DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Nařízení Rady (EU) 2020/672 (dále jen „nařízení SURE“) stanoví právní rámec pro poskytování finanční pomoci Unie členským státům, které zažívají vážné narušení ekonomiky v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 nebo jim takové narušení hrozí. Podpora v rámci nástroje SURE slouží především k financování režimů zkrácené pracovní doby nebo podobných opatření, jejichž cílem je ochránit zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné, a tím snížit výskyt nezaměstnanosti a ztrátu příjmů, jakož i doplňkově k financování některých opatření souvisejících se zdravím, a to zejména na pracovišti.

Dne 11. srpna 2020 Portugalsko požádalo Unii o finanční pomoc a dne 25. září 2020 Rada svým prováděcím rozhodnutím (EU) 2020/1354 poskytla Portugalsku finanční pomoc, která doplnila jeho vnitrostátní úsilí při řešení dopadu rozšíření onemocnění COVID-19 a reagovala na socioekonomické důsledky tohoto onemocnění pro pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné.

Dne 9. prosince 2021 požádalo Portugalsko Unii o rozšíření seznamu opatření v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2020/1354. V návaznosti na tuto žádost bylo prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2020/1354 změněno prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2022/99 ze dne 25. ledna 2022.

Dne 17. září 2022 Portugalsko znovu požádalo o finanční pomoc Unie podle nařízení SURE.

V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení SURE Komise konzultovala portugalské orgány, aby ověřila náhlý a prudký nárůst skutečných a plánovaných výdajů v důsledku pandemie COVID-19 a v přímé souvislosti s portugalskými opatřeními na trhu práce a opatřeními souvisejícími se zdravím. To se týká zejména stávajících opatření uvedených v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2020/1354:

a)opatření na podporu zachování pracovních smluv po dobu dočasného přerušení práce nebo zkrácení běžné pracovní doby stanovené portugalským zákoníkem práce. Zpočátku byl v rámci tohoto opatření způsobilým podnikům poskytován příspěvek na úhradu 70 % náhrad zaměstnancům, přičemž výše náhrad činila dvě třetiny obvyklého hrubého platu zaměstnanců. Při stanovování dvou třetin obvyklého hrubého platu platilo omezení, že výsledná částka nesmí být nižší než minimální vnitrostátní mzda a vyšší než trojnásobek minimální vnitrostátní mzdy. Způsobilé podniky musely splňovat podmínku, že pozastavily obchodní činnost nebo zaznamenaly značný pokles příjmů. Následně bylo opatření rozšířeno, mimo jiné i dočasným zvýšením náhrad zaměstnancům na 100 % jejich obvyklého hrubého platu;

b)nová a zjednodušená zvláštní podpora na zachování pracovních smluv po dobu dočasného přerušení práce nebo zkrácení běžné pracovní doby. Toto opatření bylo obdobné jako opatření uvedené v písmenu a), avšak příslušné postupy byly zjednodušeny, aby byl umožněn rychlejší přístup k finančním prostředkům. Zpočátku byl v rámci tohoto opatření způsobilým podnikům poskytován příspěvek na úhradu 70 % náhrad zaměstnancům, přičemž výše náhrad činila dvě třetiny obvyklého hrubého platu zaměstnanců, a dále byli zaměstnavatelé osvobozeni od platby příspěvků na sociální zabezpečení. Při stanovování dvou třetin obvyklého hrubého platu platilo omezení, že výsledná částka nesmí být nižší než minimální vnitrostátní mzda a vyšší než trojnásobek minimální vnitrostátní mzdy. Způsobilé podniky musely splňovat podmínku, že pozastavily obchodní činnost nebo v období 30 dnů před podáním žádosti o podporu ve srovnání s týmž měsícem v předchozím roce nebo s měsíčním průměrem za dva měsíce předcházející uvedenému období zaznamenaly pokles příjmů nejméně o 40 %. Následně bylo opatření několikrát rozšířeno, mimo jiné i dočasným zvýšením náhrad zaměstnancům za určitých okolností na 100 % jejich běžné hrubé mzdy;

c)pokud podniky využívaly opatření uvedená v písmenech a) nebo b) a měly program odborné přípravy schválený vnitrostátními veřejnými službami zaměstnanosti a odborné přípravy („Instituto do Emprego de Formação Profissional“, IEFP) v rámci zvláštních programů odborného vzdělávání, mohly jim být za účelem pokrytí náhrady příjmů a souvisejících nákladů na vzdělávání uskutečňované během pracovní doby jako alternativa ke zkrácení pracovní doby zaměstnanců poskytovány příspěvky na odbornou přípravu;

d)nová zvláštní podpora pro podniky na obnovení obchodní činnosti. Zpočátku mohly podniky, jejichž zaměstnanci čerpali podporu v rámci opatření uvedených v písmenu a) nebo b), za účelem ulehčení návratu do pracovního procesu a usnadnění udržení pracovních míst získat buď příspěvek ve výši minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený v jedné splátce, nebo příspěvek ve výši dvojnásobku minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený postupně během šesti měsíců. Pokud byla podpora poskytována postupně, měly podniky nárok na další pomoc v podobě částečného osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení, které by jako zaměstnavatel odvedly za příslušné zaměstnance, a to ve výši 50 %. Následně bylo opatření několikrát rozšířeno, mimo jiné tím, že do kategorie způsobilých podniků byly zahrnuty mikropodniky, jejichž zaměstnanci čerpali podporu v rámci opatření uvedeného v písmenu f), a které tak mohly získat příspěvek ve výši dvojnásobku minimální vnitrostátní mzdy na každého takového zaměstnance vyplácený postupně během šesti měsíců;

e)nový příplatek ke stabilizaci příjmu pro zaměstnance, kteří čerpali podporu v rámci opatření uvedených v písmenech a) nebo b) po dobu alespoň jednoho měsíce (později upřesněného jako 30 po sobě jdoucích dnů) v období od dubna do června 2020. Způsobilými zaměstnanci byli zaměstnanci, jejichž hrubý plat za únor 2020 nepřesáhl dvojnásobek minimální vnitrostátní mzdy. Tito zaměstnanci měli nárok na příspěvek ve výši rozdílu mezi hrubým platem za únor 2020 a hrubým platem za období, kdy čerpali podporu v rámci jednoho ze dvou výše uvedených opatření, přičemž spodní hranice byla stanovena na 100 EUR a horní hranice na 351 EUR;

f)nová a progresivní zvláštní podpora na zachování pracovních smluv po dobu dočasného zkrácení běžné pracovní doby. Zpočátku byl v rámci tohoto opatření způsobilým podnikům poskytován příspěvek na úhradu 70 % náhrad zaměstnancům za neodpracované hodiny, přičemž výše náhrad činila buď dvě třetiny obvyklého hrubého platu zaměstnanců odpovídajícího neodpracovaným hodinám za srpen a září 2020, nebo čtyři pětiny jejich obvyklého hrubého platu odpovídajícího neodpracovaným hodinám za říjen až prosinec 2020. Výsledný celkový hrubý plat zaměstnanců nesměl být nižší než vnitrostátní minimální mzda. Opatření rovněž stanovilo úplné nebo částečné osvobození od příslušných příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení, nastavené podle toho, zda byl způsobilý podnik mikropodnikem, malým a středním podnikem, nebo velkým podnikem. Způsobilé podniky musely splňovat podmínku, že pozastavily obchodní činnost nebo v období 30 dnů před podáním žádosti o podporu ve srovnání s týmž měsícem v předchozím roce nebo s měsíčním průměrem za dva měsíce předcházející uvedenému období zaznamenaly pokles příjmů nejméně o 40 %. Maximální dočasné zkrácení běžné pracovní doby bylo nastaveno tak, aby se zvýšilo v závislosti na výši ztrát daňových příjmů způsobilých podniků. Následně bylo opatření několikrát rozšířeno, mimo jiné tak, aby způsobilé byly i podniky, které zaznamenaly pokles příjmů nejméně o 25 %, bylo přenastaveno maximální dočasné zkrácení běžné pracovní doby v závislosti na výši ztrát daňových příjmů způsobilých podniků, náhrady zaměstnancům se dočasně zvýšily na 100 % jejich obvyklého hrubého platu odpovídajícího neodpracovaným hodinám a bylo zavedeno postupné ukončování úlev na příspěvcích zaměstnavatele na sociální zabezpečení;

g)nová zvláštní podpora pro osoby samostatně výdělečně činné, neformální pracovníky a vedoucí pracovníky. Zpočátku byl v rámci opatření poskytován měsíční příspěvek ve výši přiznaného příjmu jednotlivce, nejvýše však odpovídající portugalskému indexu sociální podpory („Indexante dos Apoios Sociais“, IAS, ve výši 438,81 EUR v roce 2020). Způsobilými osobami byli jednotlivci, kteří pozastavili svou podnikatelskou činnost. Následně bylo opatření několikrát rozšířeno, mimo jiné tak, aby způsobilé byly i osoby, které v období 30 dnů před podáním žádosti o podporu ve srovnání se stejným měsícem předchozího roku nebo s měsíčním průměrem za dva měsíce předcházející uvedenému období zaznamenaly pokles příjmů nejméně o 40 %, a přenastaveno tak, aby se výše měsíčního příspěvku rovnala buď přiznanému příjmu jednotlivce, nejvýše však portugalskému indexu sociální podpory, jestliže byl přiznaný příjem jednotlivce nižší než 1,5násobek portugalského indexu sociální podpory, nebo dvěma třetinám přiznaného příjmu jednotlivce, nejvýše však minimální vnitrostátní mzdě, jestliže byl přiznaný příjem jednotlivce roven 1,5násobku portugalského indexu sociální podpory nebo vyšší, přičemž jeho minimální výše byla nastavena na 50 % portugalského indexu sociální podpory;

h)rodinný přídavek pro zaměstnance, kteří nemohli pracovat kvůli tomu, že museli pečovat o děti nebo jiné závislé osoby mladší dvanácti let nebo, bez ohledu na věk, se zdravotním postižením nebo chronickým onemocněním. V rámci opatření byl poskytován příspěvek ve výši dvou třetin obvyklého hrubého platu, vyplácený rovným dílem zaměstnavatelem a systémem sociálního zabezpečení, přičemž nesměl být nižší než minimální vnitrostátní mzda a vyšší než trojnásobek minimální vnitrostátní mzdy;

i)zvláštní podpora na zachování pracovních smluv školitelů s ohledem na zrušení odborné přípravy. Veřejnou podporu tvořil příspěvek na úhradu platu školitelů v situaci, kdy se odborná příprava nekonala;

j)dávka v nemoci poskytovaná v případě nákazy onemocněním COVID-19. Na rozdíl od standardního portugalského systému dávek v nemoci nepředcházela poskytnutí dávky v případě nákazy onemocněním COVID-19 žádná čekací doba. Veřejnou podporu tvořil příspěvek ve výši hrubého platu;