[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 5.9.2006 SEK(2006) 1093 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument knávrhu DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ {KOM(2006) 479 v konečném znění}{SEK(2006) 1094} PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ VYTVOŘENÍ EVROPSKÉHO RÁMCE KVALIFIKACÍ Evropa se vyznačuje rychlými technickými a hospodářskými změnami a stárnoucí populací, tudíž se z celoživotního vzdělávání, a to jak ze vzdělávání všeobecného, tak z odborné přípravy, stává nutnost. Aby si EU udržela konkurenceschopnost a zůstala sociálně soudržná, je naprosto nezbytné, aby si její občané nepřetržitě aktualizovali a obnovovali své znalosti, dovednosti a schopnosti. Celoživotní vzdělávání nicméně stěžuje skutečnost, že poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy a také orgány z různých zemí a systémů spolu dostatečně nekomunikují a nespolupracují. Výsledné překážky brání občanům v přístupu ke vzdělání a odborné přípravě a činí pro ně obtížným kombinovat kvalifikace z různých institucí a tak se celoživotně vzdělávat. Kromě toho může nedostatek režimů, jež občanům umožňují převádět kvalifikace z jednoho vzdělávacího prostředí do jiného, být případnou překážkou pro mobilitu pracovníků a studentů v rámci evropského trhu práce. Toto posouzení dopadů uvádí různé možnosti, které GŘ EAC zvažovalo při hledání způsobu, jak tuto problematiku řešit. Zdůrazňuje přidanou hodnotu, jež by vznikla, pokud by evropský rámec kvalifikací[1] usnadnil celoživotní vzdělávání a zmenšil překážky pro mobilitu po celé Evropě. Jak stanoví toto posouzení dopadu a předloha doporučení, evropský rámec kvalifikací by fungoval jako překladatelský nástroj a nestranný referenční bod pro srovnávání kvalifikací a usnadnění jejich převádění po celé Evropě. Rovněž by se tím urychlila reforma systémů vzdělávání a odborné přípravy a přiblížila realizace skutečného celoživotního vzdělávání. Rozvoj evropského rámce kvalifikací je proto klíčovým úkolem pro splnění cílů, které si EU vytyčila v rámci lisabonského partnerství pro růst a zaměstnanost. Evropský rámec kvalifikací by vycházel ze souboru 8 referenčních úrovní studijních výsledků, jež pokrývají všechny typy vzdělávání, včetně všeobecného, odborného a vysokoškolského vzdělávání, a byl by podporován dohodnutým souborem zásad a kritérií. Od členských států a odvětví, které mají v úmyslu využívat evropský rámec kvalifikací jako referenci, se očekává, že budou tyto zásady a kritéria dodržovat. Evropský rámec kvalifikací nicméně nenahradí vnitrostátní úrovně vzdělávání a jeho cílem není přejmout kteroukoli ze zavedených úloh vnitrostátních systémů či rámců. (Články 149 a 150 Smlouvy vylučují regulační opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Veškeré politiky EU v této oblasti by naopak měly podporovat a doplňovat opatření členských států a současně plně respektovat jejich zodpovědnost za obsah a organizaci vzdělávání a odborné přípravy.) První zvažovanou možností je nepřijmout žádné opatření (tj. žádná akce ze strany Evropské unie). To by znamenalo, že by nadále mohla platit stávající ujednání o srovnatelnosti, transparentnosti a přenosu kvalifikací. Tato možnost by však nesplnila požadavek členských států na společnou evropskou referenci nebo na nástroj, který by řešil výše zmíněnou problematiku. Druhou možností je sdělení Komise. Sdělení Komise však není nástrojem, na jehož přijetí by se podílely členské státy či Evropský parlament. Z této možnosti by proto nevyplynul nezbytný politický závazek členský států realizovat evropský rámec kvalifikací na vnitrostátní úrovni. Třetí možnost spočívá v doporučení Komise podle článku 150 Smlouvy, jenž se týká odborné přípravy. Tato možnost nicméně vylučuje článek 149 týkající se vzdělávání, a ten jen nezbytnou součástí evropského rámce kvalifikací. Rovněž by to znamenalo, že bude použit nástroj, na jehož formálním přijetí by se, stejně jako u druhé možnosti, nepodílely členské státy ani Evropský parlament, a proto by z této možnosti opět nevyplynul nezbytný politický závazek požadovaný k realizaci evropského rámce kvalifikací. Čtvrtou zvažovanou možností je vytvořit evropský rámec kvalifikací prostřednictvím právního nástroje doporučení Evropského parlamentu a Rady podle článků 149 a 150 Smlouvy. Tento nástroj by se vztahoval jak na vzdělávání, tak na odbornou přípravu, a oba tyto procesy jsou jako cíle a složky evropského rámce kvalifikací z celoživotního hlediska stejně důležité. Podle tohoto doporučení by měl být evropský rámec kvalifikací členskými státy používán dobrovolně jako překladatelský nástroj pro srovnávání kvalifikací a zlepšení jejich transparentnosti a přenosu po celé Evropě. Pátou možností je provádět ERK prostřednictvím právního nástroje v podobě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady v souladu s článkem 150 Smlouvy. Tato možnost však znovu vylučuje článek 149 týkající se vzdělávání. Tímto rozhodnutím by rovněž byly přijaty zásady a povinnosti pro členské státy, které své vnitrostátní systémy kvalifikací propojí s evropským systémem kvalifikací. Zúčastněné strany (členské státy, sociální partneři, odvětví a ostatní) se z velké části shodovaly, že by ERK měl být zcela dobrovolný. V této souvislosti stojí za to připomenout, že bez ohledu na zvolený nástroj by se tento nástroj nevztahoval na situace uvedené ve směrnici 2005/36/ES[2] o uznávání odborných kvalifikací, která je jediným právně závazným nástrojem, jenž převádí práva a povinnosti jak na příslušný vnitrostátní orgán, tak na migrující osobu. V situacích, na něž se uvedená směrnice nevztahuje, umožní evropský rámec kvalifikací srovnání pomocí vnitrostátních systémů kvalifikací / rámců kvalifikací používaných členskými státy, v nichž se migrující osoba odborně připravovala a vnitrostátních systémů kvalifikací / rámců kvalifikací (jiného) členského státu, v němž pracuje či studuje. Při porovnávání výhod a slabin uvedených možností se GŘ EAC rozhodlo navrhnout možnost čtvrtou, která by Komisi – ve spolupráci se členskými státy a sociálními partnery – umožnila čelit konkrétním výzvám a nalézat vhodná řešení. Tato možnost rovněž nejvíce splňuje očekávání členských států a hospodářských subjektů. Byla by nejvhodnějším východiskem pro úspěšnou realizaci evropského rámce kvalifikací a dosažení skutečné přidané hodnoty, kterou může evropský rozměr pro občany v oblasti celoživotního vzdělávání a při mobilitě napříč kvalifikacemi a systémy kvalifikací představovat. [1] Poznámka k terminologii je připojena na konci tohoto dokumentu. [2] Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22.