Volný pohyb kapitálu je jednou ze základních svobod zaručených právem Evropské unie. Článek 63 SFEU stanoví, že „jsou zakázána všechna omezení pohybu kapitálu mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi.“ Do pohybu kapitálu spadají i investice do nemovitostí a zemědělské půdy. Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že výkon práva nabývat, užívat a zcizovat zemědělskou půdu na území jiného členského státu způsobuje pohyb kapitálu. Proto musí právní předpisy členských států týkající se nabývání zemědělské půdy splňovat zásadu volného pohybu kapitálu podle práva EU.

Komise předkládá Radě tuto zprávu v souladu s aktem o podmínkách přistoupení Chorvatské republiky z roku 2011 (dále jen „akt o přistoupení“). Uvedený akt zavádí sedmileté přechodné období do roku 2020 s možností prodloužení o další tři roky, v jehož průběhu může Chorvatsko ve svých vnitrostátních právních předpisech zachovat stávající omezení týkající se nabývání zemědělské půdy. Týká se to nabývání půdy právnickými i fyzickými osobami z jiných členských států Evropské unie a Evropského hospodářského prostoru.

Od roku 2007 sice došlo k určitému scelování pozemků, fragmentace zemědělských podniků je však jedním z hlavních faktorů omezujících rozvoj odvětví zemědělství. Celkem 69,4 % zemědělských podniků jsou malé podniky obhospodařující půdu o ploše do 5 ha a pouze 6,9 % podniků využívá půdu o ploše více než 20 ha. Průměrná plocha pozemků využívaných jedním zemědělským podnikem se v Chorvatsku v letech 2007 až 2013 téměř zdvojnásobila z 5,4 ha na 10 ha. Stále je to však méně než průměr EU, který činí 16,1 ha.

Proto byla finanční dostupnost zemědělské půdy pro chorvatské zemědělce vzhledem k jejich kupní síle nadále relativně nízká. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány byl v Chorvatsku v roce 2014, tedy rok po přistoupení k EU EU, index cenové dostupnosti (vycházející z příjmu z výrobních faktorů v zemědělství a cen půdy v Chorvatsku ve stálých cenách roku 2010) na úrovni 0,79. Znamená to, že v rámci EU byla zemědělská půda v Chorvatsku pro chorvatské zemědělce ve srovnání s jinými zemědělci z EU méně cenově dostupná (viz Tabulka 2 v příloze). Kromě toho, jak dokládá Graf 2 v příloze, konvergence cenové dostupnosti chorvatské zemědělské půdy pro zemědělce v Chorvatsku je od roku 2012 v průměru nižší, a to nejen ve srovnání s průměrem EU jako celku, ale i ve srovnání s většinou z 12 nejnovějších členských států EU.

Od roku 2011 poklesl v Chorvatsku reálný příjem z výrobních faktorů v zemědělství pod průměrný reálný příjem z výrobních faktorů v EU-15. Znamená to, že chorvatský příjem ze zemědělství se již nepřibližuje úrovni příjmu ze zemědělství v EU-15 (viz Graf 1 v příloze). Reálná kupní síla v chorvatském odvětví zemědělství tak byla v roce 2014 výrazně nižší než v předvstupním období.

Podle předběžných údajů od chorvatského správce daně činila v roce 2014 průměrná cena za hektar zemědělské půdy v Chorvatsku 4 935 EUR, což je ve srovnání s většinou členských států EU-12 relativně vysoká částka, je však výrazně nižší než ve většině členských států EU-15. Ceny pozemků v Chorvatsku mezi lety 2000 a 2006 trvale rostly (podle údajů poskytnutých Chorvatskem při jednáních o přistoupení) a v roce 2012 byly ve srovnání s obdobím o deset let dříve přibližně pětkrát vyšší. Přistoupení k EU v roce 2013 však výrazně nezvýšilo ani ceny pozemků, ani počet a celkovou plochu převedených parcel. Ceny pozemků nedávno naopak mírně klesly v souvislosti s nedávným nárůstem dostupné využívané zemědělské půdy (viz Tabulka 1 v příloze). Údaje o historických cenách za prodej pozemků v celé EU nejsou k dispozici, a proto je třeba k analýze přistupovat s určitou obezřetností, přesto se však zdá být zřejmé, že rozdíly v cenách zemědělské půdy v Chorvatsku a v EU-15 se od přistoupení výrazně nezměnily.

d)Zahraniční investice

Zahraniční investice do zemědělství mají obecně příznivý vliv na přístup ke kapitálu, přenos technologií, fungování trhů s půdou a produktivitu zemědělství. Podle údajů poskytnutých chorvatskými orgány činily v letech 2011 až 2014 přímé zahraniční investice do zemědělských činností, myslivosti a souvisejících služeb 2,6 milionu EUR. Chorvatské právní předpisy o nabývání půdy cizinci stanoví jasné limity pro zahraniční investice na chorvatském zemědělském trhu. O zemědělských podnicích v zahraničním, respektive chorvatském vlastnictví jako o samostatných kategoriích nejsou vedeny přesné údaje.

Vzhledem k omezením pro zahraniční fyzické osoby při nabývání majetkových práv k pozemkům však chorvatské orgány odhadují, že počet zemědělských podniků v přímém vlastnictví zahraničních osob je zanedbatelný. Současně jsou zahraniční vlastníci přítomni na trhu se zemědělskou půdou prostřednictvím právnických osob, zejména akciových společností a soukromých společností s ručením omezeným, které jsou zapsané a mají sídlo v Chorvatsku. Právnické osoby obecně, bez ohledu na státní příslušnost jejich vlastníků, využívají přibližně jednu třetinu veškeré zemědělské půdy.

e)Vliv přistoupení k EU

Přistoupení k EU obecně zlepšilo přístup zemědělců k úvěrům a pojištění. To může mít příznivý vliv na produktivitu zemědělství.

Kromě toho chorvatští zemědělci získali finanční podporu ze společné zemědělské politiky EU. Celkový objem této finanční podpory, kterou obdrželo odvětví zemědělství, v roce 2013 dosáhl 292 milionů EUR a v roce 2014 činil 295 milionů EUR. Tato podpora, která byla chorvatským zemědělcům poskytována soustavně, představovala významný podíl příjmů chorvatských zemědělských podniků. Mohla napomoci ke zvýšení efektivnosti a poptávky po půdě a může podpořit očekávaný nárůst cen zemědělské půdy.

Dotace celkově napomohly ke zlepšení sociálních podmínek chorvatských zemědělců a ve spojení s lepším přístupem k úvěrům mohou poskytnout pobídky k tomu, aby chorvatští zemědělci v budoucnosti nakupovali zemědělskou půdu a rozvíjeli zemědělské činnosti. To by pomohlo posílit produktivitu práce v odvětví zemědělství a vedlo by to k dalšímu zvýšení příjmu zemědělských podniků.

Komise poznamenává, že chorvatské projekty, které měly za cíl zlepšit fungování trhu s půdou tím, že se soustředí na konkrétní oblasti určené při jednáních o přistoupení, dosud nebyly plně provedeny. Zatímco některé projekty, například systém IT související s katastrálními údaji o půdě ve státním vlastnictví již byl zaveden, další vývoj systémů se plánuje, například možnost sledovat historii smluv a možnost výměny údajů s příslušnými orgány. Mezi další plánované projekty na podporu rozvoje odvětví zemědělství patří strategie ochrany venkova; operační program pro scelování zemědělských pozemků; a projekt zavlažování a hospodaření se zemědělskou půdou a vodou.

5. Závěry

Akt o přistoupení z roku 2011 vyžaduje, aby tato zpráva byla vydána do tří let od přistoupení. Studované období je relativně krátké, a proto nebylo možné v plném rozsahu shromáždit rozsáhlé empirické informace, pokud jde o otázku, jak přistoupení Chorvatska k EU ovlivnilo vývoj trhu se zemědělskou půdou a odvětví zemědělství jako celek.

Z dostupných údajů však vyplývá, že ne všechny obavy vyjádřené během jednání o přistoupení byly tři roky po přistoupení zmírněny, a to především z toho důvodu, že některá z opatření plánovaných na přechodné období dosud nebyla dokončena, konkrétně například scelování půdy, dobudování systému pozemkových knih, dokončení privatizace a odminování pozemků.

Kromě toho hodnocení chorvatského zemědělského trhu naznačuje, že je stále velký rozdíl v cenách půdy a příjmu zemědělců mezi Chorvatskem a zbytkem EU. Plná konvergence by se však neočekávala ani by nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Kromě toho analýza Komise naznačuje pokles cenové dostupnosti půdy pro chorvatské zemědělce: ve srovnání s rokem 2013 zemědělská půda rok po přistoupení k EU v roce 2014 nebyla pro chorvatské zemědělce cenově dostupnější zejména v důsledku poklesu průměrného příjmu zemědělců.

Celkově z analýzy současné situace v odvětví zemědělství v Chorvatsku vyplývá, že trh s půdou nadále ovlivňuje několik faktorů, například: obecně nepříznivé hospodářské klima, fragmentace vlastnictví, relativně nízké příjmy zemědělců, nedokončená privatizace a restituce pozemků a stále probíhající odminování.

Proto Komise vyvozuje závěr, že časové omezení pro přechodná opatření stanovená v aktu o přistoupení by se nemělo zkracovat.

Komise rovněž vyzývá Chorvatsko, aby postupně dokončilo přípravu trhu s půdou na plné uplatnění volného pohybu kapitálu po skončení přechodného období. Omezení v právním rámci týkající se nabývání půdy zahraničními fyzickými a právnickými osobami ani nyní nepředstavují úplný zákaz, neboť právnické osoby vlastněné státními příslušníky EU/EHP mohou nakupovat půdu a samostatně hospodařící zemědělci z EU/EHP mohou nabývat půdu, chtějí-li se usadit a bydlet v Chorvatsku. Kromě toho nový zákon o půdě z roku 2013 zavedl možnost nabývat vlastnická práva k zemědělské půdě dědictvím. Stejně důležité je poznamenat, že trh s půdou k pronájmu je otevřený zahraničním investorům, kteří se tak mohou v Chorvatsku usazovat a provozovat tam zemědělské podniky. Navíc přistoupení k EU již místním zemědělcům zlepšilo přístup ke kapitálu.

Kromě toho se Chorvatsko zavázalo, že provede následující činnosti k tomu, aby umožnilo volný pohyb kapitálu do konce přechodného období:

1)úprava majetkových práv jako předpokladu pro aktualizaci pozemkových knih a jejich uvedení do náležitého stavu;

2)scelování pozemků;

3)rozvoj trhu se zemědělskou půdou pro účely nájmu a posílení práv nájemců;

4)restrukturalizace zemědělské produkce;