/* KOM/2011/0354 v konečném znění */ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o úsilí členských států během roku 2009 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy





OBSAH 1. Úvod 3 2. Shrnutí zpráv členských států 3 3. Trendy rybolovné kapacity během roku 2009 8 3.1. Výsledky u pevninského loďstva, tzn. vyjma plavidel zapsaných v nejvzdálenějších regionech 8 3.2. Výsledky u loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech 8 4. Dodržování pravidel řízení rybolovné kapacity 8 5. Kvalita zpráv členských států 9 6. Závěry Komise 13 SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o úsilí členských států během roku 2009 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy ÚVOD Členské státy mají povinnost Komisi každoročně do 1. května předkládat zprávu o úsilí, které vynaložily v předchozím roce k dosažení udržitelné rovnováhy mezi kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy[1]. Na základě těchto zpráv a údajů z rejstříku rybářského loďstva EU Komise vypracovala shrnutí za rok 2009, které předložila Vědeckotechnickému a hospodářskému výboru pro rybářství (VTHVR) a Výboru pro rybolov a akvakulturu. Toto sdělení Komise nyní předkládá uvedené shrnutí zpráv členských států, technickou přílohu (pracovní dokument útvarů Komise č. SEK(2011) 759) a stanoviska výše uvedených výborů (pracovní dokument útvarů Komise č. SEK(2011) 760) Radě a Evropskému parlamentu. SHRNUTÍ ZPRÁV čLENSKÝCH STÁTů Letos předložilo své zprávy včas deset členských států; ostatní zprávy byly předloženy s týdenním až dvanáctitýdenním zpožděním. Navzdory těmto zpožděním předložila Komise souhrnnou zprávu výše uvedeným výborům do 31. července 2010. Nutno dodat, že ačkoli většina členských států dodržela osnovu stanovenou pro tyto zprávy v článku 13 nařízení č. 1438/2003, kvalita poskytnutých informací nebyla pro účely této zprávy vždy dostačující. Toto sdělení shrnuje popisy rybářských loďstev členských států, dopad stávajících programů snižování intenzity rybolovu a dodržování režimu vstupu a výstupu členskými státy. Belgie : Pokyny byly ve zprávě uplatněny na segment loďstva lovící vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla, který loví především platýse velkého a jazyka obecného. Průměrné hodnoty biologického ukazatele pro platýse velkého a jazyka obecného byly nižší, nikoli však u každé populace zvlášť. Sedm plavidel (s výkonem motoru nad 221 kW) lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla bylo sešrotováno a dvě plavidla byla částečně vyřazena z provozu. Segment plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla o délce 24–40 metrů měl vysoké využití kvót u populací platýse velkého a jazyka obecného ve všech oblastech kromě oblasti VIIa. Podle zprávy bylo nízké využití kapacity v této oblasti způsobeno především zvýšením vnitrostátní kvóty v důsledku výměn. Budoucí snížení kapacity loďstva vyřazováním plavidel z provozu se neplánuje. Bulharsko : Bulharsko má 2 100 rybářských plavidel nepřesahujících délku 12 metrů, což představuje přibližně 95 % všech bulharských plavidel. Z celkového počtu 2 206 plavidel bylo v roce 2009 hlášeno 1 304 plavidel jako neaktivních. Pět plavidel bylo zařazeno do loďstva na základě správního rozhodnutí přijatého před přistoupením. Z rejstříku rybářského loďstva bylo v roce 2009 vyřazeno bez veřejné podpory celkem 366 plavidel, přičemž 344 z nich bylo vyřazeno v důsledku vnitrostátního správního opatření týkajícího se neaktivních plavidel. V bulharské zprávě byly pokyny použity. Z technického ukazatele vyplývá nízké využití kapacity u všech segmentů loďstva, avšak u tří segmentů bylo využití počtu dnů na moři vyšší než v předchozím roce. Plavidla nepřesahující délku 12 metrů mají nejzápornější hodnocení. Bulharsko zamýšlí vypracovat restriktivnější legislativní opatření týkající se neaktivních plavidel. Bulharsko uplatňuje režim kvót pouze na dva hlavní druhy: pakambalu velkou a šprota. Dánsko : Ve zprávě byly pokyny uplatněny na 11 segmentů loďstva zařazených do kategorií podle nařízení o shromažďování údajů. Rozbor ukazuje, že současná situace je poměrně stabilní, a naznačuje, že z dlouhodobého pohledu neexistuje významná nadměrná kapacita. Pokud se však započítají i plavidla s pasivním lovným zařízením, existuje nadměrná kapacita v segmentech malých plavidel. Složité hospodářské podmínky mohou znamenat, že hospodářské ukazatele ukáží nárůst nadbytečné kapacity z hospodářského hlediska. K největšímu snížení kapacity došlo v segmentu plavidel o délce 12 až 24 metrů. Kapacita plavidel sešrotovaných v roce 2009 činila 4 684 GT, což bylo 6 % z celkové kapacity. Existující možnost převodu kvót vedla ke snížení počtu obchodních plavidel v Dánsku. Slabou stránkou systému řízení je obtížná možnost ověřit, zda je výkon motoru vykazován správně. Německo : Ve zprávě nebyly pokyny použity. Zpráva posuzuje trend kapacity v jednotlivých segmentech loďstva v porovnání s trendy u hlavních dotyčných populací. Z německého rybářského loďstva bylo staženo 55 plavidel (–3 %), celková prostornost se tak snížila o 552 GT (0,8 %) a celkový výkon o 1 026 kW (0,64 %). Podle zprávy měly programy snižování intenzity rybolovu na zmenšení loďstva omezený vliv, který nebyl vyčíslen. Stát nepřijal žádné opatření ohledně rozvoje loďstva, protože se přizpůsobilo hospodářským podmínkám stanoveným společnou rybářskou politikou (SRP) i omezené dostupnosti zdrojů. Estonsko : Ve zprávě byly pokyny použity částečně. Z technického ukazatele vyplývá výrazný nadbytek kapacity v segmentu plavidel delších než 12 metrů lovících vlečnými sítěmi. Z rejstříku rybářského loďstva bylo v roce 2009 vyřazeno s veřejnou podporou jedenáct plavidel. Od roku 2004 rybolovná kapacita estonského rybářského loďstva klesla o 40 %. Ve zprávě se uvádí, že současná kapacita estonského loďstva je nižší než minimální rybolovná kapacita nezbytná k odlovu estonské kvóty. Zpráva neuvádí žádné posouzení účinku opatření přijatých na obnovu populací tresky obecné v Baltském moři. Řecko : Zpráva neobsahuje výpočet ukazatelů navrhovaných v pokynech. Ve zprávě nebylo možno uvést socioekonomické a biologické ukazatele, protože nebyl proveden program shromažďování vnitrostátních rybolovných údajů. Na základě údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu shromážděných v rámci jiných programů však zpráva uvádí, že rybolovné činnosti a situace biologických populací (i přes malé změny v biomase způsobené biologickým cyklem) zůstaly od předchozího roku beze změny. V roce 2009 byla nadále poskytována veřejná podpora na snižování kapacity. Z provozu bylo vyřazeno 23 plavidel o celkové kapacitě 523 GT a celkovém výkonu 1 873 kW. Španělsko : Ve zprávě nebyly pokyny použity a zpráva neobsahuje hodnocení kapacity loďstva ve vztahu k rybolovným právům. Snižování kapacity loďstva pokračovalo jako v předchozích letech. Z provozu bylo s veřejnou podporou vyřazeno 66 plavidel o celkové prostornosti 4 949 GT. Některá plavidla byla vyřazena správním rozhodnutím v důsledku nedostatečné rybolovné činnosti. Do loďstva bylo zařazeno 85 nových plavidel o celkové prostornosti mírně přesahující 1 000 GT. Na španělské loďstvo se vztahuje plán obnovy populací štikozubce novozélandského a humra severského a rovněž několik vnitrostátních plánů. Zpráva však neobsahuje žádné informace o tom, jak omezení intenzity rybolovu obsažená v těchto plánech ovlivnila kapacitu loďstev. Francie : Zpráva uvádí podrobný popis loďstva a jeho základny zdrojů, ale pokyny v ní nejsou použity. Neobsahuje žádné hodnocení rovnováhy mezi velikostí loďstva a rybolovnými právy. V této souvislosti se ve zprávě uvádí, že uplatňovaná opatření v oblasti řízení vedla ke snížení kapacity loďstva a k jeho postupnému přizpůsobení rybolovným právům. Podle zprávy probíhalo v roce 2009 provádění pěti programů vyřazování plavidel z provozu, na jejichž základě bylo z loďstva vyřazeno 110 plavidel o celkové prostornosti přibližně 8 200 GT. Podle zprávy dochází k podstatnému snižování intenzity rybolovu v rámci plánu obnovení populací tresky obecné a rovněž u hlubinných druhů ryb. Irsko : Ve zprávě nebyly pokyny použity a zpráva neobsahuje hodnocení rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy. Uvádí se však, že mnoho cílových populací se nachází mimo bezpečné biologické limity. Druhy rybolovu, na které se vztahují plány obnovy rybích populací (oblasti ICES VIa a VIIa), jsou výrazně smíšené. Pro irskou státní správu bylo tudíž obtížné změřit dopad programů snižování intenzity rybolovu. V roce 2009 bylo povoleno zvýšení celkové prostornosti o 11 GT jakožto „bezpečnostní kapacita“. Itálie : Ve zprávě byly pokyny použity. Nebyly však vypočteny biologické ukazatele, jelikož pro středomořské populace nejsou s výjimkou tuňáka obecného stanoveny žádné hodnoty celkového přípustného odlovu (TAC). Úlovek na jednotku intenzity na období let 2004 až 2008 pokračoval v klesající tendenci u malých plavidel a plavidel s nevody, zatímco u plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru a plavidel s vlečnými sítěmi byl neměnný. Hospodářské ukazatele naznačují zhoršující se trend téměř u všech segmentů. Zpráva nicméně uvádí, že záporné hodnoty ukazatelů v roce 2008 nelze spojovat s nerovnováhou mezi loďstvem a rybolovnými právy, ale spíše jsou výsledkem velmi vysokých cen pohonných hmot. Během roku 2009 se kapacita italského loďstva snížila přibližně o 1 % jak z hlediska prostornosti, tak z hlediska výkonu. Kypr : Zpráva obsahuje výpočet a výklad ukazatelů, ale žádné posouzení rovnováhy mezi kapacitou a rybolovnými právy. Dva biologické ukazatele nelze vypočítat, protože neexistují žádné podíly kvót ani stanovené cílové hodnoty míry odlovu pro využívané populace (s výjimkou tuňáka obecného). U kategorie plavidel o délce 12 až 24 metrů využívajících pasivní polyvalentní zařízení došlo k výraznému snížení příjmů kvůli dramatickému poklesu produkce tuňáka křídlatého, nejdůležitějšího obchodně využívaného druhu ryb u této kategorie plavidel. Projevilo se to rovněž snížením úlovku tuňáka křídlatého na jednotku intenzity u plavidel využívajících k rybolovu unášené dlouhé lovné šňůry. Během roku 2009 bylo z loďstva vyřazeno s veřejnou podporou dvanáct plavidel a bez veřejné podpory devatenáct plavidel. Lotyšsko : V roce 2009 se rybářské loďstvo zmenšilo o 47 plavidel na celkový počet 794 plavidel. Zároveň se zvýšila celková kapacita v důsledku správních rozhodnutí přijatých před přistoupením (tzv. coups partis). Od roku 2004 bylo s finanční podporou státu sešrotováno celkem 160 plavidel. V lotyšské zprávě byly pokyny použity. Využití kapacity je dosti nízké. Na základě sady biologických ukazatelů Lotyšsko konstatuje, že jeho rybolov téměř dosahuje rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Z hospodářského ukazatele CR/BER a sociálních ukazatelů vyplývá kladný trend hospodářské účinnosti rybářského loďstva. Hlavním důvodem je snížený počet rybářských plavidel. Plánuje se vyřazení z provozu 70 plavidel z baltického segmentu loďstva a 110 plavidel ze segmentu malých plavidel. Litva : V litevské zprávě byly pokyny použity u segmentů loďstva lovících východobaltské populace tresky obecné. Rozbor ukazuje, že baltské rybářské loďstvo lovící východobaltské tresky obecné je přiměřené k současné velikosti této rybí populace. Rybolovná kapacita loďstva lovícího pelagické populace a lososa je také v rovnováze s rybolovnými právy. Rovnováhy mezi intenzitou rybolovu a rybolovnými právy má být dosaženo provedením litevské rybolovné strategie. Cílem je snížit do roku 2013 loďstvo provozující drobný pobřežní rybolov o 50 %, což představuje 12 % celkové kapacity plavidel provozujících pobřežní rybolov. V roce 2009 bylo z rybářského loďstva s veřejnou podporou vyřazeno sedmnáct malých plavidel a jedno plavidlo lovící na volném moři. Hospodářské výsledky segmentu plavidel o délce 24 až 40 metrů lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně se v roce 2009 významně zlepšily v důsledku snížení počtu těchto plavidel. Malta : Ve zprávě byly pokyny použity. Z technického ukazatele vyplývá nízké využití loďstva, přičemž využívání aktivních lovných zařízení (vlečných sítí) má klesající tendenci a využívání kapacity plavidel s pasivním lovným zařízením je poměrně stálé. Podle zprávy tento ukazatel naznačuje, že se nevyužívá téměř polovina stávajícího maltského loďstva. Zpráva konstatuje, že stav zdrojů využívaných maltským rybářským loďstvem je takový, že snížení rybolovné kapacity není nezbytné. Na maltské loďstvo se nevztahoval žádný program úpravy intenzity rybolovu. Během roku 2009 ukončila 4 rybářská plavidla svou rybolovnou činnost v důsledku úpravy programu podpory intenzity rybolovu. Nizozemsko : V roce 2009 kapacita i intenzita rybolovné činnosti rybářského loďstva mírně poklesly. Pokyny byly uplatněny na segment plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla a na segment mrazírenských plavidel pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi. Úmrtnost populací platýse velkého a jazyka obecného způsobená rybolovem značně poklesla, ale i tak je třeba ji ještě více snížit. Hospodářské a sociální ukazatele se zhoršily v důsledku nízkých cen ryb (platýse velkého a jazyka obecného) a vysokých cen pohonných hmot. Nizozemsko omezilo v roce 2009 kapacitu rybolovu s pevnými sítěmi, která několik posledních let trvale narůstala. Ve zprávě se uvádí, že vysoké ceny pohonných hmot mají silný dopad na hospodářskou životaschopnost rybářského loďstva a že zlepšení účinnosti využívání pohonných hmot má pro nizozemské rybářské loďstvo zásadní význam. Polsko : Ve zprávě byly pokyny použity, avšak jejich použití se omezilo pouze na biologický ukazatel. Zpráva neobsahuje hodnocení kapacity loďstva ve vztahu k rybolovným právům. V roce 2009 bylo z loďstva v Baltském moři s veřejnou podporou staženo 46 plavidel. Zpráva uvádí, že v rámci programu snižování intenzity rybolovu byl v roce 2009 počet dnů, které baltské loďstvo strávilo rybolovem, o 41,57 % nižší oproti úrovni z roku 2004. Od roku 2004 do roku 2009 klesl počet dnů rybolovu tresky obecné o celých 38 %. Snížení počtu zvláštních povolení k lovu tresky obecné bylo v roce 2009 dosaženo vyřazením 2/3 baltského loďstva z lovu tresky obecné. Zvláštní povolení k lovu tresky obecné obdrželo pouze 147 plavidel. Portugalsko : Ve zprávě byly pokyny použity, avšak zpráva neobsahuje hodnocení kapacity rybářského loďstva ve vztahu k rybolovným právům. V různých segmentech loďstva bylo s veřejnou podporou sešrotováno 24 plavidel, z toho 21 v rámci plánů obnovy populací štikozubce novozélandského nebo humra severského. V roce 2009 bylo do azorského loďstva zařazeno 34 plavidel postavených se státní podporou. Souhrnná činnost plavidel, na něž se vztahují tyto plány, se v porovnání s rokem 2008 zvýšila, ačkoli bylo využito jen 85 % přidělených dnů. V návaznosti na plán úpravy intenzity rybolovu pro plavidla mající povolení využívat drapáky k lovu mušlí v jižní oblasti, který byl přijat v roce 2008, byly v roce 2009 schváleny 2 žádosti o vyřazení z provozu. Na plavidla provozující rybolov v oblasti regulované NAFO se vztahoval plán obnovy populací platýse černého. V porovnání s rokem 2008 se celkový počet dnů rybolovu zvýšil, ačkoli stále ještě zůstal o 31 % nižší než v roce 2003. Rumunsko : Ve zprávě nebyly pokyny použity, nicméně se v ní tvrdí, že loďstvo pracuje udržitelným způsobem a druhy ryb jsou k dispozici v dostatečných množstvích. Loďstvo je celkově staré a ve špatném technickém stavu. Ze 443 plavidel v rejstříku rybářského loďstva bylo v roce 2009 celkem 160 plavidel aktivních. Na programové období ERF 2007–2013 je v plánu sešrotování některých plavidel. V roce 2009 bylo na základě správního rozhodnutí přijatého před přistoupením loďstvo rozšířeno o jedenáct nových plavidel a zároveň z něho bylo bez veřejné podpory vyřazeno šest plavidel. Rumunsko hodlá udržovat minimální úroveň svého rybářského loďstva (tzv. „minimum vitalis“), která se odhaduje na 12 až 13 moderních a výkonných rybářských plavidel. Slovinsko : Slovinsko pokyny částečně použilo. Z technického ukazatele vyplývá nízké využití loďstva (< 0,7). Biologický ukazatel nemohl být vypočten. V důsledku nedůvěry investorů neexistují téměř žádné investice do slovinského rybolovu. V roce 2009 přibyla 4 plavidla do segmentu plavidel o délce nepřesahující 12 metrů. Loďstvo má strukturální problémy, zvláště jde o stará plavidla a zastaralá lovná zařízení. Na programové období ERF 2007–2013 je v plánu sešrotování některých plavidel. Slovinsko provedlo svůj první plán řízení v historii slovinského mořského rybolovu. Od roku 2008 se provádí opatření týkající se snižování počtu vlečných sítí. Finsko : Ve zprávě nebyly pokyny použity, nicméně se v ní konstatuje, že celkově lze mít za to, že finské loďstvo je v přijatelné rovnováze s rybolovnými zdroji. Žádná z kvót nebyla v roce 2009 zcela vyčerpána. V roce 2009 byl proveden nový program snižování kapacity. Tento program byl zaměřen výhradně na plavidla s pasivním rybolovným zařízením, jelikož lov lososa na volném moři trpí nízkou ziskovostí v důsledku zákazu unášených tenatových sítí, který platí od roku 2008. V důsledku programu šrotování na rok 2009 byla z loďstva s veřejnou podporou stažena plavidla o celkové kapacitě 245 GT a celkovém výkonu 1 698 kW. Navzdory snížení kapacity ve srovnání s rokem 2003 vykazuje celková intenzita rybolovu finského loďstva od roku 2005 vzestupnou tendenci a v letech 2008 a 2009 se pouze stabilizovala. Švédsko : Ve zprávě byly pokyny použity. Z biologických i technických ukazatelů vyplývá nadměrná kapacita v několika segmentech. V rámci programového období ERF 2007–2013 upřednostňuje švédský operační program podporu sešrotování starých plavidel, přičemž v Baltském a Severním moři byly provedeny zvláštní šrotovací kampaně. Od roku 2007 byly v segmentu lovu pelagických druhů ryb zavedeny roční kvóty, což vedlo ke strukturální změně a určitému snížení kapacity. Během roku byla v oblasti lovu pelagických druhů zavedena převoditelná rybolovná práva. Z ukazatelů vyplývá nadměrná kapacita loďstva. Hrubá přidaná hodnota (HPH) ukazuje, že rybolov se podílí na švédském hospodářství ve všech segmentech. Spojené království : Pokyny nebyly použity, ale jsou uvedeny některé jiné technické, biologické a socioekonomické údaje. V období let 2000 až 2009 snížily svou kapacitu všechny segmenty loďstva s výjimkou segmentů využívajících vrše a vězence. Zpráva konstatuje, že kapacita loďstva Spojeného království jako celku přesahuje úroveň jeho rybolovných práv. V roce 2009 činila prostornost neaktivních plavidel 23 000 GT (11 % z celkového loďstva zapsaného v rejstříku) a jejich výkon činil 140 000 kW (17 % z celkového zapsaného loďstva). Problémy anglického pobřežního loďstva (plavidel o délce nepřesahující 10 metrů) byly způsobeny nerovnováhou mezi kapacitou tohoto loďstva a dostupnými kvótami. V roce 2009 bylo z rybářského loďstva vyřazeno celkem 65 plavidel o délce nepřesahující 10 metrů a byl zaveden systém stanovení maximálních počtů rybolovných povolení. TRENDY RYBOLOVNÉ KAPACITY BěHEM ROKU 2009 Podle rejstříku rybářského loďstva EU tvořilo rybářské loďstvo EU ke dni 31. prosince 2009 84 301 plavidel o celkové rybolovné kapacitě 1 797 183 GT a celkovém výkonu 6 606 556 kW. Během roku 2009 počet plavidel klesl o 1,53 %, zatímco prostornost klesla o 2,84 % a výkon klesl o 2,24 %. Tato čísla zahrnují i plavidla zapsaná v nejvzdálenějších regionech. Během sedmiletého období od roku 2003 do roku 2009 byla z loďstva EU (včetně nejvzdálenějších regionů) s veřejnou podporou stažena plavidla o celkové prostornosti přibližně 305 212 GT a celkovém výkonu asi 969 597 kW, z toho v roce 2009 byla stažena plavidla o prostornosti 39 273 GT a výkonu 117 236 kW. Výsledky u pevninského loďstva, tzn. vyjma plavidel zapsaných v nejvzdálenějších regionech Loďstvo, na něž se vztahuje režim vstupu a výstupu, tj. vyjma plavidel zapsaných v nejvzdálenějších regionech a plavidel, která se používají výhradně v akvakultuře, snížilo svou kapacitu v průběhu roku 2009 přibližně o 2,80 % z hlediska prostornosti a přibližně o 2,55 % z hlediska výkonu. Navzdory rozšířením loďstva v letech 2004 a 2007 je rybářské loďstvo EU nyní menší, než tomu bylo ke dni 1. ledna 2003. Během sedmiletého období od roku 2003 do roku 2009 se kapacita loďstva EU-15 snížila přibližně o 16 % z hlediska prostornosti i výkonu. Kapacita loďstva EU-10 se snížila o 31 % z hlediska prostornosti a o 27 % z hlediska výkonu. Rumunsko a Bulharsko stáhlo z provozu plavidla představující přibližně 7 % kapacity z hlediska výkonu. Výsledky u loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech Trend kapacity loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech uvádí souhrnně tabulka 4 v technické příloze. Kapacita loďstva zapsaného na Kanárských ostrovech se snížila jak z hlediska prostornosti, tak z hlediska výkonu. Ve francouzských zámořských departementech se prostornost loďstva snížila, avšak jeho celkový výkon se zvýšil, a to hlavně v důsledku regularizace výkonu motoru v návaznosti na vzrůst referenčních úrovní. Na Azorských ostrovech a na Madeiře se po provedení plánu rozvoje loďstva celkový výkon loďstva zvýšil, ačkoli jeho prostornost i nadále klesala. Ve všech případech byly referenční úrovně pro různé segmenty loďstva dodrženy. DODRžOVÁNÍ PRAVIDEL řÍZENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY Všechny členské státy dodržely tato pravidla včetně zvláštních omezení pro loďstva zapsaná v nejvzdálenějších regionech. V průměru je rybolovná kapacita loďstva EU zhruba o 9 % nižší než stropy rybolovné kapacity, které vyplývají z pravidel jejího řízení. Tabulky 1 a 2 v technické příloze této zprávy souhrnně ukazují, jak členské státy dodržovaly režim vstupu a výstupu a referenční úrovně ke dni 31. prosince 2009. KVALITA ZPRÁV čLENSKÝCH STÁTů Ve svých vnitrostátních zprávách použilo 14 členských států do určité míry pokyny pro hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Technické obtíže spojené s jejich použitelností, nedostupnost údajů a nedostatečná koordinace, zejména s vědeckými orgány v členských státech, nadále brání jejich používání. Když jsou pokyny použity, členské státy ne vždy z výsledků jejich použití vyvodí konkrétní závěry. V řadě případů však získané hodnoty ukazatelů rovnováhy naznačují nadměrnou rybolovnou kapacitu. Většina zpráv nezakládá souvislost mezi programy snižování intenzity rybolovu a úpravami kapacity loďstva. Je třeba mít na paměti, že v některých druzích rybolovu nebo rybolovných oblastech, např. ve Středomoří, neexistují žádné programy úpravy intenzity rybolovu. V případě úpravy intenzity rybolovu často neexistují jasné informace ohledně trendů intenzity u konkrétních druhů rybolovu nebo za loďstvo jako celek. Celkově se zdá, že dopad opatření k úpravě intenzity rybolovu na kapacitu loďstva je omezený, ale u některých loďstev se jejich důsledky projevují nízkou úrovní aktivity. Hodnocení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) bylo shrnuto následovně: - Celkově je úplnost a kvalita zpráv členských států za rok 2009 proměnlivá, ale ve srovnání se zprávami za rok 2008 došlo k všeobecnému zlepšení úplnosti. Společnou silnou stránkou zpráv členských států byl opět poskytnutý popis jejich loďstev, změn loďstev během roku a souvislostí s různými druhy rybolovu. Je třeba připomenout tyto klíčové body: - Ve srovnání se zprávami za rok 2008 došlo k zřetelnému celkovému zlepšení v poskytování požadovaných prvků zpráv. - Několik členských států, u nichž bylo konstatováno, že ve svých zprávách za rok 2008 neuvedly povinné prvky, zapracovalo tyto prvky do svých zpráv za rok 2009. - Švédsko, Španělsko a Spojené království neposkytly popis svých rybářských loďstev ve vztahu k různým druhům rybolovu. - Všechny členské státy uvedly, zda dodržují režimy vstupu a výstupu. - Pět členských států (Belgie, Kypr, Estonsko, Řecko a Španělsko) neposkytlo shrnutí slabých a silných stránek systému řízení loďstva. - Ve zprávách jedenácti členských států nebyly uvedeny plány zlepšení systémů řízení loďstva. - Sedm členských států neposkytlo informace o úrovni dodržování nástrojů politiky týkající se loďstva. Oproti zprávám členských států za rok 2008 se však jednalo o zlepšení. - Osm členských států neuvedlo celkový názor na to, zda jejich loďstvo bylo nebo nebylo v roce 2009 v rovnováze s jejich rybolovnými právy (oproti 14 členským státům, jež tuto informaci neuvedly ve zprávách za rok 2008). - Z hlediska dosaženého skóre se ze všech členských států nejvíce zlepšilo Řecko. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) rovněž vypracoval tabulku obsahující přehled hodnocení kvality a obsahu zpráv členských států, která je uvedena níže. Skóre jednotlivých členských států dosažené za zařazení požadovaných prvků do výročních zpráv[2] Q |Požadovaný prvek zprávy |Max skóre |BE |BG |CY |DK |EE |FI |DE |EL |EI |IT |LV |LT |MT |NL |PL |PT |RO |SI |ES |SE |UK | |1A |i) Popis loďstev |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |ii) Vazba s druhy rybolovu |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |0 |0 | | |iii) Vývoj loďstev |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 | |1B |i) Uvedení programů snižování intenzity rybolovu |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |0 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |ii) Dopad programů snižování intenzity rybolovu na rybolovnou kapacitu |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 | |1C |Uvedení dodržování režimu vstupu a výstupu a referenční úrovně |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | |1D |i) Shrnutí slabých a silných stránek systému řízení loďstva |1 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |0 |1 |1 | | |ii) Plán zlepšení systémů řízení loďstva |2 |0 |2 |2 |2 |0 |0 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |2 |2 |0 |2 |0 |2 |2 | | |iii) Informace o úrovni dodržování nástrojů politiky týkající se loďstva |1 |0 |1 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 | |1E |Informace o změnách správních postupů vztahujících se k řízení loďstva |1 |0 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 | |2 |Rozsah zprávy 10 stran nebo méně |1 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |0 |0 |1 |0 | |O |Celkové posouzení rovnováhy mezi kapacitou a rybolovnými právy |3 |3 |3 |0 |3 |3 |0 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |0 |0 |0 |0 |3 | | Celkové skóre: | 24 |19 |24 |18 |23 |19 |19 |19 |23 |14 |23 |22 |20 |21 |22 |24 |20 |19 |20 |8 |18 |20 | | Skóre jednotlivých členských států dosažené za kvalitu požadovaných prvků ve výročních zprávách Q |Požadovaný prvek zprávy |Max. skóre |BE |BG |CY |DK |EE |FI |DE |EL |EI |IT |LV |LT |MT |NL |PL |PT |RO |SI |ES |SE |UK | |1A |i) Popis loďstev |3 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 |1,5 |3 |2 |2 |3 |1,5 |2 |3 |3 |3 |3 |3 | | |ii) Vazba s druhy rybolovu |3 |1 |2 |3 |2 |2,5 |3 |3 |2,5 |2 |3 |3 |2 |2,5 |2 |1,5 |2,5 |3 |0,5 |0 |0 |0 | | |iii) Vývoj loďstev |3 |2 |2,5 |0,5 |3 |2,5 |3 |3 |1 |0 |1 |3 |1,5 |2 |2 |1,5 |2 |3 |2 |0 |3 |3 | |1B |i) Uvedení programů snižování intenzity rybolovu |3 |2,5 |0,5 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 | | |ii) Dopad programů snižování intenzity rybolovu na rybolovnou kapacitu |3 |2 |2 |3 |3 |3 |2,5 |1 |3 |1,5 |3 |1,5 |3 |3 |2 |3 |3 |3 |0,5 |0 |1,5 |3 | |1C |Uvedení dodržování režimu vstupu a výstupu a referenční úrovně |3 |1,5 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 |2,5 |1,5 |3 |0 |2,5 |3 |3 |3 |2 |0 |3 | |1D |i) Shrnutí slabých a silných stránek systému řízení loďstva |3 |0 |1,5 |0 |3 |0 |1,5 |2 |0 |0 |1,5 |3 |2,5 |1,5 |3 |3 |1,5 |3 |3 |0 |1,5 |0 | | |ii) Plán zlepšení systémů řízení loďstva |3 |0 |1,5 |2 |2 |0 |0 |0 |1,5 |0 |2,5 |0 |0 |0 |0 |3 |2,5 |0 |3 |0 |1,5 |3 | | |iii) Informace o úrovni dodržování nástrojů politiky týkající se loďstva |3 |0 |0,5 |0 |0 |0 |1,5 |0 |0,5 |0 |0,5 |0 |0 |2 |1 |3 |2,5 |1 |2 |1,5 |1,5 |0 | |1E |Informace o změnách správních postupů vztahujících se k řízení loďstva |3 |0 |1,5 |3 |3 |0 |2,5 |3 |2,5 |0 |1 |3 |0 |1,5 |3 |3 |1,5 |2 |2 |0 |1,5 |3 | |2 |Rozsah zprávy 10 stran nebo méně |nepoužije se | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |O |Celkové posouzení rovnováhy mezi kapacitou a rybolovnými právy |3 |2 |2 |0 |3 |2 |0 |2 |1,5 |0 |1,5 |1,5 |2 |0 |1,5 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |3 | | Celkové skóre : | 33 |14,0 |20,0 |20,5 |28,0 |18,5 |22,5 |20,0 |21,5 |12,5 |21,5 |23,5 |17,5 |20,5 |20,5 |25,0 |23,5 |23,5 |22,0 |9,5 |16,5 |24,0 | | ZÁVěRY KOMISE V průběhu roku 2009 činilo i nadále celkové snižování kapacity loďstva v průměru 2 až 3 %, jak tomu bylo i v předchozích letech. Celkový trend rybolovné kapacity od roku 1992, znázorněný na obrázcích 3 až 5 v technické příloze, nevykazuje žádnou výraznou změnu tendence. Komise se obává, že celkový výkon loďstva, jak je zachycen v rejstřících EU a členských států, možná efektivně neodráží výkon plavidel provozovaných na moři, což je problém, který se bude řešit uplatňováním nového nařízení o kontrole a jeho prováděcích pravidel. Hospodářské údaje za rok 2009 nebyly u většiny členských států k dispozici, přičemž v takovém případě zprávy obsahují údaje za rok 2008. Výroční hospodářská zpráva[3] ukazuje zhoršení hospodářské výkonnosti v roce 2008. Lze důvodně konstatovat, že na hospodářskou výkonnost loďstva v roce 2009 měly vliv vysoké ceny pohonných hmot v roce 2008 a následné hospodářské krize. Kromě toho je ze zpráv členských států patrné, že rybolovná činnost, vyjádřená průměrným počtem dnů rybolovu na jedno plavidlo, je poměrně nízká a často, když jsou k dispozici časové řady, vykazuje klesající tendenci. Výše kapacity vyřazené s veřejnou podporou z provozu v roce 2009 vzrostla přibližně o 10 % oproti roku 2008. Snížení kapacity z veřejných prostředků představovalo 73 % čistého snížení prostornosti a 79 % čistého snížení výkonu v roce 2009. To zřejmě naznačuje, že hospodářské problémy a nedostatek rybolovných práv v důsledku nadměrného využívání zdrojů stlačují velikost loďstva směrem dolů. U mnoha členských států je velikost loďstva značně nižší než jsou stropy rybolovné kapacity, jež vyplývají z režimu vstupu a výstupu, jak je uvedeno výše. Kromě toho programy vyřazování plavidel z provozu, které vždy představovaly dobrovolnou možnost pro vlastníky plavidel, jsou důsledkem špatných hospodářských výsledků a nikoli nutně důsledkem stavu rybích populací. Tyto aspekty vyzývají k zamyšlení nad úlohou omezení rybolovné kapacity a zpochybňují nutnost a účinnost veřejně financovaného snižování kapacity. Zavedení individuálních převoditelných práv v některých druzích rybolovu vedlo k snížením kapacity bez veřejné podpory. Rozšíření systémů individuálních převoditelných práv na více druhů rybolovu, zejména na ty s větším nadbytkem rybolovné kapacity, by mohlo usnadnit jeho úpravu. Přestože se zdá, že některá konkrétní loďstva jsou přiměřeně v rovnováze s příslušnými rybolovnými právy, celkové hodnocení naznačuje nadbytek rybolovné kapacity. K tomuto závěru lze dospět na základě kombinace nadměrného rybolovu, tj. nadměrné úmrtnosti některých populací způsobené rybolovem, která vyžaduje snížení intenzity rybolovu, nízkého využívání kapacity, tj. velmi malého průměrného počtu dnů rybolovu na jedno plavidlo, a nízké ziskovosti. Kvůli stávajícímu tempu snižování kapacity, které je alespoň částečně kompenzováno technickým pokrokem, bude obtížné odstranit nadbytečnou kapacitu v krátkodobém horizontu, pokud současná politika nedozná žádných změn. Neměla by být promeškána příležitost realizovat politické změny potřebné k odstranění nadměrné kapacity loďstva v rámci nadcházející reformy společné rybářské politiky. [1] V souladu s článkem 14 nařízení č. 2371/2002 a článkem 12 nařízení č. 1438/2003. [2] Francouzská zpráva nebyla předložena včas, aby ji mohla pracovní skupina VTHVR ohodnotit. [3] Výroční hospodářská zpráva o evropském rybářském loďstvu za rok 2010, ISBN 978-92-79-17117-8.