Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě - Závěrečné hodnocení programu Clo 2007 podle článku 19 Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 253/2003/ES ze dne 6. února 2003, kterým se přijímá akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2007) /* KOM/2008/0612 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.10.2008 KOM (2008) 612 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Závěrečné hodnocení programu Clo 2007 podle článku 19 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 253/2003/ES ze dne 6. února 2003, kterým se přijímá akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2007) ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Závěrečné hodnocení programu Clo 2007 podle článku 19 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 253/2003/ES ze dne 6. února 2003, kterým se přijímá akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2007) PROGRAM CLO 2007 Program Clo 2007 byl zřízen rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 253/2003/ES ze dne 6. února 2003. Jednalo se o třetí akční program Společenství pro oblast cel, který zahrnoval období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2007. Účast v programu Clo 2007 byla otevřená 27 členským státům EU a rovněž Chorvatsku a Turecku. Na nákladech programu se podílely společně Evropské společenství a zúčastněné země. Program Clo 2007 byl zaměřen v prvé řadě na poskytnutí podpory národním celním správám členských států, které byly hlavními příjemci programu, a posílení spolupráce a koordinace mezi nimi. K dosažení těchto cílů (které byly stanoveny v akčním plánu Clo 2007, části I) se program opíral především o: - společné akce, včetně seminářů, workshopů a projektových skupin, výměn úředníků, odborného vzdělávání, srovnávacích analýz a jiných opatření. Na tyto společné akce připadlo přibližně 20 % rozpočtu programu. - Systémy informačních technologií, včetně nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS), jakož i řady systémů souvisejících se sazebníkem (včetně informačního systému o integrovaném sazebníku Společenství — TARIC) a systémů řízení rizik a informačních systémů (včetně systému elektronického formuláře pro oznamování rizik — RIF). Na systémy informačních technologií bylo vyhrazeno téměř 80 % rozpočtu programu. Finanční rámec pro pětileté období provádění programu byl stanoven ve výši 165,55 milionu EUR. ÚČEL ZÁVĚREČNÉHO HODNOCENÍ Článek 19 rozhodnutí č. 253/2003/ES stanoví, že program Clo 2007 „podléhá neustálému hodnocení[1], které provádí Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi“. Závěrečné hodnocení bylo zahájeno v listopadu 2007 a dokončeno v květnu 2008. Zahrnovalo celou dobu trvání zásahu (2003–2007). V zadání pro závěrečné hodnocení je stanoveno, že jeho hlavním cílem je posoudit: - jakých účinků (výsledků a dopadů) bylo dosaženo; - jak přispěly k dosažení cílů (účelnosti); - a zda bylo těchto účinků dosaženo s přiměřenými náklady (efektivnost). Při závěrečném hodnocení byla získána zpětná vazba a údaje od všech skupin účastníků programu: Komise, celních správ zúčastněných zemí a obchodníků (na něž se odkazuje rovněž jako na hospodářské subjekty). Vzhledem k obtížnosti nalézt jasné ukazatele pro měření úspěchu programu Clo 2007 (kvůli složité a mnohotvárné povaze programu a jeho obecně stanoveným cílům) hodnocení posoudilo účinky programu Clo 2007 v širším smyslu pomocí kombinace kvalitativních informací a kvantitativních údajů (pokud byly k dispozici), aby bylo možné vyhodnotit jeho dopady a účelnost. METODIKA Metodika shromažďování údajů a informací zahrnovala: - Hodnotící dotazník pro národní celní správy: národním kontaktním místům programu Clo 2007 ve všech 29 zúčastněných zemích byl zaslán podrobný dotazník se žádostí, aby se vyjádřily k programu a své názory doložily poskytnutím údajů a věcných informací. - Informační dotazník pro Evropskou Komisi: generální ředitelství Komise pro daně a celní unii (GŘ TAXUD) poskytlo dodatečné údaje (většinou kvantitativní) o vstupech a výsledcích programu Clo 2007. - Případové studie: byly provedeny čtyři případové studie, přičemž každá z nich se zaměřila na jednu z priorit programu. V rámci případových studií bylo provedeno více než 80 pohovorů s účastníky ve vzorku společných akcí, včetně celních úředníků z 23 různých zúčastněných zemí, hospodářských subjektů a úředníků z GŘ TAXUD. - On-line průzkumy: uskutečnily se dva samostatné průzkumy – jeden zaměřený na celní úředníky, kteří se zúčastnili společných akcí v rámci programu Clo 2007 a/nebo používali systémy informačních technologií (v tomto průzkumu bylo získáno 1 243 odpovědí), druhý zaměřený na hospodářské subjekty, které se podílely na činnostech programu Clo 2007 (133 odpovědí). - Sekundární výzkum: sekundární výzkum využil stávající zdroje důkazů, včetně databází ART a CIRCA a ostatních dokumentů, které se nacházejí ve veřejné oblasti, nebo byly poskytnuty zúčastněnými stranami. Analýza informací získaných pomocí těchto nástrojů a metod se řídila analytickým rámcem hodnotících kritérií a ukazatelů vypracovaných v průběhu první fáze hodnocení. Velké části tohoto rámce vycházely z intervenční logiky programu (odvozené ze struktury cílů, priorit a dílčích priorit akčního plánu Clo 2007). Pokud to bylo vhodné a možné, byly použity rovněž kvantitativní ukazatele vypracované pro hodnocení programu v roce 2003. VÝSLEDKY A DOPADY/ÚČELNOST Program Clo 2007 sledoval tyto čtyři hlavní cíle (viz rozhodnutí o programu Clo 2007 a akční plán Clo 2007, část I): - Ochrana zájmů Společenství: zejména poskytnutí nezbytné ochrany finančním zájmům Evropské unie a zajištění stabilního a bezpečného prostředí pro její občany. - Usnadnění obchodu: umožnit celním správám členských států splnit požadavky, které na ně klade globalizace a rostoucí objemy obchodu, a přispět k upevňování konkurenčního prostředí v Evropské unii. - Rovnocenné výsledky/infrastruktura: umožnit celním správám členských států, aby spolupracovaly a vykonávaly své povinnosti tak účinně, jako by byly správou jedinou, a dosahovaly rovnocenných výsledků na každém místě celního území Společenství. - Rozšíření: přijímat opatření nezbytná k přípravě rozšíření a na podporu integrace nových členských států a zajistit bezpečnost budoucích vnějších hranic EU. Podle účelu hodnocení a cílů programu bylo sestaveno osm hodnotících otázek. První čtyři otázky se týkaly míry, do jaké program Clo 2007 přispěl k dosažení těchto cílů. Pátá otázka požadovala samostatné posouzení míry, do níž k dosažení těchto cílů přispěly systémy informačních technologií. Hlavní závěry týkající se těchto prvků jsou shrnuty v následujících odstavcích. Přispěl program Clo 2007 k zajištění stabilního a bezpečného prostředí pro občany a k ochraně finančních zájmů Společenství? Z informací získaných v průběhu hodnocení lze vyvodit závěr, že program Clo 2007 významně přispěl k ochraně příslušných zájmů Společenství. Více než 80 % všech národních celních správ uvedlo, že program Clo 2007 přispěl „trochu“ nebo „velmi“ jak k zajištění stabilního a bezpečného prostředí pro občany, tak k ochraně finančních zájmů Společenství. Tohoto cíle bylo dosaženo díky řadě opatření programů, která se zabývala zjednodušením, racionalizací, standardizací a/nebo celkovým zlepšením celních předpisů a postupů, jakož i opatřeními ke zvýšení spolupráce mezi celními orgány obecně. Celkově informace poskytnuté zúčastněnými stranami naznačují, že program Clo 2007 je obecně vnímán jako zásadně důležitý prostředník a katalyzátor pragmatické a úspěšné spolupráce mezi všemi příslušnými účastníky v oblasti celních právních předpisů, postupů a formalit (včetně předcházení podvodům a boje proti padělání). Konkrétní výsledky různých pracovních skupin, které působí/působily v této oblasti, širší účinek lepších kontaktů mezi národními celními správami (např. prostřednictvím výměn) a systémy informačních technologií a systémy výměny informací vyvinuté v rámci programu Clo 2007 přispěly k celkovému kladnému posouzení dopadů programu Clo 2007, pokud jde o ochranu zájmů Společenství. Přispěl program Clo 2007 k usnadnění obchodu? Z hodnocení celkově vyplývá, že úloha programu Clo 2007 s ohledem na usnadnění obchodu byla smíšená. Existuje zřejmá tendence (zejména v posledních třech čtyřech letech) umožnit hospodářským subjektům, aby se účastnily pracovních skupin, seminářů a jiných společných akcí, a spolupracovaly tak v průběhu celého procesu vypracovávání nových pravidel, postupů, specifikací atd. Hospodářské subjekty velmi oceňovaly ochotu a úsilí Komise (a do jisté míry rovněž členských států) zapojovat je do procesu a vážně naslouchat jejich obavám. Velká většina celních úředníků rovněž uvítala větší účast hospodářských subjektů, ačkoli několik z nich vyslovilo obavy, že „rozsáhlé“ zapojení hospodářských subjektů může být někdy překážkou efektivního a účelného rozhodování. Hospodářské subjekty byly na druhou stranu poněkud méně nadšené, pokud jde o skutečné dopady spolupráce na snížení zátěže uložené legálnímu obchodu na nejnižší možnou míru a na zjednodušení a modernizaci celních postupů a formalit. Ačkoliv řada akcí provedených v rámci programu Clo 2007 pomohla snížit zátěž pro obchodníky (např. zavedením nového informatizovaného tranzitního systému), objevily se stížnosti, že se většina nových opatření a iniciativ realizovaných v Evropě od doby teroristických útoků dne 11. září zaměřila především na otázky bezpečnosti a zabezpečení, což často vede k další zátěži na obchod. Dalším náznakem určité nevyváženosti je poměrně nízký počet společných akcí, které se výslovně zabývaly cílem programu týkajícím se usnadnění obchodu (ačkoli je nutno zmínit, že k usnadnění obchodu pravděpodobně nepřímo přispěla rovněž řada jiných opatření, která nebyla výslovně spojena s tímto cílem). Pomohl program Clo 2007 národním celním správám fungovat tak, jako by byly správou jedinou? Hodnocení ukázalo, že program Clo 2007 významně přispěl k dosažení tohoto cíle, neboť usnadnil jednotné provádění celních předpisů, jakož i harmonizaci pracovních metod v mnoha odlišných oblastech. To se týká zajištění rovnocenných výsledků na všech místech celního území a potvrzují to odpovědi obchodníků v průzkumu, že celní správy členských států EU dosáhly značného pokroku, pokud jde o vykonávání jejich povinností, jako by byly správou jedinou. Program Clo 2007 jednoznačně napomohl sblížení národních celních správ a k harmonizaci a standardizaci postupů a přístupů. Ke konkrétním příkladům patří společné systémy informačních technologií vyvinuté v rámci programu Clo 2007, společný přístup k odbornému vzdělávání a nástroje elektronického vzdělávání. Opatření programu Clo 2007 usnadnila výměnu poznatků, zkušeností a osvědčených postupů na měkčí, „lidštější“ úrovni a zjednodušila osobní kontakty překračující hranice jednotlivých států, čímž přispěla rovněž k větší koordinovanosti činnosti celních správ v Evropě. Poskytl program Clo 2007 podporu novým členským státům a kandidátským zemím při jejich integraci a přípravě na přistoupení? Na základě zpětné vazby poskytnuté celními správami nových členských států a kandidátských zemí byl program Clo 2007 při jejich integraci a přípravě na přistoupení k EU velmi užitečný (většina uvedla, že program „velmi“ přispěl k tomuto cíli). Případová studie potvrdila, že program Clo 2007 je vysoce oceňován celními úředníky v nových členských státech, kteří vyzdvihli jeho hodnotu pro sdílení poznatků, výměnu zkušeností a přístupů a vytváření sítí obecně. Podpora, kterou program Clo 2007 poskytl přistoupení a integraci nových členských států, vyplývá především ze tří druhů iniciativ. - Uskutečnila se řada opatření zaměřených výslovně na nové členské státy a/nebo kandidátské země (včetně srovnávacích projektů a technické podpory). Ta měla často příznivý dopad na vytváření kapacit a přijetí účinnějších přístupů a postupů. - Kandidátské země se mohou zúčastnit programu a jeho různých pracovních a projektových skupin (které nejsou zaměřeny na rozšíření), seminářů atd. od počáteční fáze procesu přistoupení. To budoucím členským státům umožňuje seznámit se již na počátku s právními předpisy, postupy a formalitami EU a jejich prováděním a začít aktualizovat a přizpůsobovat svá vlastní pravidla a postupy před tím, než oficiálně přistoupí k EU. - K hladké integraci celních správ nových členských států přispěly rovněž různé systémy informačních technologií vyvinuté v rámci programu Clo 2007 a činnosti na podporu jejich zavedení a vyškolení uživatelů. Nakolik napomohly systémy informačních technologií k dosažení cílů programu? V rámci programu Clo 2007 bylo dosaženo velkého pokroku v úsilí o zajištění (inter)operability mnoha systémů informačních technologií. Dnes se zdá, že všechny systémy, které byly posuzovány, fungují bezproblémově, a vysoká úroveň spokojenosti uživatelů vypovídá do značné míry o jejich užitečnosti. To však neznamená, že nepřetrvávají určité problémy; při hodnocení byla zjištěna řada nedostatků konkrétních systémů informačních technologií, jež by měly být odstraněny. Celkově z výsledků hodnocení vyplývá, že systémy informačních technologií významně napomohly pokroku směrem k cíli programu II (usnadnění obchodu) a III (rovnocenné výsledky/infrastruktura). Co se týká prvně uvedeného cíle, zdá se, že k tomuto cíli nejvíce přispěl nový informatizovaný tranzitní systém (NCTS), a to zjednodušením a urychlením tranzitního režimu jak pro obchodníky, tak pro celní správy v zúčastněných zemích. Některé systémy související se sazebníkem — zejména informační systém o integrovaném sazebníku Společenství (TARIC) a Evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI) — měly rovněž dopad na usnadnění obchodu, a to zlepšením dostupnosti informací a zvýšením právní jistoty pro obchodníky. Co se týká cíle programu I (ochrana zájmů Společenství), panovala obecná shoda, že systémy informačních technologií (zejména systémy související se sazebníkem) zlepšily dostupnost údajů přispívající k ochraně finančních zájmů Společenství. Na druhou stranu nebyly systémy informačních technologií zaměřeny v prvé řadě na boj proti podvodům, jelikož na vývoj a údržbu systémů informačních technologií vyhrazených pro boj proti podvodům se vztahují jiné právní nástroje[2]. S tím, jak pokračuje vývoj společného rámce pro řízení rizik, však systém elektronického formuláře pro oznamování rizik (RIF) bude podle očekávání pro zlepšení celních kontrol, a tudíž pro zamezení podvodům v budoucnu stále užitečnější. EFEKTIVNOST, UŽITEČNOST A UDRŽITELNOST Závěrečné tři hodnotící otázky se zabývaly efektivností, užitečností a udržitelností programu Clo 2007. Hlavní závěry týkající se těchto aspektů jsou shrnuty v následujících odstavcích. Mohl být program Clo 2007 efektivnější a dosáhnout stejných výsledků a dopadů s nižšími náklady? Z výsledků hodnocení celkově vyplývá, že program Clo 2007 je efektivní. Na úrovni společných akcí jsou nástroji, které příjemci považují za nejefektivnější (zejména pracovní skupiny, projektové skupiny a výměny), nástroje nejobecněji používané, na něž je vynaložena největší část rozpočtu. Z případových studií rovněž vyplývá, že u vzorku 20 akcí, které byly posouzeny podrobně, existoval jen malý prostor pro úsporu nákladů. Nákladovou efektivnost vývoje a podpory různých celních systémů informačních technologií v rámci programu Clo 2007 lze posoudit obtížněji; odezva uživatelů a příjemců však naznačuje širokou spokojenost se systémy informačních technologií a uznání, že dopady odůvodňují náklady na tyto systémy. Rovněž struktury a postupy řízení programu hodnotili příjemci programu jako dobře fungující. Řada zúčastněných zemí však považovala množství zdrojů (zejména lidských), které byly pro řízení a koordinaci dostupné na vnitrostátní úrovni, za nedostatečné k tomu, aby bylo možné zajistit, že je plně dosaženo možných přínosů programu Clo 2007. Do konce roku 2007 bylo skutečně využito přibližně pouze 60 % rozpočtu vyhrazeného na program Clo 2007. Ačkoli na rok 2008 a 2009 jsou naplánovány určité dodatečné výdaje finančních prostředků v rámci programu Clo 2007 (na základě dlouhodobějších smluv uzavřených v rámci programu Clo 2007, zejména s ohledem na služby související s informačními technologiemi), celková částka bude podstatně nižší než maximální dostupný rozpočtový rámec. To je zapříčiněno zejména skutečností, že výdaje na vývoj a podporu systémů informačních technologií byly podstatně nižší, než se předpokládalo. Důvody pravděpodobně spočívají v kombinaci několika činitelů, což ztěžuje vyvození jednoznačných závěrů, pokud jde o efektivnost programu. Nicméně je nutno uvést, že program Clo 2007 dosáhl dopadů nikoli s náklady ve výši 165,55 milionu EUR, nýbrž k dnešnímu dni přibližně 95 milionů EUR, přičemž se odhaduje, že další výdaje naplánované na příští roky budou v rozmezí 10–15 milionů EUR. Odpovídaly dopady zjištěným potřebám a problémům, které je třeba vyřešit? Při hodnocení bylo zjištěno, že dopady programu velkou měrou odpovídají zjištěným potřebám a problémům, jež mají být vyřešeny, a to díky tomu, že: a) Všechny čtyři hlavní cíle programu Clo 2007 jsou důležité a zabývají se významnými potřebami a prioritami celních správ zúčastněných zemí; zdá se, že neexistují žádné jiné významné potřeby zúčastněných zemí, jichž by se program měl týkat. b) Dopady programu Clo 2007 (do jisté míry) přispěly k dosažení všech čtyř cílů programu (viz výše). Užitečnost programu byla proto značná. Poskytnutím mechanismů, nástrojů a postupů pro všechny významné subjekty v celé EU v oblasti cel s cílem společně se zabývat důležitými otázkami souvisejícími s celními předpisy a postupy, jednat o nich a řešit je program Clo 2007 jednoznačně národním celním správám pomohl dosáhnout pokroku v jejich úsilí fungovat, jako by byly správou jedinou. Program rovněž významně přispěl k přípravě na rozšíření a integraci nových členských států, jakož i k ochraně zájmů Společenství. Ačkoli není zřejmé, zda opatření přijatá na základě programu Clo 2007 skutečně napomohla usnadnění obchodu, je jasné, že program byl užitečný při snižování zátěže kladené na legální obchod v určitých oblastech a při omezení dodatečné zátěže způsobené některými novými opatřeními zaměřenými na zlepšení bezpečnosti a zabezpečení. Budou účinky dosažené programem Clo 2007 přetrvávat ve střednědobém a dlouhodobém horizontu? Program Clo 2007 nepochybně přinesl řadu konkrétních výsledků, jejichž účinky budou přetrvávat ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. K hlavním příkladům trvalých dopadů patří předlohy textů vypracované pracovními skupinami v rámci programu Clo 2007, které jsou součástí právních předpisů, jež byly nebo budou přijaty; řada operativních systémů informačních technologií, k jejichž vývoji a zavedení zásadně přispěly činnosti v rámci programu Clo 2007, a moduly elektronického vzdělávání, které byly vyvinuty a již se používají v řadě členských států. Nicméně úplná realizace možných příznivých dopadů bude záviset na pokračování programu. Program poskytuje důležitý mechanismus pro kombinování, společné projednávání a rozvoj stávajících i nových iniciativ, které mají být zahájeny v oblasti cel (ať již právní, procesní, technologické, politické nebo jiné povahy), a hlavně zlepšení jejich kvality, účelnosti, soudržnosti a přijatelnosti pro zúčastněné země a hospodářské subjekty. Zastavení programu Clo by u všech příjemců a zúčastněných stran vyvolalo vážné obavy, že by spolupráce a koordinace mezi nimi utrpěla, a to na újmu dalšího pokroku na cestě k dosažení všech cílů programu Clo 2007. DOPORUČENÍ Obecná doporučení Závěrečné hodnocení potvrdilo, že program Clo 2007 měl příznivý dopad na fungování celnictví v Evropě. Program je příjemci a zúčastněnými stranami velmi oceňován a účinně přispívá (v některých případech velmi podstatně) ke všem jeho hlavním cílům. Závěrečné hodnocení proto znovu potvrzuje, co již bylo uvedeno v hodnocení v polovině období – nutnost pokračovat v programu Clo 2007. Aby bylo zajištěno, že následný program (programy) funguje (fungují) pokud možno bezproblémově a účinně, měl (měly) by: - Zachovat přístup k řízení založený na cílech, to jest zajistit, aby všechny činnosti sledovaly soubor jednoznačně vymezených cílů v souladu s obecnými cíli programu, a usnadnit tak sledování a hodnocení. - Přezkoumat seznam priorit a dílčích priorit, aby byla i nadále zajištěna platnost přístupu založeného na cílech, který vychází z jednoznačné hierarchie důležitých a dosažitelných cílů. Některé priority programu Clo 2007 již nemusí být důležité, zatímco jiné se mohou jevit jako příliš obecné nebo příliš specifické. - Zlepšit propagaci a užitečnost ročního pracovního programu stanovením velmi jasných hlavních priorit pro nadcházející rok v jeho rámci (a neusilovat vždy o naplnění všech cílů a priorit akčního plánu). - Nadále široce využívat projektové/pracovní skupiny a výměny, které je podle názoru příjemců třeba považovat za nejúčinnější druh opatření, a které, jsou-li náležitě zaměřeny, jsou samy o sobě schopny přinést velmi užitečné, hmatatelné a konkrétní výsledky. - Za určitých okolností mohou být velmi prospěšné rovněž ostatní druhy společných akcí (včetně seminářů, srovnávacích analýz atd.), jejich úspěch však velkou měrou závisí na způsobu, jakým jsou uspořádány. Přezkoumány by měly být zejména pokyny v rámci programu Clo 2007 týkající se srovnávací analýzy, aby bylo možné odstranit nedostatky v používání tohoto nástroje, které byly při hodnocení zjištěny. Zvláštní problematické oblasti Hodnocení zjistilo řadu problémů souvisejících s konkrétními oblastmi, jimiž je nutno se zabývat. Aby bylo možno navázat na pokrok, jehož bylo dosud dosaženo, a úspěšně vyřešit problémy, které jsou pro zúčastněné strany nejdůležitější, program (programy) následující po programu Clo 2007 by měl (měly): - Klást větší důraz na usnadnění obchodu. To je pro obchodníky stejně jako pro mnoho národních celních správ zúčastněných zemí hlavní cíl, v rámci programu Clo 2007 mu však bylo věnováno poměrně málo pozornosti (v porovnání s ostatními hlavními cíli). V zájmu snížení zátěže spočívající na legálním obchodu na co nejnižší míru bude zvlášť důležité: - Zajistit včasné provedení iniciativy elektronické celnictví a zabránit zpomalení pokroku, dokud se nezačnou projevovat příznivé důsledky pro hospodářské subjekty. - Upřednostnit činnosti týkající se jednotného povolení, včetně schválených hospodářských subjektů (AEO) a jednotného povolení pro zjednodušené postupy, a usilovat o skutečně jednotné uznávání a uplatňování těchto koncepcí v celé EU. - Nadále zapojovat do příslušných společných akcí hospodářské subjekty, aby bylo možné identifikovat potřeby, zkušenosti a názory obchodníků a zohlednit je při vypracovávání nových pravidel, postupů, nástrojů atd. - Pokračovat v práci na analýze a řízení rizik, které jsou klíčovou oblastí pro zlepšení a standardizaci celních kontrol a postupů a účinný boj proti podvodům. Další úsilí o vypracování rizikových profilů, ukazatelů, pravidel atd., jakož i hledání způsobů, jak usnadnit a co nejvíce zvýšit jejich využívání všemi národními celními správami, by se mělo zaměřit na: - Určení politicky citlivých prvků řízení rizik (částečně i proto, že to, co je zákonné v jednom členském státě, může být nezákonné v jiném členském státě) a jejich řešení na příslušných úrovních. - Nadále klást důraz na činnosti a praktické postupy zaměřené přímo na další harmonizaci přístupů k řízení rizik v celé EU. - Dále sledovat a provádět nový společný přístup k odbornému vzdělávání a současně zajistit, aby se vytváření modulů elektronického vzdělávání a/nebo smíšených vzdělávacích modulů nestalo cílem samo o sobě a aby nebyly opomíjeny ostatní oblasti pro opatření. To zahrnuje: - Udržování otevřeného a obsažného dialogu mezi Komisí a zúčastněnými zeměmi s cílem dospět k rozhodnutí o prioritách pro příští roky (včetně hledání dalších oblastí souvisejících s odborným vzděláváním, kterými by se program měl podle zúčastněných zemí zabývat). - Přezkoumání a případné přizpůsobení obsahu, četnosti, doby trvání a struktury zasedání řídící skupiny pro odborné vzdělávání, aby mohla hrát aktivnější úlohu při koordinaci činností programu v oblasti odborného vzdělávání. - Navázat na pokrok, jehož bylo dosaženo, pokud jde o systémy informačních technologií, novým přezkoumáním oblastí vyžadujících zlepšení a/nebo nová opatření a hledáním řešení, jako jsou: - Řešení konkrétních problémů a nedostatků zjištěných při hodnocení, které postihují řadu systémů informačních technologií, jež se v současnosti používají na úrovni EU. - Usilování o celoevropskou harmonizaci rozhraní s obchodníky u všech celních postupů. Komise v minulosti navrhla pokyny pro harmonizaci těchto rozhraní v celé EU a při hodnocení bylo zjištěno, že téměř polovina zúčastněných zemí je toho názoru, že program Clo 2007 by mohl nebo měl dále podporovat harmonizaci rozhraní na evropské úrovni. Doprovodná opatření Existují určitá „vedlejší“ opatření, která hodnotitelé doporučují ke zvážení s cílem zvýšit účelnost programu, a tak přispět k jeho schopnosti dosáhnout cílů: - Vyzvat zúčastněné země, aby zajistily přidělení dostatečných lidských zdrojů na koordinaci, řízení a správu programu na úrovni jednotlivých národních celních správ. - Rozvíjet komunikační činnosti zaměřené na příslušné institucionální subjekty (zejména příslušná ministerstva členských států odpovědná za celnictví) za účelem propagace programu Clo 2007 a zvýšení povědomí o jeho úloze, příležitostech, jež nabízí, a účincích, které má (a tím i zvýšení naděje na získání dostatečných zdrojů). - Revidovat ukazatele a měřítka úspěchu vypracovaná na začátku programu Clo 2007, aby bylo možné sestavit s konečnou platností seznam důležitých a vhodných ukazatelů, které lze použít ke sledování a hodnocení programu v budoucnu. [1] Hodnocení v polovině období bylo dokončeno v prosinci 2005. Viz pracovní dokument útvarů Komise: Zpráva Komise: hodnocení programu Clo 2007 v polovině období, SEK (2006) 35. [2] Nařízení Rady (ES) č. 515/97 o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (Úř. věst. L 82, 22.3.1997) a Úmluva Rady vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o používání informační technologie pro celní účely podepsaná dne 26.7.1995 (Úř. věst. C 316, 27.11.1995, s. 34-47).