EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.12.2016 COM(2016) 960 final SDĚLENÍ KOMISE Druhá zpráva o pokroku: první výsledky rámce pro partnerství se třetími zeměmi podle Evropského programu pro migraci



1. Úvod Od poslední říjnové zprávy se spolupráce s pěti prioritními a dalšími zeměmi rozvíjela intenzivním tempem v souladu se závěry říjnového zasedání Evropské rady. V těchto závěrech byly zdůrazněny dvě oblasti, v nichž se do prosincového zasedání Evropské rady očekávají výsledky: pokrok ve spolupráci s pěti vybranými prioritními zeměmi a první výsledky, pokud jde o snižování počtu nelegálních vstupů a zvyšování počtu navrácených osob. Zdůrazňuje se zde také význam opatření na vnitrostátní úrovni, která urychlí procesy navracení, a dohodlo se možné rozšíření seznamu prioritních zemí. Tato druhá zpráva o pokroku představuje opatření přijatá v rámci pro partnerství a pokrok, jehož bylo od října dosaženo. Proběhlo dvacet návštěv na vysoké úrovni ze strany ministrů členských států EU, vysoké představitelky a komisařů, které rámovaly schůzky na odborné úrovni k maximalizaci operativních výsledků. Dokonce i v krátkém období od říjnového zasedání Evropské rady se ve většině prioritních zemí dosáhlo konkrétních výsledků. Dohodly se důležité základní prvky nové spolupráce v oblasti navracení a byly restartovány stagnující procesy navracení. V rámci svěřenského fondu EU pro Afriku na podporu plnění cílů stanovených na summitu ve Vallettě byla uvolněna částka ve výši 1 miliardy EUR. Rozpočet EU v roce 2017 bude doplněn částkou ve výši 726,7 milionu EUR na další podporu rozvoje vnějšího rozměru migrace. Byl stanoven základ pro zavedení jednotného kontaktního místa pro shromažďování údajů týkajících se navracení na úrovni EU a posílení správní spolupráce v oblasti navracení. Pokud jde o operativní výsledky, toky migrantů přecházejících Saharu v oblasti Nigeru zaznamenaly vůbec nejnižší úroveň, kdy v listopadu poklesl počet na 1 500 (oproti 70 000 v květnu). V Nigeru bylo zadrženo 95 vozidel a 102 převaděčů bylo předáno spravedlnosti. Z migrantů, kteří byli zadrženi ve fázi nelegálního tranzitu, jich bylo 4 430 za pomoci Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) navráceno do vlasti. Kromě toho bylo v roce 2016 z EU do příslušných zemí původu navráceno okolo 2 700 migrantů z pěti prioritních zemí. Tyto zmírněné tranzitní toky v rámci Afriky ovšem zatím nevedly k poklesu počtu vstupů do Evropy. Počet příchozích z pěti prioritních zemí přes centrální Středomoří se v roce 2016 zvýšil na téměř 59 000 z celkového počtu přesahujícího 173 000 příchozích po této trase, což zdůrazňuje potřebu pokračovat v provádění rámce pro partnerství a rozšiřovat jej. Úplný potenciál tohoto rámce dosud nebyl zcela využit. Zaprvé zůstává omezené propojení s ostatními politikami, jako je oblast legální migrace, obchodu, energetiky, zemědělství a vzdělávání. Takové propojení by mohlo vytvořit základ pro skutečná partnerství se třetími zeměmi, a proto je hlavním cílem pro nadcházející měsíce přizpůsobit uvedené politiky činnostem v kontextu rámce pro partnerství. Zadruhé se jako zásadní pro úspěch ukázala podpora členských států, a to i pokud jde o vnitřní dimenzi migračních politik. Tato podpora musí v průběhu prohlubování a rozšiřování celého procesu pokračovat a zvyšovat se. Zatřetí bude na zasedání na úrovni vyšších úředníků v únoru příštího roku oživen proces zahájený na summitu ve Vallettě, který zůstává základem našeho přístupu k migraci v Africe. Je zapotřebí více času a nasazení, aby prohloubená spolupráce se třetími zeměmi v rámci pro partnerství přinesla všechny plody. Má-li být v příštích měsících dosaženo viditelných výsledků, je nezbytné zavést projekty k řešení hlavních příčin nelegální migrace, nové postupy identifikace a účinného navracení a cílená opatření k potírání převaděčských praktik v hlavních bodech tras vedoucích do Evropy. 2. Pokrok v rámci prioritních zemí a první výsledky týkající se vstupů a navracení 2.1 Prioritní země partnerství – dosažené výsledky Niger Niger má jakožto země tranzitu ze subsaharské Afriky do Středomoří rozhodující význam. Jde také o zemi, která čelí závažným problémům na poli správy a rozvojových potřeb. Čelí vlastním problémům s uprchlíky v důsledku krizí v oblastech Čadského jezera a Mali. Navzdory této skutečnosti Niger nepolevuje ve spolupráci s EU, a to zejména pokud jde o boj proti převaděčským praktikám a zmírňování proudu nelegálních migrantů, a stal se příkladem toho, jak může EU a její členské státy komplexním způsobem zapojovat různá dostupná opatření a nástroje. Dynamika spolupráce se udržuje prostřednictvím řady návštěv EU na vysoké úrovni; v říjnu zemi navštívila německá kancléřka, po ní na začátku listopadu italský ministr zahraničních věcí a následně v prosinci nizozemský ministr zahraničních věcí. Návštěva prezidenta Nigerské republiky v Bruselu dne 15. prosince završí tento rok velmi intenzivního dialogu a umožní dohodnout další kroky. Na základě těchto vztahů se klíčové kroky v praxi zaměřily na region Agadez. Na jedné straně jde o zákroky proti převaděčům migrantů a obchodování s lidmi. Trvalé řešení však musí zahrnovat i pomoc migrantům v návratu do jejich domovů a zajištění alternativních hospodářských příležitostí pro místní obyvatelstvo. Je třeba také dbát na to, aby se zamezilo odklonu migrace na jiné trasy. Ve všech těchto oblastech byla přijata opatření. Počet osob z Nigeru, které se pokusí o nebezpečný přechod přes Saharu, poklesl ze 70 000 v květnu na přibližně 1 500 v listopadu. Kromě toho se zvyšuje počet migrantů navrácených Mezinárodní organizací pro migraci (IOM) zpět do vlasti – z měsíčního průměru 350 před začátkem léta na 1 100 v listopadu. Celkem 4 430 z těchto migrantů již využilo asistence při dobrovolném návratu do své země. Tento trend pokračoval, i pokud jde o konfiskaci vybavení a zatýkání převaděčů. Od poloviny července do konce října bylo zabaveno 95 vozidel, 102 převaděčů bylo předáno spravedlnosti a 9 policistů bylo zatčeno z důvodu korupce související s migrací. Ke všem těmto výsledkům zásadním způsobem přispěla přímá podpora EU. Ta zahrnuje praktickou místní podporu, pokud jde o koncipování a provádění krátkodobých akcí na potírání převaděčské činnosti a obchodování s lidmi. V Agadezu je nyní v provozu místní kancelář mise Evropské unie SBOP v Nigeru, která od dubna uspořádala řadu školení, včetně 20 výcvikových školení pro 360 členů vnitřních bezpečnostních sil na téma migrace a zpravodajské a zatýkací techniky. Kancelář bude posílena o dva další zaměstnance z Evropské komise a ESVČ a svého styčného důstojníka sem vyšle Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž. K dalšímu rozvíjení a rozšiřování dosažených výsledků se rovněž využívají fondy EU. Svěřenský fond EU pro Afriku podpoří v šesti střediscích 30 000 zranitelných migrantů, kteří byli zadrženi na migrační trase, a navrácení 12 000 migrantů do jejich původních společenství. Kromě toho bude poskytnuta podpora z hospodářských programů členských států s cílem podpořit samostatnou výdělečnou činnost u 1 400 nigerských občanů v tranzitním prostoru a zlepšit dovednosti 6 000 mladých lidí, aby se usnadnilo jejich zapojení do trhu práce. V zájmu zajištění okamžitého účinku rozvíjí Komise rovněž projekt krátkodobého dopadu v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku, který přímo reaguje na požadavek Nigeru na viditelné a rychlé vytvoření alternativního zdroje příjmů, který nahradí „převaděčský průmysl“. Pokud jde o dlouhodobější perspektivu, pracuje EU a členské státy na řešení základních příčin a zajištění udržitelných alternativ pro místní hospodářství prostřednictvím balíčku na rozpočtovou podporu. Vzhledem k závažným problémům souvisejícím s ochranou při přijímání vysídlených osob je Nigeru poskytována podpora také prostřednictvím regionálních opatření, která podporují přístup k postupům pro určování postavení uprchlíka, zlepšování přijímacích podmínek a pomoc žadatelům o azyl v Nigeru. V neposlední řadě je také důležité, aby bylo možné měřit výsledky. EU spolupracuje s IOM na posílení shromažďování údajů, přičemž pracuje na 40 strategických místech podél migračních tras a zkoumá migrační toky a trasy, demografii migrantů i faktory, které migraci zapříčiňují.

Další kroky ·Pokračovat v provádění opatření pro boj proti převaděčství a obchodování s lidmi a vycházet přitom z již dosažených výsledků. ·Rozvíjet střednědobý a dlouhodobý akční plán zaměřený na hlavní příčiny a tvorbu hospodářských alternativ v regionech, které jsou nejvíce postiženy nelegální migrací. ·Monitorovat možný odklon migrace na jiné trasy. ·Vyslání styčného důstojníka Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. ·Doplnění kapacit malého střediska EUCAP v Agadezu, a to i pro účely výcviku. Nigérie Nigérie je v regionu klíčovým partnerem, který s EU navázal vztahy v široké škále oblastí politiky. Probíhá celá řada kontaktů na vysoké úrovni, v říjnu zemi navštívil německý ministr zahraničních věcí, zatímco nigerijský ministr vnitra navštívil Itálii. Při zasedání EU – Nigérie na ministerské úrovni na jaře příštího roku se tyto aktivity propojí. Nigérie je i nadále významnou zemí původu nelegálních migrantů do EU: v roce 2016 bylo zaznamenáno celkem 35 998 případů vstupu po trase přes centrální Středomoří. V Evropě legálně pobývá celkem 200 000 nigerijských občanů a každoročně je průměrně vydáno 30 000–40 000 nových povolení k pobytu. Migrace je již dnes klíčovým prvkem vztahů Nigérie s EU. Praktická spolupráce v oblasti zpětného přebírání funguje v případě Nigérie lépe než v případě ostatních prioritních zemí a stále se zlepšuje. Do poloviny listopadu 2016 bylo navráceno téměř 2 000 Nigerijců nelegálně pobývajících v EU. Míra účinného navracení do Nigérie vykazuje v roce 2016 zlepšení, ale zůstává relativně nízká, což signalizuje omezení v rámci členských států. Nigerijské orgány dodaly 65 % náhradních cestovních dokladů požadovaných členskými státy. Spolupráce s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž je i nadále pozitivní; ve třech evropských zemích proběhly v listopadu identifikační mise pro určení příslušnosti kandidátů na navrácení. Dvě další mise do členských států, jež by měly přispět k identifikaci nigerijských státních příslušníků, se plánují na konec roku. Při identifikaci příchozích po trase přes centrální Středomoří pomáhají styční úředníci z Nigérie vyslaní do členských států. Na základě této pozitivní spolupráce na poli navracení a zpětného přebírání a v zájmu vytvoření rovných podmínek na úrovni EU začala v říjnu jednání o dohodě o zpětném přebírání osob mezi EU a Nigérií. Další kolo jednání se má konat začátkem roku 2017 v Bruselu za účelem jejich brzkého uzavření. Prohlubuje se rovněž praktická spolupráce. Spolupráce v oblasti převaděčství bude dále posílena v rámci platformy pro spolupráci mezi EU a Nigérií v oblasti nezákonného převaděčství přistěhovalců, jež byla zahájena v říjnu. Problémy v oblasti ochrany, jimž Nigérie čelí, se řeší prostřednictvím aktivace různých druhů podpory. Problematika ochrany je kupříkladu nedílnou součástí humanitární reakce EU a zvláštní podpora se poskytuje zejména v oblasti ochrany dětí. Se svými pěti schválenými projekty zůstává Nigérie v současnosti poměrně malým příjemcem prostředků ze svěřenského fondu EU pro Afriku. S ohledem na krizovou situaci vyvolanou sektou Boko Haram nabízí svěřenský fond EU pro Afriku komplexní přístup k posílení stability a odolnosti. Projekty se zaměřují na severovýchodní část země a mají přibližně 280 000 přímých příjemců (vnitřně vysídlené osoby, navracené osoby a hostitelské komunity). Poskytovaná pomoc zajišťuje přístup k základním službám, zlepšení socioekonomických příležitostí a možností obživy, jakož i posílení společenství, včetně předcházení konfliktům a jejich zvládání. Připravují se další tři projekty pro řešení problémů navracení a znovuzačleňování nelegálních migrantů a pro boj proti radikalizaci. Evropská komise vypracuje další projekty, a to zejména na podporu činností v oblasti znovuzačleňování navracených migrantů a řízení migrace. V rámci Evropského rozvojového fondu (ERF) se uzavírají smlouvy na řadu projektů ERF souvisejících s migrací. Další kroky ·Dále rozvíjet projekty a iniciativy k řešení problémů obchodování s lidmi a převaděčství migrantů, a to i za podpory Europolu a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. ·Uzavřít jednání o dohodě o zpětném přebírání osob mezi EU a Nigérií a podporovat osvědčené postupy v oblasti navracení, též prostřednictvím řešení vnitřních omezení. ·Rozvíjet iniciativy k řešení základních příčin migrace a podporovat investice. Senegal

Poté, co v roce 2016 přišlo po trase přes centrální Středomoří do Evropy 9 548 senegalských státních příslušníků, se dialog se Senegalem od října dále zintenzivnil. Zemi navštívil komisař pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a po něm i italský ministr zahraničních věcí. Vysoká představitelka, místopředsedkyně EU se v prosinci v Dakaru zúčastnila třetího mezinárodního fóra pro mír a bezpečnost v Africe, což byla další příležitost pro rozvoj bilaterálních vztahů. Prohlubují se rovněž technické kontakty; pokračují jednání mezi Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž a senegalskými orgány o uzavření pracovních ujednání. Jsou zavedena oficiální kontaktní místa ministerstva zahraničních věcí a ministerstva vnitra. Od začátku roku do poloviny listopadu bylo do Senegalu navráceno pouhých 435 Senegalců nelegálně pobývajících v EU. Senegal nedávno navrhl, že pomoc při řešení vstupů do Evropy po trase přes centrální Středomoří urychlí. Je nutné zlepšit spolupráci v oblasti identifikace a dokumentace, neboť tato spolupráce je stále zdlouhavá a komplikovaná a plánované mise dosud neproběhly. Bude zapotřebí dalšího úsilí k důkladnému monitorování a udržení tohoto nového dynamického vývoje, aby se zajistily operativní výsledky. Spolupráce v oblasti navracení musí být posuzována v kontextu zavedených významných legálních cest: v roce 2015 pobývalo v EU legálně více než 230 000 Senegalců a členské státy senegalským státním příslušníkům každoročně vydávají průměrně 15 000–20 000 nových povolení k pobytu. Finanční prostředky EU současně také pomáhají řešit základní příčiny nelegální migrace, a to prostřednictvím projektů na podporu vytváření pracovních míst pro mladé lidi přijatých v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku, které podpoří 600 místních podniků a zemědělských podniků, poskytnou jim konkrétní technickou pomoc, vytvoří až 24 000 přímých a nepřímých pracovních míst a poskytnou 12 000 mladých lidí přístup k odborné přípravě v odvětvích, jako je agroprůmysl, lesnictví, cestovní ruch a rybolov. Senegal rovněž profituje z regionálního projektu na podporu subjektů vymáhajících právo. Nové projekty, které se v současnosti rozvíjejí, rozšíří rámec činností, včetně lepšího řízení migrace a usnadnění opětovného začlenění 3 000 Senegalců a zvyšování informovanosti 200 společenství a 30 000 potenciálních migrantů, jakož i podpory konsolidace systémů evidence obyvatel a vytváření hospodářských a pracovních příležitostí v regionech s vysokým migračním potenciálem. Kromě toho byl v říjnu 2016 přijat projekt ERF zaměřený na vnitřní bezpečnost a správu hranic, aby se posílily kapacity služeb vnitřní bezpečnosti v oblasti boje proti terorismu, organizované trestné činnosti, správy hranic a boje proti nelegální migraci. Další kroky ·Pokračovat v podpoře praktické spolupráce na poli navracení a zpětného přebírání, a to i prostřednictvím cílených misí v členských státech. ·Zintenzivnit spolupráci v oblasti boje proti převaděčství a řešit základní příčiny, včetně rychlého provádění projektů přijatých v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku. Mali Mali je pro migranty významnou zemí původu i tranzitu a čelí značným politickým a rozvojovým problémům. V roce 2016 přišlo z Mali do Evropy po trase přes centrální Středomoří 9 305 nelegálních migrantů, což představuje oproti roku 2015 nárůst. V Evropě legálně pobývá celkem 100 000 občanů Mali a každoročně je průměrně vydáno 6 000–8 000 nových povolení k pobytu. Došlo k novému prohloubení dialogu a spolupráce, a to i na vysoké úrovni; zemi navštívili nizozemský a italský ministr zahraničních věcí. Mali v současné době předsedá řídícímu výboru rabatského procesu, a sehraje proto důležitou roli při přípravě zasedání vyšších úředníků v únoru 2017 ve Vallettě. Tato posílená spolupráce byla zakotvena ve společném prohlášení, jež bylo vydáno jménem vysoké představitelky u příležitosti návštěvy nizozemského ministra zahraničních věcí v Mali ve dnech 10. až 11. prosince. Pokud jde o ochranu, zůstává situace předmětem zvláštních obav, neboť v sousedních zemích západní Afriky se nachází přibližně 135 000 uprchlíků z Mali. Evropská komise poskytuje základní humanitární pomoc malijským uprchlíkům v Burkině Faso, Mauritánii a Nigeru. Svěřenský fond EU pro Afriku posílí odolnost a soběstačnost těchto uprchlíků a společně s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky bude přispívat k zachování mírového soužití mezi vysídlenými obyvateli a společenstvími a usnadňovat dobrovolnou repatriaci uprchlíků. Míra navracení malijských migrantů je i nadále výrazně nízká. Celkem bylo od začátku roku do své země původu navráceno 119 Malijců. Praktiky spolupráce v oblasti zpětného přebírání, včetně vydávání náhradních cestovních dokladů, se značně různí v závislosti na jednotlivých konzulátech, přičemž řada členských států hlásí problémy a zdržení. V zájmu řešení těchto problémů spolupracuje Mali s EU s cílem navrátit osoby nelegálně pobývající v Unii s využitím standardních postupů dohodnutých mezi oběma stranami za současného dodržování vzájemných povinností. Za tímto účelem byly provedeny příslušné mise. Mali je rovněž významnou tranzitní trasou pro migranty ze zemí západní Afriky na cestě do Středomoří. V důsledku opatření zaměřených proti převaděčství, která provádí Niger, hrozí, že bude Mali ve stále větší míře využíváno jako alternativní tranzitní země. Napomáhá tomu také vysoce nestabilní bezpečnostní situace ve střední a severní části území. Mali vyjádřilo pevné odhodlání omezit nezákonné převaděčství a bojovat proti zločineckým sítím. V nadcházejících měsících se bude v této oblasti rozvíjet intenzivní spolupráce v zájmu řešení tranzitní migrace v Mali za současného plného dodržování rámce Hospodářského společenství států západní Afriky. Mali k dnešnímu dni zůstává jedním z nejdůležitějších příjemců, pokud jde o prostředky ze svěřenského fondu EU pro Afriku. Kromě projektů, které byly v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku schváleny od ledna 2016, se očekává brzké schválení tří dalších projektů, včetně biometrické evidence obyvatelstva, znovuzačleňování navrácených osob, kampaní pro zvyšování informovanosti ohledně rizik nelegální migrace a pracovních příležitostí pro 8 000 mladých lidí ve venkovských i městských oblastech. Tyto projekty poskytnou pomoc až 16 000 migrantů, kteří v oblasti uvízli, usnadní návrat 4 000 migrantů ve fázi tranzitu do sousedních zemí a podpoří udržitelné opětovné začlenění 4 000 Malijců do jejich původních společenství. Další kroky ·Udržovat s Mali jakožto předsedou rabatského procesu těsný dialog, pokud jde o přípravy zasedání vyšších úředníků ve Vallettě v únoru 2017. ·Sledovat a řešit situaci, pokud jde o ochranu a vysídlování. ·Prioritně zintenzivnit spolupráci s Mali na poli tranzitní migrace. ·Posílit spolupráci k zajištění účinného navracení. Projekt IOM pro západní Afriku a Libyi V kontextu rámce pro partnerství rozvinula EU společně s Německem a Itálií ve 14 zemích inovativní regionální iniciativu s Mezinárodní organizací pro migraci. Tato nová iniciativa pro ochranu a znovuzačleňování migrantů v Africe, která disponuje prostředky ve výši 100 milionů EUR, bude: 1. podporovat dobrovolný návrat a reintegraci 24 000 migrantů z afrických zemí tranzitu, jakož i znovuzačleňování osob navracených z Evropy do jejich domovských společenství; 2. podél migračních tras v Nigeru, Mali a Burkině Faso zřizovat krizová a informační centra pro migranty s cílem pomoci 58 000 zranitelným migrantům v nouzi; 3. informovat 200 000 migrantů uvízlých na trasách a 2 000 potenciálních migrantů v rámci společenství o rizicích spojených s nelegální migrací, o alternativách, jako je legální a bezpečná migrace, i o právech, povinnostech a příležitostech, pokud jde o dobrovolný návrat a znovuzačleňování; 4. provádět na strategických místech podél migračních tras systematické shromažďování údajů. Shromažďované údaje se zaměří na demografii migrantů, migrační toky a trasy a poskytnou více podrobných informací o příčinách migrace. V zájmu posílení udržitelnosti a koordinace budou všechna opatření provázena rozvojem kapacit vnitrostátních orgánů a hlavních zúčastněných stran, ať už v oblastech ochrany, navracení a znovuzačleňování, informační a osvětové kampaně či shromažďování a analýzy údajů.

Etiopie Počet etiopských státních příslušníků přecházejících po trase přes centrální Středomoří dosáhl v roce 2016 3 363, přičemž v Evropě legálně pobývá přes 30 000 Etiopanů a každoročně je vydáno v průměru 4 000–5 000 nových povolení k pobytu. Země představuje zvláštní problém kvůli nesnadným politickým okolnostem. Bude zásadní, aby EU s etiopskou vládou nadále rozvíjela spolupráci na podporu nezbytných politických reforem zaměřených na řešení problémů, které jsou od listopadu 2015 zdrojem nepokojů. Jedná se o vnitřní stabilitu Etiopie a širšího regionu – kroky EU by měly přispět k tomu, aby se zamezilo masívní krizi v regionu a nevyhnutelným následkům, které by taková krize přinesla. Pokrok v oblasti navracení a zpětného přebírání osob zůstává od října velmi pomalý, a to také vzhledem k politické situaci. Celkem se od začátku roku do Etiopie vrátilo 172 Etiopanů nelegálně pobývajících v zemích EU. Navzdory těžkostem pokračuje technický dialog a v tomto kontextu byly zaznamenány některé pozitivní signály. Na začátek roku 2017 se připravuje seminář věnovaný zpětnému přebírání. Etiopie také dne 15. prosince 2016 převezme předsednictví chartúmského procesu. Spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob je součástí rozsáhlejšího úsilí, které EU vyvíjí na poli migrace. Po Ugandě je Etiopie africkou zemí, v níž pobývá druhý největší počet uprchlíků (783 000). Opatření EU na podporu a ochranu uprchlíků v Etiopii pokračují prostřednictvím provádění

regionálního programu rozvoje a ochrany pro Africký roh a představují cílenou podporu pro více než 100 000 uprchlíků z odhadovaného počtu 415 000 somálských a eritrejských uprchlíků, kteří v současnosti v Etiopii pobývají, jakož i pro hostitelské komunity, a zahrnují též zvláštní opatření na ochranu dětí. Etiopie je jedním z hlavních příjemců prostředků ze svěřenského fondu EU pro Afriku – jeden z projektů svěřenského fondu kupříkladu usiluje o posílení odolnosti milionu zemědělců ve zranitelných oblastech, které bývají vystaveny riziku násilných konfliktů. Připravují se další programy na podporu tvorby pracovních míst, zejména pro uprchlíky, jakož i zavedení jednotného národního systému identifikace a registrace. EU oznámila, že je připravena poskytnout finanční pomoc pro nově plánované průmyslové parky, které mají vytvořit pracovní místa nejen pro Etiopany, nýbrž také přibližně 30 000 pracovních míst vyhrazených pro uprchlíky. Další kroky ·Udržovat s Etiopií jakožto předsedou chartúmského procesu těsný dialog, pokud jde o přípravy zasedání vyšších úředníků ve Vallettě v únoru 2017. ·Navazovat na prvotní kroky podniknuté s cílem zlepšit spolupráci v oblasti navracení a zpětného přebírání. ·Posílit další podporu pro Etiopii jakožto tranzitní a cílovou zemi pro migranty a uprchlíky. 2.2 Rozvoj spolupráce s dalšími zeměmi v oblasti řízení migrace Jak je z této zprávy o pokroku patrné, zůstává pokrok v oblasti přístupu uplatňovaného v rámci pro partnerství s pěti prioritními zeměmi nerovnoměrný a bude vyžadovat neustálou angažovanost. Zvláštní finanční a politické úsilí potřebné k dosažení pokroku v souvislosti s prioritními zeměmi naznačuje, že by nemělo dojít k jeho rozdrobení. Posílená spolupráce v oblasti migrace v duchu rámce pro partnerství je současně nadále podporována i mimo prioritní země. To rovněž připraví půdu pro možné rozšíření priorit v blízké budoucnosti. Jordánsko a Libanon Dokument o prioritách partnerství mezi EU a Libanonem a přiložený „pakt“ (vymezující vzájemné závazky, pokud jde o zvládání dopadů uprchlické krize) byly přijaty dne 11. listopadu 2016. Dokument o prioritách partnerství mezi EU a Jordánskem, rovněž s paktem, již byl dohodnut a měl by být formálně přijat před koncem roku na nadcházejícím zasedání Rady přidružení. Prioritní opatření paktu budou financována z dodatečných prostředků EU přislíbených pro Libanon a Jordánsko na londýnské konferenci, včetně nejméně 1 miliardy EUR, která má být přidělena v letech 2016 a 2017. Prostřednictvím řady nástrojů, včetně regionálního svěřenského fondu Evropské unie zřízeného v reakci na krizi v Sýrii a humanitární pomoci, EU k 1. listopadu 2016 již pro Libanon a Jordánsko vyčlenila 666 milionů EUR. Na tomto základě EU zahájí jednání o dohodách mezi EU a Jordánskem o zpětném přebírání osob a o zjednodušení vízového režimu a bude pokračovat v jednáních o partnerství EU a Libanonu v oblasti mobility. Afghánistán, Pákistán, Bangladéš a Írán Pokud jde o Afghánistán, pokračovalo provádění „společné cesty kupředu v otázkách migrace“ mezi EU a Afghánistánem a dne 30. listopadu se uskutečnilo první zasedání společné pracovní skupiny.

Pokud jde o Pákistán, o migraci – se zvláštním důrazem na provádění dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Pákistánem – se hovořilo na zasedání společné komise EU-Pákistán dne 24. listopadu. Toto úsilí již přineslo výsledky v oblasti navracení. Komise navíc zintenzívnila snahy o zavedení elektronické platformy zaměřené na snižování obtíží při zpracovávání zpětného přebírání osob. Dojde k prohloubení těsnější spolupráce v otázkách migrace s Íránem, který je zemí původu, tranzitu i cílovou zemí a poskytuje útočiště velkému počtu uprchlíků; plánuje se, že v první polovině roku 2017 bude s touto zemí zahájen komplexní dialog o migraci. V nadcházejících měsících hodlá EU na základě rámce pro partnerství zintenzívnit spolupráci a podpořit regionální přístup, aby se ve spolupráci s Komisí OSN pro lidská práva posílila ochrana a udržitelné znovuzačleňování afghánských státních příslušníků vysídlených v jejich regionu původu. Pokud jde o Bangladéš, EU zvýšila svoji politickou angažovanost, aby se dále věnovala dohodnutému vypracování standardních operačních postupů v oblasti navracení, provádění identifikačních misí, informačních kampaní a reintegračních projektů. Posledně zmiňované projekty budou již brzy připraveny ke spuštění, bude-li patrný pokrok v dialogu o migraci, jenž byl zahájen v dubnu 2016. Spolupráce s Bangladéšem se v nadcházejících měsících ještě zintenzívní, aby se připravily podmínky pro posílenou podporu na základě rámce pro partnerství. Egypt Ačkoli se odhaduje, že míra odchodu nelegálních migrantů z Egypta v letošním roce vzrostla o 15 % (z Egypta do Itálie doputovalo kolem 13 000 migrantů), celková čísla zůstávají relativně nízká a od října počet těchto nelegálních migrantů klesá. Situace je i nadále podrobně sledována a v souvislosti s říjnovou návštěvou komisaře pro evropskou politiku sousedství a listopadovou návštěvou komisaře pro migraci, vnitřní věci a občanství došlo k posílení dialogu. V říjnu se v Egyptě uskutečnila návštěva Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž zaměřená na posouzení situace. V rámci regionálního programu rozvoje a ochrany pro severní Afriku probíhá podpora opatřením Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky s cílem zajistit v Egyptě mezinárodní ochranu osobám, které ji potřebují. Migrace a mobilita budou též součástí budoucího dokumentu o prioritách partnerství mezi EU a Egyptem, který vytvoří rámec pro dvoustrannou podporu, již bude EU v následujících třech letech poskytovat prostřednictvím revidované evropské politiky sousedství. Regionální svěřenský fond EU zřízený v reakci na krizi v Sýrii a svěřenský fond EU pro Afriku poskytují další nástroje finanční pomoci pro budování kapacit, ochranu zranitelných skupin, sociálně-ekonomickou podporu skupinám, u nichž je migrace vysoce pravděpodobná, a pro posílení společného postupu proti převaděčství a obchodování s lidmi. Priority partnerství s Egyptem budou problematiku migrace v příslušném rozsahu zahrnovat. Po jejich potvrzení EU okamžitě zintenzívní spolupráci s Egyptem v této oblasti prostřednictvím zvláštních návštěv vyšších úředníků a s podporou příslušných agentur EU a členských států. Libye Libye je i nadále hlavním výchozím místem na trase přes centrální Středomoří a centrem, k němuž se sbíhají migrační trasy vycházející ze západní Afriky i z Afrického rohu. Opatření EU v oblasti migrace jsou v Libyi stále omezena vzhledem k tomu, že není zavedena funkční státní správa s jednotnou kontrolou všech donucovacích a vojenských subjektů. Vedle stávající spolupráce mezi členskými státy ve Středomoří a libyjskou pobřežní stráží prostřednictvím středomořské sítě Seahorse byla od června 2016 zahájena řada projektů, včetně výcviku libyjské pobřežní stráže v rámci operace EU NAVFOR MED Sophia a příprav na zřízení libyjského centra pro koordinaci záchranných akcí na moři za podpory italské pobřežní stráže. Členské státy se vyzývají, aby poskytly potřebné příspěvky, které umožní zachování plné operační kapacity operace Sophia. V srpnu byl založen výbor mezi EU a Libyí pro integrovanou správu pozemních hranic, který funguje jako fórum pro výměnu v oblasti správy hranic. Na třístranné setkání ministrů zahraničních věcí Libye, Nigeru a Čadu o správě hranic za podpory EU navázalo setkání delegací EU v těchto zemích a další setkání je plánováno na začátek roku 2017. V nadcházejících měsících hodlá EU ještě více posílit své značné úsilí o spolupráci s mezinárodními partnery, zejména s IOM, s cílem řešit humanitární situaci migrantů, kteří v Libyi uvízli. Hlavním účelem této spolupráce bude nabídnout migrantům, kteří zůstávají v zoufalých podmínkách, alternativní možnost návratu. Probíhá provádění projektů v hodnotě 20 milionů EUR, jejichž cílem je usnadňovat dobrovolný návrat migrantů, kteří v zemi uvízli, podporovat hostitelské komunity poskytováním příležitostí k zaměstnání jak pro místní komunity, tak pro migranty, poskytovat pomoc zranitelným migrantům a zlepšovat jejich životní podmínky v zajišťovacích zařízeních. Záměrem je toto úsilí dále posilovat souběžně s poskytováním výcviku pobřežní stráže. Vedle snah mapujících hlavní otázky v oblasti migrace v této zemi a pilotní iniciativy zaměřené na stabilizaci komunit v oblastech postižených vnitřním vysídlováním a tranzitem migrantů probíhá opatření v hodnotě 20 milionů EUR s cílem pomoci migrantům v místech vylodění a v zajišťovacích zařízeních a posílit humanitární repatriaci (s počátečním cílem 5 000 migrantů) a znovuzačleňování. Západní Afrika Nelegální migrace z Pobřeží slonoviny do Evropy pravidelně roste, 2 000 osob v roce 2014, 5 000 v roce 2015 a 10 000 za období od ledna do září 2016. Guinea několik měsíců patří k pětici zemí, z nichž migranti nejčastěji pocházejí, a řadí se na druhé místo v počtu migrantů v Agadezu. Ghana je zemí původu i tranzitu legální i nelegální migrace; v roce 2015 v EU oprávněně pobývalo okolo 125 000 Ghaňanů a v témže roce jich bylo v EU jako nelegálně pobývajících zjištěno 5 600. Na tyto tři významné země původu a tranzitu nelegální migrace v subsaharské Africe se svěřenský fond EU pro Afriku nevztahuje. Aby byl zahájen dialog a dojednány plány a cíle v oblasti migrace, navrhne EU místní působnost svěřenského fondu EU pro Afriku rozšířit. Další podpora bude i nadále poskytována Mauritánii, významné zemi tranzitu, která již na řízení migrace s EU spolupracuje. Nedávné volby v Gambii otevírají nové možnosti posíleného dvoustranného vztahu se zemí původu, z níž v roce 2016 do EU po trase přes centrální Středomoří nelegálně přijelo více než 11 000 osob.

Africký roh Spolupráce mezi tímto regionem a EU, pokud jde o oblast migrace, se buduje od listopadu 2015, v souladu se summitem ve Vallettě. Zvláštní rámec pro řešení všech aspektů řízení migrace, včetně posilování spolupráce v boji proti nezákonnému převaděčství přistěhovalců a obchodování s lidmi napříč i mezi všemi zeměmi tohoto regionu, zejména z Etiopie do Egypta přes Súdán, je stanoven chartúmským procesem. Na dne 16. prosince je v Addis Abebě plánováno zasedání vyšších úředníků procesu, které připraví další kroky pro spolupráci. EU se konkrétně zavázala k ochraně a podpoře uprchlíků v tomto regionu. Vedle humanitární pomoci vedl regionální program rozvoje a ochrany pro Africký roh k pěti projektům na podporu ochrany a udržitelného živobytí uprchlíků a hostitelských komunit v Etiopii, Keni, Somálsku, Súdánu a Ugandě a dále též k zintenzívnění opatření v Ugandě v návaznosti na nedávný příliv nuceně vysídleného obyvatelstva po konfliktu v Jižním Súdánu. Keňa oznámila uzavření uprchlického tábora Dadaab, v němž v současnosti pobývá 350 000 somálských uprchlíků. Pokud k provedení tohoto rozhodnutí přistoupí, bude to mít pravděpodobně vážné negativní důsledky pro celý region. Další kroky ·Finalizovat formální přijetí paktu pro Jordánsko a zahájit jednání o dohodách o zpětném přebírání osob a o zjednodušení vízového režimu. ·Dokončit jednání s Libanonem o partnerství v oblasti mobility. ·Posílit regionální činnost týkající se vysídlených Afghánců, aby se usnadnilo jejich udržitelné znovuzačleňování ve spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky. ·Posílit práci s Egyptem na základě finalizování priorit partnerství. ·Posílit další činnost v Libyi za účelem řešení situace migrantů, kteří v této zemi uvízli. ·Rozšířit zeměpisné pokrytí svěřenského fondu EU pro Afriku na Pobřeží slonoviny, Ghanu a Guineu. ·Pokračovat ve spolupráci podle chartúmského procesu a rozšiřovat ji. 3. Klíčové nástroje pro další provádění rámce pro partnerství 3.1 Posílení úsilí členských států v oblasti navracení Rámec pro partnerství připravil půdu pro zvýšenou spolupráci mezi členskými státy EU a partnerskými zeměmi v oblasti navracení a zpětného přebírání osob. Konkrétně případy, kdy navracení není dokončeno, může vyřešit organizování identifikačních misí z partnerských zemí do členských států. Došlo však i k tomu, že se identifikační mise, jež byly s partnerskými zeměmi dohodnuty, neuskutečnily, jelikož členské státy nebyly schopny přijmout odpovídající interní opatření v potřebném časovém rámci. Na nízké míře navracení se částečně podílí i samotná EU. Příkaz k navrácení v současnosti obdrží pouhý zlomek migrantů, kteří nelegálně vstoupí do EU z těchto pěti prioritních zemí. Ačkoli tuto situaci částečně vysvětlují možné žádosti o azyl, je zřejmé, že jsou zde podstatné nedostatky, které je třeba odstranit. V souladu s právem EU by rozhodnutí o navrácení měla být vystavována všem nelegálním migrantům, kteří nemají právo na pobyt na území EU. Zajištění účinného navracení vyžaduje, aby členské státy disponovaly příslušnými systémy pro správu a provádění – a aby na řízení procesů navracení vyčlenily odpovídající zdroje a zajistily, aby osoby, které se musí vrátit, neuprchly. K tomu by měly plně využívat platná pravidla EU. Probíhá řada opatření, jejichž cílem je zlepšit účinnost návratové politiky uvnitř EU. Tato opatření by měla být rychle provedena a je třeba posílit postupy členských států. Provádění rámce pro partnerství rovněž odhalilo slabinu v souvislosti s tím, jak členské státy údaje o navracení shromažďují a sdílejí. V rámci přípravy této zprávy byl členským státům zaslán dotazník zaměřený na tuto problematiku. Přestože na dotazník odpověděly téměř všechny členské státy, podávají shromážděné údaje o situaci v EU stále roztříštěný a neucelený obrázek. V reakci na tento nedostatek Komise urychlila vytvoření operační databáze pro navracení v rámci aplikace pro integrované řízení navracení (Integrated Returns Management Application, dále jen „IRMA“), jejíž provoz byl zahájen v průběhu roku 2016, a v členských státech poskytuje školení zaměřené na její používání. V nadcházejících měsících bude zapotřebí, aby členské státy do databáze IRMA zadaly údaje, aby bylo možné monitorovat postup provádění partnerství a podpořit výsledky.

3.2 Operační nástroje Evropští styční úředníci pro otázky migrace Díky společnému úsilí členských států a orgánů EU byli vybráni evropští styční úředníci pro otázky migrace pro všechny země, které byly podle rámce pro partnerství určeny jako priority. Pro všechny evropské styčné úředníky pro otázky migrace (včetně styčných úředníků pro pět prioritních zemí) byl vytvořen komplexní program odborné přípravy před vysláním, po němž bude počátkem roku 2017 následovat jejich vyslání. Je zapotřebí, aby styční úředníci členských států a evropský styčný úředník pro otázky migrace plně spolupracovali, vyměňovali si veškeré příslušné informace a jednali společně. Spolupráce s agenturami Byly zahájeny diskuse o tom, jak plně využít know-how příslušných agentur EU ve třetích zemích. Rozšířený mandát Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a Europolu nabízí nové příležitosti k práci s třetími zeměmi. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž vede rozhovory s orgány několika zemí s cílem uzavřít pracovní ujednání: jedná se o Libyi, Maroko, Senegal, Mauritánii, Egypt a Tunisko. Rovněž nasadila styčného úředníka v Nigeru. Také Europol, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a Eurojust by měly posílit svou úlohu, pokud jde o vnější rozměr, a to zejména v prioritních zemích. 3.3 Politické nástroje Sdělení o rámci pro partnerství v červnu vyzvalo k tomu, aby k jeho provádění přispěly všechny politiky EU. Hlavním nástrojem, který provádění partnerství dosud podporoval, byla finanční pomoc. Má-li si partnerství zachovat důvěryhodnost a plnit své strategické cíle, je třeba, aby i další politiky EU, včetně obchodní politiky, vízové politiky, politiky sousedství, energetické politiky a politik v oblasti klimatu, životního prostředí, námořních záležitostí a rybolovu, zemědělství a vzdělávání a digitální politiky, nabídly další zdroje pákového efektu a podpory. To bude ústřední prioritou nadcházejících měsíců, se zvláštním důrazem na obchodní politiku. Obchod konkrétně přispívá k řešení základních příčin nelegální migrace tím, že v partnerských zemích vytváří ekonomické příležitosti prostřednictvím dohod o volném obchodu nebo jednostranných preferencí. Vazby a synergie mezi obchodní politikou a migrací jsou předmětem dalšího zkoumání. Mobilita ve vzdělávání přináší významný prostředek, jak na základě rámce pro partnerství nabídnout nové příležitosti k posílení mobility. Program Erasmus+ již nabízí mobilitu Jordánsku, Libanonu, Etiopii, Mali, Nigeru, Nigérii a Senegalu; v roce 2016 bylo v případě těchto zemí financováno celkem 1 165 opatření v oblasti mobility . Byly poskytnuty finanční prostředky na 77 stipendií pro společné magisterské studium Erasmus Mundus , s vysokou poptávkou zejména z Etiopie a Nigérie, a na sedm stipendií pro společný doktorát Erasmus Mundus. Na prioritní země se vztahuje jedenáct projektů budování kapacit v rámci programu Erasmus+. Poptávka ze strany univerzit po mobilitě jejich pracovníků a studentů značně převyšuje rozpočet, který je v subsaharském regionu k dispozici. EU je připravena tato opatření posílit a financovat navíc až 5 000 mobilit k získání kreditů v rámci programu Erasmus+ a 110 mobilit pro společné magisterské studium v rámci programu Erasmus Mundus, jakožto součást opatření rámce pro partnerství a v souladu s potřebami partnerů a absorpční kapacitou. Akce „Marie Curie-Skłodowska“ nabízí možnosti financování pro výměnu výzkumných pracovníků a první výzva programu akademické mobility Intra-Africa v roce 2016 se setkala se skvělou odezvou. Přijato bylo 53 žádostí, z nichž sedm projektů může být financováno (což představuje 543 pobytů v rámci mobility). Souběžně s financováním výměn, stipendií a výzkumu je vzájemné uznávání akademických kvalifikací jak v Africe, tak v EU usnadňováno iniciativou Tuning Africa a iniciativou v oblasti harmonizace, zajišťování kvality a akreditace. Každoročně je státním příslušníkům z pěti prioritních zemí vydáno celkem okolo 50 000 nových povolení k pobytu. V souladu se stávajícími pravidly by legální příchody mohly být organizovány účinněji. Ačkoli o počtu státních příslušníků třetích zemí, které jednotlivé členské státy na své území v rámci legální migrace přijmou, rozhoduje každý členský stát na vnitrostátní úrovni, nebrání tato skutečnost tomu, aby členské státy, které o to projeví zájem, mohly společnými silami napomáhat rozvoji spolupráce s vybranými třetími zeměmi v oblasti legální migrace. Tento přístup, bude-li otestován, by mohl pomoci zvýšit dopad rámce pro partnerství a mohl by přispět ke snížení využívání nelegálních způsobů migrace. Nakonec k otázce přesídlování, vedle závěrů Rady ze dne 20. července 2015 o přesídlení 22 504 osob, které potřebují ochranu, zahrnujících možnost členských států přesídlovat osoby z prioritních zemí, zejména z Etiopie a Nigeru, je další úsilí věnováno zkoumání legálních možností, jež by bylo možné poskytnout osobám, které potřebují ochranu, a to například prostřednictví nedávného návrhu o rámci Unie pro znovuusídlování, jenž je v současné době projednáván společnými normotvůrci. Další kroky ·Posílit vnitřní správní postupy v oblasti navracení a zlepšit shromažďování údajů pro získání lepšího obrázku o fungování. ·Dokončit vyslání evropských styčných úředníků pro otázky migrace. ·Posílit podíl agentur EU na opatřeních. ·Posoudit potřebu zvýšit přesídlování z příslušných prioritních zemí. ·Mobilizovat všechny politiky a nástroje k rozšíření práce na rámci pro partnerství s důrazem na obchod a legální migraci. ·Jako součást práce na rámci pro partnerství nabídnout až 5 000 mobilit Erasmus+ a 110 mobilit pro společné magisterské studium Erasmus Mundus.

3.4 Finanční nástroje Provádění rámce pro partnerství i nadále podporovala široká škála finančních nástrojů EU, zejména Evropský rozvojový fond (ERF) , nástroj pro rozvojovou spolupráci , evropský nástroj sousedství , Azylový, migrační a integrační fond a nástroj přispívající ke stabilitě a míru . Svěřenský fond EU pro Afriku Nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace se vztahuje celkem na 23 zemí, jeho stávající zdroje činí 2,4 miliardy EUR z ERF a několika finančních nástrojů z rozpočtu EU a zahrnuje dalších 500 milionů EUR z rezervy ERF. Členské státy EU dosud přislíbily 82 milionů EUR. Od listopadu 2015 bylo schváleno 64 programů ve třech regionech v celkové hodnotě 1 miliardy EUR. Dosud byly uzavřeny smlouvy na programy ve výši 471 milionů EUR a před koncem roku budou uzavřeny smlouvy na tři programy v hodnotě 27,5 milionu EUR. S ohledem na probíhající politické dialogy byly připraveny další akce, jež mají být financovány ze svěřenského fondu, přičemž na prosinec je plánováno 42 nových projektů v přibližné celkové hodnotě 589 milionů EUR. Svěřenský fond pro Afriku zachovával od svého zřízení vyvážený přístup, pokud jde o přidělování zdrojů v rámci všech svých strategických priorit, a rovněž díky své pružnosti a pohotovosti nastolil v podpoře provádění rámce pro partnerství pozitivní trend. Značnou měrou přispěl k zakotvení tématu migrace do politických dialogů mezi Afrikou a EU, jelikož vytvořil další pobídky pro spolupráci v hlavních oblastech zájmu. Strategické využití tohoto nástroje bude pro dosažení dalšího pokroku v rámci pro partnerství klíčové. Za tímto účelem se dne 13. prosince 2016 koná zasedání strategické rady svěřenského fondu EU pro Afriku. Další finanční vývoj Vzhledem k omezené místní působnosti svěřenského fondu EU pro Afriku bylo vynaloženo úsilí na zvýšení dopadu dalších nástrojů. Evropský parlament a Rada v nedávné době konkrétně odsouhlasily schválení navíc přibližně 726,7 milionu EUR z rozpočtu na rok 2017 na další podporu rozvoje vnějšího rozměru migrace. 4. Evropský plán vnějších investic Abychom dokázali dlouhodobě omezit faktory, které podněcují migraci, musíme přetvořit ekonomický výhled pro naše partnerské země, zejména v Africe. K provedení agendy takového rozsahu a velikosti je třeba znásobit zdroje. Veřejný sektor se plně zapojí, ale v tuto chvíli budeme více než kdy jindy potřebovat, aby do dlouhodobého udržitelného rozvoje investoval soukromý sektor. Nejde pouze o rozvojovou spolupráci nebo o řízení migrace: jedná se o budování a využívání rychle rostoucích trhů budoucnosti, což může mít reálný přínos prostřednictvím zaměstnanosti a růstu zpátky v EU. V září Komise předložila návrhy na nový plán vnějších investic. Využitím katalytického potenciálu evropského financování přesahujícího 4 miliardy EUR, zejména financování rozvoje, může EU přinést finanční injekci o objemu nejméně 44 miliard EUR, případně až 88 miliard EUR v podobě dodatečných investic, pokud členské státy a ostatní partneři přispějí srovnatelným dílem. Závěry Evropské rady ze dne 21. října znovu potvrdily důležitost plánu vnějších investic pro provádění rámce pro partnerství. V centru tohoto plánu spočívá nový Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD); jeho cílem je podpořit – poskytnutím kapacity financování ve formě grantů, záruk a jiných finančních nástrojů způsobilým zainteresovaným partnerským stranám – investice a lepší přístup k financování v partnerských zemích Afriky a v zemích evropského sousedství. To by zásadním způsobem oživilo rozvoj prostřednictvím inovativního využití podpory soukromého sektoru. Rada ministrů se nyní dohodla na postoji. Pokud jde o postup v Evropském parlamentu, Komise podporuje práci výborů Evropského parlamentu – Rozpočtového výboru a Výboru pro rozvoj. Parlamentní postup a trialogy mezi Parlamentem, Radou a Komisí by měly být zahájeny počátkem příštího roku, s cílem nařízení přijmout v první polovině roku 2017. Plán vnějších investic také obsahuje konkrétní opatření k posílení investic v těchto zemích a na podporu větších zlepšení v podnikatelském prostředí. Zahraniční investoři – včetně mnoha společností z EU – vidí ohromný potenciál těchto trhů a mohou pomoci modernizovat jejich hospodářství oboustranně přínosným způsobem. Předsednictví Německa a Itálie ve skupinách G20 a G7 rovněž zdůraznila potřebu stálého investičního prostředí jakožto základu pro udržitelný hospodářský pokrok v Africe, což je téma, jež se objeví i na programu summitu EU-Afrika na podzim roku 2017. Komise se navíc silněji zaměří na „hospodářskou diplomacii“ a v příslušných případech toto téma začlení do rámce pro partnerství. 5. Závěry Rámec pro partnerství se ukázal být účinným nástrojem k posílení práce na vnějším rozměru migrace, ačkoli pokrok, jehož bylo dosud v jednotlivých prioritních zemích dosaženo, se různí. V Nigeru a Mali postup začíná běžet naplno a je patrný jeho dopad v praxi. Toto úsilí je třeba zachovat a je nezbytné bedlivě sledovat případná odklonění migračních tras. V dalších prioritních zemích dochází k posilování kanálů spolupráce, ale bude i nadále třeba vynakládat nepřetržité úsilí, aby se stávající dynamika dále rozvíjela a objevily se konkrétní výsledky. Rovněž je nezbytné nepolevovat v tempu a intenzitě úsilí, a vyslat tak partnerům jasný signál, že má-li být tento proces v dlouhodobém horizontu úspěšný, bude potřebovat komplexní a nepřetržitou angažovanost všech stran. Klíčem k dosažení výsledků je ale stejně tak úsilí, které členské státy vynakládají doma. Jak připomněla Evropská rada, je nezbytné, aby politická angažovanost vnitrostátních ministrů zůstala stálá. Rovněž je důležité, aby se posílily vnitrostátní správní postupy v oblasti navracení a aby byly údaje shromažďovány způsobem, který umožní měření pokroku.