Je však třeba uznat, že v posledních letech pomohlo řešit úvěry se selháním v několika členských státech poměrně silné ekonomické prostředí. V posledních měsících se snižování objemu úvěrů se selháním zpomalilo nebo zastavilo, a to v důsledku pandemie a souvisejících opatření omezujících volný pohyb osob. Dostupná analýza poukazuje na určité oblasti, jež vzbuzují obavy, co se týče schopnosti splácet, zejména u malých a středních podniků a některých konkrétních odvětví obzvláště dotčených pandemií. V současnosti zabránila rozšířenějším selháním při splácení úvěrů opatření přijatá na vnitrostátní úrovni v reakci na krizi. To pomohlo udržet nárůst úvěrů se selháním. Existuje však nejistota týkající se toho, jak zrušení opatření přijatých za účelem zvládnutí krize ovlivní dlužníky a jejich banky. Kromě toho platí, že zatímco podstatné využívání podnikových programů podpory ochránilo banky před ztrátami z důvodu COVID-19 v několika členských státech, banky byly v první obranné linii v těch zemích, které takové programy nezavedly (nebo zavedly jen menší programy).

Po postupném zlepšení během posledních let došlo u podílu úvěrů se selháním v EU k určitému obrácení trendu kvůli dopadu pandemie COVID-19. Nejnovější údaje, způsobené zejména nižším prodejem úvěrů se selháním a restrukturalizačními činnostmi a také novými selháními, ukazují, že hrubý podíl úvěrů se selháním pro všechny banky EU vykázal první nárůst, a to na hodnotu 2,9 % v prvním čtvrtletí roku 2020 z 2,6 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019 (viz graf 1). Tím byl ukončen celkový klesající trend od čtvrtého čtvrtletí roku 2014. Ve druhém čtvrtletí roku 2020 byl průměrný podíl úvěrů se selháním pro všechny banky EU na hodnotě 2,8 %. Pokud jde o významné instituce , je situace poněkud odlišná, jelikož podíl úvěrů se selháním v EU se ve druhém čtvrtletí roku 2020 dostal na hodnotu 2,94 %, což je mírné snížení ve srovnání s 3,05 % z prvního čtvrtletí roku 2020 a 3,22 % ze čtvrtého čtvrtletí roku 2019. Míra opravných položek a rezerv si ve druhém čtvrtletí roku 2020 značně polepšila na hodnotu 63,4 %, což je na čtvrtletní bázi o 1,6 procentního bodu více a na roční bázi o 4,5 procentního bodu více. Absolutní objem úvěrů se selháním (hrubá hodnota) u všech bank v EU představuje 588 miliard EUR (druhé čtvrtletí roku 2020), ve srovnání s 585 miliardami EUR v prvním čtvrtletí roku 2020 a 646 miliardami EUR ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019 . Tabulka 1 ukazuje, že situace je mezi členskými státy nadále výrazně odlišná.

Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářských vyhlídek během pandemie COVID-19 stále panuje značná nejistota, je důležité vyhodnotit širší soubor politických nástrojů, které by měly být připraveny řešit možné obtíže s jednotlivými bankami. Za tímto účelem poskytuje toto sdělení na základě návrhu Komise na zřízení společností spravujících aktiva členským státům rámec pro řešení hospodářských důsledků COVID-19 tam, kde je to nutné. Zahrnuje rovněž to, jak může být případné využití předběžných opatření v souladu s rámci Unie pro řešení krize bank a státní podpory použito k pomoci při řešení dopadu pandemie COVID-19 na hospodářství, což do různé míry doplní fiskální podpůrná opatření zavedená členskými státy na pomoc dotčeným podnikům.

Sekundární trhy a rámce pro insolvenci již také tvořily důležitou součást akčního plánu Rady pro úvěry se selháním z roku 2017 . Navzdory významnému pokroku v provádění nebyla klíčová opatření, zejména návrh směrnice Komise o obsluhovatelích úvěrů, kupcích úvěrů a vymáhání kolaterálu , ze strany Evropského parlamentu a Rady zatím přijata. Facilita na podporu oživení a odolnosti může kromě toho poskytnout podstatnou podporu reformám zaměřeným na snížení objemu úvěrů se selháním, zejména pro zlepšení rámců pro insolvenci a soudních a správních rámců, které podporují účinné řešení úvěrů se selháním. Banky by měly být motivovány co nejvíce k tomu, aby uplatnily proaktivní přístup, pokud jde o včasnou a konstruktivní spolupráci s jejich dlužníky. Komise by prostřednictvím nástroje pro technickou podporu dále podporovala členské státy při přípravě jejich vnitrostátního rámce a při zvyšování kapacity jejich orgánů dohledu s cílem řešit zvyšující se úroveň úvěrů se selháním.

Hlavním ponaučením z poslední hospodářské krize je řešit obnovený nárůst úvěrů se selháním v rozvahách bank co možná nejdříve. V září 2020 proto Komise uspořádala jednání u kulatého stolu s veřejnými a soukromými zúčastněnými stranami o řešení úvěrů se selháním v období po pandemii COVID-19 s cílem projednat různé prvky, které by mohly tvořit účinnou strategii. Na základě výměn názorů během tohoto jednání se Komise domnívá, že účinná strategie by se měla zaměřit na kombinaci doplňujících opatření politiky s cílem: i) dále rozvíjet sekundární trhy s klasifikovanými aktivy, což by umožnilo přesunout úvěry se selháním z rozvah bank při zajištění odpovídající ochrany dlužníků, a ii) reformovat rámce pro insolvenci a vymáhání dluhů při zajištění odpovídající vyváženosti zájmů mezi věřiteli a dlužníky.

Tabulka 1: Úvěry se selháním a rezervy podle členských států

Zdroj: ECB. Výpočty Evropské komise.

Nyní, kdy v ekonomickém prostředí došlo k prudkému útlumu, bude pro členské státy důležité přijmout další rozhodné politické opatření dle potřeby a řešit problémy ve vnitrostátních rámcích pro insolvenci, aby banky mohly zvládnout nadcházející nárůst nových úvěrů se selháním. To by umožnilo řešit úvěry se selháním co možná nejrozhodnějším způsobem, což by následně bránilo opětovnému nárůstu úvěrů se selháním v rozvahách bank. Důležitým základem zde budou nadále řádné uznání a řízení úvěrů se selháním ze strany bank. Čím dříve banky určí a vytvoří rezervu pro možné úvěry se selháním, tím rychlejší a hladší bude proces řešení a likvidace úvěrů se selháním, což odvrátí škodlivé účinky v budoucnu. Banky by rovněž měly být motivovány k včasnému rozpoznání potíží dlužníka a případně k proaktivní interakci s dlužníky v rámci včasné a odpovídající restrukturalizace. Zejména pokud jde o podniky, mělo by se od bank očekávat, že rozvinou schopnost rychle posuzovat své možnosti dluhové služby a rozlišovat mezi potřebami likvidity a solventnosti.

2.Rozvoj sekundárních trhů s klasifikovanými aktivy

Rozvinutý a likvidní sekundární trh s klasifikovanými aktivy by bankám umožnil snížit objem jejich úvěrů se selháním tím, že by byly prodávány investorům, kteří jsou třetími stranami. To by bankám pomohlo soustředit se na své hlavní činnosti uvolněním místa v rozvahách pro nové úvěry, což jim umožní financovat hospodářské oživení. Mělo by dojít k podpoře jednoduššího vstupu na trh a účasti na něm, zejména u malých prodejců a kupců, kteří mohou být důležití pro řešení úvěrů se selháním na místní úrovni.

Klíčovým krokem je rychle dosáhnout dohody o návrhu směrnice Komise o obsluhovatelích úvěrů, kupcích úvěrů a vymáhání kolaterálu přijatém v březnu 2018. Tento návrh se snaží otevřít trhy a zajistit, aby v případě prodeje úvěru nebyla s ohledem na ochranu, kterou nabídla banka, jež původně úvěr poskytla, oslabena ochrana dlužníků. Tím by se zajistilo dodržování povinností v oblasti ochrany spotřebitele bez ohledu na to, jak se úvěry se selháním řeší. Rada získala mandát k vyjednávání o návrhu, ale Evropský parlament zatím není připraven zahájit interinstitucionální jednání.

S cílem zabránit opětovné akumulaci úvěrů se selháním v rozvahách bank během delšího časového období Komise rovněž navrhla cílená vylepšení sekuritizačního rámce pro nevýkonné expozice bank. Komise vítá dohodu, které spolunormotvůrci dosáhli v prosinci 2020. Tato vylepšení poskytnou zásadní podporu při řešení dopadů krize COVID-19. Odstranění stávajících regulačních překážek a změna sekuritizačního rámce s cílem zohlednit zvláštní vlastnosti sekuritizace nevýkonných expozic při zachování náročných obezřetnostních norem umožní širší využívání tohoto nástroje ze strany bank zbavit jejich rozvahy nevýkonných expozic.

2.1 Zlepšení kvality a srovnatelnosti údajů

Další zlepšování kvality a srovnatelnosti údajů o úvěrech se selháním by při rozvoji sekundárních trhů pro tyto úvěry se selháním bylo hlavní činností. Šablony údajů, které v roce 2017 vypracoval Evropský orgán pro bankovnictví, poskytují kvalitní východisko pro společný datový soubor pro prověřování transakcí s úvěry se selháním v EU a usnadňují náležitou péči ve finanční oblasti a oceňování transakcí s úvěry se selháním. Tyto šablony mají za cíl snížit informační asymetrie na trzích s úvěry se selháním v EU a mohly by být východiskem pro standard pro společné údaje pro transakce a umožnily by porovnání úvěrů se selháním, a to i ve všech jurisdikcích.

Účastníci trhu však tyto šablony ještě ve velké míře nevyužívají, a to vzhledem k jejich dobrovolné povaze a složitosti, kvůli čemuž je důležité prozkoumat způsoby, jak jejich využívání rozšířit. Komise se proto začátkem roku 2021 zaměří na pověření orgánu EBA přezkumem šablon na základě konzultace s účastníky trhu, a to na straně kupců i prodejců; k přezkumu by mělo dojít v průběhu roku 2021. Přezkum by se měl zaměřit na lepší rozlišení mezi kritickými a nekritickými údaji na základě praktických zkušeností získaných z minulých transakcí s úvěry se selháním a řešit potřeby kupců při zohlednění stávajících údajů a nákladů prodejců na zpracování údajů. To bylo jasně naznačeno během jednání u kulatého stolu o úvěrech se selháním se zúčastněnými stranami, které zorganizovala Komise v září 2020. Celkové načasování uvedené iniciativy by záviselo na přijetí navrhované směrnice o obsluhovatelích úvěrů a kupcích úvěrů, což by umožnilo z revidované, přiměřenější a jednodušší šablony údajů orgánu EBA vytvořit prováděcí technické normy.

S cílem rozšířit využívání šablony ze strany účastníků trhu a tím zlepšit srovnatelnost a kvalitu údajů by se šablona mohla stát povinnou, nejdřív pouze pro nové úvěry se selháním, tj. pro úvěry, které se po určitém konečném termínu změní v úvěry se selháním. Standard pro údaje by byl povinný, ale u datových polí, která musí být vyplněna, by mohla existovat určitá flexibilita. V tomto ohledu bude orgán EBA muset poskytnout pokyny ohledně toho, které informace jsou považovány za kritické, a to po konzultaci se zúčastněnými stranami. Banky by kromě toho neměly být penalizovány, pokud nemají jiné než podstatné údaje. Sekundární trh pro úvěry se selháním by proto nejlépe podpořilo povinné používání šablony, avšak poskytovatelům údajů by bylo umožněno, aby v případě potřeby a pro určitá datová pole používali možnost nulových údajů.

2.2 Datová infrastruktura

S cílem zvýšit transparentnost trhu na podrobné úrovni se Komise domnívá, že by bylo přínosné zřízení centrálního datového uzlu na úrovni EU. Tento uzel by fungoval jako úložiště údajů podporující trh s úvěry se selháním. Provozoval by komplexní elektronickou databázi (pravidelně aktualizovanou), posuzoval informace a poskytoval přístup účastníkům trhu, zejména prodejcům úvěrů, kupcům úvěrů, obsluhovatelům úvěrů, prodejcům úvěrů se selháním a soukromým platformám pro úvěry se selháním. Tento uzel by nabídl platformu pro spolupráci a koordinaci s celoevropskou působností. Uzel by pomohl vytvořit společný standard pro údaje (čímž by zvýšil využívání šablony údajů EBA jako standardu pro provádění transakcí s úvěry se selháním), nabízet kontroly kvality údajů a automatizovanou validaci a asistovat prodejcům u přípravy hlášení údajů.

Na základě veřejné konzultace naplánované na první polovinu roku 2021 by Komise prozkoumala několik alternativ pro zřízení datového uzlu na evropské úrovni a určila nejlepší další postup. Jednou z možností, jak zřídit datový uzel, by například mohlo být rozšíření působnosti stávajícího databáze European DataWarehouse (ED) .

Datový uzel na evropské úrovni by shromažďoval a ukládal anonymizované údaje o transakcích s úvěry se selháním, ke kterým došlo, a poskytl by tyto poobchodní podrobnosti o transakci a prodejní ceny účastníkům trhu.. Účastníkům trhu by to umožnilo porovnat transakce a získat informace o skutečných cenách aktiv a likviditě trhu na systematické bázi. Datový uzel by rovněž mohl poskytovat informace o investorech, jejich preferencích a profilech a také obecné informace o soudních řízeních.

Nad rámec informací o samotných transakcích by zásadní vhled do trhu pro úvěry se selháním mohly poskytnout poobchodní informace, poskytnuté ze strany kupců úvěrů se selháním, o peněžním toku pro aktiva, která zakoupili. Údaje o výkonnosti jsou klíčovými informacemi, jejichž zveřejnění investorům na trhu momentálně chybí. Zejména informace o peněžních tocích týkajících se vracení a výdajů by podpořily rozhodovací proces investorů, kteří se zajímají o podobná aktiva, a pomohly by jim určit ceny, které jsou ochotni zaplatit, a snížit nejistotu. Motivací pro kupce úvěrů se selháním k poskytnutí těchto informací ex post by byla hlavně možnost získat na druhé straně přístup k jiným údajům, což by jim poskytlo vhled do výkonnosti v restrukturalizaci srovnatelných aktiv. To by poskytlo referenční hodnotu a zlepšilo by to jejich odhad spravedlivých cen/nabídek v rámci budoucích transakcí.

Poskytnutí větší transparentnosti v tomto ohledu by bylo klíčové pro podporu stanovení cen, a proto by došlo k zefektivnění trhů. To by napomohlo zúžení často širokého rozpětí nabídkové a poptávkové ceny, které je nadále materiální překážkou pro uskutečnění mnoha transakcí. Banky, obsluhovatelé úvěrů, společnosti spravující aktiva a potencionální kupci úvěrů by s datovým uzlem sdíleli informace o transakcích a o poobchodní výkonnosti aktiv. Tito poskytovatelé údajů by na oplátku získali přístup do databáze anonymizovaných údajů a k analytickým službám poskytovaným datovým uzlem. To je důležité, protože zúčastněné strany obvykle poskytují či sdílejí údaje, aby mohly získat přístup na druhé straně. Pokud by mohly být tyto poobchodní údaje konsolidovány na jednom místě, zmírnilo by to tento problém pro sekundární trh. Podrobné údaje o míře výtěžnosti a načasování restrukturalizace seřazené podle kategorie aktiv, soudního řízení a jurisdikce by investorům jistě pomohly při rozšiřování jejich aktivit v celé EU. Stávající iniciativy pro shromažďování údajů jasně ukazují potřebu dodatečných údajů o restrukturalizaci. Datový uzel by v tomto ohledu tedy mohl poskytnout klíčový tržní nástroj a zajistil by vyšší transparentnost a informace o úvěrech se selháním ze sekundárního trhu. Tato iniciativa by měla splňovat obecné nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR) a bylo by potřeba zaručit, aby byly informace poskytnuté třetím stranám použity pouze k podpoře sekundárního trhu s úvěry se selháním, a ne ke shromažďování údajů v rozvahách bank pro jiné účely (např. postupy fúzí a nabývání účasti).

2.3Využití stávajících zdrojů údajů

Účastníci trhu mohou být aktivnější a efektivnější, pokud mají k dispozici více údajů a lepší údaje. Anonymizované údaje, pokud jsou dostatečně podrobné, mohou být využity k získání užitečných agregátů k doplnění souhrnných informací, které již byly poskytnuty bankami na základě zveřejnění informací podle pilíře 3 za použití norem vytvořených orgánem EBA. Za účelem optimalizace zdrojů by se vykazování mohlo začlenit do stávajícího modelu datových bodů EBA a mohlo by být rozvíjeno v úzké spolupráci s příslušnými orgány.