výrazné snížení schodku v roce 2012 v důsledku mimořádného příjmu od agentury EUIPO, která vrátila částku ve výši 1,2 milionu EUR poté, co bylo na základě soudního rozhodnutí opět přijato do zaměstnání přibližně dvacet zaměstnanců.

zvýšení průměrné měsíční dávky z 1 980 EUR v roce 2009 na 2 063 EUR v roce 2010. Trend ke zvyšování se v roce 2011 a 2012 obrátil poté, co dosáhl spodní hranice ve výši 1 908 EUR. Od roku 2013 se trend znovu obrátil a v roce 2015 dosáhl 2 551 EUR s vrcholem 2 582 EUR v roce 2014. Lze konstatovat, že průměrná dávka poskytovaná akreditovaným parlamentním asistentům zaznamenala v období 2011 až 2015 čisté zvýšení. Konkrétně se v roce 2014 zvýšila z 2 096 EUR na 2 898 EUR a v roce 2015 poklesla na 2 525 EUR,

Reforma služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie, která vstoupila v platnost dne 1. května 2004, zavedla do pracovního řádu ostatních zaměstnanců novou kategorii zaměstnance zaměstnaného na základě smlouvy (tj. smluvní zaměstnanec – SZ), jakož i nová pravidla pro příspěvek do fondu nezaměstnanosti (zejména zvýšení zaměstnanecké části příspěvku z 0,4 % na 0,81 %).

V souladu s nařízeními souvisejícími s pracovním řádem ostatních zaměstnanců je dávka Společenství v nezaměstnanosti určena bývalým smluvním zaměstnancům (SZ), parlamentním asistentům (APA) nebo dočasným zaměstnancům (DZ) kteří se ocitnou bez zaměstnání proti své vůli (to se netýká například zaměstnanců, kteří podali výpověď). Je doplňková k případné dávce v nezaměstnanosti poskytované na vnitrostátní úrovni.

Případné rodinné přídavky se přičítají k dávkám v nezaměstnanosti. Příspěvky do společného systému zdravotního pojištění (systému RCAM) Evropské unie (5,1 % referenčního základního platu příjemce) hradí fond nezaměstnanosti.

Nová pravidla pro příspěvek do fondu nezaměstnanosti (tj. pevná sazba příspěvku stanovená ve výši 0,81 % pro příspěvek zaměstnance a 1,62 % pro příspěvek zaměstnavatele, a paušální srážka ve výši 919,02 EUR pro dočasné smluvní zaměstnance a 1 254,77 EUR pro dočasné zaměstnance).

Reforma služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie, která vstoupila v platnost dne 1. května 2004, změnila právní předpisy, jimiž se od roku 1985 řídila způsobilost pro výplatu dávek z fondu nezaměstnanosti, jakož i pravidla příspěvků do tohoto fondu. Tyto změny lze shrnout následovně:

Čl. 28a odst. 11 a čl. 96 odst. 11 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie ve znění z roku 2013 stanoví, že Komise každé dva roky předkládá zprávu o finanční situaci systému pojištění v nezaměstnanosti. Komise může navíc nezávisle na této zprávě prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 111 a 112 služebního řádu upravit příspěvky stanovené v čl. 28a odst. 7 a v čl. 96 odst. 7 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, je-li to nezbytné v zájmu rovnováhy systému.

Tento pozitivní dopad však nevyvážil výrazný nárůst počtu příjemců z Evropského parlamentu v návaznosti na jeho obměnu v roce 2014. Do počtu osob, které mají nárok čerpat ze systému pojištění v nezaměstnanosti, totiž v červenci 2014 přibylo přes 600 parlamentních asistentů (APA) a 200 dočasných zaměstnanců.

Reforma služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014, pozměnila maximální trvání pracovních smluv smluvních zaměstnanců podle článku 3b, které je nyní 6 let namísto 3.

Ve srovnání s referenčním rokem (2009) je nutno poznamenat, že došlo k meziročnímu poklesu kumulovaného přebytku. Relativní stabilita fondu v roce 2012 je důsledkem skutečnosti, že úřad EUIPO vrátil dávky v nezaměstnanosti, které pobírali zaměstnanci znovu začlenění do činné služby.

Tabulka 2 ukazuje vývoj finančních aktiv fondu nezaměstnanosti jak na běžném účtu začleněném do účetnictví Evropské komise (část I), tak na investičních účtech spravovaných GŘ ECFIN (část II). Třetí část uvádí konsolidované kumulované přebytky obou těchto účtů (část III).

V tabulce 1 je uveden přehled příjmů a výdajů podle toho, jak byly zapsány do účetní evidence, a běžný zůstatek, který z toho vyplývá. Je nutno uvést, že v roce 2014 došlo k úpravě příspěvků do systému RCAM splatných za období 2009–2013.

Částky uvedené v položce „Dávky v nezaměstnanosti“ zahrnují vždy základní dávku v nezaměstnanosti a veškeré rodinné přídavky po uplatnění opravného koeficientu (pouze pro původní systém). Od těchto částek jsou odpočítány dávky sociálního pojištění poskytnuté na vnitrostátní úrovni (dávky v nezaměstnanosti, rodinné přídavky, dávky v nemoci a mateřství atd.). Příspěvek do systému RCAM, jak je uvedeno v bodě „1.1 Popis systému “, nehradí příjemce dávky v nezaměstnanosti, ale je financován fondem nezaměstnanosti (5,1 % základní referenční mzdy příjemce).

Dopady na výdaje jsou významné až od roku 2007, kdy vypršely první smlouvy smluvních zaměstnanců a došlo tedy ke vzniku prvních nároků na dávky v nezaměstnanosti. Toto zvyšování výdajů pokračovalo až do roku 2014 a v roce 2015 se mírně snížilo.

V akruálním účetnictví se transakce zaznamenávají, aby byly přiřazeny k roku, k němuž se vztahují. Některé inkasované příjmy zapsané do účetní evidence na začátku roku N tak pocházejí ze srážek z platů z konce roku N–1 a některá vyplacení dávek v nezaměstnanosti provedená a zapsaná na začátku roku N pokrývají období nezaměstnanosti z konce roku N–1. V účetnictví jsou tyto transakce přiřazeny k roku N–1.

Pokud jde o smluvní zaměstnance, jejich počet se neustále zvyšuje, a to zejména v agenturách a v Evropském parlamentu. Procento příjemců ve srovnání s počtem účastníků výrazně pokleslo. Tento pokles souvisí s možností prodloužení smluv uzavřených v období 2010 až 2013 ze 3 na 6 let.

Počet SZ a DZ se v období let 2009 až 2015 zvýšil o 40 % v případě SZ a o 23 % v případě DZ. Pokud jde o APA, první příjemci se objevili v roce 2011.

Tabulka 6 uvádí počet DZ a SZ, kteří přispívají do fondu nezaměstnanosti a kteří byli v činné službě k 31. prosinci každého roku.

Počet příjemců, kteří pobírali dávku minimálně jeden měsíc v roce, se však v období 2009 až 2015 mírně snížil o 7,6 % (ze 701 na 648, viz tabulka 7).

Bylo zjištěno, že průměrná doba trvání nároku na dávky v nezaměstnanosti v měsících vzrostla z 6,9 měsíců v roce 2009 na 10 měsíců v roce 2015. To představuje prodloužení doby vyplácení dávek o 45 %. Toto prodloužení je především důsledkem vlivu akreditovaných parlamentních asistentů.

Tabulka 11 uvádí průměrné trvání nároku na dávky v nezaměstnanosti v měsících. Tato doba se vypočítá jako součet celkového počtu placených dnů až do 31. prosince uvedeného roku a podíl tohoto součtu a počtu příjemců dávek v nezaměstnanosti. Takto získaný výsledek se vydělí 30 a výsledkem je průměrná doba trvání nároku na dávky v nezaměstnanosti v měsících.

Je patrné, že průměrné částky uhrazené v souvislosti s akreditovanými parlamentními asistenty zaznamenaly v roce 2014 rovněž prudký nárůst, a to téměř o 50 % oproti roku 2013, tj. 2 897,99 EUR. Průměrná měsíční dávka se v roce 2015 výrazně snížila a dosáhla 2 550,67 EUR.

Průměrná měsíční dávka se v letech 2009 až 2010 zvýšila; a to z 1 980 EUR na 2 063 EUR. Trend zvyšování se v roce 2011 zvrátil a v roce 2012 takto pokračoval, přičemž dosáhl spodní hranice ve výši 1 908 EUR. Od roku 2013 se trend znovu obrátil a v roce 2015 dosáhl 2 551 EUR s vrcholem 2 582 EUR v roce 2014. Pokud vezmeme v úvahu pouze AC a AT, činila v roce 2015 průměrná měsíční dávka 2 562,30 EUR.

Je třeba si povšimnout, že jestliže podíl týkající se výdajů souvisejících s akreditovanými parlamentními asistenty ve vztahu k celkovým výdajům v roce 2015 je vysoký (31 %), je to způsobeno jednak jejich počtem, jednak vysokou úrovní průměrné výše měsíční dávky poskytované těmto zahrnutým osobám. Průměrná doba vyplácení dávek akreditovaným parlamentním asistentům se v roce 2015 významně zvýšila a je vyšší než průměrná doba vyplácení dávek smluvním zaměstnancům/dočasným zaměstnancům. To je přímým důsledkem výrazného zvýšení počtu akreditovaných parlamentních asistentů, kteří jsou příjemci dávky v nezaměstnanosti, k němuž došlo v důsledku obměny Evropského parlamentu v závěru roku 2014.



S ohledem na zásadu doplňkovosti systému pojištění v nezaměstnanosti je členský stát pobytu osoby pobírající dávku v nezaměstnanosti důležitý zejména s ohledem na kritéria způsobilosti pro přiznání vnitrostátní dávky, která se v jednotlivých státech významně liší.

Tabulka 12 uvádí počet příjemců, kteří obdrželi v průběhu daného roku nejméně jednu měsíční dávku, podle členských států pobytu.

Z této tabulky uvádějící místo bydliště příjemců vyplývá, že v roce 2015 bylo přes 44 % příjemců zaregistrováno jako uchazeči o zaměstnání v Belgii.

4ZÁVĚRY

4.1Období 2009–2015

Z této zprávy vyplývá, že od roku 2008 vykazuje fond nezaměstnanosti trvale roční schodek. Ten byl obzvláště významný již v roce 2009, kdy činil 4,2 milionu EUR. Poté se postupně snižoval až na 1 milion EUR v roce 2013.

V roce 2014 se stav fondu nezaměstnanosti prudce zhoršil a jeho schodek přesáhl 4,8 milionu EUR. V roce 2015 se tento schodek poněkud snížil a dosáhl výše 3 milionů EUR.

V důsledku těchto po sobě jdoucích schodků během období 2009–2015 činil kumulovaný přebytek (tj. rezerva + roční výsledek) ke dni 31. prosince 2015 již jen 2 miliony EUR, zatímco k 1. lednu 2009 to bylo 16,15 milionu EUR.

4.2Krátkodobý a střednědobý vývoj fondu nezaměstnanosti:

Vysoká míra výdajů v roce 2015 přispěla k vyčerpání rezervy.

Očekává se však, že v roce 2016 bude vykázán přebytek v důsledku významného snížení počtu příjemců finančních prostředků z kategorie APA (rovněž v letech 2017 a 2018) a přetrvávajícího zmírňujícího účinku prodloužení maximální platnosti smluv uzavřených se smluvními zaměstnanci dle článku 3b pracovního řádu ostatních zaměstnanců na 6 let. To by mohlo pomoci k opětovnému vytvoření významné rezervy.

Střednědobý výhled je v každém případě velmi nejistý, a dokonce vzbuzuje obavy vzhledem k následujícím rizikovým faktorům:

1.Velmi významný nárůst průměrné měsíční dávky vyplacené v roce 2015 oproti roku 2013 o více než 30 %.

2.Významný nárůst počtu příjemců z řad smluvních zaměstnanců, který je očekáván od roku 2017 v důsledku nové maximální doby trvání smluv v délce 6 let.

3.Možné pokračování setrvalého nárůstu počtu příjemců z řad dočasných zaměstnanců agentur od roku 2013.

4.Další vrchol výdajů lze předpokládat v období 2019–2020 v souvislosti s koncem volebního období Evropského parlamentu 2014–2019.

5.Dále je třeba zdůraznit, že zavedení akreditovaných parlamentních asistentů v roce 2009 nebylo doprovázeno obdobným nárůstem příspěvku, k němuž došlo v roce 2004 při zavádění smluvních zaměstnanců. V období 2011–2015 je však čistý zůstatek příspěvků a dávek vyplacených kategorii APA záporný a projevuje se jako schodek ve výši přibližně 11,4 milionu EUR.