CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 13.7.2010 
SEK(2010) 888 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k  
návrhu 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
 
o podmínkách vstupu a pobytu státních p říslušníků třetích zemí za ú čelem sezónního 
zaměstnání 
{KOM(2010) 379 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 887} 
CS 2   CS 1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Ekonomiky Evropské unie se pot ýkají se strukturální pot řebou sezónních pracovník ů. 
Podle předpokladů bude stále obtížn ější pokrýt tyto pot řeby pracovníky ze členských 
států EU, a to hlavn ě z toho d ůvodu, že tito prac ovníci považují sezónní práci za 
neatraktivní. Dopad sv ětové hospodá řské krize lze obtížn ě předvídat. Podle Mezinárodní 
organizace pro migraci  (IOM) se však o čekává, že „v ur čitých sektorech trhu práce 
v cílových zemích bude pravd ěpodobně i nadále existovat trvalá pot řeba migrujících 
pracovník ů, zejména v oblasti zdravotnictví, zam ěstnání v domácnosti a pe čovatelských 
službách  (a v některých zemích rovn ěž v zemědělství), v nichž je poptávka po t ěchto 
pracovnících strukturální“1.  
Jsou k dispozici významné d ůkazy, že se ur čití sezónní pracovníci ze t řetích zemí 
potýkají s vyko řisťováním a s pracovními podmínkami, jež nevyhovují normám, 
například neexistencí pracovní ch smluv, nižší mzdou, než je zákonem stanovená 
minimální mzda, neexistencí sociálního zabezpe čení, neexistencí p řístupu k základním 
hygienickým službám, nekvalitn ím ubytováním a neexistencí p řístupu k zdravotní pé či.  
Hospodářská odvětví, jež se vyzna čují velkým po čtem sezónních pracovník ů – zejména 
zemědělství, zahradnictví a cestovní ruch – jsou opakovan ě uváděna jako odv ětví, ve 
kterých existuje nejv ětší tendence zam ěstnávat neoprávn ěně pobývající státní p říslušníky 
třetích zemí. 
Z hlediska vysílajících zemí se potenciální migranti potýkají s rozdílnými pravidly 
stanovenými r ůznými členskými státy EU, p řičemž informace o t ěchto pravidlech nejsou 
vždy snadno dostupné. To platí zejména pro odv ětví sezónních prací. Zlepšení podmínek 
a vytvoření společného právního rámce v tomto odv ětví by bylo v zájmu zemí s vysokou 
nezaměstnaností a silným migra čním tlakem, zejména v severní a subsaharské Africe a v 
menším rozsahu ve východní Evrop ě. Pomohlo by to zvýšit p řínos politik EU v oblasti 
legální migrace k rozvoji t řetích zemí.  
1. 1. Rozsah a odv ětví sezónních prací 
Rozsah a odv ětví sezónních prací se v jednotlivých zemích Evropské unie liší. Nap říklad 
jen v roce 2008 Špan ělsko přijalo 24 838 sezónních pracovník ů ze zemí mimo EU2. Za 
kalendářní rok 2008 Itálie p řijala, jen do 7. února 2008, 11 273 žádostí3 (kvóty stanovené 
italským ministerstvem vnitra pro sezónní práce vykonávané státními p říslušníky ze zemí 
mimo EU za kalendá řní rok 2008, 2009 a 2010 činily 80 000)4. V roce 2009 N ěmecko 
                                                 
1 Dokument Mezinárodní organizace pr o migraci s názvem „Dopad celosv ětové hospodá řské krize 
na migranty a migraci (The impact of the global economic crisis on migrants and migration), 
březen 2009, s. 5–6. 
2 Ad-hoc  informace týkající se sezónních pracovník ů a dočasně vyslaných pracovník ů, které si 
Komise vyžádala od vnitrostátního kontaktního místa Evropské migra ční sítě dne 17. b řezna 
2010. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
4 Výše uvedená poznámka pod čarou č. 2.  
CS 3   CS přijalo 4 248 sezónních pracovník ů ze zemí mimo EU, Francie 2 215 (odpovídající po čet 
za rok 2008 byl 3 860), zatímco Švédsko 7 2525. 
Sezónní pracovníci ze zemí mimo EU pracovali rovn ěž v nových členských státech. 
Například Maďarsko přijalo v roce 2008 919 státních p říslušníků třetích zemí a v roce 
2009 jich p řijalo 892. Údaje, které poskytlo Polsko, se týkají do časné práce vykonávané 
státními p říslušníky t řetích zemí, a proto jsou po čty podstatn ě vyšší – 181 030 za rok 
2009. Nicmén ě nejdůležitějším odvětvím zam ěstnanosti je zem ědělství. Slovinsko p řijalo 
za účelem sezónní práce v letech 2008 a 2009 více než 10 000 sezónních pracovník ů ze 
zemí mimo EU. 
Ačkoli jsou tendence krátkodobé a nelze je vz hledem k mezerám v údajích porovnat, v 
minulých letech bylo v členských státech, jako je Francie, Spojené království a 
Slovinsko, zaznamenáno všeobecné zvýšení po čtu sezónních pracovních sil ze zahrani čí.  
Nedostatek aktuáln ějších údaj ů znemož ňuje řádné posouzení dopadu sou časné 
hospodářské krize na poptávku po sezónních pr acovnících ze zemí mimo EU. Srovnání 
údajů za rok 2008 a 2009 však nevykazuje ja kékoli snížení této poptávky. N ěkteré 
členské státy vykazují po čet přijatých státních p říslušníků třetích zemí v roce 2009 nižší 
(Rakousko, Slovinsko, Ma ďarsko) nebo v tomtéž roce dokonce podstatn ě nižší (Francie), 
zatímco jiné členské státy zaznamenaly zvýšení (N ěmecko a Švédsko)6.  
Dále je nutno zd ůraznit, že odv ětví sezónních prací jsou odv ětvími, ve kterých existuje 
největší tendence zam ěstnávat neoprávn ěně pobývající pracovníky či jinak 
nezaregistrované pracovníky, takže lze p ředpokládat, že celkový po čet sezónních 
pracovník ů je mnohem vyšší (více než 100 000 ro čně). 
Pro určité regiony v ur čitých členských státech má s ezónní pracovní síla ze t řetích zemí 
zásadní význam. Co se týká zem ědělství v Andalusii, zejména v provincii Huelva, bylo v 
roce 2008 ze zemí mimo EU na jato 35 000 státních p říslušníků třetích zemí. V jižní Itálii, 
zejména v oblasti Apulie, je podle odhad ů zaměstnáno 12 000 zem ědělských sezónních 
pracovník ů ze třetích zemí a ve francouzském depa rtamentu Bouches-du-Rhône je podle 
odhadu zam ěstnáno 5 000 marockých sezónních pracovník ů. Má se za to, že tito 
pracovníci ze t řetích zemí p ředstavují p řibližně 80–90% celkového po čtu sezónních 
pracovník ů. V oblasti cestovního ruchu jsou n ěkteré regiony Rakouska (Tyrolsko, 
Salcbursko) k pokrytí sezónní špi čky velmi závislé na sezónních pracovnících ze t řetích 
zemí: pro zimní sezónu 2008–2009 byla sta novena kvóta ve výši 8 000 pracovník ů. 
V mnoha členských státech p řijímají sezónní pracovníci ze t řetích zemí práci vyžadující 
nízkou kvalifikaci ve zvláštních odv ětvích, jako je zem ědělství (nap ř. 60 % celkového 
počtu sezónních pracovních sil v Itál ii, 20 % celkových pracovních sil v zem ědělství v 
Řecku) a cestovní ruch (nap říklad ve Špan ělsku představovala pracovní povolení vydaná 
pro práci v hotelech a v odv ětví společného stravování 13% celkového po čtu pracovních 
povolení vydaných v roce 2003), která obvykle vyžadují pracovníky s nízkou kvalifikací  
nebo manuální pracovníky a v nichž existuje zna čný nedostatek pracovních sil. 
                                                 
5 Tamtéž. 
6 Výše uvedená poznámka pod čarou č. 2.  
CS 4   CS 1.2. Zásada subsidiarity 
Jakékoli navrhované opat ření bude respektovat pravomoc členských stát ů stanovit po čty 
ekonomických migrant ů usilujících o vstup do EU, a to i prost řednictvím vnitrostátních 
kvót. Je tudíž na p říslušném členském státu, aby posoudil, zda je pro n ěj z hospodá řského 
hlediska nutné p řijmout sezónní pracovníky ze t řetích zemí. 
I když pracovníci ze t řetích zemí p řicházejí do ur čitého členského státu v EU, rozhodnutí 
členského státu o právech státních p říslušníků třetích zemí by mohlo ovlivnit ostatní 
členské státy. Rozdíly v zacházení se státními p říslušníky t řetích zemí v r ůzných 
členských státech mají proto nadnárodní rozm ěr, který je mimo oblast p ůsobnosti 
vnitrostátních právních p ředpisů. 
Schengenský prostor bez vnit řních hranic vyžaduje spole čnou disciplínu, tedy spole čná 
minimální pravidla pro snížení rizika p řekročení doby povoleného pobytu a rizika 
nedovoleného vstupu, která mohou být zp ůsobena volnými a rozdílnými pravidly pro 
přijetí sezónních pracovník ů.  
Pracovní podmínky, jež nevyhovují normám, a vyko řisťování sezónních pracovník ů, 
kteří jsou státními p říslušníky t řetích zemí, je nutno odstranit p řiznáním ur čitých 
sociálně-ekonomických práv v závazném, a tudíž vymahatelném nástroji na úrovni EU, v 
souladu s výzvou Evropské rady v Ta mpere v roce 1999 týkající se p řiznání 
spravedlivého zacházení a bezpe čného právního postavení státním p říslušníkům třetích 
zemí, jakož i v souladu s obecnými závazky EU v oblasti lidskýc h práv a základních 
svobod. 
Nástroj EU týkající se sezónních pracovník ů je důležitý pro zlepšení ú činné spolupráce s 
třetími zem ěmi, jelikož umož ňuje, aby EU usnadnila legální migraci pracovník ů s nízkou 
kvalifikací či pracovník ů nekvalifikovaných, a rovn ěž posiluje závazek t řetích zemí v 
oblasti boje proti nedovolenému p řistěhovalectví.  
1. 3. P řidaná hodnota EU 
Členské státy a zam ěstnavatelé sezónních pracovník ů by měli prospěch z pružného 
systému p řijetí, který by umožnil vyrovnat se s ne dostatkem sezónních pracovních sil.  
Sezónní pracovníci ze t řetích zemí by m ěli prospěch ze spole čného, transparentního 
a dostupného evropského rámce, který by jim umožnil legáln ě se přemístit do členských 
států, v nichž je zapot řebí jejich práce. Takové mož nosti legální migrace mohou rovn ěž 
snížit nedovolené p řistěhovalectví a nelegální zam ěstnávání. 
Opatření EU by bylo pro t řetí země poselstvím zam ěřeným na spolupráci v oblasti řízení 
migrace pracovních sil. Závazek, který EU p řijala jako celek v oblasti ekonomické 
migrace v odv ětví vyžadujícím pracovníky s nízkou kvalifikací či pracovníky 
nekvalifikované, pravd ěpodobně usnadní spolupráci s t řetími zem ěmi, včetně boje proti 
nedovolené migraci a podpory vzájemn ě prospěšné cirkula ční migrace (na základ ě které 
by migrující pracovníci mohli p řijet do členského státu za ú čelem dočasné práce, vrátit se 
nazpět do své zem ě a opět přijet do EU atd.). 
CS 5   CS 2. C ÍLE 
2.1. Celkové cíle:  
1. reagovat na sezónní výkyvy v hospodá řství a vyrovnat nedostatek pracovních sil, 
kterému čelí specifická pr ůmyslová/hospodá řská odvětví a regiony; 
2. přispět k tomu, aby se zamezilo vyko řisťování a špatným pracovním podmínkám 
sezónních pracovník ů ze třetích zemí a nedovolenému p řistěhovalectví; 
3. přispět k rozvoji t řetích zemí. 
2.2. Specifické cíle:  
1. zajistit pružná pravidla k usnadn ění dočasné legální migrace sezónních pracovník ů a 
podporovat jejich cirkula ční migraci;  
2. zajistit rovné podmínky pro zam ěstnavatele sezónních pracovník ů ze třetích zemí, kte ří 
legálně vstupují na trh práce v EU; 
3. zajistit bezpe čné právní postavení a oc hranu sezónních pracovník ů ze třetích zemí p řed 
vykořisťováním; 
4. zlepšit spolupráci s t řetími zem ěmi při řízení sezónní migrace. 
3. M OŽNOSTI POLITIKY  
Podle všech prozkoumaných možností by členské státy mohly nadále voln ě stanovit 
celkový po čet přijatých sezónních pracovník ů, a to v souladu s čl. 79 odst. 5 Smlouvy 
o fungování Evropské unie. 
3.1. Možnost 1: zachování sou časného stavu 
Současný vývoj v členských státech, na úrovni EU a na mezinárodní úrovni by 
pokračoval ve stávajícím právním rámci. Zam ěstnavatelé budou mít ur čité povinnosti 
podle sm ěrnice o sankcích v ůči zaměstnavatelům, zejména pokud jde o poskytování 
informací orgán ům a o postihy v p řípadě nelegálního zam ěstnávání. Ú činek této 
možnosti by byl omezený. 
3.2. Možnost 2: sm ěrnice o podmínkách vstupu a pobytu sezónních pracovník ů 
a právech 
Byla by zavedena spole čná pravidla, v četně definice sezónní práce, kritérií pro p řijetí, 
maximální doby pobytu sezónních pracovník ů a ustanovení o rovném zacházení jako se 
sezónními pracovníky ze členských stát ů EU, co se týká ur čitých sociáln ě-ekonomických 
práv, a to v r ůzném rozsahu (díl čí možnost č. 2A: jasné ur čení pracovních podmínek; 
dílčí možnost č. 2B: jasné ur čení pracovních podmínek a rovné zacházení jako s ob čany 
Evropské unie, pokud jde o n ěkterá sociáln ě-ekonomická práva, jako nap říklad svobodu 
sdružování, právo na  sociální zabezpe čení atd.). Tato možnos t by pomohla zavést rovné 
podmínky pro zam ěstnavatele v EU a zamezila by vyko řisťování. Sezónní pracovníci by 
se však nadále potýkali s rozdílným i a složitými postupy pro vstup.  
CS 6   CS 3.3. Možnost 3: sm ěrnice, která stanoví spole čné postupy pro p řijetí  
Jako dopln ěk k možnosti č. 2 by pro sezónní pracovníky ze t řetích zemí bylo zavedeno 
jediné povolení k výkonu práce a pobytu, kter é by bylo vydáváno v rámci sjednoceného 
postupu. Byla by vypracována us tanovení pro zjednodušení op ětovného vstupu 
sezónního pracovníka v následujících sezónách (díl čí možnost č. 3A: zavedení povolení 
platného pro více sezón; díl čí možnost č. 3B: zavedení zjednodušeného postupu pro 
opětovný vstup). Postupy pro najímání pracovník ů by byly ú činnější a zaměstnavatelé v 
EU by mohli lépe p ředvídat dostupnost pracovních sil. Nebyly by však zajišt ěny rovné 
podmínky pro zam ěstnavatele v EU a sezónní  pracovníci by nadále čelili riziku 
vykořisťování.  
3.4. Možnost 4: sm ěrnice o opat řeních pro zajišt ění účinného návratu  
Opatření by zahrnovala omezení délky pobytu a výslovnou povinnost návratu na konci 
období. Zvažována je rovn ěž výslovná povinnost informovat po návratu konzulární 
orgány. Do jisté míry by bylo zamezeno p řekročení doby povoleného pobytu sezónními 
pracovníky. Ú činky na fungování vnit řního trhu EU by byly okrajové. Sezónní 
pracovníci by se nadále potýkali s ro zdílnými a složitými postupy pro vstup. 
3.5. Možnost 5: komunikace, koordinace a spolupráce mezi členskými státy  
Nejsou zavedeny žádné nové právní p ředpisy, ale p ředpokládají se dopl ňkové a podp ůrné 
činnosti s cílem sblížit postupy členských stát ů. Účinky by byly omezené, jelikož 
opatření by nebyla závazná; potenci ální sezónní pracovníci by  se nadále potýkali s řadou 
různých pravidel pro p řijetí a s různými právy b ěhem svého pobytu. 
 
CS 7   CS 4. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Tabulka č. 1: Dopady  
Možnost č. 2 Možnost č. 3 
Kritéria 
posuzování  Možnost č. 1: 
zachování 
současného 
stavu Dílčí možnost č. 2A Dílčí možnost č. 2B Dílčí možnost č. 3A Dílčí možnost č. 3B Možnost č. 4 Možnost č. 5 
 
Význam  
• Celkový cíl 
č. 1  0 √ √√ √√√ √√ 0√ 0/√ 
• Celkový cíl 
č. 2  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• Celkový cíl 
č. 3  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Proveditelnost  
Potíže/rizika p ři 
provedení do vnitrostátních 
právních p ředpisů Nevztahuje se 
na tuto 
možnost.  -√ -√√ -√√√√ -√√√ -√√√ 0 
Zjednodušení 
administrativní 
zátěže Nevztahuje se 
na tuto 
možnost.  -√ -√√ -√ 0 - √√√ -√√√ 
 
CS 8   CS Možnost č. 2 Možnost č. 3 
Kritéria 
posuzování  Možnost č. 1: 
zachování 
současného 
stavu Dílčí možnost č. 2A Dílčí možnost č. 2B Dílčí možnost č. 3A Dílčí možnost č. 3B Možnost č. 4 Možnost č. 5 
Finanční a správní 
náklady  Nevztahuje se 
na tuto 
možnost.  -√√ -√√√ -√ -√ -√√√√ -√√√ 
 
CS 9   CS Možnost č. 2 Možnost č. 3 
Kritéria 
posuzování  Možnost č. 1: 
zachování 
současného 
stavu Dílčí možnost č. 2A Dílčí možnost č. 2B Dílčí možnost č. 3A Dílčí možnost č. 3B Možnost č. 4 Možnost č. 5 
 
Očekávané 
dopady  
Hospodářské 
dopady na úrovni 
EU 0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
Dopady na malé 
a střední podniky 
 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Sociální dopady na 
úrovni EU  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Dopady na t řetí 
země 
 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Dopady na sezónní 
pracovníky ze 
třetích zemí  0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Dopady na sezónní 
pracovníky ze 
členských stát ů EU 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
CS 10   CS Tabulka č. 2: Upřednostňovaná možnost  
Upřednostňovanou možností je kombinace jednotlivých aspekt ů možností politiky č. 2B, 
3A/B a 4. 
Hlavní oblasti 
činnosti EU  Ustanovení up řednostňovaných možností politiky  Zvažované možnosti politiky 
a dílčí možnosti  
Podmínky pro 
přijetí • Společná definice sezónních pracovník ů; 
• Společná kritéria pro p řijetí,  například nutnost provést test trhu práce, 
potřeba pracovní smlouvy nebo závazné pracovní nabídky; 
• Stanovení maximální doby trvání povolení; 
• Jediné povolení k výkonu práce a pobytu  na území členského státu; 
• Přijetí přípustné na základ ě víza , v němž je v p řípadě krátkodobého 
povolení k pobytu (do 3 m ěsíců) uvedena poznámka „sezónní pracovníci“;
  Stanovení maximální lh ůty pro vy řízení žádostí o jediné povolení . Možnost politiky č. 2B 
 
Opětovný vstup 
v následujících letech • Povolení platné pro více sezón  se stanovenou maximální dobou trvání (nap ř. 
do tří let) nebo zjednodušený postup pro op ětovný vstup  (volitelné pro 
členské státy); 
• Předchozí dodržení  všech pravidel sezónními pracovníky ze t řetích zemí jako 
podmínka pro op ětovný vstup.  Dílčí možnost č. 3 A/B  
Práva a výhody 
přiznané 
sezónním 
pracovník ům ze 
třetích zemí  • Ucelený soubor práv v oblasti pracovních podmínek ; 
• Rovné zacházení jako s ob čany EU s ohledem na práva na sociální 
zabezpečení, například nemoci z povolání, pracovní úrazy, nemocenské 
dávky, invalidní d ůchod, rodinné dávky, poh řebné;   
• Právo na zm ěnu zaměstnavatele  (např. v případě vykořisťování / špatných 
pracovních podmínek, v p řípadě po sobě jdoucích krátkých sklizní) a v rámci 
doby trvání povoleného pobytu.  Dílčí možnost č. 2 B 
Ustanovení 
zajišťující 
návrat sezónních 
pracovník ů ze 
třetích zemí  • Výslovná povinnost návratu  po skončení každé sezóny; 
• Maximální doba trvání  povolení k pobytu pro každou sezónu; 
• Možnosti zjednodušení op ětovného vstupu  v následujících letech, jež jsou 
dostupné pouze sezónním pracovník ům ze třetích zemí, kte ří splnili  
všechny podmínky b ěhem svého p ředchozího pobytu jako sezónní pracovníci.  Možnost č. 4, 3 A/B  
4.1. Hlavní p řínosy  
Upřednostňovanou možností by se dosáhlo lepší ho výsledku než pouze jednou samostatnou 
možností politiky nebo jakoukoli jin ou kombinací možností. Spole čné normy pro p řijetí se 
zjednodušenými postupy pro vstup by členským stát ům poskytly pružný nástroj pro p řijetí 
sezónních pracovních sil, které pot řebují. Up řednostňovaná možnost vyžaduje, aby členské 
státy zavedly bu ď povolení platná pro více sezón, nebo aby vytvo řily zjednodušený postup. 
To by mělo kladné dopady na pot řeby trhu práce, jelikož by byla snadn ěji zaručena nabídka 
sezónních pracovník ů. Sezónním pracovník ům ze třetích zemí by byly navíc poskytnuty 
vyhlídky na legální cirkula ční migraci.  
Rovné zacházení v širší škále oblastí by snížilo rizika vyko řisťujících pracovních podmínek a 
zvýšilo remitence. Řada ustanovení by pomohla zajist it návrat sezónních pracovník ů, kteří 
jsou státními p říslušníky t řetích zemí, a snížila by tak riziko p řekročení doby povoleného 
pobytu a nelegální práce.  
Zavádějí se ochranná opat ření k řešení problému ned ůsledného vymáhání práva. Orgány proto 
budou muset provést kontrolu p řed vstupem sezónního pracovníka (nap ř. existence pracovní 
smlouvy s platem, který odpovídá platu sezónních pracovník ů daného členského státu). Podle 
směrnice o sankcích v ůči zaměstnavatelům se budou v ur čitých odv ětvích, která jsou riziková 
z hlediska nelegálního zam ěstnávání, provád ět inspekce práce, jež budou mít podle o čekávání 
kladné vedlejší ú činky na odv ětví sezónních prací. 
 
CS 11   CS 4.2. Správní náklady 
Počet sezónních pracovník ů, kteří jsou státními p říslušníky t řetích zemí a které má EU 
přijmout k uspokojení budoucích pot řeb pracovních sil, se odhaduje na 230 000 ro čně. 
Nejméně polovina z tohoto po čtu, tj. 115 000 sezónních pracovník ů, má být podle odhad ů 
způsobilá pro povolení platné pr o více sezón / zjednodušení op ětovného vstupu. Hodinová 
mzda zam ěstnanců z členských stát ů se odhaduje na 23 EUR. P řezkoumání žádosti bude 
podle výpo čtu vyžadovat 6 hodin; informace ohledn ě povolení platných pro více sezón 
0,5 hodiny a p ředkládání výro čních zpráv 10 hodin. 
Upřednostňovaná možnost by pro orgány členských stát ů znamenala dodate čné správní 
náklady (ro čně): předání informací regionálními/místními cizineckými ú řady orgánu 
členského státu spravujícímu databázi povo lení platných pro více sezón / zjednodušené 
postupy pro op ětovný vstup (57 500 EUR) a povinnost p ředkládat Komisi a ostatním 
členským stát ům roční statistiky o po čtech povolení k pobytu nebo víz vydaných sezónním 
pracovník ům ze třetích zemí (5 980 EUR), což činí celkem 63 480 EUR. Lze o čekávat snížení 
původních náklad ů, neboť správní orgány členských stát ů jsou již s tímto režimem zcela 
obeznámeni.  
4.3. Proporcionalita a p řidaná hodnota EU  
Navržení závazných pravidel pro podmínky p řijetí a pobytu sezónních pracovník ů, kteří jsou 
státními p říslušníky t řetích zemí, je p řiměřené problému, který je t řeba řešit. Navrhovaná 
směrnice zavádí spole čný postup na úrovni celé Evropské unie a zárove ň respektuje 
pravomoc členských stát ů v oblasti p řistěhovalectví. Dále se jedná o jediný zp ůsob, jak zajistit 
jasný právní rámec pro migrující pracovníky, kte ří jsou bohužel skupinou vystavenou 
vykořisťování. Výb ěr směrnice jakožto použitého právního nástroje ponechává členským 
státům pružnost p ři zajištění společného kone čného výsledku. Komise od roku 2001 
zdůrazňuje, že jsou nezbytné spole čné závazné normy. Jejich zavedení a uplat ňování lze 
účinně sledovat, zejména co se týká sbližování práv oprávn ěně pobývajících migrant ů s právy 
občanů EU, v souladu výzvou Evropské rady v Tampere v roce 1999 spo čívající v p řijetí 
opatření, jehož cílem je: „ přiznat oprávn ěně pobývajícím státním p říslušníkům třetích zemí 
práva a  povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi ob čanů EU“ .  
Směrnice ponechává členským stát ům velkou pružnost p ři provádění. Upřednostňovaná 
možnost by p ředstavovala pom ěrně malou zm ěnu oproti sou časnému stavu, pokud jde o váhu 
právních p ředpisů a zátěž pro zam ěstnavatele nabízející legální práci. Zát ěž vyplývající z 
nutnosti vytvo řit konkrétní (konkrétn ější) pravidla se v n ěkterých členských státech možná 
zvýší, je to však opodstatn ěné ve vztahu k cíl ům a s ohledem na jejich o čekávanou budoucí 
potřebu, pokud jde o tuto  kategorii pracovník ů ze třetích zemí.  Je na členských státech, aby 
stanovily po čty přijatých sezónních pracovník ů ze třetích zemí. 
Uvedená kombinace možností politiky m ůže vytvořit tuto přidanou hodnotu EU: 
– zjednodušené postupy pro p řijetí a podmínky pobytu pro sezónní pracovníky, kte ří jsou 
státními p říslušníky t řetích zemí, p řispějí k vyrovnání nedostatku pracovních sil, s nímž se 
potýkají specifická pr ůmyslová/hospodá řská odvětví a regiony, v nichž existuje nedostatek 
pracovních sil a v nichž se tento nedostatek bude podle o čekávání zvyšovat, 
– lepší ochrana sezónních pracovník ů ze třetích zemí p řed vykořisťováním, 
 
CS 12   CS – nižší riziko p řekročení doby povoleného pobytu a nelegálního zam ěstnávání vzhledem k 
společnému postupu pro p řijetí a pobyt sezónních pracovník ů a 
– pobídka pro další rozvoj t řetích zemí a vn ějších aspekt ů migrační politiky EU. 
Sezónním pracovník ům, kteří jsou státními p říslušníky t řetích zemí, se nedostane 
výhodnějšího zacházení v porovnání s ob čany EU, na n ěž se vztahují p řechodná období pro 
volný pohyb pracovník ů. Konkrétn ě by bylo rovné zacházení v ur čitých sociáln ě-
ekonomických oblastech sezónní mu pracovníku, který je p říslušníkem t řetí země, přiznáno 
teprve poté, co byl p řijat do určitého členského státu za ú čelem práce.  
5. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
V souladu se sd ělením Komise s názvem „Evropa p řinášející výsledky – uplat ňování práva 
společenství“7 Komise navrhuje z řídit skupinu odborník ů složenou ze zástupc ů členských 
států a Komise („kontaktní výbor“), která by se scházela za ú čelem jednání o otázkách 
týkajících se provád ění navrhované sm ěrnice podle zásad kontaktních výbor ů, které se 
scházejí pravideln ě, aby posoudily nap říklad provedení sm ěrnic 2009/50/ES a 2009/52/ES. 
Navrhovaná skupina odborník ů by zajistila zdokonalení toku informací mezi EU a 
vnitrostátními orgány týkajících se zp ůsobu provedení sm ěrnice a přispěla by k účinnějšímu 
předcházení a řešení problém ů.  
Členské státy by byly povinny p ředat Komisi a ostatním členským stát ům statistiky o po čtech 
sezónních pracovník ů, kteří jsou státními p říslušníky t řetích zemí a kterým bylo v pr ůběhu 
předchozího kalendá řního roku ud ěleno, prodlouženo nebo od ňato povolení pro výkon 
sezónní práce, s uvedením jejich státní p říslušnosti, v ěku a povolání, dél ky platnosti povolení 
a hospodá řského odv ětví.  
Opatření týkající se  monitorování a hodnocení budou provád ěna formou hodnotící zprávy 
Komise po t řech letech od lh ůty pro provedení sm ěrnice, a to na základ ě zpráv členských 
států. 
                                                 
7 KOM(2007) 502.