Zvláštní zpráva Výdaje v zemích jižního 
Středomoří a východního 
sousedství na vnější 
rozměr migrace do 
roku 2014CS 2016  č. 09
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx  
Internetová stránka:  eca.europa.eu  
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4771-1 ISSN2 1831-0788 doi:10.2865/1494 QJ-AB-16-010-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-4762-9 ISSN2 1977-5628 doi:10.2865/6783 QJ-AB-16-010-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-4736-0 ISSN2 1977-5628 doi:10.2865/891741 QJ-AB-16-010-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Výdaje v zemích jižního 
Středomoří a východního 
sousedství na vnější 
rozměr migrace do 
roku 2014
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 09
02
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I–V Shrnutí
1–20  Úvod
2–20  Vnější migrační politika EU
2–5 Rámec politiky
6–8 Globální přístup k vnějšímu rozměru migrace
9 Přednost pro země evropského sousedství
10 –11  Různorodé institucionální a finanční nástroje
12–16  Různé zdroje výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace
17–20  Mechanismy financování a řízení
21–26  Rozsah a koncepce auditu
27–65  Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země a monitorování nástrojů je 
třeba zlepšit
27–31  Široká škála ne vždy vzájemně souvisejících cílů
32–37  Je nutno věnovat více pozornosti určování potřeb partnerských zemí
38–51  Nástroje pro monitorování a hodnocení je nutno zlepšit
52–60  Zeměpisné a tematické priority, které byly obtížně ověřitelné
61–65  Intervence jsou rozloženy v široké zeměpisné oblasti
03 Obsah 
66–89  Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace (TPMA a ENPI) 
v zemích jižního Středomoří a Východního partnerství poznamenaly 
nedostatky
67–69  Posuzování účinnosti projektů zkomplikovaly nedostatky v operačních cílech a ukazatelích 
výsledků
70–73  Faktory poškozující účinnost
Rámeček 8  Příklad osvědčeného postupu
74 Problematika účinnosti ve třech klíčových oblastech
75–81  Vazba mezi migrací a rozvojem
82–86  Opatření podpory pro návraty a zpětná přebírání: omezený dopad a nerovná podpora ze strany zemí 
mimo EU
87–89  Ochrana lidských práv: součást kontrolovaných projektů, ale ne vždy úspěšně realizována
90–103  Obtížná koordinace mezi několika partnery na různých úrovních
91–100  Správa byla složitá
101–102  Partnerství v oblasti mobility: potřeba vyjasnit koordinaci
103 Výhled do budoucnosti
 Závěry a doporučení
 Příloha I  –  Partnerství v oblasti mobility podepsaná mezi EU, členskými státy EU a zeměmi 
mimo EU
 Příloha II  –  Částky, které byly přiděleny na závazky, k nimž byla uzavřena smlouva a které byly 
vyplaceny v oblasti vnějšího rozměru politiky migrace v období 2007–2013 (v mil. 
EUR)
 Příloha III  –  Výdaje na vnější migrační politiku: četné nástroje pro výdaje EU, z nichž každý má 
vlastní cíle a strategie
 Příloha VI  –  Shrnutí kontrolovaných projektů
 Příloha V  –  Prováděcí mechanismy finanční pomoci EU (vnější rozměr oblasti migrace a azylu)
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky
DCI : Nástroj pro rozvojovou spolupráci ( Development Cooperation Instrument )
EIDHR : Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ( European Instrument for Democracy and Human Rights )
ENPI : Evropský nástroj sousedství a partnerství ( European Neighbourhood and Partnership Instrument )
ERF : Evropský rozvojový fond
ESVČ : Evropská služba pro vnější činnost
FRONTEX : Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
GAMM : Globální přístup k migraci a mobilitě ( Global Approach to Migration and Mobility )
GŘ: Generální ředitelství
GŘ ECHO : Generální ředitelství pro humanitární pomoc a civilní ochranu
IFS: Nástroj stability ( Instrument for Stability )
IOM : Mezinárodní organizace pro migraci ( International Organisation For Migration )
ISF: Fond pro vnitřní bezpečnost ( Internal Security Fund )
JMDI : Společná iniciativa v oblasti migrace a rozvoje ( Joint Migration and Development Initiative )
NPP : Nástroj předvstupní pomoci
TPMA : Tematický program pro migraci a azyl ( Thematic Programme for Migration and Asylum )
UNDP : Rozvojový program OSN ( United Nations Development Programme )
UNHCR : Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky ( United Nations High Commissioner for Refugees )
05
 Glosář1
Budování kapacit : Zvyšování autonomní kapacity státní správy a občanské společnosti posilováním jejich znalostí, 
dovedností a postojů. Budování kapacit může mít podobu projektu realizovaného s partnerskou vládou nebo 
podobu dvoustranného či vícestranného dialogu.
Dohoda o zpětném přebírání osob : Dohoda upravující postupy státu při navracení cizích státních příslušníků 
nebo osob bez státní příslušnosti v neregulérním postavení do jejich domovské země nebo třetí země, přes kterou 
cestovali do země, jež usiluje o jejich navrácení.
Migrace : Pohyb osoby nebo skupiny osob přes mezinárodní hranici nebo v rámci státu. Délka, skladba a příčiny 
migrace mohou být různé; migrace zahrnuje pohyb uprchlíků, vysídlených osob, ekonomických migrantů a dalších 
osob, například osob cestujících za účelem opětovného sjednocení svých rodin.
Mobilita2: Širší pojem než migrace, neboť se týká široké škály osob, například krátkodobých návštěvníků, turistů, 
studentů, výzkumných pracovníků, podnikatelů a rodinných příslušníků na návštěvě.
Návrat : V obecném smyslu jde o akt nebo proces navrácení, a to buď v rámci územních hranic země, nebo jestliže 
byly vyčerpány všechny právní prostředky k prodloužení pobytu v členském státě EU, z hostitelské země do země 
původu nebo tranzitu, jak v případě uprchlíků, žadatelů o azyl a kvalifikovaných státních příslušníků.
Neregulérní migrace : Neexistuje jednoznačná nebo všeobecně přijímaná definice neregulérní migrace, která se 
týká pohybu osob mimo regulační strukturu zemí původu, tranzitních zemí a přijímajících zemí. Z hlediska zemí 
určení znamená neregulérní migrace neregulérní vstup do země a pobyt nebo práci v ní. Z hlediska země původu 
dochází k neregulérnímu jednání například v případech, kdy určitá osoba překročí mezinárodní hranici bez platného 
pasu nebo cestovního dokladu. Mezi neregulérní migranty patří osoby, které vstoupí na svrchované území státu 
bez platného vstupního dokladu, a osoby, které po vstupu s platným dokladem neobnoví své povolení a zůstanou 
v přijímající zemi (překročí lhůtu povoleného pobytu).
Reintegrace : Opětovné začlenění nebo zařazení osoby do určité skupiny, např. proces opětovného zapojení 
migranta do společnosti v jeho zemi původu.
Správa hranic : Usnadnění oprávněných toků podnikatelů, turistů, migrantů a uprchlíků a odhalování a prevence 
neregulérního vstupu cizích státních příslušníků do dané země. Opatření států v oblasti správy hranic zahrnují 
uvalení vízových požadavků státy, sankce proti dopravním společnostem přivážejícím neregulérní migranty na 
území a námořní izolace.
Uprchlík : Uprchlíci jsou osoby, které se kvůli opodstatněnému strachu z pronásledování z důvodu rasy, 
náboženského vyznání, národnosti, příslušnosti k určité sociální skupině nebo politického názoru nacházejí mimo 
zemi své státní příslušnosti a které nemohou nebo kvůli uvedenému strachu nechtějí využít ochrany dané země.
1 Všechny definice jsou upraveným zněním definic z  Glosáře migrace  Mezinárodní organizace pro migraci, není-li výslovně uvedeno jinak.
2 KOM(2011) 743 v konečném znění ze dne 18. listopadu 2011 „Globální přístup k migraci a mobilitě“.
06 Glosář 
Výsledky projektu : Aby bylo možné měřit výsledky projektu, je nutné vymezit následující prvky:
a) jasné operační cíle (např. přístup k elektřině pro všechny domácnosti v dané vesnici);
b) vstupní a výstupní ukazatele pro hodnocení rozsahu, kvality a doby poskytování služeb, výrobků nebo prací 
zajišťovaných projektem (např. nákup a instalace 200 sloupů a 4 000 metrů elektrického vedení);
c) výchozí a cílové hodnoty (např. jestliže již bylo vybudováno 500 sloupů a 10 000 metrů elektrického vedení, je 
cílem dosáhnout 700 sloupů a 14 000 metrů elektrického vedení);
d) ukazatele výsledků, které umožňují měřit účinky provádění projektu a popisují dosažení cíle (např. všech 200 
domácností má nyní přístup k elektřině). I v tomto případě lze specifikovat výchozí a cílové hodnoty (např. 
nárůst ze 150 na 200 zásobovaných domácností).
Žadatel o azyl : Migrantovi je udělen status žadatele o azyl, jestliže požádal o udělení statusu uprchlíka nebo 
statusu doplňkové ochrany a jeho žádost se stále zpracovává.
07
 Shrnutí
I
Vnější rozměr společné migrační politiky EU si klade za cíl podpořit účinné řízení migračních toků v partnerství se 
zeměmi původu a tranzitními zeměmi. Tato zpráva se týká dvou hlavních finančních nástrojů v šesti z 11 zemí jižního 
Středomoří a východního partnerství, tematického programu pro migraci a azyl (TPMA) a evropského nástroje sou -
sedství a partnerství (ENPI); oba nástroje byly ustaveny na období 2007–2013. Audit se nezabýval vývojem v oblasti 
migrace po roce 2014, ani reakcí EU na současnou migrační krizi.
II
Výdaje EU související s vnějším rozměrem migrace sledovaly širokou řadu obecných cílů. Celkovou výši výdajů účto -
vaných na vrub rozpočtu EU nebylo možné v průběhu auditu stanovit. Rovněž nebylo zřejmé, zda byly výdaje řízeny 
v souladu se zeměpisnými a tematickými prioritami.
III
Na základě přezkumu vybraných projektů jsme dospěli k závěru, že účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozmě -
rem migrace (TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a zemích východního partnerství je možné zlepšit. Měřit 
výsledky dosažené výdaji EU bylo často obtížně, protože cíle se týkaly tematicky a geograficky velmi široké oblasti 
a protože neexistoval dostatek kvantitativních a na výsledky orientovaných ukazatelů. Podíl migrace na rozvoji, což 
je jedna z priorit globálního přístupu k migraci a mobilitě, bylo obtížné posoudit. Nakolik lze usuzovat z kontrolova -
ných projektů, přínos migrantů navrátivších se do domovské země byl omezený.
Shrnutí 08
IV
Výdaje EU související s vnějším rozměrem migrace provádělo mnoho různých zúčastněných stran. Bylo proto nutné 
ve spolupráci s členskými státy, zeměmi sousedství a třetími zeměmi koordinovat různé útvary Komise, zejména její 
generální ředitelství, Evropskou službou pro vnější činnost, delegace EU v zemích mimo EU a řadu agentur EU. Tato 
složitá správní struktura vyžadovala větší koordinaci na všech úrovních a lepší zapojení delegací EU do problema -
tiky migrace.
V
V naší zprávě závěrem Komisi doporučujeme, aby vyvinula jasné a měřitelné cíle, které budou realizovány jednot -
ným souborem nástrojů EU pro financování, podporovaných účinným monitorováním a hodnocením a vhodným 
informačním systémem. Správní mechanismy musí být jednodušší a lépe koordinované.
09
 Úvod
01 
Vnější migrační politika zahrnuje širokou škálu problémů, např. mobilitu a legál -
ní migraci, neregulérní migraci a rozvoj či mezinárodní ochranu. Audit vychází 
z práce provedené do konce roku 2014, která obsáhla prověrku výdajů v zemích 
jižního Středomoří a východního sousedství souvisejících s vnější dimenzí migra -
ce (viz také body 21–26). Nešlo o audit pomoci v rámci EU, ani pomoci členským 
státům EU. Audit rovněž přímo nezahrnoval opatření zavedená výhradně pro 
žádosti o azyl nebo údaje o neregulérní migraci. V období 2007–2013 se rámci 
auditu zkoumaly hlavní nástroje EU pro financování a jejich výdaje v šesti zemích3 
jižního a východního sousedství. Výdaje spojené s vnějším rozměrem migrace, 
které Účetní dvůr kontroloval, se netýkaly výdajů na syrskou uprchlickou krizi. 
Zpráva tedy nezahrnuje události, opatření EU ani údaje roku 2015. Zveřejňuje -
me výsledky tohoto auditu nyní, neboť se domníváme, že zjištění a doporučení 
z něho plynoucí jsou v době, kdy se EU snaží koncipovat vhodnou politiku a roz -
počtová opatření pro vnější migrační politiku, relevantní.
Vnější migrační politika EU
Rámec politiky
02 
Článek 67 Smlouvy vyžaduje, aby EU rozvíjela společnou politiku v oblasti azylu, 
přistěhovalectví a ochrany vnějších hranic, která je založena na solidaritě mezi 
členskými státy. Evropská rada vymezila odpovídající strategické směry (článek 
68); tyto směry jsou uvedeny ve Stockholmském programu (2009–2014)4, který 
stanoví plán EU v oblasti práva, svobody a bezpečnosti. Nové strategické směry 
pro období let 2014–2019 přijala Rada v červnu 2014.
03 
Hlavním cílem společné přistěhovalecké politiky (článek 79 Smlouvy)  je zajis -
tit efektivní řízení migračních toků a spravedlivé zacházení se státními příslušníky 
třetích zemí oprávněně pobývajícími v členských státech, předcházet neregulér -
nímu přistěhovalectví a obchodu s lidmi a posílit boj proti těmto činnostem.3 Alžírsko, Gruzie, Libye, 
Moldavsko, Maroko a Ukrajina.
4 Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1.
10 Úvod 
04 
EU rovněž přikládá zvláštní význam řízení migračních toků ve spolupráci se země -
mi původu a tranzitu migrantů a posilování vazeb mezi migrací a rozvojem.
05 
Společná politika EU v oblasti migrace má tudíž vnitřní a vnější rozměr. Tato zprá -
va se zabývá vnějším rozměrem, který je popsán v následujícím oddíle.
Globální přístup k vnějšímu rozměru migrace
06 
V roce 2005 přijala Rada globální přístup k migraci v Africe a Středomoří. V roce 
2011 se tento přístupu vyvinul do podoby globálního přístupu k migraci a mobili -
tě (GAMM)5. Globální přístup k migraci a mobilitě, který sice přijala Rada6, ale není 
právně závazný, představuje zastřešující rámec politiky EU pro politický dialog 
a spolupráci v oblasti vnější politiky týkající se migrace.
07 
GAMM určuje čtyři obecné tematické priority, které popisuje jako „stejně 
důležité“:
a) lepší organizace legální migrace a podpora řádně řízené mobility;
b) předcházení neregulérní migraci a boj proti ní a vymýcení obchodování 
s lidmi;
c) maximalizace dopadu migrace a mobility na rozvoj;
d) podpora mezinárodní ochrany a posílení vnějšího rozměru azylu.
08 
Průřezovou prioritou v tomto politickém rámci je dodržování lidských práv.5 KOM(2011) 743 v konečném 
znění, dokument Rady 
č. 9417/12 ze dne 
3. května 2012 „Závěry Rady 
o globálním přístupu k migraci 
a mobilitě“.
6 Přijato v závěrech Rady 
z května 2012 (dokument Rady 
č. 9417/12) a opětovně 
potvrzeno v dubnu 2014 
(dokument Rady č. 8443/14).
11 Úvod 
Přednost pro země evropského sousedství
09 
Ačkoli byl GAMM (sdělení Komise 2011) svou působností celosvětový, upřednost -
ňuje na prvním místě evropské sousedství (viz obrázek 1 )7, hlavně jižní a východ -
ní Středomoří (Alžírsko, Egypt, Libye, Maroko, Sýrie a Tunisko) a země východního 
partnerství (Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina). 
Cílem vymezení regionu evropského sousedství byl „přechod k silnějším, těsněj -
ším partnerstvím, která budou založena na vzájemné důvěře a sdílených zájmech 
a budou připravovat cestu k hlubší regionální integraci“8. Země evropského 
sousedství jsou důležitými zeměmi původu a tranzitu do EU i cílovými zeměmi 
jako takovými.
Různorodé institucionální a finanční nástroje
10 
Globální přístup k migraci a mobilitě se prováděl prostřednictvím široké škály 
nástrojů (podrobnosti viz rámeček  1).Rámeček 1Nástroje používané k provádění GAMM
 οPolitické nástroje, například dialog o regionální politice a partnerství v oblasti mobility.
 οPrávní nástroje, například dohody o zjednodušení vízového režimu a o zpětném přebírání osob se zeměmi 
mimo EU (17 takových dohod v roce 2015).
 οOperativní podpora ze strany agentur EU, například agentury Frontex.
 οCelá řada finančních příspěvků EU pro státní správy zemí mimo EU a ostatní zúčastněné subjekty (napří -
klad mezinárodní organizace). Příspěvky se vztahují na programy nebo projekty financované z různých 
rozpočtových zdrojů a na zvláštní tematický program zaměřený na budování kapacit a spolupráci v oblasti 
migrace a azylu, který zahrnuje většinu zemí mimo EU včetně zemí v rámci evropského sousedství.7 Globální přístup k migraci 
z roku 2005 (GAM) jako své 
hlavní zeměpisné zaměření 
upřednostňoval Afriku (včetně 
severní Afriky). Tento globální 
přístup k migraci byl v roce 
2007 rozšířen tak, aby 
zahrnoval i východní 
a jihovýchodní země 
(KOM(2007) 247 v konečném 
znění ze dne 16. května 2007 
„Uplatňování globálního 
přístupu k migraci ve 
východních a jihovýchodních 
regionech sousedících 
s Evropskou unií“). Priorita zemí 
evropského sousedství byla 
znovu potvrzena v globálním 
přístupu k migraci a mobilitě 
(KOM(2011) 743 v konečném 
znění) a v první zprávě o jeho 
provádění (COM(2014) 96 final 
ze dne 21. února 2014 „Zpráva 
o uplatňování globálního 
přístupu k migraci a mobilitě 
v období 2012–2013“). Tyto 
priority byly opětovně 
potvrzeny v četných závěrech 
Rady.
8 KOM(2011) 743 v konečném 
znění, s. 68.
12 Úvod Obrázek 1
"
""
"""
""""
"
"
""
""
""
"
"
"""
"
""
"""
"""
""""
""
""
""
""
""
"
"""
"""
""
"
"LichtensteinBakuKyïvRigaOslo
Bern
RomeMinsk
VaduzParis
AmmanSofia
CairoTunis
RabatMoskow
Warsaw Berlin
ZagrebViennaPrague
BeirutAthensAnkara
TiranaSkopje
Madrid
LisbonLondonDublin
TbilisiTallinn
Vilnius
BaghdadYerevan
Nicosia
TripoliAlgiersHelsinki
Chisinau
BudapestBrussels
DamascusBelgrade
Sarajevo
VallettaReykjavík
LjubljanaStockholm
Amsterdam
Bucharest
PodgoricaBratislavaCopenhagen
LuxembourgRUSSIAN FEDERATION
SAUDI ARABIATURKEY
IRAQSPAINFRANCESWEDEN
ITALYFINLAND
POLAND
GERMANYNORWAY
ROMANIA
WESTERN SAHARA 'ICELAND
HUNGARYUNITED KINGDOM
BULGARIA
GREECEAUSTRIALATVIA
PORTUGALIRELANDLITHUANIA
CROATIASLOVAKIAESTONIA
CZECH REPUBLIC
SERBIABELGIUM
ALBANIASWITZERLANDNETHERLANDSDENMARK
SLOVENIA
BOSNIA AND
HERZEGOVINA
CYPRUSTHE FORMER YUGOSLAV
REPUBLIC OF MACEDONIA MONTENEGROLUXEMBOURG
MALTAANDORRAMONACO
ALGERIAEGYPT
LIBYAMOROCCO
TUNISIAJORDANSYRIA
ISRAELLEBANON
ALGERIAUKRAINEBELARUS
GEORGIA
AZERBAIJAN
ARMENIAMOLDOVA
Cartography: Eurostat — GISCO , 05/2015Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FA O © Turkstat
0 200 400 600 800 km
Správní hranice: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografie: Eurostat – GISCO, 05/2015Evropské sousedství
Legenda :
modrá = Evropská unie,
zelená = země spadající do působnosti evropské politiky sousedství.
Zdroj:  Eurostat.
13 Úvod 
11 
EU se zapojila do několika regionálních9 a dvoustranných dialogů o provádění 
GAMM. Sedm hlavních regionálních dialogů pokrývalo v době auditu klíčové 
regiony na jih a na východ od EU a zahrnovalo pravidelná oficiální zasedání 
a posilování nástrojů spolupráce. Nejdůležitějším dvoustranným rámcem dialogu 
o opatřeních v oblasti azylu a migrace se zeměmi evropského sousedství jsou 
partnerství v oblasti mobility. Jejich cílem je řešit relevantní otázky společného 
zájmu související s migrací a mobilitou, včetně krátkodobé a dlouhodobé mobi -
lity, je-li to náležité. Účast členských států je dobrovolná a není právně závazná. 
V rámci partnerství v oblasti mobility se určují priority a sjednávají konkrétní 
iniciativy a členské státy se jich mohou dobrovolně účastnit tak, že poskytnou 
finanční prostředky nebo odborné znalosti. Příloha I  uvádí přehled osmi partner -
ství v oblasti mobility podepsaných od roku 2008, včetně účasti členských států.
Různé zdroje výdajů EU spojených s vnějším rozměrem 
migrace
12 
V tomto oddíle popisujeme dva hlavní výdajové nástroje EU pro vnější migrační 
politiku a další programy, které na vnější migrační politiku přispívají.
13 
Tematický program pro migraci a azyl  (TPMA) byl jediným programem zvlášť 
vyhrazeným pro řešení úkolů v oblasti vnější migrace a azylu v období 2007–2013. 
Právní základ programu tvořil článek 16 nařízení o nástroji pro rozvojovou spolu -
práci10. Jeho obecným cílem bylo podpořit země mimo EU při zajišťování „lepšího 
řízení migračních toků ve všech jejich rozměrech“. Za tímto účelem se tematic -
ký program pro migraci a azyl snažil zaměřit své intervence na východní a jižní 
migrační trasy, posílit budování kapacit a podnítit iniciativy za účelem spolupráce 
v oblasti migrace a azylu. Nebyl ustaven, aby se přímo zabýval hlavními příčinami 
migrace11,12.
14 
Provádění uvedeného programu spadalo do působnosti GŘ pro mezinárodní 
spolupráci a rozvoj. Přibližně dvě třetiny financovaných opatření byly vybrány 
prostřednictvím výzev k předkládání návrhů a zbývající část prostřednictvím 
cílených iniciativ Komise.9 Mezi hlavní procesy 
regionálního dialogu patřil 
budapešťský proces, pražský 
proces, panel východního 
partnerství pro otázky 
migrace a azylu, partnerství 
Afrika-EU v oblasti migrace, 
mobility a zaměstnanosti, 
rabatský proces, dialog 
o migraci a rozvoji vedený 
mezi EU a africkými, 
karibskými a tichomořskými 
státy (státy AKT) 
a strukturovaný a ucelený 
dialog o migraci vedený mezi 
EU a Společenstvím 
latinskoamerických 
a karibských států (CELAC).
10 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1905/2006 ze dne 
18. prosince 2006, kterým se 
zřizuje finanční nástroj pro 
rozvojovou spolupráci 
(Úř. věst. L 378, 27.12.2006, 
s. 41).
11 Víceletý strategický dokument 
tematického programu 
„Spolupráce se třetími zeměmi 
v oblastech migrace a azylu“ 
2011–2013:  
http://ec.europa.eu/
europeaid/
thematic-programme-
cooperation-third-countries-
areas-migration-and-asylum-
2011–2013-multi-annual_en .
12 Pro období 2014–2020 byl 
tematický program pro 
migraci a azyl nahrazen 
složkou programu pro 
globální veřejné statky a výzvy 
věnovanou migraci.
14 Úvod 
15 
Evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI)13 se začal využívat jako pro -
středek evropské politiky sousedství v roce 200714. Jeho cíle nestanovilo nařízení 
o evropském nástroji sousedství a partnerství, nýbrž dohody mezi Komisí a ze -
měmi mimo EU. Evropský nástroj sousedství a partnerství financoval akce určené 
mimo jiné na podporu reforem a posilování kapacit v oblasti spravedlnosti 
a vnitřních věcí, včetně otázek migrace a azylu (např. integrované správy hranic, 
zpětného přebírání osob a boje proti obchodování s lidmi a jeho prevence), orga -
nizované trestné činnosti a terorismu.
16 
K vnější migrační politice může přispívat i několik dalších programů, například 
nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva 
a nástroj stability. Lze využít i nástroj předvstupní pomoci a Evropský rozvojový 
fond, ale nikoliv pro země sousedství.
Mechanismy financování a řízení
17 
Odhadli jsme, že za období 2007–2013 činila celková nasmlouvaná částka na 
položky z oblasti vnějšího rozměru migrace přibližně 1,4 miliardy EUR (viz přílo -
ha II ). Finanční údaje byly však k dispozici jen za TPMA, u něhož platby za stejné 
období činily celkem 304,3 milionu EUR (viz body 52–56).
18 
Vedle financování poskytovaného Komisí byla opatření v období 2007–2013 spo -
lufinancována i členskými státy.
19 
Odpovědnost za programování výdajů EU v rámci vnější migrační politiky sdílí 
Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a řada generálních ředitelství Komise. 
Odpovědnost za řízení fondů EU v rámci opatření týkajících se vnější migrační 
politiky připadá Komisi.13 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1638/2006 ze dne 24. října 
2006 o obecných 
ustanoveních o zřízení 
evropského nástroje 
sousedství a partnerství 
(Úř. věst. L 310, 9. 11. 2006, s. 1).
14 Pro období 2014–2020 byl 
evropský nástroj sousedství 
a partnerství (ENPI) nahrazen 
evropským nástrojem 
sousedství (ENI), který nebyl 
součástí tohoto auditu.
15 Úvod 
20 
S ohledem na širokou škálu výše uvedených výdajových nástrojů EU může v této 
oblasti zasahovat několik generálních ředitelství Komise: GŘ pro mezinárod -
ní spolupráci a rozvoj odpovídá za nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), za 
Evropský rozvojový fond (ERF), Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva 
(EIDHR) a za ENPI, tuto odpovědnost však v roce 2015 převzalo GŘ pro politiku 
sousedství a jednání o rozšíření, které odpovídá i za NPP . GŘ pro humanitární po -
moc a civilní ochranu (ECHO) řídí humanitární pomoc, včetně pomoci pro uprch -
líky. Pouze v případě tematických programů financovaných v rámci nástroje pro 
rozvojovou spolupráci (například TPMA) nese výhradní odpovědnost za progra -
mování a provádění GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj. Projekty realizované 
v rámci přímého řízení byly buďto řízeny přímo Komisí v Bruselu, nebo delegace -
mi EU. V rámci některých nástrojů se mohou účastnit a poskytovat financování 
také členské státy (podrobnosti viz příloha III ).
16
 Rozsah a koncepce  
auditu
21 
Prověřovali jsme, zda výdaje EU z TPMA a ENPI, ustavených na období 2007–2013, 
v oblasti migrace v šesti z 11 zemí jižního Středomoří a východního partnerství 
měly jasné cíle a zda byly účinné a dobře organizované. Audit neobsáhl vývoj 
v oblasti migrace po roce 2014, ani reakci EU na současnou migrační krizi. Při 
auditu se zejména kontrolovalo, zda výdaje související s migrací:
a) sledovaly jasný a jednotný soubor cílů (doprovázený účinným systémem mo -
nitorování), které reagovaly na dobře vymezené potřeby a priority v zemích 
evropského sousedství;
b) dosahují v zemích evropského sousedství svých cílů;
c) jsou dobře koordinovány mezi orgány a institucemi EU a členskými státy.
22 
Audit, který měl za cíl zhodnotit vymezení cílů výdajů a systémy monitorování, 
se zaměřil na různé výdajové nástroje používané k podpoře vnější politiky EU 
v oblasti migrace (viz příloha III )15. Audit zaměřený na účinnost a koordinaci se 
soustředil na projekty financované prostřednictvím tematického programu pro 
migraci a azyl (TPMA) a evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI).
23 
Audit zahrnul země východního a jižního sousedství, konkrétně Alžírsko, Gruzii, 
Libyi, Moldavsko, Maroko a Ukrajinu.
24 
Základem auditu byly:
a) pohovory a sběr údajů od Komise a tří zemí (Alžírsko, Gruzie a Maroko), které 
se týkaly 12 projektů, spolu s návštěvami delegací EU, odpovědných vnitro -
státních a místních orgánů a popřípadě konečných příjemců, pokud to bylo 
možné. Pohovory byly vedeny i s dalšími zúčastněnými subjekty, například 
zástupci členských států (v Bruselu i na místě), mezinárodními organizacemi, 
zástupci občanské společnosti a nezávislými skupinami odborníků;
b) dokumentární přezkum 11 projektů prováděných v Libyi, Moldavsku a na 
Ukrajině;
c) dokumentární přezkumy dokumentů k příslušným politikám a programových 
a projektových dokumentů, dotazník rozeslaný státním správám 11 členských 
států a přezkum související dokumentace a relevantních hodnocení.15 Ani ERF, ani NPP se v zemích 
jižního Středomoří 
a východního partnerství 
nepoužívají.
17 Rozsah a koncepce auditu  
25 
23 projektů, z nichž jeden byl rozšířením jiného projektu ve vzorku, odpovídá 
smlouvám v úhrnné hodnotě 89 milionů EUR (viz příloha IV ) z celkové nasmlou -
vané částky ve výši 742 milionů EUR. Tyto projekty byly vybrány na základě: i) 
výše výdajů, ii) vyváženého pokrytí jednotlivých tematických priorit GAMM, iii) 
umístění, iv) stavu projektu (uzavřený nebo probíhající) a v) toho, zda pomoc 
podporovala partnerství v oblasti mobility (viz příloha I ).
26 
Audit jsme provedli v kontextu nových nařízení o výdajích přijatých pro období 
2014–2020. Při částečné vnitřní reorganizaci, která proběhla poté, co se úřadu uja -
la nová Komise, se agenda evropské politiky sousedství (zahrnující problematiku 
migrace) přesunula z GŘ pro rozvoj a spolupráci na GŘ pro politiku sousedství. 
Tyto změny byly v auditu v příslušných případech zohledněny.
18
 Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské 
země a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
Široká škála ne vždy vzájemně souvisejících cílů
27 
Zkoumali jsme, zda jsou dva dané výdajové nástroje (TPMA a ENPI) na podporu 
uplatňování vnější migrační politiky EU prováděny prostřednictvím jasně vyme -
zených a jednotných cílů. Rovněž jsme zjišťovali, zda operační cíle odrážejí dobře 
vymezené potřeby zemí mimo EU a zda je doplňují soubory ukazatelů k měření 
výsledků. A konečně jsme také ověřovali, zda jsou dostupné finanční prostředky 
přidělovány na dobře vymezené priority, aby se maximalizoval dopad intervence.
28 
Obecným cílem tematického programu pro migraci a azyl (TPMA) bylo pomoci 
zemím mimo EU při zajišťování „lepšího řízení migračních toků ve všech jejich 
rozměrech“. Tento cíl byl rozdělen do pěti priorit intervencí16, uváděných v doku -
mentech Komise jako cíle programu. Specifické cíle pak byly stanoveny v tematic -
kých strategických dokumentech.
29 
Evropský nástroj sousedství a partnerství (2007–2013), který částečně zahrnoval 
také migraci, sám o sobě nevymezoval cíle politiky. Příslušné nařízení uvádělo, že 
prioritní cíle mají být stanoveny ve strategických dokumentech pro určitou zemi 
nebo region (které má přijmout Komise). Jestliže EU s dotčenou zemí nedohodla 
žádné specifické cíle, měly být plněny cíle politiky EU, není však upřesněno jaké.
30 
Rámec výdajů EU v oblasti vnější migrace využívalo rovněž pět dalších nástro -
jů, z nichž každý má své vlastní cíle a intervenční rámce, a tudíž se nezaměřují 
konkrétně na ustanovení o migraci nebo tato ustanovení neobsahují. Z právních 
předpisů nebylo zřejmé, jak jsou jednotlivé cíle propojeny nebo čeho má být 
v oblasti vnější migrace dosaženo na úrovni EU (viz příloha III ).
31 
Přestože se tyto výdajové nástroje EU mohou zaměřovat na situace, v nichž jeden 
z problémů představuje migrace, a mohou přispívat k výdajům v této oblasti, 
právně ani finančně nestanovily žádnou jasnou strategii nebo mechanismus mo -
nitorování, které by rozsah tohoto příspěvku umožnily určit.16 Nařízení (ES) č. 1905/2006, 
čl. 16 odst. 2: i) posilování 
vazeb mezi migrací 
a rozvojem, ii) podpora dobře 
řízené migrace pracovních sil, 
iii) boj proti neregulérnímu 
přistěhovalectví a usnadnění 
zpětného přebírání 
neregulérních přistěhovalců, 
iv) podpora azylu 
a mezinárodní ochrany, mimo 
jiné prostřednictvím 
regionálních programů na 
ochranu, zejména posílením 
institucionálních kapacit 
a ochrany osob bez státní 
příslušnosti, a v) ochrana 
migrantů před vykořisťováním 
a vyloučením a boj proti 
obchodu s lidmi.
19
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
Je nutno věnovat více pozornosti určování potřeb 
partnerských zemí
32 
Zjistili jsme, že analýza potřeba byla řádně zdokumentována u deseti projektů, 
zatímco u devíti jiných, byla posouzení potřeb z různých důvodů zdokumentová -
na jen částečně (u třetiny těchto projektů byla například důvodem obtížná situ -
ace na místě a politická nestabilita). U čtyř projektů jsme nebyli schopni zajistit 
dokumentární důkazní informace.
33 
Partnerství v oblasti17 mobility uzavřená mezi Komisí, členskými státy a partner -
skými zeměmi poskytují „politický“ rámec pro dialog o politice v oblasti migra -
ce, což rovněž přispívá k lepšímu určování potřeb (viz také bod 36). Partnerství 
v oblasti mobility, která byla podepsána s osmi zeměmi18 (viz příloha I ), mohou 
zahrnovat i členské státy: k jednomu či více z osmi partnerství se připojilo 24 
členských států. Přestože partnerství v oblasti mobility nejsou právně závazná, 
díky dialogu je snazší určovat potřeby a komplexněji je zohledňovat. Moldavsko, 
které má podepsáno jedno z nejstarších partnerství v oblasti mobility, například 
usilovalo o to, aby se upravilo zaměření realizace jeho partnerství, a dosáhlo se 
tak lepší rovnováhy mezi všemi čtyřmi tematickými prioritami GAMM. Komise 
členským států pravidelně připomíná, aby prováděly partnerství v oblasti mobili -
ty vyrovnaně a kladly větší důraz na opatření týkající se legální migrace, lidských 
práv a ochrany uprchlíků.
34 
Při určování a vymezování potřeb hrají klíčovou úlohu delegace EU v partner -
ských zemích. Zjistili jsme, že v delegacích EU nepracují úředníci, kteří by se zvlášť 
věnovali otázkám migrace. Migraci se věnovali pracovníci pověření agendou 
výdajů EU, jejichž znalosti a odborná kvalifikace v oblasti migrace se různila. GŘ 
pro migraci a vnitřní věci vyslalo do delegací řadu specialistů, kteří se mají zabý -
vat nejrůznějšími politikami v oblasti vnitřních věcí, v době auditu však v žádné 
ze zemí evropského sousedství ani v žádné partnerské zemi v rámci partnerství 
v oblasti mobility specialisté nepůsobili.
35 
Lepší pochopení problematiky migrace se může projevit v lepší reakci na potřeby 
zemí mimo EU. GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj vypracovalo řadu nástrojů 
odborné přípravy a seminářů věnovaných nejrůznějším relevantním tématům.17 Partnerství stanoví soubor 
politických cílů a nabízejí řadu 
iniciativ, které mají zajistit, aby 
byl pohyb osob řízen co 
nejúčinněji.
18 Arménie, Ázerbájdžán, 
Kapverdy, Gruzie, Jordánsko, 
Moldavsko, Maroko a Tunisko.
20
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
36 
Určení potřeb v partnerské zemi závisí i na tom, jaké si daná země v oblasti migra -
ce stanoví priority a jak je odhodlána tuto oblast řídit. Pro mnoho zemí evropské -
ho sousedství, zvláště na jihu, se však nejedná o prioritu. Neochota konstruktivně 
spolupracovat s EU brzdí zjišťování potřeb, zejména kvůli pocitu partnerských 
zemí, že některá opatření byla především ku prospěchu EU. Příkladem je neú -
spěch při zapojování severoafrických zemí do sítě Seahorse pro ostrahu hranic ve 
Středomoří.
37 
Obdobně projekt interaktivní mapy tras a toků neregulérní migrace v Africe, na 
Blízkém východě a ve Středomoří (I-mapa)(0,7 milionu EUR), jehož cílem bylo 
podporovat dialog o migraci a usnadňovat výměnu informací, byl předmětem 
kritiky některých partnerských zemí, že přináší větší prospěch EU a jejím člen -
ským státům než zemím mimo EU. Podle údajů, které byly k dispozici v červenci 
2014, jen 6 % z celkového počtu 668 uživatelů systému byly země evropského 
sousedství, zatímco hlavními uživateli byly členské státy EU (50 %), následované 
Komisí a agenturami EU (30 %).
Nástroje pro monitorování a hodnocení je nutno 
zlepšit
38 
Nepostradatelným nástrojem pro orientaci a posuzování politiky a souvisejících 
nástrojů jsou relevantní, jednotné a včasné ukazatele. Účetní dvůr nalezl jen málo 
dokladů o přesných a systematických ukazatelích, které by byly zaměřeny na 
jednotlivé úrovně intervencí, a zjistil nesourodost ukazatelů na různých úrovních 
politiky, tj. na úrovni strategického rámce, rozpočtu a zpráv Komise o činnosti, 
tedy operativního rámce pro každou finanční intervenci (viz obrázek 2 ).
21
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšitObrázek 2Vazby mezi cíli a ukazateli politiky a prováděcími dokumenty tematického 
programu pro migraci a azyl
Právní základ Rámec politiky
Strategie
Provádění
Strategie
 Plánováníx
x
xxxx
√
Klíč k sourodosti a ucelenosti ukazatelů
x
√Očekávaná sourodost a ucelenost
Nedostatek sourodosti a ucelenostiZjištěná sourodost a ucelenost Globální přístup k migraci a mobilitě (GAMM) – 2011
Čtyři pilíře
Bez ukazatelů, cílů či očekávaných výsledkůNařízení o nástroji pro 
rozvojovou spolupráci 
(TPMA) – 2006
5 oblastí činnosti
Bez ukazatelů, cílů či 
očekávaných výsledkůProváděcí
pokyny
Excelová tabulka
5 oblastí činnosti
Ukazatele, částečné 
výsledkyProjekty
Cíle, ukazatele, 
výsledky
Výroční zpráva o 
činnosti GŘ pro 
mezinárodní 
spolupráci a rozvoj
Rok R+1
Čtyři konkrétní cíle
Ukazatele, cíle, 
očekávané výsledkyRoční plán řízení GŘ 
pro mezinárodní 
spolupráci
a rozvoj
Rok R
Čtyři konkrétní cíle
Ukazatele, cíle, očekávané 
výsledkyVýkaz o činnosti
k návrhu rozpočtu
Rok YR1
Čtyři konkrétní cíle
Ukazatele, cíle, 
očekávané výsledkyÚčetnictví / 
Podávání zprávTPMA
Strategické dokumenty
2007-2010
2011-2013
5 oblastí činnosti
Očekávané výsledky, 
ukazatele bez výchozích 
hodnot a cílůPokyny k výzvám pro 
předkládání návrhů
Cíle, priority, bez 
ukazatelů
2007–2008: 5 skupin 
(zeměpisné)
2009–2010: 6 skupin
(5 zeměpisných + 
partnerství v oblasti 
mobility)
2011–2012: 4 skupiny
(3 zeměpisné + 1 globální)
22
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
39 
Na strategické úrovni byly mechanismy monitorování globálního přístupu k mi -
graci a mobilitě vymezeny velmi obecně. Provádění programu mělo probíhat na 
základě srovnávacího hodnocení, které by určovalo změny v průběhu času. Tato 
velmi neurčitá definice nebyla ani vysvětlena, ani jí nebyly přiřazeny ukazatele, 
referenční hodnoty nebo cílové hodnoty, jejichž pomocí by bylo možné hodnotit 
míru dosažení cílů, které samy byly velmi obecné. Veřejná konzultace provedená 
v roce 2011, v níž 86 % respondentů upřednostnilo zavedení ukazatelů řízení, ved -
la Komisi ve shodě s většinou členských států k závěru, že cíle a ukazatele politiky 
by měly být „pružné a spíše kvalitativní než kvantitativní“.
40 
Obecný cíl TPMA byl rozdělen do pěti intervenčních priorit (viz bod 28). Specific -
ké cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti měly být stanoveny v tematic -
kém strategickém dokumentu.
41 
Následovaly dva strategické dokumenty pro dvě období, nejprve čtyř let (2007–
2010) a posléze tří let (2011–2013). Pro období 2011–2013 bylo definováno 26 
očekávaných výsledků a 37 ukazatelů. Nebyly však stanoveny žádné referenční 
hodnoty nebo kvantifikované cíle.
42 
Nedostatky postupu monitorování a vyvozování odpovědnosti lze doložit na 
příkladu první oblasti činnosti programu  (uváděné ve strategickém dokumentu 
jako cíl), jejímž obecným účelem bylo posílit vazby mezi migrací a rozvojem . 
Tento cíl měl být v období 2011–2013 monitorován pomocí devíti ukazatelů (viz 
rámeček 2 ).
23
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
43 
Tyto ukazatele však neumožňovaly monitorovat a hodnotit, jak byl tento progra -
mový cíl prováděn. Většinou byly složité, někdy zahrnovaly více parametrů (na -
příklad transparentnost, spolehlivost a cena služeb převodu finančních prostřed -
ků) a nanejvýš se týkaly spíše výstupů než výsledků. Nebyly upřesněny zdroje dat, 
definice dat ani metody jejich shromažďování. Výklad určitých pojmů, například 
„odborník“ (v oboru analýzy údajů nebo řízení migračních toků) a „finanční gra -
motnost domácností migrantů“, mohl být obtížný.
44 
Stejné nejasnosti se týkaly programových ukazatelů uvedených v  rozpočtech, 
plánech řízení a výročních zprávách o činnosti GŘ pro mezinárodní spolu -
práci a rozvoj . Aby bylo možno monitorovat provádění programu, měly tyto do -
kumenty zahrnovat i ukazatele pro posouzení výkonnosti intervencí EU z hlediska 
využití zdrojů a dosažených výsledků. Dokumenty se opíraly o čtyři cíle19 a ukaza -
tele, cílové hodnoty a výsledky se každoročně měnily. Rámeček 2Ukazatele týkající se cíle posilování vazeb mezi migrací a rozvojem
 οPočet projektů zahrnujících komunity diaspory v EU a zaměřených na rozvoj zemí původu
 οPočet produktivních nebo rozvojových činností, do nichž jsou zapojeni migranti, navracející se migranti 
nebo komunity emigrantů
 οTransparentnost, spolehlivost a cena služeb převodu finančních prostředků
 οÚroveň finanční gramotnosti domácností migrantů
 οPočet odborníků ze třetích zemí v oboru řízení migračních toků
 οPočet legislativních dokumentů vypracovaných nebo přijatých na téma migrace ve třetích zemích
 οRámce pro dialog a spolupráci na téma migrace mezi třetími zeměmi navzájem a mezi třetími zeměmi 
a Evropskou unií
 οPočet osvětových činností nebo kampaní
 οPočet odborníků ze třetích zemí v oboru shromažďování a analýzy údajů o migraci
19 Mezi specifické cíle patřila 
migrace a rozvoj, legální 
migrace a migrace pracovních 
sil, omezování neregulérní 
migrace a prosazování azylu 
a mezinárodní ochrany. 
Ochranu práv migrantů 
a opatření namířená proti 
obchodování s lidmi žádný 
specifický cíl nezahrnoval. 
Roční plán řízení a výroční 
zpráva o činnosti obsahovaly 
v roce 2011 (ne však už 
následně) ještě pátý specifický 
cíl, který se týkal začleňování 
migrace jako tématu do 
politického dialogu se zeměmi 
mimo EU.
24
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
45 
Tyto ukazatele a ukazatele ve strategickém rámci TPMA byly značně nesourodé. 
Devět ukazatelů pro první cíl strategického rámce (posilování vazeb mezi migrací 
a rozvojem) bylo omezeno na dva v rozpočtu na rok 2011, pouze jeden v rozpočtu 
na rok 2012 a opět na dva v rozpočtu na rok 2013. Žádný z uvedených ukazatelů 
se nevyskytoval ve všech třech letech. Ukazatele zvolené ve zprávách Komise 
o činnosti (tři v roce 2011, čtyři v roce 2012 a tři v roce 2013) nebyly vždy použity 
také v rozpočtu a odpovídaly mu jen částečně.
46 
Příklady, které uvádí rámeček 3 , dokládají nesourodost ukazatelů pro první cíl 
programu a jejich náchylnost ke změně během času. Rámeček 3Posilování vazeb mezi migrací a rozvojem: nesourodé a nestálé ukazatele
 οVe výroční zprávě o činnosti GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj za rok 2011 neodpovídal ukazatel po -
čtu místních podniků podporovaných prostřednictvím programů financovaných z EU v rámci specifického 
cíle 1 (posilování vazeb mezi migrací a rozvojem) ukazatelům ve strategickém rámci tematického progra -
mu pro migraci a azyl. Ve výročních zprávách o činnosti za roky 2013 a 2013 nebyl použit.
 οV rozpočtu na rok 2012 byl jediným ukazatelem pro tento cíl počet místních podniků, které jsou příjem -
ci pomoci. Ve výroční zprávě o činnosti za tentýž rok byly pro tento cíl uvedeny čtyři ukazatele: náklady 
migrujících pracovníků na převod finančních prostředků do jejich zemí původu, rozsah účasti organizací 
diaspory na rozvoji projektů v oblasti migrace, počet zemí mimo EU, kterým je poskytována podpora při 
přípravě a provádění migrační strategie anebo začleňování problematiky migrace do rozvojových strategií, 
a zeměpisné pokrytí migračních profilů.
25
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
47 
Ani ukazatele zvolené pro další programové cíle nebyly o mnoho jednotnější. Cíl 
spočívající v podpoře legální migrace v souvislosti s prací byl v rozpočtech a vý -
ročních zprávách o činnosti za roky 2010 až 2013 sice pokryt sourodým ukazate -
lem, jímž byl „počet dohod o přenosu dovedností a programů cirkulační mig -
race“. Ve strategickém rámci TPMA však byl tento ukazatel vymezen jako „míra 
návratu migrantů zapojených do cirkulačních programů“.
48 
V neposlední řadě, jako je uvedeno výše, neuváděly strategické dokumenty TPMA 
žádné cílové hodnoty. Tyto hodnoty byly stanoveny v rozpočtech (kapitola 19 02 
na rok 2013), byly však často velmi specifické pro určité země nebo určitý region 
nebo nebyly aktualizovány. Kvantitativní údaje pro tyto cíle byly tudíž nedo -
statečné nebo chyběly, a ukazatele tak byly nerelevantní, ačkoli měly sloužit ke 
kvantifikaci jevu a monitorování jeho změn v čase. Například v letech 2009 a 2010 
byly uvedeny tytéž výsledky pro ukazatel počtu neregulérních přistěhovalců 
identifikovaných a zpětně přebraných zeměmi mimo EU, u něhož byla v rozpo -
čtech na roky 2012 a 2013 zvolena shodná cílová hodnota. Pro období 2014–2020 
Komise definovala nový soubor ukazatelů. Ačkoli došlo k určitým zlepšením, mezi 
přetrvávající nedostatky patří například neexistence výchozích a cílových hodnot.
49 
Pokud jde o projekty samotné, tytéž nedostatky a nesrovnalosti byly zjištěny 
i u ukazatelů vymezených ve strategických a rozpočtových dokumentech. GŘ 
pro mezinárodní spolupráci a rozvoj se snaží monitorovat dosažené výsledky za 
pomoci ukazatelů vypracovaných pro excelovou tabulku (viz bod 54). Existovaly 
však nesrovnalosti mezi ukazateli definovanými na projektové úrovni a ukazateli 
v excelové tabulce, výročních zprávách o činnosti nebo strategickém rámci TPMA. 
Uváděné výsledky byly navíc často neúplné. U 18 kontrolovaných projektů (z 23 
ve vzorku) zařazených do dané excelové tabulky byly výsledky uvedeny v plném 
rozsahu ve třech případech, částečně uvedeny v osmi případech a ve zbývajících 
sedmi případech nebyly uvedeny vůbec. Tyto faktory snížily spolehlivost excelo -
vé tabulky a její účinnost pro měření výsledků a dosaženého pokroku.
26
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
50 
Konstatovali jsme, že údaje uváděné ve výroční zprávě o činnosti, pokud jde o vý -
sledky TPMA, sestavují pracovníci Komise odpovědní za daný projekt na základě 
jednorázových požadavků, nikoli v rámci soustavného a systematického procesu 
shromažďování informací. Skutečnost je taková, že stávající mechanismy nepo -
skytovaly (v případě TPMA) systematický přehled přijatých opatření na základě 
souboru stabilních a sourodých ukazatelů. Neexistovala ani matice pro korelaci 
cílů a ukazatelů na všech úrovních mezi projekty a výroční zprávou o činnosti. 
V neposlední řadě pak většina finančních prostředků vynakládaných na vnější mi -
grační politiku pocházela z jiných výdajových nástrojů EU než z TPMA. V případě 
migrace však zahrnovala výroční zpráva o činnosti (GŘ pro mezinárodní spoluprá -
ci a rozvoj) pouze plnění kapitoly rozpočtu věnované TPMA a neuváděla žádné 
informace o kapitolách zahrnujících ostatní výdajové nástroje. Konsolidované 
výsledky za všechny výdajové nástroje neuváděly žádné jiné dokumenty.
51 
O provádění vnější migrační politiky EU se také různou měrou pojednává v mno -
ha dalších zprávách20. Tyto zprávy poskytovaly informace o dosaženém pokroku 
v různých oblastech politiky a nezaměřovaly se konkrétně na přehled výsledků 
dosažených výdaji EU v této oblasti.
Zeměpisné a tematické priority, které byly obtížně 
ověřitelné
52 
V globálním přístupu k migraci a mobilitě se jako zeměpisná priorita uvádějí 
země evropského sousedství. Z nástroje rozvojové spolupráce bylo vyčleně -
no 465 milionů EUR (z celkové částky činící přibližně 5,6 miliardy EUR na ob -
dobí 2007–2013) na tematické programy (včetně TPMA) v rámci evropského 
sousedství21.20 Například zpráva o provádění 
GAMM, výroční zprávy 
o pokroku zemí evropské 
politiky sousedství, zprávy EU 
o soudržnosti politik ve 
prospěch rozvoje, aktuální 
informace poskytované 
pracovní skupinou pro 
Středomoří, zprávy o pokroku 
akčního plánu uvolnění 
vízového režimu, výroční 
zprávy o přistěhovalectví 
a azylu (včetně pracovních 
dokumentů útvarů), 
hodnocení dohod EU 
o zpětném přebírání osob, 
zpráva Evropské migrační sítě 
A Descriptive Analysis of the 
Impacts of the Stockholm 
Programme  2010–2013 
(Popisná analýza dopadů 
Stockholmského programu 
2010–2013), strategický 
přezkum mise EUBAM Libya 
a pololetní aktuální informace 
strategického výboru rady pro 
přistěhovalectví, hranice a azyl 
(SCIFA) na téma opatření EU 
v oblasti migračních tlaků.
21 Čl. 38 odst. 4 nařízení (ES) 
č. 1905/2006.
27
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
53 
V průběhu auditu bylo obtížné posuzovat, zda jsou výdaje v souladu s prioritami, 
neboť nebylo možné určit celkovou částku výdajů EU čerpanou z rozpočtu EU 
na financování vnějších opatření v oblasti migrace v zemích evropského soused -
ství. Částky výdajů v oblasti migrace v období 2007–2013, na něž byly uzavřeny 
smlouvy, tj. celkem přibližně 1,4 miliardy EUR, shrnuje příloha II . Tyto údaje, které 
poskytlo GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a GŘ pro politiku sousedství 
a jednání o rozšíření, neuvádějí podrobnosti o skutečných platbách.
54 
Tyto údaje byly analyzovány pomocí tabulky ve formátu Excel22, kterou spravu -
je GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a v níž byly konsolidovány všechny 
výdaje v této oblasti. Excelová tabulka obsáhla všechny výdaje vynaložené od 
roku 2001. V období 2007–2013 pocházely evidované částky ze sedmi výdajových 
nástrojů EU23. Číselné údaje však byly neúplné: údaje o oblastech výdajů mimo 
TPMA nebyly od roku 2012 pravidelně aktualizovány. Z 23 smluv v kontrolovaném 
vzorku nebylo pět (o celkové hodnotě 22,8 milionu EUR) do excelové tabulky 
vůbec zařazeno.
55 
Údaje v excelové tabulce se čerpaly ze systému finančních informací Komise CRIS 
(Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů), který Komise zavedla 
v roce 2002 s cílem usnadnit řízení vnějších akcí. Systém CRIS je hlavním refe -
renčním informačním systémem pro řízení a dokumentaci vnějších činností. Ve 
zvláštní zprávě z roku 2012 věnované systému CRIS24 jsme upozornili na určité ne -
dostatky systému způsobené zejména tím, že datové kódy v systému CRIS nejsou 
dostatečně definovány. Konsolidace dat v systému CRIS byla tudíž mimořádně 
složitá a náchylná k chybám a v důsledku toho nebylo možné ze systému CRIS 
snadno získat agregované údaje o vnější pomoci podle přijímající země, nástroje 
výdajů EU nebo politiky.22 Tato excelová tabulka nebyla 
koncipována pro účely 
vykazování projektových 
výdajů v reálném čase.
23 Tematický program pro 
migraci a azyl, část nástroje 
pro rozvojovou spolupráci 
s výjimkou tematického 
programu pro migraci a azyl, 
Evropský rozvojový fond, 
evropský nástroj sousedství 
a partnerství, evropský nástroj 
pro demokracii a lidská práva, 
nástroj stability a nástroj 
předvstupní pomoci.
24 Zvláštní zpráva č. 5/2012 
„Společný informační systém 
pro oblast vnějších vztahů 
(CRIS)“ ( http://eca.europa.eu ).
28
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
56 
Komise pro kategorizaci smluv podle odvětví používá kódy, které definovala Or -
ganizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj25. V oblasti veřejné podpory roz -
voje však neexistují žádné specifické kódy pro oblast migrace. Přiřazení jednotli -
vých kódů smlouvám je tedy ponecháno na uvážení vedoucích programů, kteří 
volí z existujících kódů. Použité kódy tak nemusí odpovídat dotčeným odvětvím. 
To platilo u určitého počtu smluv, které byly předmětem auditu Účetního dvora 
(viz rámeček 4 ). Tato metoda zpracování vylučovala jakoukoli relevantní analýzu 
členění zeměpisných nebo tematických výdajů a neumožňovala úplný přehled 
o výši výdajů. Rámeček 4Příklady nevhodného kódování vnějších výdajů v oblasti migrace
Pořízení 54 vozidel s pohonem 4×4 pro ukrajinskou ostrahu hranic bylo zaevidováno s kódem 15110 (politika 
veřejného sektoru a administrativní řízení), mohlo však být zařazeno i pod kód 15130 (podpora pro instituce 
s cílem podpořit reformu bezpečnostních systémů). Projekt nazvaný „Podpora tvorby činností a zaměstnanos -
ti v zemích Maghrebu – migrace na podporu místního rozvoje“ byl zadán s kódem 15150 (demokratická účast 
a společnost) a nikoli s kódem 13010 (politika zaměstnanosti a administrativního řízení). Žádný z uvedených 
dvou kódů však nebyl vhodný pro projekty v oblasti migrace ani je náležitě neoznačoval.
Neexistuje kód pro projekty v oblasti migrace, které nesplňují kritéria OECD pro označení jako projekty veřej -
né rozvojové pomoci – na tento problém upozornil Evropský parlament v roce 201126. Nicméně Komise někdy 
sama omylem přiřadila projektům chybný kód, například v případě projektu SaharaMed a projektu středomoř -
ské sítě Seahorse27, které zahrnovaly některé významné činnosti, které nesplňovaly kritéria OECD.
26 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci: 
získané poznatky a vyhlídky do budoucnosti.
27 Na tuto skutečnost upozornil přezkum TPMA v polovině období v roce 2010, který zkoumal projekt atlantické sítě Seahorse a ostatní projekty 
a konstatoval, že řada projektů TPMA nemá žádný kód.25 Organizace pro hospodářskou 
spolupráci a rozvoj – výbor 
pro rozvojovou pomoc.
29
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
57 
Prověřovali jsme, do jaké míry byly výdaje TPMA alokovány na evropské soused -
ství, první prioritu GAMM (viz bod 9). Zeměpisné rozložení výdajů uvádí obrá -
zek 3  níže. Jedná se však pouze o odhad, neboť některé smlouvy se vztahovaly 
na více než jednu zemi nebo region (např. globální opatření se mohou týkat 
i zemí evropského sousedství). Analýza ukazuje, že jakkoli podstatná část smluv 
připadá na země politiky sousedství, přibližně polovina příslušela do jiných 
regionů. V letech 2007 až 2013 bylo 42 % celkových částek nasmlouváno v zemích 
východního a jižního evropského sousedství (59 % při kombinaci s globálními ak -
cemi), což však nelze opodstatněně označit za vysokou zeměpisnou prioritu a lze 
je dokonce považovat za nedostatečnou koncentraci dostupných prostředků pro 
zvládnutí narůstající nestability v oblasti migrace. Obrázek 3Kumulativní geografické rozložení smluv TPMA v období 2007–2013
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.Východní a jižní sousedství Globální akce včetně sousedství Zbytek světa kromě sousedství100 %38 %42 %41 %44 %47 %42 %
29 %23 %13 %14 %14 %17 %
33 %35 %46 %42 %39 %41 %
19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013miliony400
350
300
250
200
150
100
50
0
30
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
58 
Rovněž bylo možné jen obtížně kvantifikovat, jak byly finanční prostředky rozdě -
leny mezi jednotlivé tematické oblasti, neboť některá opatření spadala pod více 
témat. Celkové výdaje na TPMA za období 2007–2013 uvádí obrázek 4  níže.Obrázek 4Kumulativní tematické rozložení smluv TPMA v období 2007–2013
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.miliony400
350
300
250
200150
100
50
0
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
Prevence a detekce neregulérní migrace Podpora legální migrace a pracovní migraceAzyl a mezinárodní ochrana Posílení vazby mezi migrací a rozvojemPráva migrantů a boj proti obchodu s lidmi Více témat19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
21 %
5 % 7 % 79 % 8 %32 %18 %12 %25 %79 %
11 %
14 %
30 %
8 %6 %8 %22 %22 %11 %30 %28 %
11 %
22 %
22 %
8 %
9 %23 %
19 %
19 %
22 %
9 %
8 %10 %12 %20 %20 %18 %20 %
31
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
59 
Obdobná analýza smluv podepsaných v rámci evropského nástroje sousedství 
pro období 2008–2013 přinesla výsledky zachycené na obrázku 5 .Obrázek 5Kumulativní tematické rozložení smluv ENPI v období 2008–2013
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise.Prevence a detekce neregulérní migrace
Azyl a mezinárodní ochrana
Práva migrantů a boj proti obchodu s lidmiPodpora legální migrace a pracovní migrace
Posílení vazby mezi migrací a rozvojem
Více témat2008 2009 2010 2011 2012 2013400
350
300
250
200
150
100
50
0miliony
1949171222232367
68 %7 %17 %7 %
32
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
60 
Ze spojení těchto dvou tabulek vyplývá, že dva hlavní evropské nástroje vnějších 
výdajů v oblasti migrace, tedy TPMA a ENPI, soustředily většinu svých činností 
na prevenci nebo odhalování neregulérního přistěhovalectví (včetně ochrany 
hranic). Skutečnost, že bezpečnost a ochrana hranic byly ve výdajích evrop -
ské migrační politiky převažujícím prvkem, je nadřazena ostatním cílům, které 
vyzdvihuje globální přístup, jako je posilování vazeb mezi migrací a rozvojem 
a důraz na organizaci účinného řízení migrace v partnerství se zeměmi mimo EU, 
s cílem zohlednit hospodářské potřeby hostitelských zemí, rozvojové potřeby 
zemí původu a práva migrantů.
Intervence jsou rozloženy v široké zeměpisné oblasti
61 
Výdaje spojené s vnějším rozměrem migrace pokrývaly širokou škálu cílů, nástro -
jů a zeměpisných oblastí. To může omezovat jejich účinnost.
62 
Zdroje přidělené na pomoc zemím mimo EU značně zaostávaly za nutností rych -
lého růstu v důsledku významného zvýšení neregulérního přistěhovalectví ve 
Středomoří, zejména od roku 2013. Jelikož projekty byly součástí souboru tema -
tických priorit v mnoha zemích, nekoncentrovalo se ani v jedné partnerské zemi 
kritické množství finančních zdrojů. TPMA tudíž pokryl velkou zeměpisnou oblast 
a širokou škálu intervencí, které se značně liší svou povahou i rozsahem. Rozsah 
akcí tematického programu pro migraci a azyl a náročnost jeho cílů neodpovídaly 
omezenému objemu dostupných zdrojů, což znamená, že projekty byly rozloženy 
příliš řídce na to, aby vytvořily kritické množství, které by dostačovalo k dosaže -
ní významných výsledků v dotčených zemích. Tento stav omezil schopnost EU 
zajistit, aby její intervence v zemích mimo EU měly skutečně motivační účinek 
nebo aby EU s těmito zeměmi rozvinula účinnou spolupráci v otázkách migrace. 
V době, kdy jsou zdroje vzácné, musí být přidělovány na priority, u nichž existuje 
největší potenciál tvorby přidané hodnoty.
33
Ucelenost cílů, identifikace potřeb partnerské země  
a monitorování nástrojů je třeba zlepšit
63 
Stejná připomínka byla vznesena v tematické zprávě programu TPMA za obdo -
bí 2011–2013, která uváděla, že jeho velký zeměpisný rozsah a široká škála cílů 
v kombinaci s omezenými dostupnými zdroji vedou k nedostatečnému kritic -
kému množství, což značně snižuje dopad programu na dotčené země a brání 
EU využít toto financování jako skutečnou motivaci v její spolupráci se zeměmi 
mimo EU, a účinně tak spolupracovat s vládami těchto zemí v této oblasti.
64 
Dokládá to i projekt, jehož audit Účetní dvůr také provedl, tj. společná iniciativa 
EU a OSN „Migrace pro rozvoj“, jejímž cílem bylo pomoci posílit kladný dopad 
migrace a rozvoje skrze podporu a zapojení drobných aktérů a šířit celosvětově 
osvědčené postupy. Ačkoli jsme si byli vědomi toho, že se jedná o pilotní projekt, 
dospěli jsme ke stejným závěrům, jaké jsou uvedeny v hodnocení této iniciativy 
provedeném Komisí, která kritizovala jeho nedostatečné tematické a zeměpisné 
zaměření následovně: „Kvůli požadavku, aby program byl globální, a vzhledem 
k tomu, že 50 % financování bylo přiděleno zemím spadajícím do nástroje ENPI 
(země evropského sousedství) a 50 % zemím v rámci nástroje pro rozvojo -
vou spolupráci, neexistovalo v žádné ze zemí nebo regionů kritické množství 
projektů.“
65 
V důsledku omezených zdrojů, které jsou k dispozici pro řešení narůstajících 
problémů v oblasti migrace, hrozí, že opatření EU budou kvůli nedostatku jasně 
formulovaných a kvantifikovaných priorit promarněna.
34
 Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem 
migrace (TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří 
a Východního partnerství poznamenaly nedostatky
66 
Zkoumali jsme účinnost výdajů EU, konkrétně to, zda jsou projekty dobře navr -
ženy, zda jsou měřeny výsledky, zda jsou projekty prováděny ve stanovených 
lhůtách a zda je dosahováno plánovaných výsledků. Při šetření jsme analyzovali 
vybrané projekty a dostupné dokumenty týkající se monitorování a hodnocení. 
Přestože byla zjištěna řada nedostatků, podařilo se identifikovat i několik málo 
osvědčených postupů.
Posuzování účinnosti projektů zkomplikovaly 
nedostatky v operačních cílech a ukazatelích výsledků
67 
Aby bylo možné měřit výsledky projektu, kvantifikovat dosažený pokrok a určit, 
jak dalece výsledky splňují původní cíle, je nutné upřesnit operační cíle a vymezit 
výstupy a efekty na základě výchozích a cílových hodnot (viz glosář ).
68 
Zjistili jsme, že cíle projektů byly často stanoveny obecně, a proto bylo posouzení 
výsledků oproti uvedeným cílům velmi obtížné (viz rámeček 5 ). Ukazatele výsled -
ků často neodrážely dosažení cílů a v podstatě měly podobu ukazatelů výstupů. 
Jen málo kontrolovaných projektů mělo ukazatele s výchozími či cílovými hodno -
tami potřebnými pro měření pokroku při provádění projektu.
35
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatkyRámeček 5Příklad obtížně měřitelných výsledků
Projekt „Zajištění lepší ochrany přistěhovalců a zvýšení kapacity pro řízení toků smíšené migrace28 v Alžírsku“ 
měl tři specifické cíle:
1. konsolidace právních kapacit a postupů v oblasti migrace a azylu pro řízení toků smíšené migrace a hle -
dání udržitelných řešení;
2. pomoc při ochraně migrantů a žadatelů o azyl, zejména příslušníků zranitelných skupin, a poskytování 
humanitární pomoci těmto skupinám;
3. zvyšování povědomí a informovanosti občanské společnosti o problematice toků smíšené migrace.
i) Zaprvé, tyto cíle nebyly specifické (podle definice cílů „SMART“), neboť se týkají opatření, která byla 
příliš neurčitá nebo příliš obecná na to, aby je bylo možné kvantifikovat. Smlouva rovněž nestanovila 
žádnou reálnou metodu, jak míru dosažení cílů měřit. Například první a třetí cíl se měly měřit pomocí 
studií zveřejněných organizacemi a novinových článků o pokroku zaznamenaném v oblasti, jíž se 
projekt týká.
ii) Zadruhé, existovalo jen málo ukazatelů pro účely měření výkonnosti, a i tehdy, pokud byly tyto 
ukazatele kvantifikovatelné, kvantifikovány nebývaly a nezahrnovaly výchozí nebo cílové hodnoty. 
Jednou z plánovaných činností byl dobrovolný návrat uprchlíků (například do Nigérie) s pomocí ital -
ských odborů. Neexistoval žádný odhad počtu očekávaných návratů ani žádná analýza toho, zda byla 
země původu připravena navracející se migranty přijmout. Nebyly také uváděny žádné podrobnosti 
týkající se relevantních a spolehlivých informací, které by bylo třeba pro měření výsledků shromáždit. 
Za těchto okolností nebylo možné posoudit, jak dalece projekt napomohl zlepšení stávající situace.
iii) Třetí cíl vykazoval tytéž nedostatky. Provádění se opíralo o pořádání osvětových činností zaměře -
ných na občanskou společnost a o interinstitucionální dialog. Související ukazatel byl vymezen takto: 
„míra povědomí veřejnosti o specifických potřebách osob vyžadujících mezinárodní ochranu“. Tyto 
pojmy byly příliš neurčité na to, aby je bylo možné hodnotit.
28 Pojem „ smíšená migrace “ podle organizace IOM označuje komplexní pohyby obyvatelstva zahrnující osoby, které využívají stejné trasy a stejné 
způsoby dopravy, ale vykazují různorodé profily a cestují z různých důvodů.
36
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
69 
TPMA byl zřízen k posílení kapacity zemí původu a tranzitních zemí (viz ráme -
ček 6 ). Podporoval iniciativy v oblasti spolupráce a vedl země mimo EU k tomu, 
aby sdílely své zkušenosti a pracovní metody. Prostřednictvím projektů v rámci 
programu TPMA byly obvykle financovány výzkum, poradci, studijní návštěvy 
členských států EU, osvětové kampaně atd. Projekty TPMA tedy často měly cíle 
či činnosti, jejichž dopad na migraci bylo obtížné posoudit nebo toto posouzení 
bylo možné pouze v dlouhodobém horizontu.
Faktory poškozující účinnost
70 
Zjistili jsme, že plánovaných výsledků dosáhlo osm projektů. Ve třinácti jiných 
případech bylo plánovaných výsledků dosaženo pouze částečně. Často šlo o pro -
jektové cíle, které byly příliš obecné nebo obtížně měřitelné. Jeden projekt svých 
výsledků nedosáhl, ale stále probíhal a u dalšího projektu bylo na posuzování do -
sažených výsledků příliš brzy. V malém počtu případů účinnost projektu utrpěla 
politickou nestabilitou. V neposlední řadě byly některé projekty zjevně zaměřeny 
spíše na zájmy členských států, což omezilo jejich dopad v partnerských zemích 
(viz rámeček 7 ).Rámeček 6Příklad budování kapacit vedoucího k dlouhodobějším výsledkům
Projekty zaměřené na posílení migrace pracovních sil pomohly Moldavsku sjednat dvoustranné dohody o pra -
covních silách a sociálním zabezpečení s řadou členských států EU a zemí mimo EU a zahájit jednání o me -
zivládních dohodách týkajících se migrace zdravotnických pracovníků.
37
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
71 
S ohledem na kontext a složitost problematiky migrace jsme zjistili určitá zpož -
dění při realizaci projektů. Zkoumali jsme, do jaké míry byly vybrané projekty 
provedeny včas a přinesly výsledky v předpokládaném časovém rámci. Devět 
projektů bylo realizováno v plánovaných lhůtách, pět projektů bylo realizováno 
se zpožděním kratším dvanácti měsíců a pět projektů mělo zpoždění více než 
dvanáct měsíců. V době auditu stále probíhaly čtyři projekty. Rámeček 7Příklad částečně účinného projektu
Středomořská síť Seahorse
Účelem projektu bylo posílit kapacity severoafrických státních správ skrze zlepšení ostrahy hranic, aby bylo 
možné lépe řešit neregulérní přistěhovalectví a nezákonné obchodování. Cílem bylo vybudovat středomoř -
skou síť (Seahorse), která umožní rychlou a spolehlivou výměnu informací o neregulérním přistěhovalectví 
probíhajícím námořní cestou, a to pomocí kontaktních míst v dotčených afrických státech. Středomořská síť 
Seahorse měla pro EU strategický význam, neboť souvisí i s rozvojem Evropského systému ostrahy hranic 
EUROSUR29. Rok po zahájení projektu bylo dosaženo mizivých výsledků. Ačkoli byly zahájeny některé činnosti 
(odborná příprava, schůzky technických pracovních skupin a první národní kontaktní místo), jedinou zemí, 
která se k síti připojila, byla Libye a provádění projektu bylo závažně narušeno panující atmosférou nedosta -
tečné bezpečnosti a nestability. Přijetí Libye bylo v rozporu s postoji Komise, která by se raději vyhnula politic -
ky nestabilním státům. Alžírské orgány potvrdily, že s účastí váhají, neboť pobídky jsou slabé a nároky týkající 
se bezpečnosti příliš zatěžující.
29 Jak zdůraznila Rada pro zahraniční věci dne 18. listopadu 2013 – viz dokument Rady č. 16364/13 ze dne 18. a 19. listopadu 2013.
38
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
72 
V některých případech byla důvodem omezeného úspěchu politická nestabilita. 
Projekt SaharaMed byl zahájen v roce 2010 na pozadí významných migračních 
toků do Libye a přes Středozemní moře do Itálie. S realizací se započalo ještě 
před revolucí v Libyi v roce 2011 a následně byla uzpůsobena, aby zohlednila 
novou porevoluční situaci. Obecně bylo cílem projektu zlepšit nebo konsolidovat 
zdroje pro boj s neregulérním přistěhovalectvím, bránit neregulérnímu přistěho -
valectví a zadržovat neregulérní přistěhovalce při pobřeží Středozemního moře, 
vyšetřovat a stíhat nezákonné obchodování, zvláště s lidmi, a efektivně řídit 
nejen zacházení se zadrženými migranty v souladu s mezinárodními pravidly, ale 
i vyhledávací a záchranné operace. Politická nestabilita v zemi a nedostatky při 
řízení projektu vedly v roce 2011 k pozastavení na 12 měsíců, následovalo dvanác -
timěsíční prodloužení, další sedmiměsíční pozastavení v roce 2014, doprovázené 
ztrátou části investic. Z celkové částky 10 milionů EUR byly podle finanční zprávy 
dostupné v době auditu v rámci projektu vynaloženy jen 3 miliony EUR. Komise 
na začátku provádění předem vyplatila 5,8 milionu EUR. Vzhledem k obtížnosti 
situace nebyly některé služby na podporu záchranných operací a pro boj s ob -
chodováním s lidmi na moři, například vozidla záchranné služby nebo opravy lodí 
poškozených ve válce, v době auditu zajištěny.
73 
Předchozí body popisují řadu nedostatků, které mají dopad na účinnost projektů. 
Nalezli jsme i malý počet případů, kdy se podařilo tyto nedostatky vhodně vyře -
šit, což kladně ovlivnilo účinnost dotčených projektů. Rámeček 8Příklad osvědčené praxe
Jedním takovým příkladem je projekt „Podpora dodržování práv subsaharských migrantů v Maroku“. Cílem 
tohoto pokračujícího projektu, který začal v lednu 2013 (2 miliony EUR), bylo pomoci podpořit dodržování 
práv subsaharských migrantů v provinciích v okolí Rabatu, Tangeru a Casablanky. Projekt byl dobře připraven, 
reagoval na místní potřeby a stanovil omezený počet operačních cílů (např. „zlepšit způsob přijímání migran -
tů a snížit riziko plošného vyloučení“), byly stanoveny i konkrétní očekávané výsledky (např. přibližně 4 500 
mimořádně zranitelných migrantů bylo ubytováno ve třech vzorových přijímacích střediscích a institucionální 
partneři uznávaly a dodržovaly jejich práva) a kvantifikovatelné ukazatele spolu se zdroji a způsoby jejich 
ověřování.
Byly poskytovány podrobné zprávy vycházející z ověřitelných skutečností, které jasně prokazovaly, že je 
postupně dosahováno cílů (v době auditu však bylo příliš brzy na hodnocení celkového dopadu nebo efektu 
projektu). Projekt úzce spolupracuje s ostatními dárcovskými iniciativami a aktivně se pokouší zapojit vládu 
i místní orgány. Delegace EU je průběžně dobře informována a zajišťuje soustavné monitorování.
39
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
Problematika účinnosti ve třech klíčových oblastech
74 
Následující oddíly se zabývají účinností ve třech klíčových oblastech:
 ο vazba mezi migrací a rozvojem (kladný dopad migrace na rozvoj), která je 
jednou z priorit EU,
 ο podpůrná opatření zaměřená na návrat a zpětné přebírání osob,
 ο ochrana lidských práv, která je průřezovým cílem, jenž má být sledován ve 
všech projektech.
Vazba mezi migrací a rozvojem
75 
Vazba mezi migrací a rozvojem je jednou ze čtyř priorit globálního přístupu 
k migraci a mobilitě (GAMM) (viz bod 7). Obecně se zmiňuje i v nařízení o nástroji 
pro rozvojovou pomoc: „maximalizace rozvojového dopadu zvýšené regionální 
a globální mobility osob, zvláště dobře řízené pracovní migrace, […] zlepšování 
všeobecného chápání příčinné souvislosti mezi migrací a rozvojem“. Je jednou 
z klíčových akcí čtvrtého pilíře „nová pravidla legální migrace“ evropského pro -
gramu pro migraci, který Komise zveřejnila v květnu 2015.
76 
Stěžejním projektem tematického programu v této oblasti byla společná iniciati -
va v oblasti migrace a rozvoje (JMDI), která měla rozpočet ve výši 15 milionů EUR 
a byla prováděna v rámci rozvojového programu Organizace spojených národů. 
Obecným cílem iniciativy bylo posílit kladný dopad migrace skrze podporu a za -
pojení drobných aktérů a šířit celosvětově osvědčené postupy. Byly stanoveny tři 
základní cíle:
a) posílit kapacitu drobných aktérů fungovat účinněji navrhovat a provádět 
iniciativy v oblasti migrace a rozvoje;
b) usnadnit vytváření sítí a sdílení znalostí mezi odborníky v oblasti migrace 
a rozvoje v praxi;
c) vydávat doporučení pro odborníky v praxi a politické činitele a šířit je na 
vnitrostátní a mezinárodní úrovni.
40
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
77 
Na přílišnou neurčitost cílů znemožňující jejich řádné posouzení upozornilo již 
externí hodnocení v roce 201130, které zdůraznilo, že za výsledky v souladu s cíli 
by bylo možné považovat v podstatě jakékoli zjištěné výsledky. Řídící výbor JMDI 
závěry tohoto hodnocení neprojednal.
78 
Celková výkonnost a výsledky programu JMDI měly být měřeny pomocí ukaza -
telů, jako je počet hodin školení zajištěných v oblasti budování kapacit, četnost 
komunikace nebo míra zapojení do on-line diskusí, počet stažení, vytvořený 
a distribuovaný obsah, počet návštěvníků virtuálního veletrhu a příručka osvěd -
čených postupů v oblasti migrace a rozvoje. Tyto ukazatele jasně neuváděly, jak 
lze zvýšit kladný dopad migrace na rozvoj, nebo jakých konkrétních výsledků by 
mohlo být dosaženo z hlediska kvality a množství.
79 
Hlavní úspěchy JMDI spočívaly v přípravě a zahájení výzvy k předkládání návrhů 
pro 55 malých projektů, které měly být realizovány v 16 zemích, a to za účasti 
organizací diaspory ve 27 členských státech EU, a ve vypracování příručky osvěd -
čených postupů systematizovaných a stanovených na základě výsledků projektů. 
Rovněž umožnil vytváření sítí a sdílení znalostí mezi odborníky v oblasti migrace 
a rozvoje v praxi. Projekt se navíc dále zviditelnil na mezinárodních fórech, jako 
např. na výročním Globálním fóru o migraci a rozvoji.
80 
Zkoumali jsme vzorek projektů zahájených v rámci pilotní iniciativy JMDI na 
základě výzvy k předkládání návrhů. Výsledky byly smíšené: cíle byly často příliš 
náročné nebo byla vazba mezi migrací a rozvojem nejasná a ne všechny projekty 
byly udržitelné. V jednom projektu v Maroku zakládaly ženy z regionu s vyso -
kou mírou emigrace družstva a byly schopny provozovat udržitelné výdělečné 
činnosti (např. prodej koření, vedení obchodu se sladkým pečivem) a rozvíjet 
základní znalost čtení a psaní. Družstva měla být zakládána s úzkou a aktivní 
účastí marocké diaspory v Itálii. Ačkoli ke vzniku družstev došlo, marocká diaspo -
ra v Itálii nebyla významně zapojena.30 Evaluation of the EC/UN Joint 
Migration and Development 
Initiative  (Hodnocení společné 
iniciativy EK/OSN v oblasti 
migrace a rozvoje), IBF 
International Consulting 2011.
41
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
81 
Zkoumané projekty měly omezený dopad a životaschopnost a týkaly se spíše roz -
voje než migrace. Do projektů navštívených v Maroku, Gruzii a Alžírsku se zapo -
jovali účastníci ve velmi lokálním měřítku a projekty se týkaly velmi omezeného 
počtu lidí. Vzhledem k obecnému cíli JMDI, kterým bylo určit osvědčené postupy, 
byl dopad jejich šíření ve větším měřítku nezbytně omezen.
Opatření podpory pro návraty a zpětná přebírání: omezený 
dopad a nerovná podpora ze strany zemí mimo EU
82 
Politika EU v oblasti zpětného přebírání neregulérních migrantů byla zavedena 
v roce 1999 Amsterodamskou smlouvou, která Unii dala pravomoc sjednávat 
a uzavírat dohody o zpětném přebírání osob s třetími zeměmi. Tyto dohody mají 
podobu dohod o spolupráci, jež zemi původu nebo tranzitní zemi usnadňují 
vydávání průkazů pro státní příslušníky zemí mimo EU, kteří nemají pas a prochá -
zejí procesem vyhoštění. Tato politika byla formalizována ve směrnici o navracení 
z roku 200831.
83 
EU uzavřela 17 dohod o zpětném přebírání osob včetně pěti dohod se zeměmi 
evropského sousedství. Kromě toho různé členské státy podepsaly se zeměmi 
mimo EU dvoustranné dohody. Například Gruzie uzavřela jak dohodu o zpětném 
přebírání osob s Unií, tak řadu bilaterální dohod o zpětném přebírání osob s člen -
skými státy.
84 
Výdajové programy EU týkající se navracení a zpětného přebírání poskytovaly 
služby migrantům, kteří čelí dobrovolnému nebo nucenému návratu. Byla po -
skytována pomoc s profesním začleněním a odborným vzděláváním, zakládáním 
podniků a zdravotní péčí. Programy také pomáhaly státním správám, které se 
zabývají navrátilci a zpětně přebíranými osobami, a to prostřednictvím studií, vý -
měn a pomoci s pořádáním kampaní, jejichž účelem je zvýšit povědomí o rizicích 
neregulérního přistěhovalectví a obchodování s lidmi.31 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2008/115/
ES ze dne 16. prosince 2008 
o společných normách 
a postupech v členských 
státech při navracení 
neoprávněně pobývajících 
státních příslušníků třetích 
zemí (Úř. věst. L 348, 
24.12.2008, s. 98).
42
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
85 
Z 23 projektů, které Účetní dvůr zkoumal, se pět týkalo zpětného přebírání osob 
a dosahovalo celkové hodnoty 20,5 milionu EUR. Tato částka byla rozdělena mezi 
evropský nástroj sousedství a partnerství (16,31 milionu EUR) a tematický pro -
gram pro migraci a azyl (4,19 milionu EUR). Projekty byly často spíše menší a jejich 
výsledky a účinnost byly omezené (viz rámeček 9 ).Rámeček 9Projekt zpětného přebírání v Gruzii
Podpora gruzínských vracejících se a repatriovaných migrantů a provádění dohody o zpětném přebí -
rání osob mezi EU a Gruzií
Účelem tohoto projektu (v hodnotě 3 miliony EUR) bylo posílit kapacitu státní správy při řízení vracejících se 
a repatriovaných migrantů, pomoci s opětovným hospodářským a sociálním začleněním gruzínských státních 
příslušníků a připravit informační kampaň.
Projekt přispěl k vypracování vnitrostátní strategie a právních předpisů týkajících se migrace. Byla zřízena 
dvě střediska profesního poradenství a náborové činnosti, aby pomáhala s opětovným začleněním navrátil -
ců. V době auditu však nebylo jisté, zda tato střediska budou po skončení projektu nadále v provozu, neboť 
financování mělo pocházet z EU prostřednictvím Mezinárodní organizace pro migraci (IOM), nikoli z místních 
zdrojů.
Bylo plánováno, že službu umisťování na trh práce využije 700 osob. Nakonec služba pomohla 423 lidem, 
z nichž 119 nalezlo práci a u 83 bylo zjištěno, že v zaměstnání zůstávali i na konci projektu.
Posledním opatřením bylo zajistit dočasné ubytování pro 180 osob. Této podpory využilo jen 13 osob.
Pomoc při budování účinného systému řízení zpětného přebírání ve třech kavkazských státech
Účelem tohoto projektu (v hodnotě 1,5 milionu EUR) bylo pomoci vybudovat účinný systém řízení zpětného 
přebírání v Arménii, Ázerbájdžánu a Gruzii. Celkem 20 % projektových nákladů nesly členské státy EU. Čin -
nosti v rámci projektu zahrnovaly program posilování kapacit a studijní návštěvy několika členských států EU 
(zúčastnilo se devět úředníků), zatímco asistované dobrovolné repatriace využilo 110 cizích státních příslušní -
ků s bydlištěm v Gruzii. V rámci projektu byl zřízen systém elektronické správy případů zpětného přebírání na 
internetu (RCMS), kde mohly členské státy registrovat a zpracovávat žádosti o zpětné přebírání osob. K sys -
tému se v roce 2014 připojilo několik členských států, na kvantifikaci jakýchkoli výsledných přínosů v oblasti 
efektivnosti bylo však zatím brzy.
43
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
86 
Úspěch kontrolovaných projektů byly omezené, protože:
a) Politiku zpětného přebírání si některé partnerské země mylně interpretu -
jí jako složku bezpečnostní politiky EU. Často je považována za výměnný 
obchod za zjednodušení vízového režimu ve východních státech nebo za 
obchodní dohody s vládami jižních zemí.
b) Členské státy migranty žijících v EU na jejich návrat domů účinně 
nepřipravují32.
c) V neposlední řadě si mnoho migrantů není vůbec vědomo, že je k dispozici 
pomoc při jejich zpětném přebírání, a problémy, s nimiž se mohou setkávat 
při reintegraci, vedou k vysoké míře reemigrace33.
Ochrana lidských práv: součást kontrolovaných projektů, ale 
ne vždy úspěšně realizována
87 
Mnoho dokumentů uvádí závazek dodržovat lidská práva, mimo jiné i sdělení, 
které vydala Komise v návaznosti na arabské jaro34. Ve své první zprávě o globál -
ním přístupu k migraci a mobilitě Komise upozornila, že budování partnerství 
v oblasti mobility závisí na lepší vyváženosti tematických priorit; konkrétně je za -
potřebí větší důraz na legální přistěhovalectví, ochranu uprchlíků a lidská práva35. 
Při přijímání zprávy tyto závěry potvrdila i Rada.
88 
Zjistili jsme, že většina kontrolovaných projektů se v rámci svých cílů lidskými 
právy přímo či nepřímo zabývala. Jako příklad lze uvést prosazování práv migran -
tů v Maroku a Alžírsku a výstavbu středisek pro příjem migrantů podle meziná -
rodních norem v rámci ukrajinského programu zpětného přebírání osob. V praxi 
však například v případě ukrajinských přijímacích středisek nebyla předpokládá -
na žádná odborná příprava, která by orgánům provozujícím střediska pomohla 
dodržovat mezinárodní normy lidských práv. Zacházení s migranty, žadateli o azyl 
a uprchlíky na Ukrajině opakovaně kritizovaly mezinárodní organizace a občan -
ská společnost.32 Picard, E. a Greco Tonegutti, R., 
Study on the results of concrete 
migration and development 
projects financed from the 
Aeneas and TPMA programmes  
(Studie výsledků konkrétních 
projektů v oblasti migrace 
a rozvoje v rámci programů 
Aeneas a TPMA), říjen 2014, 
http://ec.europa.eu/
europeaid/sites/devco/files/
study-migration-and-
development-20141031_
en.pdf .
33 Podle studie zveřejněné na 
stránkách projektu CARIM-
East je 40 % rozhodnuto kvůli 
obtížím, jimž čelí při repatriaci, 
znovu emigrovat. Viz Mirian 
Tukhashvili, The demographic 
and economic framework of 
circular migration in Georgia 
(Demografický a ekonomický 
rámec cirkulační migrace 
v Gruzii), CARIM-East 
vysvětlivka 12/89.
34 KOM(2011) 303 v konečném 
znění ze dne 25. května 2011 
„Nový přístup k sousedství, jež 
prochází změnami“.
35 COM(2014) 96 final.
44
Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem migrace 
(TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří a Východního 
partnerství poznamenaly nedostatky
89 
Projekt SaharaMed, který získal financování ve výši 10 milionů EUR na zlepšení 
kapacit pro řešení neregulérního přistěhovalectví a prevenci a zadržování ne -
regulérních imigrantů ve Středomoří, neobsahoval žádná preventivní opatření, 
která by zaručovala dodržování práv migrantů, ať už prostřednictvím konkrétních 
činností nebo nákupem vybavení. Při posouzení rizik se nijak nezohlednil me -
chanismus reakce na porušování lidských práv. Když na konci roku 2012 Evropský 
parlament požadoval zřízení účinných mechanismů monitorování pro ochranu 
lidských práv36, vedoucí projektu reagoval tak, že přizval italskou nevládní organi -
zaci, aby rozvíjela kapacitu libyjských orgánů poskytnout ochranu. Mnoho zpráv 
uvádělo četná porušování lidských práv v střediscích pro zadržení a libyjské orgá -
ny i přes existenci formální dohody pomoc nevládní organizace odmítly37. Sama 
nevládní organizace navrhla, aby byl projekt SaharaMed v roce 2013 ukončen. 
Projekt byl dle očekávání pozastaven a v roce 2014 byl doplněn dvěma dalšími, 
které se zaměřovaly na ochranu a dodržování lidských práv migrantů v Libyi38.36 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 
22. listopadu 2012 o situaci 
migrantů v Libyi 
(2012/2879(RSP)).
37 http://www.amnesty.org/en/
news/libya-refugees-asylum-
seekers-and-migrants-held-
indefinitely-deplorable-
conditions-2013-06-20 ; http://
www.hrw.org/
news/2014/06/22/
libya-whipped-beaten-and-
hung-trees .
38 „Ochrana zranitelných 
obyvatel v Libyi“ 
(5 milionů EUR) a „Na právech 
založená podpora azylového 
systému a řízení migrace 
v Libyi“ (10 milionů EUR).
45
 Obtížná koordinace mezi několika partnery na 
různých úrovních
90 
Svou úlohu při správě a řízení politiky v oblasti migrace hraje roli velmi mnoho 
partnerů v EU, členských státech i zemích mimo EU. Na této činnosti se podílí ně -
kolik ředitelství a útvarů Komise (včetně GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, 
GŘ pro migraci a vnitřní věci, GŘ pro rozšíření a v poslední době GŘ pro politiku 
sousedství a jednání o rozšíření, jakož i ESVČ) v partnerství s členskými státy a ze -
měmi mimo EU, jejichž očekávání se mohou lišit.
Správa byla složitá
91 
Organizační schéma provádění politiky v oblasti migrace v orgánech EU (viz 
příloha V ) bylo složité. Objevovaly se nedostatky ve vazbách mezi hlavními part -
nery – jak mezi ředitelstvími a útvary Komise, tak mezi Komisí v Bruselu a jejími 
delegacemi.
92 
Rada, Komise a řada pracovních skupin často potvrzují potřebu zlepšit vnitř -
ní koordinaci mezi klíčovými útvary Komise  – zvláště mezi GŘ pro mezinárodní 
spolupráci a rozvoj a GŘ pro migraci a vnitřní věci, což jsou dvě hlavní partnerská 
generální ředitelství.
93 
I přes úsilí Komise o řízení oblasti migrace napříč jednotlivými oblastmi politi -
ky a útvary (rozvojová spolupráce, evropské sousedství, rozšíření a zahraniční 
a vnitřní věci), neexistovala žádná funkční strategie nebo mechanismus zajišťující 
koordinaci mezi oblastmi politiky, fondy nebo generálními ředitelstvími.
94 
Financování GAMM je důležitým prvkem jeho úspěšné realizace. Členské státy 
mohou na jeho financování přispět přímo, účinný koordinační mechanismus je 
proto důležitý. Na úrovni GAMM však neexistoval žádný přehled, který by zejmé -
na stanovoval, kdo co financuje a jak se prostředky rozdělují.
46
Obtížná koordinace mezi několika partnery na různých 
úrovních
95 
Účetní dvůr bere na vědomí nedávnou vnitřní reorganizaci Komise (např. zřízení 
kolegií komisařů mající za cíl zlepšení koordinace).
96 
Interně byla koordinace mezi GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a GŘ pro 
migraci a vnitřní věci posílena, do značné míry díky tomu, že na GŘ pro migraci 
a vnitřní věci pracují zaměstnanci se zkušenostmi v oblasti rozvoje a GŘ pro me -
zinárodní spolupráci a rozvoj má zaměstnance se zkušenostmi v oblasti vnitřních 
věcí. V současné době je lépe chápán společný zájem na činnostech EU v oblasti 
migrace a rozvoje.
97 
V kontrolovaném období nebyla ESVČ, které začala fungovat teprve na přelomu 
let 2010/2011, schopna v plném rozsahu plnit své úkoly, navzdory důrazu Rady, 
vyjádřenému v GAMM, na nutnost více vzájemně přiblížit vnitřní a vnější rozměr 
migrační politiky EU. To částečně vysvětlují nedostatečné tematické odborné 
znalosti ESVČ v oblastech, které zahrnují politiku v oblasti migrace a azylu – což 
je nedostatek, na nějž Účetní dvůr upozornil ve zvláštní zprávě zveřejněné v roce 
201439.
98 
Špatná koordinace mezi Komisí v Bruselu a delegacemi EU v partnerských zemích 
vedla k neúčinnosti. Vzhledem k tomu, že u mnoha kontrolovaných projektů, jak 
bylo zjištěno, chyběla reálná představa o očekáváních a konkrétní situaci partner -
ské země, bylo na škodu, že delegace nebyly dostatečně zapojeny do plánování.
99 
Do jisté míry zodpovídala za tyto nedostatky Komise v Bruselu, která neposky -
tovala delegacím potřebné informace, zejména u projektů zahrnujících více než 
jednu zemi. Zjistili jsme, že dotčené delegace nebyly vždy informovány. Komise 
také opomíjela doporučení externích hodnotitelů týkající se obecného sdílení 
osvědčených postupů zjištěných při provádění projektů v daném místě.39 Zvláštní zpráva č. 11/2014 
„Ustavení Evropské služby pro 
vnější činnost“ ( http://eca.
europa.eu ).
47
Obtížná koordinace mezi několika partnery na různých 
úrovních
100  
Nedostatečná koordinace tudíž vedla ke ztrátě získaných informací a ke zdvojo -
vání činností. Účinnost projektu se například snižovala v případě, kdy se zbytečně 
opakovaly již dostupné studie.
Partnerství v oblasti mobility: potřeba vyjasnit 
koordinaci
101  
Partnerství v oblasti mobility se budují podle standardního modelu, jenž variuje 
podle příslušných potřeb, zájmů a kapacity partnerské země a EU. Vyjednávání 
a realizace partnerství v oblasti mobility monitoruje (na úrovni strategie a politi -
ky) rámcová pracovní skupina pro azyl a migraci. Odbornější a provozní aspekty 
realizace dále monitoruje expertní skupina složená ze zástupců členských států, 
příslušných ředitelství Komise (GŘ pro migraci a vnitřní věci, GŘ pro mezinárodní 
spolupráci a rozvoj a GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření), ESVČ a pří -
slušných agentur EU.
102  
Koordinace je nadále nezbytná například proto, aby členské státy pravidelně ak -
tualizovaly a sdílely „srovnávací přehledy“ partnerství a aby informovaly agentu -
ru Frontex o dvoustranných projektech, aby nedocházelo ke zdvojování.
Výhled do budoucnosti
103  
Nový víceletý finanční rámec (2014–2020) a zahájení nového funkčního obdo -
bí Komise na konci roku 2014 otevřely příležitosti k posílení koordinace vnější 
migrační politiky Unie. Migrace byla označena za jednu z priorit nové Komise 
a zvláštní odpovědnost za tuto oblast byla svěřena jednomu z komisařů. Evrop -
ský program pro migraci, který Komise zveřejnila v květnu 2015, určuje „čtyři 
pilíře pro lepší zvládání migrace“ a podtrhuje nezbytnost „posílené soudržnosti 
různých oblastí politiky, jako je rozvojová spolupráce, obchod, zaměstnanost, 
zahraniční politika a politika vnitřních věcí“. Lepší spolupráce se zeměmi původu 
a tranzitu, podporovaná delegacemi EU, které hrají aktivnější roli, pomůže zlepšit 
monitorování zpětného přebírání osob. Komise rovněž požaduje důraznější akce 
zaměřené na propojení migrace a rozvojové politiky prostřednictvím maximaliza -
ce rozvojových přínosů pro země původu.
48
 Závěry a doporučení
Závěr 1 – Výdaje EU související s migrací ze zemí mimo 
EU sledovaly širokou řadu obecných cílů, které nebyly 
dostatečně rozpracovány do podoby provozních cílů 
podpořených ukazateli výsledků. Monitorování a hodnocení 
je nutno dále zlepšit.
a) Vnější migrační politika se prováděla prostřednictvím několika výdajových 
nástrojů, z nichž každý má vlastní cíle. Tyto cíle nebyly navzájem propojeny 
a nástroje nestanovily jasnou strategii, podle níž by bylo možné určit rozsah 
jejich přínosu. Je tudíž nejasné, čeho měly na úrovni EU dosáhnout (viz body 
27–31).
b) Velmi obecné cíle tematického programu nebyly dále členěny do operačních 
cílů uzpůsobených potřebám partnerů. Ukazatele používané k monitorování 
zahrnovaly jen několik málo cílů a byly nesourodé, ukazatele se také v čase 
měnily a nebyly pečlivě monitorovány. Číselné údaje byly vzácné a celkově 
nespolehlivé. Ukazatele používané na různých úrovních politiky (na úrovni 
strategického rámce, rozpočtu a výročních zpráv o činnosti) byly nesourodé 
a nesourodost panuje rovněž mezi těmito ukazateli a ukazateli vymezenými 
na úrovni projektů (viz body 32–47).
c) Neexistovala matice pro korelaci cílů a ukazatelů na všech úrovních (od 
jednotlivých projektů po výroční zprávu o činnosti) pro všechny výdajové ná -
stroje. Výsledky politiky tudíž nebylo možno monitorovat ani řádně komplex -
ním a koordinovaným způsobem vykazovat (viz body 49–51).
d) Kvůli nedostatkům informačních systémů Komise nebylo možné určit, do 
jaké míry byly finanční prostředky EU přidělovány (prostřednictvím TPMA) na 
hlavní priority zemí evropského sousedství. Bez kvantitativního hodnocení 
prioritních potřeb nebylo možné posoudit, zda současná úroveň podpory 
v zemích evropského sousedství byla odpovídající (viz body 52–56).
e) Výdaje spojené s vnějším rozměrem migrace v zemích evropského sousedství 
se vyznačovaly velkou tematickou a zeměpisnou rozmanitostí. To omezilo 
jejich účinnost, neboť nebylo možno shromáždit kritické množství finan -
cování, které by se zaměřilo na skutečné potřeby prioritních regionů (viz 
body 58–65).
49 Závěry a doporučení 
Doporučení 1–Vyjasnit cíle, rozvinout, rozšířit a zlepšit rámec 
měření výkonnosti a soustředit dostupné finanční zdroje na 
jasně vymezené a kvantifikované cílové priority
Komise by měla stanovit jasné a konkrétní cíle politiky prováděné prostřednic -
tvím uceleného souboru výdajových nástrojů EU. Aby maximalizovala dopad, 
měla by přidělovat zdroje pro opatření a zeměpisné oblasti v souladu s jasně 
vymezenými a kvantifikovanými prioritami. Rozpočtové a projektové řízení by 
mělo být dostatečně pružné, aby se přizpůsobilo rychlým změnám. Komise by 
měla zajistit, aby byly na úrovni projektu na základě prováděných činností vy -
mezeny ukazatele výsledků, měřitelné cíle a výchozí hodnoty. Ukazatele by měly 
zůstávat konstantní v čase, měly by být srovnatelné a měly by být systematicky 
shromažďovány kvantitativní údaje. Měla by být vypracována matice pro korelaci 
cílů a ukazatelů na všech úrovních a pro všechny výdajové nástroje EU, aby bylo 
možné výsledky politiky správně prezentovat a komplexním a koordinovaným 
způsobem vykazovat.
Doporučení 2 – Používat v informačních systémech Komise 
vhodné kódování
Komise by se měla snažit zavést pro opatření v oblasti vnějšího rozměru migrace 
vhodný systém kódování nebo vyvinout vhodnou metodiku umožňující vytvořit 
si ucelenější přehled o výdajích na migraci s cílem určit a monitorovat výdaje EU 
v této oblasti (podle druhu a místa) a doplnit kódovací systém OECD DAC.
Závěr 2 – Účinnost výdajů EU spojených s vnějším rozměrem 
migrace (TPMA a ENPI) v zemích jižního Středomoří 
a východního partnerství poznamenaly nedostatky
a) Výsledky projektů často nebylo možné změřit, protože cíle byly ambiciózní 
nebo příliš obecné. Ukazatele výsledků měly často podobu ukazatelů výstu -
pů, a proto neuváděly, zda bylo cílů dosaženo (viz body 67–72).
b) Cíl posílit vztah mezi migrací a rozvojem byl částečně realizován. Nakolik 
lze usuzovat z kontrolovaných projektů, přínos migrantů navrátivších se do 
domovské země byl omezený (viz body 75–81).
50 Závěry a doporučení 
c) Projekty zaměřené na podporu návratů a zpětného přebírání měly jen ome -
zené výsledky, neboť příslušnou politiku si některé partnerské země mylně 
interpretovaly jako složku bezpečnostní politiky EU, což ztěžovalo její přijetí. 
Členské státy dále účinně nepřipravují migranty na jejich návrat domů (viz 
body 82–86).
d) Cíle většiny kontrolovaných projektů teoreticky zahrnují závazek ve prospěch 
dodržování lidských práv, nalezli jsme však několik příkladů, kdy tento záva -
zek nebyl v praxi dodržován (viz body 87–89).
Doporučení 3 – Zlepšit přípravu a výběr projektů
Komise by měla zlepšit počáteční plánování projektů tak, že bude vyžadovat 
relevantní, dosažitelné a měřitelné cíle (a zajistí, aby byly tyto požadavky jasně 
začleněny do smluvních vzorů a pokynů a byly následně uplatňovány). Ukazatele 
projektů by měly obsahovat ukazatele výsledků.
Doporučení 4 – Dále upevnit vazbu mezi rozvojem a migrací
Komise by měla dále vyjasnit svou koncepci, aby migrace kladně ovlivňovala roz -
voj. Měla by zajistit, aby programy a projekty kladly na migraci větší důraz, a měla 
by se snažit vymezit, jaké politiky jsou k dosažení pozitivních dopadů zapotřebí.
Závěr 3 – Koordinace výdajů EU spojených s vnějším 
rozměrem migrace (TPMA a ENPI) mezi aktéry na různých 
úrovních byla obtížná
Složité správní mechanismy oslabují koordinaci mezi subjekty EU na všech úrov -
ních, zejména mezi generálními ředitelstvími a mezi Komisí v Bruselu a delegace -
mi EU v partnerských zemích. Bez ohledu na nedávné iniciativy v této oblasti je 
nutná další racionalizace. Na úrovni GAMM neexistoval žádný přehled financová -
ní, který by Komisi a členským států stanovil, kdo co financuje (viz body 91–100).
51 Závěry a doporučení 
Doporučení 5 – Zavést vnitřní a vnější dialog, aby se zlepšila 
koordinace
Komise a ESVČ by měly posílit kapacity delegací EU v otázkách migrace. Komise 
by měla usilovat o vytvoření přehledu financování, který bude uvádět, kdo co 
financuje v rámci GAMM.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
25. února 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

52
 Přílohy
Partnerství v oblasti mobility podepsaná mezi EU, členskými státy EU a zeměmi 
mimo EU
Kapverdy Moldavsko Gruzie Arménie MarokoÁzerbá -
jdžánTunisko Jordánsko
Datum 2008 2008 2009 2011 2013 2013 2013 2014
EU X X X X X X X X 8
Francie X X X X X X X X 8
Německo X X X X X X 6
Itálie X X X X X X 6
Polsko X X X X X X 6
Švédsko X X X X X X 6
Belgie X X X X 4
Bulharsko X X X X 4
Česká republika X X X X 4
Nizozemsko X X X X 4
Portugalsko X X X X 4
Rumunsko X X X X 4
Španělsko X X X X 4
Dánsko X X X 3
Řecko X X X 3
Litva X X X 3
Spojené 
královstvíX X X 3
Kypr X X 2
Maďarsko X X 2
Slovensko X X 2
Slovinsko X X 2
Estonsko X 1
Lotyšsko X 1
Lucembursko X 1
Rakousko 0
Chorvatsko 0
Finsko 0
Irsko 0
Malta 0
Členské státy 
celkem4 15 16 10 9 8 10 11Příloha I
53 Přílohy 
Částky, které byly přiděleny na závazky, k nimž byla uzavřena smlouva a které byly 
vyplaceny v oblasti vnějšího rozměru politiky migrace v období 2007–2013 (v mil. EUR)
Rozpočtové závazky Smlouvy podle hodnoty Počet smluv Platby
TPMA 379,78 375 256 304,30
ENPI 376 64
DCI (kromě TPMA) 190 64
ERF 156 27
EIDHR 7 43
IFS 5 4
NPP 309 76
CELKEM 1 418 534 304,30
Údaje nejsou k  dispoziciPříloha II
54 Přílohy 
Výdaje na vnější migrační politiku: několik nástrojů pro výdaje EU, z nichž každý má 
vlastní cíle a strategie
 Nástroj pro rozvojovou spolupráci ( Development Cooperation Instrument ) (1. DCI – TPMA, 2. DCI – 
ostatní) : příslušné nařízení stanoví hlavní a zastřešující cíle, odkazuje na cíle zeměpisných a tematických 
programů a zaměřuje se na cíle stanovené v jiných dokumentech o politikách nebo externích dokumentech 
(rozvojové cíle tisíciletí a cíle schválené Organizací spojených národů a jinými mezinárodními organizacemi). 
Nástroj se provádí ve všech zemích mimo EU kromě zemí majících nárok na předvstupní pomoc. Pokud jde 
o zeměpisné programy, nejsou zahrnuty země způsobilé pro účely Evropského rozvojového fondu, evropské -
ho nástroje sousedství nebo nástroje předvstupní pomoci, ani země, které podepsaly dohodu o partnerství 
AKT-EU (s výjimkou Jižní Afriky).
3. Evropský nástroj sousedství a partnerství , který částečně zahrnoval také migraci, sám o sobě nevyme -
zoval cíle politiky. Příslušné nařízení uvádělo, že prioritní cíle mají být stanoveny ve strategických dokumen -
tech pro určitou zemi nebo region (které má přijmout Komise). Jestliže se EU s dotčenou zemí nedohodla na 
žádných specifických cílech, měly být plněny cíle politiky EU, (není však upřesněno jaké).
4. Evropský rozvojový fond : ustanovení ERF jsou obdobná jako ustanovení nástroje pro rozvojovou spoluprá -
ci, fond se však provádí v jiných zemích, jmenovitě v 78 zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT). ERF se tedy 
jako takový v zemích sousedství nepoužívá, ale lze ho využít například k podpoře migrantů, kteří se vrací ze 
zemí sousedství.
5. Nástroj stability  má řešit významná rizika a hrozby pro politickou bezpečnost a rozvoj. Nařízení vymezuje 
dva obecné cíle. Specifické cíle jsou stanoveny ve strategických dokumentech pro více zemí, v tematických 
strategických dokumentech a víceletých orientačních programech.Příloha III
55 Přílohy 
6. Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva  má upevňovat demokracii v zemích mimo EU a posilovat 
dodržování lidských práv. Nařízení stanoví tři obecné cíle. Specifické cíle mají být vymezeny ve strategických 
dokumentech, které Komise používá také k definování cílů ročních akčních programů.
7. Z nástroje předvstupní pomoci  se osmi „zemím procesu rozšíření“ poskytuje finanční a technická pomoc 
během celého procesu přistoupení. Nařízení stanoví obecné cíle. Specifické cíle mají být vymezeny ve více -
letých a ročních programech a další cíle se týkají konkrétních složek, například přeshraniční spolupráce. NPP 
jako takový se proto v zemích jižního Středomoří a východního partnerství nepoužívá.Příloha III
56 Přílohy 
Shrnutí kontrolovaných projektů
Nástroj financováníRok uzavření 
smlouvyDoba trvání  
(v měsících)NázevFinancování ze 
strany EU  
(v EUR)
Globální
TPMA 2007 55Společná iniciativa v oblasti migrace a rozvoje ( Joint Migration and 
Development Initiative )15 000 000
Východní sousedství
ENPI 2008 45 Integrovaná správa hranic na jižním Kavkazu (SCIBM) 6 000 000
ENPI 2009 71Pomoc týkající se zpětného přebírání a doprovodná opatření mise 
EUBAM1 4 864 050
ENPI 2009 42Podpora provádění migrační a rozvojové složky partnerství v oblasti 
mobility mezi EU a Moldavskem1 999 734
TPMA 2010 36 Účinná správa migrace pracovních sil a její kvalifikační rozměry 1 507 501
TPMA 2010 35Podpora reintegrace gruzínských vracejících se migrantů a provádě -
ní dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Gruzií3 000 000
ENPI 2011 22Pomoc týkající se zpětného přebírání a doprovodná opatření mise 
EUBAM1 798 941
ENPI 2011 48Pomoc týkající se zpětného přebírání a doprovodná opatření mise 
EUBAM9 532 400
TPMA 2011 35Lepší řízení mobility zdravotnických pracovníků v Moldavské 
republice2 000 000
TPMA 2011 23Podpora činností úřadu UNHCR ve východní Evropě v rámci regionál -
ních programů ochrany EU – fáze II1 500 000
TPMA 2012 24Podpora zavádění účinného řízení zpětného přebírání v Arménii, 
Ázerbájdžánu a Gruzii1 193 965
TPMA 2013 36Posílení rozvojového potenciálu partnerství EU v oblasti mobility 
v Gruzii prostřednictvím cílené cirkulační migrace a mobilizace 
diaspory878 000Příloha IV
1 Tato částka zahrnuje změnu projektu ve výši 864 810 EUR, kterou Účetní dvůr musel prověřit, aby projektu v jeho úplnosti porozuměl.
57 Přílohy 
Nástroj financováníRok uzavření 
smlouvyDoba trvání  
(v měsících)NázevFinancování ze 
strany EU  
(v EUR)
Jižní sousedství
TPMA 2008 47Usnadňování zakládání podniků v Maroku díky mobilizaci marocké 
diaspory usazené v Evropě (FACE-Maroc)1 497 305
TPMA 2008 26Interaktivní mapa tras a toků neregulérní migrace v Africe, na 
Blízkém východě a ve Středomoří (I-mapa)784 789
TPMA 2009 59SaharaMed: prevence a řízení neregulérních migračních toků ze 
saharské pouště do oblasti Středozemního moře10 000 000
ENPI 2010 44 MEDSTAT III 7 000 000
TPMA 2010 36Alžírsko: Posílení ochrany migrantů a kapacit pro řízení smíšených 
migračních toků1 915 916
TPMA 2011 23Podpora činností úřadu UNHCR v severní Africe v rámci regionálního 
programu ochrany3 631 627
ENPI 2011 40 EUROMED MIGRATION III 4 998 800
TPMA 2012 35 Podpora dodržování práv subsaharských migrantů v Maroku 1 594 264
TPMA 2012 36Podpora tvorby činností a zaměstnanosti v zemích Maghrebu – mig -
race na podporu místního rozvoje1 875 000
TPMA 2013 36 Seahorse – středomořská síť s členskými státy (SP) 4 500 000
TPMA 2013 13Podpora činností úřadu UNHCR v severní Africe v rámci regionálního 
programu ochrany1 953 000
CELKEM 89 025 292Příloha IV
58 Přílohy 
Prováděcí mechanismy finanční pomoci EU (vnější rozměr migrace a azylu)Příloha V
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Evropská rada
FRONTEX EUROPOL ETF EASOGŘ ECHO GŘ pro migraci a vnitřní věci1
GŘ DEVCO GŘ NEAR2Pracovní skupina na vysoké
úrovni pro azyl a migraci
Agentury EURada Evropské unie
ESVČ
Hlava 234 AMIF ERF5 DCI ENPI/ENI NPP/NPP II ISF Finanční nástrojeLEGENDA
Pracovní skupina pro
rozvojovou spolupráci
NP6IcSP7Nominálně spadá pod Radu ve složení pro obecné záležitosti
EVROPSKÁ SLUŽBA PRO VNĚJŠÍ ČINNOST
Evropská komise
1 Dříve GŘ HOME. GŘ HOME odpovídalo za provádění programových fondů „Solidarita a řízení migračních toků“ 
(SOLID) v období 2007–2013. Jednalo se o Evropský fond pro vnější hranice (EBF), Evropský návratový fond (RF), 
Evropský uprchlický fond (ERF) a Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí (EIF). Žádný z těchto fondů však neměl vnější složku pro výdaje ve třetích zemích, na rozdíl od nástupnických fondů pro období 2014–2020, Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF). 
2 GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (dříve GŘ ELARG)3 Společná agenda pro migraci a mobilitu3 Humanitární pomoc a civilní ochrana4 Netýká se zemí evropského sousedství.5 Nástroje partnerství6 Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (dříve nástroj stability (IfS)).7 Složka programu pro globální veřejné statky a výzvy věnovaná migraci a azylu (2014–2020)2014+
EBF2007–2013
RF ERF EIFRada pro zahraniční 
věciRada pro spravedlnost 
a vnitřní věci Rada pro obecné 
záležitostiPolitická 
diskuse
Přípravné orgány Rady a pracovní skupiny stanoví integrovanou strategii spolupráce 
EU se třetími zeměmi v oblasti migrace
a azylu
 připravuje závěry a doporučení Rady
k příčinám a důsledkům migrace
a azylu je nápomocen výboru COREPER v právních, 
horizontálních a strategických zále-
žitostech v oblasti migrace, azylu a hranic
 připravuje pololetní zprávu na téma
„opatření EU v oblasti
migračních tlaků“Ostatní
(např. JAIEX, CATS, COSI)Zeměpisné pracovní 
skupinyřízení ﬁnančních nástrojů
je členem správní radyúčastní se zasedánívztahy podřízenosti
 humanitární pomoc pro uprchlíky
a vnitřně vysídlené osoby hlavní autor sdělení Komise o politice v oblasti migrace
 hlavní zástupce Komise v pracovní skupině na vysoké 
úrovni pro azyl a migraci
 jedná o zjednodušení vízového režimu, zpětném přebírání 
a partnerství v oblasti mobility a o společných 
programech pro migraci a mobilitu, CAMM3
 stojí v čele dvoustranného a regionálního dialogu
o migraci
 společný hodnotitel výzev k předkládání návrhů pro TPMA hlavní autor sdělení Komise o rozvojové 
politice
 plánuje rozvojovou pomoc pro země mimo 
EU na zeměpisném i tematickém základě
 řídí provádění pomoci a dohlíží na něj odpovídá za evropskou politiku sousedství
 do konce roku 2014 byla ředitelství pro 
východní a jižní sousedství součástí GŘ 
DEVCO
 od konce roku 2014 převzalo řízení 
nástroje ENI GŘ NEAR od GŘ DEVCOSLUŽBA NÁSTROJŮ 
ZAHRANIČNÍ POLITIKY
(FPI)
 usnadňuje výměnu informací 
mezi členskými státy EU o 
zemích původu
 podporuje členské státy EU, 
které jsou pod zvláštním tlakem, prostřednictvím systému včasného varování
 přispívá k provádění 
společného evropského azylového systému usnadňuje a zlepšuje 
provádění opatření EU pro správu hranic a koordinuje akce členských států při 
provádění těchto opatření
 analyzuje rizika
 poskytuje operační pomoc 
členském státům EU a zemím 
mimo EU (17) poskytuje podporu 
partnerským zemím
v oblasti legální migrace, zejm. v oblasti zaměstnano-
sti a dovedností (ve správní 
radě je i GŘ EAC,GŘ HOME má status 
pozorovatele) posouzení hrozeb závažné 
a organizované trestné 
činnosti (OCTA)
 strategické dohody se 
zeměmi mimo EU
TPMA/
GPGC8Strategický výbor Rady pro 
přistěhovalectví, hranice a azyl
 přispívá k tvorbě politiky EU a ke konkrétním migračním opatřením v jejich vnějším rozměru 
 přispívá ke koordinaci mezi vnějším a vnitřním rozměrem politiky EU pro migraci
 účastní se pracovních skupin Rady pro spravedlnost a vnitřní věci, zejména v pracovní skupiny 
na vysoké úrovni
 odpovídá za operační výdaje vnějších akcí
EU včetně oblasti migrace a azylu
59 Přílohy 
Evropská rada
FRONTEX EUROPOL ETF EASOGŘ ECHO GŘ pro migraci a vnitřní věci1
GŘ DEVCO GŘ NEAR2Pracovní skupina na vysoké
úrovni pro azyl a migraci
Agentury EURada Evropské unie
ESVČ
Hlava 234 AMIF ERF5 DCI ENPI/ENI NPP/NPP II ISF Finanční nástrojeLEGENDA
Pracovní skupina pro
rozvojovou spolupráci
NP6IcSP7Nominálně spadá pod Radu ve složení pro obecné záležitosti
EVROPSKÁ SLUŽBA PRO VNĚJŠÍ ČINNOST
Evropská komise
1 Dříve GŘ HOME. GŘ HOME odpovídalo za provádění programových fondů „Solidarita a řízení migračních toků“ 
(SOLID) v období 2007–2013. Jednalo se o Evropský fond pro vnější hranice (EBF), Evropský návratový fond (RF), 
Evropský uprchlický fond (ERF) a Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí (EIF). Žádný z těchto fondů však neměl vnější složku pro výdaje ve třetích zemích, na rozdíl od nástupnických fondů pro období 2014–2020, Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF). 
2 GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (dříve GŘ ELARG)3 Společná agenda pro migraci a mobilitu3 Humanitární pomoc a civilní ochrana4 Netýká se zemí evropského sousedství.5 Nástroje partnerství6 Nástroj přispívající ke stabilitě a míru (dříve nástroj stability (IfS)).7 Složka programu pro globální veřejné statky a výzvy věnovaná migraci a azylu (2014–2020)2014+
EBF2007–2013
RF ERF EIFRada pro zahraniční 
věciRada pro spravedlnost 
a vnitřní věci Rada pro obecné 
záležitostiPolitická 
diskuse
Přípravné orgány Rady a pracovní skupiny stanoví integrovanou strategii spolupráce 
EU se třetími zeměmi v oblasti migrace
a azylu
 připravuje závěry a doporučení Rady
k příčinám a důsledkům migrace
a azylu je nápomocen výboru COREPER v právních, 
horizontálních a strategických zále-
žitostech v oblasti migrace, azylu a hranic
 připravuje pololetní zprávu na téma
„opatření EU v oblasti
migračních tlaků“Ostatní
(např. JAIEX, CATS, COSI)Zeměpisné pracovní 
skupinyřízení ﬁnančních nástrojů
je členem správní rady
účastní se zasedání
vztahy podřízenosti
 humanitární pomoc pro uprchlíky
a vnitřně vysídlené osoby hlavní autor sdělení Komise o politice v oblasti migrace
 hlavní zástupce Komise v pracovní skupině na vysoké 
úrovni pro azyl a migraci
 jedná o zjednodušení vízového režimu, zpětném přebírání 
a partnerství v oblasti mobility a o společných 
programech pro migraci a mobilitu, CAMM3
 stojí v čele dvoustranného a regionálního dialogu
o migraci
 společný hodnotitel výzev k předkládání návrhů pro TPMA hlavní autor sdělení Komise o rozvojové 
politice
 plánuje rozvojovou pomoc pro země mimo 
EU na zeměpisném i tematickém základě
 řídí provádění pomoci a dohlíží na něj odpovídá za evropskou politiku sousedství
 do konce roku 2014 byla ředitelství pro 
východní a jižní sousedství součástí GŘ 
DEVCO
 od konce roku 2014 převzalo řízení 
nástroje ENI GŘ NEAR od GŘ DEVCOSLUŽBA NÁSTROJŮ 
ZAHRANIČNÍ POLITIKY
(FPI)
 usnadňuje výměnu informací 
mezi členskými státy EU o zemích původu
 podporuje členské státy EU, 
které jsou pod zvláštním tlakem, prostřednictvím systému včasného varování
 přispívá k provádění 
společného evropského azylového systému usnadňuje a zlepšuje 
provádění opatření EU pro správu hranic a koordinuje akce členských států při 
provádění těchto opatření
 analyzuje rizika
 poskytuje operační pomoc 
členském státům EU a zemím mimo EU (17) poskytuje podporu 
partnerským zemím
v oblasti legální migrace, 
zejm. v oblasti zaměstnano-
sti a dovedností (ve správní 
radě je i GŘ EAC,GŘ HOME má status 
pozorovatele) posouzení hrozeb závažné 
a organizované trestné 
činnosti (OCTA)
 strategické dohody se 
zeměmi mimo EU
TPMA/
GPGC8Strategický výbor Rady pro 
přistěhovalectví, hranice a azyl
 přispívá k tvorbě politiky EU a ke konkrétním migračním opatřením v jejich vnějším rozměru 
 přispívá ke koordinaci mezi vnějším a vnitřním rozměrem politiky EU pro migraci
 účastní se pracovních skupin Rady pro spravedlnost a vnitřní věci, zejména v pracovní skupiny 
na vysoké úrovni
 odpovídá za operační výdaje vnějších akcí
EU včetně oblasti migrace a azylu
60 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
I
Komise a ESVČ mají k souvislostem a obsahu zprávy tyto poznámky:
Komise a ESVČ musí působit ve složitém a neustále se měnícím prostředí. V souvislosti s nebývalou uprchlickou 
a migrační krizí se zásadně mění migrační politika, posiluje na úrovni EU a neustále se přizpůsobuje měnícím se 
okolnostem.
Tato zpráva Účetního dvora byla vypracována před tím, než k tomuto významnému vývoji došlo.
Migrace a azyl představují mnohotvárnou, složitou a neustále se vyvíjející oblast politiky na mezinárodní úrovni i na 
úrovni EU a Komise musí působit v tomto měnícím se a náročném prostředí. Jedná se proto o oblast, která při prová -
dění vyžaduje podobně složité a komplexní struktury.
Tento politický, právní, operativní a rozpočtový kontext nevzal Účetní dvůr ve své zprávě dostatečně v úvahu.
II
Komise souhlasí s tím, že je obtížné nějakým jednoduchým způsobem stanovit celkovou částku výdajů jdoucí k tíži 
rozpočtu, jakož i určit, zda se tak stalo v souladu se zamýšlenými zeměpisnými a tematickými prioritami. Komise 
bude celkový rámec pro monitorování a hodnocení v této složité oblasti politiky dále zlepšovat a zajistí, aby byly 
v příslušných nástrojích určeny zamýšlené zeměpisné a tematické priority podle cílových oblastí.
III
Na individuální úrovni zahrnují všechny projekty financované z finančních nástrojů EU ukazatele, které jsou sledo -
vány po celou dobu trvání jednotlivých projektů. Viz rovněž odpověď Komise k bodu 68.
IV
Migrace je složitá a politicky citlivá oblast politiky, která zahrnuje řadu odvětví a celou škálu různých zúčastněných 
stran (např. evropské agentury, IOM, UNHCR), a to v rámci orgánů EU i mimo ně. Tuto situaci nutně odráží i řízení 
politiky EU v oblasti vnější migrace a spolupráce.
V minulých letech se usilovalo o další zlepšení koordinace mezi jednotlivými generálními ředitelstvími Komise a s 
Evropskou službou pro vnější činnost i s členskými státy EU a za tímto účelem byla zavedena řada koordinačních 
mechanismů. V novém evropském programu pro migraci je zdůrazněna nutnost toto úsilí dále zvýšit.
Odpovědi Komise 61
Úvod
01
Komise zdůrazňuje, že výdaje týkající se uprchlíků v partnerských zemích, včetně zemí sousedství, byly do spo -
lupráce EU se třetími zeměmi v oblasti migrace a azylové problematiky zahrnuty ještě před rokem 2015. Většina 
projektů týkajících se migrace uplatňuje komplexní a inkluzivní přístup, protože migrační toky jsou tvořeny směsicí 
osob, včetně ekonomických migrantů, zranitelných migrantů a osob, které potřebují mezinárodní ochranu.
02
V roce 2015 předložila Komise dne 13. května evropský program pro migraci, na jehož základě byly v červnu 2015 
přijaty závěry Rady.
11
Od zahájení tzv. chartúmského procesu (se zeměmi na východoafrické migrační trase) v listopadu 2014 se upřed -
nostňuje osm regionálních dialogů.
Za hlavní dvoustranný rámec se spolu s partnerstvími v oblasti mobility pokládají i společné programy pro migraci 
a mobilitu.
13
Základní příčiny nelegální a nucené migrace sahají od chudoby, nedostatečných ekonomických příležitostí po 
konflikty, nedostatečnou bezpečnost a změnu klimatu a všechno, co s těmito jevy souvisí. Tematický program pro 
migraci a azyl s roční přidělenou částkou ve výši přibližně 50 milionů EUR se skutečně neměl zabývat těmito základ -
ními příčinami, nýbrž měl dotyčné země podporovat při zlepšování řízení migrace a azylu.
15
Nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství vytyčovalo obecné cíle, zatímco dohody mezi EU a partner -
skými zeměmi stanovily politický rámec pro programování pomoci. (Viz nařízení o evropském nástroji sousedství 
a partnerství, článek 3).
Pro období 2014–2020 však byly v době nahrazení evropského nástroje sousedství a partnerství evropským nástro -
jem sousedství stanoveny specifické cíle. Podle nařízení č. 232/2014 je jedním ze šesti specifických cílů evropského 
nástroje sousedství vytváření „ podmínek pro lepší organizaci legální migrace a podporu řádně řízené mobility osob, 
pro provádění stávajících nebo budoucích dohod uzavřených v souladu s globálním přístupem k migraci a mobilitě a pro 
podporu mezilidských kontaktů, zejména pokud jde o kulturní, vzdělávací, profesní či sportovní činnosti “.
Odpovědi Komise 62
Rozsah a koncepce auditu
22
Komise konstatuje, že podle Účetního dvora nástroj předvstupní pomoci ani Evropský rozvojový fond neposkytují 
finanční prostředky zemím sousedství, ačkoliv byly začleněny do přílohy III.
Je třeba zlepšit provázanost cílů, identifikaci potřeb partnerské země a nástroje monitorování
Odpověď k nadpisu před bodem 27
Komise uznává různorodost mechanismů v oblasti politiky, což je způsobeno především složitostí takového jevu, 
jako je migrace.
V důsledku návrhů Komise byl v postupných víceletých finančních rámcích soubor nástrojů vnější spolupráce 
značně zracionalizován a zjednodušen. Stávající kombinace zeměpisných a tematických nástrojů odráží celkový 
komplexní a náležitě vyvážený přístup, který prostřednictvím celkově soudržného a doplňkového souboru finanč -
ních nástrojů EU umožňuje zabývat se různými problémy.
29
Pro období 2014–2020 byl evropský nástroj sousedství a partnerství nahrazen evropským nástrojem sousedství. 
Podle nařízení č. 232/2014 je jedním ze šesti specifických cílů evropského nástroje sousedství vytváření „ podmínek 
pro lepší organizaci legální migrace a podporu řádně řízené mobility osob, pro provádění stávajících nebo budoucích 
dohod uzavřených v souladu s globálním přístupem k migraci a mobilitě a pro podporu mezilidských kontaktů, zejména 
pokud jde o kulturní, vzdělávací, profesní či sportovní činnosti “.
Nařízení o evropském nástroji sousedství předpokládá zařazení přílohy s prioritami pro programování a obecné 
přidělování finančních prostředků podle jednotlivých druhů programu (dvoustranné, pro více zemí a přeshraniční 
spolupráce), kterou lze pozměnit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. Jako jeden z hlavních prvků vyplý -
vajících z jednání byla v rámci evropského nástroje sousedství s Evropským parlamentem a Radou sjednána nová 
příloha s obecnými prioritami pro celý region, na nějž se vztahuje evropská politika sousedství. Tyto priority před -
stavují rámec pro pozdější programování.
30
Finanční nástroje pro vnější a rozvojovou spolupráci se třetími zeměmi byly zavedeny s cílem zabývat se problémy, 
jako je chudoba, nedostatečná bezpečnost, demokracie a správa, nedostatečné ekonomické příležitosti, lidská práva 
atd.
V souladu s každým právním aktem jsou podrobné oblasti intervencí stanoveny ve víceletých a ročních programech 
a mohou zahrnovat prioritní odvětví, jako je vzdělávání, zdraví, životní prostředí, jakož i bezpečnost, vnitřní věci 
a migrace. Pokud jde o zeměpisné nástroje, výběr odvětví pro intervence je s dotyčnými partnerskými zeměmi sjed -
nán ve fázi programování.
Odpovědi Komise 63
Stejně jako u všech odvětvových politik EU lze i provádění vnější politiky v oblasti migrace a azylu podpořit finanč -
ními prostředky, které jsou dostupné v rámci příslušných nástrojů EU pro vnější spolupráci, a to v souladu s kritérii 
a postupy stanovenými v právních základech příslušných finančních nástrojů.
Viz rovněž odpověď k bodu 22.
31
Při respektování cílů každého finančního nástroje mohou intervence v rámci vnější činnosti přispět k provádění poli -
tiky EU v jiných tematických oblastech, jako je například změna klimatu, bezpečnost, vzdělávání, zemědělství nebo 
migrace.
32
Komise se domnívá, že projekty byly v zásadě řádně zdokumentovány. Komise však usiluje o to, aby v budoucnu 
dokumentovala analýzu svých potřeb, pokud jde o projekty, systematičtěji.
33
Komise souhlasí s tím, že ačkoliv se partnerství v oblasti mobility ukázala jako důmyslný dvoustranný rámec pro 
řešení otázek týkajících se migrace a azylu způsobem, který zajišťuje, aby byla spolupráce vzájemně prospěšná, 
je zapotřebí dalšího úsilí, aby bylo zajištěno vyvážené provádění partnerství v oblasti mobility, tj. aby byly lépe 
zohledněny všechny čtyři tematické priority globálního přístupu k migraci a mobilitě, včetně více opatření, pokud 
jde o legální migraci, lidská práva a ochranu uprchlíků.
Komise členským státům pravidelně připomíná význam zajištění rovnováhy mezi čtyřmi tematickými prioritami 
globálního přístupu k migraci a mobilitě na úrovni provádění partnerství v oblasti mobility.
34
Většina delegací (ne-li všechny) již určila kontaktní místa pro otázky migrace před řadou let. Zaměstnanci GŘ HOME 
mohli být mimoto nasazeni pouze ve velmi omezeném počtu prioritních delegací (USA, Rusko, Ženeva, Vídeň, 
Turecko, Čína, Indie). Ve většině případů jsou tato pracovní místa sdílena s ostatními generálními ředitelstvími 
a zahrnují i jiné otázky spadající do působnosti GŘ HOME (a nezaměřují se tudíž nutně na migraci).
Jak se uznává v novém evropském programu pro migraci, v delegacích EU je nutno posílit odborné znalosti o mig -
raci. Rada se proto rozhodla zvýšit kapacity delegací EU v souvislosti s řešením migrace, a zejména umístit v prio -
ritních delegacích evropské styčné úředníky pro otázky migrace, přičemž zvláštní pozornost je věnována zemím 
sousedství.
Odpovědi Komise 64
35
Zřízení tematických útvarů v GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj před několika lety, včetně jednoho útvaru 
pro migraci, odráží význam, který se přikládá zlepšení tematických odborných znalostí v celé organizaci, a to i v 
delegacích.
Důležitou součástí mandátu těchto tematických útvarů je poskytování kvalitní tematické podpory zaměstnancům 
ústředí a delegací. Oddělení GŘ DEVCO pověřené otázkami migrace a azylu vypracovalo řadu nástrojů s cílem 
zajistit, aby byla tato podpora poskytována soudržně a účinně. Za tímto účelem byly vypracovány orientační sdělení 
a pokyny, jakož i tematické vzdělávací moduly.
Vzhledem k větší pozornosti, která je v rámci vnější činnosti EU věnována migraci, zvažuje Komise vypracování vzdě -
lávacího modulu pro elektronické učení, který doplní nástroje individuálního učení.
36
Komise souhlasí s tím, že až donedávna nepatřila migrace k hlavním prioritám mnoha zemí sousedství, v poslední 
době se však situace podstatně změnila, jelikož tyto země v rostoucí míře uznávají význam migrace a potřebu spo -
lupráce s EU.
V případě projektu Seahorse ve Středomoří připouští Komise potíže spojené s přesvědčováním severoafrických 
zemí, aby se staly jeho partnery. I přes pokračující úsilí v této záležitosti je třeba uvést, že dialog s dotyčnými 
zeměmi v této velmi citlivé oblasti zbrzdila nestabilní situace v regionu od zahájení projektu.
37
Ačkoli Komise uznává, že uživatelů interaktivní mapy je více z řad členských států EU než z řad partnerských zemí, 
domnívá se, že je nutno vzít v úvahu řadu aspektů.
Na základě potřeby vyslovené v rámci Středomořského dialogu o tranzitní migraci bylo cílem projektu poskytovat 
aktuální informace o migračních tocích v zájmu lepší tvorby politiky.
Interaktivní mapa byla jediný a velmi cílený projekt, který spolu s jinými projekty podpořil účinné fungování dialogu 
o migraci probíhajícího mezi zeměmi Blízkého východu a severní Afriky a členskými státy EU. Komise se domnívá, 
že informace o migraci, jež dříve nebyly konsolidovány v rámci jednoho systému, byly poskytnuty velmi praktickým 
způsobem a dialog zlepšily.
38
Komise souhlasí s tím, že lepší vymezení rámce pro spolupráci v oblasti migrace a mezinárodní ochrany stanovením 
operativních cílů a jasných a měřitelných výstupů s přímou vazbou mezi činnostmi a výsledky má zásadní význam.
Odpovědi Komise 65
39
Ačkoli se uznává, že přesné cíle, referenční hodnoty a ukazatele pro monitorování uplatňování globálního přístupu 
k migraci a mobilitě na strategické úrovni dosud neexistují, Komise se domnívá, že cíle musí být stanoveny obecně, 
aby bylo možno se pružně přizpůsobit různému kontextu, velmi rozdílným aspektům a rychle se vyvíjejícím problé -
mům a potřebám v oblasti migrace.
Komise v roce 2015 opět zahájila s členskými státy EU v rámci pracovní skupiny na vysoké úrovni diskusi ohledně 
stanovení vhodných ukazatelů pro monitorování globálního přístupu k migraci a mobilitě.
Společná odpověď k bodům 43 až 50
Komise uznává, že příslušná kritéria a ukazatele SMART pro migraci představují i nadále výzvu, mj. na úrovni meziná -
rodních dárců a OSN, jak prokazuje problém určit a schválit ukazatele pro migraci v rámci rozvoje po roce 2015.
To souvisí se složitými a mnohotvárnými rozměry migrační a azylové politiky obecně. Komise uznává společnou 
potřebu vynakládat v této oblasti opravdové úsilí.
Z pohledu GŘ DEVCO představuje revize rámce výsledků, která se má uskutečnit po schválení ukazatelů pro cíle udr -
žitelného rozvoje na jaře 2016, příležitost k dosažení pokroku rovněž s ohledem na lepší měření výsledků v oblasti 
migrace.
Odpověď k nadpisu před bodem 52
Komise se domnívá, že zeměpisné a tematické priority v rámci globálního přístupu k migraci a mobilitě byly jasně 
stanoveny, ale souhlasí s tím, že přesné vyčíslení výdajů EU spojené s těmito prioritami nebylo v průběhu auditu 
jednoduché provést.
53
Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (CRIS) je nástrojem finančního řízení, který je uzpůsoben 
účetnímu systému Komise ABAC a poskytuje informace o finančních transakcích u všech vnějších výdajů EU v reál -
ném čase. Systém CRIS nebyl koncipován specificky pro účely podávání zpráv. Systém CRIS je postupně vyřazován 
a má být velkou měrou nahrazen systémem ABAC a doplněn novým systémem OPSYS.
K určení zakázek podle jednotlivých oblastí činnosti využívá systém kódy OECD. Pro migraci v současnosti neexis -
tuje žádný kód; Komise si však je vědoma omezení vyplývajících z neexistence zvláštního kódu Výboru pro rozvo -
jovou pomoc pro migraci a azyl financovaných v rámci rozvojové pomoci. To souvisí s mnohotvárnou a průřezovou 
povahou migrace, která se dotýká řady různých politik a odvětví. Komise rychle zahájí s OECD (a ostatními přísluš -
nými zúčastněnými stranami) diskusi s cílem určit nejlepší možné způsoby zachycování výdajů na migraci ze strany 
jednotlivých rozvojových agentur.
Odpovědi Komise 66
54
Komise uznává, že excelová tabulka, kterou spravuje GŘ DEVCO, je jednoduchý nástroj, který má doplňovat data -
bázi společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (CRIS). Vzhledem k neexistenci kódu pro migraci 
schváleného Výborem pro rozvojovou pomoc byla považována za užitečný nástroj pro účely podávání zpráv.
55
Finanční informační systém je postupně vyřazován a bude velkou měrou nahrazen účetním systémem Komise. 
V krátkodobém horizontu je velmi nepravděpodobné, že by bylo možné poskytovat tento typ agregovaných údajů.
56
Finanční informační systém je postupně vyřazován a bude velkou měrou nahrazen systémem ABAC. Všechny 
finanční informace budou přesunuty do systému ABAC. Vzhledem k nedávnému vývoji zahájí Komise diskusi 
s OECD.
Komise si však je vědoma omezení vyplývajících z neexistence zvláštního kódu Výboru pro rozvojovou pomoc pro 
migraci a azyl financovaných v rámci rozvojové pomoci. To souvisí s mnohotvárnou a průřezovou povahou migrace, 
která se dotýká řady různých politik a oblastí.
Rámeček 4 – Příklady nevhodného kódování vnějších výdajů v oblasti migrace
Komise připouští, že oběma projektům, na něž se odkazuje, a to Seahorse a SaharaMed, byl kód Výboru pro rozvo -
jovou pomoc přidělen nesprávně, a to navzdory skutečnosti, že se nemělo za to, že kritéria Výboru pro rozvojovou 
pomoc OECD splňuje 100 % činností. Tato chyba byla odstraněna.
Komise upozorňuje, že nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci stanoví s ohledem na kritéria Výboru pro rozvo -
jovou pomoc OECD toto:
„Nejméně 90 % výdajů předpokládaných v rámci tematických programů musí být navrženo tak, aby byla splněna kritéria 
pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc OECD … “
57
Tematický program v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci byl zřízen s obecnou oblastí působnosti a měl 
doplňovat, a nikoli nahrazovat zeměpisné nástroje a programy. V období 2007–2013 byly pro tematický program 
pro migraci a azyl přijaty dva strategické dokumenty, první vztahující se na období 2007–2010 a druhý pro období 
2011–2013. Ačkoli se tematický program pro migraci a azyl vztahuje na všechny zeměpisné oblasti, tyto strategie 
stanovily v souladu s globálním přístupem a Stockholmským programem jako jednoznačnou prioritu výdajů v rámci 
tematického programu oblast jižního Středomoří, Afriky a východní Evropy. Toto stanovení priorit zohledňuje 
koncepci migračních tras, včetně migračních tras, které začínají mimo země sousedství (subsaharská Afrika) a tímto 
regionem procházejí.
Odpovědi Komise 67
60
Komise s tímto tvrzením souhlasí pouze částečně, jelikož je třeba vzít v úvahu skutečnost, že to často odpovídá 
rovněž žádosti partnerských zemí, zejména zemí východního sousedství, a že výdaje na správu hranic mohou být 
obecně vyšší než výdaje na ostatní oblasti, jako jsou projekty v sociálně-ekonomické oblasti, které se zabývají inte -
grací migrantů.
Komise je toho názoru, že v důrazu kladeném na výdaje spojené s neregulérní migrací, na což poukazuje Účetní 
dvůr, se odráží rovněž priority vyjádřené ze strany některých partnerských zemí.
Skutečností je, že výdaje na tyto oblasti, zejména na správu hranic, jsou vysoké a souvisejí s potřebou investic do 
hraničních přechodů i komunikačního a informačního zařízení.
Je nutno dodat, že EU je pouze jedním z dárců, kteří pracují v partnerství se třetími zeměmi, členskými státy a mezi -
národními organizacemi.
62
Komise konstatuje, že právní akt, kterým se zřizuje tematický program pro migraci a azyl, stanoví, že tento program 
bude doplňkem zeměpisných programů. Přidělení zdrojů na prioritní oblasti v rámci zeměpisných programů závisí 
v prvé řadě na partnerských zemích, a nikoli jen na Komisi.
64
Společná iniciativa EU a OSN v oblasti migrace a rozvoje byla zahájena jako první komplexní program v oblasti mig -
race, který se zaměřoval na dopad migrace na rozvoj partnerských zemí.
Pokládala se za významné přispění EU k programu v oblasti migrace a rozvoje po zařazení tohoto rozměru do glo -
bálního přístupu k migraci a mobilitě.
Mělo se skutečně jednat o pilotní program, který měl ověřit spojitost mezi migrací a rozvojem, proto se iniciativa 
týkala mnoha různých zemí v různých regionech.
Zjištění a poznatky vyvozené z tohoto programu byly zohledněny v následném programu, který je naopak více 
zaměřen na konkrétní prioritní země.
68
Komise zdůrazňuje, že devět projektů má jasně definované cíle. Ve dvanácti případech splňovaly cíle definici nále -
žitě vymezených cílů pouze částečně (často byly stanoveny obecně) a v jednom případě nebyly cíle náležitě vyme -
zeny (viz rámeček 5).
Rámeček 5 – Příklad obtížně měřitelných výsledků
Komise částečně souhlasí s připomínkou, že výsledky nejsou ihned patrné a měřitelné. Komise se však domnívá, že 
projekt byl obecně úspěšný, zejména pokud jde o jeho schopnost vytvořit prostor pro dialog s protějšky v době 
váznoucích demokratických reforem.
Odpovědi Komise 68
69
Komise konstatuje, že tematický program pro migraci a azyl se stejně jako většina ostatních tematických a zeměpis -
ných nástrojů vnějšího financování zaměřuje na budování kapacit orgánů a občanské společnosti v partnerských 
zemích. Projekty jsou typické tím, že prostřednictvím technické pomoci a odborné přípravy zajišťují budování 
kapacit na právní, institucionální a operativní úrovni. Komise však souhlasí s tím, že navyšování kapacit a reforma 
právních a institucionálních rámců jsou – a měly by být – střednědobým až dlouhodobým cílem, u něhož nejsou 
výsledky patrné okamžitě.
70
Komise částečně uznává, že v projektech, které byly zařazeny do vzorku, nebylo dosaženo všech cílů.
Komise chce současně zopakovat, že ve složité a neustále se měnící oblasti politiky, jako je migrace, je dopad vněj -
ších faktorů značný a nelze jej vyřešit pouze příkladnou přípravou a plánováním projektů.
Jakkoli jsou intervence dobře naplánované a dobře ukotvené s partnerskými zeměmi, ovlivňuje jejich výsledek 
ve všech fázích provádění nepředvídatelnost migračních a uprchlických toků a politických problémů. Toto jedno -
značně dokládá situace, jak jsme ji zažili v Libyi.
Rámeček 7 – Příklad částečně účinného projektu
Projekt středomořské sítě Seahorse má přispět k rozvoji jedné z regionálních sítí, které mají doplňovat systém 
EUROSUR.
V době podpisu smlouvy byla situace v Tripolisu poměrně stabilní a míru následného zhoršení bezpečnostní situace 
v Libyi nebylo možno předvídat.
Zástupci Alžírska, Tuniska a Egypta byli pravidelně zváni na zasedání řídícího výboru projektu a často se jich aktivně 
účastnili. Žádná z těchto tří zemí dosud nepřijala oficiální závazek.
Guardia Civil, podporovaná pěti členskými státy, které jsou součástí konsorcia, je pravidelně v kontaktu s potenciál -
ními partnery z řad třetích zemí, aby je přesvědčila k účasti na iniciativě.
Účetní dvůr uvádí, že „přijetí Libye bylo v rozporu s postoji Komise“. Vzhledem k její strategické poloze však bylo 
později uznáno, že v případě této iniciativy je Libye nejdůležitějším partnerem, a bylo proto rozhodnuto o jejím 
zařazení.
72
Navzdory současné mimořádné situaci v Libyi projekt dosud probíhá a pomalu dosahuje některých výsledků. Potíže 
zaznamenané během provádění projektu jsou způsobeny nebezpečnou a nestabilní situací v Libyi. V srpnu 2015 byl 
projekt obnoven a přizpůsoben nové situaci po krizi v roce 2014.
Projekt nyní končí v dubnu 2016 a má za cíl reagovat na nejnaléhavější potřeby migrantů uvízlých a zadržovaných 
v Libyi v zadržovacích/přijímacích střediscích, která jim nabízejí pomoc a dobrovolný návrat, přičemž jsou plně 
respektována lidská práva.
Odpovědi Komise 69
77
Komise bere na vědomí připomínku Účetního dvora a podotýká, že hodnotící zpráva obsahovala několik pozitivních 
aspektů.  
Závěry hodnocení byly s Rozvojovým programem OSN mnohokrát rozsáhle rozebrány během pravidelných kon -
taktů v rámci projektů, zejména na schůzce, která se konala dne 10. října 2011. Za účelem podání připomínek byla 
zpráva koordinována rovněž se všemi partnerskými agenturami.
80
Společná iniciativa EU a OSN v oblasti migrace a rozvoje byla zahájena jako první komplexní program v oblasti mig -
race, který se zaměřoval na dopad migrace na rozvoj v partnerských zemích.
Coby první pilotní projekt v této oblasti se tato iniciativa pokládala za významné přispění EU k programu v oblasti 
migrace a rozvoje po zařazení tohoto rozměru do globálního přístupu k migraci a mobilitě.
Zjištění a poznatky vyvozené z tohoto programu byly zohledněny v následném programu, který je naopak více 
zaměřen na konkrétní prioritní země.
81
Podpora EU v oblasti migrace v Gruzii měla širokou škálu příjemců a druhů podpory na jednotlivých úrovních 
správy. Přidanou hodnotou společné iniciativy v oblasti migrace a rozvoje bylo zapojení účastníků na místní 
úrovni – tento druh podpory se může týkat pouze relativně malého počtu konečných příjemců. Poznatky vyvozené 
z těchto intervencí však lze využít i jinde.
V případě Alžírska byl sice dopad velmi omezený, program však umožnil zařadit otázky migrace na pořad jednání 
a zřídit stálou meziministerskou strukturu, kterou řídí ministerstvo zahraničí.
V případě Maroka bylo užitečné zařadit do portfolia v oblasti migrace intervenci, která se velkou měrou zaměřovala 
na řadové občany. Šíření však bylo nutno dosáhnout na základě rozmanitých výsledků a dopadů. Poznatky byly 
řádně zohledněny ve druhé fázi společné iniciativy v oblasti migrace a rozvoje, přičemž v současnosti je šíření věno -
vána pozornost strukturovanějším způsobem.
Rámeček 9 – Projekt zpětného přebírání v Gruzii
Co se týká nejistoty ohledně další činnosti středisek profesního poradenství a náborové činnosti v době auditu, 
Komise zdůrazňuje, že gruzínské orgány zajistily udržitelnost středisek přidělením částek ze státního rozpočtu (400 
000 GEL v rozpočtu na rok 2015 a 600 000 GEL v návrhu rozpočtu na rok 2016).
Plánovaný počet osob, které mají využít službu umisťování na trhu práce, byl oproti očekáváním nižší kvůli podce -
nění soběstačnosti vracejících se migrantů.
Pokud jde o zajištění dočasného ubytování, byla Komise připravena řešit potřeby 180 osob, ale kvůli místním silným 
sociálním a rodinným vazbám byla poptávka nižší. Finanční prostředky byly odpovídajícím způsobem sníženy.
Co se týká dobrovolné repatriace, údaj vzrostl na 167 cizích státních příslušníků pobývajících v Gruzii v porovnání se 
110 osobami v době auditu.
Odpovědi Komise 70
86 a)
Komise souhlasí s připomínkou Účetního dvora a dodává, že zpětné přebírání vlastních státních příslušníků předsta -
vuje podle mezinárodního obyčejového práva povinnost, zatímco zpětné přebírání státních příslušníků třetích zemí 
není povinné. Je součástí migrace, jak ji vnímají některé partnerské země, ne bezpečnostní politiky.
Místo bezpečnostních obav jsou základním prvkem a předpokladem náležitě řízené migrace účinné politiky 
v oblasti navracení a zpětného přebírání osob. Opravdový návrat nelegálních migrantů, kteří nejsou nebo již nejsou 
oprávněni pobývat v EU, je nezbytný rovněž jako preventivní opatření proti další nelegální migraci, jak zdůrazňuje 
akční plán EU v oblasti navracení (ze dne 9. září 2015). Navracení i zpětné přebírání jsou nedílnou součástí globál -
ního přístupu k migraci a mobilitě a všech následujících směrů politiky (např. evropského programu pro migraci). 
Je pravdou, že dohody o zjednodušení vízového režimu jsou možné, zvažují se současně s dohodami EU o zpětném 
přebírání osob a posuzují se v rámci zásady „více za více“.
Odpověď k nadpisu před bodem 87
Komise zdůrazňuje, že úspěšné zajištění ochrany lidských práv je často podmíněno řadou vnějších faktorů, které 
jsou mimo její kontrolu.
87
Kromě toho, že se jedná o oficiální průřezovou otázku, která je brána vážně ve všech intervencích EU v oblasti vnější 
činnosti, jsou lidská práva migrantů upřednostňována rovněž v rámci vnější činnosti v oblasti migrace.
Mimo zajištění toho, aby veškeré intervence zahrnovaly opatření k ochraně lidských práv, má mnoho opatření práva 
migrantů jako celkový cíl. K příkladům patří projekty, které se týkají poskytování pomoci obětem obchodování 
s lidmi a jejich ochrany, práv migrujících pracovníků v cizí domácnosti, poskytování pomoci uprchlíkům a jejich 
ochrany atd.
88
Co se týká Ukrajiny, možnost poskytnutí odborné přípravy v oblasti norem lidských práv se původně plánovala 
v rámci projektu READMIT a byla projednávána s vládou. V současné fázi však bylo dohodnuto, že tato otázka bude 
z programu vyňata, jelikož by došlo k překrývání s některými jinými projekty realizovanými mezinárodními orga -
nizacemi a organizacemi občanské společnosti, např. i) IOM (Cris Ref.:2011/282-850) Posílení řízení migrace a spo -
lupráce při zpětném přebírání ve východní Evropě (MIGRECO), ii) UNHCR (Cris Ref.: 2010/272-415, název projektu: 
Podpora činností UNHCR ve východní Evropě v kontextu regionálních programů ochrany v rámci EU (RPP-II) – fáze II) 
nebo iii) nevládní organizace Právo na ochranu (Cris Ref.: 2012/334-088, název projektu: Právní ochrana a budování 
kapacit státní správy v oblasti migrace). Obecně lze říci, že z celkového počtu 34 projektů v oblasti migrace a azylu 
podporovaných z finančních prostředků EU od roku 2003 se 18 na různých úrovních zabývalo otázkami lidských 
práv.
89
Komise velmi aktivně přesvědčuje libyjské orgány, aby s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) 
podepsaly memorandum o porozumění.
Libyjské orgány, zejména orgány, které reprezentovaly Kaddáfího režim, se z politických důvodů velmi zdráhaly 
akceptovat UNHCR jako hlavního partnera akce.
Komise však vždy zdůrazňovala, že základní prvek projektu představuje dodržování lidských práv.
Odpovědi Komise 71
91
Potřebě silnější koordinace mezi orgány EU, mj. mezi jednotlivými útvary Komise, je v Junckerově Komisi věnována 
opětovná pozornost. Byla zavedena řada lepších koordinačních mechanismů, které byly prověřeny během stávající 
migrační a uprchlické krize, jíž Evropa čelí, a zdá se, že fungují dobře.
92
Komise se domnívá, že se vnitřní koordinace již značně zlepšila.
93
Ačkoli Komise uznává, že dosud existuje prostor pro zlepšení, chce zdůraznit, že pokud jde o politiky spojené s mig -
rací a o plánování, jsou plně zavedeny účinné koordinační mechanismy.
Například GŘ HOME zajišťuje koordinaci při přípravě a přijímání národních programů členských států v rámci fondů 
AMIF nebo ISF, jakož i ročních pracovních programů v rámci centralizovaného řízení. GŘ DEVCO a NEAR používají 
stejný postup. Během meziútvarových konzultací při přijímání všech programů financování se navíc uskutečňují 
formální konzultace mezi ESVČ a příslušnými generálními ředitelstvími Komise.
ESVČ řídí nebo řídí společně s Komisí víceleté programování většiny vnějších finančních nástrojů, zajišťuje tudíž 
vysokou úroveň koordinace v jednotlivých oblastech politiky a zeměpisných oblastech. Důvodem, který vysvětluje 
rozpory, mohou být i rozdíly mezi žádostmi třetích zemí, které jsou příjemci pomoci (univerzální řešení neexistuje).
94
Komise ve skutečnosti uznává, že v zájmu snazší koordinace a zajištění větší doplňkovosti mezi finančními pro -
středky EU a ostatních dárců je vhodné sestavovat pro danou zemi nebo region mapy/přehledy financování v sou -
vislosti s migrací. Přehledy výdajů na financování spojené s migrací ze strany EU a členských států existují zejména 
u partnerství v oblasti mobility a společných programů pro migraci a mobilitu (tzv. „srovnávací tabulky“), jakož i u 
několika regionálních procesů. Tyto přehledy byly zavedeny útvary Komise po konzultaci s příslušnými koordinač -
ními strukturami (místními koordinačními platformami partnerství v oblasti mobility, při setkání odborníků v rámci 
globálního přístupu k migraci a mobilitě atd.). Mohou být očividně pouze indikativní a různým dárcům či finančním 
zdrojům nemohou ukládat žádné povinnosti, jelikož by to nebylo podle stávajícího právního rámce možné a nebylo 
by to slučitelné s postupy zavedenými v rámci příslušných finančních nástrojů EU.
97
ESVČ se domnívá, že prostřednictvím zvláštních podvýborů generálního ředitelství pro spravedlnost, svobodu 
a bezpečnost či pro migraci a sociální věci s příslušnými zeměmi ESVČ sehrála svou roli při zakotvení migrace v rámci 
politických dialogů se třetími zeměmi, zejména se zeměmi sousedství. S ohledem na zvýšený význam migrace 
ve vztazích EU se třetími zeměmi ESVČ postupně vytvářela v této oblasti tematické pravomoci a uvolňovala doda -
tečné lidské zdroje pro odvětvové otázky týkající se vnějších vztahů, včetně migrace. Nová Komise přinesla jasnější 
podnět k dalšímu propojení vnitřního a vnějšího rozměru migrace a posílení politiky soudržnosti v rámci činnosti 
ESVČ a příslušných generálních ředitelství Komise.
Odpovědi Komise 72
98
Ačkoli se uznává, že koordinaci s delegacemi EU je možné a nutné zlepšit, a za tímto účelem se provádějí opatření, 
existuje řada důvodů, proč je problematické toho dosáhnout. Kromě nedostatečných lidských zdrojů v delegacích (a 
v ústředí) mají omezené odborné znalosti v oblasti migrace v delegacích EU za následek podobně omezené schop -
nosti při posuzování potřeb a priorit partnerských zemí v souvislosti s migrací.
99
Komise souhlasí s tím, že koordinace s delegacemi EU má zásadní význam, a vyvíjí úsilí s cílem zajistit, aby toto 
v praxi fungovalo při každodenním řízení projektů.
Konsolidace a potvrzení osvědčených postupů vyplývajících z úspěšně realizovaných projektů jsou k dispozici ve 
zprávách o monitorování a hodnocení jednotlivých projektů a usiluje se o zřízení systému pro konsolidaci a šíření 
těchto informací. Konkrétně informace o osvědčených postupech mají být začleněny do pokynů, které vypracovává 
oddělení B3 v GŘ DEVCO, a jakmile budou tyto pokyny dokončeny, budou dostupné na zvláštních tematických inter -
netových stránkách věnovaných migraci.
Školení týkající se získaných poznatků a osvědčených postupů mimoto zahrnuje i tematická odborná příprava, kte -
rou zajišťuje oddělení B3 v GŘ DEVCO.
Závěry a doporučení
Závěr 1
Komise zdůrazňuje, že revidovaná evropská politika sousedství má v úzkém partnerství s našimi sousedy vyústit 
v předložení návrhů týkajících se soudržnějšího rámce spolupráce zaměřeného na dopady, který se vztahuje na 
otázky společného zájmu, včetně migrace.
Podobně i nástupnický program tematického programu pro migraci a azyl zahrnuje podrobné cíle, výsledky 
a ukazatele.
a)  Komise se domnívá, že existuje prostor pro lepší stanovení strategické orientace na záležitosti související s migrací 
v zemích sousedství, a to určením jednoznačných a měřitelných cílů a soudržných, konkrétních výstupů, jež budou 
představovat základ nových rámců spolupráce se zeměmi sousedství a zeměmi procesu rozšíření.
b)  Komise s tímto závěrem částečně souhlasí, pokud jde o soudržnost mezi jednotlivými úrovněmi mechanismů mo -
nitorování a hodnocení. Pokud jde o evropský nástroj sousedství a tematický program pro migraci a azyl, většina 
projektů v oblasti migrace zahrnuje mechanismy podrobného monitorování a hodnocení, jakož i plnohodnotné 
logické rámce. Komise se však domnívá, že existuje prostor pro lepší vymezení rámce pro spolupráci v oblasti 
migrace v zemích sousedství, a to stanovením strategických cílů a jednoznačných a měřitelných výstupů s přímou 
vazbou mezi činnostmi a výsledky.
e)  Komise s tímto tvrzením částečně souhlasí, zejména co se týká zeměpisné rozmanitosti.
Spolupráci s našimi sousedy, především v souvislosti s otázkami migrace a mezinárodní ochrany, je nutno přizpů -
sobit rozdílné úrovni zapojení partnerů a rozvoje a zohlednit různé citlivé otázky, očekávání a omezení partnerů 
s ohledem na tyto záležitosti. Vzhledem k vleklé krizi v zemích sousedství jsou zapotřebí rovněž mechanismy k zajiš -
tění diferenciace a pružnosti.
Odpovědi Komise 73
Co se však týká evropského nástroje sousedství, Komise v zájmu co největšího využití zdrojů tohoto nástroje hodlala 
rozlišovat mezi partnery podle programových kritérií stanovených v evropském nástroji sousedství a důsledně 
uplatňovat přístup založený na pobídkách.
Jak bylo uvedeno, potřeby našich partnerů se mezi jednotlivými zeměmi a regiony liší. Na základě doporučení 
obsažených v Agendě pro změnu a diferencovaného přístupu uvedeného v novém evropském nástroji sousedství 
se spolupráce EU se zeměmi sousedství zaměřuje v každém případě na tři prioritní oblasti. Tyto oblasti byly určeny 
prostřednictvím obsáhlých konzultací s vládami, místními orgány, organizacemi občanské společnosti, členskými 
státy EU, mezinárodními finančními institucemi a mezinárodními organizacemi.
Doporučení č 1
Komise částečně přijímá doporučení, zejména pokud jde o potřebu zlepšit rámce měření výkonnosti. Komise sou -
hlasí s tím, že lepší vymezení rámce pro strategickou spolupráci v oblasti migrace a mezinárodní ochrany stano -
vením operativních cílů a jasných a měřitelných výstupů s přímou vazbou mezi činnostmi a výsledky má zásadní 
význam.
Nicméně, jelikož potřeby, a s tím i pomoc pro každou zemi jsou různé, upozorňuje Komise na obtížnost definovat 
společný soubor srovnatelných ukazatelů, který by se v průběhu času neměnil, a na potřebu větší flexibility při 
vymezování prioritních cílů. Jsou vytvářeny na míru nástroje monitorování a hodnocení, aby bylo možné měřit 
výsledky a pokrok, což představuje klíčový prvek, pokud jde o zajištění konkrétnějších a účinnějších rámců pro spo -
lupráci v oblasti migrace.
Revidovaná evropská politika sousedství má v úzkém partnerství se sousedy za cíl předložit návrhy rámec spolu -
práce v otázkách společného zájmu, včetně migrace, který bude soudržný a zaměřený na dopady.
Stávající situace je nestabilní a je třeba rozlišovat mezi naléhavými opatřeními a systematičtějšími programy. Není 
vždy možné pracovat na základě kvantifikovaných cílových priorit.
V revidované evropské politice sousedství se Komise bude snažit dosáhnout posíleného partnerství disponujícího 
jasnějším zaměřením a individualizovanější podobou spolupráce. Zkušenosti naznačují, že evropská politika sou -
sedství bude nejúčinnější v případech, kdy bude EU a její partner opravdu sdílet společný program. Přezkum proto 
vyjasní, jaké jsou zájmy EU a každého z partnerů a jaké jsou oblasti nejsilnějšího společného zájmu (včetně migrace 
a mobility). Tato revize představuje příležitost zajistit mezi EU a jejími partnery pevné porozumění v oblastech 
nejsilnějšího společného zájmu, což bude představovat základ pro silnější partnerství a cílenou finanční podporu. 
Při využívání finančních prostředků z evropského nástroje sousedství však bude i nadále klíčovou zásadou pružnost, 
aby bylo zajištěno, že EU je schopna prostřednictvím finanční spolupráce pružněji reagovat na rychle se měnící 
vývoj a potřeby v tomto regionu.
Doporučení č 2
Komise toto doporučení přijímá.
Jak je správně uvedeno, kódy Výboru pro rozvojovou pomoc stanoví OECD. Vzhledem k nedávnému vývoji zahájí 
Komise diskusi s OECD.
Komise mimoto analyzuje možnost doplnění systému kódů Výboru pro rozvojovou pomoc OECD.
Odpovědi Komise 74
Závěr 2
a) Viz odpovědi Komise k bodu 68 a rámečku 5.
b)  Migrace a rozvoj mají maximalizovat pozitivní vztah mezi migrací a rozvojem s cílem využít rozvojový potenciál 
migrace ve prospěch společností i migrantů a přispět k udržitelnému rozvoji a snižování chudoby. Ačkoliv přesná 
povaha vazby mezi migrací a rozvojem v různém kontextu může vyžadovat další poznatky založené na faktech, 
migrace se stále více považuje za účinný nástroj na podporu rozvoje v zemích původu i určení. Skutečnost, že mi -
grace je nyní začleněna do programu udržitelného rozvoje po roce 2030 jako hnací síla rozvoje, prokazuje pokrok, 
jehož bylo v této oblasti dosaženo v minulých letech.
c)  Komise souhlasí s tím, že podpora návratů a zpětného přebírání nedosáhla vždy očekávaných výsledků. Účinné 
politiky v oblasti navracení a zpětného přebírání osob jsou předpokladem náležitě řízené migrace a jsou nedílnou 
součástí globálního přístupu.
 Komise souhlasí s připomínkou Účetního dvora a dodává, že zpětné přebírání vlastních státních příslušníků před -
stavuje podle mezinárodního obyčejového práva povinnost. Je součástí migrace, jak ji vnímají některé partnerské 
země, ne bezpečnostní politiky.
d)  Komise s tímto závěrem částečně souhlasí.
 Pokud jde o lidská práva, Komise uznává, že existuje prostor pro zlepšení výkonnosti při určování konkrétnějších 
opatření ke zmírňování rizik, například posílením humanitární diplomacie a vnitrostátních systémů předávání.
 V roce 2014 však Komise zahájila postup za účelem navržení a vytvoření souboru nástrojů s cílem zajistit, aby během 
všech fází intervence většina nových projektů obsahovala přístup založený na právech.
 Uplatňování přístupu založeného na právech vychází z univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a ze zásad 
začleňování a zapojení do rozhodovacího procesu, nediskriminace, rovnosti a spravedlnosti, transparentnosti 
a odpovědnosti. Tyto zásady jsou základem rozvojové spolupráce EU a zajišťují posílení postavení nejchudších 
a nejzranitelnějších osob, zejména žen a nezletilých.
Doporučení č 3
Komise s tímto doporučením souhlasí a toto doporučení se již provádí:
Komise již využívá celou řadu nástrojů, které se předpokládají v cyklu řízení projektů. Ačkoli uznává, že existuje pro -
stor pro další zlepšení výkonnosti při stanovení intervenční logiky každého opatření, většina projektů již zahrnuje 
plnohodnotné logické rámce, včetně ukazatelů výsledků.
Odpovědi Komise 75
Doporučení č 4
Komise toto doporučení přijímá.
K dispozici je narůstající množství důkazů podtrhujících pozitivní dopad migrace na rozvoj (zemí původu a určení 
i samotných migrantů). Vzhledem k měnícím se a narůstajícím tendencím v oblasti migrace je však nezbytné nepře -
stat získávat pro účely programů spolehlivé údaje. Komise vynakládá úsilí na další konsolidaci těchto důkazů coby 
základu pro přípravu budoucích strategií a projektů.
Závěr 3
Komise má za to, že díky značnému úsilí již byly v oblasti migrace zavedeny účinné mechanismy koordinace. Vzhle -
dem ke složitosti dané problematiky, rozdělení pravomocí a počtu zúčastněných stran je prostor pro další racionali -
zaci systémů řízení v oblasti migrace velmi omezený.
Doporučení č 5
Komise částečně přijímá toto doporučení. Komise se domnívá, že pokud se vezmou v potaz rozpočtová omezení, 
pak již bylo vynaloženo značné úsilí zlepšit kapacity delegací EU (viz rovněž odpovědi Komise k bodům 34, 98 a 99).
Komise již vypracovala přehledy financování o výdajích dárců v oblasti migrace s cílem podpořit různé dvoustranné 
a regionální rámce (jako jsou srovnávací tabulky partnerství v oblasti mobility).
Komise se domnívá, že není prakticky možné dosáhnout vytvoření jednotného a komplexního přehledu všech 
výdajů souvisejících s migrací.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Tato zpráva se týká dvou hlavních finančních nástrojů 
(TPMA a ENPI) vnějšího rozměru společné migrační 
politiky EU, která si klade za cíl podpořit účinné řízení 
migračních toků v partnerství se zeměmi původu a s 
tranzitními zeměmi. V této zprávě prověřujeme, zda 
výdaje z obou těchto nástrojů měly jasné cíle a zda byly 
účinné a dobře organizované. Zjistili jsme, že nástroje 
celkově nenabízely žádnou jasnou strategii, která by 
umožňovala stanovit jejich příspěvek k dosažení cílů. Není 
tedy zřejmé, čeho měly dosáhnout na úrovni EU. Měřit 
výsledky dosažené výdaji EU a posuzovat příspěvek 
migrace k rozvoji bylo často obtížné. Pro tuto politiku je 
charakteristická složitá správa, nedostatečná koordinace 
a absence přehledu financování, který by uváděl, 
kdo – Komise nebo členské státy – co financuje.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR