EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 13.11.2017 COM(2017) 667 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ EMPTY

Dosažení prosperity prostřednictvím obchodu a investic

Aktualizace společné strategie EU z roku 2007 pro pomoc na podporu obchodu Updating the 2007 Joint EU Strategy on Aid for Trade



Dosažení prosperity prostřednictvím obchodu a investic

Aktualizace společné strategie EU z roku 2007 pro pomoc na podporu obchodu 1Úvod Pomoc v oblasti obchodu je pomoc poskytovaná na podporu úsilí partnerských zemí při rozvoji ekonomických kapacit a rozšiřování jejich obchodu jako prostředku pro růst a snižování chudoby. Od chvíle, kdy Světová obchodní organizace (WTO) tento koncept v roce 2005 představila, stal se dobře zavedeným zaměřením v rozvojové spolupráci na podporu rozvojových zemí při využívání výhod obchodu. Zahrnuje širokou škálu oblastí včetně tvorby obchodních politik, předpisů a norem souvisejících s obchodem, ekonomické infrastruktury (např. energetiky, dopravy, telekomunikací) a budování produktivní kapacity v odvětvích zaměřených na vývoz, jako je zemědělství, rybolov a výroba. V reakci na WTO formulovala EU v roce 2007 svoji strategii pro pomoc v oblasti obchodu, „Zlepšení podpory EU se zaměřením na potřeby související s obchodem“, která měla představovat společnou reakci EU a jejích členských států s cílem pomoci rozvojovým zemím, a především nejméně rozvinutým zemím, s integrací do systému celosvětového obchodování založeného na pravidlech a s účinnějším využíváním obchodu k posílení růstu a snižování chudoby. O deset let později se hospodářská realita významným způsobem změnila v důsledku vzestupu čím dál složitějších globálních hodnotových řetězců. Výrazně se změnil i politický kontext, a to jak na celosvětové úrovni, především díky Agendě pro udržitelný rozvoj 2030, tak na úrovni EU díky globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, novému Evropskému konsenzu o rozvoji a strategii Obchod pro všechny. Cílem tohoto sdělení je aktualizovat současnou strategii pro pomoc v oblasti obchodu s ohledem na tento vývoj. Navrhuje na výsledcích založený integrovaný přístup k pomoci a investicím do obchodu, který zpřístupní většinu z široké škály dostupných nástrojů politiky EU za účelem zvýšení jejich celkového dopadu na růst a snižování chudoby. Důraz je kladen na tvorbu většího počtu kvalitnějších pracovních míst a na země, které to nejvíce potřebují, především na ty nejméně rozvinuté. 2Pomoc EU na podporu obchodu v uplynulých 10 letech Podíváme-li se na uplynulých deset let, EU a její členské státy se etablovaly jako největší světový poskytovatel pomoci v oblasti obchodu. Zajišťují třetinu jejího celkového celosvětového objemu. Závazky EU v souvislosti s pomocí na podporu obchodu mezi lety 2007 a 2015 celkově vzrostly o více než 85 % a dosáhly 96,79 miliardy EUR. Jen v roce 2015 dosáhly závazky rekordních 13,16 miliardy EUR. Důležitým prvkem pomoci na podporu obchodu je pomoc související s obchodem (TRA), jejíhož cíle ve výši 2 miliard EUR bylo dosaženo v roce 2008, tedy o dva roky dříve, než bylo v plánu. Do roku 2015 dosáhla roční částka významné výše 2,8 miliardy EUR, čímž celková podpora poskytnutá v období 2007–2015 dosáhla 21,5 miliardy EUR. Z této celkové pomoci bylo 37 % přiděleno africkým, karibským a tichomořským státům (AKT). Podpora nejméně rozvinutým zemím v absolutních číslech zůstala stabilní a v období 2007–2015 dosáhla téměř 18 miliard EUR (19 % celkové pomoci v EU na podporu obchodu), zatímco v relativních číslech poklesla, jelikož celková pomoc EU v oblasti obchodu se rozšířila. Pokud jde o kvalitu, pomoc EU související s obchodem dosáhla významných výsledků ve většině prioritních oblastí. V nejméně rozvinutých zemích a v nestabilních situacích dokázala pomoc stabilizovat či dokonce zvětšit objemy obchodu. Pomoc EU na podporu obchodu dosáhla pozitivních výsledků rovněž prostřednictvím širších regionálních nebo tematických víceletých iniciativ, jako je například podpora EU pro kapacity zemí AKT, pokud jde o začlenění se do mnohostranného systému obchodování a přípravu na dohody o hospodářském partnerství. Pomoc v oblasti obchodu zároveň nebyla příliš úspěšná při podpoře a diverzifikaci obchodu v nejchudších zemích a zemích v nestabilní situaci. Nejméně rozvinuté a nestabilní země navzdory značné podpoře a bezcelnímu přístupu na trh EU pro většinu svých výrobků zůstaly na okraji světového hospodářství. Podíl zpracovatelského průmyslu v nejméně rozvinutých zemích ve výši 12 % v roce 2015 byl stále velmi výrazně pod průměrnou 20% úrovní rozvojových zemí. Schodek obchodní bilance nejméně rozvinutých zemí v oblasti zboží a služeb se mezi lety 2006 a 2015 rapidně zvýšil ze 7,3 miliardy USD na 104,2 miliardy USD a podíl těchto zemí na světovém vývozu byl v roce 2015 stále nižší než 1 %, přestože představují 12,8 % světové populace. 3Měnící se světové hospodářství a souvislosti politiky Globalizace hospodářských činností není nový jev, ale hnací síly globalizace a globalizační trendy se rychle mění. Jedním z klíčových trendů současnosti je vzestup globálních a regionálních hodnotových řetězců s mezinárodními výrobními sítěmi založenými čím dál více na obchodu mezi podniky a uvnitř nich. V mezinárodním obchodu nabývají na významu služby a digitalizace formuje globální hospodářství novými způsoby, z nichž mnohé teprve čekají na odhalení. Významný problém však představuje skutečnost, že zapojení mnoha rozvojových zemí do globálních hodnotových řetězců zůstává zanedbatelné. Industrializace, produktivita a diverzifikace hospodářství mnoha rozvojových zemí je stále na omezené úrovni, protože jsou nadále závislé na levné práci, vývozu komodit a primární produkci nižší kategorie. Toto vyžaduje značné reformy a investice, které finanční toky samy o sobě nebudou schopné provést. Došlo i ke změně politických souvislostí. Akční program z Addis Abeby přijatý v roce 2015 se zabývá prostředky potřebnými pro splnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, která byla schválena krátce poté. Zdůrazňují význam mezinárodního obchodu a investic soukromého sektoru jako prostředku k jejich provádění souběžně s oficiální rozvojovou pomocí (ORP). Agenda 2030 zavádí nový a všeobecný model rozvoje pro nadcházející roky na základě integrace a vzájemné závislosti všech 17 cílů udržitelného rozvoje a 169 cílů okolo tří rozměrů udržitelného rozvoje: hospodářského, sociálního a environmentálního. Pařížská dohoda o změně klimatu požaduje strukturální reformy systémů výroby a obchodování, aby mohlo vzniknout nové nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a mohlo se této změně přizpůsobit a zmírňovat ji. Přechod k oběhovému hospodářství přináší nové inovativní a ekonomické příležitosti, jichž by měly rozvojové země využít. Tyto měnící se souvislosti jsou zohledněny ve dvou klíčových politických inciativách EU. První z nich, globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky EU, požaduje jednotnou EU schopnou reagovat, a to tím, že bude co nejvíce využívat široké škály nástrojů politiky, které má dispozici a z nichž jsou nejvýznamnější rozvojové a obchodní nástroje. Druhá iniciativa, nový Evropský konsensus o rozvoji , začleňuje do politiky rozvojové spolupráce EU změnu přístupu podle Agendy 2030. Zaměřuje se na snižování chudoby v souladu se zásadami účinné rozvojové spolupráce. Vyzývá k hledání synergií napříč politikami, lepší koordinaci a soudržnosti mezi subjekty a nástroji EU a k prosazování obchodu a odpovědných investic v rozvojových zemích s cílem podpořit udržitelný rozvoj v návaznosti na zaměření určená sdělením o obchodu, růstu a rozvoji a aktualizovaná sdělením Obchod pro všechny z roku 2015. Z těchto obnovených politických souvislostí vyplývají dva důležité aspekty. Zaprvé, zdroje oficiální rozvojové pomoci by měly směřovat tam, kde je jich nejvíce zapotřebí, především do nejméně rozvinutých zemí a zemí v nestabilní situaci. Zadruhé, dochází k posunu směrem ke strategičtějšímu využívání oficiální rozvojové pomoci jako katalyzátoru pro mobilizaci dalších veřejných i soukromých finančních toků, například v rámci nového plánu vnějších investic (EIP) EU. Do budoucna se více veřejných i soukromých investic stane nedílnou součástí pomoci EU pro obchod a potřeby produktivní kapacity.

4Soudržná a účinná cesta kupředu S ohledem na měnící se hospodářské a politické souvislosti je na čase provést přezkum pomoci EU na podporu obchodu. Cílem musí být podpora partnerských zemí v jejich úsilí činit pokrok v oblasti cílů udržitelného rozvoje a dosáhnout udržitelné prosperity skrze růst obchodu a investic, což vyžaduje následující zásadní změny oproti současné praxi: I.snižovat aktuální roztříštěnost a zvyšovat vliv pomoci na podporu obchodu prostřednictvím lépe informovaného a koordinovaného plnění; II.zvyšovat dopad pomoci EU na podporu obchodu zajištěním plné soudržnosti s nástroji napříč vnějšími politikami EU a jejich maximálního využití, především nového plánu vnějších investic, obchodních dohod a systémů obchodování; III.více se zaměřit na sociální a environmentální rozměr udržitelnosti společně s hospodářským růstem podporujícím začlenění; IV.lépe rozlišovat země, a to se zvýšeným zaměřením na nejméně rozvinuté země a země v nestabilní situaci; V.lépe monitorovat a podávat zprávy. 4.1Zmírňování roztříštěnosti, zvyšování vlivu Současné výdaje pomoci EU na podporu obchodu probíhají příliš decentralizovaně a rozdrobeně. Například v roce 2015 představovala pomoc EU na podporu obchodu ve výši 13,6 miliardy EUR třetinu celkové ORP EU a byla rozdělována na základě zhruba 3 000 rozhodnutí o financování a odpovídala téměř 90 kódům účelu OECD-DAC. Bylo tedy náročné zajistit optimální soudržnost a účinnost. Z tohoto důvodu je důležité lépe kombinovat širokou škálu rozvojových finančních nástrojů (dvoustranných, regionálních, tematických, atd.) a forem pomoci (technická pomoc, granty, rozpočtová podpora, partnerství, kombinování, atd.) na úrovni EU i členských států. Tato opatření by měla být doplněna úvěrovou činností mezinárodních a evropských rozvojových finančních institucí v rozvojových zemích s cílem poskytnout integrovanější a významnější reakci na potřeby partnerských zemí v oblasti obchodu a produktivních kapacit. Má-li se EU významným způsobem úspěšně podílet na plnění cílů udržitelného rozvoje, musí se více soustředit na katalyzační efekt na soukromé investice. Evropský plán vnějších investic, který pokrývá Afriku a evropské sousedství, se bude řídit integrovaným přístupem. Bude rozšiřovat inovativní mechanismy sdílení rizik s novým Evropským fondem pro udržitelný rozvoj včetně záruky mobilizace kapitálu v kombinaci s technickou pomocí a zlepšování reforem investičního klimatu. V souladu s vlastními rozvojovými strategiemi partnerských zemí a regionů a v jejich rámci se bude aktivně usilovat o synergie s obchodními dohodami a systémy obchodování EU, které se staly významnou hnací silou vztahu EU s rozvojovými zeměmi. Poskytují příležitosti ke vstupu na trh, jichž místní malé a střední podniky dychtivě využívají. Přinášejí pobídky pro reformy, na nichž může dále stavět rozvojová spolupráce. Pomoc EU na podporu obchodu tak pomůže podpořit pozitivní dynamiku provádění dohod od samého začátku a přispěje k tomu, že budou úspěšné. Pomoc na podporu obchodu bude také využita k prohloubení rozvojového potenciálu dalších politik EU. Opatření: ·Posilovat operativní vazby napříč všemi nástroji rozvojové spolupráce EU, včetně státních a regionálních programů a operací evropských rozvojových finančních institucí na úrovni EU i členských států. ·Vytvořit úzkou vazbu rozpočtové podpory EU na reformy investičního klimatu při mobilizaci soukromého kapitálu v rozvojových zemích prostřednictvím inovativních mechanismů sdílení rizika. ·Využívat nástroje institucionálního monitorování zavedené dohodami EU o volném obchodu jako dalšího prostředku k určení podstatných aktivit pomoci na podporu obchodu. ·Zahrnout do dohod EU o volném obchodu plány pro provádění, tedy cílená opatření na pomoc partnerským rozvojovým zemím s lepším využitím příležitostí, které obchodní dohody EU nabízejí. ·Pravidelně hodnotit míru využívání preferencí partnerskými stranami obchodních dohod a účastníky systému všeobecných celních preferencí a analyzovat omezující faktory jak z pohledu vnitřní dodávky, tak obchodního režimu EU. Přímá pomoc EU na podporu obchodu směřující k lepšímu řešení těchto překážek a v příslušných případech posouzení potřeby jejich zohlednění při vývoji tržních opatření. 4.2Rostoucí význam Účinnější směřování pomoci EU na podporu obchodu vyžaduje systematické využívání dostupných obchodních a investičních diagnostických nástrojů. Přístup založený na důkazech umožní důkladné pochopení hodnotových řetězců a navazujících trhů s cílem vést informovanější politický dialog s vládami partnerských zemí, což povede k lepšímu navrhování a dopadu projektů.

Budou zavedeny mechanismy pro skutečné zapojení zúčastněných stran. Strukturovaný dialog se soukromým sektorem je nutný k přesnému stanovení reforem v podnikatelském a obchodním prostředí, které podpoří investice a tvorbu pracovních míst. Při prosazování priorit, jako je tvorba pracovních míst pro mladé lidi, posilování ekonomického postavení žen, důstojná práce a environmentální normy, budou hrát klíčovou úlohu občanská společnost a sociální partneři. Výzkum a inovace slouží jako nástroj pro podporu investic a tvorbu pracovních míst. V rámci svých pravomocí mají i místní orgány silný vliv na podpůrné prostředí pro podnikání a důstojnou práci a v oblasti účinnosti a správy místních agentur zodpovědných za správu regulace. Kromě pokynů získaných pomocí přístupů založených na důkazech a zapojení zúčastněných stran je třeba v určitých oblastech vzít v úvahu i širší trendy. Hodnotové řetězce jsou hnací silou pomáhající rozvojovým zemím lépe se začlenit do regionálního a celosvětového obchodu. Pomoc EU na podporu obchodu bude strategičtěji zaměřená na pomoc partnerským zemím s vytvářením hodnotových řetězců a posunu na vyšší úroveň v těchto řetězcích. Kvalitní infrastruktura představuje pro pomoc EU v oblasti obchodu významnou oblast pro řešení překážek na straně dodávky a necelních překážek. Zahrnuje regulační a operativní aspekty normalizace, akreditace, posuzování shody a dozor nad trhem. Budování kapacity regulačních a příslušných orgánů, systémy bezpečnosti potravin a laboratorní vybavení a také technická pomoc výrobcům a malým a středním podnikům s dodržováním technických předpisů, soukromých norem, bezpečnosti potravin a sanitárních a fytosanitárních opatření účinně umožňují obchod a investice, pokud se k nim přistupuje tržně orientovaným způsobem. Digitalizace je faktorem umožňujícím přístup na vnější trhy a integraci do globálních hodnotových řetězců. Digitální inovace již ukázala svůj potenciál přinášet řešení místních problémů, snižovat obchodní náklady a nabízet nové obchodní příležitosti. Technologické trendy pomáhají inovativním malým a středním podnikům se vstupem na trh. Pomoc EU v oblasti obchodu podpoří investice do digitálních technologií a služeb, zavádění výpočetní techniky, elektronické veřejné správy a logistiky elektronického obchodování a také do technické pomoci vládám při zavádění politik a podpůrných rámců v oblasti přeshraničního elektronického obchodování. Usnadnění obchodu získalo více na významu ve chvíli, kdy vstoupila v platnost dohoda o usnadnění obchodu, která je nejvýznamnější mnohostrannou obchodní dohodou uzavřenou od vzniku WTO v roce 1995. EU a její členské státy se zavázaly mobilizovat nejméně 400 milionů EUR do pomoci na usnadnění obchodu v pětiletém období po vstupu této dohody v platnost, a to mimo jiné do projektů zlepšujících celní systémy rozvojových zemí. Pomoc EU na podporu obchodu upřednostní ta ustanovení dohody o usnadnění obchodu, která jsou oznamována jako kategorie „C“. Pomoc EU na podporu obchodu obecně zůstane flexibilní, aby mohla zahrnout možné důsledky v oblasti rozvojové spolupráce témat WTO týkajících se jak současných jednání a závazků, včetně výjimky v oblasti služeb pro nejméně rozvinuté země, tak nových témat, která se budou objevovat. Opatření: ·Identifikovat a podporovat hodnotové řetězce s potenciálem přidané hodnoty prostřednictvím systematičtějšího využívání diagnostiky obchodu a investic a nástrojů informací o trhu ze strany delegací EU a agentur členských států v dané oblasti s cílem řídit politický dialog EU a realizaci pomoci EU na podporu obchodu. ·Vést skutečný dialog a udržovat kontakty se soukromým sektorem s cílem určit a upřednostnit překážky v oblasti investičního klimatu. ·Využívat informace z kontrolních systémů EU hodnotících soulad vývozu třetích stran s normami EU jako cenný zdroj pro řešení překážek na straně dodávky a určit oblasti ke zlepšení a nápravná opatření, pro něž lze mobilizovat pomoc EU na podporu obchodu. ·Posílit zapojení občanské společnosti a místních orgánů s cílem lépe informovat o poskytování pomoci na podporu obchodu, a to prostřednictvím interních poradních skupin zřízených novou generací dohod EU o volném obchodu, cestovních map EU pro jednotlivé země za účelem udržování kontaktů s občanskou společností a dalších rovnocenných formátů spolu s místními dohodami, a také prostřednictvím dohod o hospodářském partnerství. 4.1Pokrok v oblasti lidských práv a udržitelného rozvoje Rovnost žen a mužů není jen základní lidské právo, je také klíčová pro hospodářský rozvoj. Ekonomiky, které ženám zajišťují lepší příležitosti, mají větší potenciál pro růst a konkurenceschopnost. Pomoc EU v oblasti obchodu pomůže naplňovat obnovený a rozšířený závazek EU v souvislosti s rovností žen a mužů, a to především posílení ekonomického postavení žen. Začleňování bude ve středu pozornosti pomoci EU na podporu obchodu v důsledku přístupu k rozvojové spolupráci založenému na právech, který také podporuje účast, nediskriminaci, rovnost a spravedlnost, transparentnost a odpovědnost. Bude to znamenat lepší analýzu dopadu obchodních a investičních iniciativ na lidská práva. Pomoc EU a podporu obchodu řádně zohlední čtyři pilíře agendy důstojné práce (pracovní normy a práva, tvorba zaměstnanosti a rozvoj podniků, sociální ochrana a sociální dialog). Bude stavět na rozšířených možnostech, které přináší nová generace dohod EU o volném obchodu pro podporu pracovních práv a agenda důstojné práce, a to prostřednictvím závazných sociálních a environmentálních ustanovení obsažených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji. Pomoc na podporu obchodu se bude zaměřovat i na environmentální udržitelnost. Financování pro změnu klimatu a ekologické a oběhové hospodářství nabízejí rozvojovým zemím přelomové příležitosti v obchodu, růstu a zaměstnanosti a budou posilovat společenskou a ekologickou odolnost. Pomoc EU v oblasti obchodu bude využita na pomoc rozvojovým zemím s přechodem k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu. Udržitelnost jako součást klíčových strategií podniků, podpora spravedlivého a etického obchodu a odpovědných obchodních praktik, a to i v souvislosti s udržitelnými hodnotovými řetězci, v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv, se budou výrazně podílet na plnění Agendy 2030. Opatření: ·Systematická genderová analýza každého projektu pomoci na podporu obchodu s cílem prosazovat posílení ekonomického postavení žen.