Reakcí EU na tyto potřeby je Evropský plán boje proti rakovině. Odráží politický závazek použít v boji proti rakovině všech možných prostředků. Plán boje proti rakovině, který mobilizuje kolektivní sílu EU k prosazování změn ve prospěch jejích občanů, obsahuje konkrétní ambiciózní opatření, která podpoří, zkoordinují a doplní úsilí členských států o snížení utrpení způsobeného rakovinou. Znamená začátek nové éry v oblasti onkologické prevence a péče, kdy pacienti mají přístup k vysoce kvalitnímu screeningu, léčbě a nejnovějším nejmodernějším technologiím, a to s podporou na úrovni EU umožňující úspory z rozsahu a specializaci, a zároveň plně respektuje odpovědnost členských států v oblasti zdravotní politiky. Tím plní politické směry předsedkyně Komise von der Leyenové. Je to také přímá reakce na důrazné a jasné výzvy Evropského parlamentu k přijetí opatření v této oblasti.

EU bojuje proti rakovině již desítky let a její kroky, například v oblasti omezování spotřeby tabáku a ochrany před nebezpečnými látkami, zachraňují a prodlužují životy. Poslední evropský akční plán proti rakovině byl však vypracován počátkem 90. let a od té doby svět zaznamenal v léčbě rakoviny velký pokrok. Personalizovaná medicína – přizpůsobená individuálním situacím a potřebám – radikálně změnila prognózy pacientů. Výzkum a inovace, jako jsou technologie mRNA, spolu s digitálními technologiemi mezitím dramaticky pokročily v chápání vzniku a progrese rakoviny, prevence a diagnostiky.

Dvě nová partnerství plánovaná v rámci programu Horizont Evropa plně využijí investice do výzkumu a přinesou pacientům hmatatelný prospěch. Navrhovaná Iniciativa pro inovativní zdravotnictví pomůže vytvořit výzkumný a inovační ekosystém na úrovni EU. Bude podporovat spolupráci mezi zdravotnickým průmyslem, akademickou obcí a dalšími zúčastněnými stranami s cílem převést vědecké poznatky do inovací, které řeší prevenci, diagnostiku, léčbu a zvládání chorob, včetně rakoviny. Navrhované partnerství pro transformaci zdravotnických a pečovatelských systémů, které sdružuje zdravotnické a pečovatelské orgány, regiony, pacienty a zdravotnické pracovníky, poskytne poznatky o tom, jak lépe využít příležitosti v oblasti výzkumu a inovací.

Mise proti rakovině, plánovaná v rámci Horizontu Evropa, bude hlavní složkou investic EU do výzkumu a inovací v oblasti rakoviny. Prohloubí naše chápání složitosti rakoviny. V návaznosti na výzkum a inovace, veřejné zdraví a rozvoj politiky bude informovat o mnoha klíčových akcích Plánu boje proti rakovině a přinese řešení pro pacienty, a to včetně pacientů s komorbiditami.

Čím více rozumíme biologickým procesům a rizikovým faktorům a zdravotním determinantám způsobujícím rakovinu, tím účinněji jí můžeme předcházet, rozpoznávat ji, diagnostikovat a léčit. Výzkum rakoviny, inovace a nové technologie mohou zachránit životy, ale pro záchranu co největšího počtu životů je třeba nové poznatky sdílet v co nejširším rozsahu, aby je zdravotnické orgány a další zúčastněné strany mohly promítnout do konkrétních opatření. Za posledních dvacet let jsme dosáhli obrovského vědeckého pokroku. Naše chápání úlohy genetiky a genomiky a rozdílů mezi pohlavím při rakovině se výrazně zlepšilo stejně jako digitalizace a rostoucí síla počítačových analytických nástrojů.

Široká škála politik EU podpoří Plán boje proti rakovině, přičemž digitalizace, výzkum a inovace budou výchozím bodem pro nový přístup k onkologické péči v EU. Opatření se budou týkat všech oblastí politiky od zaměstnanosti, vzdělávání, sociální politiky a rovnosti přes marketing, zemědělství, energetiku, životní prostředí a klima až po dopravu, politiku soudržnosti a daně. To umožní, aby se Plán boje proti rakovině zabýval příčinami vzniku rakoviny na našich školách a pracovištích, ve výzkumných laboratořích, v našich městech a obcích a v našich venkovských komunitách, a to s využitím inovací, zdravých rozhodnutí a zlepšování našeho životního prostředí. Spolupráce bude probíhat i na mezinárodní úrovni v rámci zavedené spolupráce se Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a dlouhodobé spolupráce s její Mezinárodní agenturou pro výzkum rakoviny.

S cílem snížit vystavení mladých lidí reklamě na alkohol bude Komise pečlivě sledovat provádění ustanovení směrnice o audiovizuálních mediálních službách ve vztahu k obchodním sdělením týkajícím se alkoholických nápojů, včetně internetových platforem pro sdílení videí. To bude zahrnovat spolupráci s členskými státy a skupinou evropských regulačních orgánů pro audiovizuální mediální služby (ERGA) a zúčastněnými stranami na podpoře samoregulačních a spoluregulačních iniciativ. Komise dále přezkoumá svou politiku podpory alkoholických nápojů a do konce roku 2022 kromě toho navrhne povinné uvádění seznamu složek a výživových údajů na etiketách alkoholických nápojů a do konce roku 2023 povinné uvádění zdravotních varování na etiketách. Členským státům bude rovněž poskytnuta podpora na provádění krátkých intervencí založených na důkazech týkajících se alkoholu v primární zdravotní péči, na pracovišti a v sociálních službách.

Škody související s alkoholem jsou v EU velkým problémem v oblasti veřejného zdraví. V roce 2016 byla rakovina hlavní příčinou úmrtí, jež lze připsat na vrub alkoholu, s podílem 29 %, a to před cirhózou jater (20 %), kardiovaskulárními onemocněními (19 %) a úrazy (18 %) . Komise zvýší podporu členským státům a zúčastněným stranám, aby prováděly osvědčené postupy a činnosti zaměřené na budování kapacit s cílem snížit škodlivou konzumaci alkoholu v souladu cíli udržitelného rozvoje OSN. Sem patří cíl dosáhnout do roku 2025 relativního snížení škodlivého užívání alkoholu nejméně o 10 %. Kromě toho Komise přezkoumá právní předpisy EU o zdanění alkoholu a o přeshraničních nákupech alkoholu soukromými osobami a zajistí, aby byly i nadále vhodné pro účely vyvážení cílů veřejných příjmů a ochrany zdraví.

Do roku 2023 Komise navrhne aktualizaci doporučení Rady o nekuřáckém prostředí, a to jak rozšířením jeho působnosti na nově vznikající produkty, jako jsou elektronické cigarety a zahřívané tabákové výrobky, tak rozšířením nekuřáckého prostředí včetně venkovních prostor. Plán boje proti rakovině bude impulzem k lepšímu prosazování právních předpisů v národních strategiích členských států pro omezování spotřeby tabáku, zejména pokud jde o prodej nezletilým osobám a kampaně na odvykání kouření. To umožní lepší provádění Rámcové úmluvy WHO o kontrole tabáku, včetně povinností týkajících se transparentnosti, a při plném zohlednění zásad rejstříku transparentnosti. Kromě toho bude systém sledování zásilek v EU do roku 2024 rozšířen na všechny tabákové výrobky.

Důsledným prosazováním rámce EU pro omezování spotřeby tabáku a jeho přizpůsobováním novému vývoji a trendům na trhu, včetně přísnějších pravidel pro nové výrobky, předloží Evropský plán boje proti rakovině od roku 2021 opatření, která pomohou vytvořit „beztabákovou generaci“, v níž bude do roku 2040 užívat tabák méně než 5 % obyvatel oproti dnešním 25 %. Prozatímním cílem je dosáhnout do roku 2025 cíle WHO relativně snížit míru užívání tabáku o 30 % ve srovnání s rokem 2010, což odpovídá výskytu kouření v EU přibližně na úrovni 20 %. Komise bude i nadále upřednostňovat ochranu mladých lidí před škodlivými účinky tabáku a souvisejících výrobků .

Bude aktualizován Evropský kodex proti rakovině, aby se zohlednil nejnovější vědecký vývoj a doplnila se do něj nová doporučení založená na důkazech s cílem zlepšit zdravotní gramotnost. Cílem Plánu boje proti rakovině bude, aby se do roku 2025 o tomto kodexu dozvědělo alespoň 80 % obyvatel. „Mobilní aplikace EU pro prevenci rakoviny“, která bude financována v rámci programu „EU pro zdraví“, nabídne jednotlivcům informace o tom, jak snížit jejich rizika vzniku rakoviny. Tím rozšíří působnost kodexu a – spolu s informacemi o tom, jak těžit z nového vývoje v personalizovaném posouzení rizik rakoviny – posílí u lidí možnost starat se o své zdraví. Bude rovněž zahájen nový projekt „Zdravotní gramotnost pro onkologickou prevenci a péči“), jehož cílem bude vyvinout a sdílet osvědčené postupy pro zlepšení zdravotní gramotnosti v programech onkologické prevence a péče se zaměřením na znevýhodněné skupiny. Tato opatření budou provedena v období 2021–2025.

Zlepšení přístupu k rizikovým faktorům a zdravotním determinantám a jejich pochopení je zásadní pro zlepšení zdravotního stavu, a to zejména u komplexních onemocnění, jako je rakovina. Evropský plán boje proti rakovině zahájí akce, které lidem poskytnou informace a nástroje potřebné ke zdravějšímu rozhodování. Podpora spolupráce mezi zdravotnickými a sociálními službami a komunitou je důležitou součástí Plánu boje proti rakovině. Zapojí se do něj sociální pracovníci, učitelé a zdravotní sestry – budou vzdělávat veřejnost o zdravém chování a pacienty o tom, jak správně žít po léčbě rakoviny.

Díky včasnému odhalení prostřednictvím screeningu se optimalizují šance v boji proti rakovině a při záchraně životů. V roce 2020 mělo 25 členských států EU ve svých národních plánech boje proti rakovině zavedeny plošné screeningové programy zaměřené na rakovinu prsu, 22 zemí mělo zavedeny programy zaměřené na rakovinu děložního čípku a dvacet zemí programy zaměřené na rakovinu tlustého střeva a konečníku. Mnoho programů se však neprovedlo v plném rozsahu a dosud přetrvávají nepřijatelné nerovnosti v rámci členských států i mezi nimi. Například pokrytí cílové populace u screeningu rakoviny prsu se pohybuje od 6 % do 90 % a u rakoviny děložního čípku od cca 25 % do 80 %.

Se vstupem revidované směrnice o pitné vodě v platnost bude přijat důraznější přístup založený na posouzení rizik, aby se kontaminující látky nedostaly do pitné vody. Podle rámcové směrnice o vodě Komise navrhne zavést nebo zpřísnit limity pro koncentrace některých znečišťujících látek v povrchových nebo podzemních vodách, které mohou přispívat k výskytu rakoviny, a to i prostřednictvím konzumace ryb a měkkýšů.

Evropský plán boje proti rakovině bude úzce spolupracovat se Zelenou dohodou a jejím Akčním plánem pro nulové znečištění s cílem posílit opatření týkající se kontaminantů v povrchové, podzemní a pitné vodě, půdě a ovzduší. Na základě vyhodnocení současných právních předpisů o kvalitě ovzduší budou normy EU pro kvalitu ovzduší do roku 2022 revidovány, aby byly více sladěny s doporučeními WHO. Zlepšené plány sledování, modelování a kvality ovzduší pomohou místním orgánům dosáhnout čistšího ovzduší. Očekává se, že revize směrnice o průmyslových emisích plánovaná na konec roku 2021 dále omezí pronikání kontaminujících látek do vody, ovzduší a půdy. Komise zároveň nedávno přijala Strategii udržitelné a inteligentní mobility, jež stanoví řadu opatření zaměřených na podporu přechodu na mobilitu s nulovými emisemi a snížení znečištění životního prostředí z dopravy.

K dosažení cílů Plánu boje proti rakovině přispěje kampaň „Zdravý životní styl pro všechny“, jež bude zahájena v roce 2021 a do níž budou mimo jiné zapojena klíčová odvětví podporující sport, fyzickou aktivitu a zdravé stravování. Členské státy, regionální a místní samosprávy a zástupci občanské společnosti budou vyzváni k tomu, aby přispěli k tomu, aby se zdravá rozhodnutí stala snadnou a dostupnou volbou. Pro snížení nerovností se kampaň Zdravý životní styl pro všechny zaměří na zapojení lidí s nízkým socioekonomickým postavením a ze znevýhodněných skupin, jako jsou osoby se zdravotním postižením nebo osoby s menšinovým rasovým nebo etnickým původem, a na zajištění vyvážené účasti žen a mužů. Komise bude podporovat investice do infrastruktury aktivní mobility, zdravých jídelen a rozvíjet osvětová opatření. Toto úsilí bude směrováno prostřednictvím hlavních iniciativ EU, jako je Evropský týden sportu, program EU pro školy, program Erasmus a Evropský týden mobility, spolu s politikou EU na podporu zemědělsko-potravinářských produktů.

V roce 2021 vytvoří Komise platformu EU pro lepší přístup k lékům proti rakovině, jejímž cílem bude podpora využití stávajících léčiv v nové indikaci. Ta navrhne a otestuje modely za účelem bližší spolupráce mezi zúčastněnými stranami a bude využívat, sdružovat a sdílet stávající údaje pomocí nových digitálních nástrojů. V návaznosti na zkušenosti s využitím léčiv v nové indikaci k léčbě onemocnění COVID-19 bude zahájen další projekt využívající vysoce výkonnou výpočetní techniku k rychlému testování stávajících molekul a nových kombinací léků. Počínaje rakovinou se špatnou prognózou a vzácnými druhy rakoviny bude tato práce zahrnovat analýzu a využití nové inovativní a nadějné léčby.

Stěžejní iniciativa 6: Nová iniciativa „Diagnostika a léčba rakoviny pro všechny“, která má být zahájena do konce roku 2021, pomůže zlepšit přístup k inovativní diagnostice a léčbě rakoviny. Pro rychlé a účinné genetické profily nádorových buněk bude používat technologii „sekvenování příští generace“, která umožní onkologickým centrům sdílet onkologické profily a uplatňovat stejné nebo podobné diagnostické a terapeutické přístupy u pacientů se srovnatelnými onkologickými profily. Tato iniciativa v konečném důsledku pomůže optimalizovat diagnostiku a léčbu rakoviny a omezit nerovný přístup k personalizované medicíně v onkologické péči, což pro pacienty bude mít velký přínos.

Koncem roku 2021 začne platit nový právní rámec pro klinická hodnocení. To bude znamenat zavedení vysoce koordinovaného, spolehlivého a agilního systému pro posouzení klinických hodnocení v EU a dohled nad nimi. Zjednodušené postupy usnadní provádění hodnocení a pomohou přinést inovace pacientům. Včasné přijetí návrhu nařízení o hodnocení zdravotnických technologií (HZT) Radou a Evropským parlamentem by pomohlo zajistit urychlený přístup k inovativní diagnostice a léčbě rakoviny. Trvalý rámec pro spolupráci EU v oblasti HZT by mohl členským státům poskytovat vysoce kvalitní a včasné zprávy v oblasti HZT a umožnil by jim sdílet zdroje, odborné znalosti a kapacitu. To se týká zejména vysoce specializovaných diagnostických postupů a léčby rakoviny.

Komise předloží nový akční plán v rámci Strategické agendy pro lékařské aplikace jaderných a radiačních technologií využívající ionizujícího záření (SAMIRA) s cílem podpořit bezpečnost dodávek radioizotopů pro účely diagnostiky a léčby rakoviny a zvýšit kvalitu a bezpečnost radiačních technologií v medicíně. Rovněž bude dále poskytovat pokyny v oblasti výzkumu a inovací v EU a podporovat vzdělávání zdravotnických pracovníků v oblasti radiologie, radioterapie a nukleární medicíny v úzké spolupráci s „mezioborovým vzdělávacím programem“.

5.4Využívání personalizované medicíny pro prevenci, diagnostiku a léčbu rakoviny

Každý pacient je jiný a žádný typ rakoviny není stejný. Prevence a co nejúčinnější léčba rakoviny vyžaduje individuální přístup přizpůsobený vlastnostem pacienta a nemoci. Personalizované léky proti rakovině mohou významně zlepšit prevenci, odhalení rakoviny a prognózu u onkologických pacientů a mohou snížit riziko nežádoucích účinků. Měly by být součástí budoucnosti léků proti rakovině. Možnost přeshraničního přístupu ke genomickým údajům v rámci EU navíc výzkumným pracovníkům a klinickým lékařům umožní analyzovat a porovnávat genetické a klinické informace pacientů. To pomůže předvídat potenciální vývoj rakoviny, odhalit onemocnění dříve a rozhodnout o nejúčinnější léčbě.

Nové partnerství v oblasti personalizované medicíny, které má být vytvořeno v roce 2023 a financováno v rámci programu Horizont Evropa, bude zjišťovat priority pro výzkum a vzdělávání v oblasti personalizované medicíny, podporovat výzkumné projekty v oblasti prevence, diagnostiky a léčby rakoviny a předkládat doporučení pro zavádění přístupů personalizované medicíny v každodenní lékařské praxi. V rámci přípravné akce partnerství vypracuje Komise plán personalizované prevence, který určí nedostatky ve výzkumu a inovacích a podpoří přístup k mapování všech známých biologických anomálií vedoucích k náchylnosti k rakovině, včetně dědičných typů rakovin.

Aby Komise podpořila členské státy při optimálním využívání rychlého vývoje genomiky v oblasti prevence, diagnostiky a léčby rakoviny, zahájí v roce 2021 projekt „Genomika pro veřejné zdraví“. Tento projekt doplní iniciativu 1 + milion genomů, která je v oblasti léčby rakoviny hojně využívána, a očekává se, že umožní bezpečný přístup k velkému množství genomických údajů pro účely výzkumu, prevence a personalizované medicíny. Opatření v rámci tohoto projektu financovaného z programu „EU pro zdraví“ se zaměří rovněž na určování genetických predispozic jednotlivců ke vzniku rakoviny, což otevře nové perspektivy v oblasti personalizovaného posouzení rizik a cílené prevence rakoviny. Pomůže navíc členským státům vypracovat pokyny a doporučení s cílem lépe určit, koho a co testovat, organizovat zdravotnické služby k provádění genetického testování a poskytovat specifické vzdělávání a odbornou přípravu zdravotnickým pracovníkům, abychom problematiku boje proti rakovině lépe pochopili.

Stěžejní iniciativa 7: Vedle projektu „Genomika pro veřejné zdraví“ pomůže také Evropská iniciativa pro pochopení rakoviny (UNCAN.eu), která má být zahájena v rámci plánované Mise proti rakovině v zájmu lepšího porozumění vzniku rakoviny, identifikovat osoby s vysokým rizikem běžných typů rakoviny pomocí metody skóre polygenního rizika . To by mělo usnadnit personalizovaný přístup k onkologické prevenci a péči a umožní to přijmout opatření ke snížení rizika nebo k co nejrychlejšímu odhalení rakoviny.

Již od roku 2021 budou nové a stávající sítě infrastruktur biomedicínského výzkumu poskytovat rovněž podporu přizpůsobenou na míru výzkumným pracovníkům, kteří pracují na personalizované léčbě rakoviny. To bude zahrnovat bezplatné používání pokročilých metodik, technologií, nástrojů a zařízení pro práci na nových terapiích rakoviny od počátečního objevu až po nové léčivé přípravky pro moderní terapii a radioterapii. Bude to zahrnovat rovněž podporu dalšího zkoumání a rozvoje oblasti terapeutického a personalizovaného očkování proti rakovině, v níž byl učiněn obrovský pokrok po nedávném schválení vakcín proti onemocnění COVID-19 na bázi mRNA, z něhož vyplývá, že tato nová technologie je připravena k širšímu zavádění. Pacienti s pokročilým melanomem a s karcinomem hlavy a krku již byli například úspěšně léčeni pomocí technologie mRNA.

Nové platformy, které fungují pod záštitou evropského cloudu pro otevřenou vědu , budou kromě toho podporovat interdisciplinární výzkum rakoviny a umožní poskytování pokročilé personalizované léčby. Tato spolupráce umožní výzkumným pracovníkům přístup k údajům z výzkumu, jejich analýzu a zpracování napříč obory a bez ohledu na státní hranice, a to i prostřednictvím evropských referenčních sítí a sítě národních komplexních onkologických center EU, to vše plně v souladu s právními předpisy o ochraně údajů.

Personalizovaná medicína bude mít prospěch i z vysoce výkonné výpočetní techniky. Kombinace zdravotních údajů jednotlivce se sledováním v reálném čase prostřednictvím chytrých zařízení a farmakokinetických údajů se stane základem pro vytvoření tzv. digitálního dvojčete (tj. virtuálního znázornění) každé osoby. To s sebou přinese plné využití potenciálu přístupů personalizované medicíny a posílení strategií cíleného screeningu a prevence, rychlé diagnostiky a individualizovaných terapeutických konceptů.

Od roku 2021 bude Komise podporovat nové projekty spolupráce sdružující příslušné zúčastněné strany a odborné znalosti s cílem uplatňovat nové přístupy k analýze údajů s využitím vysoce výkonné výpočetní techniky a umělé inteligence, a tak podrobněji prozkoumat potenciál inovace digitálních technologií v oblasti léčby rakoviny. Tyto projekty budou podporovat snahy o dosažení pokroku v oblasti personalizované medicíny, přičemž se zpočátku zaměří na druhy rakoviny se špatnou prognózou, jako je například karcinom slinivky břišní nebo karcinom hlavy a krku. Iniciativa pro inovativní léčiva v roce 2021 rovněž zahájí projekty týkající se využívání umělé inteligence při poskytování podpory pro rozhodování v oblasti prevence, diagnostiky a léčby na základě dat zdravotnickým pracovníkům, pečovatelům a pacientům, jakož i projekty týkající se překonání rezistence vůči lékům u rakoviny a přidané hodnoty protonové terapie u karcinomu jícnu.

Stěžejní iniciativy v oblasti onkologické péče ØVytvořit síť EU propojující uznávaná národní komplexní onkologická centra v každém členském státě s cílem zlepšit přístup k vysoce kvalitní diagnostice a péči – 2021–2025. ØZahájit iniciativu „Diagnostika a léčba rakoviny pro všechny“, jejímž cílem je zlepšit přístup k inovativní diagnostice a léčbě rakoviny – 2021–2025. ØZahájit Evropskou iniciativu pro pochopení rakoviny (UNCAN.eu) s cílem pomoci identifikovat jedince, kteří jsou vysoce ohroženi běžnými typy rakoviny – 2021–2025. Jiná opatření ØZahájit „mezioborový vzdělávací program“ zaměřený na onkologii, chirurgii a radiologii, s cílem optimalizovat diagnostiku a léčbu onkologických pacientů – 2021–2025. ØZřídit skupinu nových referenčních sítí pro specifické druhy rakoviny – 2022–2025. ØVytvořit platformu EU na podporu použití stávajících léčiv v nové indikaci – 2021–2025. ØPřijmout návrh nařízení o hodnocení zdravotnických technologií – 2021. ØPředložit akční plán SAMIRA k zajištění kvality a bezpečnosti radiační technologie a dodávek radioizotopů lékařského významu pro diagnostiku a léčbu – 2021–2025. ØZaložit partnerství v oblasti personalizované medicíny – 2023. ØVypracovat plán personalizované prevence – 2023–2025 ØZahájit projekt „Genomika pro veřejné zdraví“, který má podpořit členské státy v co největším využití rychlého vývoje genomiky – 2021–2025. ØZahájit nový projekt využívající vysoce výkonnou výpočetní techniku k rychlému testování stávajících molekul a nových kombinací léčiv – 2023–2025. ØPomáhat výzkumným pracovníkům, kteří pracují na personalizované léčbě rakoviny, prostřednictvím na míru přizpůsobené podpory a nových digitálních platforem – 2021–2027. ØPodporovat projekty spolupráce v oblasti diagnostiky a léčby rakoviny s využitím vysoce účinné výpočetní techniky a umělé inteligence – 2021–2027.

6.Zlepšení kvality života stávajících a bývalých onkologických pacientů a jejich pečovatelů

Díky pokroku v oblasti včasného odhalení, účinné léčby a podpůrné péče se dramaticky zvýšila míra přežití. Počet bývalých onkologických pacientů každým rokem roste a v Evropě je nyní odhadován na více než dvanáct milionů. Toto číslo zahrnuje přibližně 300 000 dětských bývalých onkologických pacientů a v nadcházejících letech se rovněž očekává výrazný nárůst tohoto počtu. I když je to důvod k optimismu, bývalí onkologičtí pacienti, jejich rodiny a pečovatelé mohou zažívat značné problémy. Těmto výzvám by se často dalo předejít nebo je zmírnit spoluprací mezi systémy zdravotní a sociální péče, jakož i se zaměstnavateli. V této souvislosti bychom se již neměli zaměřovat na to, „jak dlouho“ lidé po stanovení diagnózy žijí, ale spíše na to, „jak kvalitně a jak dlouho“ žijí. Evropský plán boje proti rakovině si klade za cíl nejen zajistit, aby onkologičtí pacienti svou nemoc přežili, ale aby žili dlouhý a naplněný život bez diskriminace a nespravedlivých překážek.

Stěžejní iniciativa 8: Komise zahájí „Iniciativu pro lepší život onkologických pacientů“, financovanou z programu „EU pro zdraví“. Jejím cílem je poskytnout do roku 2022 „chytrou kartu bývalého onkologického pacienta“, která by shrnovala jeho klinickou anamnézu a usnadnila a sledovala následnou péči, včetně vlastních zkušeností pacienta. Tato personalizovaná a dobrovolná „karta“ v podobě interoperabilní přenosné elektronické karty nebo aplikace propojí pacienta se zdravotnickými pracovníky a zlepší komunikaci a koordinaci v oblasti následné lékařské péče. Do roku 2023 bude doplněna vytvořením virtuálního „Evropského digitálního centra pro onkologické pacienty“ jako součásti plánované Mise proti rakovině v rámci Horizontu Evropa s cílem podpořit standardizovaný přístup k dobrovolné výměně údajů o pacientech a sledování zdravotního stavu bývalých onkologických pacientů.

Nejčastější problémy, se kterými se bývalí onkologičtí pacienti potýkají, vyplývají z nedostatečného zvládání opožděných a dlouhodobých účinků léčby, nedostatečné koordinace a komunikace mezi poskytovateli zdravotní péče, neuspokojených psychosociálních potřeb a problémů spojených s rehabilitací, emoční tísní, recidivou nádorů a metastazujícím onemocněním. Bývalí onkologičtí pacienti se také potýkají s překážkami při návratu do práce. Ze studií vyplývá, že profesní postavení osob, jimž byla diagnostikována rakovina, se po mnoha letech od stanovení diagnózy často výrazně zhoršuje. Nedílnou součástí života onkologického pacienta by měla být opatření usnadňující sociální integraci a návrat na pracoviště, včetně včasného posouzení a přizpůsobení pracovních podmínek onkologických pacientů. Kvůli své anamnéze se navíc mnozí bývalí onkologičtí pacienti v dlouhodobé remisi často setkávají s nespravedlivým zacházením při přístupu k finančním službám. Často se setkávají s neúměrně vysokým pojistným, i když od jejich vyléčení již uplynulo mnoho let, a někdy dokonce i desetiletí.

Komise posílí podporu členským státům při podporování programů rekvalifikace a zvyšování kvalifikace s cílem pomoci bývalým onkologickým pacientům znovu vstoupit na trh práce, s možnou finanční podporou z Evropského sociálního fondu plus. V roce 2022 Komise zahájí novou studii týkající se návratu bývalých onkologických pacientů do práce, která bude mapovat vnitrostátní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany a identifikovat překážky a zbývající problémy.

Mezery v přístupu k sociální ochraně mohou ohrozit blahobyt jednotlivců, zvýšit ekonomickou nejistotu stávajících i bývalých pacientů a mohou vést k horšímu zdravotnímu stavu. V připravovaném Strategickém rámci pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude Komise zkoumat rovněž psychosociální rizika a znevýhodněné skupiny, včetně bývalých onkologických pacientů. Akční plán realizace zásad Evropského pilíře sociálních práv se navíc bude týkat pracovních podmínek, sociální ochrany a integrace, podpory zdraví a péče pro všechny pracovníky, včetně těch postižených rakovinou. Kromě toho nedávná zelená kniha o stárnutí zahajuje rozsáhlou debatu, která se týká mimo jiné i přístupu k péči, její kvality a cenové dostupnosti a dlouhodobých dopadů na systémy sociální ochrany.