CS Úřední věstník Evropské unie C 70/27

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2009/C 70/09)

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti zápisu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí námitku obdržet do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

SHRNUTÍ

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA“ nebo „MAKÓI HAGYMA“

č. ES: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

CHZO ( ) CHOP (X )

Tento souhrnný přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály Adresa: 1055 Budapest Kossuth Lajos tér 11. MAGYARORSZÁG Tel.: +36 13014419 Fax: +36 13014808 E-mail: zobore@fvm.hu

2. Skupina:

Název: Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa Adresa: 6900 Makó Návay Lajos tér 5-7. MAGYARORSZÁG Tel.: +36 62/212865, +36 62/213676 Fax: +36 62/213676, +36 62/212865 E-mail: hagymatanacs@vnet.hu Složení: producenti/zpracovatelé ostatní ( X )

3. Druh produktu:

Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název:

„Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“

4.2 Popis:

„Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ (Allium cepa L.) je rostlina čeledi Alliaceae (česnekovité), která se velmi dobře přizpůsobila přírodním podmínkám v regionu Makó. Charakteristické vlastnosti, za které „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ vděčí zeměpisnému prostředí, jsou vysoký obsah sušiny, výrazná chuť a dobrá skladovatelnost. Je povoleno používat pouze kultivary „Makói CR“ (odolné vůči klimatu), „Csanád“ a „Makói Bronz“.

Cibule má oblý, po svislé ose lehce protáhlý tvar a v průměru měří 35–80 mm. Slupka cibule má bronzově načervenalou barvu, je lesklá, pevná a celistvá a tvoří ji několik těsně přiléhavých vrstev vnějších suknic, které zcela chrání vnitřní suknice. Dužnina má barvu slonoviny a je pevná a kompaktní. Typická technologie produkce v regionu Makó a suché počasí na konci léta jsou příčinou vysoce nadprůměrného obsah sušiny v cibuli – více než 16 %. Cibule může být dlouho uskladněná, pozdě klíčí a po celou zimu si zachová svou nutriční hodnotu. Nízký obsah vlhkosti ji chrání před zkažením. Typická výrazná a štiplavá chuť plyne z vysokého obsahu allylsulfidu.

4.3 Zeměpisná oblast:

Označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ lze použít pouze pro cibule, které prokazatelně pocházejí z produkčního regionu, jejž tvoří správní oblasti následujících obcí, které leží na pomezí dvou přilehlých žup Csongrád a Békés.

Obce, které náleží do produkčního regionu:

— župa Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak

— župa Békés: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4 Důkaz původu:

Označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ lze použít pouze pro cibule, jejichž produkce a vysledovatelnost jsou zdokumentovány v Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení potvrzeného radou pro pěstování cibule (Hagyma Terméktanács).

Evidence postřiků vedená podle předpisů je nezbytnou součástí Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.

Rada pro pěstování cibule provádí na podnět producenta nebo distributora kontrolu celého technologického postup produkce a v případě dodržování stanovených nároků může produktu udělit označení „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („kvalita produktu potvrzena radou pro pěstování cibule“).

Rada pro pěstování pomáhá dohlížet i na dodržování právních předpisů týkajících se zeměpisného označení a na zákonné používání označení původu.

4.5 Metoda produkce:

Dvouletý produkční cyklus:

V případě dvouletého produkčního cyklu se z nahusto vysetých semínek (nazývaných černé osivo) vypěstují malé cibulky (cibule sazečka), které další rok slouží jako základní množitelský materiál pro pěstování konzumní cibule.

Pro pěstování cibule sazečky je vhodná rovná, středně tvrdá a drolivá půda, která nedělá hroudy, je bohatá na humus a živiny a má neutrální pH reakci (typická půda regionu Makó).

Nezbytnou podmínkou je, aby v případě střídání plodin nebyla cibule znovu vysazena na stejné místo dříve než za pět let.

Produkce cibule sazečky:

Příprava půdy: hluboká orba na podzim v říjnu předchozího roku a jarní příprava půdy před setím. Výsev se provádí od konce února do začátku března do jednoho řádku (s roztečí 20 cm) nebo do dvouřádku (s roztečí 5–30 cm) do lůžka pro osivo s rovným povrchem a hladkou drolivou půdou a do hloubky 3–3,5 cm; na hektar připadne 100–120 kg osiva (25–28 milionů semen/ha). Když sazečka do poloviny srpna dozraje, odstraní se suché části natě. Sazečka se sklidí, očistí, nechá dozrát, expeduje a podle velikosti třídí.

Roztříděná cibule sazečka je během podzimu uskladněna v síťových pytlích. Speciální postup produkce, typický pro region Makó, začíná v listopadu tepelným ošetřením. Tepelné ošetření zabrání pučení, a tudíž i nežádoucímu vybíhání do květu v dalším roce, které by cibuli učinilo bezcennou. Tepelné ošetření spočívá v tom, že se sazečka pozvolna po 12 dnů ohřívá ze skladovací teploty 3–5 °C na teplotu 30–32 °C a v závislosti na její velikosti se v této teplotě udržuje 30–60 dnů (během této doby se na 10 dnů zahřeje až na teplotu 32–35 °C). Poté se pozvolna ochlazuje na teplotu sázení 10–14 °C.

Produkce konzumní cibule:

Při produkci „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ se konzumní cibule vypěstuje až v druhém roce. Po tepelném ošetření se na jaře cibule sazečka očistí, ošetří proti škůdcům a až do poloviny dubna sází do pozvolna se oteplující půdy. Co se týče půdy a střídání plodin, platí stejné nároky jako v případě produkce sazečky. V závislosti na velikosti se na běžný metr vysází 15–25 cibulek do hloubky 3–5 cm.

Cibuli je třeba zajistit odpovídající přísun živin a odstranění plevele, stejně jako integrovanou ochranu rostlin řádně zdokumentovanou v evidenci postřiků. Sklizeň probíhá v druhé polovině srpna (cibule se vykope či vyorá, nechá v řádkách vyschnout, naloží a expeduje), poté se uskladní nebo pošle do prodeje.

Jednoletý produkční cyklus (pěstování ze semene):

Jednoletý produkční cyklus začíná v březnu výsevem semen „jednoleté cibule“ vypěstovaných z genetického materiálu sazečky cibule „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“; na jeden hektar se použije 5–7 kg osiva (900 000 až 1,1 milionu semen/ha).

Postupy kultivace a sklízení jsou stejné jako u cibule pěstované ze sazečky, ale vegetační období je delší. Sklizeň probíhá v polovině září a tento způsob produkce vyžaduje zavlažování.

Sklizenou cibuli je nutno uskladnit na chladném, suchém a dobře větraném místě – za těchto podmínek může být uskladněna déle než ostatní kultivary a bez výraznějšího úbytku kvality vydrží až do dubna/května následujícího roku.

Třídění, balení a označování „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ se provádí u producenta nebo na jiném místě pod přímým dohledem producenta nebo zástupce producenta uvnitř vymezené zeměpisné oblasti. Cibule je balena do rašlových pytlů po 0,5, 1, 2, 5, 10 a 15 kg, volně uložená do 15, 20, 25 a 50 kg beden nebo balena po 3, 5 nebo 10 kusech. Jiný způsob balení je rovněž přípustný. Produkt je možno znovu zabalit mimo danou zeměpisnou oblast.

4.6 Souvislost:

Přírodní faktory:

Cibule, která původně pochází ze střední Asie, se pozoruhodně dobře přizpůsobila přírodním podmínkám regionu Makó. Půdy v tomto regionu tvoří naplaveniny řeky Maros, jejíž koryto neustále měnilo svou polohu: jsou to půdy sprašové a aluviální (naplavené), bohaté na živiny a stopové prvky, středně kompaktní, drolivé, s rovným povrchem, dobře provzdušněné a dobře zadržující vodu. Tyto vlastnosti mají příznivý vliv na kvalitu cibule.

Pro podnebí v regionu Makó jsou typická suchá a teplá léta. Během vegetačního období je zde hodně slunečního svitu (2 100 hodin/rok) a trvale vysoká teplota (30 horkých dnů, průměrná teplota 18,1 °C a součet teplot 3 340 °C). Výborné nutriční hodnoty příznačné pro „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ jsou důsledkem smíšeného účinku těchto faktorů (85–90 letních dnů). „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ je kultivar cibule, který vyžaduje dostatek slunečního svitu a ke zdárnému růstu potřebuje 15 hodin světla denně, což je vzhledem k výše uvedeným klimatickým podmínkám v regionu Makó zajištěno. Během suchého a horkého období s malým počtem srážek v červenci a srpnu se růst hlízy cibule zpomalí a kořínky a nať uschnou. Konzistence hlízy cibule zhoustne, zvýší se obsah sušiny, vnější suknice se ztenčí a objeví se celistvá, silná a pevná („obranná“) slupka bronzově načervenalé barvy.

Díky této mnohovrstevnaté, celistvé a silné slupce (v krčku dobře zatažené) a vysokému obsahu sušiny lze cibuli „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ dlouho skladovat.

Lidské faktory:

Cibule se v regionu Makó pěstuje již několik století. Po nadvládě Turků se tato oblast znovu zalidnila a počet obyvatel rychle vzrostl, což vedlo k rozdělení dostupných pozemků na malé parcely, a tudíž i k nedostatku půdy vhodné ke kultivaci. V polovině 19. století tvořili tři čtvrtiny populace drobní rolníci, kteří nemohli na svém malém pronajatém pozemku plodiny pěstovat jinak než intenzivně. Proto si vybrali cibuli, jejíž slupka a dužnina se po staletí široce využívaly v lidovém léčitelství.

Producenti v regionu Makó vytěžili maximum z příznivých přírodních podmínek v této oblasti a hospodářského rozmachu na konci 19. století a díky usilovné práci, pečlivosti, pozornému výběru a vysoce kvalitní půdě se dopracovali k vysoce jakostní odrůdě typické pro tento region. Přitom vyvinuli jedinečnou technologii, která přesně odpovídá biologické charakteristice cibule a která je typická pro tento region (dvouletý produkční cyklus). Prodej cibule na vzdálená odbytiště dokazuje, že místní producenti cibule mají podnikatelského ducha a nebojí se rizika.

Intenzivní kultivace cibule dovolila místním pěstitelům vyhnout se emigračnímu tlaku na přelomu století a vybudovat trvalou a neochvějnou pověst této cibule, jejíž jedinečnost se potvrdila i úspěchem na Mezinárodní světové výstavě v Bruselu roku 1888 (Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie), který byl v průběhu let následován dalšími úspěchy. Předávání zkušeností s pěstováním cibule z generace na generaci je zárukou, že se tato tradice v regionu udrží i v budoucnu.

První písemné zmínky o pěstování cibule (popis od Miklóse Szirbika) pochází z roku 1835 a následují je knihy Imre Palugyaie a Jánose Reizmana. Brzy po přelomu století měli již místní producenti cibule („cibuláři z Makó“) vlastní týdeník s názvem „Cibulář“. Ve 30. letech 20. století se o místní produkci cibule velmi zasloužil Ferenc Erdei.

4.7 Kontrolní subjekt:

„Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal“, pověřený kontrolní subjekt pro ovoce a zeleninu

Název: Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság Adresa: 6800 Hódmezővásárhely Rárósi út 110. MAGYARORSZÁG Tel.: +36 62/535741 Fax: +36 62/246036 E-mail: Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu Název: Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság Adresa: 5602 Békéscsaba Szarvasi út 79/1. MAGYARORSZÁG Tel.: +36 66/529-257 Fax: +36 66/529-265 E-mail: Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8 Označování:

Kromě označování stanoveného právními předpisy musí být na obalu produktu uvedeno chránění označení původu „Makói vöröshagyma“ nebo „Makói hagyma“ a po zapsání do rejstříku Společenství i symbol Společenství.

Pokud to rada pro pěstování cibule na základě vnitřní kontroly schválí, může být na obale produktu uváděno označení „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („kvalita produktu potvrzena radou pro pěstování cibule“).

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.