P8_TA(2019)0079

Provádění Listiny základních práv Evropské unie v institucionálním rámci EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. února 2019 o provádění Listiny základních práv Evropské unie v institucionálním rámci EU (2017/2089(INI))

(2020/C 449/05)

Evropský parlament,

— s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

— s ohledem na články 2, 3, 6, 7, 9, 10, 11, 21, 23 a 49 Smlouvy o Evropské unii („dále jen Smlouva o EU“) a články 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, čl. 67 odst. 1, články 258, 263, 267 a 352 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“),

— s ohledem na evropskou Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP) a na judikaturu Evropského soudu pro lidská práva (ESLP),

— s ohledem na memorandum o porozumění mezi Radou Evropy a Evropskou unií,

— s ohledem na stanoviska a seznam kritérií právního státu Benátské komise,

— s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech,

— s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva) a na své usnesení ze dne 12. září 2017 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Evropské unie, Úmluvy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (1),

— s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2007 o dodržování Listiny základních práv v legislativních návrzích Komise: Metodika pro systematickou a přísnou kontrolu (2),

— s ohledem na svá každoroční usnesení o stavu základních práv v EU,

— s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2016 obsahující doporučení Komisi o vytvoření mechanismu EU pro demokracii, právní stát a základní práva (3),

— s ohledem na své usnesení ze dne 19. ledna 2017 o evropském pilíři sociálních práv (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o odpovědnosti, transparentnosti a integritě v orgánech EU (5),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6),

— s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 168/2007 ze dne 15. února 2007 o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva (7),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. dubna 2005 s názvem „Dodržování Listiny základních práv v legislativních návrzích Komise – metodika pro systematickou a přísnou kontrolu“ (COM(2005)0172),

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 29. dubna 2009 o uplatňování metodiky pro systematickou a přísnou kontrolu dodržování Listiny základních práv v praxi (COM(2009)0205),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. října 2010 nazvané „Strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií“ (COM(2010)0573),

— s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 6. května 2011 nazvaný „Operační pokyny pro zohledňování základních práv v posouzeních dopadu vypracovávaných Komisí“ (SEC(2011)0567),

— s ohledem na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Evropskému parlamentu a Radě ze dne 12. prosince 2011 s názvem „Lidská práva a demokracie jako priority vnější činnosti EU – na cestě k efektivnějšímu přístupu“ (COM(2011)0886),

— s ohledem na strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva a demokracii ze dne 25. června 2012,

— s ohledem na pokyny Rady ze dne 20. ledna 2015 k metodickým krokům pro ověření slučitelnosti přípravných orgánů Rady v oblasti základních práv,

— s ohledem na pokyny pro přípravné orgány Rady s názvem „Slučitelnost se základními právy“,

— s ohledem na pololetní zprávu předsednictví Rady ze dne 13. května 2016 s názvem „Uplatňování Listiny základních práv EU ve vnitrostátní politice“,

— s ohledem na pokyny Komise ze dne 19. května 2015 týkající se analýzy dopadů lidských práv v rámci posouzení dopadů, která jsou vypracovávána pro opatření obchodní politiky,

— s ohledem na výroční zprávy Komise o uplatňování Listiny základních práv EU,

— s ohledem na výroční kolokvium Komise o základních právech,

— s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 20. září 2016 ve spojených věcech C-8/15 P až C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd v. Evropská komise a Evropská centrální banka (ECB) (8),

— s ohledem na rozsudek Soudního dvora EU ze dne 6. listopadu 2018 ve spojených věcech C-569/16 a C-570/16, Stadt Wuppertal proti Marii Elisabeth Bauer a Volker Willmeroth proti Martině Broßonn (9),

— s ohledem na posudek 2/13 Soudního dvora EU ze dne 18. prosince 2014 o přistoupení Evropské unie k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod (10),

— s ohledem na stanovisko 4/2018 Agentury Evropské unie pro základní práva (FRA) ze dne 24. září 2018 s názvem „Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights“ (Výzvy a příležitosti pro provádění Listiny základních práv),

— s ohledem na výroční zprávy Agentury Evropské unie pro základní práva o stavu základních práv,

— s ohledem na příručku agentury FRA z října 2018 s názvem „Applying the Charter of Fundamental Rights of the European Union in law and policymaking at national level – Guidance“ (Uplatňování Listiny základních práv Evropské unie v právu a tvorbě politik na vnitrostátní úrovni – pokyny),

— s ohledem na soubor nástrojů pro zlepšování právní úpravy, zejména na nástroj č. 28 „Základní a lidská práva“,

— s ohledem na článek 38 jednacího řádu,

— s ohledem na stanovisko generálního tajemníka Rady Evropy ze dne 2. prosince 2016 o iniciativě Evropské unie na zřízení evropského pilíře sociálních práv,

— s ohledem na dokument nizozemské delegace v Konferenci výborů pro evropské záležitosti (COSAC) o transparentnosti EU z listopadu 2017 s názvem „Opening up the closed doors: Making the EU more transparent for its citizens“ (Otevřít zavřené dveře: transparentnější EU pro její občany) a na dopis delegací při COSAC orgánům EU ze dne 20. prosince 2017 o transparentnosti politického rozhodování v EU,

— s ohledem na studie s názvem „The implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework“ (Provádění Listiny základních práv v institucionálním rámci EU), „The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures“ (Interpretace článku 51 Listiny základních práv EU: dilema přísnějšího nebo širšího uplatňování listiny ve vnitrostátních opatřeních) a „European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights“ (Evropská sociální charta v kontextu provádění Listiny základních práv EU) zveřejněné jeho Generálním ředitelstvím pro vnitřní politiky dne 22. listopadu 2016, 15. února 2016 a 12. ledna 2016 v uvedeném pořadí (11),

— s ohledem na článek 52 jednacího řádu a čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, postoj ve formě pozměňovacích návrhů Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví a stanovisko Petičního výboru (A8-0051/2019),

A. vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva udělila v právním rámci EU Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) status primárního práva, a že tím získala stejnou právní sílu jako Smlouvy;

B. vzhledem k tomu, že tato zpráva neposuzuje každé individuální právo obsažené v Listině, ale spíše provádí analýzu provádění Listiny jakožto nástroje primárního práva;

C. vzhledem k tomu, že zásadní část Listiny a unijní právní struktury je věnována sociálním ustanovením; vzhledem k tomu, že je důležité zajistit dodržování základních práv v celé Unii a poukazovat na jejich význam;

D. vzhledem k tomu, že podle Soudního dvora EU stojí základní práva uznaná v Listině v jádru právní struktury EU a že dodržování těchto práv je nezbytnou podmínkou zákonnosti jakéhokoli aktu EU;

E. vzhledem k tomu, že Listina v souladu s požadavky mezinárodních právních předpisů v oblasti lidských práv a v souladu se svým článkem 51 zahrnuje jak negativní (neporušování) tak pozitivní (aktivní prosazování) povinnosti, které by měly být rovnocenně plněny, aby její ustanovení získala plně funkční charakter;

F. vzhledem k tomu, že článek 51 Listiny vymezuje oblast její působnosti s ohledem na dodržení zásady subsidiarity, přičemž zohledňuje pravomoci členských států a Unie a respektuje omezení pravomocí svěřených Unii na základě Smluv;

G. vzhledem k tomu, že čl. 51 odst. 2 Listiny jednoznačně stanoví, že Listina nerozšiřuje oblast působnosti práva Unie nad rámec pravomocí Unie ani nevytváří žádnou novou pravomoc či úkol pro Unii ani nemění pravomoc a úkoly stanovené ve Smlouvách;

H. vzhledem k tomu, že orgány, instituce a jiné subjekty Unie jsou Listinou stále vázány, i když jednají mimo právní rámec EU;

I. vzhledem k tomu, že podle článku 51 se ustanovení Listiny vztahují na členské státy pouze tehdy, provádějí-li právo Unie; nicméně vzhledem k tomu, že kvůli nejasným hranicím takového požadavku je obtížné určit, zda a jak se Listina konkrétně použije;

J. vzhledem k tomu, že doposud nebyl dostatečně využit potenciál sociálních a ekonomických práv stanovených Listinou; vzhledem k tomu, že s odkazem na stanovisko generálního tajemníka Rady Evropy není dodržování lidských práv pouze etickou nutností a právní povinností, ale je nezbytné i z ekonomického hlediska;

K. vzhledem k tomu, že článek 6 Smlouvy o EU zdůrazňuje, že základní práva, která jsou zaručena EÚLP, musí tvořit obecné zásady práva Unie;

L. vzhledem k tomu, že článek 151 Smlouvy o fungování EU odkazuje na základní sociální práva, například na ta, která jsou uvedena v Evropské sociální chartě;

M. vzhledem k tomu, že studie Parlamentu ze dne 22. listopadu 2016 nazvaná „Provádění Listiny základních práv v institucionálním rámci EU“ (12) pojednává mimo jiné o významu Listiny pro činnost Komise podle Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability (smlouvy o ESM) a v souvislosti s evropským semestrem; vzhledem k tomu, že se v rámci ekonomické správy Unie věnuje málo pozornosti sociálním právům stanoveným v Listině; vzhledem k tomu, že tato práva je třeba je považovat za skutečná základní práva;

N. vzhledem k tomu, že závazek obsažený v evropském pilíři sociálních práv týkající se zajištění nových účinnějších práv občanů v oblasti přístupu na trh práce, spravedlivých pracovních podmínek a sociální ochrany a zapojení do společnosti dále rozšiřuje práva zakotvená v Listině;

O. vzhledem k tomu, že zásada rovnosti žen a mužů je základní hodnotou EU zakotvenou ve Smlouvách a v Listině; vzhledem k tomu, že článek 8 Smlouvy o fungování FEU uvádí, že Unie bude „při všech svých činnostech usilovat o odstranění nerovností a podporovat rovné zacházení pro muže a ženy“, čímž stanoví zásadu začleňování hlediska rovnosti žen a mužů;

P. vzhledem k tomu, že transparentnost legislativního a rozhodovacího procesu EU je přímým důsledkem řádné správy, jak stanoví článek 41 Listiny, a nezbytným předpokladem pro to, aby občané mohli posuzovat a řádně monitorovat provádění Listiny ze strany orgánů EU;

Q. vzhledem k tomu, že prosazování široké škály práv stanovených Listinou – od práv občanských a politických přes práva sociální a ekonomická až po práva třetí generace – ze strany orgánů, institucí a jiných subjektů Unie by bylo klíčovým podnětem pro rozvoj evropské veřejné sféry a pro hmatatelné vyjádření konceptu evropského občanství a pro participativní rozměr EU zakotvený ve Smlouvách;

R. vzhledem k tomu, že Agentura EU pro základní práva (FRA) formulovala řadu doporučení pro účinné provádění Listiny ve svých stanoviscích s názvem „Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“ (Zlepšování přístupu k opravným prostředkům v oblasti podnikání a základních práv na úrovni EU) (13) a „Challenges and opportunities for the implementation of the Charter of Fundamental Rights“ (Výzvy a příležitosti pro provádění Listiny základních práv) (14);

S. vzhledem k tomu, že článek 24 Listiny stanoví práva dítěte a to, že prvořadým hlediskem veřejných orgánů a soukromých institucí musí být nejvlastnější zájem dítěte;

T. vzhledem k tomu, že článek 14 Listiny zdůrazňuje právo každého dítěte na bezplatné vzdělání;

Posilování začleňování Listiny do legislativních a rozhodovacích procesů

1. je hluboce přesvědčen o tom, že strategie účinného uplatňování Listiny základních práv Evropskou unií, kterou vypracovala Komise (COM(2010)0573), znamenala počáteční úsilí po vstupu Listiny v platnost, avšak nyní je naléhavě nutné ji aktualizovat; vítá výroční zprávy Komise o uplatňování Listiny a vyzývá k přezkumu této strategie, která byla vypracována Komisí v roce 2010, aby ji bylo možné aktualizovat s ohledem na nové výzvy a institucionální situaci, zejména po brexitu;

2. uznává několik významných kroků, které orgány EU podnikly pro začlenění Listiny do legislativních a rozhodovacích procesů EU; konstatuje, že zásadní úlohou Listiny je zajistit, aby byly právní předpisy EU v plném souladu s právy a zásadami, které jsou v ní zakotveny, a uznává problémy související s aktivním prosazováním a zajišťováním dodržování práv a zásad v ní zakotvených;

3. zdůrazňuje, že je důležité, aby veškeré návrhy právních předpisů Unie byly v souladu se základními právy zakotvenými v Listině;

4. připomíná, že postupy zavedené orgány EU pro posouzení slučitelnosti legislativních návrhů s Listinou jsou zejména interní povahy; vyzývá k tomu, aby se umožnily důkladnější formy konzultací, posouzení dopadů, včetně posouzení dopadů na rovnost žen a mužů, a právní přezkum s plným zapojením nezávislých odborníků na základní práva; vyzývá Komisi, aby prosazovala strukturovanou a regulovanou spolupráci se subjekty, které se zabývají problematikou lidských práv, jako je například agentura FRA, Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE) a příslušné útvary Rady Evropy a Organizace spojených národů, a s organizacemi občanské společnosti působícími v této oblasti, pokud legislativní dokumenty mohou potenciálně prosazovat nebo negativně ovlivňovat základní práva;

5. vyzývá Komisi, Radu a Parlament, aby přezkoumaly nařízení (ES) č. 168/2007 s cílem umožnit agentuře FRA vydávat z vlastního podnětu nezávazná stanoviska k návrhům právních předpisů EU a aby prosazovaly systematické konzultace s agenturou;

6. vyzývá Komisi, ostatní instituce EU a celostátní a regionální vlády členských států, aby se pravidelně radily s agenturou FRA, kdykoli je ohroženo dodržování základních práv;

7. uznává zásadní úlohu Agentury pro základní práva při hodnocení dodržování Listiny a vítá práci, kterou tato agentura odvádí; vybízí agenturu, aby nadále poskytovala orgánům a institucím EU a členským státům poradenství a podporu, pokud jde o zlepšování kultury základních práv v celé Unii; vítá nedávno přijatou strategii agentury na období 2018–2022;

8. bere na vědomí interaktivní online nástroj CLARITY, který Agentura pro základní práva vyvinula s cílem usnadnit identifikaci nejvhodnějšího mimosoudního subjektu v oblasti lidských práv pro konkrétní otázku týkající se základních práv;

9. vyzývá Komisi, aby zajistila komplexní posouzení dopadu prostřednictvím vyváženého hodnocení hospodářských, sociálních a environmentálních důsledků a přezkoumání svého rozhodnutí rozdělit své úvahy o základních právech do tří existujících kategorií – hospodářské, sociální a environmentální dopady – a aby vytvořila dvě zvláštní kategorie nazvané „dopady na základní práva“ a „posouzení dopadů na rovnost žen a mužů“, aby se zaručilo, že budou posuzovány všechny aspekty základních práv;

10. vyzývá Komisi, aby na úrovni Unie přijala systematická opatření k dodržování a naplňování ustanovení Listiny a aby zajistila, aby právo Unie bylo upraveno tak, aby mohlo zohledňovat vývoj legislativy a judikatury v oblasti mezinárodních právních předpisů v oblasti lidských práv; v tomto ohledu rovněž navíc opakuje svou výzvu Komisi, aby předložila návrh provádějící usnesení Parlamentu ze dne 25. října 2016 o vytvoření mechanismu na ochranu demokracie, právního státu a základních práv ( 15 ) , který by umožňoval v orgánech a institucích EU a v členských státech systematicky sledovat dění, jež by vyžadovalo zákrok za účelem ochrany a zajištění dodržování práv, svobod a zásad Listiny; navrhuje zejména, aby se podmínky stanovené v kodaňských kritériích a týkající se základních práv nepoužívaly pouze jednou jako podmínky přistoupení, ale aby jejich dodržování ze strany členských států bylo pravidelně posuzováno;

11. konstatuje, že v souvislosti s Listinou hraje významnou úlohu při zajištění dodržování základních práv také veřejný ochránce práv, a to nejen s ohledem na článek 41, který se zabývá právem na řádnou správu jako takovou, ale také s ohledem na skutečnost, že tato řádná správa je základem pro zajištění dalších základních práv; připomíná příkladnou práci odvedenou v tomto volebním období veřejnou ochránkyní práv mimo jiné v oblasti transparentnosti a svobody informací, jakož i zvláštní zprávu o agentuře Frontex ( 16 ) , která se týkala zejména práv žadatelů o azyl a migrantů na podávání stížností;

12. má za to, že na působnost Listiny bude mít dopad judikatura a že je nutné tuto skutečnost zohlednit;

13. vyzývá normotvůrce EU, aby uznali závěry rozsudku Tribunálu ze dne 22. března 2018 (věc T-540/15) o přístupu k dokumentům z třístranných jednání ( 17 ) a aby na jeho základě přijali opatření; trvá na tom, že je nutné posílit transparentnost a usnadňovat přístup k dokumentům mezi orgány a institucemi EU, aby se zajistila účinnější interinstitucionální spolupráce, a to včetně odpovědnosti v otázkách souvisejících se základními právy; naléhavě vyzývá Radu, aby urychleně řešila obavy v souvislosti s transparentností jejího rozhodovacího procesu a přístupem k dokumentům v souladu s příslušnými doporučeními evropské veřejné ochránkyně práv;

Začleňování Listiny do politik EU

14. připomíná, že tvorba politik EU vychází ze zásad a cílů stanovených v článcích 2, 3, 4, 5 a 6 Smlouvy o EU a zároveň plně zohledňuje a provádí požadavky zakotvené v obecně použitelných ustanoveních v první části hlavě II Smlouvy o fungování EU;

15. vyzývá orgány EU, aby více začleňovaly genderový aspekt do všech činností EU v zájmu boje proti genderové diskriminaci a podpory rovnosti pohlaví;

16. znovu potvrzuje, že veškeré právní akty, které Unie přijímá, musí být v plném souladu se všemi ustanoveními této listiny, včetně sociálních ustanovení; zdůrazňuje, že je důležité, aby byly do právního rámce upravujícího hospodářskou a měnovou politiku EU začleněny výslovné odkazy na Listinu; zdůrazňuje, že použití mezivládních dohod nezprošťuje orgány EU povinnosti posuzovat slučitelnost těchto nástrojů s právem EU včetně Listiny;

17. domnívá se, že je zásadní, aby Unie přijala rázná opatření k posílení svého vlastního aktivního zapojení, pokud jde o zaručení všech práv uvedených v Listině, včetně sociálních práv;

18. žádá Komisi o zajištění toho, aby byl proces evropského semestru, včetně doporučení pro jednotlivé země a doporučení v rámci roční analýzy růstu, v souladu s normativními prvky sociálních práv Listiny;

19. podporuje zavedení přísných a soudržných doložek týkajících se základních práv do provozních ujednání návrhů nařízení, jimiž se zřizují fondy EU;

20. vyzývá Komisi a Radu, aby činily makroekonomická rozhodnutí s náležitým ohledem na základní práva a na základě celé škály občanských, politických a sociálních práv zaručovaných evropskými i mezinárodními nástroji v oblasti lidských práv;

21. vyzývá Komisi, aby posoudila, jaká opatření je třeba přijmout v zájmu přistoupení Evropské unie k Evropské sociální chartě, a aby navrhla časový rámec pro dosažení tohoto cíle;

22. připomíná, že na základě pravomocí stanovených ve Smlouvách nesou odpovědnost za to, aby byla sociální politika uvedena do praxe, a tudíž aby měla sociální ustanovení zakotvená v Listině účinnost a konkrétní dopad, v prvé řadě samy členské státy; opakuje nicméně svůj návrh, aby byl v souvislosti s možnou revizí Smluv do nich začleněn sociální protokol s cílem posílit základní sociální práva ve vztahu k ekonomickým svobodám;

23. bere na vědomí v zásadě klíčovou, avšak neformální úlohu Euroskupiny při správě ekonomických záležitostí eurozóny, a dopad, který by její rozhodnutí mohla mít při ovlivňování tvorby politiky, pokud by nebyla vyvážena příslušnými mechanismy demokratické odpovědnosti a soudní kontroly; připomíná jejím členům horizontální povinnosti, které jim vyplývají z článků 2 a 6 Smlouvy o EU a z Listiny;

24. žádá Komisi a Evropskou centrální banku, aby s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropské unie dodržovaly při plnění svých úkolů vyplývajících z Evropského mechanismu stability veškerá ustanovení Listiny, a to i v rámci úvěrových operací ECB;

25. připomíná, že činnost Unie na mezinárodní scéně se musí řídit zásadami zakotvenými v čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU; je přesvědčen, že plné dodržování a prosazování ustanovení Listiny v rámci EU představuje srovnávací kritérium pro posuzování legitimity a důvěryhodnosti chování Unie v jejích mezinárodních vztazích, a to i v rámci procesu rozšiřování v souladu s článkem 49 Smlouvy o EU;

26. všímá si omezené soudní pravomoci Soudního dvora Evropské unie v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a varuje před potenciálním omezováním práva na účinnou právní ochranu, jak je zakotveno v Listině;

27. připomíná orgánům EU jejich závazky v oblasti lidských práv v rámci oblasti působnosti Listiny, které se vztahují rovněž na obchodní politiku; vybízí Komisi, aby prováděla před ukončením jednání o jakékoliv obchodní dohodě zvláštní posouzení dopadů na lidská práva a aby přitom zohledňovala pokyny OSN pro posouzení dopadů obchodních a investičních dohod na lidská práva;

28. připomíná, že otázky ochrany národnostních menšin a diskriminace na základě jazyka jsou předmětem Smluv i Listiny; vyzývá k přijetí konkrétních administrativních kroků v rámci orgánů EU s cílem povzbudit vlády členských států k hledání udržitelných řešení a prosazování kultury jazykové rozmanitosti ve vlastních členských státech, a to i mimo úřední jazyky EU;

29. připomíná povinnost přistoupit k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv (EÚLP) stanovenou v článku 6 Smlouvy o EU; žádá Komisi, aby přijala nezbytná opatření k odstranění právních překážek, které brání uzavření procesu přistoupení, a aby předložila nový návrh dohody o přistoupení Unie k EÚLP a nabídla nová pozitivní řešení námitek, které vznesl Soudní dvůr Evropské unie ve stanovisku 2/13 ze dne 18. prosince 2014; domnívá se, že uzavřením procesu by byly zavedeny další ochranné záruky pro základní práva občanů a obyvatel Unie a byl by poskytnut další mechanismus pro prosazování lidských práv, především možnost podat u Evropského soudu pro lidská práva stížnost na porušování lidských práv v důsledku jednání orgánu EU nebo členského státu provádějících právo EU v rámci oblasti působnosti EÚLP; dále se domnívá, že judikatura Evropského soudu pro lidská práva zajistí další vstupy pro stávající i budoucí opatření EU týkající se dodržování a prosazování lidských práv a základních svobod v oblasti občanských svobod, spravedlnosti a vnitřních věcí, a to nad rámec judikatury Soudního dvora Evropské unie v této oblasti;

30. vyzývá k bezodkladnému dokončení procesu přijímání horizontální antidiskriminační směrnice ( 18 ) , která má lépe zaručit dodržování základních práv v EU na základě přijetí konkrétních právních předpisů EU;

Listina a agentury EU

31. poukazuje na potenciál některých agentur EU pro poskytování podpory členským státům při plnění jejich povinností vyplývajících z Listiny, jelikož často jednají jako operativní spojení mezi EU a národní sférou; poukazuje na to, že tento úkol může být účinně plněn pouze prostřednictvím plnohodnotného uplatňování základních práv uvnitř samotných agentur působících v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí nebo agentur, jejichž činnosti by mohly mít dopad na práva a zásady vyplývající z Listiny, s ohledem jak na vnitřní, tak na vnější rozměry ochrany a prosazování základních práv;

32. vyzývá příslušné agentury EU, aby zintenzivnily úsilí při provádění zásad rovnosti žen a mužů zakotvených v Listině, včetně zajištění toho, aby veškeré orgány, instituce a agentury EU uplatňovaly politiku nulové tolerance vůči jakýmkoli formám sexuálního násilí a fyzického i psychického obtěžování; žádá, aby všechny orgány a agentury EU v plném rozsahu provedly jeho usnesení ze dne 26. října 2017 o potírání sexuálního obtěžování a zneužívání v EU ( 19 )

33. bere na vědomí rozmanitost politik a nástrojů vytvářených různými agenturami v zájmu plnění jejich povinností v souvislosti se základními lidskými právy, což vede k odlišným úrovním provádění; zdůrazňuje, že je zapotřebí prosazovat spolupráci mezi agenturami EU a také strukturované dialogy s nezávislými odborníky na lidská práva a navázat na stávající osvědčené postupy, aby bylo možné pokročit směrem ke společnému a pevnějšímu lidskoprávnímu rámci;

34. vyzývá agentury EU působící v oblasti spravedlnosti a vnitřních věci nebo agentury, jejichž činnost by mohla mít dopady na práva a zásady vyplývající z Listiny, aby přijaly interní strategie pro základní práva a podporovaly pravidelné vzdělávání svých zaměstnanců na všech úrovních v oblasti základních práv a Listiny;

35. vyjadřuje politování nad tím, že v mnoha nařízeních zřizujících agentury EU chybí výslovný odkaz na Listinu; vyzývá spolunormotvůrce, aby vyplnili tuto mezeru v případě potřeby vždy, když navrhují nebo revidují nařízení nebo rozhodnutí, kterými se zřizují agentury, a aby s ohledem na mandát a specifické rysy jednotlivých agentur stanovili doplňující provozní mechanismy, které zajistí soulad s Listinou;

Podpora pro členské státy při provádění Listiny na vnitrostátní úrovni

36. připomíná, že evropský a vnitrostátní rozměr Listiny jsou neoddělitelně spjaty a navzájem se doplňují při zajišťování jednotného uplatňování ustanovení Listiny v celém právním rámci EU;

37. poukazuje na přetrvávající nedostatečné povědomí o Listině, její oblasti působnosti a míře jejího uplatňování jak mezi nositeli práv, kteří jsou jejími ustanoveními chráněni, tak mezi odborníky v oblasti práva a lidských práv a vyjadřuje politování nad nedostatečnou vnitrostátní činností za účelem nápravy tohoto nedostatku;

38. vyzývá Komisi, aby posílila své činnosti pro zvyšování povědomí o Listině s plným zapojením organizací občanské společnosti a aby prosazovala a financovala školící moduly pro soudce členských států, právníky a státní úředníky, jejichž cílem by bylo rovněž zlepšit znalost politik Unie a jejího práva, včetně mimo jiné hmotného a procesního práva, používání nástrojů EU pro soudní spolupráci, příslušné judikatury Soudního dvora EU, právního jazyka a srovnávacího práva; vyzývá Komisi, aby dále vybavila členské státy praktickými pokyny, které je podpoří v provádění Listiny na vnitrostátní úrovni; žádá v této souvislosti Komisi, aby plně zviditelnila nedávno vydanou příručku agentury FRA o uplatňování Listiny základních práv Evropské unie v právu a tvorbě politik na vnitrostátní úrovni;

39. vybízí členské státy, aby si pravidelně vyměňovaly informace a zkušenosti o používání a uplatňování Listiny a dohledu nad ní a začleňovaly příklady správné praxe již vytvořené na vnitrostátní úrovni; vybízí členské státy, aby revidovaly svá procesní pravidla pro právní přezkum a posouzení dopadů zákonů z hlediska Listiny; konstatuje, že takovéto postupy by měly přímo odkazovat na Listinu stejným způsobem, jak činí v případě národních nástrojů v oblasti lidských práv, aby se minimalizovalo riziko, že Listina bude přehlížena;

40. zdůrazňuje, že mezery v provedení a řádném uplatňování práva EU v členských státech mohou mít skutečný dopad na užívání základních práv EU; v této souvislosti připomíná úlohu Komise jakožto strážkyně Smluv, podle které Komise nese nejvyšší – ne-li primární – odpovědnost za ochranu základních práv, a to i prostřednictvím řízení o nesplnění povinnosti; v této souvislosti požaduje razantnější vedení při zajištění řádného provádění právních předpisů EU;

Směrem k jednotnějšímu výkladu Listiny

41. je přesvědčen, že rozdílné výklady uplatňování ustanovení Listiny orgány, institucemi, úřady a agenturami EU a členských států snižují přidanou hodnotu, kterou Listina nabízí, a to zejména pokud jde o skutečnost, že Listina představuje společný minimální soubor standardů ochrany, který má být uplatňován horizontálně na všechny institucionální subjekty a politiky a činnosti spojené s úrovní EU;

42. zdůrazňuje, že začlenění Listiny do primárního práva EU, aniž by byly rozšířeny pravomoci Unie a při dodržení zásady subsidiarity, jak stanoví článek 51, vytváří nové povinnosti pro orgány zapojené do rozhodování a provádění i pro členské státy při provádění právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni, a že se ustanovení Listiny tudíž stala přímo vymahatelnými u evropských a vnitrostátních soudů;

43. vybízí orgány EU a členské státy, aby umožnily přímější uplatňování Listiny jako celku;

44. vyjadřuje politování nad tím, že Polská republika a Spojené království dosud nerozhodly o odstoupení od protokolu 30 Smluv;

o

o o

45. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

(1) Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 167.

(2) Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 229.

(3) Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 162.

(4) Úř. věst. C 242, 10.7.2018, s. 24.

(5) Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 120.

(6) Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

(7) Úř. věst. L 53, 22.2.2007, s. 1.

(8) ECLI:EU:C:2016:701.

(9) ECLI:EU:C:2018:871.

(10) ECLI:EU:C:2014:2454.

(11) Studie s názvem „The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework“ (Provádění Listiny základních práv v institucionálním rámci EU), Evropský parlament, Generální ředitelství pro vnitřní politiky, tematická sekce C, 22. listopadu 2016; studie s názvem „The interpretation of Article 51 of the EU Charter of Fundamental Rights: the Dilemma of Stricter or Broader Application of the Charter to National Measures“ (Interpretace článku 51 Listiny základních práv EU: dilema přísnějšího nebo širšího uplatňování listiny ve vnitrostátních opatřeních), Generální ředitelství pro vnitřní politiky, tematická sekce C, 15. února 2016 a studie s názvem „European Social Charter in the context of implementation of the EU Charter of Fundamental Rights“ (Evropská sociální charta v kontextu provádění Listiny základních práv EU) ze dne 12. ledna 2016.

(12) „The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework“ (Provádění Listiny základních práv v institucionálním rámci EU), Evropský parlament, generální ředitelství pro vnitřní politiky, tematická sekce C – Občanská práva a ústavní záležitosti, 22. listopadu 2016.

(13) Stanovisko agentury FRA č. 1/2017, 10. dubna 2017.

(14) Stanovisko agentury FRA č. 4/2018, 24. září 2018.

(15) Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 162.

(16) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. prosince 2015 o zvláštní zprávě evropské veřejné ochránkyně práv v rámci šetření z vlastního podnětu OI/5/2012/BEH-MHZ týkajícího se agentury Frontex, Úř. věst. C 399, 24.11.2017, s. 2.

(17) Rozsudek Tribunálu 22. března 2018, Emilio de Capitani v. Evropský parlament, T-540/15, ECLI:EU:C:2018:167.

(18) Návrh směrnice Rady o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci (návrh Komise ze dne 2. července 2008, COM(2008)0426).

(19) Úř. věst. C 346, 27.9.2018, s. 192.