CS Úřední věstník Evropské unie C 185/17

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 185/09

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„FARINE DE PETIT ÉPEAUTRE DE HAUTE PROVENCE“

č. ES: FR-PGI-0005-0476-20.06.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Institut National de l’Origine et de la Qualité Adresa: 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 153898000 Fax +33 142255797 E-mail: —

2. Skupina:

Název: Syndicat du Petit Épeautre de Haute-Provence Adresa: Quartier Aumage 26560 Mevouillon FRANCE Tel. +33 475285186 Fax +33 475285186 E-mail: petit.epeautre@orange.fr Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 1.6: Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované.

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název:

„Farine de Petit Épeautre de Haute Provence“

4.2 Popis:

Pšenice jednozrnka „Triticum monococcum“ je slámová obilovina z čeledi travin (Graminae). Vyznačuje se plochým dvojřadým osinkatým klasem. Zrna jsou pluchatá, bez rýhy, před konzumací je nutno je oloupat (případně omlít). Omleté zrno je oloupané zrno, jež prošlo další etapou loupání. Jsou stanovena různá kritéria kvality. Maximální procentní podíl látek, které nejsou ze základních obilovin bezchybné jakosti, je stanoven na 5 %, z čehož maximálně:

2 % tvoří zlomková zrna,

1,5 % nečistoty tvořených příměsí zrn (spálených sluncem, jiných druhů, napadených, cizopasných, zbarvení klíčků, spálených, suchých),

1 % tvoří vzklíčená zrna,

0,5 % různé nečistoty (zrna cizorodá, poškozená, okousaná, plevy, námel, mrtvý hmyz nebo zlomky hmyzu).

Minimální specifická váha činí 77 kg/hl. Procento vlhkosti nezpracovaného zrna nesmí přesáhnout 14 %.

Obsah proteinů oloupaného zrna musí být vyšší než 10,5 %.

Zrno pšenice jednozrnky se zpracovává na mouku, jejíž barva přechází od slonové kosti po krémovou. Z důvodu nízkého obsahu lepku nekyne mouka z pšenice jednozrnky z Haute Provence tak snadno jako pšeničná mouka.

CHZO se vztahuje na celozrnnou mouku, jež se vyznačuje obsahem minerálních látek vyšším než 1,8 % a na prosetou mouku s obsahem minerálních látek nižším než 1,8 %. U těchto druhů mouky nesmí vlhkost přesáhnout 14 % a obsah proteinů musí být vyšší než 10,5 %.

Mouka („farine meunière“) získaná mletím v mlýně (viz bod 4.5), může být balena do sáčků o hmotnosti 500 g, 1 kg a do pytlů o hmotnosti 10 kg, 25 kg nebo 50 kg, ale všem odběratelům se může dodávat také nebalená. Balení se nemusí provádět pouze v mlýně.

Tradiční mouka („farine traditionnelle“) získaná tradičním mletím na mlýnských kamenech (viz bod 4.5), může být balena do sáčků o hmotnosti 500 g, 1 kg nebo do pytlů o hmotnosti 10 kg a 25 kg.

Optimální datum spotřeby mouky je 9 měsíců od mletí.

4.3 Zeměpisná oblast:

Oblast CHZO (produkce zrna a semen, loupání a mletí na mlýnských kamenech) tvoří 235 obcí v nadmořské výšce nad 400 m nad mořem, které se nacházejí v celkem čtyřech departementech (Alpes de Haute Provence, Hautes-Alpes, Drôme a Vaucluse) v jihovýchodní Francii. Vymezení této oblasti je následující:

Departement Alpes de Haute Provence: — všechny obce kantonů Banon, Forqualquier, Manosque, Noyers-sur-Jabron, Reillanne, Saint Etienne les Orgues, — následující obce kantonu Château-Arnoux: Aubignosc, Château Arnoux, Chateauneuf Val St Donat, Montfort a Peipin, — následující obce kantonu Peyruis: Ganagobie, La Brillanne, Lurs a Peyruis.

Departement Hautes Alpes: — všechny obce kantonů Aspres/Büech, Orpierre, Rosans, Ribiers a Serres, — následující obce kantonu Laragne: Eyguians, Laragne-Montéglin, Lazer, Le Poët, Upaix, Ventavon.

Departement Drome: — všechny obce kantonů Buis les Baronnies, La Motte Chalencon, Rémuzat, Séderon, — následující obce kantonů Luc en Diois: Beaumont en Diois, Beaurières, Charens, Jonchères, La Bâtie des Fonds, Les Près, Lesches en Diois, Luc en Diois, Miscon, Poyols, Val Maravel, Valdrôme, — následující obce kantonu Nyons: Arpavon, Aubres, Chateauneuf de Bordette, Chaudebonne, Condorcet, Curnier, Eyrolles, Les Pilles, Montaulieu, Saint Ferréol Trente Pas, Sainte Jalle, Valouse.

Departement Vaucluse: — všechny obce kantonu Sault, — následující obce kantonu Apt: Apt, Auribeau, Caseneuve, Castellet, Gignac, Lagarde d'Apt, — Rustrel, Saignon, Saint Martin de Castillon, Saint Saturnin d'Apt, Viens, Villars, — následující obce kantonu Bonnieux: Buoux a Sivergues, — následující obce kantonu Gordes: Lioux a Murs, — následující obce kantonu Malaucène: Brantes, Savoillan a Saint Léger du Ventoux, — následující obce kantonu Mormoiron: Blauvac, Flassan, Méthamis a Villes sur Auzon, — následující obce kantonu Pertuis: Beaumont de Pertuis, Cabrières d'Aygues, Grambois, La Bastide des Jourdans, La Motte d'Aygues, Peypin d'Aygues, Vitrolles.

4.4 Důkaz původu:

Pozemky v každém hospodářství jsou určeny podle pozemkového plánu na základě provozních knih. Původ semen se ověřuje podle nákupních faktur. Množství sklizená na každém pozemku se zapisují do pěstitelských karet v provozních knihách.

Každá výrobní a/nebo skladová šarže je ve skladišti zaznamenána do identifikačních karet šarží. Na těchto kartách jsou kromě toho uvedena sklizená a oloupaná množství, jakož i totožnost loupače a datum loupání. Každá fáze loupání, mletí a balení se zaznamená do účetnictví a kontrolní karty šarží. Všechny tyto identifikační údaje umožňují sledovat postup od osetí pozemku až po prodej spotřebiteli.

4.5 Metoda produkce:

Pšenice jednozrnka v rámci CHZO se pěstuje v pěstitelské zeměpisné oblasti Haute Provence ve výšce nad 400 m n. m. Pěstování probíhá podle tradiční metody: střídání plodin, používání osiva ze stejné zeměpisné oblasti, letní a podzimní osev, zákaz syntetických chemických produktů. Hnojení je omezeno maximálně na 60 jednotek dusíku (jedna jednotka dusíku odpovídá 1 kg N), 60 jednotek potaše (jedna jednotka potaše odpovídá 1 kg oxidu draselného neboli K2O) a 60 jednotek fosforu na hektar (jedna jednotka fosforu odpovídá 1 kg oxidu fosforečného neboli P2O5). Pšenice jednozrnka z Haute Provence využívá květnových dešťů, které podporují růst zrn. Teplý a suchý červenec podporuje zrání bez vad a chorob. Maximální výnos v neloupaných zrnech činí 40 centů na hektar.

Po sklizni je pšenice jednozrnka, dosud nezbavená plev, skladována v téže zeměpisné oblasti do doby, než bude loupána. Loupání je nezbytnou fází před jakýmkoli potravinářským nebo mlynářským použitím; spočívá v oddělení zrn od plev a provádějí ho loupači sídlící v téže zeměpisné oblasti. Loupání vyžaduje velkou dovednost, mimořádnou pečlivost a vhodné nástroje. Zrno nesmí být ani poškozeno, ani nedokonale oloupáno, což vyžaduje od loupače skutečný „fortel“. Jednotlivými fázemi třídění a loupání lze získat zrno o délce 5 až 10 mm a minimální tloušťce 1,5 mm. Mezi sklizní a loupáním je povolena lhůta v délce 2 let.

Mletí probíhá bez přidání přídavných látek a bez zvlhčování zrn (díky tomu se omezí oxidace mouky a prodlouží se její trvanlivost), mouka se mele z oloupaných zrn nebo ze zrn přelámaných při loupání. K tomu je třeba vědět, jakou míru vymletí zvolit, aby vznikla požadovaná mouka. Zrna se zpracovávají na mouku nejpozději šest měsíců po oloupání. Jednotlivé šarže se musí umlít nejpozději tři měsíce po jejich dodání do mlýna. Lze mlít dvěma způsoby: na mlýnských kamenech a v mlýně.

V dané zeměpisné oblasti se mele tradičním způsobem na mlýnských kamenech. Provádějí jej pouze producenti, kteří ve svém podniku melou zrna z vlastní produkce.

Drcení a prosévání probíhá v rámci jednoho procesu na mlýnských kamenech. Díky tomu lze zrna rozemlít, aniž by se zahřála. Mele se v rámci jednoho procesu mezi dvěma mlýnskými kameny (otáčí se pouze jeden kamen). Zrna se sypou do středového otvoru, putují žlábkem, následně jsou rozdrcena a nakonec je odstředivá síla vytlačí ven. Balení, vážení a zavírání pytlů se provádí ručně.

Mletí ve mlýně lze provádět mimo danou zeměpisnou oblast. Při zpracovávání na mouku projde zrno několikrát přes drtiče a válcové mlýny. Po každém drcení a válečkování se prosévá na prosévačce. Konečný výrobek se posouvá díky ventilačnímu systému v plochém třídiči do komory (skladování konečného výrobku), meziprodukty putují na drcení a válečkování.

Mouka, která se získá uvedenými dvěma typy mletí, je mouka celozrnná a je možné ji prosévat soustavou prosévaček.

4.6 Souvislosti:

Zeměpisná oblast, na níž se vztahuje název „Haute Provence“, tvoří homogenní celek se středomořským podnebím, vyznačuje se hlavně svou nadmořskou výškou, která zmírňuje její podnebí. Letní sucha střídají silné zimní mrazy.

Pšenice jednozrnka z Haute Provence je přizpůsobena těmto drsným klimatickým podmínkám a povaze oblasti, neboť díky raným osevům dokáže snášet tvrdé zimní podmínky. Pozdní květnové deště přispívají ke kvalitě zrna, kdežto pro pšenici a o měsíc dříve setý ozimý ječmen přicházejí často příliš pozdě.

Region se nachází na vápenném podloží krasového typu, s častými zlomy, vzniklém ve třetihorách. Pšenice jednozrnka z Haute Provence umožňuje využití i nejchudších půd (zvaných „épeautrières“), na nichž se pěstuje rovněž levandule. Souvislost pšenice jednozrnky se zeměpisnou oblastí je zdůrazněna umístěním zpracovatelských provozů. Loupání je prováděno v řemeslných dílnách rozmístěných v oblasti. Četné, dnes již nefungující mlýny, byly umístěny podél vodních toků a vyráběly též mouku; byly vybaveny víceúčelovými mlýnskými kameny. S postupem technického pokroku a předávaných znalostí dnes loupači používají specifická zařízení seřizovaná podle jednotlivých šarží a umožňující dosažení většího výnosu při loupání vzhledem k nižší míře zrn přelámaných v průběhu této činnosti a při třídění. Kvalita oloupaných zrn je jedním z nejlepších kritérií hodnocení. Know-how tohoto pracovního postupu spočívá ve správném nastavení doby loupání. Kdysi byla mouka z pšenice jednozrnky (bohatá na lipidy) levnější než pšeničná mouka i přesto, že je její výroba náročnější, a v Haute Provence bylo množství mlýnů, které jednozrnku dokázaly zpracovávat.

Tyto mlýny měly zásadní význam, protože nejprve zrna oloupaly, a pak vyráběly mouku. Mouka z pšenice jednozrnky se v Haute Provence používala jako pšeničná mouka v nížinách a vyráběla se podle potřeby, aby se tak zabránilo žluknutí. Vyráběla se neustále, i když její výroba byla v porovnání s výrobou pšeničné mouky zanedbatelná.

Z historického pohledu již několik prehistorických provensálských osídlení vykazuje stopy pšenice jednozrnky v oblasti Haute Provence. Římské osídlení území „Provincia“ (Provence) odsunulo tuto plodinu do „nepořímštěných“ hvozdů ve vnitrozemí. Po rozpadu římského impéria vtrhly do Provence severské národy a vyvolaly hromadný odchod obyvatelstva do vnitrozemí. Pšenice jednozrnka díky své odolnosti a možnosti snadného uchovávání umožnila těmto obyvatelům přežít. Pšenice jednozrnka se v Provence pěstovala ještě po celý středověk. Od té doby úřední dokumenty (1338), šetření (1775) a zemědělské statistiky (1804–1874) dokládají přítomnost této plodiny v různých místech oblasti Haute Provence.

Naproti tomu kulinářská tradice pšenice jednozrnky v Haute Provence je nepochybná a její proslulost zřejmá. Distributoři a zpracovatelé spojují velmi často pšenici jednozrnku s oblastí Haute Provence, neboť se jedná o typickou plodinu této oblasti. Oblast Haute Provence je uznávána za odvěkou pěstitelskou oblast pšenice jednozrnky.

Mouka z pšenice jednozrnky z Haute Provence je známá tím, že se z ní peče chléb se zlatavou střídkou a s jemnou ořechovou příchutí.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: ULASE, Organisme Certificateur Adresa: ZA Champgrand 26270 Loriol sur Drome FRANCE Tel. +33 475611300 Fax +33 475856212 E-mail: info@ulase.fr

4.8 Označování:

Označení obsahuje povinně prodejní název spolu s chráněným zeměpisným označením, určení šarže mletí, čistou váhu, doporučené datum spotřeby, název firmy a adresu balírny.