Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění rozhodnutí č. 1445/2000/ES o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice /* KOM/2007/0552 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.9.2007 KOM(2007) 552 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění rozhodnutí č. 1445/2000/ES o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice 1. ÚVOD Rozhodnutí č. 1445/2000/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. května 2000 o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 1999–2003[1], pokračující do roku 2007 rozhodnutím č. 2066/2003/ES ze dne 10. listopadu 2003[2] a rozšířené na nové členské státy EU-10 rozhodnutím č. 786/2004/ES ze dne 21. dubna 2004, žádalo Komisi, aby: - v zemědělské statistice na úrovni Společenství prováděla projekt statistického zjišťování o plochách (projekt „LUCAS“); a - pokračovala v používání dálkového průzkumu, zejména s cílem zprovoznit agrometeorologický systém (projekt „MARS“). Tato zpráva byla vypracována podle článku 6 rozhodnutí č. 1445/2000/ES a zabývá se jednotlivě prováděním obou těchto opatření, využíváním prostředků a návrhy, jak by se mohly metody statistického zjišťování o plochách a dálkového průzkumu země dále využívat. 2. PROJEKT LUCAS Hlavním cílem pilotního projektu LUCAS je vyzkoušet proveditelnost statistického zjišťování o plochách na úrovni Společenství se zaměřením především na: „- sběr údajů potřebných pro provádění a monitorování společné zemědělské politiky a k analýze vzájemného působení mezi zemědělstvím, životním prostředím a krajinou, - poskytování odhadů území s nejdůležitějšími plodinami.“ Projekt byl tedy navržen za účelem získávání harmonizovaných informací o využívání území a o krajinném pokryvu, zejména s ohledem na zemědělskou půdu, na úrovni EU s uspokojivou přesností. Také se zaměřuje na sběr informací o životním prostředí jednotlivých území. 2.1. Provádění 2.1.1. Provedené činnosti Od roku 2000 byly provedeny tyto činnosti: Statistická zjišťování LUCAS byla prováděna v letech 2001/2, 2003, 2006 (s přípravným zjišťováním v roce 2005) a v roce 2007. Seznam členských států, kterých se tato zjišťování týkala, je uveden v tabulce 2. Počáteční statistické zjišťování LUCAS, rozdělené do dvou fází (statistické zjišťování o plochách na jaře a následné zjišťování o zemědělských podnicích na podzim) bylo provedeno přibližně ve 100 000 bodů. V roce 2004 bylo v důsledku negativních zkušeností z let 2001 až 2003 rozhodnuto o zrušení následného statistického zjišťování o zemědělských podnicích na podzim a byla vymezena nová metodika (nový plán výběru vzorků založený na souřadnicové síti EU v souladu s doporučeními infrastruktury INSPIRE). Pro plán výběru vzorků pro statistické zjišťování (169 197 bodů v roce 2006) bylo zapotřebí stratifikovat pomocí fotointerpretace body hlavního výběrového souboru (master sample) na souřadnicové síti o základně 2 km pokrývající území EU-25 v roce 2005. Statistické zjišťování se zaměřuje na zemědělskou půdu, přičemž počáteční poměr výběru vzorků činil 50 % pro ornou půdu a trvalé kultury a 40 % pro louky a pastviny (pokryty jsou i všechny nezemědělské vrstvy, s poměrem výběru vzorků 10 % na každou). Podle této metodiky pozorují osoby provádějící statistické zjišťování parametry v každém zeměpisném referenčním bodu zjišťování v terénu, s použitím technologie GPS, ortofotografií a map, aby bylo možné lokalizovat body na zemi a dosáhnout jich. V závislosti na zaměření statistického zjišťování lze vedle klíčových parametrů shromažďovat i jiné údaje (např. mapování transektů nebo odběr vzorků půdy). Další zjišťování LUCAS se zaměřením na proměnné životního prostředí, jako je riziko eroze, zavlažování a krajinné prvky, proběhlo na jaře roku 2007, a to na dílčím výběrovém souboru bodů pozorovaných v období 2005/2006. Bylo zahájeno několik studií zabývajících se analýzou výsledků statistického zjišťování, možností využívat údaje LUCAS pro agroenvironmentální ukazatele, potenciálem interpretace leteckých fotografií ke sběru údajů, užitím fotografií ke kategorizaci krajiny, přípravnými pracemi pro budoucnost projektu LUCAS a sledováním nových technologií pro zlepšení postupu shromažďování údajů. 2.1.2. Hlavní výsledky Hlavní výsledky těchto činností, v reakci na požadavky stanovené rozhodnutím, jsou shrnuty níže: Pilotní statistická zjišťování uskutečněná v členských státech v období 2001–2007 prokázala proveditelnost tohoto projektu na úrovni Společenství. Všeobecnými výhodami metodiky LUCAS jsou: (1) vysoká tematická přesnost, (2) vysoká reprezentativnost, (3) harmonizovaný přístup ke zjišťování, (4) správnost v odhalování změn, (5) pružná struktura zjišťování a (6) rychlost provádění (aktuálnost informací).[3]Údaje LUCAS jsou shromažďovány ve všech členských státech uvedených v tabulce 2. Statistické zjišťování v období 2001–2003, uskutečněné v EU-15, zahrnovalo krajinný pokryv, využívání území a parametry životního prostředí (lineární prvky podél transektů, erozi, hluk a rizika). Nová metodika používaná od statistického zjišťování v roce 2005 dosud a důvody změn byly podrobně popsány ve zvláštní zprávě o projektu LUCAS z roku 2005.[4] Údaje shromážděné během období 2001–2007 umožňují analýzu časových řad za účelem sledování společné zemědělské politiky (možnost analýzy může být snížena změnami metodiky a omezeným sběrem vzorků údajů). Vzájemné působení mezi zemědělstvím, životním prostředím a krajinou lze studovat hodnocením změn v krajinném pokryvu / využití území v průběhu času a podél zmapovaných transektů, ale také analýzou mapovaných parametrů životního prostředí (v roce 2007 se zjišťuje rozmanitost krajiny, riziko eroze, zavlažování, strukturní a lineární prvky). Další související výsledky pilotní fáze zahrnují: - spolehlivou metodiku, harmonizovanou na úrovni EU, která navrhuje dvoufázový výběr vzorků samostatných bodů se stratifikací po první fázi[5]; - významný objem údajů a fotografií (1,2 TB), které lze využívat k měření změn ve využívání území a v krajinném pokryvu v průběhu času nebo jako základnu vzorků ke konkrétnějšímu průzkumu; - infrastrukturu IT, která je provozuschopná a lze ji využívat k budoucím statistickým zjišťováním; skládá se ze systémů hardwaru, datového skladu a také ze softwaru potřebného ke sběru údajů, ke kontrolnímu porovnávání údajů s fotografiemi a řízením jejich jakosti, k vytváření výběrových souborů, vypočítávání odhadů i k rozeznávání rozmanitosti krajiny na provedených fotografiích a k porovnávání jednotlivých souřadnicových sítí používaných pro statistické zjišťování o plochách; - důkladnou praxi v řízení statistického zjišťování o plochách. 2.1.3. Poučení získaná z pilotního projektu a ze zahájených studií Lze poskytovat odhady s požadovanou přesností na úrovni EU. LUCAS poskytuje v jednotné formě pro celou EU informace o zemědělských oblastech, ale i o dalších druzích krajinného pokryvu a využívání území, jako například údaje o městských oblastech nebo o lesích. Maximální očekávaná chyba přesnosti je přibližně 2 %[6] u hlavních kategorií, jako je pšenice, obiloviny, orná půda, trvalé travní porosty, trvalé kultury, lesy, městské oblasti nebo vnitrozemské vody. Porovnání s vnitrostátními statistikami ukazuje u orné půdy obecně dobrou shodu. Na nižších úrovních je shoda stále uspokojivá u všech obilovin, pšenice obecné, ječmene a kukuřice (s výjimkou roku 2006 kvůli pozdní sezoně a pozdnímu období výsevu). Na menších plochách odpovídají rozdíly proporčně rozptýlení plodin na území. Tabulka 1 – Přesnost, které dosáhl LUCAS u hlavních tříd krajinného pokryvu v letech 2001, 2003 a 2006 2001 | 2003 | 2006 | Povrch v % | Chyba přesnosti: variační koeficient (%) | Povrch v % | Chyba přesnosti: variační koeficient (%) | Povrch v % | Chyba přesnosti: variační koeficient (%) | UMĚLE VYTVOŘENÉ PLOCHY | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 | ZEMĚDĚLSKÁ PŮDA | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 | ZALESNĚNÁ PLOCHA | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 | PLOCHA POKRYTÁ KŘOVINAMI | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 | LOUKY A PASTVINY | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 | PŮDA BEZ POROSTU | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1,29 | VODNÍ PLOCHA | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 | Poznámka: Změny povrchu týkající se tříd krajinného pokryvu mezi lety 2001/2003 až 2006 jsou způsobeny tím, že se jednotlivá statistická zjišťování zabývala odlišnými členskými státy. | Fotografie země jsou pro ověřování údajů naprosto zásadní. Během zkoušek kvality prováděných během různých statistických zjišťování se zřetelně ukázalo, že fotografie země vyhotovené osobami provádějícími zjišťování (tj. fotografie krajiny, bodu a pokryvu) byly výrazně prospěšné při kontrolách, ověřování, případně i při opravě údajů shromážděných v terénu. Je obtížné provádět terénní zjišťování dříve než v květnu. Během statistického zjišťování v roce 2006 existovaly snahy přesunout obvyklou dobu pro zjišťování (květen až polovina července) na období březen až červen, aby byly odhady zemědělských ploch k dispozici do 15. června. I když rané odhady poskytnout již v polovině června lze, jsou výsledky do velké míry ovlivněny povětrnostními podmínkami a fází zemědělského roku. Mohou se vyskytnout nesoudržnosti v údajích, způsobené nesprávným rozpoznáním obilovin v časném stádiu růstu, nadměrným zastoupením půdy bez porostu (pozdní výsev nebo půda ležící ladem) nebo záplavami či nedostupností, které zabrání provést v určitých bodech zjišťování. Body, které lze na zemi znovu nalézt. Za pomoci technologie GPS, fotografií z předcházejících statistických zjišťování a map i ortofotografií bylo na zemi v roce 2007 možné nalézt všechny body, které byly řádně vyměřeny v roce 2006. 2.2. Využité prostředky Tabulka 2 – Výdaje související se statistickým zjišťováním LUCAS (v eurech) Stratifikace v EU-25 | 900 000 | Belgie a Lucembursko | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN | Česká republika | 66 830 | NN | Dánsko | 98 803 | 112 692 | Německo | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN | Řecko | 115 499 | 100 084 | Španělsko | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN | Francie | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN | Itálie | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN | Lotyšsko | 44 597 | NN | Litva | 45 000 | NN | Maďarsko | 238 727 | NN | Nizozemsko | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN | Rakousko | 157 808 | 129 669 | Polsko | 78 254 | 451 000 | NN | Portugalsko | 110 808 | 92 801 | Slovenská republika | 94 640 | NN | Finsko | 248 377 | 197 511 | Švédsko | 511 470 | 329 470 | Spojené království a Irsko | 255 791 | 156 340 | Estonsko, Maďarsko a Slovinsko (Phare 2000) | 447 500 | CELKEM | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 | * Údaje o jednotlivých členských státech ještě nejsou k dispozici. Tabulka 3 – Výdaje související s metodickými analýzami statistického zjišťování LUCAS (v eurech) Popis | NÁKLADY | Metodická analýza výsledků statistického zjišťování LUCAS 2001 | 90 200 | Studie úlohy fotointerpretace ve statistickém zjišťování LUCAS | 50 000 | Studie využívání údajů ze statistického zjišťování LUCAS ve Společenství (2002–2004) | 463 790 | Zlepšení výběrového souboru fáze 2 | 3 000 | Vícerozměrová průřezová analýza údajů LUCAS (klasifikace krajiny) | 280 000 | Prognostická studie o potenciálním využití projektu LUCAS | 150 000 | Kombinace většího počtu zdrojů údajů | 42 500 | Sledování nových technologií | 70 000 | Celkem | 1 149 490 | Tabulka 4 – Výdaje související s infrastrukturou IT projektu LUCAS (v eurech) Popis | NÁKLADY | Servery, ukládání na disk a systém zálohování | 109 813,22 | Pracovní stanice, monitory, tiskárny | 8 203,77 | Vyvinutí nástroje pro vkládání údajů | 111 830,00 | Software pro zpracování snímků | 36 587,00 | Vytvoření databáze, datový sklad | 251 732,00 | Celkem | 518 165,99 | 2.3. Návrhy dalšího možného využívání technik statistického zjišťování o plochách Hlavními vymezenými oblastmi politiky EU, jimž může být LUCAS k užitku, jsou krajinný pokryv / využívání území, rozmanitost krajiny a struktura, půdní eroze a kvalita půdy nebo hospodaření s půdou. Co se týče takových oblastí, jako je znečištění ovzduší, kvalita vody a monitorování lesů, může LUCAS s poměrně malým úsilím podporovat právní závazky členských států harmonizací údajů a jejich dostupností.[7] 2.3.1. Dostupné údaje LUCAS lze potenciálně využít k řadě účelů: a) Shromažďování údajů o zemědělství a životním prostředí LUCAS může poskytovat odhady zemědělských ploch nezávislé na prohlášení zemědělských podniků, což může být důležité pro řízení trhu společné zemědělské politiky, jakmile bude systém plně ověřen a bude funkční a jestliže jiné statistiky o plodinách nebudou plně vyvinuté nebo zcela spolehlivé. LUCAS lze také využít jako základnu vzorků pro konkrétnější statistická zjišťování související s otázkami zemědělství a životního prostředí. Je to jeden z velmi mála identifikovaných prvků, které přispívají k agroenvironmentálním ukazatelům krajiny a změn v krajinném pokryvu. Jednou z oblastí, o níž se citelně postrádají informace, je přítomnost lineárních prvků a rozmanitost krajiny napříč Evropou; tyto chybějící informace může poskytnout LUCAS. LUCAS lze považovat za jedinečný zdroj základních informací pro modelování rizik eroze, pro statistické zjišťování o využívání zavlažování a pro mapování krajinných prvků i jiných proměnných životního prostředí. b) Poskytování údajů pro analýzu krajiny Historický archiv krajinných prvků, informací o životním prostředí a fotografií je cenným zdrojem základních informací pro analýzu budoucích trendů . LUCAS přináší údaje pro dlouhodobé monitorování zemědělství a životního prostředí v celoevropském měřítku. Další přidanou hodnotou je možnost přesně porovnávat pozorování učiněná v postupných statistických zjišťováních; lze tak odhalit rozdíly a změny v krajinném pokryvu a ve využívání území. V kombinaci s ortofotografiemi a údaji z dálkového průzkumu země poskytuje LUCAS vhled do prostorové organizace zemědělství a umožňuje udržovat rovnováhu mezi zemědělstvím / ochranou přírody / kulturním dědictvím / zelení atd. Přináší poznatky o rozloze, umístění, propojenosti či roztříštěnosti stanovišť, čímž napomáhá ochraně krajiny a její správě. c) Propojení údajů s projekty pozorování Země Očekává se, že LUCAS bude jedním z poskytovatelů údajů typu in-situ , potřebných pro Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (Global monitoring for environment and security, GMES[8]). Údaje in-situ na úrovni EU-27 podporující satelitní výzkum jsou nutné pro vesmírný pracovní program vytyčený v sedmém rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj. Program CORINE prováděný Evropskou agenturou pro životní prostředí využil a stále využívá údaje a fotografie projektu LUCAS v široké míře. LUCAS poskytuje harmonizované informace o krajinném pokryvu a využívání území, a to jednotně pro celé území Evropské unie. Systémy informací pro hospodaření s půdou by se mohly stát páteří budoucí Evropské infrastruktury prostorových údajů (European Spatial Data Infrastructure, ESDI). 2.3.2. Silná stránka mapování LUCAS spočívá spíše než ve vytváření odhadů zemědělských ploch v poskytování údajů pro potřeby kombinace politiky zemědělství a životního prostředí: Žádný účel uvedený výše by nedokázal ospravedlnit existenci mapování LUCAS sám o sobě. Například odhady zemědělských ploch založené na tradičních prohlášeních zemědělských podniků existují ve většině členských států EU; a krajinné ukazatele ještě nebyly řádně vymezeny a Komise byla Radou požádána, aby u jakékoli nové iniciativy sběru údajů, která přesahuje stávající zákonné požadavky, připravila důkladné vyúčtování nákladů a důsledků pro zdroje. Na druhé straně, výsledky úsilí modelování nebo dálkového průzkumu nemohou nahradit monitorování in-situ (monitorování „ground-truth“), jaké provádí LUCAS. LUCAS by mohl být vymezen jako jedna z evropských norem monitorování in-situ (např. v rámci iniciativy INSPIRE). 2.3.3. Budoucí statistická zjišťování LUCAS Podle plánu bude statistické zjišťování LUCAS prováděno v rámci PHARE 2006 na jaře roku 2008 v Bulharsku a Rumunsku. Další zvláštní statistická zjišťování LUCAS se mohou uskutečnit na vyžádání, přičemž obecná zjišťování LUCAS budou sloužit jako rámec pro výběr vzorků. Statistická zjišťování LUCAS, prováděná jednou za tři roky, by se mohla uskutečnit v roce 2009 a 2012; týkala by se celé EU, aby byla uspokojena většina potřeb uvedených výše, a zabránila by zdvojení terénních prací. 3. PROJEKT MARS 3.1. Účel projektu Účelem agrometeorologického systému monitorování plodin a předpovídání úrody, vyvinutého Společným výzkumným střediskem v rámci projektu MARS – Monitorování zemědělství dálkovým průzkumem (Monitoring Agriculture with Remote Sensing, MARS) v Institutu pro ochranu a bezpečnost občanů, oddělení zemědělství, je poskytovat důkazy nezbytné pro pochopení toho, jaký mají klimatické úkazy dopad na sklizeň, a předpovídat úrodu hlavních plodin. Stěžejním výstupem této činnosti je Systém předpovídání úrody plodin MARS (MARS Crop Yield Forecasting System), který je v provozu od roku 1998. V souladu s prováděcími postupy stanovenými v rozhodnutích č. 1445/2000/ES a 2066/2003/ES se činnosti zaměřují na aktivaci agrometeorologického modelu a řetězce pro zpracovávání satelitních údajů s nízkým rozlišením ze zdrojů NOAA a VEGETATION. Tyto údaje se používají k analýze, monitorování a předvídání úrody polních plodin v Evropě. Společné výzkumné středisko se ujalo úkolu udržovat modely a software a vykonávat nad projektem celkový dohled. Činnosti MARS zahrnují další zvláštní úkoly rámcového programu pro výzkum; jimi se tato zpráva podrobněji nezabývá. 3.2. Metodika Do Systému předpovídání úrody plodin MARS náleží čtyři činnosti: - nákup meteorologických údajů a zpracování, výpočet, interpolace a uchovávání odvozených meteorologických údajů; - využívání meteorologických údajů v agrometeorologickém modelu Systému monitorování růstu plodin (Crop Growth Monitoring System, CGMS). Výsledky sestávají ze sledu ukazatelů pro simulaci růstu hlavních plodin. Tyto ukazatele se uchovávají v georeferenční databázi, která umožňuje vypracovávat tematické mapy meteorologické statistiky a ukazatele pro každou plodinu; - získávání satelitních snímků NOAA-AVHRR a SPOT-VEGETATION a jejich zpracování systémy, které definovalo a vytvořilo Společné výzkumné středisko. Ukazatele stavu vegetace se vypočítávají začleněním údajů o krajinném pokryvu CORINE (CORINE Land Cover, CLC); díky využití CORINE lze vypočítat ukazatele vegetace na úrovni tříd krajinného pokryvu. To zlepšuje analýzu tříd zemědělské vegetace za použití satelitních ukazatelů s nízkým rozlišením; - sestavení skupiny odborníků (ve Společném výzkumném středisku), která se zabývá statistickou analýzou údajů a kvantitativními předpověďmi; k tomu používá předchozí ukazatele a publikované krátkodobé analýzy a předpovědi úrody plodin. Provozní činnosti uvedené v bodech 1, 2 a 3 byly privatizovány. Na období 2000–2003 (MARSOP) byly uzavřeny smlouvy s externím konsorciem a v období 2004–2007 tyto smlouvy pokračovaly na novém právním základu ve formě smlouvy MARSOP2. Čtvrtá činnost uvedená výše (sestavení skupiny odborníků, která se zabývá statistickou analýzou a kvantitativními předpověďmi) byla řízena ve Společném výzkumném středisku přímo Komisí, v koordinaci s GŘ pro zemědělství. Nejviditelnějším výsledkem této činnosti je věstník MARS; v období 1999–2006 vyšlo 94 čísel a na rok 2007 se plánuje vydání 21 čísel. Věstník MARS obsahuje analýzu dopadu klimatu na hlavní plodiny EU, včetně krátkodobých předpovědí počasí, a pravidelně je využíván skupinou analytiků pro vytváření výhledů GŘ pro zemědělství. Poskytované informace a údaje slouží k podpoře rozhodovacích postupů společné zemědělské politiky, např. v otázkách odhadů bilance potravin, rozpočtových výhledů a následných opatření týkajících se výdajů, intervencí do zásob a řízení zásob, nabídkových řízení na vývoz, vymezování sazeb vynětí půdy z produkce a jejich využívání, podpory trhů EU atd. Na vyžádání GŘ pro zemědělství jsou vydávána zvláštní čísla věstníku s analýzami ad hoc. Výstupy ze zpracovávání provozních údajů jsou k dispozici veřejnosti na internetové stránce http://www.marsop.info. V důsledku procesu rozšíření EU, za účelem zvýšení kapacity Systému předpovídání úrody plodin MARS tak, aby byl v provozu ve 25 zemích, a se záměrem lepší profesionalizace systému byla v roce 2004 zahájena řada činností v rámci projektu ASEMARS – Opatření na podporu Systému předpovídání úrody plodin MARS vzhledem k rozšíření EU (Actions in support of the Enlargement for the MARS Crop Yield Forecasting System, ASEMARS). Tyto činnosti budou pokračovat do roku 2008. Projekt je rozdělen do sedmi položek, které sledují sedm cílů: - aktualizovat systém CGMS: dokončit zavádění Systému monitorování růstu plodin v nových členských státech EU-10 a posílit jej, provést kalibraci plodin, které ještě v systému zaneseny nejsou, začlenit do systému novou evropskou mapu půdy, využívat soubor údajů Corine 2000 a do statistického modulu CGMS zavést další automatické postupy. - nové soubory meteorologických údajů: další meteorologické stanice, údaje vycházející z numerických modelů počasí, jak ve formě opětovných analýz, tak i předpovědí (na deset dní, měsíc, roční období) a agrofenologických údajů za účelem doplnění a posílení databáze MARS používané k analýzám. - nové satelitní údaje se středním a nízkým rozlišením k doplnění a posílení databáze MARS používané k analýzám, k výpočtu přesnějších ukazatelů založených na údajích ze satelitů, k vytváření údajů Meteosat druhé generace, ke zlepšení odhadů dopadu stresu rostlin způsobeného mrazy či chorobami a vytváření údajů MODIS a MERIS s vyšším rozlišením (200–300 m namísto 1 km). - nový provozní systém CGMS, založený na souboru pravděpodobnostních předpovědí počasí, aby systém CGMS dokázal vytvářet simulace růstu plodin na 10 dní podle vnitrosezónních a sezónních předpovědí počasí a aby byl schopen vytvářet pravděpodobnostní předpovědi úrody plodin. - kalibrační platforma CGMS-Wofost a Lingra k systematickému a kontrolovanému provádění kalibrace plodin za účelem aktualizace a údržby modelů jak pro plodiny, tak i louky a pastviny. - platforma CGMS pro analýzu citlivosti za účelem zavedení nástroje pro analýzu citlivosti pro ověřování systému a analýzu citlivosti, se záměrem zlepšit modelování. - v roce 2006 byla zahájena položka ve formě výzvy k vyjádření zájmu, se záměrem shromažďovat z existujících vnitrostátních útvarů agrofenologické údaje. Tyto údaje jsou zapotřebí ke zlepšení kalibrace modelů a k následné analýze získaných simulací. Tabulka 5 (viz příloha 1) ukazuje využívání prostředků Společenství na projekty MARS-STAT v obdobích 2000–2003 a 2004–2007. 3.3. Hodnocení výsledků 3.3.1. Systém předpovídání úrody plodin MARS Díky Systému předpovídání úrody plodin MARS je možné hodnotit dopad klimatu na úrodu na úrovni EU-25, a to nezávislým a jednotným způsobem v celé Evropě. Údaje předpovídání úrody z věstníku MARS používá GŘ pro zemědělství jako vstupní informace pro sestavování odhadů bilance polních plodin pro Evropskou unii a kandidátské země. Hodnocení vydaných předpovědí je ve Společném výzkumném středisku v oddělení MARS soustavnou činností. Z konečných úředních údajů se zpětně vypočítávají chyby v kvantitativních předpovědích úrody. Co se týče období 1999–2003, chyby v předpovědích nejsou četnější než průměrné chyby v předpovědích systému MARS publikovaných v předchozích letech (zdroj: zpráva QUAMP, výstup studie financované Společným výzkumným střediskem a provedené nezávislou externí společností v letech 2003–2004). Standardní chyba odhadu (root mean square error, RMSE) vypočítávaná pro obiloviny ukázala po rozšíření EU nárůst v počtu chybných předpovědí (z 0,6 q/ha na 1,5 q/ha). Tento trend RMSE se však po prvních několika letech projektů ASEMARS prudce oslabil (v roce 2005 se chyby snížily na 0,1 q/ha). 3.3.2. Další výzkumné činnosti vykonávané Společným výzkumným střediskem z jeho vlastního rozpočtu na výzkum, které se týkají posílení metodik odhadů krajinného pokryvu (institucionální podpora pro EUROSTAT na projekt LUCAS ) Vedle agrometeorologických činností vykonává Společné vědecké středisko další výzkumné projekty, omezující se na technologickou hlídku a metodickou podporu projektu LUCAS; tyto projekty financuje středisko ze svého rozpočtu. Aby se optimalizovala účinnost plánu výběru vzorků projektu LUCAS v mezích daných stejným rozpočtem, byla v Řecku – na žádost řeckého ministerstva zemědělství – zkoušena upravená metodika. Výsledky potvrdily očekávané zlepšení přesnosti (variační koeficienty se zlepšily o faktor tři), které následovalo po přijetí upravené metodiky rámcového průzkumu bodů (frame point methodology). Statistické zjišťování následně sloužilo jako reference pro návrhy specifikací pro zjišťování LUCAS 2005 a 2006. Druhou činností bylo vytvoření softwaru na výpočet odhadů LUCAS ve shodě s novou metodikou rámcového průzkumu bodů (software CAESAR). Tento software byl používán při zjišťováních LUCAS 2005 a 2006. 3.4. Závěry Vzhledem k užitečnosti informací a údajů poskytovaných na podporu společné zemědělské politiky Společným výzkumným střediskem v souvislosti s projektem MARS v uplynulých letech si Komise přeje v této činnosti pokračovat i v období 2008–2013. . 3.5. PřÍLOHA 1 Tabulka 5 – Výdaje související s agrometeorologickým systémem (MARS-STAT) (v eurech) Položka/fáze | Fáze 1 | Fáze 2 | Fáze 3 | Celkem (všechny 3 fáze) | Období | 2000/2001 | 2002 | 2003 | 2000/2003 | POLOŽKA 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 | POLOŽKA 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 | POLOŽKA 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 | POLOŽKA 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 | Koordinace | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 | Celkem/fáze | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 | Tabulka 6 – výdaje projektu MARS z rozpočtové linie GŘ pro zemědělství (položky závazků) založené na obnovení rozhodnutí Rady pro období 2004/2007 a na časovém plánu projektů MARS OP II a ASEMARS | Závazky projektu MARS | Projekt/rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | CELKEM | MARS OP II fáze 1 | 850 000 | MARS OP II fáze 2 | 595 751 | ASEMARS fáze1 | 649 800 | MARS OP II fáze 3 | 557 233 | ASEMARS fáze 2 | 650 000 | MARS OP II fáze 4 | 600 000 | ASEMARS fáze 3 | 551 924 | ASEMARS fáze 4 | 647 492 | MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 | ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 | MARS celkem | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 | [1] Úř. věst. L 163, 4.7.2007, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7). [2] Úř. věst. L 309, 26.11.2003, s. 9. [3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Prospective Study on potential use of LUCAS. (Prognostická studie potenciálního využití projektu LUCAS). Konečná zpráva týkající se smlouvy č. 61103.2005.001-2006.157. [4] Zpráva Komise členským státům o provádění leteckého mapování (LUCAS) a dálkového průzkumu země (MARS) v zemědělské statistice. KOM(2005) XXX. [5] Systematický výběrový soubor ( základní výběrový soubor, base sample ) je založen na souřadnicové síti o základně 1 km, vychází z doporučení infrastruktury INSPIRE a pro celou Evropskou unii odpovídá přibližně 4 milionům bodů. Hlavní výběrový soubor (master sample) zjišťování LUCAS je podsouborem základního výběrového souboru a odpovídá souřadnicové síti o základně 2 km vytvořené s použitím všech pravidelných bodů základního výběrového souboru, a obsahuje tedy přibližně 1 milion bodů. Každý bod hlavního výběrového souboru prochází fotointerpretací a pak je přiřazen k jedné ze sedmi vrstev („orná půda“, „trvalé kultury“, „trvalé travní porosty“, „zalesněné oblasti a křoviny“, „půda bez porostu a půda s nízkou nebo řídkou vegetací“, „vodní plocha“ nebo „uměle vytvořená plocha“). Ze stratifikovaného hlavního výběrového souboru je extrahován dílčí výběrový soubor bodů ( terénní výběrový soubor ), který bude klasifikován podle zavedeného názvosloví při terénním průzkumu. [6] Aby bylo možné porovnávat s výsledky získanými na základě nařízení Rady (EHS) č. 959/93 o statistických informacích o rostlinných produktech s výjimkou obilovin a (EHS) č. 837/90 o produkci obilovin. [7] Závěry v: EFTAS, SADL, LUXspace (2007), viz výše. [8] http://www.gmes.info/.