[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 27.9.2005

KOM(2005) 451 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE

Vytvoření společného leteckého prostoru s Ukrajinou

1. ÚVOD

Ve svém sdělení „Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví“ (KOM (2005) 79 v konečném znění) Komise zdůraznila, jak důležité je vytvořit společný letecký prostor se sousedy na východě a na jihu. Konečným cílem by mělo být spojení ES a jeho partnerů podél jižních a východních hranic za tím účelem, aby pro všechny platila stejná pravidla využívání trhů. Rada Evropské unie tento cíl podpořila ve svých „závěrech o rozvoji vnější politiky Společenství v oblasti letectví“ ze dne 27. června, v nichž uvítala pokrok dosažený při vytváření širšího evropského společného leteckého prostoru do roku 2010 s účastí zemí sousedících s EU.

Ve svém sdělení „Politika Společenství vůči jeho sousedům v oblasti letectví“ (KOM (2004) 74 v konečném znění) Komise oznámila že bude pozorně sledovat novinky v právních předpisech a hospodářský vývoj na Ukrajině s cílem předložit ve vhodné době konkrétní návrhy na navázání těsnějších vztahů v oblasti letectví.

Po Ruské federaci je Ukrajina největším sousedem rozšířené Evropské unie. EU je nejdůležitějším obchodním partnerem Ukrajiny. V roku 2003 připadlo na evropskou pětadvacítku 34 % ukrajinského exportu a 33,4 % importu. Ve stejném roce vzrostl HDP Ukrajiny o 8,5 % a odvětví dopravy dokonce o 9 %. Vztahy mezi EU a Ukrajinou se řídí Dohodou o partnerství a spolupráci. Dohoda podtrhuje cíl v podobě posílení spolupráce na poli dopravy (článek 64) a počítá s možností sjednat mezi smluvními stranami samostatné dohody o spolupráci v oblasti dopravy (článek 40). Zejména po politických změnách v zemi je Ukrajina považována za prioritní zemi v rámci evropské politiky sousedských vztahů. V únoru 2005 schválily obě strany společný plán akcí na podporu ukrajinského cíle v podobě dalšího začleňování země do evropských politických a hospodářských struktur. Jednou z konkrétních priorit plánu akcí je i rozšířená spolupráce na poli civilního letectví včetně otázek ochrany a bezpečnosti.

V návaznosti na rozsudky Evropského soudního dvora ze dne 5. listopadu 2002 je nutno změnit 25 dvoustranných dohod mezi členskými státy a Ukrajinou, protože některá jejich ustanovení nejsou v souladu s právem Společenství, zejména ta, která evropským leteckým přepravcům nepovolují létat na Ukrajinu, pokud let nezačíná v zemi jejich původu. Komise dostala „horizontální“ mandát k sjednávání potřebných změn ve dvoustranných dohodách s třetími zeměmi. Horizontální mandát využívaný Komisí během roku 2005 se ukázal jako účinný nástroj pro uvedení značného počtu dvoustranných dohod do souladu s právem Společenství. V souladu s horizontálním mandátem parafovala Evropská komise dohodu o leteckých službách s Ukrajinou v červnu 2005 a tím vyřešila právní otázky, které nastolil Evropský soudní dvůr ve věcech Otevřené nebe, a současně vytvořila základ pro další rozvoj vztahů mezi EU a Ukrajinou v oblasti letectví.

Zlepšení vztahů mezi EU a dalšími sousedy v oblasti letectví s konečným cílem vytvořit společný letecký prostor je současně důležitým cílem dalšího hospodářského rozvoje evropského leteckého průmyslu. Lety směřující do sousedních zemí EU představují 19 % mezinárodní dopravy za hranice Evropské unie, což je jen o málo méně, než podíl připadající na trhy v Severní Americe. Formou dohod o těsné spolupráci se Švýcarskem a Norskem už EU integrovala letecké trhy těchto zemí. Dle instrukcí Rady z prosince 2004 začala Komise v březnu 2005 projednávat Společnou evropskou leteckou dohodu (ECAA) se zeměmi západního Balkánu. Současně dostala Komise instrukce ke sjednání komplexní letecké dohody s Marokem s cílem co nejvíce začlenit letecké odvětví této země do evropského leteckého prostoru.

V rámci své orientace na začlenění do evropských struktur projevila Ukrajina zájem o mnohem těsnější spolupráci s EU v oblasti letecké dopravy a o zahájení projednávání komplexní letecké dohody. Ukrajina projevila vůli přetvořit společně s Evropským společenstvím rámec mezinárodní letecké dopravy. Od počátku roku 2005 začala Ukrajina provádět více tržně orientovanou hospodářskou a dopravní politiku a otvírat svůj trh pro členské státy EU.

Tímto sdělením tedy Komise doporučuje, aby Rada pověřila Komisi sjednáním komplexní dohody o společném leteckém prostoru s Ukrajinou, v níž by se snoubilo otevření trhu se souběžným procesem regulativní spolupráce a/nebo konvergence, zejména v takových prioritních oblastech, jakými jsou ochrana a bezpečnost letectví, ochrana životního prostředí a uplatňování takových pravidel hospodářské soutěže, která zajistí rovné hřiště i spravedlivé a rovné podmínky hospodářské soutěže .

2. Stávající rámec

Po rozšíření v květnu 2004 se EU stala největším obchodním partnerem Ukrajiny s asi 35% podílem na celkové obchodní výměně této země. Ukrajinský vývoz do 25 zemí EU dosáhl v roce 2003 hodnoty 5,7 miliard EUR a dovoz 8,8 miliard EUR. Dle dohody o partnerství a spolupráci (DPS) se na obchod s Ukrajinou vztahuje doložka nejvyšších výhod, což umožňuje obchodní výměnu zboží bez kvantitativních omezení, až na ocelářství, kde platí zvláštní ujednání. Nová dohoda o oceli na rok 2004 vstoupila v platnost dne 28. prosince 2004. Dne 9. března 2005 podepsaly ES a Ukrajina dvoustrannou dohodu o obchodu s textilními výrobky. Podle ní budou odstraněna všechna zbývající omezení obchodu s textilem a oděvy a obě strany se dohodly na vyrovnání nejnižších celních tarifů. Ukrajina usiluje o přistoupení do WTO a v březnu 2003 podepsala s ES dvoustranný protokol o přístupu na trhy. Ukrajina v současnosti pracuje na tom, aby splnila všechna mnohostranná pravidla WTO a EU ji v tomto směru podporuje. Ve světle nového politického vývoje na Ukrajině se Evropská unie zavázala maximálně podporovat reformy a modernizaci ukrajinského hospodářství.

Ukrajina a EU rozšířily svou dvoustrannou spolupráci prostřednictvím uzavřené Dohody o vědecké a technologické spolupráci a zcela nedávno i parafováním dohody o účasti Ukrajiny na evropském družicovém radionavigačním programu GALILEO. Svědčí to jasně o přání Ukrajiny ještě lépe se začlenit do programů a aktivit Evropská unie.

Ukrajina má se 68 třetími zeměmi uzavřeny dvoustranné dohody o leteckých službách a je dlouholetým členem Mezinárodní organizace pro civilní letectví. (ICAO). Hned po Ruské federaci je Ukrajina nejdůležitějším leteckým trhem ve východní Evropě a bývalých zemích SNS se silným potenciálem růstu. Dle předběžných údajů vzrostl objem mezinárodní osobní dopravy na Ukrajině v prvních měsících roku 2005 o 30 %.

Letecké trhy EU a Ukrajiny jsou těsně propojené. Ukrajina patří k několika málo zemím světa, které mají dvoustranné dohody o leteckých službách se všemi 25 členskými státy EU. Tato skutečnost zvýrazňuje význam vztahů s tímto klíčovým sousedem EU v letecké oblasti. V roce 2003 využilo leteckou dopravu k cestě mezi EU a Ukrajinou takřka 1,2 milionu cestujících. Dle předběžných údajů vzrostlo toto číslo v roce 2004 na 1,4 milionu cestujících. Největší podíl dopravy mezi EU a Ukrajinou připadá na Německo (260 000 cestujících v roce 2004), Rakousko (215 000), Nizozemsko (168 000) jakož i na Maďarsko (128 000) a Polsko (110 000). 50 % cestujících přepravili přepravci z ES. Vysoké tempo růstu bylo v posledních letech zaznamenáno navzdory poměrně restriktivnímu přístupu ukrajinských úřadů k otevření trhu před rokem 2004. K hlavním faktorům, které podněcují cestování z Ukrajiny, patří strmý hospodářský růst a rostoucí objem volných finančních prostředků, který vede k vyšší životní úrovni a následně k silnější tendenci cestovat do zahraničí.

Ukrajina představuje též rychle se rozvíjející trh cestovního ruchu pro turisty ze střední a západní Evropy. V roce 2002 navštívilo Ukrajinu přes 6 milionů zahraničních turistů (+ 9 %) – což je číslo srovnatelné s Ruskou federací a Chorvatskem[1].

Od roku 1999 je Ukrajina řádným členem Evropské konference civilního letectví a v roce 2004 se stala členem organizace Eurocontrol. Evropská orientace ukrajinské politiky v oblasti letectví byla posílena po změně vlády počátkem roku 2005 a potvrzena parafováním horizontální dohody s Evropským společenstvím dne 3. června 2005, v níž Ukrajina přijala princip určení přepravců ze Společenství.

Dalším krokem, který na Ukrajinu teprve čeká, je řádné členství ve Sdružených leteckých úřadech (Joint Aviation Authorities, JAA), kde je zatím kandidátem. JAA, jejíž úkoly převezme Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA), má 39 členských zemí a vypracovala důležité normy bezpečnosti, které platí v celé Evropě. Jak v zájmu Ukrajiny, tak Evropské unie je posílit své vztahy na poli bezpečnosti a napomoci Ukrajině při přejímání bezpečnostních standardů EU. V rámci programu ES „Tacis“ už EU rozběhla projekty na podporu aktivit v této oblasti.

Ukrajinské letecké odvětví

Ukrajinské orgány civilního letectví evidují přibližně 80 leteckých společností. Dvě hlavní mezinárodní letecké společnosti jsou Aerosvit a Ukrajinské mezinárodní aerolinie a obě provozují jak vnitrostátní, tak mezinárodní linky. V roce 2004 připadlo na Aerosvit 33 % ukrajinského trhu a počet jeho cestujících se zvýšil téměř o 50 % na 1milion. Společnost provozuje flotilu devíti letadel Boeing 737 a 767 na linkách do jihovýchodní Evropy, USA a na Dálný východ a jejím většinovým vlastníkem je jistá ukrajinská cestovní agentura, v níž mají menšinové majetkové podíly stát a jedna nizozemská investiční společnost. Ukrajinské mezinárodní aerolinie létají do 20 cílových míst hlavně v západní Evropě, jejím většinovým majitelem je Fond státního majetku Ukrajiny a 22% podíl tam mají rakouské aerolinie (Austrian Airlines).

Zbývající úkoly při modernizaci ukrajinského leteckého trhu:

- — odstranit problémová místa v infrastruktuře

- — modernizovat letecký průmysl dle západních standardů

- — plně vyhovět evropským požadavkům bezpečnostního dohledu

- —modernizovat postupy řízení letového provozu a navigační systémy

- — zpřísnit standardy bezpečnosti a ochrany životního prostředí u ukrajinských letadel: Ukrajinské aerolinie začaly nakupovat a najímat si západní letadla, ale na vnitrostátní lety nasazují většinou staré stroje vyrobené ještě za časů Sovětského svazu. V roce 2003 splňovalo environmentální normy EU pouze 5 % registrovaných letadel. Potřeba moderních letadel vyhovujících mezinárodním normám a standardům EU vytvoří příležitosti jak pro evropský, tak pro ukrajinský průmysl.

Průmyslová spolupráce

Ukrajina zdědila po SSSR významný průmysl výroby letadel, jehož hlavními složkami byly konstrukční kancelář Antonov a její přidružené závody. Letecký průmysl se považuje za špičkové technologické jádro obnovy ukrajinského průmyslu. Pokles výkonnosti postsovětského leteckého průmyslu vedl v uplynulém desetiletí též k prudkému poklesu výroby letadel. Dnes se Antonov soustřeďuje na výrobu regionálních letadel (An-140) a pokračuje ve vývoji dalších typů včetně vojenského dopravního letadla An-70. Průmyslové kruhy Ukrajiny i Evropské unie mají velký zájem o posílení své spolupráce. Předpokládaná dohoda by mohla vytvořit nový rámec vztahů v oblasti leteckého průmyslu mezi Ukrajinou a EU, který by mohl provázet restrukturalizaci a modernizaci ukrajinského leteckého a kosmického průmyslu. Tato spolupráce by se měla zaměřit na společné výzkumné projekty, včetně těch, které probíhají v kontextu dohody o spolupráci s EU-Galileo, v kontextu přibližování ukrajinských norem zabezpečovacím, bezpečnostním a ekologickým standardům EU, v kontextu školících programů a také v kontextu podpory modernizace infrastruktury ukrajinských letišť a řídících systémů letového provozu s cílem sladit navigační systémy. Širší spolupráce zastřešená komplexní dohodou by tak nejen posílila kvalitu bezpečnosti v leteckém odvětví klíčového souseda EU, ale současně by otevřela možnosti pro kosmický průmysl vytvořením společných standardů a postupů osvědčování. Měla by také připravit cestu pro účast Ukrajiny na klíčových projektech a akcích Evropské unie, např. „Sesame“[2], nebo Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA).

3. Další posilování vztahů s klíčovým sousedem

Po parafování horizontální dohody mezi Společenstvím a Ukrajinou požádala Ukrajina v červnu 2005 o navázání ještě komplexnějších vztahů s Evropskou unií v oblasti letectví. Ukrajinské orgány potvrdily připravenost začít co nejdříve se sbližováním ukrajinských právních předpisů upravujících oblast letectví a acquis communautaire Evropské unie a navázat s EU v oblasti letectví vztahy nové kvality . Ukrajinská vláda má rovněž zájem o posílení vztahů na poli zabezpečení civilního letectví včetně spolupráce s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví a o podporu modernizace ukrajinských letišť a letových navigačních systémů ze strany EU.

Od počátku roku 2005 zaujímá Ukrajina liberálnější přístup k liberálnějším mezinárodním operacím s několika členskými státy EU a poskytuje lepší přístup na ukrajinský trh. Výsledkem několika dvoustranných jednání by mohlo být značné reciproční zvýšení týdenních zpátečních letů.

4. PřÍNOSY A PřIDANÁ HODNOTA PřÍSTUPU SPOLEčENSTVÍ

Odvětví civilního letectví (včetně infrastruktury, provozovatelů a dalších průmyslových aktérů) tvoří významnou složku evropského hospodářství. Letečtí přepravci vytvářejí asi 1,5 % evropského HDP a zaměstnávají 350 000 osob, zatímco v celém odvětví je zaměstnáno asi 3 miliony lidí v celé EU. Vytváření jednotného leteckého trhu od počátku 90. let významně přispělo k vyšší dynamice a efektivitě tohoto odvětví a přineslo velké ekonomické a sociální výhody. Od roku 1992 do roku 2003 se počet letových tras uvnitř Společenství zvýšil o více než 40 %. Od 1990 do 2002 zaznamenali hlavní přepravci ve Společenství zvýšení produktivity o 87 %[3]. Plného potenciálu vnitřního trhu však zřejmě nebude využito, dokud Společenství nezačne ve vztazích s třetími zeměmi v oblasti letectví vystupovat jako jeden koordinovaný subjekt, kdykoli by takové koordinované úsilí mohlo vytvořit přidanou hodnotu v zájmu evropského leteckého průmyslu a uživatelů. Zkušenosti, které EU v tomto směru získala, třetí strany velmi oceňují. Ještě více to platí o Ukrajině, s níž by chtěla EU navázat privilegovaný vztah.

Členské státy EU a Ukrajina sjednaly různé dvoustranné dohody o leteckých službách s různou mírou otevření trhu a různými podmínkami pro provozovatele. Některé členské státy, na rozdíl od jiných, dosáhly s Ukrajinou otevřenějších dohod. Řada dohod umožňuje vícenásobné určení, zatímco jiné členské státy jsou ve svých dohodách omezeny jen na jednoho přepravce. Současný systém dvoustranných dohod o leteckých službách mezi členskými státy EU a Ukrajinou tak deformuje způsob dopravního provozu a může znevýhodňovat některé přepravce z Evropské unie jakož i spotřebitele v některých členských státech EU. Dohoda s EU by na nejvyšší možné úrovni stanovila rovné podmínky pro všechny přepravce z EU a umožnila by cestujícím ve všech členských státech užívat výhod plynoucích z podobných podmínek a zvýšeného provozu mezi EU a Ukrajinou.

Společný letecký prostor pokrývající EU a Ukrajinu by přinesl nezanedbatelné ekonomické výhody. Otevření ukrajinského trhu a sbližování norem v EU a na Ukrajině by bylo ke prospěchu zejména středoevropským trhům díky jejich zeměpisné poloze i tradičně těsným hospodářským a obchodním vazbám s Ukrajinou.

Následkem otevření trhu by se značně zlepšily možnosti cestování pro cestující z EU a z Ukrajiny. Předpokládá se, že řada přímých spojů mezi EU a Ukrajinou jakož i celkový počet letů výrazně posílí obchodní výměnu i turistický ruch mezi EU a Ukrajinou. Očekáváme, že na hospodářských přínosech se bude výraznou měrou podílet i evropský letecký průmysl a širší evropské hospodářství. Vytvořilo by to výrazně nové tržní příležitosti pro letecké přepravce z EU, kteří by chtěli začít létat na Ukrajinu, ale v současnosti nemají přepravní práva. Mohlo by to také usnadnit začlenění ukrajinských přepravců do stávajících aliancí přepravců z EU a tím umožnit jejich modernizaci a vyšší úroveň ochrany, bezpečnosti a ekologických norem.

Věcí prvořadého významu bude samozřejmě vyvážené otevření a integrace trhů se zohledněním dalších důležitých politických cílů a se zmírněním potenciálního negativního dopadu. Zásadní věcí je zajistit, aby proces otvírání trhu doprovázel paralelní proces spolupráce anebo konvergence v oblasti právních předpisů, bezpečnosti, ochrany životního prostředí a hospodářské soutěže a tak zajistit rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž založenou na rovných příležitostech. Otevřené trhy potřebují takový rámec, který zajistí spravedlivou hospodářskou soutěž a vysokou úroveň bezpečnosti a zabezpečení. Pokud jde o otázky ochrany životního prostředí, dohoda musí být v souladu se závazkem Společenství zajistit udržitelný rozvoj. Důležité je, aby dohoda neomezovala EU v možném uplatnění regulativního či ekonomického nástroje ke zmírnění nežádoucích vedlejších účinků intenzivnějšího leteckého provozu zejména na kvalitu ovzduší a úroveň hluku kolem letišť i jeho příspěvku k celosvětové změně klimatu.

Zavedení evropských norem do života na východních hranicích EU je v jejím politickém i ekonomickém zájmu. Toho lze dosáhnout jen cestou komplexní dohody sjednané na úrovni Společenství. Konečným cílem dohody bude začlenění ukrajinského leteckého odvětví do společného leteckého prostoru s Evropskou unií a úplná harmonizace právních předpisů v klíčových oblastech právní úpravy letectví v EU.

Navržení plného mandátu pro rozhovory s Ukrajinou by ukázalo, že EU je odhodlána ctít zásadu otevřených trhů, rozšiřovat své normy bezpečnosti a zabezpečení a zajišťovat udržitelný rozvoj na území svých sousedů. Letecká dohoda mezi EU a Ukrajinou by měla širší hospodářské důsledky na leteckou dopravu mezi EU a dalšími sousedními zeměmi na východní hranici EU a posílila by regionální spolupráci.

Jak už bylo v tomto sdělení uvedeno, Ukrajina prohlásila, že je připravena začít se začleňováním do společného leteckého prostoru s EU tak, jak to navrhla Evropská komise ve svém sdělení z března 2005. Znamená to i připravenost Ukrajiny nastoupit cestu modernizace svého civilního letectví.

5. závěry

Komise se proto domnívá, že je důležité nabídnout Ukrajině komplexní rámec posílené spolupráce v oblasti civilního letectví. Dohoda s Ukrajinou by zřídila ambiciózní rámec, který by pokrýval širší problematiku letectví (například spolupráci v oblasti regulace bezpečnosti a ochrany v oblasti letectví, řízení letového provozu, technologii a výzkum) i problematiku „obchodu“ a průmyslové spolupráce.

Odvětví civilního letectví nabízí významné příležitosti pro další posílení spolupráce v dopravě i vzájemné výhody pro Ukrajinu a EU. Proto by se nyní mělo vyvinout úsilí k tomu, aby se letecká doprava stala klíčovou oblastí těsnější spolupráce mezi EU a Ukrajinou, která by tak posloužila Ukrajině jako konkrétní příklad začlenění do evropských struktur a trhů. Dohoda bude představovat důležitý krok směrem k realizaci společného leteckého prostoru mezi Evropskou unií a jejími sousedy, což je základním cílem vnější politiky v oblasti letectví a důležitou součástí vnější politiky EU.

Pouze celoevropská dohoda bude moci splnit přání Ukrajiny v podobě lepšího začlenění do evropských leteckých struktur a spojí výhody plynoucí z otevření trhu se spoluprací v oblasti regulace, techniky a průmyslu, s cílem dosáhnout rovných podmínek pro provozovatele a výhod pro spotřebitele.

Významná politická a ekonomická přidaná hodnota dohody o letecké dopravě s Ukrajinou by mohla dlouhodobě sloužit jako vzor pro další země regionu a napomoci při posilování regionální spolupráce ve východní Evropě.

Ve světle výše uvedeného Komise navrhuje sjednání a uzavření komplexní dohody o otevřeném leteckém trhu s Ukrajinou a žádá Radu, aby Komisi zplnomocnila k zahájení jednání o takové dohodě.

Komise bude úzce spolupracovat s členskými státy a všemi zainteresovanými subjekty na dalším rozvoji a dosahování cílů stanovených v navrženém rozhodnutí Rady.

[1] Světová organizace cestovního ruchu, Fakta a čísla, počet mezinárodní příjezdů turistů, Evropa (http://www.world-tourism.org/facts/tmt.html)

[2] Sesame, technickou realizaci jednotného evropského nebe, odstartovala Evropská komise a jejím cílem je připravit novou generaci řídících systémů letového provozu, která by se vypořádala s rostoucí intenzitou letového provozu.

[3] Příloha k Sdělení Komise „Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví“ KOM(2005) 79 v konečném znění