CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 24.6.2015  
COM(2015) 309 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o provád ění evropského statistického pr ogramu na období let 2013 až 2017 
 
 
1 
 1. Ú VOD 
Dne 15. ledna 2013 bylo p řijato nařízení (EU) č. 99/20131 o evropském statistickém 
programu na období let 2013 až 2017. 
Podle článku 15 na řízení musí Komise p ředložit Evropskému parlamentu a Rad ě do 
30. června 2015 pr ůběžnou zprávu o pokroku v provád ění programu. P řed 
předložením této zprávy musí konzultova t s Výborem pro Evropský statistický 
systém. 
Průběžná zpráva o pokroku se považuje  za hodnocení programu podle norem 
Komise. Musí se proto zabývat p ěti kritérii hodnocení: ú čelností, relevancí, 
účinností, přidanou hodnotou EU a soudržností. 
Rozsah zprávy je omezen na provád ění evropského statistického programu 
v roce 2013 a 2014. P řípadně je vyzdvižen i pokrok, jehož bylo dosaženo 
v roce 2015. 
Zpráva je roz členěna do pěti kapitol, které odpovídají p ěti kritériím, jež mají být 
vyhodnocena, a jedné kapitoly, která obsahuje n ěkolik doporu čení na vysoké úrovni. 
Evropský statistický program má čtyři hlavní cíle. Program je rozd ělen na tři části, 
z nichž každá se zam ěřuje na konkrétní prioritní oblast. Na cíle 1 a 4 se vztahují akce 
prováděné v rámci prioritní oblas ti I; cíl 2 odpovídá prio ritní oblasti II a cíl 3 
prioritní oblasti III. Tyto t ři prioritní oblasti jsou dále rozd ěleny na jednu nebo dv ě 
úrovně dílčích oblastí. 
V rámci t ří prioritních oblastí exis tuje celkem 23 podrobných cíl ů na druhé úrovni. 
Pro každý z t ěchto cílů je stanoven soubor ukazatel ů plnění. K měření pokroku 
s ohledem na t ěchto 23 cíl ů se používá celkem 114 ukazatel ů jejich pln ění. 
Jelikož u zprávy tohoto typu je nejd ůležitějším kritériem ú čelnost, zahrnuj e kapitola 
týkající se ú čelnosti shrnutí, za nímž následují informace o dosažených výsledcích, 
které jsou p ředloženy p řesně podle struktury programu, tj. na základ ě tří prioritních 
oblastí a díl čích oblastí a 23 podrobných cíl ů. 
Ostatní kapitoly obsahují pouze informace týkající se celého programu. 
Ve zpráv ě o vzájemném hodnocení, které se t ýkalo Eurostatu, Evropská poradní 
komise pro dohled nad statistikou pot vrdila, že Eurostat je náležit ě řízenou institucí, 
jež byla v posledních letech posílena. Podle názoru autor ů je tato instituce náležit ě 
vybavena k tomu, aby Evropský statistický systém provedla procesem modernizace 
evropské statistiky na strukt urálním a udržitelném základ ě s cílem vy řešit rostoucí 
problémy, s nimiž se bude potýkat v budoucnu. 
2. Ú ČELNOST  
Shrnutí 
Usuzuje se, že Komise „sm ěřuje náležit ě“ k dosažení cíle, je-li spln ěno 75  % či více 
ukazatelů. Na tomto základ ě je náležit ě plněno 17 z celkem 23 podrobných cíl ů a ve 
vztahu k ostatním šesti cíl ům byly zaznamenány pouze omezené problémy, p řičemž 
těmito cíli je správa ekonomických záležitostí (1.2.2), Evropa ob čanů (3.2.1), 
                                                            
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém 
programu na období let 2013 až 2017 (Ú ř. věst. L 39, 9.2.2013, s. 12). 
 
2 
 geoprostorové, environmentální, zem ědělské a další odv ětvové statistiky (3.3.1 
a 3.3.4), stanovení priorit a zjednodušení (2.1) a partnerství v rámci Evropského 
statistického systému i mimo n ěj (1.1). 
Úspěšně byly ukon čeny nebo k dosažení cíle sm ěřují zejména všechny projekty 
Eurostatu, které jsou vzhledem ke svému strategickému významu, po čtu zapojených 
pracovník ů nebo investovaným finan čním zdroj ům považovány za kritické. 
Náležitého pokroku bylo dosaženo rovn ěž u projekt ů souvisejících s modernizací. 
Dobré výsledky vykázaly i projekty  zahrnující spolupráci mezi členy Evropského 
statistického systému a obzvlášt ě významného pokroku dosáhly sít ě spolupráce 
v Evropském statistickém systému a pr ojekty k realizaci vize Evropského 
statistického systému. Po čátkem roku 2015 schválil Výbor pro Evropský statistický 
systém provád ění vize Evropského statisti ckého systému pro rok 20202, a to nejprve 
prostřednictvím osmi projekt ů k realizaci vize Evrops kého statistického systému. 
Další rozvoj projekt ů v oblasti modernizace, a to z hlediska jejich rozsahu i nápln ě, 
bude záviset na trva lé dostupnosti zdroj ů pro Evropský statistický systém. 
Prioritní oblast I: Statistické výstupy 
1. Ukazatele3 
1.1 Strategie Evropa 2020 Základním prvkem strategie Evropa 2020 je posílení správy ekonomických 
záležitostí. Evropský st atistický program byl d ůležitým zdrojem údaj ů pro zprávu 
mechanismu varování, kterou vypracovává Komise, a poskytl p říslušné statistické 
informace pro evropský semestr 2014 a 2015. Eurostat odpovídal poprvé za vyhotovení statistické p řílohy zprávy mechanismu varování, výchozího bodu pro 
každoroční postup p ři makroekonomické nerovnováze. 
Významných úsp ěchů bylo dosaženo p ři sledování st ěžejní iniciativy strategie 
Evropa 2020 týkající se ú činného využívání zdroj ů: v prosinci 2013 byl zve řejněn 
srovnávací p řehled účinnosti využívání zdroj ů, který byl v roce 2014 dále 
rozpracován. 
V oblasti sociální statistiky pokra čovala práce na vývoji  a vypracování vysoce 
kvalitních ukazatel ů pro strategii Evropa  2020 a pro rámec „Vzd ělávání a odborná 
příprava 2020“. První výsl edky, které již byly zve řejněny, poskytly aktuáln ější údaje 
o chudobě a nerovnosti a zajistily dostupnost regionálních údaj ů o chudob ě. 
V oblasti statistiky podnik ů byly cílové ukazatele intenzity  výzkumu a vývoje, což je 
jedna z oblastí zahrnutých ve strategii Evropa 2020, poprvé zve řejněny podle 
pravidel nového Evropského systému ú čtů (ESA 2010)
4. Rychleji byly vypracovány 
údaje o nadnárodn ě koordinovaném výzkumu vyjád řené jako rozpo čty jednotlivých 
států na výzkum a vývoj. Tyto údaje se používají ke sledování Evropského 
výzkumného prostoru v rámci st ěžejní iniciativy Unie inovací. 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS-Vision-2020.pdf/8d97506b-b802-439e-9ea4-
303e905f4255  
3 Definice statistických ukazatel ů je uvedena na s. 19–20 evropského statistického programu na období 
let 2013 až 2017. 
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa-2010  
 
3 
 V roce 2013 byla poprvé vyhoto vena profilová publikace5 o cílech strategie 
Evropa 2020. 
1.2 Správa ekonomických záležitostí 
V roce 2014 byla významným úsp ěchem pololetní validace údaj ů pro postup p ři 
nadměrném schodku. V rámci oznámení v dub nu 2014 vyslovil Eurostat ke kvalit ě 
údajů vykázaných členskými státy jednu výhradu, která byla v říjnu 2014 zrušena. 
V říjnu 2014 nevyslovil Eurostat k vykázaným údaj ům žádné výhrady, a to navzdory 
prvnímu použití nového metodického rámce Evropského systému ú čtů (ESA 2010). 
K údajům ESA 2010 o dluhu a schodku byly p řipojeny tabulky ro čních a čtvrtletních 
národních ú čtů týkající se sektoru vládních institucí. Na řízení č. 479/20096, které 
stanoví postup poskytování statistických údaj ů členskými státy pro postup p ři 
nadměrném schodku, bylo pozm ěněno a odkaz v na řízení na „ESA 95“ byl nahrazen 
odkazem na „ESA 2010“. ESA 2010 byla p řizpůsobena i p říručka pro schodek 
vládních institucí a dluh vládních institucí. 
1.3 Hospodá řská globalizace 
V souvislosti s probíhající prací na globálním hodnotovém řetězci došlo ke t řem 
důležitým událostem: byla zve řejněna Sturgeonova zpráva (kterou zadal Eurostat) 
o rámci pro m ěření globálních hodnotových řetězců; byla vytvo řena síť spolupráce 
v Evropském statistickém systému pro globální hodnotový řetězec a členské státy se 
nyní aktivn ě účastní skupiny v rámci OSN „F riends of the Chair“ (p řátelé 
předsednictví), která pracuje na roz voji globálního rámce pro globální hodnotový 
řetězec. 
2. Účetní rámce 
Eurostat byl velmi aktivní p ři provádění svého ak čního plánu nazvaného  „Překročit 
HDP“. Plán se vztahuje na roky 2012 až 2014 a zam ěřuje se na t ři prioritní oblasti: 
a)  další rozvoj tvorby statistik na úrovni domácností a tvorby statistik m ěřících 
rozdělení důchodu, spot řeby a jmění; 
b)  měření kvality života vícerozm ěrným způsobem; 
c)  měření environmentální udržitelnosti. 
2.1 Hospodá řská a sociální výkonnost 
Eurostat vytvo řil a šířil vysoce kvalitní ekonomické statistiky o národních ú čtech, 
platební bilanci, cenách a paritách kupní síly. Jeho práce zahrnovala tvorbu statistik 
pro soubory základních ukazatel ů, jako je strategie Evropa 2020, srovnávací p řehled 
v rámci postupu p ři makroekonomické nerovnováze, uk azatele udržitelného rozvoje 
a hlavní evropské hospodá řské ukazatele. Vytvo řil rovněž statistiky pro 
administrativní ú čely, jako je výpo čet regionálního hrubé ho domácího produktu pro 
strukturální fondy a hrubého národního d ůchodu (HND) pro vlastní zdroje rozpo čtu 
a výpočet odměn a důchodů zaměstnanců. 
K dalším úsp ěchům patřilo podrobn ější rozčlenění bleskového odhadu inflace 
v eurozón ě a řízení prvního systematického ší ření index ů cen obydlí. Členské státy 
zaslaly poprvé rovn ěž čtvrtletní indexy cen obydlí obývaných jejich majiteli 
                                                            
5 http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS-02-13-238 
6 Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. kv ětna 2009 o použití Protokolu o postupu p ři nadměrném 
schodku, p řipojeného ke Smlouv ě o založení Evropského spole čenství (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1). 
 
4 
 a Komise p řijala návrh nového rámcového na řízení o harmonizovaném indexu 
spotřebitelských cen7. 
Členské státy byly schopny zaslat údaje o národních ú čtech a platební bilanci podle 
nových metodických rámc ů, nejnovějšího Evropského systému ú čtu (ESA 2010) 
a šestého vydání manuálu o platební bilanci a investi ční pozici v ůči zahrani čí 
(BPM6). Zavedení nových rámc ů zahrnovalo použití nové standardy pro vým ěnu 
statistických údaj ů a metadat (SDMX), což znamenalo, že bylo nutno vypracovat 
metodické p říručky a pokyny. 
Pracovní skupina pro evropské ú četní standardy pro ve řejný sektor, která byla 
založena v roce 2014, provedla posouzení dopad ů. Cílem projektu je zlepšit 
srovnatelnost a transparentnost ú četního výkaznictví ve řejného sektoru položením 
základů pro zavedení standardizovaných evropských ú četních standard ů a všeobecn ě 
použitelných standard ů účetního výkaznictví pro ve řejný sektor, podle nichž budou 
účetní závěrky sestavovány na akruální bázi. 
Eurostat vyhotovil řadu publikací zabývajících se tématy jako čtvrtletní schodek 
a dluh, struktura dluhu vládních institucí a trendy v oblasti zdan ění. Pravideln ě 
rovněž vydával tiskové zprávy o čtvrtletním dluhu vládních institucí a za čal 
zveřejňovat tiskovou zprávu o novém ukazateli eurozóny týkajícím se čtvrtletního 
schodku vládních institucí o čištěného od sezónních vliv ů. Na konci roku 2013 
zveřejnil Eurostat také monito rovací zprávu o udržitelném  rozvoji v EU, která je 
vyhotovována jednou za dva roky8. 
Pokud jde o podrobný cíl 2.1.2 týkající se klí čových ukazatel ů, Eurostat zve řejnil dvě 
příručky nazvané Getting messages across using indicators  a Towards a harmonised 
methodology for statistical indicators . 
2.2 Environmentální udržitelnost 
Rada a Evropský parlament p řijaly nový právní p ředpis o evropských 
environmentálních hospodá řských účtech (nařízení Evropského parlamentu a Rady 
(EU) č. 538/20149). Toto na řízení zavádí moduly ú čtů výdajů na ochranu životního 
prostředí, účtů sektoru environmentálního zboží a služeb a ú čtů fyzických 
energetických tok ů. Výbor pro Evropský statistický systém p řijal aktualizovanou 
evropskou strategii pro environmentální ú čty na období let 2014 až 2018. 
3. Údaje 
3.1 Podniky Eurostat ukon čil diskuse, které vedl s partnery Evropského statistického systému 
ohledně několika individuálních balí čků obsažených v rámcovém na řízení o integraci 
statistiky podnik ů. 
Eurostat pokra čoval v ov ěřování a zavád ění „evropského profilování“ – metody 
analýzy struktury podnik ů. Dokončil výsledky studie proveditelnosti v souvislosti 
                                                            
7 http://eur-lex.europa.eu/resource.html ?uri=cellar:61b14699-7f95-11e4-9e6e-
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  a http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699-
7f95-11e4-9e6e-01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF  
8 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS-02-13-237-EN.PDF/f652a97e-e646-456a-82fc-
34949bbff956 
9 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 538/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se m ění nařízení 
(EU) č. 691/2011 o evropských environmentálních hospodá řských účtech (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, 
s. 113). 
 
5 
 s používáním lokaliza čních dat mobilních telefon ů pro statistiku cestovního ruchu. 
Pokračovaly pilotní studie zabývající se využitím propojování mikrodat 
k přezkoumání spojitosti mezi st rukturální statistikou podnik ů a statistikou týkající se 
obchodu službami podle podnikových charakteris tik. Zahájeny byly i studie týkající 
se možnosti propojování mikrodat ze strukturální statistiky podnik ů se statistikou 
mezinárodního obchodu. Eurostat získal údaje pot řebné k vypracování nového 
ukazatele inovací, který se má používat pro rychle rostoucí inovativní podniky. Tyto údaje poskytly členské státy dobrovoln ě. 
Eurostat zve řejnil údaje a metadata týkající se  konjunkturálních statistik, statistiky 
cestovního ruchu, struktur ální statistiky podnik ů, demografie podnik ů, statistik 
o zahraničních afilacích, p římých zahrani čních investic a m ezinárodního obchodu se 
zbožím a službami. Zve řejnil rovn ěž výsledky šet ření o inovacích ve Spole čenství, 
údaje o v ědě a technologiích pot řebné k vypracování nového ukazatele výsledk ů 
v oblasti inovací a výsledky šet ření o informa čních a komunika čních technologiích. 
Byly aktualizovány požadavky vztahuj ící se na evropský program výb ěrových 
šetření, což je metoda používaná p ři tvorbě konjunkturálních statistik. 
Statistiky výzkumu a vývoje zah rnující zejména cílové uk azatele intenzity výzkumu 
a vývoje pro strategii Evr opa 2020 byly poprvé zve řejněny podle pravidel nového 
Evropského systému ú čtů, ESA 2010. 
3.2 Evropa ob čanů
 
Eurostat pokra čoval v práci na vývoji a vypracování ukazatel ů pro hlavní politiky 
EU, jako je strategie Evropa 2020, Vzd ělávání a odborná p říprava 2020 a p říslušné 
společné hodnotící rámce, a v oblasti obyvatelstva a migrace. Byly zp řístupněny 
výsledky p ětiletých šet ření týkajících se celoživotního u čení. 
Poprvé byla zve řejněna statistika p říčin smrti podle na řízení Komise č. 328/201110 
a v roce 2014 bylo p řijato nařízení o evropském dotazníkovém šet ření o zdraví11. 
Eurostat reviduje ukazatel týkající se mate riální deprivace a údaje pro revidovaný 
ukazatel by m ěly být k dispozici v roce 2015. Zna čného pokroku bylo dosaženo p ři 
vývoji metodik v řadě oblastí, v četně šetření pracovních sil a statistiky v oblasti 
příjmů a životních podmínek. 
V roce 2013 byl ší řen první soubor ukazatel ů týkajících se m ěření pokroku, životních 
podmínek a udržitelného rozvoje a v roce 2014 soubor publikací a nových ukazatelů
12. 
Po přijetí nařízení (EU) č. 1260/201313 o evropské demografické statistice 
v roce 2013 za čal Eurostat provád ět opatření stanovená v tomto na řízení. 
                                                            
10 Nařízení Komise (EU) č. 328/2011 ze dne 5. dubna 2011, kterým se provádí na řízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1338/2008 o statistice Spole čenství v oblasti ve řejného zdraví a bezpe čnosti a ochrany zdraví 
při práci, pokud jde o statistiky p říčin smrti (Ú ř. věst. L 90, 6.4.2011, s. 22–24). 
11 Nařízení Komise (EU) č. 68/2014 ze dne 27. ledna 2014, kterým se v d ůsledku přistoupení Chorvatska 
k Evropské unii m ění nařízení (EU) č. 141/2013, kterým se provádí na řízení Evropského parlamentu a Rady 
(ES) č. 1338/2008 o statistice Spole čenství v oblasti ve řejného zdraví a bezpe čnosti a ochrany zdraví p ři 
práci, pokud jde o statis tiky vycházející z evropského dotazníkového šet ření o zdraví (EHIS) (Ú ř. věst. L 23, 
28.1.2014, s. 9–11). 
12 http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators 
13 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1260/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o evropské 
demografické statistice (Ú ř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 39). 
 
6 
 Náležitého pokroku bylo dosaženo p ři revizi šet ření pracovních sil, p řičemž cílem je 
vytvoření nových a podrobn ějších údaj ů o trhu práce. V roce 2014 byl p řijat nový 
právní rámec pro šet ření pracovních sil (na řízení Evropského parlamentu a Rady 
(EU) č. 545/201414) a pro program modul ů ad hoc na období 2016 až 2018 (na řízení 
Komise v p řenesené pravomoci (EU) č. 1397/201415). Eurostat zve řejnil aktuální 
ukazatele pro strategii Evropa 2020, další ukazatele týkající se vzd ělávání 
a celoživotního u čení vypracované s použitím údaj ů ze šetření pracovních sil a nové 
údaje o zdravotním postižení. Byla p řijata provád ěcí nařízení týkající se statistiky 
o vzdělávání a celoživotním u čení16 a statistiky v oblasti p říjmů a životních 
podmínek17. 
3.3 Geoprostorové, environmentální, zem ědělské a další odv ětvové statistiky 
Sledování dodržování p ředpisů vztahující se na údaje zasílané členskými státy bylo 
rozšířeno tak, aby zahrnovalo i aspekt y týkající se kvality údaj ů. Bylo vynaloženo 
úsilí o zlepšení úpl nosti a zkráce ní doby pot řebné k tvorb ě statistik v oblasti 
zemědělství a rybolovu, životního prost ředí a energetiky. Tyto statistiky jsou nyní 
zveřejňovány s kratší časovou prodlevou. 
Nařízení Komise (EU) č. 715/201418 zavedlo nový seznam ukazatel ů pro zjišťování 
o struktuře zemědělských podnik ů za rok 2016. 
Eurostat zahájil první zvláštní pr ůzkum u uživatel ů týkající se energetické statistiky. 
Oblast energetické statistiky m ěla dále prosp ěch ze zavedení ší ření ročních údaj ů 
o jaderné energii na internetu. Koncem roku 2013 byla zve řejněna příručka pro 
statistiku spot řeby energie v domácnostech. Na řízení o energetické statistice19 bylo 
pozměněno tak, aby zahrnovalo kone čnou spotřebu energie v domácnostech podle 
paliv a podle užití. 
V současnosti jsou prvotní odhady emisí oxidu uhli čitého spojených se spot řebou 
energie zve řejněny přibližně pět měsíců po skončení referen čního roku. Pro emise 
skleníkových plyn ů z různých druh ů dopravy se vyvíjejí metody výpo čtu „odhad ů 
metodou zdola nahoru“. 
Pokroku bylo dosaženo p ři vývoji ukazatel ů pro sledování cíl ů stanovených v bílé 
knize o doprav ě z roku 2011. 
                                                            
14 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 545/2014 ze dne 15. kv ětna 2014, kterým se m ění nařízení 
Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výb ěrového šet ření pracovních sil ve Spole čenství (Ú ř. věst. L 163, 
29.5.2014, s. 10). 
15 Nařízení Komise v p řenesené pravomoci (EU) č. 1397/2014 ze dne 22. října 2014, kterým se m ění nařízení 
(EU) č. 318/2013 o p řijetí programu modul ů ad hoc  na období 2016 až 2018 pro výb ěrové šetření pracovních 
sil stanovené podle na řízení Rady (ES) č. 577/98 (Ú ř. věst. L 370, 30.12.2014, s. 42). 
16 Nařízení Komise (EU) č. 1175/2014 ze dne 30. října 2014, kterým se provádí na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 452/2008 o vypracovávání a rozvoji statistik o vzd ělávání a celoživotním u čení, 
pokud jde o statistiky o ú časti dospělých na celoživotním u čení (Úř. věst. L 316, 4.11.2014, s. 4). 
17 Nařízení Komise (EU) č. 112/2013 ze dne 7. února 2013, kterým se provádí na řízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1177/2003 o statistice Spole čenství v oblasti p říjmů a životních podmínek (EU-SILC) 
(Úř. věst. L 37, 8.2.2013, s. 2). 
18 Nařízení Komise (EU) č. 715/2014 ze dne 26. června 2014, kterým se m ění příloha III na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 o statistických zjiš ťováních o struktu ře zemědělských podnik ů 
a o statistickém zjiš ťování o metodách zem ědělské výroby, pokud jde o seznam ukazatel ů, které mají být 
shromážd ěny v rámci zjiš ťování o struktu ře zemědělských podnik ů za rok 2016 (Ú ř. věst. L 190, 28.6.2014, 
s. 8). 
19 Nařízení Komise (EU) č. 431/2014 ze dne 24. dubna 2014, kterým se m ění nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetické statistice, pokud jde o provád ění roční statistiky spot řeby energie 
v domácnostech (Ú ř. věst. L 131, 1.5.2014, s. 1). 
 
7 
 Byla schválena zm ěna společné klasifikace územních statistických jednotek20. 
Eurostat úzce spolupracoval s Generálním ředitelstvím pro regionální a m ěstskou 
politiku a Výborem region ů při vypracovávání regionální ro čenky a související 
elektronické verze, statistického atlasu. 
Rozšířila se koordinace vnitrostátních inic iativ ke sledová ní statistik p ůdního 
pokryvu a využití p ůdy. Cílem je možnost vypracová ní dlouhodobé strategie pro 
zjišťování v oblasti využití p ůdy a půdního pokryvu. 
Prioritní oblast II: Metody tvorby evropských statistik 
1. Řízení kvality Evropského statistického systému  
V roce 2013 bylo zahájeno nové kolo vzájemného hodnocení. Tohoto procesu se 
zúčastnilo celkem 32 zemí ( členské státy EU a další čtyři země Evropského sdružení 
volného obchodu a Evropského hospodá řského prostoru) a Eurostat. Všechny zem ě 
a Eurostat vyplnily dotazníky pro sebehodnocení a v pr ůběhu roku 2014 bylo 
provedeno vzájemné hodnocení dvanácti zemí a Eurostatu. Vzájemné hodnocení 
Eurostatu, které provedla Evropská poradní  komise pro dohled nad statistikou, bylo 
dokončeno a byla zve řejněna zpráva. 
Probíhající práce na slad ění rámců pro prokazování kvality, které používá Evropský 
statistický systém a Evropský sy stém centrálních bank, se zam ěřila na nástroje pro 
provádění a monitorování, zejména na kol o vzájemného hodnocení a statistické 
audity, které jsou provád ěny v příslušných systémech. 
Práce, kterou uskute čnila skupina „Odpov ědnost za kvalitu“, a provedení jejích 
doporučení týkajících se zpráv o kvalit ě vedly k vypracování jednotné struktury 
integrovaných metadat a zve řejnění vydání p říručky Evropského statistického 
systému o zprávách o kvalit ě z roku 2014. V roce 2014 za čal Eurostat plánovat ve 
spolupráci s členy Evropského statistického systému provád ění prioritní oblasti 
„kvalita“ v rámci Vize 2020 Evropského sta tistického systému. Ve Vídni se konala 
evropská konference o kvalit ě oficiálních statis tik, která je organizována co dva roky. 
V roce 2014 vyvinul Eurostat nový postup odstra ňování a oznamování chyb, které 
byly zjištěny ve zve řejněných statistikách, a schválil jeho používání. 
2. Stanovení priorit a zjednodušení 
Rámec vytvo řený evropským statistickým programem vyžaduje stanovení priorit 
v Evropském statistickém systému s cíle m zajistit, aby bylo možno s dostupnými 
zdroji na vnitrostátní i ev ropské úrovni dosáhnout p ětiletých cíl ů. Eurostat tudíž po 
konzultaci s uživateli a tv ůrci statistiky každý rok stanoví priority. Priority jsou 
stanoveny na základ ě přezkumu stávajících statistických požadavk ů, při němž jsou 
určeny právní akty, které mají být zrušeny, dobrovolné sb ěry údajů (na základ ě 
neformálních dohod), které se již nebudou provád ět, a oblasti, které mají být 
omezeny nebo zjednodušeny. Systém stanovování priorit zlepšilo zavedení „seznamu 
produktů“ pro Evropský statistický systém . Tento proces je obzvlášt ě důležitý 
v době, kdy se zdroje snižují, a to u Eurostatu i v členských státech, a statistické 
úřady musely vynaložit zna čné úsilí, aby zajistily soulad mezi klesajícími zdroji 
a rostoucí poptávkou po statistice. 
                                                            
20 Nařízení Komise (EU) č. 868/2014 ze dne 8. srpna 2014, kterým se m ění přílohy nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zavedení spole čné klasifikace územních statistických jednotek 
(NUTS) (Ú ř. věst. L 241, 13.8.2014, s. 1). 
 
8 
 Byla zahájena práce na racionaliza ci a modernizaci statistiky o vod ě a statistiky 
v oblasti lesnictví. Normotv ůrci byla p ředložena zm ěna nařízení o železni ční 
dopravě, podle níž již členské státy nemusí oznamovat údaje pro ur čité tabulky. Byly 
učiněny kroky k zjednodušení statistiky v obl asti rybolovu, a to  používáním údaj ů 
o odlovu, které byly vykázány v rámci spole čné rybářské politiky. Provádí se řada 
změn k zjednodušení zem ědělské statistiky, v četně navržení pružn ějšího zjišťování 
o struktuře zemědělských podnik ů, jež se má používat od roku 2020, a rozvoje 
větších synergií mezi r ůznými oblastmi zem ědělské statistiky. Pomocí 
harmonizované metodiky byly shromážd ěny údaje o cenách p ůdy a nájemném. Došlo 
k další racionalizaci statistiky m ěst v rámci auditu m ěst. 
Tvorba a ší ření statistik týkajících se politiky trhu práce byly p řeneseny na Generální 
ředitelství pro zam ěstnanost, sociální v ěci a sociální za čleňování. Byl ukon čen 
dobrovolný sb ěr údajů týkajících se hrubého ro čního příjmu a náklad ů práce. Sb ěr 
údajů pro tvorbu statistik o nemocech z povolání se zjednodušil a Generální 
ředitelství pro zam ěstnanost, sociální v ěci a sociální za čleňování poskytovalo po 
dobu čtyř let na tyto zm ěny finanční podporu. 
Byl zahájen projekt týkající se stat istiky pro jednotný trh (SIMSTAT) a p řepracování 
statistiky vnit řního obchodu. Cílem t ěchto změn bylo snížit zát ěž způsobenou sb ěrem 
údajů a zvýšit kvalitu údaj ů. 
V rámci racionalizace podpory, která je poskytována v souvislosti s klasifikacemi 
Evropského statistického systému a standard izovanými strukturál ními metadaty, byla 
vypracována a zve řejněna řada nových pokyn ů a vysvětlivek. 
Komise se nezapojila do další práce se zem ěmi mimo EU s výjimkou zemí procesu 
rozšíření a zemí, jichž se týká ev ropská politika sousedství. 
3. Víceúčelové statistiky a zvýšení ú činnosti tvorby 
Proces modernizace evropské statistiky pokra čoval přijetím Vize 2020 Evropského 
statistického systému na zasedání Výbor u pro Evropský statistický systém v 
květnu 2014 jakožto hlavní strategie rozvoj e Evropského statistického systému v 
období do roku 2020. Tento rámec ur čuje pět prioritních oblastí: uživatelé, kvalita, 
nové zdroje údaj ů, postupy tvorby a ší ření a komunikace. Hlavním úsp ěchem sdělení 
byl vývoj centrálních projekt ů v oblasti modernizace (projekty k realizaci vize 
Evropského statistického systému) ve spolupráci s členskými státy. K zahrnutým 
oblastem pat ří síť pro výměnu údajů, statistické ov ěřování, používání nových zdroj ů 
údajů (pro administrativní údaje a data velk ého objemu), kritické projekty v oblasti 
statistiky podnik ů (modernizace statistiky obchodu a vytvo ření interoperabilních 
registrů hospodá řských subjekt ů v rámci Evropského statistického systému) a 
podpůrné rámce (informa ční modely a standardy, kvalita, strukt ura podniku). 
Projekt k realizaci vize Evr opského statistického systému týkající se statistiky pro 
jednotný trh, který se zam ěřil na vým ěnu mikrodat o obchodu uvnit ř EU, pokra čoval 
podle harmonogramu. Byla dokon čena studie proveditelnosti a za čala práce na 
vývoji centra pro zpracování údaj ů. 
V roce 2013 byla dokon čena přípravná fáze projektu k realizaci vize Evropského 
statistického systému týkajícího se evropského systému interoperabilních 
statistických registr ů hospodářských subjekt ů a v roce 2014 byl zahájen projekt sít ě 
spolupráce v Evropském statistickém sy stému týkající se evropského systému 
interoperabilních statistických registr ů hospodářských subjekt ů. 
 
9 
 Hlavním výsledkem projektu k realizaci vize Evropského statistického systému 
týkajícího se ov ěřování byl vývoj syntaxe pro ov ěřování, jež Eurostatu umožní 
vyměňovat si s členskými státy pravidla pro ov ěřování a vypracovat funk ční 
specifikace pro vývoj  lepších nástroj ů pro ověřování. 
Výbor pro Evropský statistický systém vydal memorandum o datech velkého objemu 
a následn ě přijal akční plán Evropského statistick ého systému a cestovní mapu 1.021. 
Byla zahájena práce na vývoji prototypovýc h aplikací pro používání dat velkého 
objemu v oficiálních statisti kách v oblasti zdravotní pé če, nezam ěstnanosti 
a demografie. 
V oblasti modernizace se uskute čňuje řada iniciativ týkajících se vývoje sociální 
statistiky a statistiky obyvatel v nadcházej ících letech, jako je integrace evropských 
sociálních zjiš ťování. V roce 2014 byl zahájen projek t týkající se propojení censu 
(Census hub), který umož ňuje zveřejňování srovnatelných a velmi podrobných údaj ů 
ze sčítání lidu, dom ů a bytů. 
Eurostat dokon čil druhou fázi projektu souvise jícího se systémem sestavování 
národních ú čtů, jehož cílem je modernizace řetězce tvorby statistik pro hlavní 
statistické oblasti týka jící se národních ú čtů a platební bilance. 
Byla uzav řena mezinárodní dohoda, která stanoví standardní formát, jenž se bude 
používat p ři výměně statistik národních ú čtů a platební bilance. Tato dohoda byla na 
úrovni EU provedena zavedením  nového Evropského systému ú čtů, ESA 2010, 
a zveřejněním šestého vydání manuálu o platební bilanci a investi ční pozici v ůči 
zahraničí (BPM6). Náležitého pokroku bylo dosaženo p ři zavádění standard ů, včetně 
standardů pro referen ční metadata, zprávy o kvalit ě, seznamy kód ů, výměnu 
statistických údaj ů a metadat (SDMX) a jiné, jež se používají v Evropském 
statistickém systému. 
Výbor pro Evropský statistický systém schválil revidovanou verzi pokyn ů 
Evropského statistického systému k o čištění od sezónních vliv ů a byla vydána 
oficiální verze nového softwaru pro o čištění od sezónních vliv ů. 
4. Šíření a komunikace 
Poprvé byla nabízena řada nových služeb (internetové služby, aplikace a widgety). 
Hlavním úsp ěchem bylo spušt ění nových internetových stránek Eurostatu 
v prosinci 2014. Obzvláštní pozornost byla v ěnována vyhotovení pr ůřezových 
publikací, jako jsou dv ě profilové publikace Europe 2020 indicators 22 a Youth in the 
EU. Publikace Statistics Explained  byla rozší řena a byla z řízena nová sí ť podpory 
pro evropské statistické údaje s 33 centry podpory pokrývajícími 31 evropských 
jazyků. 
Eurostat umožnil výzkumným pracovník ům přístup k dalším čtyřem soubor ům 
mikrodat. Uskute čnily se diskuse o technické prove ditelnosti rozvoje infrastruktury 
pro dálkový p řístup s cílem umožnit p řístup k vysoce d ůvěrným chrán ěným 
souborům. 
Eurostat zve řejnil dvě příručky o ukazatelích, Getting messages across using 
indicators  a Towards a harmonised methodolog y for statistical indicators . 
                                                            
21 http://www.cros-portal.eu/content/paper s-big-data-context-official-statistics  
22 http://ec.europa.eu/eurostat/produ ct?code=KS-EZ-14-001&mode=view  
 
10 
 Evropský statistický poradní výbor hrál d ůležitou úlohu p ři oslovování akademické 
obce, zapojení uživatel ů a zpřístupnění mikrodat pro výzkum. 
5. Odborná p říprava, inovace a výzkum 
Eurostat nadále podporoval a prosazoval spolupráci mezi členy Evropského 
statistického systému. Členové jsou vybízení k sdílení znalostí, k vým ěně nápadů 
týkajících se osv ědčených postup ů a inovativních p řístupů k tvorbě statistik, ke 
spolupráci na vývoji a zavád ění nových metodik a k podpo ře výzkumu oficiálních 
statistik. Obzvlášt ě důležitou úlohu v této oblasti hrála centra excelence a r ůzné 
mezinárodní iniciativy, nap říklad přední konference na téma kvality ( Quality  2014)  a 
workshop týkající se dat velkého objemu v oficiálních statistikách. První konference 
zúčastněných stran v oblasti evropské statistiky („ Conference of European Statistics 
Stakeholders “) v roce 2014 byla náležitým p říkladem posilování vazeb s 
akademickou obcí a d ůležitosti zú častněných stran. 
Významného pokroku bylo dosaženo ve vz tahu k evropskému magisterskému 
programu v oboru oficiálních statistik. Byla naplánována studie pr oveditelnosti, která 
se v současnosti provádí. Výbor pro Evropský st atistický systém schválil koncepci 
evropského magisterského programu v oboru oficiálních statistik, navrhovaný rámec 
řízení programu a z řízení Rady evropského magisterského programu v oboru 
oficiálních statistik. 
Prioritní oblast III: Partnerství 
1. Partnerství v rámci Evropského  statistického systému i mimo n ěj 
V prosinci 2014 bylo dosaženo politické dohody ohledn ě návrhu na zm ěnu nařízení 
(ES) č. 223/2009 o evropské statistice. Dne 19. kv ětna 2015 bylo pozm ěněné 
nařízení23 vyhlášeno v Ú ředním věstníku. 
Byla provedena řada zlepšení struktury správy a řízení Evropského statistického 
systému: Výbor pro Evropský statistický systém se stal hlavním výborem a bylo 
založeno Evropské statistické fórum ke  zlepšení spolupráce mezi Evropským 
statistickým systémem a Evropským systémem centrálních bank. 
Celkové posouzení statistických systém ů kandidátských zemí, potenciálních 
kandidátských zemí a zemí, jichž se t ýká evropská poli tika sousedství zam ěřená na 
východní sousedy, bylo využito k vypracování strategií spolupráce na období 2014–
2020. Rámce pro rozvoj udržitelných a spolehlivých statistických systém ů 
představují strategie pro statis tickou spolupráci a strategie pro statistickou spolupráci 
v zemích evropského nástroje sous edství na období 2014–2020, které jsou 
východními sousedy. V rámci jednání o rozší ření je cílem provedení acquis  
a začlenění do Evropského statistického sy stému. V rámci východoevropského 
sousedství je spolupráce zam ěřena na budování kapacit a poskytování v časných 
a spolehlivých údaj ů týkajících se dohod o p řidružení a prohloubených 
a komplexních dohod o volném obchodu. Spolupráce se zem ěmi, jichž se týká 
evropská politika sousedství zam ěřená na jižní sousedy, se soust ředila na 
vypracování kodex ů statistiky pro tyto zem ě, a to na základ ě Kodexu evropské 
statistiky. Eurostat navrhl program pa nafrické statistické spolupráce a pokra čovala 
rovněž spolupráce se zem ěmi považovanými za zem ě s vysokými p říjmy ve form ě 
výměny informací a znalostí. 
                                                            
23 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2015/759 ze dne 29. dubna 2015, kterým se m ění nařízení 
(ES) č. 223/2009 o evropské statistice (Ú ř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 90). 
 
11 
 3. R ELEVANCE  
Evropský statistický program je i nadále re levantní, jelikož jeho cíle stále odpovídají 
potřebám EU. 
Program uspokojuje pot řeby řady různých kategorií uživatel ů, jak prokazuje n ěkolik 
ukazatelů: 
• počet uživatel ů internetových stránek se v roce 2013 a 2014 zvýšil, 
• počet přístupů k údajům zveřejněným Eurostatem na internetu a po čet 
stažených publikací v roce 2013 i 2014 rostl, 
• četnost zmínek o Eurostatu na internetu se neustále zvyšuje, 
• úroveň spokojenosti uživatel ů byla i nadále vysoká, jak prokazují výsledky 
průzkumu spokojenosti uživatel ů, 
• Evropský statistický poradní výbor vydal po posouzení pracovních program ů 
na rok 2013 a 2014 celkov ě kladná stanoviska, a čkoli v budoucnu bude nutno 
zohlednit n ěkteré výhrady, 
• nové nařízení Komise umožnilo vyhov ět vyššímu po čtu žádostí výzkumných 
pracovník ů o přístup k soubor ům mikrodat, 
• vzrostl po čet žádostí uživatel ů určených odd ělení Eurostatu pro podporu dat 
a metodiky a 
• byl zaveden soubor nových metod zve řejňování údaj ů s cílem zajistit, aby byly 
internetové stránky Eurostatu p ůsobivější a uživatelsky p řívětivější. 
Evropský statistický program p řispívá k navrhování politik  v prioritních oblastech. 
Eurostat pravideln ě komunikoval s osta tními generálními ředitelstvími Evropské 
komise, aby byl informován o jejich pot řebách a mohl p řispět k navrhování politik 
v prioritních oblastech. Informace poskytnuté v souvislosti s t ěmito politikami byly 
zpřístupněny veřejnosti a hlavním institucionálním aktér ům, Evropskému parlamentu 
a Radě. 
Eurostat za čal vypracovávat publikaci o politikách v rámci strategie Evropa 2020, 
první z nové řady každoro čních publikací, jež poskytují statistické analýzy 
související s hlavními politickými rámci Evropské komise či jinými záležitostmi, 
které mají sociální význam. 
Počet parlamentních otázek týkajících se st atistik Eurostatu byl i nadále na vysoké 
úrovni, p řičemž obzvlášt ě vysoký po čet otázek se týkal st atistiky v souvislosti 
s finanční krizí. Poskytnutím údaj ů a řady ukazatel ů přispěl Eurostat významn ě 
k evropskému semestru. 
Evropský statistický program p řispívá také k p řezkumu statistických priorit 
prostřednictvím právních p ředpisů nebo stanovením negativních priorit. Byla 
navržena respektive p řijata tři nařízení, která zahrnovala st anovení priorit, jeden 
návrh byl stažen a byla provedena nebo zahájena dv ě posouzení dopad ů nových 
legislativních opat ření. Byl vypracován a zaveden seznam p řibližně 40 negativních 
priorit, což zajiš ťuje, aby byla evropská statistika i nadále relevantní. V roce 2013 
a 2014 byl zna čný počet zaměstnanců Eurostatu p řeřazen s cílem zohlednit nové 
priority. 
 
12 
 4. Ú ČINNOST  
Eurostat ú činně využíval své zdroje, a to finan ční i lidské. 
Plnění rozpočtu v roce 2013 a 2014 p řekročilo cíle stanovené v plánech řízení 
a úroveň účasti v projektech podpo řených granty EU byla náležitá, p řičemž všechny 
členské státy využily nejmén ě jeden grant poskytnutý Eurostatem. 
V době snižujících se lidských zdroj ů produktivita vzrostla. Objem údaj ů 
zveřejněných Eurostatem se významn ě zvýšil, a čkoli celkový po čet zaměstnanců 
mírně klesl. 
5. P ŘIDANÁ HODNOTA EU 
Evropský statistický program podporuje neus tálé zlepšování kvality statistik 
použitých pro srovnávací p řehled v rámci strategi e Evropa 2020, vypracování 
a hodnocení st ěžejních iniciativ a sledování vnitrostátních politik ze strany EU 
(zejména prost řednictvím Paktu o stabilit ě a růstu, postupu p ři makroekonomické 
nerovnováze a evropského semestru). Jeho cílem je zejména zvýšení relevance 
a srovnatelnosti statistik a zkrácení časové prodlevy mezi referen čním obdobím 
a zveřejněním statistik. Evropský statistický program p ředstavuje hlavní kanál, jehož 
prostřednictvím poskytuje EU vnitrostátním statistickým orgán ům finanční podporu 
na tvorbu statistik, vývoj nových statistik a zavád ění nových metodik, klasifikací a 
norem. Zvýšení kvality statistik vytvo řených Eurostatem dokládá vyšší úrove ň 
spokojenosti uživatel ů s celkovou kvalitou a srovnatelností zve řejněných údaj ů a s 
rychlostí jejich tvorby a zve řejňování. Program podporuje rovn ěž vývoj nových 
metod tvorby statistik, jež zvýší ú činnost a sníží administrativní zát ěž pro podniky a 
jednotlivce. Evropský statistický program  proto poskytl a poskytuje i nadále 
jednoznačnou „přidanou hodnotu EU“. To platí pro vš echny hlavní cíle evropského 
statistického programu a obzvlášt ě je to patrné v n ěkterých statistic kých oblastech a 
projektech, jak je uvedeno v následujících částech. 
Pokud jde o cíl 1 a 4 , evropská statistika má jednozna čně nadnárodní charakter. 
Vývoje, tvorby a ší ření evropské statistiky, jak se  provádí v rámci evropského 
statistického programu, nem ůže být uspokojiv ě dosaženo na úrovni členských stát ů, 
a proto jich m ůže být lépe dosaženo na úrovni EU. Komise tudíž řídila tento proces 
na úrovni EU na základ ě právního aktu Evropské unie. Pouze Komise m ůže 
koordinovat na evropské úrovni pot řebnou standardizaci statis tických informací ve 
všech statistických oblastech, na n ěž se evropský statisti cký program vztahuje, 
zatímco sb ěr údajů mohou provád ět členské státy. 
Přidanou hodnotou zapojení EU je i to, že umož ňuje, aby se statistické činnosti 
soustředily na politiky EU a záležitosti, které mají význam pro celý Evropský 
statistický systém. Mimoto p řispívá k ú činnému využívání zdroj ů a pomáhá 
vnitrostátním orgán ům lépe plnit jejich úlohu, k čemuž by jinak nemusely mít 
kapacitu, nap říklad pokud jde o stanovení priori t, standardizaci a vývoj metodik. 
K některým jednozna čným příkladům z prvních dvou let provád ění evropského 
statistického programu pat ří vládní finan ční statistika, statistika silni ční nákladní 
dopravy, sít ě spolupráce v Evropském statistick ém systému, geografické statistiky, 
evropské ú četní standardy pro ve řejný sektor, zjiš ťování v oblasti využití p ůdy 
a půdního pokryvu, statistika pro jednotný trh, registr EuroGroups, propojení censu 
(Census hub) a sociální ukazatele pro politiky EU. 
 
13 
 Pokud jde o cíle 2 a 3 , na přístupy používané v rámci Evropského statistického 
systému má dopad provád ění plánu Eurostatu týka jícího se reformy metod 
používaných p ři tvorbě evropské statistiky a stanove ní nové strategie v rámci Vize 
2020 Evropského statistického systému. Tento proces modernizace znamená 
upuštění od tradi čního způsobu tvorby statistik na základ ě četných soub ěžných 
procesů podle jednotlivých zemí a oblastí, což již  není pro Eurostat ani pro národní 
statistické ú řady fungující v rámci Evropského statistického systému vhodné. 
Strategie Evropského st atistického systému za čala vytvá řet systém oficiálních 
evropských statistik, p řičemž se zvýšila celková produktivita, a to v d ůsledku lepší 
koordinace práce statistických ú řadů s cílem zamezit duplicit ě a plně využít možné 
synergie. 
6. S OUDRŽNOST  
V roce 2013 a 2014 byl evropský statistický program náležit ě koordinován s jinými 
iniciativami EU v téže oblasti, a to s osta tními programy Eurostatu, jako je program 
modernizace evropské st atistiky podnikání a obchodu24, a se statistikami 
vytvořenými ostatními generálními ředitelstvími Komise. 
Do konce roku 2013 pokra čovala modernizace evrops ké statistiky podnikání 
a obchodu, výdajový program v oblasti statistiky podnik ů. V článku 3 na řízení 
o evropském statistickém programu se však uvádí, že se nevztahuje na opat ření 
stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu. 
K nejdůležitějším výstup ům tohoto programu pat řila metodická doporu čení týkající 
se širokého spektra oblastí souvisejících  se statistikou podnikání a obchodu. V p římé 
návaznosti na tento program a v rámci evropského statistického programu zahájil 
Eurostat zásadní revizi a integraci statistiky podnik ů prostřednictvím spole čného 
právního rámce, rámcového na řízení o integraci statistiky podnik ů. 
Vztah mezi evropským statistickým progr amem a ostatními programy Komise, které 
zahrnují tvorbu statistik, je vymezen  v rozhodnutí Komise o Eurostatu25, které 
rozlišuje mezi evropskou statistikou a jinými statistikami. Rozhodnutí stanoví rovn ěž 
povinnosti Eurostatu a jeho právo na p řístup k administrativním záznam ům. 
7. D OPORUČENÍ 
Věnovat zvláštní pozornost cíl ům, u nichž byly zaznamenány problémy 
Ačkoli provád ění evropského statistického programu pokra čuje náležit ě, je v zájmu 
dosažení všech cíl ů vhodné zam ěřit se na oblasti, v nichž se objevily omezené 
problémy. Výsledky tohoto soust ředěného úsilí budou patrné z každoro čního 
monitorování činností. 
Zajistit dostate čné zdroje k zachování pot řebné úrovn ě investic do modernizace tvorby 
evropských statistik 
Aby se v dob ě omezených zdroj ů mohly národní statistické ú řady aktivn ě zapojit do 
projektů navržených za ú čelem modernizace tvorby ev ropských statistik a uplat ňovat 
jejich výsledky, p řičemž je sou časně zajištěna pravidelná tvor ba statistik, je t řeba 
investovat do Evropského stat istického systému více zdroj ů. Proces modernizace 
                                                            
24 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 o programu 
modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS) (Ú ř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 76). 
25 Rozhodnutí Komise 2012/504/EU ze dne 17. zá ří 2012 o Eurostatu (Ú ř. věst. L 251, 18.9.2012, s. 49). 
 
14 
 tvorby statistik nabízí zp ůsob řešení otázky omezených nebo  snižujících se zdroj ů, 
sám však vyžaduje po čáteční investice, aby bylo možno postupovat pot řebnou 
rychlostí a zaru čit dlouhodobou udržite lnost systému. 
Určit a realizovat projekty na úrovni EU, které mohou maximalizovat p řidanou 
hodnotu EU 
Registr EuroGroups, projekt týkající se statistiky pr o jednotný trh (SIMSTAT) 
a propojení censu (Cen sus hub) jsou jen n ěkteré příklady projekt ů, které m ěly 
prospěch z větší spolupráce mezi Eurostatem a národními statistickými ú řady a byly 
umožněny díky p řístupům založeným na spolupráci, jako jsou sít ě spolupráce 
v Evropském statistickém systému, a v rámci projekt ů k realizaci vize Evropského 
statistického systému. Práce na reali zaci Vize 2020 Evropského statistického 
systému hraje úlohu i p ři maximalizaci p řidané hodnoty EU.