Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) /* COM/2011/0626 final/3 - 2011/0281 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU NÁVRH KOMISE TÝKAJÍCÍ SE VÍCELETÉHO FINANčNÍHO RÁMCE NA ROKY 2014–2020 [1] stanoví rozpočtový rámec a hlavní orientaci společné zemědělské politiky (SZP). Na tomto základě Komise předkládá soubor nařízení, jimiž se stanoví legislativní rámec pro SZP v období let 2014–2020, spolu s posouzením dopadů alternativních scénářů pro rozvoj této politiky. Stávající reformní návrhy vycházejí ze sdělení o budoucnosti SZP do roku 2020[2], které vymezilo široké politické možnosti s cílem reagovat na budoucí úkoly zemědělství a venkovských oblastí a splnit cíle stanovené pro SZP, kterými jsou zejména 1) životaschopná produkce potravin; 2) udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a 3) vyvážený územní rozvoj. Reformním orientacím ve sdělení se již dostalo široké podpory během interinstitucionální debaty[3] a konzultace zúčastněných stran, které proběhly v rámci posouzení dopadů. Společným tématem, které z tohoto procesu vyplynulo, je potřeba podpořit účinnost zdrojů k dosažení inteligentního a udržitelného růstu zemědělství a venkovských oblastí EU podporujícího začlenění v souladu se strategií Evropa 2020 a zachovat strukturu SZP ve dvou pilířích, které k dosažení stejných cílů využívají vzájemně se doplňující nástroje. Pilíř I se vztahuje na přímé platby a tržní opatření k poskytování podpory základního ročního příjmu zemědělců EU a podpory v případě konkrétního narušení trhu, zatímco pilíř II se zaměřuje na rozvoj venkova, kdy členské státy vypracovávají a spolufinancují víceleté plány podle společného rámce[4]. Následné reformy SZP vedly ke zvýšení tržní orientace zemědělství při poskytování podpory příjmu producentů, lépe začlenily požadavky v oblasti životního prostředí a posílily podporu rozvoje venkova jako integrované politiky určené pro rozvoj venkovských oblastí v celé EU. Tento reformní proces však také přinesl požadavky na lepší rozdělování podpory mezi členské státy a v členských státech a rovněž požadavky na lepší zaměření opatření, jejichž účelem je řešení úkolů v oblasti životního prostředí, a na účinnější odstraňování zvýšené nestability trhů. V minulosti reformy především reagovaly na vnitřní problémy, od obrovských přebytků po krize bezpečnosti potravin. Sloužily EU dobře jak na domácí, tak na mezinárodní scéně. Většina dnešních úkolů však vyplývá z faktorů, které se nacházejí vně zemědělství, a proto si vyžadují politickou reakci širšího záběru. Očekává se, že tlak na příjmy zemědělství bude trvat i nadále, neboť zemědělci čelí většímu počtu rizik, zpomalování produktivity a snižování marží z důvodu zvyšujících se cen vstupů. Proto je nezbytné zachovat podporu příjmů a posílit nástroje, aby bylo možné lépe řešit rizika a reagovat na krizové situace. Silné zemědělství má zásadní význam pro potravinářský průmysl EU a celosvětové zabezpečení potravin. Po zemědělství a venkovských oblastech se zároveň požaduje, aby zvýšily úsilí o dosažení ambiciózních cílů v oblasti klimatu, energie a strategie biologické rozmanitosti, jež jsou součástí strategie Evropa 2020. Zemědělcům, kteří jsou spolu s lesníky hlavními hospodáři s půdou, bude muset být poskytnuta podpora při příjímání a udržování zemědělských systémů a postupů, jež co nejvíce přispívají ke splnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu, neboť tržní ceny neodrážejí poskytování těchto veřejných statků. Zásadní význam pro růst podporující začlenění a soudržnost bude mít také co nejlepší využití rozmanitých možností venkovských oblastí. Budoucí SZP tedy nebude jen politikou, která se zabývá pouze malou, i když zásadní částí ekonomiky EU, ale také politikou strategického významu pro zabezpečení potravin, pro životní prostředí a územní rovnováhu. V tom spočívá přidaná hodnota skutečně společné politiky EU, která co nejúčinněji využívá omezených rozpočtových zdrojů a v celé EU zachovává udržitelné zemědělství, řeší důležité přeshraniční otázky, jako jsou klimatické změny, posiluje solidaritu mezi členskými státy a zároveň umožňuje pružnost v uspokojování místních potřeb. Rámec stanovený v návrhu víceletého finančního rámce předpokládá, že SZP by si měla uchovat svou strukturu dvou pilířů s rozpočtem pro každý pilíř v nominální hodnotě na úrovni roku 2013 a jasné zaměření na dosahování výsledků v oblasti hlavních priorit EU. Přímé platby by měly podporovat udržitelnou produkci díky tomu, že se 30 % jejich rozpočtového finančního krytí přidělí závazným opatřením, která jsou příznivá pro klima a životní prostředí. Úrovně plateb by se měly postupně sbližovat a pro platby velkým příjemcům by se měly postupně stanovit stropy. Rozvoj venkova by měl být s ostatními sdíleně řízenými fondy EU s posíleným postupem zaměřeným na výstupy začleněn do společného strategického rámce a měl by podléhat jasnější a vylepšené podmíněnosti ex ante . Pokud jde o tržní opatření, mělo by financování SZP rovněž být posíleno dvěma nástroji vně víceletého finančního rámce: 1) nouzovou rezervou pro reakci na krizové situace a 2) rozšířením oblasti působnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Na tomto základě jsou hlavní prvky legislativního rámce pro SZP během období 2014–2020 stanoveny v těchto nařízeních: - v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (dále jen „nařízení o přímých platbách“), - v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů) (dále jen „nařízení o jednotné společné organizaci trhů“), - v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (dále jen „nařízení o rozvoji venkova“), - v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky (dále jen „horizontální nařízení“), - v návrhu nařízení Rady, kterým se určují opatření na stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty, - v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování přímých plateb zemědělcům v roce 2013, - návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy. Nařízení o rozvoji venkova vychází z návrhu předloženého Komisí dne 6. října 2011, který stanoví společná pravidla pro všechny fondy fungující podle společného strategického rámce[5]. Bude následovat nařízení o režimu pro nejchudší osoby, pro který jsou finanční prostředky v současné době zařazeny v rámci jiné linie víceletého finančního rámce. Vzhledem k námitkám vysloveným Soudním dvorem Evropské unie se kromě toho rovněž připravují nová pravidla o zveřejňování informací o příjemcích, jejichž záměrem je najít nejvhodnější způsob, jak sloučit právo příjemců na ochranu osobních údajů se zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ POSOUZENÍ DOPADů NA ZÁKLADě ZHODNOCENÍ STÁVAJÍCÍHO POLITICKÉHO RÁMCE A ANALÝZY BUDOUCÍCH ÚKOLů A POTřEB POSUZUJE A SROVNÁVÁ DOPAD TřÍ ALTERNATIVNÍCH SCÉNÁřů. JEDNÁ SE O VÝSLEDEK DLOUHÉHO PROCESU ZAHÁJENÉHO V DUBNU 2010 A řÍZENÉHO MEZIÚTVAROVOU SKUPINOU, KTERÁ SHROMÁžDILA ROZSÁHLOU KVANTITATIVNÍ A KVALITATIVNÍ ANALÝZU, STANOVILA VÝCHOZÍ HODNOTU V PODOBě STřEDNěDOBÝCH PROJEKCÍ PRO ZEMěDěLSKÉ TRHY A PřÍJEM DO ROKU 2020 A VYMODELOVALA DOPAD RůZNÝCH POLITICKÝCH SCÉNÁřů NA EKONOMIKU ODVěTVÍ. Tři scénáře vypracované v posouzení dopadů jsou: 1) scénář přizpůsobení, který pokračuje ve stávajícím politickém rámci a řeší jeho největší nedostatky, jako je rozdělování přímých plateb; 2) scénář integrace, který přináší zásadní změny politiky ve formě silnějšího zaměření a ekologizace přímých plateb a posíleného strategického zaměření politiky rozvoje venkova v lepší koordinaci s ostatními politikami EU a rozšiřuje právní základ pro širší oblast působnosti spolupráce producentů, a 3) scénář nového zaměření, který přesměrovává politiku výlučně na životní prostředí a navrhuje postupné ukončení přímých plateb za předpokladu, že produkční kapacitu lze udržet bez podpory a že sociálně ekonomické potřeby venkovských oblastí vyřeší ostatní politiky. Na pozadí hospodářské krize a tlaku na veřejné finance, na něž EU reagovala strategií Evropa 2020 a návrhem víceletého finančního rámce, přikládají všechny tři scénáře jinou váhu každému ze tří politických cílů budoucí SZP, jež se zaměřuje na konkurenceschopnější a udržitelnější zemědělství v dynamických venkovských oblastech. S cílem dosáhnout lepšího souladu se strategií Evropa 2020, zejména pokud jde o účinnost zdrojů, bude mít zvýšení zemědělské produktivity za podpory výzkumu, předávání znalostí a podpory spolupráce a inovací (včetně evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti) stále zásadnější význam. Vzhledem k tomu, že zemědělská politika EU již nepůsobí v politickém prostředí narušujícím obchod, očekává se další tlak na odvětví v důsledku pokračující liberalizace, zejména v rámci rozvojového programu z Dohá nebo dohody o volném obchodu s organizací Mercosur. Tyto tři politické scénáře byly vypracovány s ohledem na preference vyjádřené v konzultaci, která proběhla v souvislosti s posouzením dopadů. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby mezi 23. listopadem 2010 a 25. lednem 2011 předložily příspěvky, a 12. ledna 2011 byl zorganizován poradní výbor. Hlavní body jsou shrnuty níže[6]: - Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda, že pro řešení úkolů v oblasti zabezpečení potravin, udržitelného hospodaření s přírodními zdroji a územního rozvoje je zapotřebí silná SZP založená na dvoupilířové struktuře. - Většina respondentů se domnívá, že SZP by měla hrát roli při stabilizaci trhů a cen. - Zúčastněné strany mají rozdílné názory na zaměření podpory (zejména přerozdělování přímé podpory a omezení plateb). - Panuje shoda, že oba pilíře mohou hrát důležitou roli při zvýšení úsilí v oblasti ochrany klimatu a posílení environmentálního profilu ve prospěch společnosti EU. Širší veřejnost argumentuje, že platby v rámci pilíře I mohou být účinněji využity, ačkoli mnoho zemědělců věří, že tomu tak je již dnes. - Respondenti si přejí, aby součástí budoucího růstu a rozvoje byly všechny oblasti EU, včetně znevýhodněných oblastí. - Mnoho respondentů zdůraznilo potřebu integrace SZP s ostatními politikami, jako jsou politika životního prostředí, zdravotní politika, politika obchodu a rozvoje. - Inovace, rozvoj konkurenceschopných podniků a poskytování veřejných statků občanům EU jsou vnímány jako způsoby, jak sladit SZP se strategií Evropa 2020. Posouzení dopadů tedy porovnalo tři alternativní politické scénáře: Scénář nového zaměření by urychlil strukturální přizpůsobení v odvětví zemědělství a posunul produkci do nákladově nejúčinnějších oblastí a nejziskovějších odvětví. Přestože by výrazně zvýšil finanční prostředky pro životní prostředí, kvůli omezenému rozsahu tržní intervence by odvětví rovněž vystavil větším rizikům. Kromě toho by představoval výrazné náklady pro společnost i životní prostředí, neboť méně konkurenceschopné oblasti by musely čelit podstatné ztrátě příjmů a zhoršení životního prostředí, jelikož politika by přišla o výhodu přímých plateb spojených s podmíněností. Na druhé straně spektra by scénář přizpůsobení svým omezeným, nicméně hmatatelným zlepšením konkurenceschopnosti zemědělství a environmentálního profilu nejlépe umožňoval politickou kontinuitu. Lze však vážně pochybovat o tom, zda by tento scénář mohl odpovídajícím způsobem řešit důležité budoucí úkoly v oblasti klimatu a životního prostředí, na kterých také stojí dlouhodobá udržitelnost zemědělství. Scénář integrace přináší zásadní změnu ve formě většího zaměření a ekologizace přímých plateb. Analýza ukazuje, že ekologizace je možná za rozumných nákladů pro zemědělce, ačkoli jisté administrativní zátěži se vyhnout nelze. Rovněž je možné dát rozvoji venkova nový podnět za předpokladu, že členské státy a regiony účinně využijí nových možností a že společný strategický rámec spolu s ostatními fondy EU neodstraní synergie s pilířem I nebo neoslabí hlavní silné stránky rozvoje venkova. Dojde-li k dosažení správné rovnováhy, tento scénář nejlépe vyřeší dlouhodobou udržitelnost zemědělství a venkovských oblastí. Posouzení dopadů proto dospělo k závěru, že scénář integrace je nejvyrovnanější, neboť postupně uvádí SZP v soulad se strategickými cíli EU, a tuto rovnováhu lze rovněž nalézt při provádění různých prvků legislativních návrhů. Bude také nezbytné vypracovat hodnotící rámec pro měření výkonnosti SZP pomocí společného souboru ukazatelů napojených na politické cíle. V průběhu celého procesu bylo významným hlediskem zjednodušení, jehož by mělo být dosaženo různými způsoby, například zefektivněním podmíněnosti a tržních nástrojů nebo struktury režimu pro malé zemědělce. Ekologizace přímých plateb by kromě toho měla být strukturována tak, aby minimalizovala administrativní zátěž, včetně nákladů na kontroly. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU NAVRHUJE SE ZACHOVÁNÍ STÁVAJÍCÍ STRUKTURY SZP VE DVOU PILÍřÍCH S TÍM, žE SE KAžDOROčNÍ ZÁVAZNÁ OPATřENÍ S OBECNÝM POUžITÍM V PILÍřI I DOPLNÍ O DOBROVOLNÁ OPATřENÍ, JEž JSOU LÉPE PřIZPůSOBENA VNITROSTÁTNÍM A REGIONÁLNÍM ZVLÁšTNOSTEM V RÁMCI VÍCELETÉHO PROGRAMOVÉHO POJETÍ V PILÍřI II. ÚčELEM NOVÉ STRUKTURY PřÍMÝCH PLATEB JE VšAK LEPšÍ VYUžITÍ SYNERGIÍ S PILÍřEM II, KTERÝ JE PAK UMÍSTěN DO SPOLEčNÉHO STRATEGICKÉHO RÁMCE, ABY BYLO MOžNÉ ZAJISTIT LEPšÍ KOORDINACI S OSTATNÍMI SDÍLENě řÍZENÝMI FONDY EU. Proto je rovněž zachována stávající struktura čtyř základních právních nástrojů, ačkoli je oblast působnosti nařízení o financování rozšířena, aby spojila společná ustanovení do nástroje nyní zvaného horizontální nařízení. Návrhy jsou v souladu se zásadou subsidiarity. SZP je vskutku společná politika: jedná se o oblast sdílených pravomocí mezi EU a členskými státy, která je spravována na úrovni EU s cílem zachovat udržitelné a rozmanité zemědělství v celé EU, řešit důležité přeshraniční otázky, jako je změna klimatu, a posílit solidaritu mezi členskými státy. S ohledem na význam budoucích úkolů v oblasti zabezpečení potravin, životního prostředí a územní rovnováhy zůstává SZP strategicky důležitou politikou, která je nejúčinnější reakcí na politické úkoly a zajišťuje nejefektivnější využití rozpočtových zdrojů. Dále se navrhuje zachování stávající struktury nástrojů ve dvou pilířích, kdy členské státy mají více prostoru přizpůsobit řešení místním zvláštnostem a spolufinancovat pilíř II. Do pilíře II jsou rovněž umístěny nové evropské inovační partnerství a soubor nástrojů pro řízení rizik. Politika zároveň bude v lepším souladu se strategií Evropa 2020 (včetně společného rámce s ostatními fondy EU) a byla by zavedena řada zlepšení a zjednodušujících prvků. Analýza provedená v rámci posouzení dopadů dále jasně ukazuje cenu, kterou by bylo nutno zaplatit, kdyby nebylo přijato žádné opatření, v podobě negativních důsledků pro hospodářství, životní prostředí a společnost. Nařízení o jednotné společné organizaci trhů stanoví pravidla pro společnou organizaci zemědělských trhů, přičemž režim podpory nejchudších osob bude umístěn do samostatného nástroje. Krize v odvětví mléka v letech 2008–2009 poukázala na potřebu zachování účinného mechanismu záchranné sítě a zefektivnění dostupných nástrojů. Následná diskuse skupiny odborníků na vysoké úrovni pro mléko rovněž zdůraznila potřebu zlepšit fungování potravinového řetězce. Cílem nařízení je tedy zefektivnit, rozšířit a zjednodušit ustanovení na základě dosavadních zkušeností s veřejnou intervencí, soukromým skladováním, výjimečnými/mimořádnými opatřeními a podporou konkrétním odvětvím a rovněž usnadnit spolupráci prostřednictvím organizací producentů a mezioborových organizací. Některé odvětvové podpory se zrušují (např. pro odstředěné mléko, chmel a bource morušového). Režim kvót na mléko a zákaz výsadby vinné révy skončí v rámci stávajících právních předpisů, které jsou proto v tomto ohledu ponechány beze změny. Kvóty na cukr budou ukončeny do 30. září 2015. Zavádí se jednotné ustanovení týkající se chorob zvířat / ztráty důvěry spotřebitelů a obecná doložka o narušení trhu, která je rozšířena, aby bylo možné zahrnout všechna odvětví v rámci stávajícího nařízení o jednotné společné organizaci trhů. Seznam dotčených produktů pro uznávání organizací producentů a jejich sdružení a mezioborových organizací členskými státy je rozšířen na všechna odvětví v rámci stávajícího nařízení o jednotné společné organizaci trhů. Podpora zřizování seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny je přesunuta do rozvoje venkova. Nařízení vychází z již předloženého návrhu týkajícího se odvětví mléka a mléčných výrobků, které stanovilo základní požadavky v případě, že členské státy učiní povinnými písemné smlouvy v zájmu posílení vyjednávací síly producentů mléka v potravinovém řetězci. Rovněž se zakládá na již předloženém návrhu o obchodních normách v souvislosti s balíčkem o jakosti. Z pohledu zjednodušení bude mít zrušení některých odvětvových podpor, oddělení režimu podpory v odvětví bource morušového, ukončení systému kvót na cukr a odstranění požadavků na evidenci smluv o dodávkách a osvědčení rovnocennosti v odvětví chmele pozitivní vliv na zátěž členských států a byrokratické postupy hospodářských subjektů. Nebude již nutné zachovat kapacitu pro provádění režimů odvětvové podpory a přidělovat prostředky na jejich kontrolu. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY VÍCELETÝ FINANčNÍ RÁMEC STANOVÍ, žE BY VELKÁ čÁST ROZPOčTU EU MěLA I NADÁLE BÝT URčENA PRO ZEMěDěLSTVÍ, KTERÉ JE SPOLEčNOU POLITIKOU STRATEGICKÉHO VÝZNAMU. PROTO SE NAVRHUJE, žE SZP BY MěLA BÝT BěHEM OBDOBÍ 2014–2020 ZAMěřENA NA SVÉ HLAVNÍ čINNOSTI A PILÍřI I BY MěLO BÝT PřIDěLENO 317,2 MILIARDY EUR A PILÍřI II 101,2 MILIARDY EUR V DNEšNÍCH CENÁCH. Financování pilíře I a II je doplněno o dodatečné finanční prostředky ve výši 17,1 miliardy EUR, které sestávají z 5,1 miliardy EUR na výzkum a inovace, 2,5 miliardy EUR na bezpečnost potravin a 2,8 miliardy EUR na potravinovou podporu pro nejchudší osoby v ostatních okruzích víceletého finančního rámce a rovněž 3,9 miliardy EUR na novou rezervu pro případ krizí v odvětví zemědělství a až 2,8 miliardy EUR na Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci mimo víceletý finanční rámec, čímž celkový rozpočet na období 2014–2020 dosáhne výše 435,6 miliardy EUR. Pokud jde o rozdělení podpory mezi členské státy, navrhuje se, aby všechny členské státy s přímými platbami pod hranicí 90 % průměru EU dosáhly snížení této mezery o jednu třetinu. Na tomto základě jsou vypočítány vnitrostátní stropy v nařízení o přímých platbách. Rozdělení podpory rozvoje venkova je založeno na objektivních kritériích spojených s politickými cíli s ohledem na stávající rozdělení. Stejně jako dnes by méně rozvinuté regiony měly i nadále využívat vyšších sazeb spolufinancování, které se rovněž uplatní na některá opatření, jako je předávání znalostí, seskupení producentů, spolupráce a iniciativa Společenství pro rozvoj venkova („Leader“). Zavádí se určitá pružnost u přesunů mezi pilíři (až do výše 5 % přímých plateb), a to z pilíře I do pilíře II, což členským státům umožní posílit politiku rozvoje venkova, a z pilíře II do pilíře I pro ty členské státy, u kterých úroveň přímých plateb zůstává pod hranicí 90 % průměru EU. Podrobnosti finančního dopadu návrhů na reformu SZP jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je k návrhům přiložen. 2011/0281 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[7], po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[8], po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů[9], v souladu s řádným legislativním postupem[10], vzhledem k těmto důvodům: 1. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky“[11] uvádí možné úkoly, cíle a orientaci společné zemědělské politiky (SZP) pro roce 2013. S ohledem na diskusi o tomto sdělení by SZP měla být s účinkem od 1. ledna 2014 reformována. Reforma by se měla týkat všech hlavních nástrojů SZP, včetně nařízení Rady (EU) č. [KOM(2010) 799] ze dne […], kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“)[12]. Vzhledem k oblasti působnosti reformy je vhodné nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] zrušit a nahradit je novým nařízením o jednotné společné organizaci trhů. Reforma by také měla co nejvíce harmonizovat, zefektivnit a zjednodušit ustanovení, zejména ustanovení týkající se více než jednoho zemědělského odvětví, a zajistit, aby prvky opatření, které nejsou podstatné, mohla Komise přijímat prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. 2. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. 3. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) Rada přijme opatření týkající se stanovení cen, dávek, podpor a množstevních omezení. V případě, kdy se použije čl. 43 odst. 3 Smlouvy, by toto nařízení mělo z důvodu srozumitelnosti výslovně odkazovat na skutečnost, že Rada přijme opatření na tomto základě. 4. Toto nařízení by mělo obsahovat všechny základní prvky jednotné společné organizace trhů. Stanovení cen, dávek, podpor a množstevních omezení je v některých případech s těmito základními prvky neoddělitelně spjato. 5. Nařízení by se mělo vztahovat na všechny zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy, aby se zajistila existence společné organizace trhů se všemi těmito produkty, jak vyžaduje čl. 40 odst. 1 Smlouvy. 6. Mělo by být ujasněno, že nařízení (EU) č. […] [horizontální nařízení o SZP][13] a ustanovení podle něj přijatá by se měla použít na opatření stanovená tímto nařízením. Zejména [horizontální nařízení o SZP] obsahuje ustanovení k zajištění dodržování povinností vyžadovaných ustanoveními SZP, včetně kontrol a uplatňování správních opatření a správních sankcí v případě nesouladu, a pravidla týkající se skládání a uvolňování jistot a vracení neoprávněně vyplacených částek. 7. Toto nařízení a ostatní akty přijaté podle článku 43 Smlouvy odkazují na popis produktů a na čísla nebo položky kombinované nomenklatury. Změny nomenklatury společného celního sazebníku mohou vyžadovat následná technická přizpůsobení těchto nařízení. Komisi by mělo být umožněno přijmout prováděcí opatření, která provedou tato přizpůsobení. V zájmu srozumitelnosti a jednoduchosti by nařízení Rady (ES) č. 234/79 ze dne 5. února 1979 o postupu při přizpůsobování nomenklatury společného celního sazebníku používané pro zemědělské produkty[14], které v současné době stanoví tyto pravomoce, by mělo být zrušeno a tato pravomoc zahrnuta do tohoto nařízení. 8. Aby byly zohledněny zvláštností odvětví rýže, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o aktualizaci definic týkajících se odvětví rýže stanovených v příloze II části I tohoto nařízení. 9. V zájmu zaměření produkce na určité odrůdy neloupané rýže by Komise měla být schopna přijímat prováděcí opatření, pokud jde o stanovení snížení a zvýšení ceny v rámci veřejné intervence. 10. V odvětví obilovin, rýže, cukru, sušených krmiv, osiv, olivového oleje a stolních oliv, lnu a konopí, ovoce a zeleniny, banánů, mléka a mléčných výrobků a bource morušového by měly být stanoveny hospodářské roky, které by měly být co nejvíce přizpůsobeny biologickým produkčním cyklům každého z těchto produktů. 11. Aby se zohlednily zvláštnosti odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení hospodářských roků pro tyto produkty. 12. Ke stabilizaci trhů a zajištění přiměřené životní úrovně zemědělců byl vytvořen rozlišený režim cenové podpory v různých odvětvích a zavedeny režimy přímých podpor s ohledem na různé potřeby v každém z těchto odvětví a na jejich vzájemnou závislost. Tato opatření mají podobu veřejné intervence, případně vyplácení podpory soukromého skladování. Je třeba nadále zachovat opatření cenové podpory, která by však měla být zefektivněna a zjednodušena. 13. Z důvodů srozumitelnosti a transparentnosti by ustanovení měla mít společnou osnovu, měla by však dále sledovat politiku, jíž se řídí jednotlivá odvětví. Za tím účelem je vhodné rozlišovat mezi referenčními cenami a cenami intervenčními, které je třeba definovat a zejména vyjasnit, že pouze intervenční ceny pro veřejnou intervenci odpovídají uplatněným regulovaným cenám uvedeným příloze 3 odst. 8 první větě Dohody WTO o zemědělství (tj. podpora cenového rozdílu). V této souvislosti je třeba chápat, že tržní intervence může mít podobu veřejné intervence i jiných forem intervence, které nepoužívají označování cen stanovené ex ante . 14. S ohledem na praxi a zkušenosti z předchozích společných organizací trhů by systém intervencí pro každé dotčené odvětví měl být odpovídajícím způsobem k dispozici během určitých období roku a měl by být během těchto období otevřen buď trvale nebo v závislosti na tržních cenách. 15. Cenová hladina, na které by měl být nákup v rámci veřejné intervence, tj. podpora cenového rozdílu, prováděn za pevně stanovenou cenu pro určitá množství některých produktů a v jiných případech, by měla záviset na nabídkovém řízení a vycházet z praxe a zkušeností z předchozích společných organizací trhů. 16. Toto nařízení by mělo stanovit možnost nakládání s produkty nakoupenými v rámci veřejné intervence. Tato opatření by měla být přijata takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu a aby byl zajištěn rovný přístup ke zboží a rovné jednání s kupujícími. 17. V zájmu zajištění transparentnosti trhu by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení podmínek, za kterých může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory soukromého skladování s cílem dosáhnout s ohledem na situaci na trhu rovnováhy na trhu a stabilizovat tržní ceny. 18. Aby se zohlednily zvláštnosti různých odvětví, měla by na Komisi být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přijímání požadavků a podmínek, které mají splňovat produkty nakupované v rámci veřejné intervence a skladované v rámci systému podpory soukromého skladování, a to kromě požadavků stanovených tímto nařízením, a rovněž pokud jde o přijímání platných zvýšení nebo snížení cen pro účely jakosti, co se týká nákupu a prodeje, a pokud jde o přijímání ustanovení týkajících se povinnosti platebních agentur mít hovězí maso po jeho převzetí a před jeho uskladněním vykostěno. 19. S cílem zohlednit různorodost situací týkajících se skladování intervenčních zásob v Unii a zajistit odpovídající přístup hospodářských subjektů k veřejným intervencím by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o požadavky, které mají splňovat intervenční sklady v případě produktů nakupovaných v rámci režimu, ustanovení týkající se prodeje malých množství, jež zůstávají uskladněna v členských státech, pravidla pro přímý prodej množství, která již nelze znovu zabalit nebo která mají zhoršenou jakost, a některá pravidla pro skladování produktů v členském státě či mimo členský stát, který je odpovědný za tyto produkty a jejich úpravu s ohledem na cla a další částky, které se udělují, nebo poplatky, které se vybírají v rámci SZP. 20. Aby bylo možné zajistit žádoucí účinek soukromého skladování na trhy, měla by na Komisi být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření na snížení částky podpory vyplácené v případech, kdy je skladované množství nižší než nasmlouvané množství, a pokud jde o podmínky pro poskytování zálohy. 21. K ochraně práv a povinnosti hospodářských subjektů, které se účastní opatření veřejné intervence nebo soukromého skladování, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o ustanovení týkající se používání nabídkových řízení, způsobilost hospodářských subjektů a povinnost složit jistotu. 22. S cílem standardizovat obchodní úpravu různých produktů pro účely zlepšení transparentnosti trhu, zaznamenávání cen a uplatňování tržních intervenčních opatření formou veřejné intervence a soukromého skladování by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o klasifikační stupnici Unie pro jatečně upravená těla v odvětví hovězího a telecího, vepřového, skopového a kozího masa. 23. Pro zajištění přesnosti a spolehlivosti klasifikace jatečně upravených těl by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přezkum uplatňování klasifikace jatečně upravených těl v členských státech výborem Unie. 24. Stávající režim rozdělování potravin nejchudším osobám v Unii přijatý v rámci společné zemědělské politiky by měl být předmětem samostatného nařízení, jehož přijetím se zohlední cíle sociální soudržnosti režimu. V tomto nařízení by nicméně mělo být uvedeno ustanovení, které umožní nakládání s produkty v rámci veřejné intervence tím, že budou dány k dispozici tomuto režimu. 25. Měla by být podpořena spotřeba ovoce, zeleniny a mléčných produktů u dětí, a to i trvalým zvýšením podílu těchto produktů v jídelníčku dětí v době, kdy se utvářejí jejich stravovací návyky. Proto by měla být propagována podpora Unie určená financování či spolufinancování dodávek těchto produktů dětem ve školských zařízeních. 26. V zájmu zajištění řádného rozpočtového řízení režimů by měla být uvedena vhodná ustanovení pro každý z nich. Podpora Unie by neměla být použita jako náhrada financování stávajících vnitrostátních projektů zaměřených na dodávky ovoce do škol. S ohledem na rozpočtová omezení by členské státy přesto měly mít možnost nahradit své finanční příspěvky na projekty příspěvky ze soukromého sektoru. Ve snaze zajistit účinnost projektu „Ovoce do škol“ by členské státy měly stanovit doprovodná opatření, na která by členské státy měly mít možnost poskytovat vnitrostátní podporu. 27. S cílem podpořit zdravé stravovací návyky dětí, zajistit účinné a cílené využití evropských fondů a podpořit informovanost o projektu by s ohledem na projekt „Ovoce do škol“ měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o produkty, které nejsou způsobilé pro projekt, cílovou skupinu projektu, celostátní nebo regionální strategie, které musí členské státy vypracovat, aby mohly požívat výhod podpory, včetně doprovodných opatření; schvalování a výběr žadatelů o podporu, objektivní kritéria pro přidělování podpory mezi členské státy, předběžné přidělování podpory mezi členské státy a metodu pro přerozdělení podpory mezi členské státy založenou na obdržených žádostech; náklady způsobilé pro podporu, včetně možnosti stanovit pro tyto náklady celkový strop, a pokud jde o požadavek, aby zúčastněné členské státy zveřejnily subvenční roli projektu. 28. Aby se zohlednil vývoj modelů spotřeby mléčných výrobků a inovace a vývoj na trhu s mléčnými výrobky, aby se zajistila způsobilost vhodných příjemců a žadatelů pro podporu a podpořila informovanost o projektu, měla by být s ohledem na projekt „Mléko do škol“ na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o produkty, které jsou způsobilé pro režim, vnitrostátní nebo regionální strategie, které musí členské státy vypracovat, aby mohly požívat výhod podpory, a cílovou skupinu projektu; podmínky pro poskytnutí podpory; složení jistoty, která zajistí splnění v případě, že je vyplacena záloha na podporu; monitorování a hodnocení; a pokud jde o požadavek, aby školská zařízení informovala o subvenční roli režimu. 29. Režim podpory pro organizace producentů chmele je využíván pouze v jednom členském státě. S cílem vytvořit pružnost a harmonizovat přístupy v tomto odvětví s ostatními odvětvími by tento režim podpory měl být ukončen a mělo by být možné podporovat organizace producentů v rámci opatření pro rozvoj venkova. 30. Finanční prostředky Unie jsou nezbytné jako motivace pro organizace schválených hospodářských subjektů k vypracování akčních programů určených ke zlepšení kvality produkce olivového oleje a stolních oliv. V tomto ohledu by toto nařízení mělo stanovit, že podpora Unie má být přidělována podle důležitosti opatření prováděných v rámci dotyčných pracovních programů. Dotčené činnosti by však měly být omezeny na ty nejužitečnější a mělo by být zavedeno spolufinancování v zájmu zlepšení kvality těchto programů. 31. Aby se zajistilo, že podpora poskytovaná organizacím hospodářských subjektů činných v odvětví olivového oleje a stolních oliv dosáhne svého cíle zlepšení kvality produkce olivového oleje a stolních oliv a že organizace hospodářských subjektů činných v odvětví olivového oleje a stolních oliv dodrží své povinnosti, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o podmínky pro schvalování organizací hospodářských subjektů pro účely režimu podpory, pozastavení nebo odnětí schválení; opatření způsobilá pro financování Unie; přidělení finančních prostředků Unie konkrétním opatřením; činnosti a náklady, které nejsou pro financování Unie způsobilé; a výběr a schvalování pracovních programů a požadavek na složení jistoty. 32. Toto nařízení činí rozdíl mezi ovocem a zeleninou, mezi které patří na jedné straně ovoce a zelenina určené pro uvádění na trh a ovoce a zelenina určené pro zpracování a na druhé straně výrobky z ovoce a zeleniny. Pravidla pro organizace producentů, operační programy a finanční pomoc Unie se vztahují pouze na ovoce a zeleninu a ovoce a zeleninu určené výhradně ke zpracování. 33. Produkce ovoce a zeleniny je nepředvídatelná a tyto produkty rychle podléhají zkáze. I omezené přebytky mohou výrazným způsobem narušit trh. Proto by měla být stanovena opatření pro řešení krizí, která by měla být i nadále začleňována do operačních programů. 34. Produkce ovoce a zeleniny a jejich uvádění na trh by měly plně zohlednit životní prostředí, včetně pěstitelských postupů, nakládání s odpadovým materiálem a likvidace produktů stažených z trhu, zejména pokud jde o ochranu jakosti vod, zachování biologické rozmanitosti a udržování krajiny. 35. Podpora zřizování seskupení producentů by měla být poskytována všem odvětvím ve všech členských státech v rámci politiky rozvoje venkova, a proto by měla být zvláštní podpora odvětví ovoce a zeleniny ukončena. 36. Za účelem přenesení větší odpovědnosti na organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny při přijímání rozhodnutí ve finanční oblasti a v zájmu lepšího přizpůsobení veřejných prostředků, jež jsou jim přidělovány, budoucím požadavkům, by měly být stanoveny podmínky, za jakých mohou být tyto prostředky využívány. Vhodným řešením je spolufinancování z provozních fondů vytvořených organizacemi producentů. V konkrétních případech by měl být povolen doplňující finanční rámec. Provozní fondy by se měly použít pouze k financování operačních programů v odvětví ovoce a zeleniny. Pro účely kontroly výdajů Unie musí být stanovena hranice podpory poskytované organizacím producentů, které zřizují provozní fondy. 37. V regionech se slabou organizací produkce v odvětví ovoce a zeleniny by mělo být umožněno poskytnutí dodatečných vnitrostátních finančních příspěvků. V případě členských států, které jsou z hlediska struktur obzvláště znevýhodněny, by tyto příspěvky měly být hrazeny Unií. 38. Pro zajištění účinné, cílené a udržitelné podpory organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o provozní fondy a operační programy, strukturu a obsah vnitrostátního rámce a vnitrostátní strategie, finanční podporu Unie, opatření pro předcházení krizím a jejich řešení a o vnitrostátní finanční podporu. 39. Je důležité stanovit podpůrná opatření v odvětví vína na posílení konkurenčních struktur. Uvedená opatření by měla vymezit a financovat Unie, ale členské státy by si měly samy zvolit vhodný soubor opatření uspokojující potřeby jejich regionálních subjektů, případně s ohledem na jejich zvláštnosti, a začlenit je do vnitrostátních programů podpory. Za provádění takových programů by měly být odpovědné členské státy. 40. Jedním z klíčových opatření způsobilých pro vnitrostátní programy podpory by měla být propagace vín Unie a jejich uvádění na trh ve třetích zemích. Nadále by se měla financovat restrukturalizace a přeměna vinic, protože mají pozitivní strukturální dopady na odvětví vína. Podpora by měla být dostupná rovněž pro investice v odvětví vína, které směřují ke zlepšení hospodářské výkonnosti podniků jako takových. Podpora pro destilaci vedlejších produktů by měla představovat opatření dostupné pro členské státy, které chtějí tento nástroj použít k zajištění jakosti vína a zároveň chránit životní prostředí. 41. Preventivní opatření, jako je pojištění sklizně, vzájemné fondy a zelená sklizeň, by měla být způsobilá pro programy podpory pro víno, aby se podpořil odpovědný přístup ke krizovým situacím. 42. Předpisy o podpoře pěstitelům révy přidělením platebních nároků podle rozhodnutí členských států se staly konečnými. Proto jediná podpora, kterou lze poskytovat, je podpora, o níž rozhodnou členské státy do 1. prosince 2013 podle článku 137 nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] za podmínek stanovených v uvedeném předpise. 43. S cílem zajistit, že programy na podporu vína splní své cíle a že dojde k cílenému používání evropských fondů, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o pravidla pro odpovědnost za výdaje mezi datem obdržení programů podpory a změn v programech podpory a datem jejich použitelnosti, pro kritéria způsobilosti podpůrných opatření, druh výdajů a operace způsobilé pro podporu, pro opatření nezpůsobilá pro podporu a maximální úroveň podpory na jednotlivá opatření, pro změny v programech podpory poté, co se začaly používat, pro požadavky a prahové hodnoty záloh, včetně požadavku na jistotu v případě, kdy je vyplacena záloha, pravidla obsahující obecná ustanovení a definice pro účely programů podpory, pro zabránění zneužití podpůrných opatření a dvojího financování projektů, pravidla, podle kterých producenti stáhnou vedlejší produkty vinifikace, pro výjimky z této povinnosti, aby se zabránilo dodatečné administrativní zátěži, a pro dobrovolnou certifikaci palíren, pravidla, která stanoví požadavky, jež mají členské státy splnit v rámci provádění podpůrných opatření, a rovněž omezení k zajištění soudržnosti s oblastí působnosti podpůrných opatření, pro platby příjemcům, včetně plateb prostřednictvím zprostředkovatelů pojištění. 44. Včelařství se vyznačuje různorodostí podmínek produkce a výnosů a rozptýlením a rozmanitostí hospodářských subjektů, a to jak v oblasti produkce, tak i v jednotlivých fázích uvádění na trh. Kromě toho je vzhledem k rozšíření varroázy v několika členských státech v posledních letech a vzhledem k problémům, které tato choroba způsobuje v produkci medu, nadále nezbytný zásah Unie, protože varroázu nelze úplně vymýtit a je třeba ji ošetřovat schválenými produkty. Vzhledem k těmto okolnostem a s cílem zlepšit produkci a uvádění včelařských produktů na trh v Unii by měly být vnitrostátní programy pro toto odvětví vypracovávány každé tři roky ve snaze zlepšit obecné podmínky produkce včelařských produktů a jejich uvádění na trh. Na financování těchto vnitrostátních programů by se měla podílet Unie. 45. Aby se zajistilo cílené používání fondů Unie určených pro včelařství, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření, která mohou být zahrnuta do včelařských programů, pravidla týkající se povinností, které se vztahují k obsahu vnitrostátních programů, jejich vypracování a souvisejících studií, a podmínky pro přidělování finančního příspěvku Unie každému zúčastněnému členskému státu. 46. Podpora Unie pro chov bource morušového by měla být oddělena do systému přímých plateb v návaznosti na přístup uplatňovaný na podpory v ostatních odvětvích. 47. Ukázalo se, že podpora na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené v Unii a určené ke krmným účelům a ke zpracování na kasein a kaseináty nebyla v podpoře trhu účinná a měla by proto být ukončena, a to spolu s pravidly týkajícími se použití kaseinu a kaseinátů ve výrobě sýrů. 48. Ke zlepšení hospodářských podmínek produkce a uvádění na trh, jakož i k jakosti těchto produktů může přispět použití norem pro uvádění zemědělských produktů na trh. Uplatnění těchto norem je proto v zájmu producentů, obchodníků i spotřebitelů. 49. Na základě sdělení Komise o politice jakosti zemědělských produktů[15] a následných debat je vhodné zachovat obchodní normy podle odvětví nebo produktů, aby se zohlednila očekávání spotřebitelů a přispělo ke zlepšování hospodářských podmínek pro výrobu zemědělských produktů a jejich uvádění na trh a rovněž k jejich jakosti. 50. Aby se zajistilo, že všechny produkty jsou řádné a uspokojivé obchodní jakosti, a aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin[16], bylo by vhodné zavést základní obecnou obchodní normu stanovenou výše uvedeným sdělením Komise pro produkty, na než se nevztahují obchodní normy podle odvětví nebo produktů. Pokud tyto produkty případně splňují platnou mezinárodní normu, měly by se považovat za produkty splňující obecnou obchodní normu. 51. Pro některá odvětví a/nebo produkty jsou definice, označení a/nebo obchodní názvy významnými prvky pro určení podmínek hospodářské soutěže. Je proto vhodné stanovit definice, označení a/nebo obchodní názvy pro tato odvětví a/nebo tyto produkty, které lze použít pouze pro uvádění na trh v Unii u produktů, které splňují odpovídající požadavky. 52. Pro obchodní normy by měly být stanoveny horizontální právní předpisy. 53. Obchodní normy by měly zajistit, aby se na trh dodávaly produkty standardizované a uspokojivé jakosti, a měly by se týkat především definic, klasifikace, úpravy a označování, balení, metody produkce, ošetření, dopravy, informací o producentech, obsahu některých látek, souvisejících správních dokladů, skladování, ověřování a lhůt. 54. S ohledem na zájem spotřebitelů dostávat vhodné a transparentní informace o produktech by mělo být možné určit místo hospodaření případ od případu na odpovídající zeměpisné úrovni při zohlednění zvláštností určitých odvětví, především pokud jde o zpracované zemědělské produkty. 55. Obchodní normy by se měly vztahovat na všechny zemědělské produkty uváděné v Unii na trh. 56. Je vhodné stanovit zvláštní pravidla pro produkty dovezené z třetích zemí, jestliže vnitrostátní předpisy platné ve třetích zemích opravňují odchylky od obchodních norem, je-li zaručena jejich rovnocennost s právními předpisy Unie. 57. Pokud jde o roztíratelné tuky, je vhodné zavést pro členské státy možnost zachovat nebo přijmout některé vnitrostátní předpisy o jakostních třídách. 58. Aby bylo možné reagovat na změny situace na trhu při zohlednění zvláštností každého odvětví, měla by na Komisi být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akty k přijímání a změně požadavků týkajících se obecné obchodní normy a odchýlení se od této normy a o pravidla o souladu s touto normou. 59. S cílem zohlednit očekávání spotřebitelů a přispět ke zlepšení hospodářských podmínek produkce zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, jakož i ke zlepšení jejich jakosti, a přizpůsobit se neustále se měnícím tržním podmínkám a vyvíjející se poptávce spotřebitelů, zohlednit vývoj příslušných mezinárodních norem a technický pokrok a zabránit vytváření překážek při inovaci produktů by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akty k přijímání obchodních norem podle odvětví produktů ve všech fázích uvádění na trh a rovněž odchylky od uplatnění těchto norem a výjimky z nich a pokud jde o nezbytné změny definic a obchodních označení, odchylky od nich a výjimky z nich. 60. V zájmu zajištění správného a transparentního uplatňování vnitrostátních pravidel pro některé produkty a/nebo odvětví s ohledem na obchodní normy by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení podmínek pro použití těchto obchodních norem a podmínek držení, oběhu a použití produktů získaných pokusnými postupy. 61. S cílem zohlednit zvláštnosti obchodu mezi Unií a některými třetími zeměmi, charakteristické vlastnosti některých zemědělských produktů a zvláštnost každého odvětví by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přípustnou odchylku od každé obchodní normy, při jejímž překročení by se mělo mít za to, že normu nesplnila celá šarže produktů, a pokud jde o pravidla, která vymezují podmínky, za nichž se dovezené produkty považují za produkty, jež poskytují rovnocennou míru souladu s požadavky Unie týkajícími se obchodních norem a které jsou způsobilé pro opatření odchylující se od pravidel stanovících, že na trh v Unii mají být uváděny pouze produkty, které jsou v souladu s těmito normami, a určují pravidla vztahující se na uplatnění obchodních norem na produkty vyvážené z Unie. 62. Koncepce jakostních vín v Unii se mimo jiné zakládá na charakteristických vlastnostech souvisejících se zeměpisným původem vína. Tato vína spotřebitel rozeznává pomocí chráněných označení původu a zeměpisných označení. Aby se požadavek jakostního produktu mohl opřít o transparentnější a propracovanější rámec, je třeba vytvořit režim, podle něhož se žádosti o označení původu nebo zeměpisné označení přezkoumávají v souladu s přístupem, který se uplatňuje v rámci horizontální politiky jakosti Unie pro potraviny jiné než vína a lihoviny podle nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin[17]. 63. Aby se zachovaly charakteristické znaky jakosti vín s označením původu nebo se zeměpisným označením, mělo by být členským státům povoleno uplatňovat v této oblasti přísnější pravidla. 64. Za účelem ochrany v Unii by zeměpisná označení a označení původu vína měla být uznávána a evidována na úrovni Unie v souladu s procesními pravidly stanovenými Komisí. 65. Ochrana by měla být dostupná pro označení původu a zeměpisná označení třetích zemí, pokud jsou chráněna v zemi původu. 66. Postup zápisu do rejstříku by měl umožnit všem fyzickým nebo právnickým osobám s legitimním zájmem v členském státě nebo ve třetí zemi, aby uplatnily svá práva formou vznesení námitek. 67. Zapsaná označení původu a zeměpisná označení by měla být chráněna proti jakémukoli použití, při kterém by se zneužilo pověsti, kterou mají produkty vyhovující požadavkům. Aby byla zajištěna poctivá hospodářská soutěž a spotřebitel nebyl uváděn v omyl, měla by se tato ochrana vztahovat rovněž na produkty a služby, na něž se nevztahuje toto nařízení, včetně produktů, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy. 68. S cílem zohlednit stávající postupy pro označování by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o povolení používat název moštové odrůdy, přestože obsahuje chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení nebo je-li toto označení jeho součástí. 69. V zájmu zohlednění zvláštností produkce ve vymezené zeměpisné oblasti, zajištění jakosti a vysledovatelnosti produktů a legitimních práv a zájmů producentů nebo hospodářských subjektů by měla na Komisi být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o zásady pro vymezení zeměpisné oblasti a definice, omezení a odchylky týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti, pokud jde o podmínky, za nichž může specifikace produktu obsahovat dodatečné požadavky, a pokud jde o prvky specifikace produktu, druh žadatele, který může požádat o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení, postupy týkající se žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení, včetně předběžného vnitrostátního řízení, přezkumu prováděného Komisí, řízení o námitce a postupů pro změnu, zrušení a přeměnu chráněných označení původu nebo chráněných zeměpisných označení, postupy platné pro přeshraniční žádosti, postupy pro žádosti týkající se zeměpisných oblastí ve třetí zemi, datum, od kterého začíná ochrana, postupy týkající se změny specifikace produktu a datum, ke kterému změna vstoupí v platnost. 70. Aby se zajistila přiměřená ochrana a hospodářské subjekty a příslušné orgány nebyly dotčeny použitím tohoto nařízení, co se týče názvů vín, jimž byla poskytnuta ochrana před 1. srpnem 2009, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o přijetí omezení týkajících se chráněného názvu a pokud jde o přechodná ustanovení týkající se názvů vín uznaných členskými státy do 1. srpna 2009 jako označení původu nebo zeměpisná označení, předběžného vnitrostátního řízení, vín uvedených na trh nebo označených před konkrétním datem a změn specifikací produktu. 71. V Unii se tradičně používají některé výrazy, které spotřebitelům přinášejí informace o zvláštnostech a jakosti vín, a doplňují tak informace vyjádřené označením původu a zeměpisným označením. Pro zajištění fungování vnitřního trhu a rovných podmínek hospodářské soutěže, a aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, by se na tyto tradiční výrazy měla vztahovat ochrana v Unii. 72. Aby se zajistila přiměřená ochrana, legitimní práva producentů nebo hospodářských subjektů a zohlednily zvláštnosti obchodu mezi Unií a některými třetími zeměmi, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o ustanovení týkající se jazyka a způsobu psaní tradičního výrazu, který má být chráněn; definici druhu žadatelů, kteří mohou požádat o ochranu tradičního výrazu; podmínky platnosti žádosti o uznání tradičního výrazu; důvody pro námitky vůči navrhovanému uznání tradičního výrazu; rozsah ochrany, včetně vztahu k ochranným známkám, chráněným tradičním výrazům, chráněným označením původu nebo zeměpisným označením, homonymům nebo některým názvům moštových odrůd; důvody pro zrušení tradičního výrazu; datum předložení žádosti; postupy týkající se žádosti o ochranu tradičního výrazu, včetně přezkumu prováděného Komisí, řízení o námitce a postupů pro zrušení a změnu, a pokud jde o podmínky, za kterých mohou být tradiční výrazy používány na produktech z třetích zemí a které stanoví související odchylky. 73. Popis, označování a obchodní úprava produktů, na něž se vztahuje toto nařízení, mohou mít velký vliv na jejich úspěch na trhu. Rozdíly v právních předpisech členských států o označování vinařských produktů mohou bránit řádnému fungování vnitřního trhu. Z toho důvodu je třeba stanovit pravidla, která zohlední legitimní zájmy spotřebitelů a producentů. Proto je vhodné stanovit pravidla Unie pro označování produktů. 74. Aby se zajistil soulad se stávajícími postupy pro označování, horizontálními předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy a zvážily zvláštnosti odvětví vína, zajistila účinnost certifikačních, schvalovacích a ověřovacích postupů a legitimní zájmy hospodářských subjektů a aby nebyly dotčeny hospodářské subjekty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o mimořádné okolnosti opravňující vynechání výrazů „chráněné označení původu“ nebo „chráněné zeměpisné označení“; pokud jde o jiné údaje o obchodní úpravě a použití označování než těch, které jsou stanoveny v tomto nařízení; některé povinné údaje; nepovinné údaje a obchodní úpravu; pokud jde o nezbytná opatření týkající se označování a obchodní úpravu vín, která nesou označení původu nebo zeměpisné označení a jejichž příslušné označení původu nebo zeměpisné označení splňuje nezbytné požadavky; pokud jde o víno uvedené na trh a označené před 1. srpnem 2009 a o odchylky od označování a obchodní úpravy. 75. Ustanovení týkající se vína by se měla použít s ohledem na dohody uzavřené podle článku 218 Smlouvy. 76. Je vhodné stanovit pravidla pro zatřídění moštových odrůd, podle nichž by členské státy, které vyprodukují více než 50 000 hektolitrů za rok, měly být i nadále zodpovědné za třídění moštových odrůd, z nichž se na jejich území může vyrábět víno. Některé moštové odrůdy by se měly vyloučit. 77. Je vhodné určit některé enologické postupy a omezení produkce vína, zejména pokud jde o scelování a používání některých druhů hroznového moštu, hroznové šťávy a čerstvých vinných hroznů pocházejících z třetích zemí. Aby byly splněny mezinárodní normy, měla by Komise u dalších enologických postupů zpravidla vycházet z enologických postupů doporučených Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV). 78. U odvětví vína by členské státy měly mít možnost omezit nebo vyloučit používání některých enologických postupů a stanovit přísnější omezení pro vína vyráběná na jejich území a rovněž povolit pokusné použití nepovolených enologických postupů za podmínek, jež budou vymezeny. 79. V zájmu dosažení uspokojivé úrovně vysledovatelnosti daných produktů, zejména v zájmu ochrany spotřebitelů, by se měla přijmout ustanovení, že ke všem produktům, na něž se vztahuje toto nařízení, bude při oběhu v Unii přiložen průvodní doklad. 80. Za účelem lepšího hospodaření s produkčním potenciálem vinic by členské státy měly Komisi předložit přehled svého produkčního potenciálu založeného na registru vinic. S cílem pobídnout členské státy k vypracování tohoto přehledu je podpora na restrukturalizaci a přeměnu vinic omezena pouze na členské státy, které přehled předložily. 81. Pro zjednodušení sledování a kontroly produkčního potenciálu členských států by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 smlouvy, pokud jde o rozsah a obsah registru vinic a výjimky. 82. Aby se usnadnila přeprava vinařských produktů a jejich kontrola členskými státy, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o pravidla pro průvodní doklad, jeho použití a výjimky z povinnosti tento doklad použít, měly by být stanoveny podmínky, za kterých se průvodní doklad považuje za doklad potvrzující chráněná označení původu nebo zeměpisná označení, měla by být stanovena povinnost vést evidenci, mělo by být upřesněno, kdo bude vést evidenci, a výjimky z povinnosti vést evidenci, měly by být určeny operace, které se zanesou do evidence, a stanovena pravidla týkající se používání průvodních dokladů a evidencí. 83. K zajištění spravedlivé vyváženosti práv a povinností cukrovarnických podniků a pěstitelů cukrové řepy budou po ukončení systému kvót třeba specifické nástroje. Proto by měla být zavedena standardní ustanovení upravující dohody mezi nimi. 84. Aby se zohlednily zvláštnosti odvětví cukru a zájmy všech stran, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o tyto dohody, zejména v souvislosti s podmínkami koupě, dodání, převzetí a platby cukrové řepy. 85. Organizace producentů a jejich sdružení mohou hrát užitečnou úlohu při soustředění nabídky a podpoře osvědčených postupů. Mezioborové organizace mohou hrát významnou úlohu při zajišťování dialogu mezi subjekty dodavatelského řetězce a při podpoře osvědčených postupů a transparentnosti trhu. Stávající pravidla týkající se vymezení a uznávání těchto organizací a jejich sdružení zahrnujících některá odvětví by proto měla být harmonizována, zefektivněna a rozšířena, aby se stanovilo uznávání na žádost podle předpisů stanovených v právu EU ve všech odvětvích. 86. Stávající ustanovení v různých odvětvích, která posilují činnost organizací producentů, jejich sdružení a mezioborových organizací, neboť dovolují členským státům za určitých podmínek rozšířit některá pravidla těchto organizací na nečlenské hospodářské subjekty, se ukázala jako účinná a měla by být harmonizována, zefektivněna a rozšířena na všechna odvětví. 87. Pokud jde o živé rostliny, hovězí a telecí maso, vepřové maso, skopové a kozí maso, vejce a drůbeží maso, měla by být stanovena možnost přijímat některá opatření usnadňující přizpůsobení nabídky požadavkům trhu, což může přispět ke stabilizaci trhů a zajistit přiměřenou životní úroveň dotčeného zemědělského obyvatelstva. 88. S cílem podpořit činnost organizací producentů, jejich sdružení a mezioborových organizací, která by usnadnila přizpůsobení nabídky požadavkům trhu, s výjimkou činností týkajících se stažení produktů z trhu, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření na zlepšení jakosti živých rostlin, hovězího a telecího masa, vepřového masa, skopového a kozího masa, vajec a drůbežího masa; o podporu lepší organizace produkce, zpracování a uvádění na trh; zjednodušení zjišťování vývoje tržních cen a možnost vypracovávat krátkodobé a dlouhodobé předběžné odhady na základě používaných výrobních prostředků. 89. V zájmu lepšího fungování trhu s vínem by mělo být členským státům umožněno provádět rozhodnutí přijatá mezioborovými organizacemi. Tato opatření by však měla vylučovat jednání, které by mohlo narušit hospodářskou soutěž. 90. Vzhledem k absenci právních předpisů Unie v oblasti formalizovaných, písemných smluv mohou členské státy ve svých vlastních systémech smluvního práva učinit používání těchto smluv povinným za předpokladu, že bude dodrženo právo Unie a že bude zejména respektováno řádné fungování vnitřního trhu a společné organizace trhů. S ohledem na rozdílnost situací v rámci Unie by toto rozhodnutí mělo být v souladu se zásadou subsidiarity ponecháno na členských státech. Vzhledem k potřebě stanovit v odvětví mléka a mléčných výrobků vhodné minimální požadavky pro tyto smlouvy a zajistit řádné fungování vnitřního trhu a společné organizace trhu by se však měly na úrovni Unie stanovit určité základní podmínky pro používání těchto smluv. Jelikož některá mlékárenská družstva mohou mít ve svých stanovách pravidla s podobným účinkem, měla by být v zájmu jednoduchosti vyňata z požadavku na smlouvu. Aby se zajistila účinnost tohoto systému, měl by se rovněž použít i tehdy, když zprostředkovatelé shromažďují mléko od zemědělců a dodávají je zpracovatelům. 91. Ve snaze zajistit racionální rozvoj výroby a rovněž přiměřenou životní úroveň producentů mléka by se měla posílit jejich pozice ve vyjednávání se zpracovateli; výsledkem by mělo být přiměřenější rozdělování přidané hodnoty v dodavatelském řetězci. Proto by za účelem dosažení těchto cílů SZP mělo být přijato ustanovení podle článku 42 a čl. 43 odst. 2 Smlouvy, které umožní organizacím producentů sestávajícím ze zemědělců zaměřených na produkci mléka a mléčných výrobků nebo jejich sdružením vyjednávat s mlékárnou smluvní podmínky, včetně ceny, pro část nebo celek produkce svých členů. Aby se zachovala účinná hospodářská soutěž na trhu s mlékem a mléčnými výrobky, měly by se na tuto možnost vztahovat příslušné kvantitativní limity. 92. Evidence všech smluv o dodávkách chmele vypěstovaného v Unii je omezující opatření a mělo by být zrušeno. 93. Aby se zajistilo, že cíle a odpovědnost organizací producentů, sdružení organizací producentů, mezioborových organizací a organizací hospodářských subjektů budou jasně vymezeny, a přispějí tak k efektivitě jejich činností, aby se zohlednily zvláštnosti každého odvětví a zajistilo dodržování zásad hospodářské soutěže a řádné fungování společné organizace trhů, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o pravidla týkající se konkrétních cílů, které tyto organizace a sdružení mohou sledovat, sledují nebo nesledují, včetně odchylek od cílů uvedených v tomto nařízení, stanovy, uznání, strukturu, právní subjektivitu, členství, velikost, odpovědnost a činnosti těchto organizací a sdružení, účinek uznání, zrušení uznání, a sloučení; nadnárodních organizací a sdružení, svěření činností vnějším subjektům a poskytování technických prostředků organizacemi nebo sdruženími, minimálního objemu nebo hodnoty tržní produkce organizací a sdružení, rozšíření působnosti některých pravidel organizací na nečleny a povinné placení příspěvků nečleny, včetně seznamu přísnějších pravidel produkce, jejichž působnost může být rozšířena, dalších požadavků, pokud jde o reprezentativnost, dotčené hospodářské oblasti, včetně přezkumu jejich definice Komisí, minimální období, během kterého by pravidla měla platit před rozšířením jejich působnosti, osoby nebo organizace, na něž se pravidla nebo příspěvky mohou vztahovat, a okolnosti, za nichž Komise může požadovat, aby rozšíření působnosti pravidel nebo povinné příspěvky byly zamítnuty nebo odebrány. 94. K jednotnému trhu patří obchodní režim na vnějších hranicích Unie. Tento obchodní režim by měl zahrnovat dovozní cla a vývozní náhrady a měl by v zásadě stabilizovat trh Unie. Obchodní režim by měl být založen na závazcích přijatých v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a v dvoustranných dohodách. 95. Sledování obchodních toků je především záležitost řízení, a proto je třeba postupovat pružně. Mělo by být přijato rozhodnutí o zavedení licenční povinnosti s přihlédnutím k nezbytnosti licencí pro řízení dotčených trhů, a zejména pro sledování dovozu nebo vývozu daných produktů. 96. V zájmu zohlednění rozvoje obchodu a vývoje na trhu, potřeby dotyčných trhů a případně sledování dovozu a vývozu by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o seznam produktů odvětví, které podléhají předložení dovozní nebo vývozní licence, a případy a situace, kdy se předložení dovozní nebo vývozní licence nevyžaduje. 97. S cílem vymezit hlavní prvky režimu licencí by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akty, které stanoví práva a povinnosti vyplývající z licence, její právní účinky, včetně možnosti přípustné odchylky, pokud jde o dodržování povinnosti dovážet nebo vyvážet, a uvedení původu a provenience v případech, kde je to povinné, které stanoví, aby vydání dovozní licence nebo propuštění do volného oběhu podléhalo předložení dokladu vydaného třetí zemí nebo subjektem, který potvrdí mimo jiné původ, pravost a znaky jakosti produktů, přijímají pravidla pro převod licence nebo případně omezení tohoto převodu, přijímají pravidla nezbytná pro spolehlivost a účinnost režimu licencí a situace, ve kterých je nutná konkrétní správní pomoc mezi členskými státy, aby se zamezily nebo vyřešily podvody či nesrovnalosti, a určí případy a situace, kdy se vyžaduje nebo nevyžaduje složení jistoty jako záruky, že produkty budou dovezeny nebo vyvezeny během doby platnosti licence. 98. Podstatné prvky cel na zemědělské produkty, která odrážejí dohody WTO a dvoustranné dohody, jsou stanoveny ve společném celním sazebníku. Komise by měla být zmocněna k přijímání opatření pro podrobný výpočet dovozních cel na základě těchto podstatných prvků. 99. Za účelem vyloučení nebo napravení negativních účinků dovozu určitých zemědělských produktů na trh Unie, dovoz takových produktů by měl za určitých podmínek podléhat dodatečnému clu. 100. Aby se zajistila účinnost režimu vstupní ceny, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o stanovení kontroly celní hodnoty vůči jiné hodnotě, než je jednotková cena. 101. Za určitých podmínek je vhodné otevírat a spravovat dovozní celní kvóty vyplývající z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou nebo z jiných aktů. 102. Aby byl zajištěn rovný přístup k dostupným množstvím, použití dohod, závazků a práv Unie a rovné zacházení s hospodářskými subjekty v rámci dovozní celní kvóty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akty, které stanoví podmínky a požadavky na způsobilost, které musí hospodářský subjekt splnit, aby mohl podat žádost v rámci dovozní celní kvóty, přijmou ustanovení týkající se převodu práv mezi hospodářskými subjekty a v případě potřeby omezení převodu v rámci správy dovozní celní kvóty, podmíní účast na dovozní celní kvótě složením jistoty, přijmou veškerá nezbytná ustanovení týkající se všech konkrétních zvláštností, požadavků nebo omezení vztahujících se na celní kvótu stanovenou v dotčené mezinárodní dohodě nebo jiném aktu. 103. Zemědělské produkty mohou být v některých případech předmětem zvláštního zacházení při dovozu do třetích zemí, pokud odpovídají určitým specifikacím a/nebo cenovým podmínkám. K zajištění správného uplatňování tohoto režimu je nezbytná správní spolupráce mezi orgány ve třetí zemi dovozu a orgány v Unii. K tomuto účelu by měly být produkty vybaveny potvrzením vystaveným v Unii. 104. Aby se zajistilo, že vyvážené produkty mohou při dovozu do třetí země podléhat zvláštnímu zacházení při dodržení určitých podmínek v souladu s dohodami uzavřenými Unií podle článku 218 Smlouvy, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o požadavek, aby příslušné orgány členských států na požádání a po náležité kontrole vystavily potvrzení, že dané podmínky jsou splněny. 105. Systém celního režimu umožňuje obejít se bez jakýchkoliv dalších ochranných opatření na vnějších hranicích Unie. Vnitřní trh a celní mechanismus se však za mimořádných okolností mohou ukázat jako nedostatečné. V takových případech by Unie měla být schopna neprodleně přijmout veškerá nezbytná opatření, aby trh Unie nebyl ponechán bez ochrany proti narušením, která by mohla vzniknout. Tato opatření by měla být v souladu s mezinárodními závazky Unie. 106. Měla by být stanovena možnost zakázat používání režimu aktivního nebo pasivního zušlechťovacího styku. Je tedy vhodné umožnit, aby v podobných situacích bylo používání režimů aktivního a pasivního zušlechťovacího styku pozastaveno. 107. K zajištění účasti Unie na mezinárodním obchodu s některými produkty, na něž se vztahuje toto nařízení, by měla sloužit možnost poskytnout při vývozu do třetích zemí náhrady, které jsou založeny na rozdílu mezi cenami uvnitř Unie a cenami na světovém trhu a které nepřekročí míru stanovenou závazky v rámci WTO. Subvencovaný vývoz by měl podléhat omezením, pokud jde o hodnotu a množství. 108. Dodržování omezení týkajících se hodnoty by mělo být zajištěno při stanovení vývozních náhrad na základě sledování plateb podle předpisů vztahujících se k Evropskému zemědělskému záručnímu fondu. Sledování lze usnadnit povinným předběžným stanovením vývozních náhrad a v případě rozlišených náhrad možností změnit stanovené místo určení v rámci jedné zeměpisné oblasti, na kterou se vztahuje jednotná sazba vývozní náhrady. V případě změny místa určení by měla být vyplacena vývozní náhrada použitelná pro skutečné místo určení, a to až do maximální výše částky použitelné pro předem stanovené místo určení. 109. Dodržování množstevních limitů je třeba zajistit spolehlivým a účinným systémem kontroly. Proto je třeba podmínit poskytnutí vývozních náhrad předložením vývozní licence. Vývozní náhrady v rámci omezení, která jsou k dispozici, by měly být poskytovány podle konkrétní situace jednotlivých produktů. Výjimky z tohoto pravidla by měly být povoleny pouze u zpracovaných produktů, které nejsou uvedeny v příloze I Smlouvy a na které se nevztahují omezení z hlediska objemu. Je třeba stanovit odchylku od přísného dodržování pravidel pro správu v případě, že při vývozu zvýhodněném náhradami pravděpodobně nedojde k překročení stanoveného množství. 110. V případě vývozu živého skotu je třeba stanovit, že vývozní náhrady jsou poskytovány a propláceny, pouze pokud jsou dodržována ustanovení právních předpisů Unie upravující dobré životní podmínky zvířat, zejména ta, která se týkají ochrany zvířat během přepravy. 111. Aby se zajistila rovnost přístupu vývozců zemědělských produktů, na které se vztahuje toto nařízení, k vývozním náhradám, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o použití některých pravidel pro zemědělské produkty na produkty vyvážené ve formě zpracovaného zboží. 112. Ve snaze podnítit vývozce k dodržování dobrých životních podmínek zvířat a umožnit příslušným orgánům ověřit správné výdaje vývozních náhrad v případech, kdy je to podmíněno požadavky na dodržování dobrých životních podmínek zvířat, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o požadavky na dobré životní podmínky zvířat mimo celní území Unie, včetně využití nezávislých třetích stran. 113. Aby se zajistilo, že hospodářské subjekty dodrží povinnosti vyplývající z účasti na nabídkových řízeních, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o určení hlavního požadavku na uvolnění licenčních jistot pro nabízené vývozní náhrady. 114. Aby se minimalizovala administrativní zátěž hospodářských subjektů a příslušných orgánů, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akty, které stanoví prahové hodnoty, pod nimiž se nemusí vyžadovat vydání nebo předložení vývozní licence, které stanoví místa určení nebo činnosti, u kterých může být odůvodněna výjimka z povinnosti předložit vývozní licenci, a povolí, že vývozní licence mohou být v oprávněných situacích uděleny dodatečně. 115. S cílem zohlednit praktické skutečnosti, které odůvodňují plnou či částečnou způsobilost pro vývozní náhrady, a pomoci hospodářským subjektům překlenout období mezi podáním žádosti o vývozní náhradu a poslední platbou vývozní náhrady by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření týkající se dalšího termínu náhrady, důsledků pro platbu vývozní náhrady v případě, že kód produktu nebo místo určení uvedené v licenci není v souladu s vlastním produktem nebo místem určení, záloh na vývozní náhrady, včetně podmínek pro složení a uvolnění jistoty, kontrol a důkazů v případě pochybností o skutečném místě určení produktů, včetně možnosti zpětného dovozu na celní území Unie míst určení považovaných za vývoz z Unie a zahrnutí míst určení v rámci celního území Unie způsobilých pro vývozní náhrady. 116. Aby se zajistilo, že produkty využívající vývozních náhrad jsou vyvezeny z celního území Unie a zabránilo se jejich návratu na toto území a aby se minimalizovala administrativní zátěž hospodářských subjektů při vytváření a předkládání důkazu, že produkty s náhradou dosáhly země určení způsobilé pro rozlišené náhrady, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření týkající se lhůty, do které musí být výstup z celního území Unie ukončen, včetně lhůty pro dočasný opětovný vstup, zpracování, kterému mohou být produkty s vývozní náhradou během tohoto období podrobeny, důkazu o dosažení místa určení pro rozlišené náhrady, prahových hodnot pro náhrady a podmínek, za kterých mohou být vývozci od tohoto důkazu osvobozeni, a podmínek pro schválení důkazu o dosažení místa určení pro rozlišené náhrady nezávislými třetími stranami. 117. Aby se zohlednily zvláštnosti různých odvětví, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o zvláštní požadavky a podmínky pro hospodářské subjekty a pro produkty způsobilé pro vývozní náhradu, zejména včetně definic a vlastností produktů, a stanovení koeficientů pro účely výpočtu vývozních náhrad. 118. Aby nedovolené pěstování konopí nenarušilo trh s konopím pěstovaným na vlákno, mělo by toto nařízení stanovit kontrolu dovozu konopí a semen konopí, která zaručí, že tyto příslušné produkty poskytují určité záruky, pokud jde o obsah tetrahydrokannabinolu. Mimo to by dovoz semen konopí, která nejsou určena k výsevu, měl i nadále podléhat systému kontrol, který předpokládá režim schvalování příslušných dovozců. 119. Minimální vývozní ceny květinových cibulí již nejsou užitečné a měly by být zrušeny. 120. Podle článku 42 Smlouvy se ustanovení Smlouvy týkající se hospodářské soutěže vztahují na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty pouze v rozsahu, který podle čl. 43 odst. 2 a 3 Smlouvy a způsobem v něm stanoveným vymezí právní předpisy Unie. 121. Pravidla hospodářské soutěže týkající se dohod, rozhodnutí a jednání uvedených v článku 101 Smlouvy a zneužívání dominantního postavení by se měla vztahovat na zemědělskou produkci a obchod se zemědělskými produkty, pokud jejich použití neohrožuje plnění cílů SZP. 122. V případě organizací zemědělců nebo producentů nebo jejich sdružení, jejichž cílem je společná produkce zemědělských produktů nebo jejich uvádění na trh nebo využívání společných zařízení, by měl být povolen zvláštní přístup, pokud tato společná činnost nebrání soutěži ani neohrožuje dosahování cílů uvedených v článku 39 Smlouvy. 123. V případě některých činností mezioborových organizací by měl být povolen zvláštní přístup pod podmínkou, že tyto činnosti nevedou k rozdělení trhů, neovlivňují řádné fungování společné organizace trhů, nenarušují nebo nevylučují hospodářskou soutěž, nezahrnují stanovení cen a nevedou k diskriminaci. 124. Poskytováním vnitrostátní podpory by bylo ohroženo řádné fungování jednotného trhu. Ustanovení Smlouvy, která upravují státní podporu, by se proto obecně měla vztahovat na zemědělské produkty. Za určitých podmínek by měly být povoleny výjimky. Pokud se však takové výjimky použijí, je třeba, aby Komise mohla vypracovat seznam stávajících, nových nebo navrhovaných vnitrostátních podpor, podávat členským státům náležité připomínky a navrhovat jim vhodná řešení. 125. Finsko a Švédsko by vzhledem ke zvláštním hospodářským podmínkám chovu sobů, produkce produktů z nich a jejich uvádění na trh měly i nadále v tomto směru poskytovat vnitrostátní platby. 126. Za účelem řešení opodstatněných případů nouze i po ukončení přechodného období na podporu destilace stanoveného v rámci programů podpory, k němuž dojde v roce 2012, by členské státy měly mít možnost poskytovat vnitrostátní platby pro nouzovou destilaci v rámci celkového rozpočtového omezení představujícího 15 % dané částky příslušného ročního rozpočtu členského státu pro vnitrostátní program podpory. Tyto vnitrostátní platby by měly být před poskytnutím oznámeny Komisi a schváleny podle tohoto nařízení. 127. Předpisy o prémiích za klučení a některá opatření programů podpory pro víno by samy o sobě neměly vylučovat vnitrostátní platby pro tytéž účely. 128. Vedle všeobecných účinků reformy v odvětví cukru působí ve Finsku nepříznivě na odvětví cukrové řepy i zvláštní geografické a klimatické podmínky. Tento členský stát by proto měl být oprávněn k trvalému poskytování vnitrostátních plateb svým pěstitelům cukrové řepy. 129. Členské státy by měly mít možnost pokračovat v poskytování vnitrostátních plateb pro skořápkové ovoce, jak je v současné době stanoveno v článku 120 nařízení (ES) č. 73/2009, aby zmírnily účinky oddělené podpory bývalého režimu podpory Unie pro skořápkové ovoce. Z důvodu srozumitelnosti a vzhledem k tomu, že uvedené nařízení má být zrušeno, by vnitrostátní platby měly být stanoveny v tomto nařízení. 130. Omezení volného oběhu vyplývající z opatření, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, by mohlo působit těžkosti na trhu v jednom nebo více členských státech. Zkušenosti ukazují, že vážná narušení trhu, jako je významný pokles spotřeby nebo cen, lze přičíst ztrátě důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti nebo zdraví zvířat nebo rostlin. Na základě zkušeností by opatření, která lze přičítat ztrátě důvěry spotřebitelů, měla být rozšířena na rostlinné produkty. 131. Výjimečná opatření na podporu trhu u produktů z hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků, vepřového, skopového a kozího masa, vajec a drůbežího masa by měla přímo souviset se zdravotními a veterinárními opatřeními přijatými v rámci boje proti šíření chorob. Tato opatření by měla být přijímána na žádost členských států, aby nedocházelo k vážnému narušení trhů. 132. Měla by být stanovena zvláštní intervenční opatření, aby bylo možné účinně a účelně reagovat na hrozby narušení trhů. Měla by být vymezena oblast působnosti těchto opatření. 133. S cílem účinně a účelně reagovat na hrozby narušení trhů způsobeného výrazným zvýšením nebo snížením cen na vnitřních nebo vnějších trzích nebo jinými faktory ovlivňujícími trh by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o nezbytná opatření pro dotyčná odvětví, včetně případných opatření na rozšíření nebo změnu oblasti působnosti, doby trvání nebo jiných aspektů ostatních opatření stanovených v tomto nařízení, nebo celkového či částečného pozastavení dovozních cel, a to na určitá množství a/nebo období. 134. Komise by měla být oprávněna přijímat v naléhavých případech opatření nezbytná k řešení konkrétních obtíží. 135. Na podnicích, členských státech a/nebo třetích zemích může být požadováno, aby předložily oznámení pro účely uplatňování tohoto nařízení, sledování, analýzy a řízení trhu se zemědělskými produkty, zajištění transparentnosti trhu, řádného fungování opatření SZP, kontroly, inspekce, sledování, hodnocení a provádění auditu opatření SZP a provádění mezinárodních dohod, včetně oznamovacích povinností v rámci těchto dohod. S cílem zajistit harmonizovaný, efektivnější a jednodušší přístup by Komise měla být zmocněna k přijetí veškerých nezbytných opatření týkajících se oznámení. Přitom by Komise měla zohlednit potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. 136. Aby byla oznámení rychlá, účinná, přesná a efektivní z hlediska nákladů, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o povahu a druh oznamovaných informací, způsoby oznamování, pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům a podmínky a způsob zveřejnění informací. 137. Použijí se právní předpisy Unie týkající se ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. 138. Přesun finančních prostředků z rezervy pro krize v odvětví zemědělství by se měl uskutečnit za podmínek a postupem uvedeným v odstavci 14 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení[18] a mělo by být jasně uvedeno, že toto nařízení je příslušný základní akt. 139. V zájmu zajištění plynulého přechodu od režimů stanovených v nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] k režimům stanoveným v tomto nařízení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o opatření nezbytná zejména pro ochranu nabytých práv a legitimních očekávání podniků. 140. Použití postupu pro naléhavé případy by mělo být vyhrazeno pro výjimečné případy, kdy to bude nutné, aby bylo možné účinně a účelně reagovat na hrozby narušení trhu, nebo v případech, kdy k narušení trhu dojde. Použití postupu pro naléhavé případy by mělo být odůvodněné a případy, ve kterých by se postup pro naléhavé případy měl použít, by měly být upřesněny. 141. Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci k zajištění jednotných podmínek provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[19]. 142. Při příjímání aktů, které provádějí toto nařízení, by se měl použít přezkumný postup, pokud se tyto akty vztahují na SZP, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2 písm. b) bodě ii) nařízení (EU) č. 182/2011. Při přijímání aktů, které provádějí toto nařízení a které se vztahují na hospodářskou soutěž, by se však měl použít poradní postup, pokud se poradní postup použije obecně při přijímání aktů, které provádějí právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže. 143. Komise by v řádně odůvodněných případech a pokud to vyžadují naléhavé závažné důvody, které se týkají přijímání, změny nebo zrušení ochranných opatření Unie, pozastavení režimu zušlechťovacího styku nebo aktivního či pasivního zušlechťovacího styku, je-li to nutné z důvodu okamžité reakce na situaci na trhu, a řešení konkrétních problémů v mimořádné situaci, je-li okamžité opatření nezbytné k řešení problému, měla přijmout prováděcí akty s okamžitou použitelností. 144. Pokud jde o některá opatření podle tohoto nařízení, která vyžadují rychlý zásah nebo která sestávají pouze z použití obecných ustanovení na konkrétní situace bez volného uvážení, měla by být Komise zmocněna k přijímání prováděcích aktů bez uplatnění nařízení (EU) č. 182/2011. 145. Komise by dále měla být zmocněna k provádění některých správních nebo řídících úkolů, které nezahrnují přijímání aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. 146. Podle nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] skončí několik odvětvových opatření, včetně opatření týkajících se kvót na mléko, kvót na cukr a ostatních opatření v odvětví cukru a omezení při výsadbě révy a rovněž některých státních podpor, v přiměřeném období po vstupu tohoto nařízení v platnost. Po zrušení nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] by měla příslušná ustanovení nadále platit až do skončení dotčených režimů. 147. Aby bylo možné zajistit plynulý přechod od režimů stanovených v nařízení (EU) č. [KOM(2010) 799] k ustanovením tohoto nařízení, měla by být Komise zmocněna k přijímání přechodných opatření. 148. Nařízení Rady (ES) č. 1601/96 ze dne 30. července 1996, kterým se stanoví výše podpory výrobcům v odvětví chmele pro sklizeň v roce 1995[20], je přechodné opatření, které je svou povahou již zastaralé. Nařízení Rady (ES) č. 1037/2001 ze dne 22. května 2011, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých dovážených vín, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999, k přímé lidské spotřebě[21], bylo nahrazeno ustanoveními Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem přijaté rozhodnutím Rady 2006/232/ES ze dne 20. prosince 2005[22], a je tedy zastaralé. V zájmu srozumitelnosti a právní jistoty by nařízení (ES) č. 1601/96 a (ES) č. 1037/2001 měla být zrušena. 149. Pokud jde o smluvní vztahy v odvětví mléka a mléčných výrobků, jsou opatření stanovená tímto nařízením odůvodněná za současných hospodářských podmínek trhu s mlékem a mléčnými výrobky a struktury dodavatelského řetězce. Měla by se tedy použít na dostatečně dlouhou dobu (a to před zrušením kvót na mléko a po něm), aby mohla dosáhnout plného účinku. Vzhledem ke své dalekosáhlé povaze by nicméně měla být dočasná a měla by podléhat přezkumu. Komise by měla přijmout zprávy o vývoji trhu s mlékem, které by měly obsahovat zejména možné pobídky, jež by zemědělce vedly k uzavírání dohod o společné výrobě a jež mají být předloženy do 30. června 2014 a 31. prosince 2018, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: OBSAH DŮVODOVÁ ZPRÁVA 2 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 2 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 4 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 6 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY 7 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) 9 ČÁST I ÚVODNÍ USTANOVENÍ 36 ČÁST II VNITŘNÍ TRH 40 HLAVA I TRŽNÍ INTERVENCE 40 KAPITOLA I Veřejná intervence a podpora soukromého skladování 40 Oddíl 1 Obecná ustanovení o veřejné intervenci a podpoře soukromého skladování 40 Oddíl 2 Veřejná intervence 41 Oddíl 3 Podpora soukromého skladování 44 Oddíl 4 Společná ustanovení o veřejné intervenci a podpoře soukromého skladování 45 KAPITOLA II Režimy podpory 48 Oddíl 1 Režimy pro zlepšení přístupu k potravinám 48 Pododdíl 1 Projekt „Ovoce do škol“ 48 Pododdíl 2 Projekt „Mléko do škol“ 50 Oddíl 2 Podpora v odvětví olivového oleje a stolních oliv 52 Oddíl 3 Podpora v odvětví ovoce a zeleniny 53 Oddíl 4 Programy podpory v odvětví vína 60 Pododdíl 1 Obecná ustanovení a způsobilá opatření 60 Pododdíl 2 Zvláštní podpůrná opatření 62 Pododdíl 3 Procesní ustanovení 66 Oddíl 5 Podpora v odvětví včelařských produktů 67 HLAVA II PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE UVÁDĚNÍ NA TRH A ORGANIZACÍ PRODUCENTŮ 69 KAPITOLA I Pravidla týkající se uvádění na trh 69 Oddíl 1 Obchodní normy 69 Pododdíl 1 Úvodní ustanovení 69 Pododdíl 2 Obecná obchodní norma 69 Pododdíl 3 Obchodní normy podle odvětví nebo produktů 70 Pododdíl 4 Obchodní normy vztahující se na dovoz a vývoz 76 Pododdíl 5 Společná ustanovení 77 Oddíl 2 Označení původu, zeměpisná označení a tradiční výrazy v odvětví vína 78 Pododdíl 1 Úvodní ustanovení 78 Pododdíl 2 Označení původu a zeměpisná označení 78 Pododdíl 3 Tradiční výrazy 87 Oddíl 3 Označování a obchodní úprava v odvětví vína 89 KAPITOLA II ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO JEDNOTLIVÁ ODVĚTVÍ 94 Oddíl 1 Cukr 94 Oddíl 2 Víno 94 Oddíl 3 Mléko a mléčné výrobky 96 KAPITOLA III Organizace producentů a sdružení organizací producentů, mezioborové organizace a organizace hospodářských subjektů 98 Oddíl 1 Definice a uznání 98 Oddíl 2 Rozšíření působnosti pravidel a povinné příspěvky 101 Oddíl 3 Přizpůsobení nabídky 102 Oddíl 4 Procesní pravidla 103 ČÁST III OBCHOD SE TŘETÍMI ZEMĚMI 106 KAPITOLA I Dovozní a vývozní licence 106 Kapitola II Dovozní cla 108 Kapitola III Správa celních kvót a zvláštní zacházení při dovozu do třetích zemí 110 Kapitola IV Zvláštní ustanovení pro dovoz některých produktů 112 Kapitola V Ochrana a aktivní zušlechťovací styk 113 Kapitola VI Vývozní náhrady 115 Kapitola VII Pasivní zušlechťovací styk 119 ČÁST IV PRAVIDLA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE 121 KAPITOLA I Pravidla vztahující se na podniky 121 KAPITOLA II Pravidla státní podpory 124 ČÁST V OBECNÁ USTANOVENÍ 128 KAPITOLA I Výjimečná opatření 128 Oddíl 1 Narušení trhů 128 Oddíl 2 opatření na podporu trhu týkající se chorob zvířat a ztráty důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin 128 Oddíl 3 Konkrétní problémy 130 KAPITOLA II Oznámení a podávání zpráv 130 KAPITOLA III Rezerva pro krize v odvětví zemědělství 132 ČÁST VI PŘENESENÍ PRAVOMOCÍ, PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 133 KAPITOLA I Přenesení pravomocí a prováděcí ustanovení 133 KAPITOLA II Přechodná a závěrečná ustanovení 134 PŘÍLOHA I SEZNAM PRODUKTŮ UVEDENÝCH V ČL. 1 ODST. 2 Část I: Obiloviny 136 Část II: Rýže 139 Část III: Cukr 140 Část IV: Sušené krmivo 140 Část V: Osiva 141 Část VI: Chmel 142 Část VII: Olivový olej a stolní olivy 142 Část VIII: Len a konopí 142 Část IX: Ovoce a zelenina 143 Část X: Výrobky z ovoce a zeleniny 143 Část XI: Banány 146 Část XII: Víno 146 Část XIII: Živé dřeviny a jiné rostliny, cibule, kořeny a podobné, řezané květiny a okrasná zeleň 147 Část XIV: Tabák 147 Část XV: Hovězí a telecí maso 147 Část XVI: Mléko a mléčné výrobky 148 Část XVII: Vepřové maso 148 Část XVIII: Skopové a kozí maso 149 Část XIX: Vejce 149 Část XX: Drůbeží maso 150 Část XXI: Ethylalkohol zemědělského původu 150 Část XXII: Včelařské produkty 151 Část XXIII: Bourec morušový 151 Část XXIV: Ostatní produkty 152 PŘÍLOHA II DEFINICE UVEDENÉ V ČL. 3 ODST. 1 Část I: Definice týkající se odvětví rýže 160 Část II: Definice týkající se odvětví chmele 163 Část III: Definice týkající se odvětví vína 163 Část IV: Definice týkající se odvětví hovězího a telecího masa 165 Část V: Definice týkající se odvětví mléka a mléčných výrobků 165 Část VI: Definice týkající se odvětví vajec 166 Část VII: Definice týkající se odvětví drůbežího masa 166 Část VIII: Definice týkající se odvětví včelařství 167 PŘÍLOHA III STANDARDNÍ JAKOST RÝŽE A CUKRU PODLE ČLÁNKU 7 169 PŘÍLOHA IV ROZPOČET NA PROGRAMY PODPORY PODLE ČL. 41 ODST. 1 171 PŘÍLOHA V MEZINÁRODNÍ ORGANIZACE PODLE ČL. 56 ODST. 3 172 PŘÍLOHA VI DEFINICE, OZNAČENÍ A OBCHODNÍ NÁZVY PRODUKTŮ PODLE ČLÁNKU 60 173 Část I. Maso skotu mladšího dvanácti měsíců 173 I. Definice 173 II. Obchodní názvy 173 Část II. Výrobky z révy vinné 176 Část III. Mléko a mléčné výrobky 182 Část IV. Mléko pro lidskou spotřebu kódu KN 0401 184 Část V. Produkty v odvětví drůbežího masa 187 Část VI. Roztíratelné tuky 189 Část VII. Označení a definice olivového oleje a olivového oleje z pokrutin 192 Dodatek k příloze VI (uvedený v části II) Vinařské zóny 193 PŘÍLOHA VII ENOLOGICKÉ POSTUPY UVEDENÉ V ČLÁNKU 62 Část I Obohacování, přikyselování a odkyselování v některých vinařských zónách 198 Část II Omezení 201 PŘÍLOHA VIII SROVNÁVACÍ TABULKY PODLE ČLÁNKU 164 204 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 220 ČÁST IÚVODNÍ USTANOVENÍ Článek 1 Oblast působnosti 1. Tímto nařízením se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, kterými se rozumí všechny produkty uvedené v příloze I SFEU s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I nařízení (EU) č. [KOM(2011) 416] o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury. 2. Zemědělské produkty vymezené v odstavci 1 jsou rozděleny do těchto odvětví podle přílohy I: a) obilovin, část I přílohy I; b) rýže, část II přílohy I; c) cukru, část III přílohy I; d) sušeného krmiva, část IV přílohy I; e) osiv, část V přílohy I; f) chmele, část VI přílohy I; g) olivového oleje a stolních oliv, část VII přílohy I; h) lnu a konopí, část VIII přílohy I; i) ovoce a zeleniny, část IX přílohy I; j) výrobků z ovoce a zeleniny, část X přílohy I; k) banánů, část XI přílohy I; l) vína, část XII přílohy I; m) živých rostlin, část XIII přílohy I; n) tabáku, část XIV přílohy I; o) hovězího a telecího masa, část XV přílohy I; p) mléka a mléčných výrobků, část XVI přílohy I; q) vepřového masa, část XVII přílohy I; r) skopového a kozího masa, část XVIII přílohy I; s) vajec, část XIX přílohy I; t) drůbežího masa, část XX přílohy I; u) ethylalkoholu, část XXI přílohy I; v) včelařství, část XXII přílohy I; w) bource morušového, část XXIII přílohy I; x) ostatních produktů, část XXIV přílohy I. Článek 2 Obecná ustanovení o společné zemědělské politice (SZP) Nařízení (EU) č. […] o financování, řízení a sledování společné zemědělské politikya ustanovení podle něj přijatá se použijí ve vztahu k opatřením stanoveným tímto nařízením. Článek 3 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice týkající se některých odvětví uvedené v příloze II. 2. V případě potřeby se pro účely tohoto nařízení použijí definice stanovené v nařízení (EU) č. […] o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky, nařízení (EU) č. […], kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, a nařízení (EU) č. […] o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). 3. S ohledem na zvláštnosti odvětví rýže se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 160, které aktualizují definice týkající se odvětví rýže uvedené v části I přílohy II. 4. Pro účely tohoto nařízení se „méně rozvinutými regiony“ rozumí regiony podle definice čl. 82. odst. 2 písm. a) nařízení (EU) [KOM(2011) 615] o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006[23]. Článek 4 Přizpůsobení nomenklatuře společného celního sazebníku používané pro zemědělské produkty Komise může prostřednictvím prováděcích aktů v případě potřeby z důvodu změn kombinované nomenklatury přizpůsobit popis produktů a odkazy na čísla nebo položky kombinované nomenklatury v tomto nařízení nebo v jiných aktech přijatých podle článku 43 Smlouvy. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 162 odst. 2. Článek 5 Přepočítací koeficienty pro rýži Komise může prostřednictvím prováděcích aktů a) stanovit přepočítací koeficienty pro rýži v různých fázích zpracování, náklady na zpracování a hodnotu vedlejších produktů; b) přijmout veškerá nezbytná opatření týkající se používání přepočítacích koeficientů pro rýži. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 162 odst. 2. Článek 6 Hospodářské roky Stanoví se tyto hospodářské roky: a) od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví banánů; b) od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro: i) odvětví sušeného krmiva, ii) odvětví bource morušového; c) od 1. července do 30. června následujícího roku pro: i) odvětví obilovin, ii) odvětví osiv, iii) odvětví olivového oleje a stolních oliv, iv) odvětví lnu a konopí, v) odvětví mléka a mléčných výrobků; d) od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína; e) od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže; f) od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru. S ohledem na zvláštnosti odvětví ovoce a zeleniny a výrobků z ovoce a zeleniny se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 160, které stanoví hospodářské roky pro tyto produkty. Článek 7 Referenční ceny Stanoví se tyto referenční ceny: a) pro odvětví obilovin 101,31 EUR za tunu, vztaženo na velkoobchodní stupeň u zboží dodaného do skladu před vyložením; b) pokud jde o neloupanou rýži, 150 EUR za tunu za standardní jakost vymezenou v části A přílohy III, vztaženo na velkoobchodní stupeň u zboží dodaného do skladu před vyložením; c) pro cukr standardní jakosti vymezené v části B přílohy III, vztaženo na nebalený cukr při převzetí v závodě: i) pro bílý cukr: 404,4 EUR za tunu, ii) pro surový cukr: 335,2 EUR za tunu; d) pro odvětví hovězího a telecího masa 2 224 EUR za tunu pro jatečně upravená těla skotu samčího pohlaví třídy R3 podle klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu podle čl. 18 odst. 8; e) pro odvětví mléka a mléčných výrobků: i) 246,39 EUR za 100 kg pro máslo, ii) 169,80 EUR za 100 kg pro sušené odstředěné mléko; f) pokud jde o vepřové maso, 1 509,39 EUR za tunu pro jatečně upravená těla prasat standardní jakosti stanovené na základě hmotnosti a podílu libového masa podle klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla prasat podle čl. 18 odst. 8 takto: i) jatečně upravená těla o hmotnosti nejméně 60 kg, avšak menší než 120 kg: třída E, ii) jatečně upravená těla o hmotnosti od 120 do 180 kg: třída R. ČÁST IIVNITŘNÍ TRH HLAVA I TRŽNÍ INTERVENCE KAPITOLA IVeřejná intervence a podpora soukromého skladování Oddíl 1Obecná ustanovení o veřejné intervenci a podpoře soukromého skladování Článek 8 Oblast působnosti Tato kapitola stanoví pravidla pro tržní intervenci týkající se: a) veřejné intervence, kdy jsou produkty nakupovány a skladovány příslušnými orgány členských států až do jejich prodeje, a b) poskytování podpory skladování produktů soukromými hospodářskými subjekty. Článek 9 Původ způsobilých produktů Produkty způsobilé pro nákup v rámci veřejné intervence nebo pro poskytování podpory soukromého skladování musí pocházet z Unie. Pokud jsou produkty z plodin, musí být tyto plodiny sklizeny v Unii, a pokud jsou z mléka, mléko musí být vyrobeno v Unii. Oddíl 2Veřejná intervence Článek 10 Produkty způsobilé pro veřejnou intervenci Veřejná intervence se použije na tyto produkty za podmínek stanovených v tomto oddíle a podle požadavků a podmínek, které stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a/nebo prováděcích aktů podle článků 18 a 19: a) pšenici obecnou, ječmen a kukuřici; b) neloupanou rýži; c) čerstvé nebo chlazené maso z odvětví hovězího a telecího masa kódů KN 0201 10 00 a 0201 20 20 až 0201 20 50; d) máslo vyrobené přímo a výhradně z pasterizované smetany získané přímo a výhradně z kravského mléka ve schváleném podniku Unie, s minimálním obsahem tuku 82 % hmotnostních a maximálním obsahem vody 16 % hmotnostních; e) sušené odstředěné mléko nejvyšší jakosti vyrobené z kravského mléka rozprašovacím sušením ve schváleném podniku Unie, s minimálním obsahem bílkovin ve výši 34,0 % hmotnostních v tukuprosté sušině. Článek 11 Období veřejné intervence Veřejná intervence se použije u: a) pšenice obecné, ječmene a kukuřice od 1. listopadu do 31. května; b) neloupané rýže od 1. dubna do 31. července; c) hovězího a telecího masa během celého hospodářského roku; d) másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna. Článek 12 Zahájení a ukončení veřejné intervence 1. Veřejná intervence během období uvedených v článku 11 a) se zahajuje pro pšenici obecnou, mléko a sušené odstředěné mléko; b) může být zahájena Komisí prostřednictvím prováděcích aktů pro ječmen, kukuřici a neloupanou rýži (včetně konkrétních odrůd nebo druhů neloupané rýže), pokud to vyžaduje situace na trhu. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 162 odst. 2; c) může být zahájena pro odvětví hovězího a telecího masa Komisí prostřednictvím jiných prováděcích aktů, pokud je průměrná tržní cena během reprezentativního období přijatého podle čl. 19 písm. a) v některém členském státě nebo některém regionu členského státu, zjištěná na základě klasifikační stupnice Unie pro jatečně upravená těla přijaté podle čl. 18 odst. 8, nižší než 1 560 EUR za tunu. 2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů ukončit veřejnou intervenci pro odvětví hovězího a telecího masa, pokud po určité reprezentativní období přijaté podle čl. 19 písm. a) již nejsou splněny podmínky stanovené v odst. 1 písm. c). Článek 13 Nákup za pevně stanovenou cenu nebo prostřednictvím nabídkového řízení 1. Je-li veřejná intervence zahájena podle čl. 12 odst. 1 písm. a), nákup se provádí za pevně stanovenou cenu v rámci těchto limitů pro každé období uvedené v článku 11: a) u pšenice obecné 3 miliony tun; b) u másla 30 000 tun; c) u sušeného odstředěného mléka 109 000 tun. 2. Je-li veřejná intervence zahájena podle čl. 12 odst. 1, nákup se provádí prostřednictvím nabídkového řízení s cílem určit maximální nákupní ce