CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.12.2004 
KOM(2005) 759 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Předpisový rámec a trhy elektron ických komunikací v Evrop ě 2004 
    
[SEK(2004)1535] 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Komise navázala v n ěkolika svých sd ěleních na lisabonskou vi zi evropského hospodá řství 
založeného na znalostech. Poukázala na to, jak d ůležitou úlohu hraje odv ětví elektronických 
komunikací v tém ěř všech ostatních hospodá řských aktivitách, a vyzdvihla úlohu inovativních 
komunika čních služeb jako mocné hn ací síly produktivity práce1.  
Jedním z p ředpokladů dosažení t ěchto cílů, na které upozor ňuje několik záv ěrů Evropské 
rady, je zavedení nového p ředpisového rámce EU pro elektronické komunikace2. Ten 
poskytuje technologicky neutrální regula ční zásady, které po zavedení v členských státech 
pomohou trhu poskytovat spot řebitelům hodnotn ější služby a možnost výb ěru. Tento 
předpisový rámec by m ěl být zaveden co možná nejrychleji. Životn ě důležitou úlohu v tomto 
ohledu hraje také ú činné uplat ňování předpisů ES o hospodá řské soutěži.  
Komise aktivn ě podporuje zavedení p ředpisového rámce EU prost řednictvím zpráv, 
spolupráce s orgány členských stát ů a dle pot řeby prost řednictvím řízení proti jeho 
porušování. Poslední zprá va o regulaci a trzích3 se soust ředila na hlavní obavy Komise 
plynoucí z procesu transpozice. Toto sd ělení se zam ěřuje na vývoj na trzích a nejzávažn ější 
přetrvávající regula ční problémy. Vychází z podrobn ější analýzy a tržních údaj ů popsaných 
v souběžně přijatém pracovním dokumentu útvar ů Komise a zahrnuje poprvé všech 
pětadvacet členských stát ů. Popisovaná regula ční situace odpovídá obvykle stavu 
k 1. říjnu 2004. Tržní údaje, není-li uvede no jinak, pokrývají období do 1. srpna 2004 v četně.4  
2. NEJD ŮLEŽITĚJŠÍ VÝVOJ NA TRZÍCH 
Perspektivy odv ětví e-komunikací jsou stále p říznivější. Na v ětšině trzích zesiluje 
hospodářská soutěž, což přináší výhody zákazník ům v podob ě nižší ceny, vyšší kvality a 
nových služeb.  
Odvětví e-komunikací a zejména odv ětví pevných komunikací opoušt ějí období krácení 
nákladů a snižování dluh ů. Inovace v mobilních a širokopásmových službách a do ur čité míry 
i v tradičních pevných službách pohán ějí růst. Celkový r ůst odvětví, odhadovaný za rok 2004 
na 4,6 %5, se stabilizoval a v EU 25 p řevýší růst HDP. Hlavními hnacími motory jsou pevné 
datové a mobilní služby, které vykazují výrazný r ůst 11,5 % resp. 7 %6. 
                                                 
1 Viz sd ělení Komise „Connecting Europe at high speed: recent d evelopments in the sector of electronic 
communications“  (Vysokorychlostní p řipojení Evropy: nejnov ější vývoj v odv ětví elektronických 
komunikací) KOM(2004) 61 v kone čném znění. Viz též sd ělení Komise „Mobile broadband services“  
(Mobilní širokopásmové služby), 30. června 2004, KOM(2004) 447 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 European Electronic Communications Regulation and Markets 2003  (Předpisový rámec a trhy 
elektronických ko munikací v Evrop ě), KOM(2003) 715 
4 Údaje byly poskytnuty regula čními orgány jednotlivých stát ů, není-li uvedeno jinak. 
5 V nominálních hodnotách . Zdroj: EITO a IDATE 
6 Zdroj: odhad EITO  
 
CS 3   CS Hodnota trhu elektronických komunikací v EU 25 (mld. €)
277
265
254
226240
220240260280
2000 2001 2002 2003 2004
Zdroj: EITO 2004 a útvary Komise 
V pozadí t ěchto obecných trend ů leží celá řada konkrétních vývojových moment ů. Za prvé 
poklesla hodnota pevných te lefonických služeb, nebo ť růst konkurence tla čí ceny dol ů. Za 
druhé dramaticky se zvýšilo využívání širokopásmového p řipojení, které je podmín ěno 
nižšími cenami a silnou konkurencí opírajíc í se o infrastrukturu nových uchaze čů vstupujících 
na trh po investi čním žebříku 7. Za třetí i nadále roste penetrace mobilních služeb a – i když 
stále převládají hlasové služby – objevují se d ůkazy o růstu v mobilních datových službách. 
Ve většině členských stát ů byly spušt ěny sítě a služby 3G. 
Přehled trhu elektronických komunikací v EU 25 (mld. €)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004 odhadMobilní
telefonníslužby
Pevné hlasovételefonníslužby
Pevné datovéslužby
Službykabelovételevize
Zdroj: EITO 2004 a útvary Komise 
                                                 
7 Pojem investi ční žebřík se vztahuje k situaci, kdy nové subjekty na trhu nejprve t ěží z přístupových 
produktů na různém stupni hodnotového řetězce, aby si vybudovaly k lientelu, a poté postupn ě na trh 
zavádějí svou vlastní infrastrukturu. Roční míra r ůstu EU 25
11,9%
6,2%6,0%
4,4% 4,6%
2000 2001 2002 2003 2004
 
CS 4   CS 2.1 Mobilní služby 
Tržby z mobilních služeb p řevyšují tržby z pevných hlasových služeb. V roce 2004 bylo 
dosaženo výrazného 7 % r ůstu zčásti podpo řeného mobilními datovými službami. Pr ůměrná 
míra penetrace také nadále roste a v EU 25 n yní dosahuje 83 %; míra penetrace v EU 15 
vzrostla o 6 procentních bod ů na 87 %. Mobilní sít ě mají dnes více než 379 milion ů 
účastníků. Hlavní hnací silou r ůstu v odv ětví mobilních komunikací v EU bude 
pravděpodobně rozvoj služeb s vyšší p řidanou hodnotou. 
Účastníci mobiln ích sítí a pr ůměrná penetrace v EU 25 a EU 15, 1998 - 2004
6911519426528330632937987%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Mil. účastníků
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
Průměrná míra penetrace v EU
Účastníci v EU15 Účastníci v EU25 Míra penetrace v EU15 Míra penetrace v EU25
Zdroj: Útvary Komise na základ ě údajů NRA a odhad ů EMC  
Několik obecných trend ů naznačuje, že roste konkurence v odv ětví mobilních služeb. 
Průměrný tržní podíl hlavních operátor ů poklesl z 46,6 % v lo ňském roce na 43,2 % 
v letošním roce, což je v ětší pokles než za p ředchozí tři roky dohromady. V n ěkterých zemích 
se podstatn ě v průběhu roku zvýšila p řevoditelnost mobilních čísel, která umož ňuje 
účastníkům ponechat si své číslo, když p řecházejí od jednoho operátora k druhému. Tato 
služba byla nejúsp ěšnější tam, kde byl stanoven relativn ě nízký poplatek za p řevod čísla. 
Jak je uvedeno v části o propojení, v řadě zemí EU došlo v pr ůběhu roku k vítanému poklesu 
sazeb za volání do mobilních sítí, i když po zásahu vnitrostátních regula čních orgán ů 
členských stát ů nepochybn ě dojde k ješt ě dalším pokles ům. Problémem je stále vysoká 
úroveň poplatků za mezinárodní roaming. V souladu s pravidly hospodá řské soutěže Komise 
pokračuje v prov ěřování velkoobchodních poplatk ů za mezinárodní roaming ú čtovaných mezi 
operátory mobilních sítí a v červenci tohoto roku vydala p ředběžné stanovisko o porušení 
článku 82 Smlouvy na trhu velk oobchodního mezinárodního roamingu8 ve Spojeném 
království. Mezinárodní roaming v sou časné dob ě zkoumá také Skupina evropských 
regulačních orgán ů (European Regulators Group , ERG). Komise vybízí  evropské regula ční 
orgány, aby co nejd říve dokon čily analýzy trh ů pro ukon čené volání v jednotlivých mobilních 
sítích a pro velkoobchodní mezinárodní roaming. 
                                                 
8 Tisková zpráva Komise IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
CS 5   CS Uvedení na trh služeb 3G 
V roce 2004 se za čaly rychleji zavád ět služby 3G; ze 75 licencovaných 3G operátor ů jich nyní 
30 nabízí obchodní služby a 21 je v p ředobchodní fázi. Odhaduje se, že v EU je asi 
2,6 milionu ú častníků 3G a že do konce roku 2004 bude službami 3G pokryto nejmén ě 43 % 
populace EU9. Zájem o služby 3G však bude možno posoudit teprve v pr ůběhu roku 2005, až 
dojde k dalšímu rozší ření komer čního provozu. 
2.2 Široké pásmo 
Odvětví širokopásmových služeb tent o rok zaznamenalo stabilní r ůst, celkový po čet 
přístupových širokopásmových linek vzrostl o ví ce než 72 %. V EU 25 je nyní využíváno 
29,6 mil. linek, což p ředstavuje 6,5 % populace;  v EU 15 je to 7,6 %, v porovnání s 4,5 % 
v loňském roce. K rozmachu využívání širokého pásma p řispívá do zna čné míry rostoucí 
konkuren ční tlak a snaha provozovatel ů pevných linek vyvážit klesající tržby z hlasových 
telefonních služeb. Podíl nových subjekt ů na trhu širokého pásma i nadále rostl a dosahuje 
nyní 43,7 %, což p ředstavuje nár ůst o 2,2 procentního bodu oproti lo ňskému roku. Podíl 
nových subjekt ů na trhu DSL, technologie, která dnes tvo ří 78 % celého širokopásmového 
odvětví, také vzrostl a dosahuje nyní 30,2 %, tém ěř o 8 procentních bod ů více než loni. 
Konkurence v oblasti širokopásmového p řipojení je však v n ěkterých zemích stále slabá a 
Komise bude aktivn ě sledovat její vývoj a v p řípadě potřeby zasáhne. 
Na základ ě přezkoumání hospodá řské soutěže na základ ě článku 82 Smlouvy se spole čnost 
Deutsche Telekom zavázala s ú činností od 1. dubna 2004 ukon čit očekávané zmenšování 
rozpětí, co se tý če širokopásmového p řístupu prost řednictvím snižování sazeb za sdílený 
přístup (sdílení linek).10 
236%
164%
95%
46%23 298 450
8 836 62412 914 65417 220 00529 660 970
0%50%100%150%200%250%
Červenec 2002 Leden 2003 Červenec 2003 Leden 2004 Červenec 2004  05 000 00010 000 00015 000 00020 000 00025 000 00030 000 00035 000 000
% změny od července 2002 Celkový po čet pevných širokopásmových p řístupových linekCelkový po čet pevných širokopásmových p řístupových linek v EU 25
Zdroj: Útvary Komise na základ ě údajů COCOM. Údaje za období od července 2002 do července 2003 se vztahují pouze k EU15 
                                                 
9 Podle údaj ů VRO 
10 Tisková zpráva Komise IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
CS 6   CS Penetrace širokého pásma na trh se v jednotlivých členských státech výrazn ě liší a obecn ě je 
nejvyšší v t ěch zemích, kde panuje životaschopná hospodá řská sout ěž založená 
na infrastruktu ře kabelových a jiných alternativních sítí a p řístupu k ú častnickému vedení. 
Míra penetrace služeb širokého pásma  na trh v EU 25 k1. červenci 2004
0,2 0,4 0,50,71,51,72,0 2,22,53,53,85,76,16,4 6,5 6,6 6,77,4 7,6 7,68,28,711,012,115,6
14,014,7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT EU25 DE ES UK EU15 EE FR AT FI SE BE NL DKPočet širokopásmových linek na 100 obyvatel
Zdroj: Útvary Komise na základ ě údajů COCOM.  
2.3 Zp řístupnění účastnického vedení 
Pozoruhodným trendem je nár ůst počtu zpřístupněných účastnických vedení (pln ě 
zpřístupněných a sdílených linek) v EU 15 o 110 % z 1,8 milionu v červenci 2003 na více než 
3,8 milionu v červenci 2004. Tyto výsledky jsou podmín ěny dvěma faktory: pozitivními 
výsledky, které p řinesly rozhodné regula ční kroky zejména v oblasti cen, a novými subjekty 
začínajícími na trhu v n ěkterých zemích zvyšovat své i nvestice do infrastruktury.  
 
CS 7   CS 2.4 Pevné hlasové služby 
I přes přetrvávající pomalý pokles tržeb z odv ětví pevných komunikací došlo poprvé po řadě 
let ke zvýšení odhadovaného po čtu účastníků vstupujících na tento trh. 
Odhadovaný po čet pevných operátor ů v EU 25 a EU 15
13521239
6351231 1202
90012371583
12379451484
52615611738
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Veřejné hlasové telefonní služby v EU15 Veřejná síť v EU15
Veřejné hlasové telefonní služby v EU15 Veřejná síť v EU25
Zdroj: Útvary Komise na základ ě údajů NRA 
Tato skute čnost ve spojení s pokra čujícím všeobecným snižováním tržního podílu 
dominantního operátora, nazna čuje, že v n ěkterých zemích roste konkure nce na pevném trhu. 
V některých segmentech poklesly v pr ůběhu roku ceny a operáto ři se snaží udržet zákazníky 
vytvářením rozmanit ějších a individuáln ě přizpůsobených nabídek. Ve všech členských 
státech se za čala také podstatn ě více využívat možnost p řevodu pevných čísel.  
Průměrný podíl na trhu hlasových telefonních služeb p řipadající na dominantního operátora v EU15 
(podle tržeb)
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
Pros. 2000 Pros. 2001 Pros. 2002 Pros. 2003Místní hovory Meziměstské hovory Hovory na mobilní telefon Mezinárodní hovory
Zdroj: Útvary Komise na základ ě údajů NRA 
Z předchozího grafu je z řejmé, že ve všech segmentech hovor ů pokračuje na pevných linkách 
trend snižování tržního podílu dominantního operátora. I p řesto však v n ěkterých členských 
státech zůstává tržní podíl dominantního operátora vysoký, zejména v segmentu místních 
 
CS 8   CS hovorů. Projevuje se také silná korelace mezi na časováním liberalizace trhu a tržním podílem 
dominantního operátora. Ta je obzvlášt ě patrná zejména v nových členských státech, op ět 
zejména v segmentu místních hovor ů, kde tržní podíl domina ntního operátora mnohdy 
přesahuje 90 %. 
Pro mezim ěstské hovory dnes využívá 31 % spot řebitelů služeb alternati vního operátora. Pro 
místní hovory je to necelých 20 %. V ětšina tohoto p řístupu je zajiš ťována nep římo, například 
volbou nebo p ředvolbou operátora Pouze 6,47 % uživatel ů využívá p římý přístup11 k jinému 
operátorovi. 
Vzhledem k r ůstu tržeb z odv ětví mobilních komunikací by  mohl být pokles tržeb z odv ětví 
pevných komunikací částečně způsoben přechody z pevných služeb na mobilní. V řadě 
nových členských stát ů s poměrně málo rozvinutou pevnou infr astrukturou se noví uživatelé 
často rozhodnou rovnou pro mobilní telefonní sl užby. Objevují se však náznaky, že inovace, 
včetně zavádění nových technologií, jako jsou VoIP ( voice over internet , přenos hlasu 
po internetu) nebo produkty pro pe vnou i mobilní komunikaci, mohou časem pokles tržeb 
z pevných hlasových služeb zastavit. 
2.5 Propojení 
Propojení je jedním ze základních stavebních kamen ů umožňujících fungování hospodá řské 
soutěže na trhu. Odv ětví pevných komunikací nadále i p řes pomalejší tempo vykazoval trend 
klesajících sazeb za propojení a jeví známky stabilizace. Naproti tomu v odv ětví mobilních 
komunikací již n ějakou dobu panuje znepokojení, že sa zby za volání do mobilních sítí 
v mnoha p řípadech nemají žádnou vazbu na náklady. V reakci na regula ční zásah orgán ů 
došlo v pr ůběhu uplynulého roku k vítanému snížení t ěchto sazeb. Od července 2003 
do července 2004 poklesla pr ůměrná sazba za volání z pevné sít ě do mobilní u operátor ů 
s významnou tržní silou v EU 15 o 14 %.  
2.6 Spot řebitelé 
Trend zvyšování p řínosů pro spot řebitele spo čívající v nižších cenách, v ětším výb ěru a 
inovativn ějších službách, který se proj evuje od první liberalizace trh ů e-komunikací, 
pokračuje díky zesílení konkurence na trhu a flexibilit ě poskytované novým p ředpisovým 
rámcem. V letošním roce došlo ke zv ětšení výb ěru díky vstupu nových operátor ů na trh a 
rozšíření možností v oblasti širokopásmových služeb12. Se zvýšením konkuren čního tlaku 
došlo v některých segmentech k poklesu cen13.  
V odvětví pevných a mobilních komunikací se obj evují nové konvergentní nabídky, služby 
třetí generace se stávaj í realitou a díky rostoucím inve sticím do infrastruktury se za čínají 
rozšiřovat pokro čilé datové služby vysoké hodnoty. P řesto však p řetrvává řada problém ů. 
V některých zemích stále panuje pom ěrně slabá konkurence v ú častnických vedeních a 
širokopásmovém p řipojení a celková konkuren ční situace v členských státech je smíšená. 
Další vývoj bude záviset na tom,  do jaké míry bude ve všech členských státech úsp ěšně 
zaveden a aplikován nový p ředpisový rámec a jak efektivn ě budou uplat ňovány předpisy ES 
o hospodá řské soutěži.  
                                                 
11 Služby poskytované po vlastní infrastruktu ře nebo po zcela zp řístupněných účastnických vedeních 
12 Větší rozmanitost nabídky cen a kapacity 
13 Mezim ěstské a mezinárodní hovory 
 
CS 9   CS 3. TRANSPOZICE V 25 ČLENSKÝCH STÁTECH  
Pokud jde o transpozici p ředpisového rámce EU, členské státy byly  povinny transponovat 
hlavní sm ěrnice14 do 24. července 2003 (EU 15) a Sm ěrnici o soukromí a elektronických 
komunikacích do 30. října 2003; od 1. kv ětna 2004 se p ředpisový rámec EU vztahuje v celém 
svém rozsahu i na deset nových členských stát ů. 
Rychlá a správná transpozice je pro odv ětví elektronických komunikací životn ě důležitá. 
Protahování transpozice zpomalí pr oces, kterým vnitrostátní regula ční orgány členských stát ů 
(VRO) analyzují trhy a ru ší, novelizují nebo zavád ějí regulační předpisy podle existujícího 
stavu hospodá řské soutěže. Ještě znepokojiv ější je negativní signál, který dá protahování 
transpozice spot řebitelům a trhu. Za p ět let do roku 2003 proinvestovali nedominantní 
operátoři pevných sítí jenom v 15 p ůvodních členských státech 70 mld. eur15. Dominantní i 
nedominantní operáto ři se chystají v nadcházejících letech uskute čnit další významné 
investice. Nezdravý právní rámec by mohl tyto investice ohrozit. 
Dvacet členských stát ů již dokon čilo transpozici primárních právních p ředpisů a oznámilo 
tuto skute čnost Komisi. To je významný úsp ěch, který si ve všech p řípadech vyžádal bu ď 
úplné přepracování stávajících zákon ů, nebo zavedení nových významných právních 
předpisů. Pět členských stát ů však i p řes významné pokroky v legislativním procesu ješt ě 
potřebuje přijmout primární právní p ředpisy, aby transponovaly p ředpisový rámec jde o tyto 
státy: 
Belgie, Česká republika, Estonsko, Řecko, Lucembursko. 
Komise zahájila p řed Evropským soudním dvorem řízení pro neoznámení proti Belgii, Řecku 
a Lucembursku. 
Osm členských stát ů ještě potřebuje přijmout sekundární právní p ředpisy (v n ěkterých 
případech velmi podstatné) umož ňující uplatn ění primárních právních p ředpisů; jde o tyto 
státy: 
Španělsko, Francie, Kypr, Lotyšsko, Li tva, Polsko, Slovinsko, Slovensko. 
Komise v sou časné době zkoumá dodržení acquis EU při transpozicích provedených ve všech 
členských státech a podnikne p říslušné kroky dle Smlouvy. 
4. POSTUPY PODLE ČLÁNKU 7 
Podle článku 7 rámcové sm ěrnice předkládají vnitrostátní regula ční orgány Komisi 
k posouzení p řed přijetím návrhy opat ření, aby zajistily, že vymezení a analýza trh ů budou 
v souladu s p ředpisy EU o hospodá řské soutěži, a aby umožnily slad ění v rámci jednotného 
trhu. Komise m ůže vznést k návrh ům opatření připomínky a, pokud by se domnívala, že 
                                                 
14 Rámcová sm ěrnice, přístupová sm ěrnice, autoriza ční směrnice, sm ěrnice o univerzální služb ě a 
směrnice o hospodá řské soutěži 
15 Investment by New Entrants in Europe (Investice nových subjekt ů na trhu v Evrop ě), 2004, Strategy 
and Policy Consultants Network 
 
CS 10   CS vymezení trhu nebo významné tržní síly vytvá ří překážky pro jednotný trh nebo je 
neslučitelné s právem Spole čenství, může požadovat jejich stažení.  
Od 1. října 2004 Komise obdržela 101 oznámení od devíti členských stát ů, z nichž v ětšinu 
předložilo Rakousko, Finsko, Portugalsko a S pojené království. Komise zatím uzav řela 
92 případů, poskytla pomoc vnitrostátním regula čním orgán ům s přezkoumáváním trhu 
s ohledem na politická a provád ěcí hlediska, aby zajistila ve všech členských státech 
konzistentní a vhodn ě diferenciovaný p řístup. Krom ě toho zorganizovaly útvary Komise 58 
setkání s vnitrostátními regula čními orgány z 15 členských stát ů, na kterých se probíraly 
problémy pramenící z navrhovaných opat ření. K dnešnímu datu  bylo podáno nejmén ě jedno 
oznámení pro každý z trh ů popsaných v doporu čení o relevantních tr zích s výjimkou jednoho, 
a to velkoobchodního vnitrostátního tr hu pro mezinárodní roaming ve ve řejných mobilních 
sítích. Do 1. listopadu 2004 využila Komise právo veta pouze ve t řech případech16. 
Celkový obrázek plynoucí z posouzení oznámení je takový, že se regulace za čala více 
zaměřovat na řešení tržních selhání. Vnitrostátní regula ční orgány m ěly tendenci 
neodchylovat se od trh ů vymezených v doporu čení. Dva trhy se však staly p ředmětem 
odlišných p řístupů, a to velkoobchodní trh širokopásmového p řístupu (za řazení 
širokopásmového p řístupu prost řednictvím kabelu, které je podle názoru Komise možné 
pouze tam, je-li po kabelu nabízen produkt, který je obdobou p řístupu k datovému toku 
(bitstream )), a trh vysílacích služeb (rozd ělených podle platformy, tj. pozemní, kabelové, 
satelitní).  
Při vymezování významné tržní síly se obecn ě dodržují zásady stanovené v obecných 
pokynech k významné tržní síle. P řestože je stále d ůležitým činitelem podíl na trhu, v celkové 
analýze se jeví jako velmi d ůležité i další faktory (nap ř. dynamika trhu, p řekážky vstupu a 
potenciální konkurence).  
Pokud jde o nápravná opat ření, vnitrostátní regula ční orgány se obvykle snaží ukládat 
povinnosti podnik ům označeným za podniky s významnou tržní silou vzhledem k problém ům 
s hospodá řskou sout ěží, které panují na p říslušných trzích. V n ěkterých p řípadech p řijaly 
vnitrostátní regula ční orgány asymetrický p řístup, tzn. že ukládají podnik ům s významnou 
tržní silou na podobných  trzích v jednom členském stát ě rozdílné povinnos ti. To je podle 
nového předpisového rámce možné pouze tehdy, je-li to od ůvodněné.  
Zkušenosti ukazují, že vnitrostátní regula ční orgány p ři přijímání záv ěrečných opat ření co 
nejvíce zohled ňují připomínky obsažené v rozhodnutích Komise. 
5. PROVÁD ĚNÍ NOVÉHO P ŘEDPISOVÉHO RÁMCE V EU 25 
I když situace na trhu je p říznivá, Komise odhalila řadu důležitých oblastí, kde je pot řeba 
zlepšit regulaci v členských státech. Následující ka pitola se zabývá nejzávažn ějšími 
regulačními problémy. 
                                                 
16 Tyto p řípady se týkaly trhu pro mezinárodní volání (v ěc FI/2003/0024 a FI/2003/0027) a trhu 
pro přístup a volání z ve řejných mobilních telefonních sítí (v ěc FI/2004/0082) ve Finsku a trhu 
pro tranzitní služby v pevné ve řejné telefonní síti (v ěc AT/2004/0090) v Rakousku. 
 
CS 11   CS 5.1 Vnitrostátní regula ční orgány (VRO) 
Schopnost vnitrostátních trh ů dobře fungovat je p římo úměrná kvalit ě vnitrostátního právního 
rámce, který se týká VRO. 
VRO musejí být nezávislé na všech obchodních  nebo jiných postranných úmyslech. Musejí 
být dobře obeznámeny se všemi pravomocemi stanovenými v p ředpisovém rámci EU a 
musejí být schopny je vykonávat bez zásah ů zvnějšku.  
Komise siln ě podporuje práci, kterou již  VRO vykonaly, co se tý če přípravy a oznamování 
analýz trh ů, a zejména spolupráce ve Skupin ě evropských regula čních orgán ů při hledání 
společných přístupů k regulaci v souladu s p ředpisovým rámcem. 
Komise se nicmén ě obává, že stále ješt ě nejsou ve všech p ětadvaceti členských státech zcela 
dodržovány zásady nezávisl osti a nestrannosti. N ěkteré z těchto obav pramení ze skute čnosti, 
že zatím není ve všech p řípadech zajišt ěno úplné odd ělení funkcí správy státního akciového 
podílu od p řijímání regula čních rozhodnutí. Dále pa nuje znepokojení, že v n ěkterých zemích 
mohou existovat p řekážky, které brání vnitrostátním regula čním orgán ům v uplat ňování 
vhodných regula čních nápravných opat ření vyplývajících z jejic h tržních analýz. Taková 
situace m ůže nastat v p řípadě, že ministerstva nebyla info rmována stejnou mírou jako VRO 
zodpovědné za analýzy trhu a vydají pokyny nebo sm ěrnice, které ovlivní regula ční 
rozhodnutí vnitrostátních regula čních orgán ů. V určitých případech nesou vinu za omezení 
pravomoci regula čního orgánu regulovat trh vnitrostátní právní p ředpisy. Ty mohou omezovat 
regulační nápravná opat ření, která má k dispozici VRO, nebo mohou ukládat p řehnané 
požadavky na ukládání regula čních povinností. I p řesto, že vnitrostátní právo sv ěřuje VRO 
plnou pravomoc, existují p řípady, kdy efektivní hospodá řské soutěži brání nedostate čné 
prosazování rozhodnutí VRO. 
Další záležitost, která Komisi znepokojuje, je délka odvolacích řízení proti rozhodnutím 
VRO. Komise zkoumá tuto situaci v n ěkolika členských státech. V n ěkterých p řípadech je to 
ztížené systematickým pozastavován ím rozhodnutí VRO podáváním odvolání. 
Potřeba, aby VRO provád ěly vedle své práce v oblasti tržního dohledu, řešení spor ů a 
prosazování práva také p řezkoumávání trhu, navíc zp ůsobilo řadě regulačních orgán ů vážné 
potíže se zdroji. 
5.2 Poplatky za povolení poskytování služeb 
Poplatky související  se správou režim ů povolení a ud ělování uživatelských práv by m ěly být 
průhledné, úm ěrné a objektivn ě ospravedlnitelné a m ěly by pokrývat pouze skute čně 
vynaložené správní náklady. Ji né poplatky nelze ukládat. 
Komise zkoumá situaci v řadě členských stát ů, kde jsou poplatky pom ěrně vysoké a kde je 
zapotřebí ověřit dodržení t ěchto zásad. Zkoumá také r ůzné poplatky ú čtované subjekt ům 
na trhu a p říspěvky do program ů pro šíření širokopásmových služeb a jejich soulad 
se směrnicemi. 
5.3 Individuální práva na užívání rádiových frekvencí 
Udělují-li členské státy individuál ní práva na užívání rádiových frekvencí, m ěly by tak činit 
prostřednictvím otev řených, pr ůhledných a nediskrimina čních postup ů. I když byl tento 
požadavek členskými státy v ětšinou transponován do vnitrostátních p ředpisů, Komise v řadě 
 
CS 12   CS členských stát ů kvůli neexistenci tabul ky pro vnitrostátní p řidělování frekvencí nebo kv ůli 
licenčním postup ům zkoumá, zda jsou tato kritéria uplat ňována v praxi. 
5.4 Omezení vlastnických práv t řetích osob, spole čné umístění a sdílení za řízení  
Komise zaznamenala p řetrvávající problémy, které vznikly v celé Unii zejména v souvislosti 
s udělováním práv na instalaci stožár ů a antén pro poskytování  mobilních služeb a 
souvisejícími poplatky. To v mnoha p řípadech pozdrželo spušt ění infrastruktury t řetí generace 
(3G), někdy v reakci na p řísné požadavky vnitrostátních licencí  na uvedení na trh. V tomto 
ohledu je vhodné, aby VRO vytvo řily veřejně dostupnou databázi sou časných a plánovaných 
umístění stožárů.  
5.5 Poskytování univerzální služby 
Poskytování univerzální služby jakožto vymezen ého minimálního souboru služeb stanovené 
kvality všem koncovým uživatel ům za dostupnou cenu pat ří ke klíčovým zásadám 
předpisového rámce; členské státy jsou povinny zajistit, aby žádnému podniku nebo kategorii 
podniků nebylo p ředem znemožn ěno poskytovat univerzální sl užbu. Komise blíže zkoumá 
obavy, že v n ěkterých členských státech byl poskyt ovatel univerzální služby ur čen bez ohledu 
na tuto zásadu nebo bez nezbytné pr ůhlednosti.  
5.6 Povinnosti vysílání (must-carry) 
Členské státy sm ějí ukládat jisté povinnosti vysílání  pouze tehdy, jsou-li tyto povinnosti 
nezbytné pro spln ění jasně vymezených cíl ů obecného zájmu. Komise prov ěřuje způsob, jímž 
jsou tyto povinnosti v n ěkterých zemích ukládány, a zkoumá zejména existenci jasného 
vztahu mezi povinnostmi a cíli, aby pravomoc orgán ů rozhodovat o uložení povinností 
nevedla k p řijímání svévolných rozhodnutí. 
5.7 Nevyžádaná obchodní sd ělení  
Komise zaznamenala, že krom ě toho, že byla v ětšinou transponována zásada opt-in  
(vyžadující existenci p ředchozího souhlasu) obsažená ve sm ěrnici o soukromí 
a elektronických komunikacích, proje vuje se také trend k dobrovolným kodex ům na ochranu 
uživatelů. Tento vývoj je vítaný. 
5.8 Provozní údaje 
Komise prozkoumá rostoucí sklon orgán ů řady členských stát ů prodloužit zákonné období, 
po které lze požadovat uc hovávání provozních údaj ů pro účely prosazování práva.  
5.9 Provád ění přechodných ustanovení v EU 15 
Členské státy z EU 15 jsou podle p řechodných ustanovení povi nny zajistit, aby z ůstaly 
zachovány dosavadní povinnosti pro podniky s významnou tržní silou do té doby, než 
vnitrostátní regula ční orgán rozhodne ve v ěci těchto povinností v souladu s novým rámcem. 
Komise prov ěřuje podez ření, že stále existují p řípady, kdy takové povi nnosti, týkající se 
například nákladového ú četnictví a odd ělení účtů, nejsou řádně zavedeny, což vede k stla čení 
rozpětí nových subjekt ů vstupujících na trh. R ůzně prováděný a různě podrobný regula ční 
dohled, jemuž jsou podrobeny velkoobchodní, p řístupové a maloobchodní sazby, má 
v některých případech stejné d ůsledky. 
 
CS 13   CS Komise se též obává, že zvyšování investic nových subjekt ů na trhu a p řechod zákazník ů 
k produkt ům vyšší t řídy v podob ě odklonu od p řeprodávaných produkt ů směrem 
k přístupu k datovému toku ( bitstream ) a zpřístupnění účastnického vedení mohou brzdit 
procesní problémy. V d ůsledku toho jsou pokroky v členských státech nap říklad v souvislosti 
se zpřístupňováním ú častnického vedení nerovnom ěrné. V každém p řípadě je třeba urychlit 
přezkoumávání trhu a omezit uplatn ění přechodného režimu na minimum, aby se do řešily 
zbývající problémy.  
5.10 Pln ění „výchozích podmínek“ v nových členských státech  
Nové členské státy byly povinny zaj istit, aby byly k datu p řistoupení zavedeny regula ční 
povinnosti pro podniky s významnou tržní silou. N ěkteré nevy řešené problémy v nových 
členských státech jsou analogií t ěch, které p řetrvávají ve starém rámci v p ůvodních členských 
státech, nap říklad nákladové ú četnictví a pr ůhlednost sazeb. V n ěkterých nových členských 
státech je navíc sporná existence vhodné referen ční nabídky propojení. Další slabinou v celé 
řadě z nich je neúplná realizace služeb volby operátora, p ředvolby operátora a p řevoditelnosti 
čísla. 
6. ZÁV ĚR 
Evropa se nachází v rozhodujícím stád iu vývoje nové dynamické ekonomiky pohán ěné 
konvergencí technologií a inovací služeb. I když trhy e-komunikací jeví známky obrody, je 
zapotřebí připravit vhodnou p ůdu pro to, aby mohly být p řínosem pro rozší řenou evropskou 
ekonomiku.  
Nezbytným p ředpokladem je úplné a vhodné provád ění předpisového rámce pro oblast 
e-komunikací a ú činné uplat ňování předpisů ES o hospodá řské soutěži. Potenciální možnosti 
pro hospodá řskou sout ěž, inovace a investice budou pln ě realizovány pouze tehdy, položí-li 
členské státy dostate čný důraz na transponování zá sad EU a jejich uplat ňování v praxi. 
Komise bude i nadále poskyt ovat zprávy o pokrocích a zam ěří se zejména na praktické 
uplatňování transponovaných vnitrostátních p ředpisů.