V určitých případech během pandemie COVID-19 i nadále probíhala soudní jednání a rovněž byla vydávána soudní rozhodnutí. Během omezení volného pohybu osob v letech 2020 a 2021 byla pravidelně vydávána soudní rozhodnutí, zejména ve většině případů občanských řízení ve druhém nebo vyšším stupni. Během druhého omezení volného pohybu osob (počínaje dnem 7. listopadu 2020) bylo navíc umožněno, aby se před trestními, občanskými a správními soudy konala řízení řady různých kategorií případů, mimo jiné prostřednictvím telekonferencí či konferencí na dálku. Na základě návrhu ministerstva spravedlnosti, který byl soudy přijat, budou řízení odložená během pandemie COVID-19 přeložena do blízké budoucnosti, aniž by stranám byly ukládány další poplatky. Veškerá řízení o výkonu rozhodnutí, včetně dražeb, však byla po většinu roku 2020 pozastavena a na základě společných ministerských rozhodnutí zůstala pozastavena až do začátku dubna 2021 .

Obavy související s postupem jmenování nejvyšších soudců a státních zástupců přetrvávají. Tři hlavní složky soudnictví mají vysokou míru samosprávy. Existují tři nejvyšší soudní rady, jedna pro každou složku soudnictví, v nichž není zastoupena výkonná a zákonodárná moc. Tyto rady rozhodují o jmenování, povýšeních, přeloženích a přidělování soudců v rámci příslušných složek soudnictví, jakož i státních zástupců. Nejvýše postavení soudci a státní zástupci, jako je předseda a místopředseda Státní rady či Nejvyššího soudu, jsou dle ústavy jmenováni prezidentským dekretem na návrh Rady ministrů . V listopadu 2020 skupina GRECO ve své poslední zprávě znovu vyjádřila obavy týkající se systému jmenování nejvyšších soudců (včetně předsedy Nejvyššího soudu), zejména proto, že tyto funkce podléhají potenciálně silnému vlivu ze strany výkonné moci, a doporučila provést revizi způsobu výběru a zajistit zapojení soudců do tohoto procesu . Řecké orgány v blízké budoucnosti neplánují přezkoumat postup jmenování . Vláda trvá na tom, že uplatňování stávajících právních předpisů poskytuje dodatečné prvky brzd a protivah . Ministr spravedlnosti mimo jiné sestavuje seznam uchazečů na základě objektivních kritérií délky výkonu funkce (například počet let odpracovaných u příslušného soudu) . Tento seznam je projednáván na konferenci předsedů (mluvčích) parlamentu (současní a bývalí předsedové, kteří jsou stále členy parlamentu, místopředsedové parlamentu, předsedové parlamentních výborů, předsedové politických skupin a jeden nezávislý člen parlamentu) . Ministr není povinen řídit se stanoviskem parlamentu . V praxi se výkonná a zákonodárná moc vždy dohodnou na výběru uchazečů navržených ke jmenování. Neúspěšní uchazeči nemají možnost napadnout před nezávislým soudem rozhodnutí o tom, že nebudou navrženi na jmenování .

Systém soudů v Řecku je založen na oddělení obecných občanských a trestních soudů a správních soudů. Občanské soudy sestávají ze 154 smírčích soudů, 63 soudů prvního stupně, 19 odvolacích soudů a Nejvyššího soudu, který je kasačním soudem. Trestní soudy tvoří 41 soudů pro méně závažné trestné činy, 63 soudů prvního stupně, 19 odvolacích soudů, smíšené trestní soudy, které se skládají z profesionálních soudců a přísedících, a Nejvyšší soud. Správní soudy jsou tvořeny 30 správními soudy prvního stupně, devíti odvolacími správními soudy a Státní radou. Účetní dvůr má dvojí povahu – částečně působí jako soud a částečně jako správní orgán pověřený auditem veřejných účtů. Řecko nemá formálně žádný ústavní soud, přičemž pravomoc přezkoumávat ústavnost právních předpisů přísluší všem řeckým soudům. Soudci a státní zástupci tvoří konsolidovaný orgán „soudců a státních zástupců“, pro nějž platí do značné míry homogenní systém výběrových řízení, kariérního postupu, práv a povinností. Řecký systém tvoří výhradně soudci a státní zástupci z povolání. Ti jsou přidělováni k občanským či trestním soudům, popř. ke správním soudům. Státních zastupitelství je 63 při soudech prvního stupně, 19 při odvolacích soudech a při Nejvyšším soudu působí nejvyšší státní zástupce. Kromě toho byly v roce 2021 úřad státního zástupce pro hospodářské a finanční trestné činy a úřad státního zástupce pro trestné činy korupce sloučeny do jediného státního zastupitelství. Řecko se podílí na činnosti Úřadu evropského veřejného žalobce. V Řecku funguje 63 advokátních komor – jedna v každém sídle soudu prvního stupně.

IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah

Řecko je parlamentní demokracií s jednokomorovým parlamentem. Dělba moci je zakotvena v ústavě. Legislativní pravomoc náleží parlamentu a prezidentovi a zákonodárnou iniciativu mají parlament a vláda .

Byly učiněny další kroky s cílem zlepšit kvalitu legislativního postupu. Probíhá uvádění zákona o výkonné státní moci do praxe s cílem standardizovat a zefektivnit fázi přípravy legislativního postupu a zlepšit její přípravu. Tento zákon zavedl novou výkonnou veřejnou službu, předsednictví vlády, jež se má aktivněji podílet na legislativním postupu prostřednictvím generálního sekretariátu pro právní a parlamentní záležitosti. Na konci roku 2020 generální sekretariát pro právní a parlamentní záležitosti vydal pokyny všem ministerstvům týkající se vypracování návrhu zpráv o posouzení dopadů v podobě průvodního dokumentu k právním předpisům, a metodiky a kodifikace právních předpisů. Byl zřízen interdisciplinární orgán, výbor pro hodnocení kvality tvorby právních předpisů, aby mohl i nadále provádět kontrolu kvality každého návrhu zákona v souladu se zásadami tvorby právních předpisů, jakož i ústavnosti návrhu legislativních ustanovení. Byl zřízen ústřední kodifikační výbor s cílem koordinovat kodifikaci práva a vypracovat roční kodifikační plán. V září 2020 vláda schválila první roční plán a práce pokračují. Podle vnitrostátních zúčastněných stran tyto reformní iniciativy zlepšily kvalitu návrhů zákona předložených parlamentu a přispěly ke značnému snížení úprav „na poslední chvíli“, které obsahovaly ustanovení, jež nesouvisela s hlavními ustanoveními zákona. Zúčastněné strany, a zejména veřejný ochránce práv, však mnohdy nedostávají návrhy právních předpisů včas, a někdy až po zveřejnění návrhu . Konzultace s veřejným ochráncem práv a zúčastněnými stranami probíhá přibližně u poloviny navrhovaných právních předpisů. Kromě toho vláda zapojila nevládní organizace do různých iniciativ, například národní plán pro osoby se zdravotním postižením nebo reformy rodinného práva.

Během pandemie COVID-19 Řecko nevyhlásilo nouzový stav. Veškerá příslušná opatření byla přijata v rámci běžného legislativního postupu. Žádný soud dosud neuvedl, že by v této souvislosti rozhodl o přijatých opatřeních. Parlament umožnil, aby se během tohoto období konalo hlasování za určitých podmínek před parlamentními zasedáními, a to zasláním dopisu nebo faxu, nebyl-li k dispozici vyspělejší digitální systém, s uvedením záležitosti, o níž se hlasuje, a podpisem daného poslance. Ačkoli jsou okolnosti, kdy lze tuto možnost využít, omezené, parlament se rozhodl pro flexibilní interpretaci svých vnitřních předpisů a netrval na fyzické přítomnosti svých poslanců, aby přizpůsobil situaci pandemii COVID-19.

Pravomoci úřadu veřejného ochránce práv byly posíleny. Na základě nových právních ustanovení, která byla přijata na konci roku 2020 , je veřejný ochránce práv určen coby národní mechanismus pro vyšetřování případů svévole s odpovědností za shromažďování, zaznamenávání, posuzování a vyšetřování stížností na činnost nebo nečinnost příslušníků donucovacích orgánů. Nová ustanovení zajistila pro úřad veřejného ochránce práv řadu nástrojů a mechanismů, jakož i potřebné lidské zdroje. Veřejný ochránce práv průběžně sleduje úroveň souladu veřejné správy s jeho doporučeními . V souvislosti s pandemií COVID-19 žádný státní orgán oficiálně nekontaktoval veřejného ochránce práv, který však na základě vlastní iniciativy předložil řadu doporučení týkajících se zejména zranitelných skupin. Součástí jeho výroční zprávy pro OSN bylo uvedení informací popisujících omezení související s onemocněním COVID-19. Vzhledem k závažnosti migrace a azylu v Řecku veřejný ochránce práv do těchto záležitostí zasahuje a nedávno zveřejnil zprávu z vlastní iniciativy o údajném navracení migrantů.

Požadavky na registraci nevládních organizací působících v oblasti azylu, migrace a sociálního začleňování vyvolávají i nadále obavy. Tyto obavy o schopnost nevládních organizací působit v Řecku a získávat finanční podporu s ohledem na pravidla pro registraci a certifikaci zavedená v roce 2020 byly zdůrazněny v nedávné zprávě Rady odborníků na právo nevládních organizací Rady Evropy třemi zvláštními zpravodaji OSN, Agenturou Evropské unie pro základní práva a jednou nevládní organizací specializující se na otázky azylu, migrace a sociálního začleňování . Na cíl, který sleduje právní úprava, konkrétně zajištění transparentnosti při registraci, lze nahlížet jako na legitimní. Požadavky na registraci by však neměly přesahovat to, co je nezbytné a přiměřené, a především by neměly vytvářet nadměrnou zátěž. Před Státní radou se projednává odvolání týkající se některých aspektů právních předpisů. Nevládní organizace, kterým byla zamítnuta registrace z důvodu nesplnění formálních či zásadních kritérií, podaly stížnost k veřejnému ochránci práv.

Příloha I: Seznam zdrojů*

* Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke zprávě o právním státu 2021 je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Amnesty International (2020), Řecko: regulace nevládních organizací působících v oblasti migrace a azylu ohrožuje občanský prostor .

Amnesty International (2020), Řecko: znepokojující právní vývoj pro žadatele o azyl a nevládní organizace

Středisko pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků za rok 2021 (odkaz bude přidán, až bude k dispozici).

Rada Evropy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů – Řecko ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece )

Dianeosis (2019), Soudnictví v Řecku: návrhy na moderní systém soudnictví ( https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf )

Generální ředitelství pro komunikaci (2019), bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoje podniků ke korupci v EU.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce.

Evropská komise (2020), zpráva o právním státu, kapitola o stavu právního státu v Řecku.

Evropská komise (2021), zpráva o posíleném dohledu pro Řecko ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf ).

Výzkumná služba Evropského parlamentu (2020), Parlamenty v režimu pohotovosti: jak parlamenty členských států pokračují v činnosti během pandemie ( https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)649396 ).

Agentura Evropské unie pro základní práva, příspěvek od Agentury Evropské unie pro základní práva do zprávy o právním státu 2021.

Rada odborníků na právo nevládních organizací, Konference mezinárodních nevládních organizací Rady Evropy (2020), stanovisko ke slučitelnosti nedávných a plánovaných změn řeckých právních předpisů o registraci nevládních organizací s evropskými normami ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d ).