CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 13.4.2011 
SEK(2011) 410 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument k 
  
návrhu 
 
SMĚRNICE RADY, 
 
kterou se m ění směrnice 2003/96/ES, kterou se m ění struktura rámcových p ředpisů 
Společenství o zdan ění energetických produkt ů a elektřiny 
  
{KOM(2011) 169 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 409 v kone čném znění} 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Útvary Komise provedly posouzení dopad ů s cílem posoudit dopady možných alternativ 
revize sm ěrnice o zdan ění energie1 (dále rovn ěž jen „sm ěrnice“). 
EU si stanovila řadu náro čných, právn ě závazných cíl ů v oblasti klimatu a energetiky. 
Stávající sm ěrnice není v souladu s tímto politický m rámcem a z hlediska fungování vnit řního 
trhu obsahuje řadu nedostatk ů. Je nutno se zabývat zejména t ěmito problémy: 
1. Stávající minimální sazby jsou založeny na objemu spot řebovaných energetických 
produktů. Nezohled ňují energetický obsah ani emise CO 2 pocházející z energetických 
produktů, což má za následek neefektivní využívání energie a narušení vnit řního trhu. 
Vytvářejí rovněž pobídky, které jsou v rozporu s cíli EU v oblasti energetiky a zm ěny 
klimatu, jelikož podporují nap říklad používaní uhlí (nižší sazba dan ě), což je produkt 
s nejvyšším obsahem CO 2. Co se týká pohonných hmot, nižší minimální sazby u motorové 
nafty dále posilují p řirozenou výhodu, kterou má motorová nafta oproti benzínu kv ůli svému 
vyššímu energetickému obsahu. Stávající minimální sazby jsou rovn ěž diskrimina ční vůči 
obnovitelným energiím, jež jsou v zásad ě zdaněny sazbou používanou pro konven ční 
pohonné hmoty, které nahrazují, a čkoliv je jejich energetický obsah nižší (nap ř. ethanol oproti 
benzínu a bionafta oproti plynovému oleji). Stávající minimální sazby mimoto nevytvá řejí 
rovné podmínky pro spot řebitele z řad podnik ů, jelikož v praxi si mohou n ěkteré hospodá řské 
subjekty v porovnání s ostatními finan čně polepšit v závislosti na používaném zdroji energie. 
2. Mezi sm ěrnicí o zdan ění energie a sm ěrnicí o systému EU ETS (systém EU pro 
obchodování s emisemi)2 neexistuje dostate čná koordinace. Ú čelem systému EU ETS i dan ě 
z emisí CO 2, kterou mohou členské státy uložit podle sm ěrnice o zdan ění energie, je umožnit 
nákladově efektivní snižování emisí skleníkových plyn ů u zvláštního souboru činností. 
Zdanění emisí CO 2 na základ ě směrnice o zdan ění energie však členské státy nepoužívají 
koordinovan ě. Ve směrnici jsou tudíž zapot řebí další pokyny a jednozna čnější pravidla. 
Oblast působnosti sm ěrnice o zdan ění energie zahrnuje v zásad ě všechny energetické 
produkty a elekt řinu, které jsou používány k výrob ě tepla nebo k pohonu motor ů. Směrnice 
o systému EU ETS se vztahuje na emise skleníkových plyn ů z velkých energetických 
a průmyslových za řízení. Na n ěkteré hospodá řské subjekty spot řebovávající energii se 
vztahují oba nástroje (nap ř. papírny), zatímco jiné nespadají do žádného z t ěchto dvou 
regulačních rámc ů (např. malá za řízení využívající energii v ur čitých průmyslových 
procesech). Ob ě situace mohou vést k snížení nákl adové efektivnosti a narušit vnit řní trh. 
Ačkoliv spole čné uplatňování zdan ění a směrnice o systému EU ETS vytvá ří silnou pobídku 
k snižování emisí, nemusí tomu tak být tam, kde by snižování emisí bylo nejlevn ější. To 
narušuje samotnou logiku systému EU ETS a jeho fungování. 
3. Směrnice o zdan ění energie obsahuje dv ě ustanovení, jež povolují zvláštní zacházení 
s určitými spot řebiteli energií a jež má Rada p řezkoumat na základ ě návrhu Komise. 
Ustanovení čl. 9 odst. 2 sm ěrnice o zdan ění energie umož ňuje třem členským stát ům (BE, LU 
a DK) uplat ňovat na topný olej úrove ň zdanění, která je nižší než minimální úrove ň zdanění. 
                                                 
1 Sm ěrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se m ění struktura rámcových p ředpisů 
Společenství o zdan ění energetických produkt ů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51). 
2 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvo ření systému pro 
obchodování s povolenkami na emise skleníkových plyn ů ve Spole čenství a o zm ěně směrnice Rady 
96/61/ES (Ú ř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32–46). 
CS 3   CS Ustanovení čl. 15 odst. 3 sm ěrnice o zdan ění energie členským stát ům povoluje uplat ňovat až 
nulovou úrove ň zdanění na elektrické produkty a elekt řinu používané pro zem ědělské 
a zahradnické práce, p ři chovu ryb a v lesnictví. Jedná se o jediné ustanovení ve sm ěrnici 
o zdanění energie, které ur čitým spot řebitelům z řad podnik ů povoluje využívat 
bezpodmíne čné osvobození od dan ě / snížení dan ě pod minimální sazby EU. 
2. JE OPATŘENÍ EU OPODSTATN ĚNÉ Z DŮVODU SUBSIDIARITY ? 
Zjištěné problémy lze napravit pouze revizí sm ěrnice o zdan ění energie. Podle stávajícího 
znění této sm ěrnice mohou členské státy zvýšit sazby svých daní z energie nebo zavést dan ě 
v souvislosti s emisemi CO 2. U těchto vnitrostátních p řístupů však hrozí narušení vnit řního 
trhu kvůli neharmonizované struktu ře a výši vnitrostátních daní: 
1) Stávající minimální sazby omezují úrove ň cílů, které mohou členské státy sledovat 
daněmi z energie, zejména p ři použití pro obchodní ú čely, kde zdan ění energie p římo 
ovlivňuje konkurences chopnost podnik ů. 
2) Dan ě z emisí CO 2 zavedené v rámci stávající sm ěrnice o zdan ění energie se 
nezabývají p řiměřeně emisemi v odv ětví nespadajícím do ETS, jelikož velká část 
použití energie není t ěmito daněmi z emisí CO 2 dotčena. U použití energie, na n ěž se 
vztahuje sm ěrnice o zdan ění energie, lze obtížn ě uplatňovat daň z emisí CO 2 pouze 
na zařízení nespadající do systému ETS. 
3) Teoretickou „da ň z emisí CO 2“ lze v praxi zavést řadou způsobů a neexistence 
rámcových p ředpisů EU otevírá prostor pro vytvá ření vnitrostátních řešení, která 
mohou vést k narušení vnit řního trhu a/nebo dvojímu zdan ění. 
3. HLAVNÍ CÍLE POLITIKY  
Hlavním cílem revize sm ěrnice o zdan ění energie je její p řiblížení cíl ům EU v oblasti energie 
a změny klimatu, zejména vy řešení otázky emisí CO 2 v odvětvích nespadajících do systému 
ETS, zamezení negativním zásah ům do systému EU ETS, usnadn ění úspor energie 
a používání obnovitelných energií a umožn ění vytvářet příjmy způsobem, který nenarušuje 
trh. Celkov ě by revize m ěla zlepšit strukturu stávající sm ěrnice, aby mohly členské státy 
účinněji využívat zdan ění energie pro ú čely politiky životního prost ředí a jiných politik a ke 
zlepšení fungování vnit řního trhu. 
Cíle revize sm ěrnice o zdan ění energie lze blíže up řesnit takto: 
1) Zajišt ění jednotného zacházení s jednotlivými zdroji energie ve sm ěrnici o zdan ění 
energie, a tudíž vytvo ření skutečně rovných podmínek mezi jednotlivými spot řebiteli 
energie. 
2) Poskytnutí upraveného rámce pro zdan ění obnovitelných energií. 
3) Poskytnutí rámce pro využívání zdan ění emisí CO 2 v oblastech, v nichž se nepoužívá 
systém EU ETS, a zamezení p řekrývání mezi ob ěma nástroji, jež vede k snížení 
nákladové efektivnosti. 
CS 4   CS 4. MOŽNOSTI POLITIKY  
S cílem p řezkoumat, jak by bylo možno nejlépe dosáhnout jednotlivých cíl ů politiky, byla 
posouzena řada možností, p řičemž tyto možnosti byly srovnány se základním scéná řem 
(= žádná zm ěna stávající sm ěrnice o zdan ění energie krom ě postupného ukon čování 
zbývajících p řechodných období). Možnost č. 1 a 2 spo čívá v revizi minimálních sazeb 
u jednotlivých zdroj ů energie, která je provedena soudržným zp ůsobem, a to na základ ě 
energetického obsahu, respektive emisí CO 2. Možnosti č. 3A a 3B navrhují revidovat 
strukturu sm ěrnice a rozd ělit stávající minimální sazby na dv ě části (energetický obsah a 
emise CO 2) k zohledn ění různých cíl ů daní z energie v oblasti životního prost ředí – úspor 
energie na stran ě jedné a snižování emisí CO 2 na straně druhé (p řičemž možnost č. 3B má 
u daní z emisí CO 2 nižší minimální sazby). Možnost č. 4 spočívá v zavedení dodate čné 
jednotné dan ě z emisí CO 2 navíc k daním, které již jsou uloženy podle sm ěrnice o zdan ění 
energie, s cílem doplnit systém EU pro obchodování s emisemi (možnost politiky č. 4). Dvě 
zvláštní možnosti týkající se dopravy (možnost č. 5 a 6) modelují dopad slad ění sazeb 
u benzínu a motorové nafty podle energetického obsahu a emisí CO 2 na palivovou skladbu. 
Na rozdíl od možnosti č. 5 možnost č. 6 vyžaduje, aby členské státy ve svých vnitrostátních 
sazbách dan ě respektovaly vztah mezi minimálními sazbami. 
Za účelem přezkoumání dopad ů jednotlivých možností politiky bylo nutno p řijmout 
předpoklady o úrovních zdan ění. Pro část zdanění založenou na emisích CO 2 byla při 
modelování použita řada předpokládaných cen v rámci systému ETS a mimo n ěj (10, 20 
a 30 EUR/t). Část zdanění týkající se energetického obs ahu vycházela ze stávajících sazeb 
u určitých topných produkt ů a u pohonných hmot ze sazeb navrhovaných v návrhu týkajícím 
se nafty používané k obchodním ú čelům3. Níže uvedená tabulka udává výsledné sazby 
použité p ři modelování možností č. 1 až 6 vyjád řené ve stejných jednot kách, jaké byly 
použity ve sm ěrnici o zdan ění energie: 
Tabulka 1: Minimální sazby daní použité p ři modelování možností č. 1 až 6 (sazby platné ke dni 
1. 1. 2013) v jednotkách podle stávající sm ěrnice o zdan ění energie 
Možnost 
Energetický produkt Jednotka Minimální 
sazby 
stanovené 
ve 
směrnici Návrh 
týkající se 
nafty 
používané 
k obchodním 
účelům 1 2 3A 3B 4 5 6 
Použití jako pohonná 
hmota           
Benzin EUR/1000 l 359 380 380 380 380 380 380 380 380 
Plynový olej EUR/1000 l 330 380 380 380 380 380 380 438 438 
Petrolej EUR/1000 l 330 330 330 330 330 330 330 409 409 
Zkapalnělý plyn (LPG) EUR/1000 kg 125 125 125 125 125 125 125 528 528  
Zemní plyn EUR/GJ 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 nepouž. nepouž.
Použití k topení 
(neobchodní ú čely)           
Plynový olej EUR/1000 l 21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 nepouž. nepouž.
Těžký topný olej EUR/1000 kg 15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 nepouž. nepouž.
Petrolej EUR/1000 l 0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 nepouž. nepouž.
Zkapalnělý plyn (LPG) EUR/1000 kg 0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 nepouž. nepouž.
Zemní plyn EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 nepouž. nepouž.
                                                 
3 KOM(2007) 52. 
CS 5   CS Uhlí EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 nepouž. nepouž.
Elektřina EUR/MWh 1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 nepouž. nepouž.
Použití k topení 
(obchodní ú čely)           
Plynový olej EUR/1000 l 21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 nepouž. nepouž.
Těžký topný olej EUR/1000 kg 15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 nepouž. nepouž.
Petrolej EUR/1000 l 0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 nepouž. nepouž.
Zkapalnělý plyn (LPG) EUR/1000 kg 0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 nepouž. nepouž.
Zemní plyn EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 nepouž. nepouž.
Uhlí EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 nepouž. nepouž.
Elektřina EUR/MWh 0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 nepouž. nepouž.
Mimoto byly ur čeny další dv ě možnosti politiky s cílem reagovat na ustanovení o p řezkumu 
obsažená v čl. 9 odst. 2 a čl. 15 odst. 3 sm ěrnice. Posouzena byla rovn ěž řada možností 
týkajících se p řiznání zvláštního zacházení odv ětvím, u nichž se má za to, že jsou ohrožena 
rizikem úniku uhlíku. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Posouzení je založeno na široké škále p říspěvků různých zúčastněných stran ( členské státy, 
podniky, ostatní útvary Komise). Komise mimoto za ú čelem posouzení dopad ů provedla 
kvalitativní a kvantitativní analýzu s použitím výsledk ů tří modelů (E3ME, TREMOVE 
a QUESTIII). 
Celkově by účinnější struktura daní sama o sob ě poskytla lepší a jednotn ější cenové signály 
a zajistila by ú činnější využívání zdan ění energie pro ú čely ochrany životního prost ředí i pro 
fiskální ú čely. Toto posouzení dopad ů prokazuje, že by náklady zm ěny struktury stávajícího 
daňového systému byly velmi nízké, či dokonce záporné. Pokud jde o správní náklady, 
použití stávajícího systému spot řebních daní za ú čelem zdan ění emisí CO 2 umožňuje zavést 
do zdanění energie nový prvek bez dodate čných náklad ů a bez uložení p řípadné nové 
administrativní zát ěže podnik ům a daňovým správám. 
Makroekonomické dopady všech možností politiky jsou v zásad ě způsobeny tím, jak členské 
státy využijí dodate čné příjmy. Jsou-li p říjmy recyklovány prost řednictvím snížení mzdových 
nákladů, dopady na HDP a zam ěstnanost jsou vždy kladné, a čkoliv jejich velikost je omezená. 
Jelikož rozsah dopad ů závisí na výši vytvo řených dodate čných příjmů, nejvyšší ú činky přináší 
možnost č. 4. Změna HDP je však nižší než 1/3 procentního bodu, zatímco po čet vytvořených 
dodatečných pracovních míst by do roku 2030 vzrostl t ěsně pod 1 milion. Dopady ostatních 
možností politiky jsou podstatn ě nižší. Tyto tendence potvrdilo dodate čné modelování, které 
bylo provedeno na základ ě aktualizovaných základních p ředpokladů s přihlédnutím 
k účinkům finanční a hospodá řské krize. Recyklace p říjmů v podob ě paušálních transfer ů 
domácnostem nebo využití dodate čných příjmů k fiskální konsolidaci nep řináší kladné 
dopady na HDP a zam ěstnanost. 
Bylo zjišt ěno, že výše dodate čných příjmů členských stát ů v rámci jednotlivých možností 
politiky (bez ohledu na otáz ku recyklace) závisí významn ě na tom, jak zavedou novou 
strukturu a nakolik využijí mož nost týkající se osvobození od dan ě nebo jejího snížení. 
Dodatečná daň z emisí CO 2 ve výši 20 EUR/t ze všech emisí nespadajících do systému ETS 
může mít v roce 2020 pro EU-27 dopad na rozpo čet ve výši p řibližně 40 miliard EUR. 
CS 6   CS Nejdůležitější environmentální ex ternalitou, kterou zdan ění řeší, jsou emise CO 2. V rámci 
všech možností by se celkové emise CO 2 snížily, na základ ě možnosti č. 4 přibližně až o 2 %. 
To představuje zhruba 37 % (tj. 92 milion ů t CO 2) celkového úsilí o snižová ní emisí, které je 
zapotřebí mimo systém ETS, vezmou-li se v úvahu základní emise, jež byly nedávno 
opraveny sm ěrem dolů. Obdobn ě by všechny možnosti zajistily v r ůzné míře příznivější 
daňové prostředí pro používání obn ovitelných energií, a zejména biopaliv. 
Celkově nebylo zjišt ěno, že by revize sm ěrnice o zdan ění energie m ěla negativní dopady na 
příjmy, distribu ční dopad se však liší podle  zvolené metody recyklace p říjmů. Ačkoliv 
recyklace ve prosp ěch zdanění práce p řináší nejlepší celkové výsledky pro p říjmy 
domácností, má tendenci zvýhod ňovat domácnosti s vyššími p říjmy v porovnání 
s nízkopříjmovými domácnostmi. Paušální recyklace zamezuje regresivním distribu čním 
dopadům, ačkoliv za cenu mírného celkového snížení p říjmů. Souběžné zvýšení náklad ů na 
dopravu zmír ňuje regresivní distribu ční dopady nár ůstu náklad ů na vytápění. 
V rámci žádné možnosti politiky nevyvolávají odv ětvové dopady obavy, pokud jde 
o nepříznivé účinky na konkurenceschopnost, a čkoliv u výrobních odv ětví nejsou ú činky 
rozloženy rovnom ěrně. Za předpokladu recyklace ve prosp ěch zdanění práce je úrove ň 
zaměstnanosti ve všech odv ětvích vyšší nebo stálá a pouze ve velmi málo odv ětvích dojde 
k malému snížení výstupu. 
Pokud jde o odv ětví výroby automobil ů, je třeba poznamenat, že by povinné slad ění 
vnitrostátních sazeb pohonných hmot v rámci možnosti č. 6, jež předpokládá, že členské státy 
zachovají sazby u benzínu beze zm ěn a zvýší jen sazby u motorové nafty, pouze zpomalilo 
nárůst prodeje automobil ů se vznětovým motorem (v porovnání se základním scéná řem by se 
prodej do roku 2020 snížil o 11,7 %, což v absolutních hodnotách stále p ředstavuje 9% nár ůst 
prodeje těchto automobil ů). 
Možnost č. 6, která odstra ňuje cenové zvýhodn ění motorové nafty jak v minimálních sazbách 
EU, tak i ve vnitros tátních sazbách, by m ěla dopad rovn ěž na nové vyvážení nabídky 
a poptávky na trhu pohonných hmot. Takovéto  neutrální zacházení se všemi pohonnými 
hmotami by všem pohonným hmotám bez emisí CO 2 poskytlo technologicky neutrální 
výhodu a podpo řilo by rovn ěž energetickou ú činnost. 
6. SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Jednotlivé možnosti politi ky byly posouzeny na základ ě níže uvedených hlavních kritérií, 
která zohled ňují cíle politiky popsané v kapitole 3: vnit řní trh a spravedlivá hospodá řská 
soutěž, environmentální ú činnost (snížení emisí CO 2), rozpočtové dopady a spravedlnost 
(mezi členskými státy a spot řebiteli energií). Výsledky jsou shrnuty v tabulce 2: 
Tabulka 2: Srovnání jednotlivých možností politiky z hlediska zvolených hodnotících 
kritérií 
Možnost 
politiky Vnitřní trh 
a spravedlivá 
hospodářská 
soutěž Environmentální 
účinnost Rozpočtové 
dopady Spravedlnost 
Možnos t 1 + (+) ++  
Možnos t 2 - + - -  
Možnos t 3A ++ + + -  
Možnos t 3B + (+) (+) ++ 
CS 7   CS Možnost 4  (+) ++ ++ - -  
Možnos t 5 + + ++ +  
Možnos t 6 (-) ++ ++ +  
 Poznámka: Závorky udávají, že je ud ělena pouze polovina známky. 
Všechny možnosti politiky zlepšují fungování vnit řního trhu,  jelikož odstra ňují narušení mezi 
daňovým zacházením s jednotlivými zdroji energie. Omezí se rovn ěž narušení mezi 
členskými státy, a čkoliv pon ěkud méně v rámci možnosti č. 3B, a to kv ůli přechodnému 
období pro dev ět členských stát ů, a v rámci možnosti č. 4, která ukládá dodate čnou daň navíc 
ke stávajícím vnitrostátním sazbám. Spravedliv ějšího zacházení se spole čnostmi, na n ěž se 
vztahuje systém ETS, v porovnání se spole čnostmi, které do tohoto systému nespadají, je 
nejlépe dosaženo jednotlivými variantami možnosti č. 3, které částečně zmírňují daňovou 
zátěž uloženou spole čnostem, na n ěž se vztahuje systém ETS, a to zavedením dopl ňkové daně 
z emisí CO 2 pro všechna nezahrnutá za řízení. Pokud jde o možnos ti týkající se dopravy, 
možnost č. 6 může lépe dosáhnout rovného zacházení s je dnotlivými zdroji energie (benzín 
a motorová nafta), na druhou stranu však m ůže vést k pon ěkud vyššímu rozdílu v sazbách 
mezi jednotlivými členskými státy. 
Co se týká environmentální ú činnosti , nejvyššího snížení emisí CO 2 je dosaženo v rámci 
možnosti č. 4, která v celé EU zavádí jednotnou da ň z emisí CO 2. Pokud jde o emise 
z dopravy, model TREMOVE prokázal, že by možnost politiky č. 6 neměla dopad jen na 
palivovou skladbu, nýbrž rovn ěž na skute čnou spotřebu, měla by tudíž za následek celkové 
snížení emisí CO 2, a to navzdory ur čité úpravě v poptávce po benzínu a motorové naft ě 
v souladu s cíli politik EU a strategií pro emise CO 2 a automobily. 
Ačkoliv rozpo čtové dopady  budou velmi záviset na vnitrostátních da ňových politikách, a lze 
je proto pom ěrně těžko předvídat, n ěkteré možnosti politiky vytvo ří s větší pravděpodobností 
než jiné dodate čné příjmy či povedou k rozpo čtovým ztrátám. Možnost č. 2 je z hlediska 
rozpočtu nejslabší možností, jelikož omezuje da ňový základ výhradn ě na fosilní paliva 
spotřebovávaná v odv ětví nespadajícím do systému ETS. Nejvyšší rozpo čtový dopad má 
možnost č. 4, která u všech emisí mimo systém ETS zavádí dodate čnou daň z emisí CO 2. 
Odhaduje se, že by dodate čná daň ve výši 20 EUR/t CO 2 ze všech emisí mimo systém ETS 
mohla pro EU-27 v roce 2020 p řinést přibližně 40 miliard EUR. 
Spravedlnost  mezi členskými státy by se zvýšila nejvíce v rámci možnosti politiky č. 3B, 
která zavádí p řechodné období zohled ňující přístup založený na solidarit ě, který byl použit 
v balíčku týkajícím se energetiky a zm ěny klimatu. Spravedlnost mezi spot řebiteli energií se 
může podstatn ě zvýšit, pokud by se revize sm ěrnice o zdan ění energie vztahovala na použití 
k topení i použití jako pohonné hmoty, jelikož takováto kombinace omezuje možné negativní distribuční dopady. 
Další možnosti politiky 
Zrušení zvláštní minimální sazby v ur čitých zemích u topného oleje ( čl. 9 odst. 2): Existence 
nižší minimální sazby u topného oleje v BE, LU a DK vytvá ří nepatřičnou výhodu pro 
spotřebitele z řad podnik ů v těchto zemích, což m ůže narušit vnit řní trh. 
Podmínění uplatňování nižších sazeb dan ě na primární sektor ekologickými p řínosy (čl. 15 
odst. 3) : Ustanovení čl. 15 odst. 3 s možností bezpodmíne čného osvobození od dan ě není 
v souladu s cíli sm ěrnice souvisejícími s harmonizací s azeb daní a pobídkami k dosažení 
energetické ú činnosti a snižování emisí. Osvobození od dan ě či její snížení v rámci 
všeobecného zdan ění spotřeby energie by proto m ělo být podmín ěno zajištěním ekologických 
CS 8   CS přínosů v podob ě vyšší energetické ú činnosti, p řičemž by členské státy m ěly mít i nadále 
možnost postupovat pružn ě, aby mohly zohlednit zvláštnosti tohoto sektoru. 
Přiznání zvláštního zacházení odv ětvím, u nichž se má za to, že jsou ohrožena rizikem úniku 
uhlíku: S cílem zohlednit p řístup, který byl p řijat v rámci systému ETS, je nutno se zabývat 
možným rizikem úniku uhlíku u malých za řízení v odv ětvích, na n ěž se vztahuje ETS, která 
jsou však vylou čena z uplat ňování tohoto systému. Zdá se, že toho lze nejlépe dosáhnout 
daňovými úlevami pro malá za řízení na základ ě minulé spot řeby energie v podniku 
vynásobené referen ční hodnotou pro palivo zohled ňující obsah CO 2 v referen čním palivu. 
Upřednostňovaný soubor politiky 
Na základ ě analýzy jednotlivých možností byl ur čen soubor up řednostňovaných prvk ů, které 
by s ohledem na úplný soubor kritérií spole čně dosáhly nejlepších výsledk ů. Celkově bylo 
zjištěno, že možnost politiky č. 3 poskytuje nejlepší strukturu, a to navržením dvou zvláštních 
minimálních sazeb – jedné na základ ě energetického obsahu a druhé na základ ě emisí CO 2. 
Kombinace pon ěkud ambiciózn ějších sazeb v p řípadě možnosti č. 3A s p řechodnými 
obdobími uvedenými v možnosti č. 3B se pokládá za nejlepší zp ůsob, jak spojit 
environmentální ú činnost opat ření s dodržením kritéria týkající ho se spravedlnosti. To by 
mělo být spojeno s možností politiky č. 6 týkající se dopravy, která nejlépe zajiš ťuje jednotné 
zacházení s jednotlivými zdroji energie. 
Úplný soubor up řednostňovaných opat ření politiky je následující: 
• Struktura a celková úrove ň zdanění paliv v rámci možnosti politiky č. 3A (20 EUR/t CO 2 
(2013–2020) a 30 EUR/t CO 2 (2021–2030), 0,15 EUR/GJ u použití pro obchodní ú čely 
a 0,3 EUR/GJ p ři použití pro neobchodní ú čely). 
• Přechodné období pro dev ět členských stát ů s ohledem na paliva s cílem zavést do 
roku 2020 da ň z emisí CO 2, jak je obsaženo v možnosti politiky č. 3B. 
• Zdanění pohonných hmot na základ ě možnosti politiky č. 6, která se týká dopravy. 
• Zrušení zvláštních minimálních sazeb pro ur čité země u topného oleje v souladu s čl. 9 
odst. 2 sm ěrnice o zdan ění energie. 
• Snížení da ňové povinnosti v souvislosti s CO 2 u malých za řízení v odv ětvích, u nichž se 
má za to, že jsou ohrožena rizikem úniku uhlíku, a to na základ ě referenční hodnoty pro 
palivo. 
• Jednoduché podmín ění uplatňování nižších sazeb na primární sektor ( čl. 15 odst. 3 
směrnice o zdan ění energie) zajišt ěním ekologických p řínosů. 
• Zařazení biopaliv do seznamu energetických produkt ů uvedeného ve sm ěrnici o zdan ění 
energie. 
• Indexace minimálních sazeb na základ ě energetického obsahu (v p říloze 14 je objasn ěno, 
jak by to bylo možno uskute čnit v praxi). U části daně týkající se emisí CO 2 by toto m ělo 
mít podobu pravidelného sla ďování minimální sazby s vývojem tržní ceny emisních 
povolenek v EU na základ ě hodnocení ve zpráv ě Komise, která má být p ředložena podle 
článku 29 sm ěrnice o zdan ění energie. 
CS 9   CS 7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Zdanění spotřeby energie se sleduje nejmén ě jednou ro čně, a to shromážd ěním informací od 
členských stát ů při příležitosti zasedání Výboru pro spot řební daně. GŘ TAXUD mimoto 
dvakrát ro čně aktualizuje databázi s informacemi o sazbách dan ě z energie uplat ňovaných 
členskými státy (tabulky spot řebních daní). 
V článku 29 sm ěrnice o zdan ění energie je mimoto stanoveno, že Rada na základ ě zprávy 
a případně návrhu Komise pravideln ě posoudí jednotlivá ustanovení sm ěrnice a minimální 
úrovně zdanění. Toto posouzení by m ělo přihlížet k řádnému fungování vnit řního trhu 
a širším cíl ům Smlouvy. Jakmile bude sm ěrnice o zdan ění energie revidována, bude se toto 
posouzení muset zam ěřit zejména na to, jak členské státy zavedly nové rámcové p ředpisy 
o zdanění energetických produkt ů a elektřiny do svých vnitrostátních systém ů, jak jim to 
umožnilo lépe do nich za členit aspekty týkající se životního prost ředí a energetické ú činnosti 
a jaký je hospodá řský dopad s p řihlédnutím ke zp ůsobu, jakým členské státy využívají 
případné dodate čné příjmy.