CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 12.07.2004 
KOM(2004) 473 v kone čném znění 
2004/0146 (COD)   
Návrh 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o licenci dispe čera letového provozu Spole čenství 
  
(předložená Komisí) 
 
CS 2   CS ODŮVODNĚNÍ 
1. Ú VOD 
Evropský vzdušný prostor je i nadále jedním z nejvytížen ějších dopravních prostor ů na světě. 
Rozdělení systému řízení vzdušného prostoru do národních ostrov ů pravidel, p ředpisů, 
obchodních a provozních úrovní bylo Skupinou na nejvyšší úrovni pro jednotné evropské 
nebe ozna čeno za hlavní p řekážku učinění významného pokroku v tomto pr ůmyslu. Projekt 
jednotného evropského nebe bojuje s t ěmito různými typy rozd ělení množstvím aktivit: 
certifikací poskytovatel ů služeb letového provozu, zavád ěním funk čních blok ů vzdušného 
prostoru, vzdušné navigace, sjednocování kl asifikace vzdušného prostoru, interoperabilitou 
zařízení atd. Licence dispe čera letového provozu Spole čenství tak také činí zavád ěním 
pravidel Spole čenství vedoucích k vyšší úrovni odborné zp ůsobilosti, která se stane 
porovnateln ější na evropské úrovni. Jde o problematiku tím významn ější, že řízení letového 
provozu je pr ůmyslem náro čným na pracovní síly s trhem asi 6 miliard eur. Kolem 60 % 
nákladů letového provozu souvisejí s personálem.  
V roce 2001 m ěl evropský (15 členských stát ů) průmysl řízení letového provozu celkem 
33 000 pracovních sil, z toho asi 35 %, čili kolem 13500, byli dispe čeři letového provozu. 
Profese dispe čera letového provozu má klí čovou pozici v bezpe čnostním řetězci. Směrnice 
pokrývá všechny tyto dispe čery letového provozu, spolu s vojenskými dispe čery zapojenými 
do poskytování služeb řízení letového provozu pro ve řejný letový provoz.  
2. P RVEK PROJEKTU JEDNOTNÉHO EVROPSKÉHO NEBE  
Přijetí čtyř nařízení, které tvo ří projekt jednotného evropského nebe, zásadním zp ůsobem 
mění systém řízení letového provozu. Tento dopl ňující návrh na licenci dispe čerů řízení 
letového provozu Spole čenství je d ůležitý z několika důvodů.  
Licence p řispívá k rovnováze mezi různými prvky projektu evropského jednotného nebe 
zajištěním toho, že se berou v úvahu neje n institucionální, ekonomické či technické aspekty, 
ale i aspekty sociální.  
Licence je sou částí širší bezpečnostní politiky zabudované v projektu: poskytuje možnost 
revize či zpřísnění bezpečnostních aspekt ů řízení letového provozu a zavádí vysoké standardy 
výcvikového systému.  
Legislativa jednotného evrops kého nebe povede k zavedení přeshraničních funkčních blok ů 
vzdušného prostoru. Proces  konsolidace poskytovatel ů služeb letového provozu bude 
vyžadovat pružn ější použití lidských zdroj ů. Licence usnadní organizaci p řeshraniční práce.  
Návrh uznává výcvik jako specifickou službu a p řispívá ke kvalit ě různých typ ů výcviku. 
Proces certifikace ú činně vytvoří pole pro poskytování služeb výcviku.  
3. P ŘÍPRAVNÉ PRÁCE  
Za účelem přípravy této legislativní iniciativy zahájila Komise studii prezentující stav 
licencování v r ůzných členských státech. Studie odhalila, že navzdory mnoha mezinárodním 
předpisům vydaných Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) či Evropskou 
 
CS 3   CS organizací pro bezpe čnost letového provozu (Eurocont rol), licencování  je stále v členských 
státech EU z velké části roztříštěno. Studie doporu čila, aby legislativa Spole čenství 
zahrnovala násled ující oblasti:  
– věková omezení, platnost hodnotících dodatk ů a jednotkových dodatk ů je nutno 
udělovat v souvislosti se získán ím a udržováním licence,  
– kontrola odborné zp ůsobilosti dispe čerů, výcvikového procesu a zkušebních 
požadavk ů, včetně jazykových znalostí a jejich hodnocení, musí být popsána 
vzhledem k výcviku kandidáta a standard ům odborné zp ůsobilosti,  
– veškerá za řízení musí být akreditována, a je nutno ur čit požadavky na kvalifikaci 
instruktor ů v souvislosti s uznáváním výcvikových st ředisek a výcvikových jednotek,  
– je nutno popsat podmínky a proces odvolání pro kandidáty, kte ří nesložili zkoušky, a 
pro dispečery, kteří neprošli hodnocením,  
– musí být jasn ě a průhledně definováno rozlišení mezi regula čními úřady a 
poskytovateli služeb ve vztahu k nezávislosti regula čních úřadů,  
– velice je doporu čováno zavedení evropských standard ů pro uznávání výcvikových 
středisek, včetně průhledného a pr ůběžného systému sebednocení,  
– i když je zavede ní licence dispe čerů leteckého provozu Spole čenství vítáno, musí 
směrnice pečlivě rozlišovat mezi tím, co je nutno řídit na úrovni EU, a co je t řeba 
ponechat na zvážení členských stát ů,  
– řádný sociální dialog je klí čovým prvkem p řispívajícím k poskytování bezpe čných a 
efektivních služeb letové ho provozu a navrhovaná sm ěrnice jako taková musí 
obsahovat odkazy související  s uznáváním licencí ze t řetích zemí,  
– vzájemné uznávání licencí či certifikát ů odborné zp ůsobilosti ve Spole čenství může 
být efektivní jen v tom p řípadě, jestliže jsou znalosti požadované k vydání licence 
stejné.  
4. P ŘÍPRAVA SM ĚRNICE  
Licencování dispe čerů letového provozu má dlouhodobou tradici. P ředpisy o licencování 
organizace ICAO zahrnují požadavky na v ěk, znalosti, hodnocení,  zkušenosti, jazykovou 
vybavenost a zdravotní stav. Organizace Eurocontrol p řijala svůj Bezpečnostní regula ční 
předpis Eurocontrol č. 5 (ESARR5) o personálu služeb řízení letového provozu spolu se 
sadou přípustných prost ředků pro spln ění ESARR5. Požadavky na dispe čery letového 
provozu m ěly být zavedeny k 10. listopadu 2003. Tyto požadavky jsou ur čeny pověřeným 
orgánům, poskytovatel ům služeb letového provozu a jednotlivc ům. Návrh Komise p řevádí 
příslušné požadavky p ředpisu ESARR do legislativy Spole čenství.  
Předpis ESARR5 je podporován řadou materiál ů vytvořených organizací Eurocontrol za 
účelem usnadn ění jeho zavád ění, např. Evropský návod o licencování personálu, ve kterém 
jsou uvedeny podrobné údaje o systému hodnocení a dodatk ů; obsah spole čného jádra, ve 
kterém je stanovena evropská široká  jednotná základna pro licence dispe čerů řízení letového 
provozu a požadavky na zdravotní stav. H odnota tohoto materiálu je v celé Evrop ě široce 
 
CS 4   CS uznávána a materiál poskytl zák ladní prvky tohoto návrhu, vlastn ě vydláždil cestu pro 
zavedení licence Spole čenství. Za ú čelem zajišt ění kompatibility mezi legislativou 
Společenství a p ředpisem ESARR5 mohou dokumenty orga nizace Eurocontrol i nadále hrát 
svou roli p ři zajištění efektivního provád ění legislativy Spole čenství.  
Přípravná studie odhalila, že navzdor y stávajícím mezinárodním p ředpisům jsou národní 
tradice silné, p řinášejí rozdílnou kvalitativní úrove ň a vytváří kvalifikace, které jsou obtížn ě 
porovnatelné. Tato rozt říštěnost již není v kontextu Spole čenství přijatelná, jelikož m ůže vést 
ke zvýšenému bezpe čnostnímu riziku v evropském p řetíženém vzdušném prostoru. 
Harmonizace licencí dispe čerů řízení leteckého provozu p řispěje k bezpe čnosti, jelikož budou 
sjednoceny úrovn ě odborných znalostí uvnit ř a mezi poskytovateli služeb, což p řispěje k 
efektivnějšímu a bezpe čnějšímu předávání informací mezi nimi. To povede k efektivn ější 
organizaci trhu práce pro dispe čery řízení letového provozu p ři současném zvyšování jejich 
dostupnosti a usnadn ění zavedení funk čních blok ů vzdušného prostoru. Licence zefektivní 
svobodu pohybu vymýcením stávajících p řekážek, které p řijímají některé členské státy 
ohledně vzájemného uznávání licencí jiných členských stát ů.  
5. Z ÁSADY , NA NICHŽ JE SM ĚRNICE ZALOŽENA  
Vzhledem k faktu, že v ětšina členských stát ů již má zavedenou legislativu založenou na 
zásadách organizace ICAO, a že nyní zavádí le gislativu jednotného evropského nebe a 
předpis ESARR5, je nanejvýš d ůležité zajistit plnou konzistenci s touto sm ěrnicí.  
5.1. Souvislost s projektem jednotného evropského nebe 
Stejně jako služby řízení letového povozu musí podléhat  certifikaci ta ké ustanovení o 
výcviku. Jelikož je vytvo řen dílčí trh výcviku, je nutno v ěnovat zvláštní pozornost p řijetí 
opatření pro zamezení ‘výcvikového dumpingu’. Dv ěma hlavními nástroji pro zamezení 
takového dumpingu jsou seznam odborných zn alostí, které popisují výstupní úrove ň procesu 
výcviku, a certifika ční požadavky na evropské poskytova tele výcvikových služeb. Pouze 
certifikovaným poskytovatel ům výcvikových služeb bude umožn ěno předkládat plány kurz ů a 
výcviku ke schválení ze stra ny národních dohlížecích ú řadů.  
5.2. Souvislost se stávajícími p ředpisy 
Legislativa jednotného evropského nebe, zejména článek 4 p ředpisu o poskytování služeb, 
umožňuje převedení p ředpisu ESARR do legislativy Spole čenství. Tato sm ěrnice je 
převedením všech povinných požadavk ů souvisejících s dispe čery letového provozu a 
podpůrnými činnostmi, které byly již členskými státy podniknuty v jejich úsilí p ři zavádění 
předpisu ESARR5. Jelikož sm ěrnice obsahuje mnohem více bezpe čnostně-kritických prvk ů, 
jako je certifikace poskytovatel ů výcvikových služeb nebo povinnost kontroly celého 
licenčního řetězce, pro zavedení této sm ěrnice nedosta čuje pouhé zavedení p ředpisu 
ESARR5. Na druhé stran ě, jelikož neexistuje žádný vzáj emný nesoulad mezi touto sm ěrnicí a 
předpisem ESARR5, mohou si členské státy zvolit dokumenty vydané organizací Eurocontrol 
jako nástroj pro zavedené této sm ěrnice.  
5.3. Srovnání s ostatními licencemi Spole čenství 
Tato směrnice jde za rámec stávajících licencí pro piloty civilních letadel (91/670/EHS), což 
je směrnice o vzájemném uznávání národních diplom ů. Je srovnateln ější s licencemi v 
 
CS 5   CS námořním a železni čním sektoru (návrh obsažený v KOM(2004)142), čímž jsou pravidla 
odborné zp ůsobilosti stanovena na evropské úr ovni a nejsou ponechána na uvážení členských 
států. Námořní licence (01/25/ES) zavádí do praxe Úmluvu Mezinárodní námo řní organizace 
o normách výcviku, certifikace o strážní služby námo řníků. Rozdíl od této sm ěrnice spočívá v 
tom, že námo řnická licence též umož ňuje podporu zam ěstnání námo řníků Společenství 
uložením výcvikových norem pro vešker ý personál lodí zastavujících v p řístavech 
Společenství. Je jasné, že tato Sm ěrnice pro dispe čery řízení letového provozu bude mít též 
zákonnou moc p řes hranice Spole čenství.  
6. S TRUKTURA A OBSAH SM ĚRNICE  
Účelem směrnice je stanovení pravid el pro všechny prvky licen čního řetězce.  
Článek 1  
Tento článek uvádí cíle návrhu sm ěrnice a její rozsah.  
Článek 2  
Tento článek definuje pojmy použité ve sm ěrnici.  
Článek 3  
Tento článek tvo ří institucionální rámec stanovený legi slativou jednotného evropského nebe, 
které se týkají výcviku. Na výcvik je nut no nahlížet jako na službu podobnou službám řízení 
letového provozu, v četně možných inspekcí a dohledu.  
Článek 4  
Tento článek stanoví základní zásady procesu licencování: zavedení pracovního trhu pro 
činnosti řízení letového provozu a základních char akteristik licence, která zahrnuje jak 
odbornou zp ůsobilost držitele, tak povolení da né národním dohlížecím orgánem.  
Články 5 a 6  
Tyto články určují podmínky pro získání a udržení licence.  
Článek 7  
Tento článek představuje sjednocení odborných znalostí zavedením systému hodnocení a 
dodatků, které ur čují typ služby, které je dispe čer řízení letového provozu oprávn ěn 
poskytovat.  
Článek 8  
Tento článek uplat ňuje poslední zm ěny přílohy I předpisu organizace ICAO o požadavcích na 
jazykovou vybavenost.  
Článek 9  
Tento článek se odkazuje na nedávno p řijaté požadavky na zdra votní stav, které byly 
vytvořeny organizací Eurocontrol.  
 
CS 6   CS Články 10 a 11  
Tyto články určují podmínky pro certifikované pos kytovatele výcvikových služeb. Je 
zaručena plná konzistence s ostatními službami řízení letového provozu.  
Článek 12  
Tento článek poskytuje další záruky vysoké úrovn ě odborné zp ůsobilosti, mimo jiné pomocí 
kontrolních požadavk ů a schvalovacího systému zkoušejících.  
Článek 13  
Tento článek určuje, jak je nutno spra vovat vzájemné uznávání v souladu se zásadami 
stanovenými preceden čním právem Evropského soudního dvora.  
Články 14 až 18  
Tyto články obsahují obvyklá ustanovení o použití postupu výboru, penále a zavád ění 
směrnice do národní legislativy.  
Příloha I  
Tato příloha dává obsah požadovanému výcviku pro získání a udržování stávajících 
odborných znalostí.  
Příloha II  
Tato příloha určuje požadavky na jazykovou vybavenost, p řevzaté z organizace ICAO.  
Příloha III  
Tato příloha vyjmenovává certifika ční kritéria pro poskytovatele  výcvikových služeb a ur čuje 
podmínky, které m ůže k certifikátu p řipojit národní dohlížecí orgán.  
7. K ONZULTA ČNÍ FÁZE  
Na základ ě doporučení studie byl p řipraven interní pracovní dokument, který byl vyhotoven 
na základ ě zkušeností získaných organi zacemi ICAO, Eurocontrol a členskými státy. 
Pracovní dokument byl zevrubn ě projednán na sch ůzkách s odbory, organizacemi 
zaměstnavatelů, s organizací Eurocontrol a a s národními orgány. Dokument řádně zohledňuje 
všechny p řipomínky, které byly b ěhem konzulta ční fáze vzneseny.  
8. E KONOMICKÝ A FINAN ČNÍ VLIV SM ĚRNICE  
Vliv směrnice se bude m ěnit dle již platných výcvikových norem v r ůzných členských 
státech.  
Náklady vzniklé ve řejné správ ě 
Neexistují žádné dodate čné náklady související s vydává ním licencí, jelikož všechny členské 
státy již mají systém licencování zaveden. V záv islosti na stávající úrovni monitorování a 
 
CS 7   CS kontroly, ú řady budou možná muset řešit úlohy stanovené sm ěrnicí během přiměřené doby, 
např. dodání schválení.  
Směrnice dává explicitn ě možnost outsourcingu, nap ř. kontrolami mohou být pov ěřeny 
uznané organizace.  
Náklady na dohled mohou být vyú čtovány bu ď poskytovateli, který o ce rtifikát a schválení 
žádá, či mohou být zahrnuty do základních náklad ů účetního systému.  
Náklady vzniklé poskytovatel ů služeb řízení letového provozu: 
Také zde budou náklady záviset na stupni kvality výcvikového systému. Sm ěrnice zvyšuje 
kvalitu výstupu výcvikového systému na úrove ň vyžadovanou pro spln ění bezpečnostních 
požadavk ů, které vyplývají z hustého a složitého evropského dopravního systému. Jelikož 
přípravná studie odhalila rozt říštěnost různých situací v Unii, není možná jednotná analýza 
nákladů a výnos ů. Navíc je obtížné rozlišit mezi náklady této sm ěrnice a mezi náklady 
vzniklými z ostatní legislativy Spole čenství a z požadavk ů organizací ICAO nebo 
Eurocontrol. Je možné uvést jen množství kvalitativních ukazatel ů.  
Nastavením vysokých standard ů pro počáteční výcvik a zavedením více záruk ohledn ě 
nestranných a objektiv ních zkoušejících b ěhem jednotkového výcviku se zvýší procento 
úspěšnosti jednotkového výcviku. Je nutno mít na pam ěti, že celkové náklady na výcvik 
dispečera řízení letového provozu, v četně mzdy, se odhadují v rozmezí 150 000 až 400 000 
eur. Tudíž selhání na samém konci výcviku je pom ěrně nákladné.  
Náklady na dodate čný personál vzniklé vlivem vyšších standard ů jednotkového a pr ůběžného 
výcviku jsou omezeny díky vhodnému využití pod řízenosti, jelikož národní dohlížecí orgány 
jsou nejlepšími místy pro posouzení funk čních potřeb modul ů při schvalování výcvikových 
plánů či systémů odborných znalostí.  
Náklady návazných r ůzných prvk ů licenčního řetězce se mohou lehce zvýšit, částečně vlivem 
udržování záznam ů o kontrolách. A op ět je nutno dodate čné náklady zp ůsobené specificky 
touto směrnicí zhodnotit vzhledem k náklad ům plynoucím z jiných požadavk ů, např. ze 
systémů řízení jakosti a bezpe čnosti.  
Sjednocené odborné znalosti zvýší bezpe čnost a zefektivní organizaci práce, v četně zavedení 
funkčních bloků vzdušného prostoru.  
Závěry: 
celkem je možné zvýšení náklad ů z krátkodobého hlediska p řeváženo ušet řením náklad ů 
vlivem racionáln ějšího využití pracovní  síly z dlouhodobého hlediska. V neposlední řadě pak 
směrnice zvýší bezpe čnost cestujících v letecké doprav ě.  
9. F INANČNÍ VLIV  
Tento návrh neobsahuje finan ční výkaz.  
Stávající výbor (Výbor pro jednotné nebe založený článkem 5 rámcového na řízení 
(2004/549/ES)) bude využit pro rozhodovací procesy zavedené tímto návrhem.  
 
CS 8   CS 10. Z ÁVĚRY 
Komise proto navrhuje, aby Ev ropský parlament a Rada p řijaly přiložený návrh za sm ěrnici.  
 
CS 9   CS 2004/0146 (COD) 
Návrh 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
o licenci dispe čera letového provozu Spole čenství 
(text s významem pro EHP) 
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE  
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství a zejména na její čl. 80 odst. 2,  
s ohledem na návrh Komise,1 
s ohledem na stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního výboru,2 
s ohledem na stanovisko Výboru region ů,3 
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy,4 
vzhledem k t ěmto důvodům : 
(1) Zavád ění legislativy jednotného evrops kého nebe vyžaduje zavedení podrobn ější 
legislativy, zejména ustanovení souvisejících s licencováním dispe čerů řízení 
leteckého provozu za ú čelem zlepšení jejich dost upnosti a podpory vzájemného 
uznávání licencí, jak p ředpokládá článek 5 na řízení (ES) č. 550/2004 Evropského 
parlamentu a Rady ze dne 10. b řezna 2004 o zabezpe čení služeb řízení letového 
provozu na jednotném evropském nebi (na řízení o zabezpe čení služeb)5. 
(2) Zavedení takové licence Spole čenství je prost ředkem uznání zvláštní  role, kterou hrají 
dispečeři řízení letového provozu v zabezpe čení bezpe čnosti řízení letového provozu. 
Zavedení standard ů odborné zp ůsobilosti Spole čenství také omezí rozt říštěnost v této 
oblasti zefektivn ěním organizace práce v rámci zvyšující se regionální spolupráce 
mezi poskytovateli služeb řízení letového provozu. Tato sm ěrnice je proto základní 
součástí legislativy jednotného evropského nebe.  
(3) Sm ěrnice je nejvhodn ějším nástrojem pro ur čení standard ů odborné zp ůsobilosti; 
směrnice ponechává na rozhodnutí členským stát ům, jakým zp ůsobem budou tyto 
společně dohodnuté standardy dosaženy.  
                                                 
1 Ú ř. věst. 
2 Ú ř. věst. 
3 Ú ř. věst. 
4 Ú ř. věst. 
5 Ú ř. věst. L 96, 31.03.2004, s. 10. 
 
CS 10   CS (4) Tato sm ěrnice je založena na stávajících m ezinárodních standardech. Mezinárodní 
organizace pro civilní letectví (ICAO) p řijala předpisy o licencování dispe čerů řízení 
letového provozu, v četně požadavk ů na jazykovou vybavenost. Evropská organizace 
pro bezpe čnost letového provozu (Eurocontrol)  založená Mezinár odní konvencí ze dne 
13. prosince 1960 , která se týka la spolupráce v oblasti bezpe čnosti řízení letového 
provozu, p řijala Bezpe čnostně regulační předpisy Eurocontrol. V souladu s článkem 4 
nařízení (ES) č. 550/2004 p řevádí tato sm ěrnice požadavky stanovené v Bezpe čnostně 
regulačním předpisu Eurocontrol č. 5, které souvisí s dispe čery řízení letového 
provozu.  
(5) Zvláštní charakteristik y letového provozu vyžadují ú činné zavád ění evropských 
standardů odborné zp ůsobilosti dispe čerů řízení letového provozu zam ěstnávaných 
poskytovateli služeb řízení letového provozu, kte ří jsou zapojeni do obecného řízení 
letového provozu.  
(6) Přijmou-li členské státy opat ření na zajišt ění souladu s požadavky Spole čenství, 
orgány, provád ějící dohled a ov ěřování tohoto souladu musí být dostate čně nezávislí 
na poskytovatelích výcvikových služeb. Or gány musí být též schopny efektivního 
provádění jejich úkol ů.  
(7) Zajiš ťování služeb řízení letového provozu vyžaduj e vysoce odborný personál, jehož 
odborná zp ůsobilost m ůže být p ředvedena n ěkolika zp ůsoby. V p řípadě řízení 
letového provozu je vhodným zp ůsobem licence Spole čenství, na kterou je nutno 
pohlížet jako na jistý druh di plomu, který se vztahuje k p říslušnému dispe čeru 
letového provozu. Klasifikace na licenci ur čuje typ služeb řízení letového provozu, 
které je dispe čer oprávn ěn provád ět. Dodatky k licenci sou časně odrážejí jak 
specifické odborné znalosti dispe čera, tak povolení dohlížecích orgán ů k poskytování 
služeb pro p říslušný sektor či skupinu sektor ů. To je d ůvod, proč musí bát orgány 
schopny vyhodnotit odbornou zp ůsobilost dispe čerů řízení letového provozu p ři 
vydávání licencí či při prodlužování platnosti dodatk ů; úřady musí mít též pravomoc 
pozastavit platnost li cence odebráním dodatk ů licence, jestliže existují pochybnosti o 
odborné zp ůsobilosti. Ve snaze podpo řit spravedlivé posouzení tato sm ěrnice neuvádí 
přímou spojitost mezi nehodou a odebrání m licence. Odebrání licence by m ělo být 
považováno za poslední řešení v extrémních p řípadech, což nemá žádnou souvislost s 
pochybnostmi o odborné zp ůsobilosti.  
(8) Za ú čelem vytvo ření důvěry členských stát ů ve vzájemné systémy licencování jsou 
nevyhnutelná pravidla Spole čenství týkající se získávání a udržování licence. Je proto 
důležité sladit vstupní podmínky do profese dispe čera řízení letového provozu. To 
vede k uznávání licencí v rámci Spole čenství, čímž dojde ke zvýšení svobody pohybu 
a zlepšení dostupnosti dispe čerů řízení letového provozu.  
(9) Za ú čelem umožn ění porovnání odborných znalostí ve Spole čenství musí být znalosti 
strukturovány jasným a obecn ě přijatelným zp ůsobem. To napom ůže k zajišt ění 
bezpečnosti nejen ve vzdušném prostoru pod řízením jednoho poskytovatele služeb 
řízení letového provoz u, ale zejména na hranicích mezi r ůznými poskytovateli služeb.  
(10) Cíle vstupního výcviku jsou popsá ny v návodných materiálech vypracovaných na 
vyžádání členů organizace Eurocontrol a jsou považovány za vhodné standardy. V 
případě jednotkového výcviku musí  být neexistence obecn ě přijatelných standard ů 
nahrazena souborem opat ření, včetně schvalování zkoušejících, které zajiš ťují vysoký 
 
CS 11   CS standard odborných znalostí. To je tím d ůležitější, jelikož je jednotkový výcvik velmi 
nákladný a bezpe čnostně kritický.  
(11) V mnoha nehodách a haváriích hr aje významnou roli komunikace. Proto p řijala 
organizace ICAO požadavky na jazykové znalosti. Tato sm ěrnice je prost ředkem k 
zavedení t ěchto mezinárodn ě přijatých standard ů.  
(12) Na žádost členských stát ů organizace Eurocontrol byly vytvo řeny požadavky na 
zdravotní zp ůsobilost a jsou považovány jako p řijatelný prost ředek ke spln ění.  
(13) Certifikace poskytovatel ů výcvikových služeb se považuje za jeden z bezpe čnostně 
kritických pilí řů přispívajících ke kvalit ě výcviku. Na výcvik je nutno pohlížet jako na 
službu podobnou poskytování služeb řízení letového provoz u, též podléhající 
certifikačnímu procesu. Tato sm ěrnice umožní certifikovat výcvik dle typu výcviku, 
dle balíku výcvikových služeb či dle balíku výcvikových služeb a služeb řízení 
letového provozu, majíce p řitom na pam ěti konkrétní charakteristiky výcviku. 
Příslušná pozornost musí být v ěnována též výcvikovým institucím a p řípravě 
poskytování vojenských licencí za ú čelem nejvyššího možného pokrytí vojenských 
dispečerů řízení letového provozu.  
(14) Tato sm ěrnice je v souladu s dlouhodobou právní  filozofií Evropského soudního dvora 
v oblasti vzájemného uznávání diplom ů a svobody pohybu pracovník ů. Princip 
proporcionality, pot řeba stejného hodnocení, p řiměřené odůvodnění pro uložení 
kompenza čních opatření a zajišt ění vhodných odvolacích postup ů tvoří hlavní zásady, 
které musí být viditeln ěji zavedeny v sektoru řízení letového provozu.  
(15) Profese dispe čera řízení letového provozu podléhá technickým inovacím, které 
vyžadují pravidelné obnovování jejich odborných znalostí. Sm ěrnice umož ňuje též 
takové přijetí technického vývoje a v ědeckého pokroku pomocí využití principu 
uznávání.  
(16) Tato sm ěrnice může mít vliv na každodenní pracovní praktiky dispe čerů řízení 
letového provozu. Je nutno informova t sociální partnery a vhodným zp ůsobem 
konzultovat všechna opat ření se zvláštními sociálními d ůsledky. Proto byl návrh 
projednán s Výborem pro kolektivní vyj ednávání, který byl založen Rozhodnutím 
Komise 1998/500/ES ze dne 20. kv ětna 1998 o založení Výboru pro kolektivní 
vyjednávání, který zajiš ťuje dialog mezi sociálními pa rtnery na evropské úrovni.6 
(17) Členské státy musí stanovit pravidla o pe nále souvisejícím s porušením národních 
ustanovení p řijatých dle této sm ěrnice, a musí p řijmout veškerá pot řebná opat ření pro 
zajištění jejich zavedení. Tato penále musí být ú činná, přiměřená a musí mít výstražný 
účinek.  
(18) Opat ření nezbytná pro zavedení této sm ěrnice musí být p řijata v souladu s 
Rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999, kterým se stanoví postupy 
vykonávání provád ěcích pravomocí p ředaných Komisi7,  
                                                 
6 Ú ř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 27. 
7 Ú ř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
CS 12   CS PŘIJALY TUTO SM ĚRNICI: 
Článek 1 
Cíl a rozsah 
1. Cílem této sm ěrnice je zvýšit bezpe čnostní standardy a zlep šit fungování systému 
řízení letového provozu Spole čenství vydáváním licence dispe čera řízení letového 
provozu Spole čenství.  
Licence zavádí podmínky pro zahájení a provád ění profese dispe čera řízení letového 
provozu.  
2. Tato sm ěrnice se týká žadatel ů o získání licence aspiranta na dispe čera řízení 
letového provozu a dispe čera řízení letového provozu, kte ří jsou zam ěstnáni 
poskytovateli služeb řízení letového provozu, kte ří své služby nabízejí hlavn ě v 
řízení veřejného letového provozu.  
Článek 2 
Definice 
Pro účely této sm ěrnice jsou použity následující definice: 
1. “dispe čer řízení letového provozu” zna čí osobu oprávn ěnou k poskytování služeb 
řízení letového provozu bu ď pod dohledem výcvikového instruktora, nebo nezávisle;  
2. “služba řízení letového provozu” znamená službu poskytovanou za ú čelem zabrán ění 
střetu mezi letadly a na provozní ploše mezi letadlem a p řekážkami, a za ú čelem 
odbavování a udržování řádného toku letového provozu;  
3. "poskytovatel služeb řízení letového provozu" znamená jakýkoliv ve řejný či 
soukromý objekt, který poskytuje služby ve řejnému letovému provozu;  
4. “licence” znamená certifikát, a ť už je nazýván jakkoliv, vydaný a schválený v 
souladu s touto sm ěrnicí, který oprav ňuje jeho oprávn ěného držitele poskytovat 
služby řízení letového provozu v souladu s oprávn ěními v něm uvedenými;  
5. “klasifikace” znamená oprávn ění zapsané či připojené k licenci, jíž je sou částí, ve 
které jsou uvedeny zvláštní podmínky, oprávn ění či omezení týkající se  této licence; 
klasifikace na licenci je minimáln ě jedno z následujících:  
a) vizuální letištní řízení; 
b) naviga ční letištní řízení; 
c) provád ěcí řízení sestupu; 
d) přehledové řízení sestupu; 
e) provád ěcí řízení vzdušného prostoru; 
f) přehledové řízení vzdušného prostoru; 
 
CS 13   CS 6. “dodatek” znamená oprávn ění uvedené v licenci, m ůže se týkat klasifikace či licence 
a je její sou částí, zejména:  
a) klasifika ční dodatek, který ur čuje zvláštní podmínky, oprávn ění či omezení 
týkající se klasifikace;  
b) jednotkový dodatek, který ozna čuje polohový indikátor ICAO a sektory a/nebo 
pracovní pozice, kde je  držitel licence oprávn ěn pracovat,  
c) jazykový dodatek, ur čující jazykové schopnosti držitele, a  
d) instruk ční dodatek, který ur čuje oprávn ění dávat pokyny p ři praktickém 
výcviku;  
7. “polohový indikátor ICAO” znamená kód ze skupiny čtyř písmen, který je sestaven v 
souladu s pravidly p ředepsanými organizací ICAO v jejím manuálu DOC 7910 a a je 
přiřazen umíst ění letecké pevné stanice;  
8. “sektor” znamená část řízeného prostoru a/nebo část letecké informa ční oblasti/nebe; 
9. “výcvik” je souhrne m teoretických kurz ů, praktických cvi čení, včetně simulace a 
praktického výcviku požadovaných k získání oprávn ění poskytovat bezpe čné a 
kvalitní služby řízení letového provozu ; skládá se z:  
a) počáteční výcvik, poskytující základní a klasifika ční výcvik, který vede k 
vydání studentské licence;  
b) jednotkový výcvik; v četně přechodného výcviku, výcviku p řed praktickým 
výcvikem a praktického výcviku, kter ý vede k vydání licence dispe čera řízení 
letového provozu;  
c) průběžný výcvik, kterým se udržují  v platnosti dodatky licence;  
d) výcvik instruktor ů výcviku s právem manipulace,  který vede k vydání dodatku 
instruktora praktického výcviku;  
e) výcvik zkoušejících a/nebo hodnotitel ů;  
10. “poskytovatel výcvikových služeb” je orga nizace, která byla ná rodním dohlížecím 
orgánem certifikována pro poskytování jednoho či více typ ů výcviku dle definice 
uvedené v tomto článku, a která je za tímto ú čelem oprávn ěna předkládat výcvikové 
kurzy, jednotkové výcvikové plány či jednotkové systémy odborné zp ůsobilosti ke 
schválení;  
11. “požadavky na odbornou zp ůsobilost stanovené v cílech Návodu pro spole čný 
základní obsah a výcvikové  cíle pro výcvik dispe čerů řízení letového provozu” jsou 
cíle, které musí dosáhnout  aspiranti na dispe čera řízení letového provozu b ěhem 
základního a klasifika čního výcviku, jak jsou popsány v "Návodu pro spole čný 
základní obsah a výcvikové cíle pro výcvik dispe čerů řízení letového provozu (fáze 
1: revidováno), HRS/TSP-002-GUI-01, dr uhé vydání ze dne 20.07.2001" organizace 
Eurocontrol; a v "Návodu pro spole čný základní obsah a výcvikové cíle pro výcvik 
 
CS 14   CS dispečerů řízení letového provozu (fáze II), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, první 
vydání ze dne 20.07.2000" organizace Eurocontrol;  
12. “požadavky na evropsk ou zdravotní klasifikaci t řídy 3 dispe čerů řízení letového 
provozu” jsou požadavky stanovené organi zací Eurocontrol v Požadavcích na 
evropskou zdravotní klasifikaci t řídy 3 dispe čerů řízení letového provozu, 
HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, první vydání ze dne 31.01.2003; 
13. “jednotkový systém odborné zp ůsobilosti” je schválený systém ur čující způsob, 
jakým způsobem zařízení udržuje odbornou zp ůsobilost svých držitel ů licencí.  
Článek 3 
Národní dohlížecí orgány 
1. Členské státy pov ěří či založí orgán či orgány jako sv ůj národní dohlížecí orgán za 
účelem převzetí úkol ů uložených tomuto orgánu touto sm ěrnicí.  
2. Národní dohlížecí orgán je nezávislý na  poskytovatelích výcvikových služeb. Této 
nezávislosti je dosaženo pomocí p řiměřeného odd ělení nejmén ě na funkční úrovni 
mezi národními dohlížecími orgány a t ěmito poskytovateli.  
Členské státy zajiš ťují, že tyto národní  dohlížecí orgány vykoná vají své pravomoci 
objektivn ě a průhledně.  
3. Členské státy ohlásí Komisi názvy a adresy národních dohlížecích orgán ů, jakož i 
jejich změny, a opat ření přijatá k zajišt ění splnění odstavce 2.  
Článek 4 
Zásady licencování 
1. Členské státy zajistí, aby byly služby řízení letového provozu poskytovány pouze 
řádně licencovanými dispe čery řízení letového provozu.  
2. Licence jsou poskytnuty všem osobám, které jsou oprávn ěny působit jako dispe čer 
řízení letového provozu či jako aspirant na dispe čera řízení letového provozu.  
3. Poskytnutí licence je závislé na ud ělení:  
(a) jedné či více klasifikací pro licenci aspiranta na dispe čera řízení letového 
provozu a  
(b) jedné či více klasifikací a dodatk ů pro licenci dispe čera řízení letového 
provozu.  
4. Žadatelé o licenci musí p ředložit důkaz, že jsou oprávn ěni působit jako dispe čeři 
řízení letového provozu či jako aspiranti na dispe čery řízení letového provozu. Tento 
důkaz prokazující jejich odbornou zp ůsobilost se týká znalostí, zkušeností, 
dovedností a jazykového vybavení.  
 
CS 15   CS 5. Licence z ůstává ve vlastnictví os oby, které je licence ud ělena a která licenci 
podepíše.  
Licence m ůže být pozastavena, jestliže existují pochybnosti o odborné zp ůsobilosti 
dispečera řízení letového provozu, či v případě hrubého opominutí. M ůže být 
odebrána pouze v p řípadě jejího zneužití.  
6. Licence aspiranta na dispe čera řízení letového provozu oprav ňuje držitele k 
poskytování služeb řízení letového provozu pod dohled em výcvikového instruktora. 
Za tímto ú čelem obsahuje licence aspi ranta klasifikaci uvád ějící, pro který druh 
služeb řízení letového provozu je  držitel licence cvi čen.  
7. Licence je platná pouze v p řípadě, obsahuje-li platné zd ravotní potvrzení.  
Článek 5 
Podmínky získání licence 
1. Licence aspiranta na dispe čera řízení letového provozu, která obsahuje alespo ň jednu 
klasifikaci, bude ud ělena žadatel ům, kteří:  
(a) jsou držiteli osv ědčení o dosažení nejmén ě středního vzd ělání či osvědčení 
opravňující ke vstupu na vysokou školu;  
(b) úsp ěšně dokončili počáteční výcvikový kurz týkají cí se klasifikace či 
klasifikačního dodatku, v četně praktického a simula čního výcviku, jak je 
stanoveno v části A přílohy I této sm ěrnice;  
(c) jsou držiteli osv ědčení o zdravotní zp ůsobilosti; a  
(d) prokázali p řiměřenou úrove ň jazykových schopností v souladu s požadavky 
uvedenými v p říloze II.  
2. Licence dispe čera řízení letového provozu obsahující klasifikace, jejichž výcvik byl 
úspěšně dokončen, a nezbytné dodatky, bude ud ělena žadatel ům, kteří:  
(a) dosáhli v ěku alespo ň 21 let; členské státy mohou ovšem upravit postup pro 
odchýlení se od tohoto požadavku, zejména prokáže-li žadatel b ěhem jeho 
výcviku, že je odborn ě způsobilý zajistit bezpe čný provoz;  
(b) jsou držiteli licence aspiranta, dokon čili schválený jednotkový výcvikový kurz 
a úspěšně složili p říslušné zkoušky či hodnocení v souladu s požadavky 
uvedenými v části B přílohy I;  
(c) jsou držiteli osv ědčení o zdravotní zp ůsobilosti; a 
(d) prokázali p řiměřenou úrove ň jazykových schopností v souladu s požadavky 
uvedenými v p říloze II. 
3. Dodatek licence pro výcvikové instruktory budou poskytnuty žadatel ům s licencí 
dispečera, kteří:  
 
CS 16   CS (a) vykonávali v bezprost ředně předcházejícím období, jehož délka bude 
stanovena národním dohlížecím orgánem, činnosti podle klasifikace a dodatk ů, 
dle kterých budou v této jednotce cvi čit;  
(b) úsp ěšně dokončili schválený kurz pro praktické instruktory, b ěhem kterého 
byly pomocí p říslušných zkoušek ohodnoceny jejich požadované znalosti a 
pedagogické dovednosti.  
Článek 6 
Podmínky pro udržení klasifikace a dodatk ů v platnosti 
1. Členský stát zajistí, že platnost dodatku bude prodl oužena na dalších 12 m ěsíců, 
prokáže-li poskytovatel služeb řízení letového provozu, že:  
(a) žadatel vykonával v posledních 12 m ěsících činnosti dle licence po minimální 
počet hodin, který je uveden ve sc hváleném jednotkovém systému odborné 
způsobilosti;  
(b) žadatelova odborná zp ůsobilost vykonávání činností dle dodatku byla 
vyhodnocena dle standard ů stanovených v části C přílohy I; a 
(c) žadatel má platné zdravotní osv ědčení.  
2. Aniž je dot čena platnost odstavce 1 bude dodatek pro výcvikové instruktory platný 
pro obnovitelnou dobu 36 m ěsíců.  
3. Držitel klasifikace, který neposkytoval služby řízení letového provozu dle žádného 
doplňku souvisejícího s touto klasif ikací po dobu 5 let nesmí vykonávat činnosti dle 
této klasifikace bez úsp ěšného vyhodnocení a výcvikových požadavk ů, které 
zajišťují, že držitel je oprávn ěn zahájit jednotkový výcvik v této klasifikaci.  
4. Aniž je dot čena platnost odstavce 3 skon čí platnost jednotkové ho dodatku, jestliže 
držitel neposkytuje řízení letového provozu po ur čitý minimální po čet služebních 
hodin během období, které je stanoveno jednotkovým systémem odborné 
způsobilosti.  
5. Minimální po čet pracovních hodin bez instruktážních úkol ů požadovaný pro udržení 
platnosti dodatku m ůže být omezen pro praktické instruktory v pom ěru k času 
strávenému na instruktážních výcvicích  na pracovních pozicích, pro které je 
prodloužení požadováno.  
Článek 7 
Klasifikace a dodatky dispe čerů řízení letového provozu 
1. Licence obsahují jednu či více klasifikací, jak je pops áno v odstavcích 2 až 7, za 
účelem ozna čení typu služeb, které m ůže držitel licence poskytovat. Krom ě 
klasifikačních dodatk ů uvedených v tomto článku stává se klasifikace platnou 
pomocí dodatku ur čujícího jazykovou zp ůsobilost, indikátoru polohy ICAO a 
jednotky, pracovní pozice, sektoru či skupiny sektor ů.  
 
CS 17   CS 2. Klasifikace vizuálního letištního řízení (ADV) zna čí, že držitel licence je oprávn ěn 
poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní pr ovoz na letišti, které nemá 
vydané naviga ční předpisy pro sestupy či odlety.  
3. Klasifikace naviga ční letištní řízení (ADI) zna čí, že držitel licence je oprávn ěn 
poskytovat službu řízení letového provozu pro letištní provoz na letišti, které má 
vydané naviga ční předpisy pro sestupy či odlety a je dopln ěna alespo ň jedním z 
následujících klasifika čních dodatk ů:  
(a) dodatek v ěžového řízení (TWR) zna čí, že držitel je oprávn ěn poskytovat 
služby řízení tam, kde je letištní řízení poskytováno z jednoho pracovního 
místa;  
(b) dodatek řízení pozemního pohybu (GMC) zna čí, že držitel licence je oprávn ěn 
provádět řízení pozemního pohybu;  
(c) dodatek p řehledového pozemního pohybu (GMS), vydávané k dodatku řízení 
pozemního pohybu, zna čí, že držitel je oprávn ěn provádět řízení pozemního 
pohybu s pomocí systém ů pohybu na pohybové ploše letišt ě;  
(d) dodatek letového řízení (AIR) zna čí, že držitel licence je oprávn ěn provádět 
letové řízení;  
(e) dodatek radarového letištního řízení (RAD), vydávané k dodatku letového 
řízení, zna čí, že držitel je oprávn ěn provád ět letištní řízení za pomoci 
přehledového radiolokátoru.  
4. Klasifikace provád ěcí řízení sestupu (APP) zna čí, že držitel licence je oprávn ěn 
poskytovat služby řízení letového provozu pro p řistávající, odlétající či přelétající 
letadlo bez použití p řehledového za řízení.  
5. Klasifikace p řehledové řízení sestupu (APS) zna čí, že držitel je oprávn ěn poskytovat 
služby řízení letového  provozu pro p řistávající, odlétající či přelétající letadlo za 
pomoci p řehledového za řízení a je dopln ěno alespo ň jedním z následujících 
klasifikačních doplňků:  
(a) radarový dopln ěk (RAD) zna čí, že držitel je oprávn ěn poskytovat službu řízení 
sestupu za použití primárního a/ne bo sekundárního radiolokátoru;  
(b) dopln ěk radaru p řesného sestupu (PAR), poskytovaný k radarovému dopl ňku, 
značí, že držitel licence je oprávn ěn provádět pozemní řízené přesné sestupy za 
použití radiolokátoru p řesného sestupu pro letadlo v kone čné fázi sestupu na 
přistávací dráhu;  
(c) dopln ěk přehledového radaru sestupu (SRA ), poskytovaný k radarovému 
doplňku, značí, že držitel licence je oprávn ěn provádět pozemní řízené ne-
přesné sestupy za použití p řehledového za řízení pro letadlo v kone čné fázi 
sestupu na p řistávací dráhu; 
(d) dopln ěk automatického závislého p řehledu (ADS) zna čí, že držitel je oprávn ěn 
provádět služby řízení sestupu za použití automatického závislého p řehledu;  
 
CS 18   CS (e) dopln ěk terminálového řízení (TCL), poskytovaný k radarovému dopl ňku či k 
doplňku automatického závislého p řehledu, zna čí, že držitel je oprávn ěn 
poskytovat služby řízení letového provozu za pomoci jakéhokoli p řehledového 
zařízení pro letadlo pohybující se ve zvlá štním terminálovém prostoru a/nebo 
přilehlých sektorech.  
6. Klasifikace provád ěcí řízení vzdušného prostoru (ACP) zna čí, že držitel licence je 
oprávněn poskytovat služby řízení letového provozu pr o letadlo bez použití 
přehledového za řízení. 
7. Klasifikace p řehledové řízení vzdušného prostoru (ACS) zna čí, že držitel je oprávn ěn 
poskytovat služby řízení letového provozu pro letadlo za pomoci p řehledového 
zařízení a je dopln ěno alespo ň jedním z následujících klasifika čních doplňků: 
(a) radarový dopln ěk (RAD) zna čí, že držitel je oprávn ěn poskytovat služby řízení 
vzdušného prostoru za použití p řehledového radiolokátoru;  
(b) dopln ěk automatického závislého p řehledu (ADS) zna čí, že držitel je oprávn ěn 
provádět služby řízení vzdušného prostoru za po užití automatického závislého 
přehledu; 
(c) dopln ěk terminálového řízení (TCL), poskytovaný k radarovému dopl ňku či k 
doplňku automatického závislého p řehledu, zna čí, že držitel je oprávn ěn 
poskytovat služby řízení letového provozu za pomoci jakéhokoli p řehledového 
zařízení pro letadlo pohybující se ve zvlá štním terminálovém prostoru a/nebo 
přilehlých sektorech. 
(d) dopln ěk oceánského řízení (OCL) zna čí, že držitel je oprávn ěn poskytovat 
služby řízení letového provozu letadl u pohybujícímu se v oceánské řízené 
oblasti.  
8. Aniž je dot čena platnost odstavce 1 sm ějí členské státy, vyžadují li to zvláštní 
povaha letového provozu ve vzdušném prostoru pod jejich odpov ědností, vytvo řit 
národní dodatky.  
9. dodatek licence praktického instruktora zna čí, že držitel licence je oprávn ěn 
poskytovat výcvik a dohled na provozní praco vní pozici pro oblasti zahrnuté platnou 
klasifikací.  
10. Zm ěny tohoto článku s ohledem na technický či vědecký pokrok se p řijímají 
postupem uvedeným v č. 14 odst. 2.  
Článek 8 
Jazykové požadavky 
1. Členské státy zajistí, že dispe čeři letového provozu mohou prokázat schopnost 
hovořit a rozum ět anglicky na dostate čné úrovni. Jejich znalosti jsou zahrnuty 
klasifikační stupnicí uvedené v p říloze II. Znalosti dosahují nejmén ě úrovně 4 
požadavk ů na jazykové znalosti dle této p řílohy.  
 
CS 19   CS 2. Zm ěny tohoto článku a p řílohy II s ohledem na technický či vědecký pokrok se 
přijímají postupem uvedeným v č. 14 odst. 2. 
3. Požadavky na jazykovou vybavenost žadatele jsou formáln ě vyhodnocovány v 
pravidelných intervalech s výjimkou p řípadu, kdy žadatel prokáže znalosti na úrovni 
6.  
Tento interval není delší než 3 roky pro žadatele, kte ří prokáži znalosti na úrovni 4, a 
není delší než 6 let pro žadatele, kte ří prokáží znalosti na úrovni 5.  
4. Členské státy mohou uložit místní jaz ykové požadavky, je- li to považováno z 
bezpečnostních d ůvodů za nezbytné. Požadovaná úrove ň jazykových znalostí nesmí 
být ovšem vyšší než úrove ň 4 znalostní stupnice ICAO. Znalosti se prokazují 
certifikátem vydaným poskytov atelem výcvikových služeb či certifikátem 
ekvivalentním, který vydala jazyková škola.  
5. D ůkaz o jazykové zp ůsobilosti se vkládá do licen ce pomocí zvláštního dodatku 
jazykové zp ůsobilosti.  
Článek 9 
požadavky na zdravotní zp ůsobilost 
1. V souladu se zdravotními  požadavky se pro dispe čery řízení letového provozu 
vydává potvrzení zdravotní evropské t řídy 3.  
Hodnotitelé zdravotního stavu schválen í národním dohlížecím orgánem vydají na 
základě těchto požadavk ů zprávy.  
Hodnocení žadatel ů musí brát řádně v úvahu v ěk žadatele a specifické 
charakteristiky pracovišt ě v souladu s principem proporcionality.  
2. Členské státy zajistí,  že je stanoven ú činný odvolací postup pro zajišt ění 
spravedlivého provedení vyšet ření, a že poskytovatelé služeb řízení letového provozu 
přijmou nezbytná opat ření, neobdrží-li držitelé platnou léka řskou zprávu.  
3. Členské státy zajistí, že jsou stanoveny postupy pro řešení případů omezené 
zdravotní zp ůsobilosti a umožní držitel ům licence oznámit jejich zam ěstnavateli, že 
si začínají být v ědomi jakéhokoliv zhoršení zdravot ního stavu, nebo že jsou pod 
vlivem psychotropních látek či léků, které je mohou omezovat p ři provádění činností 
dle licence bezpe čně a řádně tak, aby poskytovatelé služeb řízení letového provozu 
mohli kontrolovat zneužití psychotropních látek dispe čery a poradit dispe čerům, 
kteří berou léky.  
4. Zm ěny bodu 12 článku 2 s ohledem na technický či vědecký pokrok se p řijímají 
postupem uvedeným v č. 14 odst. 2.  
 
CS 20   CS Článek 10 
Certifikace poskytovatel ů výcvikových služeb 
1. Zajiš ťování výcviku dispe čerů řízení letového provozu ve Spole čenství podléhá 
certifikaci národních dohlížecích orgán ů.  
2. Požadavky na certifikaci s ouvisí s technickou a odbornou zp ůsobilostí a vhodností 
organizovat výcvikové kurzy pedagogicky ú činným zp ůsobem, jak je stanoveno v 
bodě 1 přílohy III.  
3. Žádosti o certifikaci se p odávají národním dohlížecím orgán ům členského státu, kde 
má žadatel hlavní místo své činnosti a p řípadně sídlo spole čnosti.  
Národní dohlížecí orgán vydává certifikáty, spl ňuje-li žadatel požadavky stanovené v 
bodě 1 přílohy III.  
Certifikáty lze vydat na každý druh výcviku, jak jsou definovány v bod ě 9 článku 2, 
či v kombinaci s ostatními službami řízení letového provozu, čímž je druh výcviku a 
druh služeb řízení letového provozu certifikován jako balí ček služeb.  
4. Certifikátem jsou ur čeny práva a povinnosti poskytovatel ů výcvikových služeb.  
 Certifikát m ůže být předmětem pouze podmínek uvedených v bodech 2 a 3 p řílohy 
III. Tyto podmínky budou objektivn ě opodstatn ěné, nediskrimina ční, přiměřené a 
průhledné.  
5. Národní dohlížecí orgány sledují dodržování požadavk ů a podmínek p řipojených k 
certifikátu. Zjistí-li národní  dohlížecí orgán, že držitel certifikátu již tyto požadavky 
či podmínky nespl ňuje, přijme příslušná opat ření, která mohou zahrnovat odebrání 
certifikátu.  
6. Členský stát uznává jakýkoli certifikát vydaný jiným členským státem.  
Článek 11 
Vedení účetnictví poskytovatel ů výcvikových služeb 
1. Poskytovatelé výcvikových služeb bez ohledu na jejich vlastnickou struktur či právní 
formu vedou, p ředkládají ke kontrole a zve řejňují své finan ční účty.  
Účetnictví musí spl ňovat Mezinárodní ú četní standardy p řijaté Spole čenstvím. Tam, 
kde není z d ůvodu právní formy poskytovatele výcvikových služeb úplné spln ění 
Mezinárodních ú četních standard ů možné, poskytovatelé výcvikových služeb se 
budou snažit tyto standardy splnit v maximálním možném rozsahu.  
2. V každém p řípadě poskytovatelé výc vikových služeb zve řejní výro ční zprávu a 
pravideln ě podstoupí nezávislý finan ční audit.  
3. V p řípadě poskytování r ůzných druh ů výcviku poskytovatelé ozna čí ve svém 
vnitřním účetnictví p říslušné náklady a p říjmy za výcvikové služby a p řípadně vedou 
konsolidované ú čty pro ostatní služby nesouvisející s výcvikem, jak by po nich bylo 
požadováno, kdyby doty čné služby byly poskytovány odd ělenou spole čností.  
 
CS 21   CS 4. Členské státy pov ěří odpovědné úřady, které mají právo p řístupu k ú četnictví 
poskytovatel ů výcvikových služeb.  
5. Členské státy mohou aplikovat p řechodná ustanovení článku 9 na řízení (ES) č. 
1606/2002 Evropského parlamentu a Rady8 vzhledem k poskytovatel ům 
výcvikových služeb, kte ří spadají pod rozsah tohoto na řízení.  
6. Poskytovatelé výcvikových služeb, kte ří poskytují výcvik vedoucí k vydání 
vojenských licencí, jsou zbaveni povinnos tí stanovených v odstavcích 1, 2 a 3.  
Článek 12 
Zajištění souladu se standardy odborné zp ůsobilosti 
1. Za ú čelem zajišt ění odborné zp ůsobilosti nezbytné pro provád ění práce dispe čerů 
řízení letového provozu dle vysokých bezpe čnostních standard ů zajistí členské státy, 
že národní dohlížecí orgány dohlíž í a sledují jejich výcvik.  
Tato odpov ědnost zahrnuje:  
(a) vydávání, udržování, p řerušení platnosti a odebírání licencí;  
(b) certifikování poskytovatel ů výcvikových služeb;  
(c) schvalování výcvikových kurz ů, jednotkových výcvikových plán ů a 
jednotkových systém ů odborné zp ůsobilosti;  
(d) schvalování zkoušejících odborné zp ůsobilosti;  
(e) sledování a kontrola výcvikových systém ů; a 
(f) stanovení p říslušných odvolacích a oznamovacích postup ů.  
2. Národní dohlížecí orgány udržují data báze, kde jsou uloženy odborné znalosti 
držitelů licence a data pl atnosti jejich dodatk ů. Pro tento ú čel vedou provozní 
jednotky v rámci poskytovatel ů služeb řízení letového provozu záznamy o skute čně 
odpracovaných hodinách na sektorech, skupin ě sektorů či na pracovních pozicích u 
každého držitele licence pracujícího v je dnotce, a poskytnou tyto údaje na vyžádání 
národnímu dohlížecímu orgánu.  
3. Národní dohlížecí orgány schva lují držitele licence, kte ří jsou oprávn ění působit jako 
zkoušející odborné zp ůsobilosti či hodnotitelé odborné zp ůsobilosti pro jednotkový a 
průběžný výcvik. Schválení pla tí po obnovitelnou dobu 3 let.  
4. Národní dohlížecí orgány provád ějí pravidelnou kontrolu všech prvk ů licenčního 
systému s cílem zajišt ění efektivního spln ění standard ů stanovených v této sm ěrnici.  
Kromě pravidelných kontrol mohou národní dohlížecí orgány vykonat namátkové 
kontroly pro ov ěření účinného zavedení této sm ěrnice a spln ění standard ů v ní 
uvedených.  
                                                 
8 Ú ř. věst. L 243, 1.9.2002, s. 1. 
 
CS 22   CS Národní dohlížecí orgány zasílají Komisi ro ční zprávy o provád ění této sm ěrnice , 
včetně nálezů z kontrol.  
5. Národní dohlížecí orgány mohou rozhodnout o částečném či úplném p řenesení jejich 
kontrolních funkcí a inspekcí zmín ěných v odstavci 4 tohoto článku na uznané 
organizace uvedené v článku 3 na řízení (ES) č. 550/2004. 
Článek 13 
Vzájemné uznávání licencí dispe čerů řízení letového provozu  
1. Každý členský stát uzná licence a k ní p řipojené klasifikace a dodatky vydané 
národním dohlížecím orgánem jiného stát u v souladu s ustanoveními této sm ěrnice.  
2. Za ú čelem vydávání dodatk ů, o které je žádáno, budou národní dohlížecí orgány 
vyžadovat po žadateli spln ění příslušných podmínek souvisejících s dodatkem, 
konkrétní jednotkou, sektorem či pracovní pozicí. P ři hodnocení rovnocennosti mezi 
dodatky, které žadatel aktuáln ě vlastní, a t ěmi, které pot řebuje získat, bere 
poskytovatel služeb řízení letového provozu p ři zavádění jednotkového výcvikového 
plánu řádně v úvahu získanou odbornou zp ůsobilost a zkušenosti žadatele.  
3. Je-li žadatel držitelem licence vydané t řetí zemí či vojenské licence členského státu, 
může národní dohlížecí orgán po žadateli vyžadovat spln ění podmínek pro získání 
příslušné klasifikace a dodatku. Hodnocení rovnocennosti licence musí brát řádně v 
úvahu získanou odbornou zp ůsobilost v souladu a mezinárodními standardy.  
4. Národní dohlížecí orgány schvalují a vydávají p řiměřená rozhodnutí ohledn ě 
jednotkového výcvikového plá nu, který obsahuje navrhov aný výcvik žadatele, ne 
později než 4 týdny po p ředložení d ůkazu, aniž jsou dot čena zpožd ění vzniklá z 
jakéhokoliv podaného odvolání. Ve svém  rozhodnutí národní dohlížecí orgány 
zajistí, aby byly respektovány zásady nediskriminace a proporcionality.  
Článek 14 
Výbor 
1. Komisi bude nápomocen V ýbor pro jednotné nebe vytvo řený článkem 5 na řízení 
ES/549/2004. 
2. Kde je uveden odkaz na tento odstavec, platí články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES, s 
ohledem na ustanovení jeho článku 8.  
Doba stanovená čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je stanovena na 1 m ěsíc.  
3. Výbor p řijme svůj jednací řád.  
Článek 15 
Penále  
Členské státy stanoví pravidla o penále s ouvisejícím s porušením národních ustanovení 
přijatých dle této sm ěrnice, a musí p řijmout veškerá pot řebná opat ření pro zajišt ění jejich 
 
CS 23   CS zavedení. Stanovená penále musí být ú činná, přiměřená a musí mít výstražný ú činek. Členské 
státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozd ěji do data stanoveného v článku 16 a 
bezodkladn ě jí oznámí veškeré následné zm ěny tato ustanovení ovliv ňující.  
Článek 16  
Transpozice práva 
1. Členské státy uvedou v platnost zákony, na řízení a zákonná ustanovení nezbytná pro 
splnění této sm ěrnice nejpozd ěji do9 . Oznámí p ředem Komisi text t ěchto ustanovení 
a srovnávací tabulku mezi t ěmito ustanoveními a touto sm ěrnicí.  
Až členské státy p řijmou tato ustanovení, budo u obsahovat odkaz na tuto sm ěrnici, 
nebo budou dopln ěny takovým odkazem p ři jejich oficiálním zve řejnění. Členské 
státy určí, jakým zp ůsobem bude tento odkaz realizován. 
2. Členské státy oznámí Komisi text hlavní ch ustanovení národního práva, které p řijaly 
v oblasti pokryté touto sm ěrnicí. 
Článek 17 
Platnost 
Tato směrnice vstoupí v platnost dvacátý den po jejím zve řejnění v Úředním věstníku 
Evropské unie . 
Článek 8 platí od [dva roky po datu uvedeném v odstavci 1]. 
Článek 18 
(Určení) 
Tato směrnice je ur čena členským stát ům. 
V Bruselu dne  
Za Evropský parlament Za Radu 
předseda p ředseda 
  
                                                 
9 24 hodin po datu vstoupení v platnost. 
 
CS 24   CS PŘÍLOHA I  
Požadavky na výcvik  
ČÁST A  
POŽADAVKY NA PO ČÁTEČNÍ VÝCVIK DISPE ČERŮ ŘÍZENÍ LETOVÉHO 
PROVOZU 
Počáteční výcvik zajiš ťuje, že aspirant na dispe čera řízení letového provozu spl ňuje nejmén ě 
požadavky na odbornou zp ůsobilost stanovené v cílech Návodu pro spole čný základní obsah a 
výcvikové cíle pro výcvik dispe čerů řízení letového provozu tak, aby byli dispe čeři řízení 
letového provozu schopni řídit letový provoz bezpe čně, rychle a efektivn ě. Změny na odkazy 
definované v článku 2 bod ě 11 s ohledem na technický či vědecký pokrok se p řijímají postupem 
uvedeným v čl. 14 odst. 2. 
Počáteční výcvik obsahuje tyto p ředměty: letecké právo, řízení letového provozu, v četně postupů 
spolupráce mezi ve řejným a vojenským řízením, meteorologie, navigace , Letadla a principy letu, 
včetně dorozumívání mezi dispe čerem řízení letového provozu a pilotem, lidský faktor, za řízení 
a systémy, profesionální prost ředí, neobvyklé/nouzové situace, selhání systém ů, jazykové 
znalosti, v četně radiotelefonické frazeologie.  
Předměty je nutno u čit takovým zp ůsobem, aby p řipravily žadatele pro r ůzné druhy služeb řízení 
letového provozu a zd ůraznily bezpe čnostní aspekty. Po čáteční výcvik se skládá z teoretických a 
praktických kurz ů, včetně simulace, a jeho trvání je ur čeno schválenými plány po čátečního 
výcviku. Získané odborné znalosti zajiš ťují, že bude kandidát považován za zp ůsobilého pro 
řízení situací složitého a hustého letového provozu, čímž se usnadní posun do jednotkového 
výcviku. Odborná zp ůsobilost kandidáta po po čátečním výcviku bude vyhodnocena pomocí 
příslušných zkoušek.  
ČÁST B  
POŽADAVKY NA JEDNOTKOVÝ VÝCVIK DISPE ČERŮ ŘÍZENÍ LETOVÉHO 
PROVOZU 
Plány jednotkového výcviku podrobn ě rozepisují postupy a časové harmonogramy požadované 
pro umožn ění žadateli o licenci řízení letového provozu aplikova t jednotkové postupy na místní 
prostor pod dohledem praktického instruktora. Schválený plán ur čuje všechny prvky systému 
hodnocení odborné zp ůsobilosti, v četně organizace práce, vyhodnocení pokroku a zkoušek, 
spolu s ohlašovacím postupem národnímu dohlížecímu orgánu.  
Doba trvání jednotkového výcviku je ur čena jednotkovým výcvikovým plánem. Požadovaná 
odborná zp ůsobilost je ov ěřována pomocí p říslušných zkoušek či systému pr ůběžného 
hodnocení, zkoušejícími odborné zp ůsobilosti či hodnotiteli, kte ří musí být v jejich posuzování 
nestranní a objektivní. K tomuto ú čelu národní dohlížecí orgány stanoví odvolací mechanizmy 
pro zajištění spravedlivého zacházení s kandidáty.  
 
CS 25   CS ČÁST C  
POŽADAVKY NA PR ŮBĚŽNÝ VÝCVIK DISPE ČERŮ ŘÍZENÍ LETOVÉHO 
PROVOZU 
Klasifikace a jednotkové dodatky pro licenci dispe čera řízení letového provozu se udržují v 
platnosti pomocí schváleného pr ůběžného výcviku, který se skládá z výcviku na udržení 
použitelnosti dispe čerů řízení letového provozu, obnovovacích kurz ů, nácviku nouzových situací 
a případně jazykových kurz ů.  
Průběžný výcvik se skládá z teoretických a praktických kurz ů a ze simulace. Pro tento ú čel 
poskytovatel výcvikových služeb vytvo ří jednotkové systémy odborné zp ůsobilosti, ve kterých 
jsou podrobn ě rozepsány procesy, personál a harmonogram pot řebný pro zajišt ění vhodného 
průběžného výcviku a pro prokázání odborné zp ůsobilosti. Tyto systémy budou posuzovány a 
schvalovány každé t ři roky. Délka pr ůběžného výcviku bude stanovena  v souladu s pracovními 
potřebami dispe čerů řízení letového provozu pracujících na  jednotce, zejména s ohledem na 
změny Odborná zp ůsobilost každého dispe čera řízení letového provozu bude p říslušným 
způsobem hodnocena nejmén ě každé tři roky. Poskytovatel služeb řízení letového provozu 
zajistí, aby byly aplikovány postupy zajiš ťující spravedlivé zacházení s držiteli licencí, jejichž 
platnost dodatk ů nemůže být prodloužena.  
 
CS 26   CS PŘÍLOHA II  
POŽADAVKY NA JAZYKOVOU ZP ŮSOBILOST 
Požadavky na jazykovou zp ůsobilost stanovené v článku 8 se týkají jak frazeologie, tak b ěžného 
jazyka. Pro spln ění požadavk ů jazykové zp ůsobilosti je žadatel o licenci či držitel licence 
hodnocen a musí prokázat spln ění alespo ň provozní úrovn ě (úroveň 4) hodnotící stupnice 
jazykové zp ůsobilosti popsané v této p říloze.  
Způsobilý mluv čí:  
a) efektivn ě komunikuje v hlasových (telefon/vysíla čka) a v interpersonálních situacích;  
b) komunikuje o b ěžných, konkrétních a práce se týkajících tématech p řesně a jasně;  
c) používá vhodné komunika ční prostředky pro vým ěnu zpráv a rozpoznání a řešení 
nedorozum ění (např. kontrola, potvrzení či ujasnění informací) v obecném či s prací souvisejícím 
kontextu;  
d) úsp ěšně řeší poměrně snadné jazykové problémy prezentované komplikovaným či 
neočekávaným vývojem událostí, ke kterým dochází v souvislosti s b ěžnými pracovními 
situacemi či komunika ční úkoly, se kterými je jinak obeznámen; a 
e) používá dialekt či přízvuk srozumitelný pro leteckou komunitu.  
 
CS 27  
 CS Hodnotící stupnice jazykové zp ůsobilosti: úrove ň expertní, rozší řená a provozní.  
ÚROVEŇ VÝSLOVNOST  
PŘEDPOKLÁDÁ DIALEKT 
A/EBO P ŘÍZVUK 
SROZUMITELNÝ PRO LETECKOU KOMUNITU
.  STRUKTURA  
PŘIMĚŘENÁ GRAMATICKÁ 
STRUKTURA A V ĚTNÉ VZORY 
JSOU UR ČENY DLE 
JAZYKOVÝCH FUNKCÍ 
PŘÍSLUŠNÝCH K ÚKOLU .  SLOVNÍ ZÁSOBA  P LYNULOST  P OROZUM ĚNÍ K OMUNIKACE  
 
EXPERTNÍ  
6 Výslovnost, p řízvuk, 
rytmus a intonace, i když 
jsou snad ovlivn ěny 
rodným jazykem či 
místními odchylkami, 
téměř nikdy neovliv ňují 
snadnost dorozum ění.  Jak základní tak složité 
gramatické struktury a v ětné 
vzory jsou konzistentn ě 
dobře ovládány.  Rozsah slovní zásoby a její 
přesnost jsou dostate čné pro 
efektivní komunikaci o širokém rozsahu známých či 
neznámých nám ětů. Slovní 
zásoba je idiomatická, nuancovaná a citlivá k 
zaznamenání.  Schopen obšírn ě hovo řit 
přirozeně a bez námahy. M ění 
rychlost řeči za ú čelem 
stylistiky, nap ř. pro zdůraznění 
bodu. Spontánn ě používá p ři 
řeči vhodné odd ělovače a 
spojovníky.  Porozumění je skoro p řesné tém ěř 
ve všech souvislostech a zahrnuje 
porozumění jazykovým a kulturním 
odstínům.  Snadno komunikuje tém ěř ve 
všech situacích. Vnímá verbální 
i neverbální popudy a vhodn ě 
na ně reaguje.  
 
ROZŠÍŘENÝ 
5 Výslovnost, p řízvuk, 
rytmus a intonace, i když jsou snad ovlivn ěny 
rodným jazykem či 
místními odchylkami, zřídka ovliv ňují snadnost 
dorozumění. Základní gramatické 
struktury a v ětné vzory jsou 
konzistentn ě dob ře 
ovládány. Pokouší se o 
složitější struktury, ale s 
chybami, které n ěkdy 
ovlivňují význam.  Rozsah slovní zásoby a 
přesnost jsou dostate čné pro 
efektivní komunikaci a 
běžných, konkrétních a s 
prací souvisejících nám ětech. 
Parafrázuje konzistentn ě a 
úspěšně. Slovní zásoba je 
někdy idiomatická.  Je schopen obšírn ě hovořit 
poměrně snadno o známých 
námětech, ale nedochází ke 
změně toku rychlosti řeči jako 
stylistický prost ředek. Je 
schopen používat vhodné 
oddělovače a spojovníky.  Porozumění je přesné vzhledem k 
běžným, konkrétním a s prací 
souvisejícím témat ům a je tém ěř 
přesné, je-li mluv čí konfrontován s 
jazykovými či situa čními 
komplikacemi či neočekávaným 
sledem událostí. Je schopen 
porozumět velkému rozsahu 
řečových odchylek (dialektu a/nebo 
přízvuku) či záznamů.  Odezva je okamžitá, vhodná a 
informativní. Efektivn ě udržuje 
vztahy mluv čí/poslucha č.  
PROVOZNÍ  
ÚROVEŇ 4 Výslovnost, p řízvuk, 
rytmus a intonace jsou 
ovlivněny rodným 
jazykem či místními 
odchylkami, ale pouze 
někdy ovliv ňují snadnost 
dorozum ění. Základní gramatické 
struktury a v ětné vzory 
jsou používány tvo řivě a 
obvykle jsou dob ře 
ovládány. Mohou se 
vyskytnout chyby, zejména 
v neobvyklých a Rozsah slovní zásoby a 
přesnost jsou obvykle 
dostatečné pro efektivní 
komunikaci a b ěžných, 
konkrétních a s prací 
souvisejících nám ětech. Je 
schopen často parafrázovat Hovoří ve vhodném tempu. 
Příležitostn ě může dojít ke 
ztrátě plynulosti p ři přechodu 
z nacvičené či formula ční řeči 
do spontánní komunikace, 
nebrání to však efektivní 
komunikaci. Je schopen Porozum ění je většinou p řesné 
vzhledem k b ěžným, konkrétním 
a s prací souvisejícím témat ům, 
je-li použitý p řízvuk či odchylka 
dostatečně srozumitelná pro 
mezinárodní komunitu uživatel ů. 
Je-li mluv čí konfrontován s Odezva je obvykle okamžitá, 
vhodná a informativní. 
Zahajuje a udržuje 
komunikaci, i když je 
konfrontován s 
neočekávaným vývojem 
událostí. Možná 
 
CS 28  
 CS ÚROVEŇ VÝSLOVNOST  
PŘEDPOKLÁDÁ DIALEKT 
A/EBO P ŘÍZVUK 
SROZUMITELNÝ PRO LETECKOU KOMUNITU
.  STRUKTURA  
PŘIMĚŘENÁ GRAMATICKÁ 
STRUKTURA A V ĚTNÉ VZORY 
JSOU UR ČENY DLE 
JAZYKOVÝCH FUNKCÍ 
PŘÍSLUŠNÝCH K ÚKOLU .  SLOVNÍ ZÁSOBA  P LYNULOST  P OROZUM ĚNÍ K OMUNIKACE  
neočekávaných situacích, 
ale jen z řídka ovliv ňují 
význam.  při nedostatku slovní 
zásoby či v neobvyklých a 
neočekávaných situacích.  omezeně používat odd ělovače 
a spojovníky. Výpln ě 
nepůsobí rušiv ě.  jazykovými či situa čními 
komplikacemi či s neočekávaným 
vývojem událostí, porozum ění 
může být pomalejší, či jsou 
potřebné komunika ční strategie.  nedorozum ění řeší přiměřeně 
kontrolou, ov ěřením či 
vyjasněním.  
 
CS 29  
 CS Hodnotící stupnice jazykové zp ůsobilosti: p ředpracovní, základní a p ředzákladní úrove ň 
ÚROVEŇ V ÝSLOVNOST  
PŘEDPOKLÁDÁ DIALEKT 
A/NEBO P ŘÍZVUK 
SROZUMITELNÝ PRO 
LETECKOU KOMUNITU . STRUKTURA  
PŘIMĚŘENÁ GRAMATICKÁ 
STRUKTURA A V ĚTNÉ 
VZORY JSOU UR ČENY DLE 
JAZYKOVÝCH FUNKCÍ PŘÍSLUŠNÝCH K ÚKOLU
. SLOVNÍ ZÁSOBA  P LYNULOST  P OROZUM ĚNÍ K OMUNIKACE  
 
 
PŘEDPRACO
VNÍ 
3 Výslovnost, p řízvuk, 
rytmus a intonace jsou 
ovlivněny rodným jazykem 
či místními odchylkami a 
často ovliv ňují snadnost 
dorozumění. Základní gramatické 
striktury a v ětné vzory 
související s 
předvídatelnými situacemi 
nejsou vždy ovládány. 
Chyby často ovliv ňují 
význam.  Rozsah a p řesnost slovní 
zásoby jsou často dostate čné 
pro komunikaci o b ěžných, 
konkrétních a s prací souvisejících tématech, ale 
rozsah je omezený a výb ěr 
slov je často nevhodný. Je 
často neschopen úsp ěšně 
parafrázovat p ři chybějící 
slovní zásob ě.  Tvoří tok řeči, ale frázování a 
pauzy jsou často nevhodné. 
Váhání či pomalost toku jazyka 
mohou bránit efektivní komunikaci. Výpln ě někdy 
působí rušiv ě. Porozumění je často přesné 
vzhledem k b ěžným, konkrétním a s 
prací souvisejícím témat ům, je-li 
použitý p řízvuk či odchylka 
dostatečně srozumitelná pro 
mezinárodní komunitu uživatel ů. 
Může selhat p ři porozum ění 
jazykovým či situačním situacím či 
při neočekávaném vývoji událostí.  Odezva je n ěkdy okamžitá, 
vhodná a informativní. Je 
schopen zahájit a udržovat 
komunikaci s p řiměřenou 
snadností o známých tématech 
a v předvídatelných situacích. 
Obvykle nep řesný při řešení 
neočekávaného vývoje událostí.  
 
ZÁKLADNÍ  
2 Výslovnost, p řízvuk, 
rytmus a intonace jsou 
velmi ovlivn ěny rodným 
jazykem či místními 
odchylkami a obvykle 
ovlivňují snadnost 
dorozumění. Prokazuje pouze omezenou 
kontrolu velmi 
jednoduchých 
memoriza čních 
gramatických struktur a 
větných vzor ů.  Omezený rozsah slovní 
zásoby se skládá pouze z 
izolovaných slov a 
memoriza čních frází.  Je schopen tvo řit pouze velmi 
krátké, izolované promluvy s 
častými pauzami a s rušivým 
použitím výplní p ři hledání 
výrazů a při výslovnosti mén ě 
známých slov.  Porozumění je omezeno na 
izolované memoriza ční fráze, jsou-
li pečlivě a pomalu vyslovovány.  Čas odezvy je pomalý, a často 
nevhodný. Komunikace je 
omezena na jednoduché rutinní 
výměny.  
 
PŘEDZÁKLADNÍ  
1 Pod základní úrovní. Pod základní úr ovní. Pod základní úrovní. Pod zákla dní úrovní. Pod základní úrovní.  
 Pod základní úrovní. 
 
CS 30  
 CS Poznámka.— pracovní úrove ň (úroveň 4) je minimální úrovní požadované jazykové zp ůsobilosti pro radiotelefonní komunikaci. Úrovn ě 1 až 3 popisují p ředzákladní, základní a 
předpracovní úrovn ě jazykové zp ůsobilosti v uvedeném po řadí, každá z nich popisuje úrove ň způsobilosti pod požadavkem na jazykovou zp ůsobilost ICAO. Úrovn ě 5 a 6 popisují 
rozšířenou a expertní úrove ň na úrovních pokro čilejších než je minimální požadov aný standard. Stupnice jako celek sl ouží pro hodnocení výcviku a test ů určených pro pomoc 
kandidátům dosáhnout pracovní úrovn ě ICAO (úrove ň 4). 
 
CS 31   CS PŘÍLOHA III  
POŽADAVKY A PODMÍNKY, KTERÉ JE NUTNO P ŘIPPOJIT K 
CERTIFIKÁTU ŮM VYDANÝM POSKYTOVATEL ŮM VÝCVIKOVÝCH SLUŽEB 
(1) Požadavky uvedené v článcích 10 a 11 se týkají zejména:  
(a) obsahu, organizace a trvání kurz ů,  
(b) způsobu organizace zkoušek,  
(c) kvality a zkušeností instruktor ů a vyučujících,  
(d) zařízení, vybavení a ubytování pos kytovatele výcvikových služeb,  
(e) systému a proces ů řízení jakosti,  
(f) kvality služeb,  (g) finan ční síle,  
(h) závazk ů a příslušných pojišt ění, a  
(i) vlastnické a organiza ční struktury  
(2) Certifikát musí obsahovat:  
(a) národní dohlížecí orgán, který certifikát vydal;  
(b) žadatele (jméno a adresu); c) druh služeb, které jsou certifikovány;  (d) prohlášení o tom, že žadatel spl ňuje požadavky definované v bod ě 1;  
(e) datum vydání a doba platnosti certifikátu;  
(3) další podmínky, p řipojení k certifikátu, se mohou p řípadně týkat:  
(a) pracovním specifikacím pro konkrétní služby;  
(b) dobu, po kterou jsou služby poskytovány;  (c) veškeré další právní podmínky, které ne jsou specifické pro poskytování služeb 
řízení letového provozu, jako jsou nap ř. podmínky související s pozastavením či 
odebráním certifikátu.