ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

Konkrétně by toto nařízení mělo definovat, kdo může být iniciátorem společného projektu. Vzhledem k tomu, že by měl mechanismus zlepšit provádění společných přeshraničních projektů, měly by v první skupině být subjekty, které tento společný projekt iniciují nebo které jej iniciují i provádějí. Pojem projekt by měl být chápán v širokém smyslu a měl by zahrnovat konkrétní prvek infrastruktury nebo určitý počet činností s ohledem na dané území nebo oba uvedené případy. Za druhé by iniciátorem měl být místní nebo regionální orgán, který se nachází v daném přeshraničním regionu nebo v něm vykonává veřejnou moc a který by měl být zmocněn k tomu, aby inicioval použití vnitrostátního práva, které představuje překážku, ale jehož změna nebo odchylka od něj není v jeho institucionální pravomoci. Za třetí by měly být iniciátorem subjekty zřízené pro přeshraniční spolupráci, které se nacházejí v daném přeshraničním regionu nebo které v něm alespoň částečně působí, včetně ESÚS, nebo podobné orgány, které strukturovaně organizují přeshraniční rozvoj. Možnost zahájit iniciativu by měly mít rovněž orgány, které se specializují na přeshraniční spolupráci a které mohou být rovněž informovány o účinných řešeních srovnatelného problému, k nimž se dospělo na jiném místě v Unii. S cílem dosáhnout součinnosti mezi subjekty přímo dotčenými překážkou a odbornými subjekty v oblasti přeshraniční spolupráce obecně, mohou mechanismus iniciovat všechny skupiny společně.
(31)

Aby byla zajištěna pokračující co největší účinnost a nákladová efektivita podpůrného rámce, měla Po skončení přechodného období a před zavedením povinného harmonizovaného systému hodnocení zdravotnických technologií podle tohoto nařízení, by Komise do dvou let po skončení přechodného období předložit zprávu o provádění ustanovení o oblasti působnosti společných klinických hodnocení a fungování podpůrného rámce. Zpráva se může zabývat zejména tím, zda je potřeba tento podpůrný rámec přesunout pod agenturu Unie a zavést mechanismus hrazení poplatků, jehož prostřednictvím by subjekty zabývající se vývojem zdravotnických technologií rovněž přispívaly k financování společné práce měla předložit zprávu o posouzení dopadů na zavedený postup jako celek. Tato zpráva o posouzení dopadů by měla zhodnotit vedle jiných kritérií pokrok dosažený v oblasti přístupu pacientů k novým zdravotnickým technologiím a v oblasti fungování vnitřního trhu, dopad na kvalitu inovací a udržitelnost systémů zdravotní péče , jakož i přiměřenost oblasti působnosti společných klinických hodnocení a fungování podpůrného rámce . [pozm. návrh 55]
(28)

Při určování rozhodného práva pro účinky postoupení pohledávek na třetí strany v rámci sekuritizace by měla být stanovena jistá pružnost, která by umožnila uspokojit potřeby všech účastníků sekuritizace a usnadnila rozšíření přeshraničního sekuritizačního trhu na menší hospodářské subjekty. I když na účinky postoupení pohledávek v rámci sekuritizace na třetí strany by se standardně mělo vztahovat právo v obvyklém bydlišti postupitele, postupitel (původce) a postupník (zvláštní účelová jednotka) by měli mít možnost rozhodnout, že na účinky postoupení pohledávek na třetí strany by se mělo vztahovat právo postoupené pohledávky. Postupitel a postupník by měli mít možnost rozhodnout, že účinky postoupení pohledávek v rámci sekuritizace na třetí strany budou nadále podléhat obecné normě práva v obvyklém bydlišti postupitele nebo zvolit právo postoupené pohledávky s ohledem na funkci struktury a vlastnosti transakce, např. počet a místo původců a počet práv, jimiž se řídí postoupené pohledávky. [pozm. návrh 12]
(12a)

Komise by měla přijmout pracovní programy v souladu s článkem 110 finančního nařízení. Pracovní programy by měly obsahovat popis akcí, které mají být financovány, informaci o částce přidělené na jednotlivé druhy akcí, orientační harmonogram provádění a maximální míru spolufinancování grantů. Při přípravě pracovního programu by Komise měla zohlednit priority Evropského parlamentu vyjádřené v rámci jeho každoročního hodnocení ochrany finančních zájmů Unie. Pracovní program by měl být zveřejněn na internetových stránkách Komise a předán Evropskému parlamentu. [pozm. návrh 7]
(4) Aby se zabránilo následným vážným komplikacím, a to i pokud jde o veřejný pořádek, je proto nezbytné stanovit dočasný soubor opatření, která podnikatelům v silniční nákladní dopravě s licencí ze Spojeného království umožní přepravovat zboží po silnici mezi jeho územím a zbývajícími dvaceti sedmi členskými státy. Aby byla zajištěna řádná rovnováha mezi Spojeným královstvím a zbývajícími členskými státy, měla by být takto udělená práva podmíněna poskytnutím rovnocenných práv a měla by podléhat určitým podmínkám zajišťujícím spravedlivou hospodářskou soutěž.

(4) Aby se zabránilo následným vážným komplikacím, a to i pokud jde o veřejný pořádek, je proto nezbytné stanovit dočasný soubor opatření, která podnikatelům v silniční nákladní dopravě s licencí ze Spojeného království umožní přepravovat zboží po silnici mezi jeho územím a zbývajícími dvaceti sedmi členskými státy nebo z území Spojeného království na území Spojeného království s průjezdem přes jeden nebo více členských států . Aby byla zajištěna řádná rovnováha mezi Spojeným královstvím a zbývajícími členskými státy, měla by být takto udělená práva podmíněna poskytnutím rovnocenných práv a měla by podléhat určitým podmínkám zajišťujícím spravedlivou hospodářskou soutěž.
(62) Aby bylo možné určit přiměřený finanční rámec pro EFRR, ESF+ a Fond soudržnosti, měla by Komise stanovit orientační roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, společně se seznamem způsobilých regionů, a rozpis přídělů pro cíl Evropská územní spolupráce (Interreg). Jelikož by příděly jednotlivých členských států měly být stanoveny na základě statistických údajů a prognóz dostupných v roce 2018, a s ohledem na nejistoty při prognózování, měla by Komise na základě nejnovějších statistik dostupných v dané době přezkoumat celkové příděly všech členských států v roce 2024 a měla by tyto příděly na roky 2025 až 2027 upravit, pokud bude kumulativní rozdíl činit více než +/– 5 %, aby byly ve změnách programů zároveň zohledněny výsledky přezkumu v polovině období a provedení technických úprav.

(62) Aby bylo možné určit přiměřený finanční rámec pro EFRR, ESF+ , ENRF a Fond soudržnosti, měla by Komise stanovit orientační roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, společně se seznamem způsobilých regionů, a rozpis přídělů pro cíl Evropská územní spolupráce (Interreg). Jelikož by příděly jednotlivých členských států měly být stanoveny na základě statistických údajů a prognóz dostupných v roce 2018, a s ohledem na nejistoty při prognózování, měla by Komise na základě nejnovějších statistik dostupných v dané době přezkoumat celkové příděly všech členských států v roce 2024 a měla by tyto příděly na roky 2025 až 2027 upravit, pokud bude kumulativní rozdíl činit více než +/– 5 %, aby byly ve změnách programů zároveň zohledněny výsledky přezkumu v polovině období a provedení technických úprav.
(26b)

Se zvláštním zaměřením na potřeby malých a středních podniků zapojených do přeshraničního podnikání uvnitř Společenství a s cílem usnadnit obchodování a zvýšit právní jistotu na jednotném trhu by měla Komise ve spolupráci s členskými státy zřídit komplexní veřejně dostupný unijní internetový portál s informacemi o DPH pro podniky. Tento mnohojazyčný portál by měl poskytovat rychlý, aktuální a cílený přístup k relevantním informacím o uplatňování systému DPH v jednotlivých členských státech, a zejména o správných sazbách DPH pro různé výrobky a služby v různých členských státech, jakož i o podmínkách nulové sazby. Tento portál by mohl rovněž přispět k řešení současného výpadku příjmů z DPH.
(3a)

Některá motorová vozidla, jako jsou elektrokola a segwaye, jsou menší velikosti, a je u nich tedy méně pravděpodobné než u jiných vozidel, že způsobí značnou újmu na zdraví nebo na majetku. Bylo by nepřiměřené začlenit je do působnosti směrnice 2009/103/ES, čímž by vznikla povinnost platit drahé a nadbytečné pojištění za tato vozidla, a jednalo by se o řešení, které by před budoucím vývojem neobstálo. Tato situace by také bránila dalšímu zavádění těchto vozidel a odrazovala od inovace, přestože neexistuje dostatek důkazů, že by tato vozidla mohla způsobovat nehody se vznikem poškozených stran ve stejném měřítku jako ostatní vozidla, například osobní automobily či nákladní vozidla. V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality by se požadavky na úrovni Unie měly vztahovat na vozidla, která mohou způsobit značnou újmu v přeshraniční situaci. Je proto nezbytné omezit působnost směrnice 2009/103/ES na ta vozidla, u nichž se Unie domnívá, že je nezbytné dodržet požadavky na bezpečnost a zabezpečení před tím, než jsou uvedena na trh, tj. na vozidla podléhající EU schválení typu.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise

Dodatečné finanční krytí pro provádění mechanismu civilní ochrany Unie v letech 2019 a 2020 bylo stanoveno na 205,6 milionů EUR. Aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu, část celkového navýšení rozpočtu rescEU by měla být k dispozici prostřednictvím přerozdělení prostředků v okruhu 3 (bezpečnost a občanství) a okruhu 4 (Globální Evropa) víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Uvedené tři orgány připomínají, že část přerozdělených prostředků již byla zahrnuta do rozpočtu na rok 2019 a 15,34 milionů EUR již bylo zahrnuto do finančního plánu na rok 2020.

V rámci rozpočtového procesu na rok 2020 se Komise vyzývá, aby navrhla další přerozdělení ve výši 18,24 milionů EUR s cílem dosáhnout 50 % pro roky 2019 a 2020 v rámci stejných okruhů.
(27)

Program by měl zajistit účinnou podporu malých a středních podniků během celého jejich životního cyklu, poskytovat jim pomoc počínaje přípravou projektů přes komercializaci a přístup na trh až po podněcování k vytváření podnikových sítí . Měl by vycházet z jedinečných poznatků a odborných znalostí shromážděných s ohledem na malé a střední podniky a průmyslová hospodářská a podnikatelská odvětví a z dlouholetých zkušeností s prací s evropskými, vnitrostátními a regionálními zúčastněnými stranami. Tato podpora by měla vycházet z úspěšných zkušeností sítě Enterprise Europe Network jakožto jediného kontaktního místa, jež má zvyšovat konkurenceschopnost malých a středních podniků a rozvíjet jejich podnikání na jednotném trhu i na jiných trzích. Síť hodlá nadále poskytovat služby jménem ostatních programů Unie, jmenovitě programu Horizont 2020, za použití finančních zdrojů těchto programů. Systém Měla by podporovat také větší zapojení organizací zastupujících malé a střední podniky do rozvoje iniciativ týkajících se politiky jednotného trhu, jako jsou veřejné zakázky, procesy normalizace a režimy ochrany duševního vlastnictví. Síť by měla také zvýšit počet opatření a poskytovat cílenější poradenství malým a středním podnikům při přípravě projektů a podpoře sítí a technologického a organizačního přechodu. Síť by měla také zlepšit spolupráci a úzký kontakt s dalšími poradenskými centry zřízenými v rámci digitálního programu a fondu InvestEU, pokud jde o přístup k financím. Opatření pro malé a střední podniky v síti by se měla soustředit také na poskytování kvalitních služeb po celé Evropě a věnovat zvláštní pozornost oblastem činností a zeměpisným částem Unie, v nichž se sítě a zprostředkující subjekty nesetkávají s očekávanými výsledky. Úspěšný systém školení pro nové podnikatele (Erasmus pro mladé podnikatele) by měl také zůstat nástrojem, který dá novým nebo potenciálním podnikatelům příležitost získat podnikatelské a manažerské zkušenosti od zkušených podnikatelů z jiné země, čímž jim umožní rozvíjet jejich podnikatelský talent. Program by měl usilovat o další růst a rozšiřování svého zeměpisného rozšiřovat své zeměpisné pokrytí, a nabízet tak podnikatelům širší škálu příležitostí k výměně zkušeností, čímž se případně zajistí doplňkovost s jinými iniciativami Unie. Za účelem zvýšení přidané hodnoty na základě podpory podnikatelských iniciativ by měla být zvláštní pozornost věnována podnikatelům v mikropodnicích a těm, kteří využívají alespoň některý existující program, a tam, kde se podnikatelská kultura stále drží pouze na základní úrovni a potýká se s větším počtem překážek. Mělo by být vynaloženo veškeré úsilí o dosažení přiměřeně zeměpisně vyváženého rozdělování finančních prostředků. [pozm. návrh 29]
(46)

Prostřednictvím těchto ukazatelů a finančních zpráv by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. X [nařízení o společných ustanoveních] a tohoto nařízení. Aby mohla Komise řádně plnit svou kontrolní úlohu, měla by být schopna určit částky, které byly z fondu v daném roce skutečně vynaložené. Při vykazování ročních účetních závěrek svého národního programu Komisi by proto členské státy měly rozlišovat mezi zpětně získanými částkami, platbami předběžného financování konečným příjemcům a úhradami výdajů, které byly skutečně realizovány. Pro usnadnění auditu a monitorování provádění fondu by Komise měla tyto částky zahrnout do své výroční zprávy o provádění fondu. Každý rok by Komise měla předložit Evropskému parlamentu a Radě shrnutí přijatých výročních zpráv o výkonnosti. Na vyžádání by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit plné znění výročních zpráv o výkonnosti. [pozm. návrh 32]
(12)

Stáže Snadno dostupné stáže a pracovní místa v oblastech spojených se solidaritou zaměstnání by měly být jak z finančního, tak organizačního hlediska jasně odděleny od dobrovolnictví. Stáže by nikdy neměly být náhradou za zaměstnání. Placené stáže a zaměstnání však mohou mladým lidem nabídnout další příležitosti, jak se začít uplatňovat na trhu práce a přispívat přitom být pobídkou pro znevýhodněné mladé lidi a pro mladé lidi, kteří mají méně příležitostí, aby se účastnili činností souvisejících se solidaritou, ke kterým by jinak nemuseli mít přístup, a zároveň mohou poskytovat jasnou evropskou přidanou hodnotu tím, že budou přispívat k řešení zásadních neřešených společenských problémů Tím lze přispět ke zvýšení zaměstnatelnosti a produktivity a k posílení místních komunit. Stáže mohou usnadnit přechod mladých lidí a zároveň jim usnadnit přechod ze vzdělávacího do pracovního procesu od vzdělávání k zaměstnání a mohou přispět k podpoře zaměstnatelnosti mladých lidí, což je klíčové pro jejich možnosti udržitelné začlenění na trh práce. Nabízené stáže a pracovní místa představují pro mladé lidi odrazový můstek ke vstupu na trhu trh práce. Stáže a zaměstnání nabízené v rámci Evropského sboru solidarity by se měly řídit zásadami kvality uvedenými v doporučení Rady k rámci kvality stáží. Nabízené být vždy placeny zúčastněnými organizacemi, ve kterých účastník stáž vykonává nebo je zaměstnán. S táže a pracovní místa představují pro mladé lidi odrazový můstek ke vstupu na trh práce, by měly být založeny na písemné dohodě o stáži v souladu s platnými právními předpisy země, kde probíhá stáž , a měly by tedy být spojeny s příslušnou podporou poskytovanou po umístění. Stáže a pracovní místa zprostředkovávají příslušní aktéři trhu práce, zejména veřejné i soukromé služby zaměstnanosti, sociální partneři a obchodní komory, odměňují je zúčastněné organizace. Jakožto dodržovat zásady uvedené v doporučení Rady ze dne 10 . března 2014 k rámci kvality stáží (7) . Zaměstnání by měla vycházet z pracovní smlouvy v souladu s vnitrostátní právem a případnými platnými kolektivními smlouvami zúčastněné země, v níž je zaměstnání vykonáváno. Finanční podpora zúčastněným organizacím nabízejícím zaměstnání by neměla překročit dvanáct měsíců. Zúčastněné organizace by měly být schopny požádat o finanční podporu financování prostřednictvím příslušného prováděcího orgánu příslušné prováděcí struktury Evropského sboru solidarity ve své s ohledem na jejich roli prostředníka mezi mladými účastníky a zaměstnavateli, kteří nabízejí stáže a pracovní činnosti místa v oblastech spojených se solidaritou. Stáže a zaměstnání by měly být spojeny s příslušnou přípravou, školením v zaměstnání a podporou poskytovanou po umístění v souvislosti s účastí daného účastníka. Stáže a pracovní místa by mohli zprostředkovávat příslušní aktéři trhu práce, zejména veřejné i soukromé služby zaměstnanosti, sociální partneři a obchodní komory, jakož i členské organizace sítě EURES v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/589 (8) v případě přeshraničních činností. [pozm. návrh 18]
(4)

Některé oblasti dopravního práva Unie od příslušných orgánů vyžadují, aby přijímaly digitalizované informace, zdaleka se to však netýká všech příslušných unijních právních předpisů. Mělo S cílem snížit administrativní zátěž a zefektivnit kontroly a potírání porušování předpisů by mělo být vždy možné používat elektronické prostředky ke zpřístupnění regulačních informací o nákladní dopravě orgánům na celém území Unie a pro všechny příslušné fáze přepravních operací prováděné v Unii. Tato možnost by se navíc měla vztahovat na všechny regulační informace ve všech druzích dopravy. Členské státy by měly obecně akceptovat elektronické přepravní doklady a neprodleně ratifikovat a uplatňovat protokol e-CMR. Proto by měly orgány komunikovat s dotčenými hospodářskými subjekty elektronicky, pokud jde o regulační informace, a měly by své vlastní údaje zpřístupňovat digitálně, a to v souladu s příslušnými právními předpisy. [pozm. návrh 6]
(21)

Nástroj by měl doplňovat a posilovat činnosti za účelem provádění evropské integrované správy hranic na základě sdílené odpovědnosti a solidarity mezi členskými státy a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž, které představují dva pilíře Evropské pohraniční a pobřežní stráže. To zejména znamená, že by členské státy měly při přípravě svých programů zohledňovat analytické nástroje a provozní a technické pokyny vytvořené Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž i osnovy pro vzdělávání a výcvik vypracované touto agenturou, jako jsou společné hlavní osnovy pro vzdělávání a výcvik příslušníků pohraniční stráže, včetně částí týkajících se základních práv a přístupu k mezinárodní ochraně. Aby se vzájemně doplňovalo poslání agentury s povinnostmi členských států, pokud jde o ochranu vnějších hranic, i pro zajištění souladu a předcházení neefektivnímu vynakládání nákladů by Komise měla s Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž konzultovat návrhy národních programů předkládané členskými státy, které spadají do působnosti agentury, zejména ohledně činností financovaných z operační podpory. Komise by také měla zajistit, aby do procesu přípravy národních programů členských států byla již v rané fázi zapojena agentura eu-LISA, Agentura Evropské unie pro základní práva a jakákoli jiná příslušná agentura nebo orgán Unie, jestliže tyto národní programy spadají do působnosti těchto agentur. [pozm. návrh 22]
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE O DEFINICI PROPOJOVACÍHO VEDENÍ

„Komise bere na vědomí dohodu spoluzákonodárců týkající se přepracovaného znění směrnice o elektřině a přepracovaného znění nařízení o elektřině, která se vrací zpět k definici ‚propojovacího vedení‘ používaného ve směrnici 2009/72/ES a nařízení (ES) č. 714/2009. Komise souhlasí s tím, že trhy s elektřinou se liší od jiných trhů, jako je trh se zemním plynem, např. prostřednictvím obchodování s produkty, jež v současné době nelze snadno skladovat, a vyrábí je velká škála výrobních zařízení, včetně distribučních zařízení. V důsledku toho se úloha propojení se třetími zeměmi mezi odvětvím elektřiny a plynu značně liší a lze zvolit odlišné regulační přístupy.

Komise bude dopad této dohody dále zkoumat a v případě potřeby poskytne pokyny k uplatňování příslušných právních předpisů.

V zájmu právní srozumitelnosti chce Komise zdůraznit následující:

Dohodnutá definice propojovacího vedení ve směrnici o elektřině se vztahuje na zařízení propojující elektroenergetické soustavy. Toto znění nerozlišuje různé regulační rámce nebo technické situace, a proto a priori zahrnuje veškerá elektrická spojení do třetích zemí v oblasti působnosti. Pokud jde o dohodnutou definici propojovacího vedení v nařízení o elektřině, Komise zdůrazňuje, že integrace trhů s elektřinou vyžaduje vysokou míru spolupráce mezi provozovateli soustav, účastníky trhu a regulačními orgány. I když se rozsah působnosti platných pravidel může v závislosti na stupni integrace s vnitřním trhem s elektřinou lišit, měla by být úzká integrace třetích zemí do vnitřního trhu s elektřinou, například účast na projektech propojování trhů, založena na dohodách, které vyžadují použití příslušných právních předpisů Unie.“
(43)

Na ochranu práva akcionářů, věřitelů, členů clearingového systému a jejich klientů by měly být stanoveny jasné povinnosti ohledně ocenění aktiv a závazků ústřední protistrany a ohledně ocenění zacházení, jehož by se těmto stranám dostalo, pokud by orgán příslušný k řešení krize neučinil opatření k řešení krize. Mělo by být možné zahájit ocenění již ve fázi ozdravení. Před přijetím jakýchkoli opatření k řešení krize by mělo být provedeno spravedlivé a realistické ocenění aktiv a závazků ústřední protistrany včetně ceny, za kterou by bylo provedeno jakékoli ukončení smluv ústřední protistrany, jež by mělo zohledňovat výkyvy a likviditu trhu v okamžiku řešení krize . Takové ocenění by mělo podléhat soudnímu přezkumu pouze společně s rozhodnutím o řešení krize. Kromě toho by v určitých případech mělo být po použití nástrojů k řešení krize provedeno ex post srovnání mezi zacházením, které bylo akcionářům, věřitelům , členům clearingového systému a jejich klientům skutečně poskytováno, a zacházením, které by obdrželi, pokud by byl orgán příslušný k řešení krize neučinil kroky k řešení krize ve vztahu k ústřední protistraně a oni místo toho byli vystaveni případným nevyrovnaným závazkům podle ozdravného plánu ústřední protistrany nebo jiných ujednání v jejích provozních předpisech či při běžném úpadkovém řízení , s řádným přihlédnutím k jakýmkoli možným nepříznivým účinkům systémové nestability a turbulencí na trzích . Tam, kde akcionáři, věřitelé , členové clearingového systému a jejich klienti obdrželi jako kompenzaci za své požadavky méně než částku, kterou by obdrželi, pokud by byl orgán příslušný k řešení krize neučinil kroky k řešení krize ve vztahu k ústřední protistraně a oni místo toho by podléhali případným nevyrovnaným závazkům podle ozdravného plánu ústřední protistrany nebo jiných ujednání v jejích provozních předpisech či při běžném úpadkovém řízení, s řádným přihlédnutím k jakýmkoli možným nepříznivým účinkům systémové nestability a turbulencí na trzích , měli by mít v určitých případech právo na vyplacení rozdílu. Výpočet částky, kterou by obdrželi, by neměl předpokládat poskytnutí veřejné finanční podpory . Na rozdíl od ocenění před přijetím opatření k řešení krize by toto srovnání mělo být možné napadnout odděleně od rozhodnutí o řešení krize. Členské státy by měly mít volnost rozhodnout o postupu pro úhradu jakéhokoli rozdílu v zacházení s akcionáři, věřiteli, členy clearingového systému a jejich klienty , jenž byl zjištěn.