Děti tvoří třetinu světové populace, avšak zároveň více než polovinu všech lidí zasažených humanitárními krizemi. Počet dívek a chlapců zažívajících tyto krize činí polovinu dětí na světě, které nenavštěvují školu, a tento podíl stále stoupá. Sýrie, Irák, Jemen, Afghánistán, Jižní Súdán a Demokratická republika Kongo patří mezi asi 35 zemí postižených krizí, v nichž je vzdělávání narušeno u téměř 75 milionů dětí ve školním věku (3 až 18 let). Toto riziko je podstatně vyšší u vysídlených lidí. Agentura OSN pro uprchlíky odhaduje, že v současné době je vysídleno více než 65 milionů osob (nejvíce od druhé světové války), přičemž průměrná doba vysídlení často přesahuje 20 let. Jen něco přes polovinu uprchlíků ve věku základní školní docházky navštěvuje školu, méně než čtvrtina dětí z odpovídající věkové skupiny navštěvuje střední školu a pouhé 1 % se vzdělává na vysoké škole. Znevýhodněny jsou především dívky, u nichž je v postižených zemích 2,5krát pravděpodobnější, že nebudou navštěvovat školu.

Řešení vzdělávacích potřeb v mimořádných a krizových situacích vyžaduje holistický přístup. Toto sdělení objasňuje, jak Komise chápe pojem vzdělávání v mimořádných situacích a vleklých krizích v nejširším slova smyslu. Jeho základem je strategický a integrovaný přístup k podpoře příležitostí pro bezpečné, inkluzivní a kvalitní učení dostupné všem. Vzdělávání zahrnuje celoživotní učení, včetně formálního a neformálního poskytování zavedených úrovní vzdělávacích systémů, kam spadá předškolní, základní a střední vzdělávání, postsekundární vzdělávání nezahrnované do terciárního a terciární vzdělávání (včetně technické a odborné přípravy, vysokoškolského vzdělávání a dalších forem rozvoje dovedností).

Stávající pomoc EU v oblasti vzdělávání v mimořádných situacích a vleklých krizích pokrývá všechny úrovně vzdělání a uskutečňuje se ve spolupráci s vládami, agenturami OSN, nevládními organizacemi, občanskou společností, subjekty soukromého sektoru, organizací Globální partnerství pro vzdělávání a dalšími subjekty. Dvoustrannou podporu a politický dialog s vládami doprovází řada iniciativ ke zmírnění narušeného vzdělávání po celém světě, a to od zřizování dočasných výukových prostor až po vývoj programů dálkového studia pro děti, které nemohou navštěvovat školu. EU například ve velkém rozsahu zareagovala na vzdělávací potřeby syrských dětí, přičemž využila dvoustranné rozvojové financování, humanitární pomoc, regionální svěřenský fond EU zřízený v reakci na krizi v Sýrii a nástroj pro uprchlíky v Turecku.

Skutečností však je, že přístup ke kvalitnímu vzdělání je kvůli stále se prodlužujícím konfliktům, nucenému vysídlování, násilí, změně klimatu a katastrofám odpírán milionům dětí. Tyto jevy po sobě zanechávají nevzdělané, ztracené generace a jsou hlavní příčinou toho, že se spousta lidí vydává na nebezpečné cesty do Evropy a dalších oblastí světa, což má vliv na stabilitu a rozvoj jejich zemí.

Agenda pro udržitelný rozvoj 2030, obzvlášť její cíl č. 4, přisuzuje význam kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě coby nezbytnému základu pro řešení velkých globálních problémů. V roce 2016 to uznal Světový humanitární summit při zahájení platformy Education Cannot Wait („Vzdělání nepočká“), jejímž cílem je změnit poskytování vzdělání v mimořádných situacích a vleklých krizích.

EU podpořila nedávné úsilí o uplatnění komplexního rámce pro pomoc uprchlíkům na regionální úrovni, mimo jiné prostřednictvím ministerské konference o vzdělávání uprchlíků, která se konala v prosinci 2017 v Džibuti pod záštitou mezivládního úřadu pro rozvoj daného regionu a džibutské vlády. Závazky uvedené ve výsledném prohlášení a akčním plánu zahrnují začleňování uprchlíků do vnitrostátních vzdělávacích systémů, stanovení minimálních norem a cílů a vytvoření regionálního mechanismu pro uznávání kvalifikací.

EU zastává hlavní úlohu ve fóru pro dialog o vzdělávání, zahájený v rámci fondu Education Cannot Wait (Vzdělání nepočká), které spojuje humanitární a rozvojové subjekty zapojené do podpory vzdělávání uvnitř Sýrie. To umožnilo sdílený dohled nad tvorbou programu, společné analýzy a lepší koordinaci.

V Libanonu EU podporuje strategii ministerstva školství a vysokoškolského vzdělávání nazvanou „Podpora vzdělání pro všechny děti“ s cílem usnadnit začlenění syrských uprchlíků do vnitrostátního systému. Podpora EU je koordinována prostřednictvím společného humanitárního a rozvojového rámce na úrovni jednotlivých zemí, který zahrnuje vyváženou dvoustrannou pomoc a podporu prostřednictvím humanitární pomoci a regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii. Provádění podporují agentury OSN a nevládní organizace.

EU je odhodlána podporovat veřejné vzdělávací služby, přičemž soukromý sektor a subjekty občanské společnosti mohou podporou těchto služeb poskytovat přidanou hodnotu. Komise zapojí soukromý sektor do určování a vytváření inovativních přístupů a do propojení vzdělávacích reforem s potřebami společnosti a s příležitostmi na trhu práce. Jsou také zapotřebí lepší partnerství a koordinační mechanismy s dalšími relevantními sektory, jako jsou zdraví, životní podmínky, ochrana a výživa, aby bylo možné řešit potřeby dětí v mimořádných a krizových situacích integrovaným a uceleným způsobem.

Aby Komise usnadnila stanovení priorit pomoci EU založených na potřebách a sladěných s prioritami vnitrostátních orgánů, zahrne vzdělávací potřeby spojené s mimořádnými situacemi a vleklými krizemi do podpory plánování vzdělávacího sektoru. Financování EU bude vycházet z posouzení naléhavých potřeb, a to mimo jiné potřeb ministerstev školství, agentur OSN, nevládních organizací, organizací občanské společnosti, subjektů soukromého sektoru a dalších příslušných subjektů.

Komise zaujme cílený přístup k posílení vzdělávacích systémů a za tímto účelem využije své úlohy v politickém dialogu a dvoustranné podpory. Kde to bude možné a vhodné, financování EU podpoří vládní systémy, včetně těch, které poskytují útočiště uprchlíkům, neboť se jedná o činitele primárně zodpovědné za právo na vzdělání. Není-li přímá podpora vlády možná či vhodná, budou v rámci posílení systému podpořeny nejvhodnější dostupné subjekty v oblasti vzdělávání.

Komise znovu posílí a zefektivní svá opatření v oblasti poskytování vzdělání coby globálního veřejného statku, a to prostřednictvím mnohostranného financování, technické pomoci, diskuse na celosvětové úrovni, účasti v poradních institucích a dalších příležitostí k vnější spolupráci.

Za účelem zajištění dostupnosti, předvídatelnosti a transparentnosti financování vzdělávání v mimořádných a krizových situacích a v souladu se závazky Světového humanitárního summitu z roku 2016 zlepší aktivity EU účinnost reakcí v rámci všech vazeb mezi humanitární a rozvojovou pomocí. Komise tak kromě jiných opatření schválí sdílené krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé výhledy, silnější koordinační mechanismy, společné analýzy, společný dohled nad činnostmi a sdílené příspěvky k podávání zpráv. To přispěje ke kombinaci předvídatelné, víceleté a krátkodobé až střednědobé finanční pomoci, jež bude relevantní pro danou situaci.

V posledních třech letech bylo navyšování unijního humanitárního financování určeného pro vzdělávání v mimořádných situacích výsledkem zvýšeného politického úsilí, vycházejícího z celé škály potřeb. Toto financování by nyní mělo nadále umožňovat provádění strategických priorit EU a v konečném důsledku se dostat až k milionům dětí a mladých lidí, kterým hrozí, že se stanou ztracenou generací.

Společná a koordinovaná tvorba programů a plánů bude prosazována v rámci Komise i spolu s členskými státy EU a dalšími dárci a partnery, a to s vyváženým poměrem krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých řešení. EU využije své globální role, svého dosahu a svých nástrojů, aby zvýšila celosvětovou pozornost věnovanou nenaplněným potřebám a nedostatečným finančním prostředkům a aby posílila koordinační a provozní kapacity pro odezvu.

V roce 2015 zemětřesení v Nepálu zničilo 35 000 učeben a připravilo přibližně milion dětí o možnost vzdělávání. EU spolupracovala s vládou a dalšími partnery na zajištění přechodných vzdělávacích středisek a nezbytných potřeb, jež umožní co nejvíce dětem vrátit se co nejdříve do školy. EU podporuje nepálský plán rozvoje školství, jehož cílem je „rekonstrukce k lepšímu“ („build back better“) v oblastech zasažených zemětřesením a který pomůže znevýhodněným skupinám obyvatelstva, posílí kapacity pro plánování a správu na všech úrovních a zajistí kvalitnější výuku a studium.

Klíčová opatření zaměřená na zlepšení správy, odpovědnosti a financování: ·podporovat posílení koordinace, transparentnosti a odpovědnosti financování na evropské i globální úrovni, mimo jiné prostřednictvím podpůrných vylepšení normy pro podávání zpráv o vzdělávání v mimořádných a krizových situacích vypracované Iniciativou na podporu transparentnosti rozvojové pomoci; ·prosazovat silnější partnerství pro spolupráci, a to i na globální úrovni, například financování mnohostranných opatření v oblasti vzdělávání, která vytvářejí přidanou hodnotu a mají zajištěn lepší dopad prostřednictvím odborných znalostí a zkušeností všech partnerů, zejména agentur OSN a soukromého sektoru; ·ve spolupráci s vnitrostátními orgány investovat do inovativních přístupů ke správě, transparentnosti a podávání zpráv, včetně sledování učitelů a dětí, které nenavštěvují školu, aby byla umožněna kontinuita vzdělávání a uznání úspěchů; ·podporovat budování kapacit subjektů v oblasti vzdělávání v mimořádných a krizových situacích, jako jsou koordinační orgány, subjekty v oblasti reakce a vlády, s důrazem na občanskou společnost a místní subjekty, prostřednictvím nových a zavedených iniciativ pro rozvoj kapacit, jako jsou například kurzy fóra Global Education Cluster.

2.2 Prosazování přístupu, začleňování a rovnosti

Mírové soužití, mezikulturní ohledy, úspěšné začlenění v rámci hostitelských komunit a sociální soudržnost jsou klíčovými funkcemi vzdělávání v mimořádných a krizových situacích. EU bude podporovat začleňování vysídlených dětí a mladých lidí do vzdělávacích systémů, včetně podpory hostitelských komunit, čímž bude aktivně realizovat své závazky stanovené v novém Evropském konsensu o rozvoji a ve sdělení nazvaném „Důstojný život“.

S ohledem na rozsah potřeb a omezení podpory EU v této oblasti budou opatření zaměřena na nejvíce potřebné, jako jsou:

·děti a mladí lidé, kteří nenavštěvují školu, a ti, jimž hrozí přerušení vzdělávání,

·nuceně vysídlené děti a mladí lidé (uprchlíci a vnitřně vysídlené osoby) a jejich hostitelské komunity,

·ohrožené a znevýhodněné skupiny, včetně dětí a mladých lidí, kteří jsou odloučeni a bez doprovodu, žijí v těžko dostupných oblastech, mají zdravotní postižení či dodatečné potřeby, jsou napojeni na ozbrojené síly a skupiny (včetně zvláštní pozornosti věnované jejich opětovnému začlenění prostřednictvím vzdělání) nebo patří k etnickým a jazykovým menšinám a chudším socioekonomickým skupinám.

Je zapotřebí proaktivní a rychlá reakce na všech úrovních, která minimalizuje narušení vzdělávání a podpoří příležitosti k inkluzivnímu, bezpečnému a chráněnému vzdělávání. Každý týden, měsíc a rok strávený mimo školu odvádí děti ve školním věku z cesty ke vzdělání a snižuje pravděpodobnost návratu do školy.

Vzhledem k tomu, že velká většina nuceně vysídlených dětí a mladých lidí našla útočiště v zemích s nízkými nebo středními příjmy, flexibilní krátkodobá podpora musí jít ruku v ruce s předvídatelným dlouhodobým financováním s cílem posílit odolnost a účinnost vzdělávacích systémů. Vzdělávací systémy se musejí přizpůsobit, aby zvládly opakující se a trvalé vysídlení a aby mohly řešit potřeby nuceně vysídlených obyvatel a hostitelských komunit. K tomu je zapotřebí řešit problémy hostitelských komunit při zajišťování služeb inkluzivního a kvalitního vzdělávání na základě sdílené odpovědnosti se zasaženými zeměmi.

Mimořádné situace a vleklé krize mají nepřiměřený dopad na vzdělávání žen a dívek. Mezi zvláštní rizika spojená s pohlavím, jimž jsou vystaveny dívky a chlapci v mimořádných a krizových situacích, patří předčasné a nucené sňatky, těhotenství v raném věku, dětská práce, nábor do ozbrojených skupin a sexuální násilí a násilí založené na pohlaví. Vzdělávací služby by měly reagovat na potřeby dívek a chlapců, například upřednostňovat toalety oddělené podle pohlaví při renovaci škol, s cílem řešit obavy týkající se bezpečnosti ze strany studentů i rodičů. Komise dále bude klást důraz na význam začlenění zranitelných a znevýhodněných skupin. Mladým lidem, jimž se často nedostane při vzdělávání žádné podpory, neboť na sebe berou povinnosti dospělých, by měla být věnována zvláštní pozornost s mimořádným důrazem na jejich genderově specifické potřeby.