ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

navrhuje spustit program „European Sea Tech“ pro sdružování regionálních inovativních ekosystémů prostřednictvím tvorby vícero sítí spolupráce: — s cílem oživit pododvětví a uspořádat evropské hodnotové řetězce, — s cílem lépe určovat a podporovat výzvy průmyslové změny, včetně s ohledem na životní prostředí, energii a digitalizaci, — s cílem rozvíjet nové služby, produkty a ekonomické modely, které budou integrovanější a lépe vybavené pro to, čelit celosvětové konkurenci. Komise spustí výzvy k projevení zájmu pro tvorbu tematických sítí. Zúčastnit by se mohl každý regionální (nebo meziregionální) ekosystém, aby se stal součástí více sítí v souladu se strategiemi inteligentní specializace svého regionu. Ekosystémy kombinující mnoho kompetencí a sdružující více sítí by představovaly „ústřední ekosystémy“ programu „European Sea Tech“. Každá síť by se snažila být co nejinkluzivnější a spojovala by všechny pravomoci jednotlivých evropských regionů. V rámci sítí by byly systematicky řešeny otázky udržitelného rozvoje, výzkumu a vývoje, průmyslové výkonnosti, financování a dovedností. Tyto sítě by účinněji než centralizovaná evropská platforma vytvořily pilíř, na němž by se dala rozvíjet spolupráce mezi regiony a mohly by se zavádět operativní projekty vytvořené speciálně pro různé politiky Unie. Úlohou „European Sea Tech“ by rovněž bylo posílení transferu technologií, zkušeností a dovedností mezi různými sítěmi a sektory námořních odvětví;
6.

zdůrazňuje, že v zájmu posílení konkurenční výhody Evropy je třeba investovat do inovativních nových technologií a digitalizace, do uhlíkově neutrálního a oběhového hospodářství a do souvisejících dovedností napříč evropskými regiony;
18.

Výbor poukazuje na to, že to je v rozporu se zásadou subsidiarity (čl. 5 odst. 3 Smlouvy o EU a protokol č. 2), víceúrovňové správy a partnerství (viz článek 6 – Partnerství a víceúrovňová správa – návrhu nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro správu hranic a víza, COM(2018) 375 final), protože doporučení pro jednotlivé země mají prostřednictvím politiky soudržnosti přímý vliv na tvorbu politiky na místní a regionální úrovni, čímž přenášejí na tuto úroveň správy povinnosti v těch oblastech politiky, kde má zákonné pravomoci. To je rovněž v rozporu se zásadami Evropské charty místní samosprávy vypracované Radou Evropy.
23.

poukazuje na to, že se kontext, v němž se politika v oblasti životního prostředí připravovala a dodnes provádí, změnil. To vyžaduje nalezení nové rovnováhy mezi starými a novými přístupy, a to mj. z těchto důvodů: a) dnešní politiky jsou navzájem více propojeny. Vedle odvětvového rozdělení právních předpisů EU do oblastí, jako jsou např. ovzduší, voda, hluk či energie, vyžadují dnešní problémy větší začlenění otázek udržitelnosti, a to do každodenního chování lidí, do každodenního fungování podniků a do socioekonomického hlediska. EU by proto měla vnímat své regiony jako komplexní hospodářské, sociální, environmentální a biokulturní systémy; b) největší zlepšení přinesou inovace a přechody. Kromě toho je důležité vzájemné učení, jež vyžaduje otevřenost a znalost dobrých i špatných příkladů. Stávající právní předpisy se zaměřují na normy a mezní hodnoty, avšak inovace a přechody vyžadují prostor k experimentování. EU potřebuje obojí; c) EU má lineární politický cyklus (návrh, rozhodnutí, provádění, hodnocení), ale rychlost inovací vyžaduje oběhovější a flexibilnější přístup;
3.

vybízí EU, aby využila příležitosti k automatizaci procesů a opakovaně prováděných úkolů pomocí strojů a umělé inteligence, které jsou s to vykonávat tyto úkoly v mnohem větším rozsahu a mnohem rychleji, než by to dokázal člověk. Současně upozorňuje na rizika spojená se strojovým učením bez dohledu a automatizovaným rozhodováním, jež oslabují lidský rozměr a přidanou hodnotu lidské činnosti;
8.

s uspokojením vítá iniciativy Komise zaměřené na podporu zavádění elektronického zdravotnictví (eHealth) v regionech coby nástroje k řešení výzvy stárnutí obyvatelstva: struktury spolupráce, jako je evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, určení „Reference Sites on AHA“ nebo podpora „Blueprint for Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society“;
3.

poznamenává, že hlavní specifickou vlastností sociálních médií je to, že nabízejí možnost předávání informací „všichni všem“(„many to many“), která v minulosti ani v jiných typech médií nemá obdoby – každý uživatel libovolné platformy může, alespoň potenciálně, předat své sdělení milionům dalších uživatelů, a to aniž by při tom jako prostředník zasahovala nějaká redakce, což má jak pozitivní, tak negativní důsledky;
4.

poukazuje na to, že existuje přímý vztah mezi méně rozvinutými regiony a nízkou mírou investic do inovací a výzkumu. Vzhledem k tomu, že výsledky v oblasti výzkumu a inovací jsou nerozlučně spjaté s výzkumnou infrastrukturou, je nutné ji posílit a nasměrovat část fondů EU, jako jsou strukturální fondy či Horizont Evropa, do těch regionů Evropské unie, které mají kvůli nezaměstnanosti velké potíže v oblasti socioekonomického rozvoje, do nejvzdálenějších regionů a do těch, které jsou závažně a trvale znevýhodněny přírodními nebo demografickými podmínkami, jako jsou ostrovní, přeshraniční a horské regiony;
Uplatňování tohoto nařízení by mělo být pravidelně přezkoumáváno, aby bylo možné posoudit pokrok při vypracování technických screeningových kritérií pro environmentálně udržitelné činnosti, používání definice environmentálně udržitelných investic, a zda splnění povinností vyžaduje zavedení mechanismu ověřování. Tento přezkum by měl zahrnovat také posouzení, zda by měla být oblast působnosti tohoto nařízení rozšířena tak, aby se vztahovala na cíle sociální udržitelnosti .

Uplatňování tohoto nařízení bude pravidelně přezkoumáváno, aby bylo možné posoudit pokrok při vypracování technických screeningových kritérií pro environmentálně udržitelné činnosti, používání definice environmentálně udržitelných investic, a zda splnění povinností vyžaduje zavedení mechanismu ověřování. První přezkum do 31. prosince 2021 bude zahrnovat také posouzení toho , do jaké míry a kdy by mohla být oblast působnosti tohoto nařízení rozšířena tak, aby se vztahovala na cíle týkající se sociálních aspektů cílů udržitelného rozvoje, které se mají stát novou dlouhodobou strategií EU v oblasti rozvoje .
Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); a iii) předávání dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních. Nejsou-li z poskytování služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně.

Zdanitelnými příjmy z digitálních služeb by měly být zejména příjmy plynoucí z poskytování následujících služeb: i) umísťování reklamy na digitální rozhraní zaměřené na uživatele tohoto rozhraní; ii) zpřístupňování mnohostranných digitálních rozhraní, která uživatelům umožňují vyhledávat jiné uživatele a interakci s nimi a která mohou rovněž umožňovat poskytování související dodávky zboží nebo poskytování služeb přímo mezi uživateli (někdy označováno jako „zprostředkovatelské“ služby); a iii) příjem vytvářející předávání dat shromážděných o uživatelích, která byla generována činností těchto uživatelů na digitálních rozhraních. Nejsou-li z poskytování služeb získány žádné příjmy, neměla by vznikat povinnost k dani z digitálních služeb. Jiné příjmy, které subjekt poskytující takové služby získá a které nepocházejí přímo z poskytování takových služeb, by neměly spadat do působnosti daně.
69.

uznává úsilí, jež země vyvíjí v boji proti terorismu a radikalizaci, a vyzývá ji, aby vytrvala v jejich prevenci a potírání. Poukazuje na to, že je důležité zapojit místní orgány do sledování situace a do podpory opětovného začlenění bývalých radikalizovaných bojovníků do společnosti;
5.

zdůrazňuje úlohu členských států a regionů a jejich odpovědnost, co se týče vytváření a provádění nástrojů uskutečňování politiky EU pro malé a střední podniky – měly by zejména podporovat budování kompetencí pracovníků malých a středních podniků i podniků samotných, a to rovněž v oblasti digitalizace, která napomůže rozvoji těchto podniků v dlouhodobém horizontu;
25.

poukazuje na to, že dosažení cílů udržitelného rozvoje a cílů v oblasti klimatu bude vyžadovat podstatné zvýšení investic do čistých řešení. Pokud bychom například požadovali snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 o více než 90 %, musely by se roční investice do čistých řešení oproti současné úrovni více než ztrojnásobit;
16.

zdůrazňuje, že je nutné zapojit se do trvalejšího dialogu s občany a častěji je zapojovat do rozhodování, což může zajistit odpovědnost a legitimitu provádění politiky soudržnosti. V tomto smyslu je vhodné v rámci 5. cíle pro období 2021–2027 – „Evropa bližší občanům“ – lépe využít stávajících zkušeností s komunitně vedeným místním rozvojem a participativním sestavováním rozpočtu na místní úrovni, a také dalších metod zaměřených na zvýšení účasti občanů. Jednou z cest, jak zvyšovat pozitivní povědomí o přínosech Evropské unie pro každodenní život občanů, by mohlo být zapojení členů VR a dalších zvolených místních zástupců do informačních kampaní Evropské komise o politice soudržnosti;
12.

zdůrazňuje, že je velmi důležité opírat finanční a strategická rozhodnutí o aktuální ukazatele sociálně-ekonomického rozvoje. Návrhy finančního výhledu na období 2021–2027 jsou založeny na údajích za období 2014–2016, což výrazně zkresluje obraz současné sociálně-ekonomické situace v regionech. K provedení analýz by se měly brát v úvahu pouze ukazatele z období posledních tří let předcházejících finančnímu období, tj. z let 2017–2019;
14.

upozorňuje na rozmanitost evropských regionů, která se může promítnout do asymetrického územního dopadu dané právní úpravy. Prvotní posouzení dopadů by měla určit, zda je třeba zohlednit územní důsledky provádění politik v rané fázi legislativního procesu, a proto by se mělo stát běžnou praxí všech ředitelství a útvarů Komise, že budou tento aspekt při přípravě právních předpisů analyzovat. Umožnilo by jim to lépe posoudit nejvhodnější prostředky pro dosažení jejich politických cílů a provádět důkladnější posouzení územního dopadu v případě právních předpisů, u nichž je to relevantní. Rovněž by to pomohlo k tomu, aby si všechna ředitelství Komise uvědomila potenciál územních a zeměpisných dopadů svých politických rozhodnutí;
6.

upozorňuje na to, že pastevectví provozované v přírodním prostředí, při němž se stáda živí přirozenými zdroji potravy, vyžaduje určitou míru flexibility a jistoty pro vyrovnání se s klimatickými výkyvy. Chovatelé tedy potřebují rezervní plochy, které by se nemusely využívat každoročně nebo by mohly být spásány s velmi odlišnou intenzitou, jež jsou však nezbytné v případě sezónního sucha (zpravidla se jedná o vřesoviště, nivní oblasti a lesy). Vzhledem k probíhající změně klimatu je stále častěji nutné tyto plochy využívat. Mechanismy pro uznání pastvin jako ploch způsobilých k podpoře v rámci prvního pilíře by měly uznat a zajistit právní jistotu pro jejich využívání, k němuž nedochází každý rok a které nelze v okamžiku podání žádosti v rámci SZP předvídat. Mimoto jsou v pastevectví vyvíjeny agroekologické postupy výměny ekosystémových služeb tím, že jsou v něm navíc využívány plochy určené k jinému účelu (zejména vinice a sady), což umožňuje snížit množství vstupů a mechanizovaných úkonů. V rámci evropských politik je třeba uznat, podporovat a nalézt z právního hlediska bezpečná řešení, aby bylo možné rozvíjet tyto postupy, při nichž chovatelé využívají plochy, které vykazují jiní zemědělci. Dále pak jsou v pastevectví vyvíjeny postupy související s lesním hospodářstvím – jde o využívání zalesněných ploch k pastvě, které přináší užitek lesníkům i zemědělcům. V rámci evropských veřejných politik je třeba uznat a podporovat kombinované využívání těchto ploch a těchto postupů, které – za určitých podmínek – do značné míry pomáhají ochránit lesy před požáry a přizpůsobit chov zvířat změně klimatu a zohledňují potřebu obnovy lesa a lesní produkce;
15.

poukazuje na to, že podle výsledků průzkumu VR a CEMR mají místní a regionální orgány povědomí o možnosti uplatňovat ekologická, sociální a inovativní zadávací kritéria. Z průzkumu vyplývá, že tato kritéria jsou částečně uplatňována jen v omezené míře, a to jednak proto, že to není nutné, a jednak z toho důvodu, že se kvůli větší možnosti výskytu chyb zvyšuje pravděpodobnost odvolacích řízení. Místní a regionální orgány si zejména stěžují na nedostatečnou odbornou způsobilost, která je zapotřebí k podnícení tohoto druhu veřejných zakázek;
3.

znovu potvrzuje, jak již uvedl ve stanovisku „Inteligentní města a obce – evropské inovační partnerství“, které vypracoval pan Ilmar Reepalu (SE/SES), význam uznání stávající velké rozmanitosti městských sídel, ať už jsou považována za města či nikoli, a význam jejich vztahu a doplňkovosti s okolními venkovskými územími. Opětovně potvrzuje také to, co bylo uvedeno ve stanovisku „Oživení venkovských oblastí díky iniciativě Inteligentní vesnice“, které vypracoval pan Enda Stenson (IE/EA), totiž že „iniciativa pro inteligentní venkovské oblasti by společně s modelem inteligentního města měla uplatňovat široký přístup k rozvoji a inovacím, aby zahrnovala těchto šest rozměrů: — inteligentní, inovativní, podnikatelské a produktivní hospodářství, — zlepšená mobilita s přístupnými, moderními a udržitelnými dopravními sítěmi, — vize ekologické a udržitelné energie, — kvalifikovaní a angažovaní občané, — kvalita života z hlediska kultury, zdraví, bezpečnosti a vzdělávání, — účinná, transparentní a ambiciózní správa;“ zdůrazňuje však, že podstatným doplňkovým prvkem podpory „inteligence“ musí být zapojení občanů a vytvoření takových podmínek, které jim umožní rozvíjet svůj potenciál a k nimž patří možnost vzdělávání a podpora výzkumu, inovací a sociální soudržnosti. To rovněž vyžaduje účinnou, transparentní a spolehlivou regulaci ochrany údajů a jejich použití;
8.

uznává, že členské státy měly na vypracování návrhů svých NECP omezený čas a čelily při tom obtížím. Vybízí k vyšší úrovni ambicí a větší vertikální integraci konečných NECP, jež by měly být hotovy do konce roku 2019, s cílem zajistit spolehlivou, Pařížské smlouvě odpovídající a z hlediska klimatu neutrální cestu pro Evropu v souladu s nejambicióznějším scénářem navrhovaným v rámci dlouhodobé strategie na období do roku 2050. V této souvislosti rovněž vybízí k vytvoření systému místně stanovených příspěvků, který by doplňoval vnitrostátně stanovené příspěvky v rámci Pařížské dohody, což by ještě více vyzdvihlo úlohu místních a regionálních orgánů při přípravě komplexních NECP. Místní orgány mohou přispět k účinnějšímu plnění cílů informačními a osvětovými kampaněmi, a musí pro tento účel disponovat dobře vyškolenými odborníky. Navrhujeme proto mobilizovat finanční prostředky EU na informace a tvorbu pracovních míst v oblasti energetické a klimatické politiky, a to v zájmu konečného cíle ochrany zdraví a dobrých životních podmínek všech občanů i příštích generací;
9.

soudí, že obnovená územní agenda je příležitostí k tomu, představit nový a pozitivní scénář budoucí EU a vyváženého rozvoje všech regionů. Občané a široká veřejnost by měli mít k dispozici komplexní a srozumitelný dokument, který by stanovil vize pro jejich budoucnost a odrážel by jejich skutečné potřeby a problémy, které je třeba řešit. Měli by být ujištěni, že nikdo nebude opomenut a že všem budou poskytnuty rovné příležitosti k tomu, aby mohli vést důstojný život bez ohledu na to, kde žijí;
8.

vyzdvihuje svou institucionální spolupráci s Regionálním úřadem Světové zdravotnické organizace (WHO) pro Evropu a vyzývá místní a regionální politiky, aby prozkoumali možnosti, které nabízí memorandum o porozumění mezi VR a WHO a sítě Healthy Cities a Regions for Health, které působí při WHO;
8.

vyzdvihuje nutnost vnější činnosti, jak se uvádí ve scénáři 3. Důraz pouze na vnější činnost by však nejen poškodil věrohodnost EU na mezinárodní úrovni, ale rovněž by neumožnil uznat, že EU a její členské státy mají daleko do splnění všech cílů udržitelného rozvoje, a bránil by též v jejich uskutečňování v EU;
3.

poukazuje na to, že v souladu s čl. 4 odst. 2 SFEU je vnitřní trh sdílenou pravomocí EU a členských států a že článek 113 SFEU stanoví mechanismy umožňující harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daňové politiky, aby bylo zajištěno fungování vnitřního trhu a zabránilo se narušení hospodářské soutěže. Domnívá se, že návrh na zavedení hlasování kvalifikovanou většinou na tomto základě, který by v souladu se závazkem Komise neměl zasahovat do výsad členských států při stanovování přímých daňových sazeb fyzických či právnických osob, by měl jít ruku v ruce s větším zapojením Evropského parlamentu a vnitrostátních a regionálních parlamentů, neboť existují regiony s legislativními pravomocemi v oblasti daňové politiky;
8.4.

Různé úrovně správy by měly spolupracovat: osvědčené postupy a výsledky na regionální úrovni by měly ovlivnit způsob, jakým EU a členské státy přidělují finanční prostředky na podporu inovací a technologií v odvětví lesnictví a na propojení různých způsobů využívání lesů. Mohlo by to rovněž vytvořit fungující a dostupnější finanční nástroje pro regiony, aby bylo možné odvětví lesnictví rozvíjet. V odvětví lesnictví jsou zapotřebí nová, dobře cílená opatření, aby bylo do roku 2050 dosaženo cíle uhlíkově neutrální Evropy. Úkoly a pravomoce místních a regionálních orgánů se v jednotlivých členských státech liší, ale všude by se mělo usilovat o komplexní a konzistentní strategický přístup, který spojí společné cíle a potřeby různých úrovní, pokud jde o záležitosti zahrnující infrastrukturu, informační systémy a sdílení informací, a také úkoly orgánů, jako je vydávání povolení a dohled. K naplňování cílů v oblasti snižování emisí CO 2 by měly přispět všechny členské státy a všechna hospodářská odvětví, přičemž je třeba zajistit rovnováhu mezi spravedlností a solidaritou.
29.

se zájmem očekává návrhy Evropské komise týkající se připravované záruky pro děti. Ta má být určena na pomoc dětem ohroženým chudobou a sociálním vyloučením a má podporovat investice, jež dětem zaručí jejich základní právo vyrůstat a rozvíjet se v prostředí, které je příznivé jak pro ně samotné, tak i pro rodinu. Důraz by přitom měl být kladen na opatření, jež by zlepšila celkový příjem rodin a poskytla podporu rodičům. Zároveň by tyto investice měly zajistit, aby měly děti přístup k bezplatné a vysoce kvalitní zdravotní péči, vzdělávání, péči o děti, důstojnému bydlení a odpovídající výživě. Domnívá se, že rodinné politiky by neměly být považovány za náklady pro veřejný rozpočet, nýbrž za strategickou investici pro společnost;
25.

domnívá se, že všechny členské organizace v síti a také místní a regionální orgány by měly usilovat o interakci s občany neformálními a informálními cestami s použitím nekonvenčních prostorů (např. sportovních klubů) a postupů pro zapojení, vytvářet nástroje účasti, které by umožnily „jít za občany“ místo, aby byli občané vyzýváni, „aby přišli“, nabízet příležitosti k přizpůsobení informální účasti formálnímu rozhodování a vytvářet strategie, prostřednictvím nichž by se instituce mohly zapojit do informálního prostředí, aniž by je to ohrožovalo či měnilo jejich podstatu. Tyto nástroje a strategie mohou přispět k novému souboru nástrojů účasti, který sahá od aktivního naslouchání sociálním médiím až po metody sociálních inovací a živé laboratoře pro experimentování na poli demokracie. To je obzvláště důležité pro občany, kteří jsou v demokratických institucích nedostatečně zastoupení (etnické menšiny, osoby se zdravotním postižením, mladí a starší lidé);
22.

požaduje zlepšit vzdělávání v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, kde se původní lesy nacházejí, neboť je nesmírně důležité pro zvyšování povědomí těchto zemí o významu jejich vlastních environmentálních zdrojů. Upozorňuje na to, že přímé zapojení občanů do těchto vzdělávacích iniciativ v oblasti životního prostředí by mohlo mít řadu přínosů, jako je např.: a) větší povědomí o významu ekosystémových služeb, které udržitelně obhospodařované lesy a původní lesy poskytují společnosti; b) uznání četných přímých i nepřímých přínosů udržitelného obhospodařování lesů; c) větší pravděpodobnost, že místní opatření zaměřená na omezení odlesňování a znehodnocování lesů přinesou pozitivní výsledky; více příležitostí proměnit ochranu přírodních zdrojů v jejich udržitelné řízení, a přispět tak k tvorbě zelených pracovních míst a k zelenému růstu pro místní obyvatelstvo atd.;
39.

VR zejména navrhuje posoudit, zda by bylo užitečné realizovat pilotní projekt, v jehož rámci by byl u vybrané skupiny místních a regionálních orgánů použit seznam kritérií pro posouzení právního státu (na základě seznamu kritérií Benátské komise). V mezích dostupných zdrojů dané instituce by se tato iniciativa mohla řídit příkladem jedné ze sítí, které VR již podporuje (jde například o síť pro sledování subsidiarity nebo regionální centra). Omezený počet měst a regionů by mohl dobrovolně ověřovat dodržování zásad právního státu ze strany svých orgánů a úřadů. VR by mohl vypracovat seznam parametrů, které by měly být uplatňovány, a koordinovat vlastní auditní činnost místních a regionálních orgánů, které by se do této činnosti snažily zapojit místní partnery, jako jsou vysoké školy, veřejní ochránci práv, advokátní komory a organizovaná občanská společnost.
19.

upozorňuje na to, že nevyřešený problém voleb v Mostaru fakticky brání přistoupení Bosny a Hercegoviny k EU. Po jejím vstupu do EU by to totiž znamenalo porušení článku 40 Listiny základních práv Evropské unie, jelikož by bylo občanům EU majícím bydliště v této zemi upíráno právo volit a být volen v obecních volbách;
2.

rád by zdůraznil klíčovou úlohu demokratické a inkluzivní víceúrovňové správy za účasti všech úrovní, případně i nižší než obecní úrovně, na níž existují různé modely a subjekty s více či méně formalizovanými strukturami, pravomocemi a zdroji. Jejich zapojení do víceúrovňové správy by mohlo být velmi užitečné pro rozvoj a účinné provádění politik a pro legitimitu demokratického systému samého. Konstatuje, že to platí zejména pro politiky v oblastech, které reagují na vážné obavy občanů a v nichž jak problémy, tak politická řešení výrazně ovlivňují životy občanů, například pokud jde o otázky životního prostředí a změnu klimatu;
27.

uvítal by, kdyby se lépe porozumělo důvodům a překážkám, které osobám, jež se v minulosti vystěhovaly, brání v návratu do jejich místa původu, jakož i tomu, jakým způsobem mohou veřejné orgány přispět k omezení těchto překážek. Mohlo by to mít transformační účinek, který odliv mozků změní v cirkulaci mozků či zpětnou migraci;
27.

požaduje navýšení investic do kultury a do plánů využívání a sdílené a udržitelné správy kulturního dědictví, mj. i toho kulturního dědictví, které je v nové městské agendě do roku 2030 nedoceněno nebo zcela opomíjeno, a to zhodnocením inovativních aktivit obcí a prostřednictvím spolupráce mezi územními subjekty;