Usnesení Evropského parlamentu o makroekonomických dopadech zvyšování cen energie (2006/2247(INI))



Úřední věstník 287 E , 29/11/2007 S. 0548 - 0554



P6_TA(2007)0054 Zvyšování cen energie Usnesení Evropského parlamentu o makroekonomických dopadech zvyšování cen energie (2006/2247(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na zprávu Komise "Evropská energetika a doprava: Scénáře pro případ vysokých cen ropy a plynu", která byla zveřejněna v září 2006, - s ohledem na sdělení Komise "Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností" (KOM(2006)0545), - s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 a ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 23. a 24. března 2006 a 15. a 16. června 2006, - s ohledem na závěry neformálního setkání vrcholných představitelů EU v Hampton Courtu dne 27. října 2005, které bylo počátkem budoucí energetické politiky EU, - s ohledem na své usnesení ze dne 26. února 2004 o stavu evropského hospodářství, zpráva o hlavních směrech hospodářského vývoje [1], - s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o zajištění dodávek energií v Evropské unii [2], - s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o "Energetické účinnosti aneb Méně znamená více - Zelená kniha" [3], zejména s ohledem na svou výzvu, aby Komise a členské státy sestavily akční plány energetické účinnosti, - s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2006 o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii - Zelená kniha [4], - s ohledem na soubor opatření Komise v oblasti integrované energetiky a klimatických změn ke snížení emisí pro 21. století, zveřejněný dne 10. ledna 2007, - s ohledem na Sternovu zprávu o ekonomických důsledcích klimatických změn, uveřejněnou v říjnu 2006, - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A6-0001/2007), A. vzhledem k tomu, že pro Evropskou unii, která je čistým dovozcem ropy, má zvyšování cen ropy řadu důsledků, snižuje růst hrubého domácího produktu (HDP), zaměstnanost a investice, zesiluje inflační tlaky a zvyšuje úrokové sazby, B. vzhledem k tomu, že vyšší ceny ropy by nepochybně způsobily nárůst cen ostatních paliv, čímž by se zhoršil nepříznivý makroekonomický dopad zvyšujících se cen ropy, C. vzhledem k tomu, že příčinou předchozích prudkých zvýšení cen ropy bylo rozsáhlé narušení dodávek ropy, zatímco současné zvyšování cen bylo vyvoláno převážně výrazným růstem poptávky po ropě v Asii a Spojených státech a geopolitickou nestabilitou v oblastech vyvážejících ropu, D. vzhledem k tomu, že ceny ropy a nestabilitu trhu dále zvyšuje nejistota ohledně rovnováhy mezi nabídkou ropy a poptávkou po ní, E. vzhledem k tomu, že světová ekonomika byla po více než padesát let ve znamení nízkých cen ropy a že perspektiva dlouhodobě vysokých cen přispívá již nyní k zásadním hospodářským změnám; vzhledem k tomu, že pokud neučiníme žádné kroky, může závislost Evropy na dovozech energie do roku 2030 vzrůst ze současných 50 % na 70 %, přičemž podíl dovážené ropy dosáhne 94 %, F. vzhledem k tomu, že jakákoli opatření EU zaměřená na snížení její závislosti na dovozech ropy se musí současně zabývat klimatickými změnami; vzhledem k tomu, že ve zmíněné Sternově zprávě se uvádí, že soubor opatření EU v oblasti energetiky bude klíčovým prvkem boje pro klimatickým změnám, a vzhledem k tomu, že Sternova zpráva rovněž zdůrazňuje, že pokud se EU postaví do čela boje pro klimatickým změnám, může získat obrovské příležitosti pro hospodářský rozvoj, 1. vyjadřuje své znepokojení nad tím, že v posledních letech bylo pro vývoj cen ropy typické značné kolísání a náhlý růst z 12 USD za barel před rokem 2000 na 79 USD dne 8. srpna 2006, což zpomalilo tempo hospodářského zotavení v Evropě; zdůrazňuje, že pokud vezmeme v úvahu reálné ceny, podobá se nedávné zvýšení cen změnám, k nimž došlo v předchozí fázi od poloviny sedmdesátých do poloviny osmdesátých let, ačkoli nyní existují určité další okolnosti a problémy; 2. věří, že toto pojetí bylo také posíleno obavami nad dostatečností zásob v budoucnosti, přičemž podle předpovědí některých analytiků bezprostředně hrozí fyzický nedostatek zdrojů, zatímco jiní, zejména v rámci ropného průmyslu, se snaží situaci uklidnit a ujišťují nás, že zásob ropy je dostatek; upozorňuje, že názory na dostupnost zdrojů v budoucnosti dlouhodobě ovlivňuje ceny na ropných trzích; 3. bere na vědomí, že je stále obtížnější nacházet nové zdroje ropy a že každý nový barel je nákladnější z hlediska vyhledávání nových ložisek a výroby; dále bere na vědomí, že jsou nezbytné vysoké investice do ropného průmyslu, aby se zvýšila kapacita produkce a rafinace a bylo možné reagovat na zvýšenou poptávku; 4. připomíná, že zvyšování cen ropy v současnosti se svou povahou liší od zvyšování v minulosti, které bylo způsobeno problémy na straně nabídky a bylo jen přechodné; vzhledem k tomu, že jedním z podstatných prvků současného růstu cen ropy je prudce rostoucí poptávka v zemích, jako je například Čína a rovněž vysoká spotřeba ve Spojených státech, spolu s nejistou situací v oblastech produkujících ropu a výpadky dodávek v důsledku nedostatečných investic do infrastruktury; jedna z příčin nedávného zvýšení cen ropy je proto výrazně trvalého charakteru; 5. je znepokojen tím, že poptávka po ropě stoupá nejen v energetickém průmyslu, ale také v dalších odvětvích, jako je petrochemický průmysl; je toho názoru, že ropa by neměla být používána na výrobu elektřiny; 6. všímá si značných rozdílů v odhadech zbývajících zásob ropy a doby, kdy dosáhneme ropného vrcholu; proto požaduje, aby se průběžně zvyšovala transparentnost statistických údajů o energetice, zejména údajů o zásobách ropy; zdůrazňuje však, že Evropa se bude muset k rostoucímu problému trvale vysokých a nestálých cen ropy a jejich důsledkům pro hospodářství postavit čelem, a že nově objevené zásoby jsou obvykle menší a jejich využití je dražší, neboť se nacházejí stále častěji v moři, a náklady na průzkum, rozvoj a výrobu budou stoupat, což zvýší nutnost přejít na alternativní zdroje energie a vyvíjet technologie, které zajistí úspory energie a její získávání z obnovitelných zdrojů; Recesivní účinky 7. zdůrazňuje, že zvyšování ceny ropy má v Evropské unii, která je čistým dovozcem ropy, citelné důsledky, snižuje růst HDP, zaměstnanost a investice, zesiluje inflační tlaky a zvyšuje úrokové sazby; 8. zdůrazňuje, že dopad vysokých cen ropy na členské státy se liší v závislosti na tom, do jaké míry jsou jednotlivé státy závislé na dovozech ropy a jak se liší jejich výrobní struktury, a konstatuje, že důsledky jsou nejcitelnější ve státech silně závislých na dovozech ropy, jako je na jedné straně eurozóna, v níž se pokles HDP odhaduje na přinejmenším 0,5 %, a na druhé straně nové členské státy, které mají vyšší spotřebu energie kvůli vyšší energetické náročnosti svých ekonomik; 9. je znepokojen tím, že vyšší ceny energie vyvolávají tlak na zvyšování spotřebitelských cen a zvyšují inflaci měřenou harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HICP) na 2,3% v eurozóně a v EU; zdůrazňuje, že v eurozóně došlo v červenci 2006 ke zvýšení cen průmyslových výrobců o 5,9 %, ale že se zatím neprojevily sekundární vlivy vzestupu cen ropy na mzdy, jejichž zvýšení bylo jen mírné; vyjadřuje své znepokojení nad negativním dopadem vysokých cen ropy na poptávku domácností v důsledku snížení disponibilního příjmu; 10. vyjadřuje své znepokojení nad sociálními důsledky zvyšování cen bydlení, vytápění a dopravy, zejména pokud jde o nízkopříjmové, chudé a zranitelné složky obyvatelstva, a vyzývá členské státy, aby přijaly vhodná opatření, která zabezpečí dostupnost těchto služeb a přístup k nim navzdory zvýšení cen ropy, aby byla zajištěna mobilita a nedocházelo k sociálnímu vyloučení a snižování životní úrovně; 11. konstatuje, že Evropská centrální banka zvýšila od prosince 2005 úrokové sazby již šestkrát, a vyjadřuje znepokojení nad tím, že pro malé a střední podniky je stále obtížnější předvídat náklady úvěrů a dochází k negativním dopadům na investice a zaměstnanost v EU; vyjadřuje politování nad tím, že inflační tlaky v důsledku vzestupu cen ropy mohou spolu s případnými sekundárními vlivy vést až k tomu, že se nebude možné vyhnout zpřísnění monetární politiky; 12. zdůrazňuje, že v období křehkého hospodářského oživení je hospodářský růst ohrožen zvyšováním úrokových sazeb, a upozorňuje na rizika spojená se současným vývojem směnného kurzu eura a cen ropy, což jsou faktory, které sehrály svou úlohu ve slabém růstu v roce 2005 v důsledku jejich dopadu na kupní sílu domácností; navrhuje zvážit, zda a jak by bylo možné v eurozóně podpořit stanovování cen ropy a ropných produktů v eurech místo v dolarech; 13. konstatuje, že nejistota ohledně budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou vytvořila pobídky pro nové nástroje na finančních trzích, jako jsou zajišťovací operace a finanční deriváty vztahující se k ceně ropy a jiných druhů energie; připomíná, že panuje shoda o tom, že v některých případech tyto činnosti patrně zesílily negativní trendy, ačkoli na druhé straně možná zvýšily likviditu trhu a snížily jeho volatilitu; navrhuje, aby se hledaly vhodné způsoby, jak zvýšit transparentnost těchto aktivit, a snížit tak obavy z jejich současného vývoje; Odvětví dopravy 14. konstatuje, že dopad vysokých cen ropy na jednotlivá odvětví se značně liší - odvětví dopravy se svými 56 % celkové spotřeby ropy v EU a oblast bydlení jsou postiženy nejvíce, zatímco ostatní sektory dokázaly svou závislost na ropě omezit díky zvýšení energetické účinnosti a změnami v podílu jednotlivých energetických zdrojů; zdůrazňuje, že doprava a bydlení jsou na prvních místech mezi výdaji domácností a že zvyšováním ceny ropy dochází k prohlubování rozdílů v kupní síle v neprospěch nejchudších domácností; 15. požaduje, aby byla přijata rozsáhlá strategie EU pro pozvolné vyřazení fosilních paliv z odvětví dopravy, která by vedla k postupnému omezení závislosti EU na ropě a k zavádění čistých energií v dopravě; 16. věří, že dodávky pohonných hmot pro dopravu by bylo možné rozšířit usnadněním výroby nekonvenční ropy a tekutých paliv na základě zemního plynu a uhlí tam, kde to má ekonomický smysl; podporuje vývoj a výrobu alternativních vozidel a paliv, například biopaliv, vozidel poháněných biovodíkem a hybridních vozidel; podporuje rovněž úsilí k nalezení novátorských řešení ve správě dopravních systémů obecně, včetně opatření na zvýšení energetické účinnosti vozidel; Obchodní bilance a globální nerovnosti 17. upozorňuje na nepříznivý vliv vysokých cen ropy na obchodní bilanci v zemích dovážejících ropu, neboť dochází k přesunu bohatství do zemí vyvážejících ropu, které se stávají významnými hráči v kontextu globálních nerovností a recyklace petrodolarů, což se již nyní projevuje v akumulaci značného objemu zahraničních aktiv; 18. vítá, že recyklace petrodolarů ze strany vývozců ropy eurozóně prospěla a měla pozitivní vliv na investice ze zahraničí a zvýšení poptávky po zboží a službách eurozóny; tím se útlum způsobený vysokými cenami ropy částečně vyrovnal; Hospodářská soutěž 19. připomíná, že je naléhavě nutné zajistit spravedlivé ceny energie na domácích trzích s energií; v této souvislosti poukazuje na to, že energetické trhy zůstávají do značné míry na národní úrovni a jsou ovládány malým počtem soukromých a státních společností, které jsou často také vlastníky infrastruktury; vyzývá Komisi a úřady pro hospodářskou soutěž a regulační orgány členských států, aby věnovaly energetickým podnikům zvláštní pozornost; 20. vyzývá k dokončení vnitřního trhu s energií přijetím opatření k překonání problémů spočívajících v přetrvávajících rozdílech v pravomocech regulačních orgánů, absenci regulačního orgánu na evropské úrovni, který by se zabýval přeshraničními otázkami, neexistencí plánu prioritní interkonektivity, standardů pro energetické sítě a systémů pro vyvažování špiček a skladování plynu; 21. zdůrazňuje, že pro řádné fungování trhů členských států a vnitřního trhu a pro vytvoření pobídek pro investice do infrastruktury má zásadní význam, aby byla infrastruktura oddělena od dodavatelů; 22. dále poukazuje na to, že zvýšená koncentrace na vnitřním trhu může prohloubit stávající deformace, a vyžádat si tak zvýšení regulačních kapacit členských států a EU, aby bylo možné zaručit práva spotřebitelů a zajistit dosažení cílů EU v oblasti energetické účinnosti; 23. vyzývá Komisi a členské státy, aby mezi kritéria při výběru veřejných zakázek zařadily požadavek vysoké energetické účinnosti; domnívá se, že v souvislosti s revizí pravidel Společenství pro státní pomoc v zájmu ochrany životního prostředí by měly být učiněny kroky na podporu investic do energetické účinnosti a diverzifikačních opatření; Evropa by měla začít jednat 24. zdůrazňuje, že pokud ihned nezačneme jednat, vzroste do roku 2030 závislost Evropy na dovozech energie ze současných 50 % na 70 %, přičemž podíl dovážené ropy dosáhne 94 %, a negativní dopady zvyšování cen ropy a jejího kolísání na evropskou ekonomiku se tím ještě zesílí; 25. žádá Komisi, aby při posuzování státních podpor přihlížela k tomu, že situace v oblasti energetiky, která vznikla v důsledku zvýšení cen energie, vyžaduje investice do inovací, a aby dbala o to, aby nové podpory nevedly k narušení hospodářské soutěže; 26. zdůrazňuje, že v příštích letech budou nutné obrovské investice do energetické infrastruktury a do zajištění dodávek energie, a vyzývá k zahájení obsáhlého dialogu v celém Společenství o různých zdrojích energie, jenž by si všímal veškerých nákladů spojených s výrobou energie, s jejím skladováním, distribucí, přepravou a spotřebou, otázek zabezpečení dodávek i bezpečnosti a odpadu a jejich vlivu na změnu klimatu, zejména pokud jde o emise CO2; vyzývá Komisi, aby na základě těchto parametrů začala pracovat na hodnocení dopadů různých zdrojů energie a různých složení energetického portfolia; 27. připomíná své usnesení ze dne 26. února 2004, v němž byl již tehdy zdůrazněn "význam snižování závislosti Evropy na dovozech ropy, která představuje obrovskou zátěž vzhledem k politické a cenové nestabilitě" a přivítány "technologické platformy, jako je Evropské partnerství pro vodíkovou ekonomiku"; Parlament dále vyzýval "k dalším investicím do nejúčinnějších forem obnovitelné energie, které sníží proměnlivost nákladů za jednotku energie, zvýší bezpečnost dodávek energie, budou méně škodit životnímu prostředí a možná vyvolají průmyslovou revoluci, jako byla revoluce způsobená rozvojem informačních technologií v USA"; 28. klade důraz na to, že transformační, rychle se rozvíjející a rozvojové země jsou zvyšováním ceny ropy zvláště postiženy vzhledem k vysoké energetické náročnosti a nízké energetické účinnosti jejich ekonomik, a zdůrazňuje význam agendy udržitelného rozvoje v zahraniční, obchodní a rozvojové politice EU; 29. klade důraz na potenciál, který mají nadějné trhy, pokud jde o obnovitelné zdroje energie a o technologie zvyšující energetickou účinnost; vyzdvihuje příznivé tempo růstu a míru zaměstnanosti v odvětví obnovitelných zdrojů energie; varuje před rizikem, že EU ztratí vedoucí postavení na trhu ekologických technologií ve prospěch Spojených států a rychle se rozvíjejících ekonomik s vysoce kvalifikovanou pracovní silou; poukazuje na to, že velký význam pro úspory energie mají programy sanace budov pro snížení emisí CO2; 30. podotýká, že stále existují evropské zdroje ropy; má za to, že maximalizace využívání domácích zdrojů by měla být považována za významný (i když dočasný) prostředek reakce na zvyšující se objem ropy, která se do Evropy dováží; 31. poukazuje na nutnost zaměřit energetickou infrastrukturu na kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie a na decentralizovanou výrobu energie; 32. vyzývá Komisi a Radu, aby vypracovaly podrobný plán snižování závislosti EU na dovozech ropy a plán přechodu na čisté zdroje energie; žádá, aby byla přijata opatření na zvyšování energetické účinnosti; připomíná, že energetická účinnost je obvykle zdaleka nejlevnějším způsobem, jak snižovat emise oxidu uhličitého a zlepšovat zabezpečení dodávek energie; 33. vítá akční plán pro energetickou účinnost, který předložila Komise, jako klíčový příspěvek k úsporám energie, a tím i ke snížení závislosti na dovozech energie; 34. zdůrazňuje, že politikám a akcím na zvyšování energetické účinnosti se musí řádně věnovat strukturální fondy, Fond soudržnosti a Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace [5]; vítá návrh, uvedený v akčním plánu pro energetickou účinnost, aby bylo těchto nástrojů využito k získání finančních prostředků ze soukromých zdrojů; 35. vyzývá k vytvoření nouzového mechanismu EU pro zabezpečení dodávek energie, jehož součástí by bylo zvýšení minimálních zásob ropy v EU z 90 na 120 dnů spotřeby a vytvoření minimálních zásob plynu, které by vystačily alespoň na 90 dnů; v této souvislosti lituje, že Komise nenavrhla zvýšení a sdílení nouzových zásob ropy a plynu v rámci rámcového programu ve svém souboru opatření v oblasti integrované energetiky a klimatických změn ze dne 10. ledna 2007; 36. zdůrazňuje, že by týdenní zveřejňování (využívající veřejně dostupných údajů, jako je tomu ve Spojených státech) objemu evropských zásob ropy a ropných produktů, ale i dovozu a vývozu s ohledem na druh produktu (surová ropa, benzín, nafta, topný olej a další) umožnilo lépe hodnotit tlaky na světovém trhu, vyvodit z toho evropskou spotřebu, zeslabit sklon subjektů činných na trhu orientovat se na americké zásoby, a přispělo by tak ke snížení kolísání cen ropy; 37. připomíná svůj požadavek, aby multilaterální banky a veřejné finanční instituce zřizovaly "fondy pro energetickou účinnost", z nichž by se financovaly projekty zvyšování energetické účinnosti; domnívá se, že cíle energetické účinnosti by se také měly stát součástí jiných odvětvových politik, zejména fiskální politiky, dopravní politiky a politiky soudržnosti; je přesvědčen, že je třeba podporovat inovativní systémy financování a smluvní nástroje, např. mikroúvěry a společné projekty soukromých společností a obcí, aby se dosáhlo aktivnější účasti místních činitelů a politiků; 38. klade důraz na významnou úlohu Evropské investiční banky (EIB) při podpoře investic do čistých zdrojů energie; vítá, že se EIB zavázala zvyšovat svůj příspěvek k investicím do infrastruktury včetně zabezpečení dodávek energie, obnovitelných zdrojů a transevropských sítí a zvýšit svůj podíl investic do projektů obnovitelné energie ze 7% na 15 %; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné diverzifikovat zdroje energie, a připomíná, že se EU hlásí k udržitelnému rozvoji a přijala mezinárodní závazek splnit Kjótský protokol; vybízí EIB, aby mezi svá výběrová kritéria zařadila také požadavek nízkých emisí CO2 a stanovila si ještě ambicióznější cíle, pokud jde o obnovitelné zdroje energie a projekty energetické účinnosti; Zdanění 39. poukazuje na zvýšení příjmů z daní z energie vzhledem k nedávnému zvýšení cen ropy; vyzdvihuje význam vhodných fiskálních politik, včetně opatření v oblasti bydlení, jako prostředků ke snižování závislosti hospodářství na fosilních palivech, řešení klimatických změn a vytváření pobídek ke zvyšování investic do energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů a ekologických produktů a vytváření pozitivní diskriminace v jejich prospěch; zdůrazňuje, že daňové systémy by měly rovněž přijmout zásadu "znečišťovatel platí"; 40. zdůrazňuje, že 56 % celkové spotřeby ropy v EU připadá na odvětví dopravy a že toto odvětví je zvyšováním cen ropy postiženo nejvíce; požaduje přijetí rámcové směrnice o energetické účinnosti v dopravě; zdůrazňuje, že změna druhu dopravy je významným prostředkem ke snížení spotřeby ropy; vybízí k harmonizaci právních předpisů v oblasti osobních automobilů, jejíž součástí by bylo celoevropské harmonizované zdanění na základě emisí CO2 s postupy certifikace a označování a s fiskálními pobídkami k diverzifikaci zdrojů energie; vyzývá k přijetí komplexní strategie na postupné ukončení používání fosilních paliv v dopravě, na podporu vstupu technologií nízkých emisí CO2 na trh a využívání nejnovějších technologií v oblasti biopaliv, popřípadě vozidel poháněných tzv. biovodíkem; zdůrazňuje, že zavedení biologických paliv nesmí vést k tomu, že by byl automobilový průmysl zproštěn své povinnosti vyrábět úspornější vozidla produkující menší množství škodlivých zplodin; Společná energetická politika: energetická diplomacie 41. vítá dialog a spolupráci EU se zeměmi vyvážejícími ropu, která má zásadní význam pro snižovány nejistoty na straně poptávky i nabídky, pro usnadnění investic a rozhodování o diverzifikaci hospodářství i energetických zdrojů na obou stranách a pro vytvoření atmosféry vzájemné důvěry a spolehlivosti; 42. poukazuje na to, že energetická politika, zejména problematika zabezpečení dodávek energie, se musí stát integrální součástí společné zahraniční politiky EU, politiky rozvoje obchodu a bezpečnostní politiky, vyzývá k přijetí společné strategie pro zabezpečení a diverzifikaci dodávek a tranzitních cest, která zajistí solidaritu v rámci EU; navrhuje, aby byly dohody o partnerství a spolupráci s regiony produkujícími ropu využívány k vytváření stabilních systémů v dodavatelských zemích na základě otevřené regulace, k podpoře investic do těžební a dopravní infrastruktury a k dlouhodobému zajištění dodávek; 43. zdůrazňuje, že je důležité, aby se součástí nové "energetické diplomacie" Evropské unie stal konstruktivní dialog se zeměmi vyvážejícími ropu, se zeměmi, přes něž vedou tranzitní cesty a se všemi velkými spotřebiteli energie, zejména s rychle se rozvíjejícími ekonomikami a rozvojovými zeměmi; tento dialog se musí věnovat otázkám energetické účinnosti a úspor energie s cílem stanovit normy energetické účinnosti globálních produktů, rozvíjet solidaritu v energetické politice a bojovat proti znečišťování životního prostředí a změně klimatu; 44. připomíná, že zásadní význam má zabezpečení dodávek energie do EU a jejich udržitelnost; zdůrazňuje dvojí úlohu, kterou by měla hrát přiměřená regulace trhu a energetická diplomacie, pokud jde o vytváření stabilního systému dodávek energie; 45. vyzývá Komisi, aby prošetřila opatření snižující dopad ropného vrcholu na občany EU, včetně analýzy návrhů politik, jakým by se mohl stát nový protokol o vyčerpání ropy, který by usnadnil transformaci vedoucí k ukončení používání fosilních paliv; 46. vítá úlohu systému EU pro obchodování s emisemi při vytváření pobídek ke snižování spotřeby energie; požaduje, aby byl tento systém rozšířen na odvětví letecké dopravy; žádá také, aby se Komise podílela na vytváření celosvětového systému pro obchodování s emisemi; 47. uznává, že trvale vyšší ceny energie budou vyvíjet tlak na výrobní procesy, které závisí na surovinách z různých zeměpisně vzdálených míst; vyzývá Komisi, aby v rámci své činnosti týkající se obchodu a konkurenceschopnosti podrobně analyzovala dopad vyšších cen energie a ropného vrcholu na obchodní toky; 48. zdůrazňuje význam podpory dobře fungujícího světového trhu s ropou a plynem, zvláště na základě pravidel a pokynů WTO; domnívá se, že takový přístup by umožnil významně přispět k energetické účinnosti a tím snížit rostoucí tlak na zvyšování cen energií; 49. zdůrazňuje, že je třeba, aby se Světová obchodní organizace více angažovala v otázkách energetické politiky a aby se pracovalo na dosažení dohody mezi Evropskou unií a Organizací zemí vyvážejících ropu s cílem udržet růst cen ropy pod kontrolou; 50. žádá, aby byl vytvořen skutečný evropsko-středomořský trh s energií, kterému bude přiznána hlavní úloha; se zájmem bere na vědomí přání Komise, vyjádřené při příležitosti konference o vnější energetické politice konané ve dnech 20. a 21. listopadu 2006, aby severní Afrika a Střední východ hrály v energetické politice EU významnou roli, a doufá, že po těchto prohlášeních budou následovat konkrétní kroky; * * * 51. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. [1] Úř. věst. C 98 E, 23. 4. 2004, s. 162. [2] Úř. věst. C 292 E, 1. 12. 2006, s. 112. [3] Úř. věst. C 298 E, 8. 12. 2006, s. 273. [4] Přijaté texty, P6_TA(2006)0603. [5] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013) (Úř. věst. L 310, 9. 11. 2006, s. 15). --------------------------------------------------