CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 26.4.2022  
COM(2022) 180 final  
 
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
o uplatňování přílohy XI a článku 66a služebního řádu   
 
1 
 ZPRÁVA  KOMISE  EVROPSKÉMU  PARLAMENTU  A RADĚ  
o uplatňování přílohy XI a článku 66a služebního řádu  
 
1. ÚVOD 
Ustanovení čl.  15 odst.  2 přílohy XI služebního řádu, naposledy pozměněného v roce 20131, 
stanoví, že Komise do 31.  března 2022 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu s 
ohledem na průzkum provedený na základě článku 2 téže přílohy, v níž posoudí, zda je vývoj 
kupní síly odměn a důchodů úředníků Unie v souladu se změnami kupní síly platů v 
ústředních státních správách států. Komise na základě této zprávy předloží případně návrh na 
změnu přílohy XI a také článku 66a služebního řádu v souladu s článkem 336 Smlouvy o 
fungování Evropské unie.  
Tato zpráva provádí výše uvedené ustanovení tím, že posuzuje plnění potřeb orgánů EU, 
pokud jde o přijímání zaměstnanců, popisuje postup a výsledek provádění pravidel pro 
aktualizaci odměn a důchodů podle přílohy XI služebního řádu (dále jen „metoda“), ja kož i 
pro solidární odvod podle článku 66a za období 2014 –2021.  
2. POTŘEBA ORGÁNŮ EU,  POKUD JDE O PŘIJÍMÁ NÍ ZAMĚSTNANCŮ  
2.1. Zákonný požadavek na zjišťování potřeb, pokud jde o přijímání zaměstnanců  
Článek 2 přílohy XI služebního řádu stanoví, že Komise pravidelně  provádí průzkum potřeb 
orgánů, pokud jde o přijímání zaměstnanců.  
Zatímco z provozního hlediska je cílem přijímání zaměstnanců obsazení volných pracovních 
míst v orgánech EU, článek 27 služebního řádu a články 12 a 82 pracovního řádu ostatních 
zaměstnanc ů vyžadují na jedné straně, aby úředníci a zaměstnanci splňovali nejvyšší úroveň 
způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti, a na druhé straně, aby byli vybráni na co nejširším 
zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států EU.  
2.2. Poznámky k potřebám  v oblasti přijímání zaměstnanců  
Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) odpovídá za výběr úředníků, kteří představují 
největší podíl zaměstnanců EU. Orgány EU pravidelně sdělují své potřeby v oblasti přijímání 
zaměstnanců úřadu EPSO, který zavádí roční p lán výběrových řízení a určuje metody a 
postupy výběru, včetně pravidel označování pro každé výběrové řízení. Společně s 
kontrolami prováděnými při přijímání do zaměstnání to zaručuje, že všichni nově přijatí 
zaměstnanci splňují nejvyšší úroveň způsobilost i, výkonnosti a bezúhonnosti v souladu s 
článkem 27 služebního řádu.  
2.2.1.  Pokles počtu přihlášek do výběrových řízení EU  
Porovnáním potřeb orgánů EU, pokud jde o přijímání jiných než jazykových administrátorů 
(vyjádřených počtem požadovaných úspěšných kandidátů ), se skutečným výsledkem 
výběrových řízení z přílohy 1 vyplývá, že se úřadu EPSO zpravidla dařilo vybrat požadovaný 
počet úspěšných kandidátů.  
                                                 
1  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č.  1023/2013 ze dne 22.  října 2013.  
 
2 
 Počet uchazečů o všeobecná výběrová řízení na místa AD se však u všech skupin členských 
států snížil (příloha 2) . U členských států, které do EU vstoupily před rokem 2004, tento 
pokles začal po reformě služebního řádu v roce 2004, zatímco u členských států, které 
přistoupily po roce 2004, pokles začal po reformě služebního řádu z roku 2014 (příloha 3)2. 
To ovlivnilo  schopnost orgánů EU plnit potřeby týkající se přijímání zaměstnanců, jakož i 
zajistit zeměpisnou vyváženost zaměstnanců.  
2.2.2.  Pragmatické řešení prováděné Komisí za účelem splnění specifických 
potřeb v oblasti přijímání zaměstnanců  
Za účelem uspokojení svých potřeb v oblasti přijímání zaměstnanců Komise stále častěji 
přijímala dočasné zaměstnance na stálá pracovní místa, která jsou obvykle obsazována 
stálými úředníky. V Komisi se jejich celkový počet mimo jazykové služby zvýšil ze 461 v 
roce 2013 (z toho 118 n a úrovni administrátorů) na 1  672 v roce 2020 (z toho 825 na úrovni 
administrátorů).  
2.2.3.  Zeměpisně nevyvážené přijímání zaměstnanců  
Komise se při přijímání zaměstnanců na co nejširším zeměpisném základě setkala s obtížemi. 
Komise ve své zprávě z roku 2018 při jaté podle článku 273 služebního řádu poukázala 
zejména na otázku přitažlivosti, která se projevuje nízkou mírou účasti na výběrových 
řízeních EU ve srovnání s velikostí příslušného obyvatelstva některých členských států. V 
důsledku toho nejsou některé stá tní příslušnosti na seznamech úspěšných kandidátů úřadu 
EPSO dostatečně zastoupeny. Příloha 4 ilustruje, jak byly žádosti do výběrových řízení EU 
od roku 2018 nevyvážené4, což vedlo k zeměpisně nevyváženému přijímání zaměstnanců. 
Zejména se zvýšil počet vý znamně nedostatečně zastoupených státních příslušností mezi 
pomocnými administrátory na třináct: rakouská, česká, estonská, německá, dánská, finská, 
kyperská, lucemburská, maltská, nizozemská, polská, slovenská a švédská5.  
2.3. Korelace mezi přitažlivostí orgá nů EU a různými makroekonomickými a 
socioekonomickými faktory, včetně odměňování  
Níže uvedená tabulka poskytuje informace o úrovni účasti každého členského státu ve 
výběrových řízeních EU v období 2013 –2019. Do analýzy byly zahrnuty všechny členské 
státy s  výjimkou Belgie, nejmenších členských států z hlediska počtu obyvatel a těch, jejichž 
míra účasti je v rozmezí 80 –120 %, tj. v blízkosti ideální „cílové“ účasti6. Přesněji řečeno 
jsou vyloučenými členskými státy tyto:  
                                                 
2  Pouze počet žádostí řeckých a kyperských státních příslušníků vzrostl nebo zůstal stabilní.  
3  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 15.  června 2018, ve znění opravy ze dne 24.  srpna 
2018, COM(2018)377 final/2.  
4  V rámci této zprávy je míra účasti každého členského státu definována poměrem mezi podílem kandidátů a 
podílem obyvatelstv a EU v období 2013 –2019. K vyhlazení údajů se používá sedmileté období, neboť 
výběrová řízení EU se konají nepravidelně. Vzhledem k pandemii a jejím důsledkům pro organizaci těchto 
výběrových řízení jsou navíc roky 2020 a 2021 považovány za atypické, a pro to jsou z analýzy vyloučeny.  
5  Situace k 31.  prosinci 2021.  
6  Jelikož „cíle“ (100% míra účasti) nelze ze statistických důvodů nikdy dosáhnout, bylo rozhodnuto 
analyzovat pouze členské státy, v nichž existuje jasná nerovnováha. Mezní úroveň byla stanovena  na +/ – 
20 % ve srovnání se 100% úrovní účasti. To je v souladu s přístupem zaujatým ve zprávě Komise přijaté 
 
3 
 - Belgie, protože nadměrné zastoupení belgických občanů mezi kandidáty na úřad 
EPSO je spojeno se statusem Bruselu jako sídla několika orgánů EU7, 
- Kypr, Lucembursko a Malta, neboť s ohledem na jejich malý počet obyvatel není 
analýza podílu kandidátů ve výběrových řízeních EU ve srovnání s počt em 
obyvatel statisticky průkazná, a  
- Maďarsko, Slovensko a Finsko, jelikož jejich míra účasti (porovnávající míru 
účasti s procentem obyvatelstva EU) se pohybuje mezi 80  % a 120  %, měřeno v 
průběhu sedmi let, a je tedy blízko cíli.  
 
K posouzení faktorů ov livňujících úroveň účasti každého členského státu ve výběrových 
řízeních EU je nutné přezkoumat přitažlivost orgánů EU v celé EU. Jelikož volba účastnit se 
výběrového řízení EU zůstává v konečném důsledku osobní volbou, která může být založena 
na různých f aktorech, posoudila Komise existenci možných korelací mezi souborem 
makroekonomických a socioekonomických faktorů a pozorovanými trendy v úrovni účasti 
pozorované ve všech členských státech (příloha 5 až 5.7). Komise zejména posoudila 
relativní čisté výděl ky v členských státech (přílohy 5.1 a 5.2), míru nezaměstnanosti (příloha 
                                                                                                                                                        
podle článku 27 služebního řádu úředníků Evropské unie a článku 12 pracovního řádu ostatních 
zaměstnanců Evropské unie (zeměpisná rovnováha) – COM (2018) 377 final.  
7  Stejný jev je pozorován v ústředí jiných mezinárodních organizací. Například němečtí zaměstnanci jsou 
zastoupeni nadměrně v Evropské centrální bance.  
Členský
stát
EL 362%
BG 244%
LT 277%
HR 201%
EE 193%
RO 184% Nad
SI 181%
LV 161%
PT 160%
IT 152%
ES 122%
AT 73%
IE 66%
FR 50%
DK 49% Pod
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
DE 33%
CY 286%
BE 279%
MT 268%
LU 168% Vyloučeno
SK 106%
HU 97%
FI 85%Míra účasti s ohledem na ideální cíl
(2013–2019)
 
4 
 5.3), vnitrostátní situaci v oblasti zaměstnanosti (příloha 5.4), obraz EU (příloha 5.5), osobní 
finanční vyhlídky (příloha 5.6) a index OECD týkající se lepšího života (příloha 5.7) .  
Na základě těchto údajů Komise posoudila možné souvislosti mezi nízkou účastí ve 
výběrových řízeních EU a těmito socioekonomickými a makroekonomickými faktory. Lze 
vyvodit tyto závěry:  
- účast státních příslušníků EU ve výběrových řízeních EU poměrně úzc e souvisí s 
čistým výdělkem v členských státech a s tím, jak jsou vyhlídky na zaměstnání 
vnímány na vnitrostátní úrovni,  
 
- omezíme -li analýzu na členské státy s nejvyššími a nejnižšími mzdami, pak 
úroveň účasti ve výběrových řízeních EU a úroveň čistých výdělků spolu téměř 
dokonale korelují8. To platí zejména pro Německo, Francii, Nizozemsko, 
Rakousko, Dánsko, Irsko, Švédsko, Portugalsko, Slovinsko, Litvu, Rumunsko, 
Chorvatsko, Lotyšsko a Bulharsko. U členských států se střední mzdou jsou však 
výsledky ro zdílnější a vyžadují zohlednění dalších socioekonomických faktorů,  
 
- úroveň účasti ve výběrových řízeních EU vysoce souvisí s indexem OECD 
týkajícím se lepšího života,  
 
- míra účasti souvisí slabě nebo nesouvisí vůbec s mírou nezaměstnanosti v 
jednotlivých s tátech, s obrazem EU mezi občany a s tím, jak občané vnímají 
zlepšení své finanční situace v příštím roce.  
3. PROVÁDĚNÍ ČLÁNKU 65 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU  
3.1. Zásada paralelního vývoje  
Zásada paralelního vývoje kupní síly znamená, že kupní síla zaměstnanců EU sleduje vývoj 
průměrné kupní síly státních úředníků v ústředních státních správách, a to jak směrem 
nahoru, tak směrem dolů. Posouzení provádění zásady paralelního vývoje během 
sledovaného období může dále objasnit obtíže zjištěné v souvislosti s potřebami orgánů EU, 
pokud jde o přijímání zaměstnanců.  
Podle čl.  65 odst.  1 služebního řádu aktualizace odměn a důchodů odráží roční vývoj mezi 
1. červencem předchozího roku a 1.  červencem  běžného roku9: 
- skutečných platů státních úředníků v ústřední státní správě ve vzorku deseti 
členských států představujících alespoň 75  % hrubého domácího produktu EU 
(EU GDP) 10. Pro každý z těchto členských států se roční změna skutečných 
                                                 
8  Organizace spojených národů (OSN) řeší tuto otázku použitím takzvané Noblemaireovy  zásady, tj. vzorce, 
který v podstatě stanoví výši platu v OSN podle výše platu vypláceného ve státní správě členského státu, 
který vyplácí nejvyšší platy (v posledních letech jsou to trvale Spojené státy). V důsledku toho je OSN 
schopna zaručit zájem ze s trany kandidátů ze všech členských států.  
9  Metodika je založena na porovnání přehledu vnitrostátního systému odměňování členského státu za měsíc 
červenec běžného roku s odpovídajícím přehledem v témže členském státě za měsíc červenec předchozího 
roku.  
10  Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko a Švédsko. 
Navzdory vystoupení Spojeného království z Evropské unie vzorek deseti členských států stále představuje 
více než 75  % hrubého domácího produktu EU, jak vyž aduje čl.  1 odst.  4 přílohy XI služebního řádu.  
 
5 
 platů počítá bez  inflace a nazývá se specifický ukazatel. Celkový specifický 
ukazatel  (GSI)  je průměr všech specifických ukazatelů, které jsou váženy dle 
HDP každého členského státu,  
- roční inflace v Bruselu a v Lucemburku (ve stejném poměru jako rozdělení 
zaměstnanců EU mezi obě města). Tento prvek se nazývá společný index .  
Pro výpočet hodnoty aktualizace se celkový specifický ukazatel vynásobí společným 
indexem. Hodnota aktualizace s e vyjadřuje jako procentní sazba, která se použije jednotně na 
čistou odměnu a důchody všech zaměstnanců EU s účinkem od 1.  července11.  
V této souvislosti je důležité zdůraznit, že metoda neumožňuje „dvojí započítání“ inflace, ale 
zároveň zaručuje souběžný  vývoj platů zaměstnanců EU a státních zaměstnanců členských 
států bez inflace. Za tímto účelem je nejprve ve vzorku deseti členských států vypočten 
celkový specifický ukazatel bez inflace a teprve jako druhý krok je kombinován se 
společným indexem. Podrob né informace o vývoji celkového specifického ukazatele a 
společného indexu jsou uvedeny v části 3.  
3.2. Specifické ukazatele  
Tato kapitola zkoumá, zda vzorek členských států, který se v současné době používá pro 
výpočet celkového specifického ukazatele, správně  odráží skutečné změny kupní síly všech 
státních úředníků členských států a zda obecné a specifické odchylky od zásady paralelního 
vývoje, která je metodě vlastní, vedly k významné ztrátě kupní síly úředníků EU.  
3.2.1.  Výpočet celkového specifického ukazatele, ja k je definován v metodě z roku 2013  
Podle metody přijaté v roce 2013 se celkový specifický ukazatel počítal od 1.  července 2015 
za použití vzorku jedenácti referenčních členských států (vážených podle HDP): Belgie, 
Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Luce mbursko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Švédsko 
a Spojené království.  
Od 1.  ledna 2021 se Spojené království již nepovažuje za členský stát EU, a proto od 
uvedeného data není do vzorku pro výpočet celkového specifického ukazatele zahrnuto. Z 
přílohy 6 vypl ývá, že po vystoupení Spojeného království z Evropské unie vzorek stále 
splňuje prahovou hodnotu 75  % stanovenou v čl.  1 odst.  4 přílohy XI služebního řádu, a proto 
není třeba jej měnit. Při provádění dohodnutého interinstitucionálního přístupu, pokud jde o 
odkazy na Spojené království v právních předpisech EU, používá nyní Eurostat pro účely 
čl. 1 odst.  4 přílohy XI vzorek sestávající z deseti zbývajících výše uvedených členských 
států.  
Roční a souhrnné údaje podle členských států příslušného vzorku  
Příloh a 7 uvádí časové řady specifických ukazatelů pro příslušný vzorek jedenácti členských 
států od 1.  července 2015, spolu s jednoduchou aritmetickou střední hodnotou za dané 
období. Příloha 8 uvádí tytéž údaje, tentokrát vyjádřené jako souhrnný index (2014 = 100).  
Celkový specifický ukazatel pro příslušný vzorek  
                                                 
11  Aby se zohlednily podstatné změny životních nákladů v Bruselu a v Lucemburku, může se mimořádná 
aktualizace uskutečnit k 1.  lednu v souladu s články 4 až 7 přílohy XI služebního řádu.  
 
6 
 Souhrnný dopad vypočteného celkového specifického ukazatele a celkového specifického 
ukazatele uplatňovaného od 1.  července 2015 je znázorněn v příloze 9. Vypočtený celkový 
specifický ukazatel odpovídá  vývoji kupní síly státních úředníků ve vzorku členských států za 
dané období (váženému dle HDP a vyjádřenému ve standardech kupní síly). V souladu se 
zásadou paralelního vývoje (viz část 3.1) sledovala kupní síla zaměstnanců EU v důsledku 
provádění ustano vení o výjimce (viz část 3.2.4) stejný vývoj jako vzorek, s výjimkou období 
od 1.  července 2020.  
Příloha 10 znázorňuje časové řady celkového specifického ukazatele od 1.  července 2015 
spolu se společným indexem a následnou každoroční aktualizací pro zaměst nance EU. 
Celkový specifický ukazatel vypočítaný jako prostý průměr za sedmileté období je 100,6, 
souhrnný dopad uplatňovaného celkového specifického ukazatele k červenci 2014 (2014 = 
100) je 103,4.  
3.2.2.  Celkový specifický ukazatel definovaný podle předchozích  metod  
Současné legislativní řešení, kterým je použití vzorku deseti členských států pro výpočet 
celkového specifického ukazatele, nebylo přístupem, který normotvůrce volil vždy. Před 
rokem 2004 se celkový specifický ukazatel vypočítával na základě statist ických údajů pro 
všechny členské státy (např. patnáct členských států v roce 2003), zatímco v období 2004 –
2012 se používal vzorek osmi referenčních členských států.  
Rozhodnutí normotvůrce přijmout novou metodu bylo motivováno retrospektivní analýzou 
údajů , která naznačovala, že vývoj v uvedeném vzorku by úzce odrážel průměrný vývoj ve 
všech členských státech. Je však třeba poznamenat, že následná analýza prokázala, že 
skutečný vývoj kupní síly ve vybraném vzorku byl po roce 2004 nižší než průměr pro 
všechn y členské státy. V roce 2013 zachovali spolunormotvůrci zásadu vzorku členských 
států, přičemž zvýšili velikost vzorku z osmi států na jedenáct.  
Aby byl splněn zákonný požadavek analyzovat, zda byl vývoj kupní síly úředníků Unie v 
souladu se změnami kupní síly státních úředníků v ústředních vládách ze všech členských 
států, poskytuje tato kapitola simulace vývoje celkového specifického ukazatele v případě, že 
by v období 2015 –2021 byl použit vzorek osmi členských států EU nebo by nebyl použit 
žádný vzorek.  
V případě vzorku osmi členských států12 by prostý průměr ročních celkových specifických 
ukazatelů na období 2015 –2021 činil 100,4 a souhrnný dopad (2014 = 100) by byl 102,5. Pro 
všechny členské státy by prostý průměr ročních celkových specifických ukazatelů na období 
2015 –2021 činil 101,1 a sou hrnný dopad (2014 = 100) by byl 106,5.  
Příloha 11 této zprávy porovnává vývoj celkového specifického ukazatele vypočítaného na 
základě výše uvedených alternativních vzorků. Tyto údaje ukazují, že na základě vzorku 
členských států definovaného v roce 2013 spolunormotvůrcem dosáhla kupní síla 
zaměstnanců EU pouze poloviny změn kupní síly platů v ústředních státních správách států, 
což mohlo vést ke snížení vnímané přitažlivosti EU jako zaměstnavatele.  
                                                 
12  Belgie, Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko a Spojené království.  
 
7 
 3.2.3.  Specifický ukazatel: trendy pro jednotlivé členské státy   
Výpočty a číselné údaje týkající se specifických ukazatelů v členských státech vycházejí z 
údajů poskytnutých a ověřených odpovědnými statistickými úřady v členských státech. Za 
tímto účelem byl postupem času vypracován a aktualizován roční dotazník o odm ěňování. 
Rovněž se zveřejňuje soubor metodických příruček a zpráv o hodnocení pro jednotlivé země, 
aby se zvýšila úroveň transparentnosti13. 
Příloha 12 shrnuje dostupné údaje za každý jednotlivý členský stát pro období 2015 –2021 
spolu s jednoduchou aritmetickou průměrnou hodnotou za dané období. Příloha 13 uvádí 
tytéž údaje, tentokrát vyjádřené jako souhrnný index (2014 = 100). Mezi členskými s táty, 
které jsou součástí vzorku, je nejvyšší čistý nárůst od roku 2015 zaznamenán v Polsku (121), 
Německu (109,8), Rakousku (109,6) a Nizozemsku (109). Nižší nárůst byl zaznamenán v 
Lucembursku (101,6) a Belgii (101,8) a v rámci vzorku zaznamenali pokles čisté kupní síly 
pouze úředníci ústřední státní správy ve Francii (97,9).  
Vzhledem k tomu, že vývoj odměn zaměstnanců EU se vypočítává na základě váženého 
průměru vzorku členských států, jak je podrobně uvedeno v části 3.2.1, za stejné období se 
odměny za městnanců EU zvýšily na 103,4.  
Mezi členskými státy, které nejsou součástí vzorku, je nejvyšší čistý nárůst odměn 
zaznamenán na Slovensku (186,4), v Česku (167,1), Bulharsku (156,3) a Rumunsku (148,1). 
Z přílohy 14 vyplývá, že velká většina členských stát ů, které jsou součástí vzorku a mají 
nízkou míru účasti na výběrových řízeních EU pořádaných úřadem EPSO – jak je uvedeno v 
části 2 –, měla specifické ukazatele, které byly z velké části vyšší než celkový specifický 
ukazatel, na jehož základě byly odměny z aměstnanců EU aktualizovány. Jinými slovy, 
relativní přitažlivost kupní síly EU pro tyto země poklesla.  
3.2.4.  Obecná odchylka od zásady paralelního vývoje: uplatňování ustanovení o 
umírněnosti a výjimce  
Odchylně od zásady paralelního vývoje kupní síly omezuje us tanovení o umírněnosti vysoké 
nárůsty kupní síly, jakož i vysokou ztrátu kupní síly v daném roce. Pokud vypočtené zvýšení 
kupní síly (celkový specifický ukazatel) překročí 2  % nebo pokud kupní síla poklesne o více 
než 2  %, je změna kupní síly zaměstnanců E U omezena na 2  %. Část zisku nebo ztráty kupní 
síly, která překračuje 2  %, se použije o devět měsíců později, a to od 1.  dubna následujícího 
roku.  
Druhou obecnou odchylkou je ustanovení o výjimce, které omezuje zisk kupní síly 
zaměstnanců EU v případě pokl esu hospodářství EU. Předpokládá -li se pokles HDP EU v 
reálných hodnotách a dochází k zisku kupní síly měřené celkovým specifickým ukazatelem, 
pak se část zisku kupní síly v závislosti na výši poklesu HDP v reálných hodnotách odkládá. 
Pokud se HDP EU v reá lných hodnotách snížil o více než 3  %, zisk kupní síly v důsledku 
metody je udělen po oživení ekonomiky EU, tj. jakmile HDP EU v reálných hodnotách 
dosáhne úrovně před poklesem (doložka o vrácení). Pokud se konečné údaje poskytnuté 
                                                 
13  Obecná metodická příručka pro výpočet specifických ukazatelů je k dispozici na internetových stránkách 
Eurostatu. Kromě toho bylo již od konce roku 2018 zveřejněno třináct posouzení specifických pro 
jednotlivé země a pokračuje práce s ostatními vnitrostátn ími orgány na zvýšení počtu zveřejněných 
posouzení (viz následující odkaz: https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remuneration/s pecific -
indicators/country -assessments ).  
 
8 
 Komisí k HDP EU v reálný ch hodnotách liší od prognózy do té míry, že to ovlivňuje způsob 
uplatnění ustanovení o výjimce, provedou se nezbytné pozitivní nebo negativní opravy, 
včetně oprav se zpětnou platností14. 
Ustanovení o umírněnosti : v letech 2015 až 2021 Eurostat náležitě ově řil údaje týkající se 
aktualizací podle kritérií pro ustanovení o umírněnosti a výjimce stanovených v článcích 10 a 
11 přílohy XI služebního řádu. Celkový specifický ukazatel překročil zákonný limit +2  %/–
2 % pouze v roce 2020, kdy naměřený celkový specifi cký ukazatel (+2,5  %) přesahoval 
prahovou hodnotu požadovanou pro uplatnění ustanovení o umírněnosti. Vzhledem k 
souběžnému uplatňování ustanovení o výjimce v témže roce (2020) a v souladu s článkem 10 
přílohy XI služebního řádu se ustanovení o umírněnosti  nepoužilo.  
Ustanovení o výjimce : předpověď ročního růstu HDP EU dostupná v době každé roční 
zprávy Eurostatu byla pozitivní, s výjimkou roku 2020, kdy byl v důsledku pandemie 
COVID -19 předpokládaný vývoj HDP Unie v reálných hodnotách negativní ( –7,4 %)15. 
Ustanovení o výjimce podle čl.  11 odst.  1 přílohy XI služebního řádu se proto v roce 2020 
použilo. Vzhledem k tomu, že pokles HDP v Unii byl vyšší než 3  %, nebyl k výpočtu 
hodnoty aktualizace odměn a důchodů použit celkový specifický ukazatel. Proto celý c elkový 
specifický ukazatel, který by byl zohledněn v roční aktualizaci pro rok 2020 (+2,5  %), bude 
tvořit základ pro výpočet budoucí aktualizace, jakmile celkové zvýšení HDP Unie v reálných 
hodnotách bude pozitivní, v souladu s článkem 10 a čl.  11 odst.  4 přílohy XI služebního řádu.  
Provádění zákonných obecných odchylek od zásady paralelního vývoje a konkrétněji 
ustanovení o výjimce v roce 2020 bylo prováděno přísně, což umožnilo omezit roční 
aktualizaci vyplývající z metody v době hospodářského poklesu, a  tím pro rozpočet EU 
zajistit čisté úspory. Na druhé straně mělo toto uplatnění ustanovení o výjimce dopad na 
paralelní vývoj kupní síly úředníků EU, neboť ve stejném období státní úředníci ve státních 
správách ze vzorku skutečně využívali vyšší kupní sílu  v průměru 2,5  %, což pro EU od roku 
2020 vedlo k poklesu přitažlivosti.  
Každoroční aktualizace z roku 2020 podobně prokázala účinnost automatického ustanovení o 
umírněnosti, které bylo rovněž zavedeno v roce 2014. Pokud by ustanovení o výjimce nebylo 
uplatněno současně, omezilo by ustanovení o umírněnosti automaticky zvýšení celkového 
specifického ukazatele do dubna 2021.  
Celkově lze konstatovat, že automatičnost metody (tj. aktualizace odměn na základě 
statistických údajů, které na základě služebního řádu  a bez zásahu jiného právního aktu 
přinášejí výsledky) funguje od roku 2014 dobře. Automatická metoda byla pro daný účel 
vhodná, což umožnilo zohlednit hospodářskou situaci a vývoj kupní síly a zároveň výrazně 
snížit administrativní zátěž ve srovnání s kaž doročním využíváním řádného legislativního 
postupu používaného před rokem 2014.  
                                                 
14  Pracovní skupina pro články 64 a 65 služebního řádu rozhodla, že „konečné údaje“, které Komise 
předložila pro HDP EU za daný rok, budou považovány za údaje dostupné do 30.  září následujícího roku. 
Toto vyjasnění  bylo považováno za nezbytné, jelikož údaje o HDP mohou být často revidovány mnoho let 
po referenčním roce.  
15  V roce 2021 činil konečný údaj měřený Eurostatem pro pokles HDP EU v reálných hodnotách v roce 2020 
–5,9 %.  
 
9 
 3.2.5.  Specifická odchylka od obecné zásady paralelního vývoje  
S cílem zohlednit v té době obzvláště obtížnou hospodářskou a sociální situaci v Unii bylo v 
rámci reformy z roku 2014 r ovněž rozhodnuto, že aktualizace odměn a důchodů všech 
zaměstnanců orgánů, jiných subjektů a agentur Unie prostřednictvím metody bude v letech 
2013 a 2014 pozastavena a že případná zvýhodnění úředníků a ostatních zaměstnanců 
Evropské unie vyplývající z upl atňování této metody budou vyvážena opětovným zavedením 
solidárního odvodu odečítaného z platů zaměstnanců EU zvýšenou sazbou od 1.  ledna 2014.  
3.2.5.1.  Pozastavení aktualizace platů po dobu dvou let (2013 –2014)  
V rámci reformy služebního řádu v roce 2013 vyzvala Evropská rada, aby byla na dva roky 
pozastavena úprava odměn a důchodů všech zaměstnanců orgánů Unie. Podle jasného znění 
služebního řádu tak v letech 2013 a 201416 nedošlo k žádné aktualizaci odměn a důchodů. 
Podle Evropského účetního dvora přineslo toto d vouleté zmrazení ve víceletém finančním 
rámci na období 2014 –2020 1,5 miliardy úspor17. 
Ačkoli pozastavení aktualizace přerušilo uplatňování zásady paralelního vývoje na období 
2013 –2014, opravné koeficienty byly i nadále aktualizovány, aby se zajistila rov nost kupní 
síly mezi různými místy zaměstnání.  
3.2.5.2.  Dopad solidárního odvodu EU  
Solidární odvod je odpočet od odměn zaměstnanců EU, který byl znovu zaveden ve zvýšené 
sazbě od 1.  ledna 2014. Sazba solidárního odvodu, která se použije na základ definovaný v 
čl. 66a odst.  3 služebního řádu, činí 6  %. V případě zaměstnanců v platových třídách AD 15 
stupně 2 a výše se zvyšuje na 7  %. V návrhu rozpočtu na rok 202218 se očekává, že příjmy 
plynoucí ze solidárního odvodu dosáhnou výše 106 milionů EUR. Příloha 15 znázorňu je 
vývoj těchto příjmů od roku 2012.  
3.2.5.3.  Posouzení specifických odchylek od zásady paralelního vývoje  
V důsledku těchto specifických odchylek utrpěli zaměstnanci EU významnou ztrátu z 
hlediska reálné kupní síly. Zaměstnanci EU ztratili přibližně 10,3  % své kupní síly, což bylo 
dáno zejména kombinovanými účinky reforem služebního řádu z let 2004 a 2013, snížením 
úprav jejich platů a prováděním ustanovení o výjimce v roce 2020. Ve stejném období získali 
státní úředníci v ústředních státních správách členských států v průměru 0,9  % kupní síly19. 
3.3. Společný index  
Společný index měří změny životních nákladů zaměstnanců EU v Belgii a v Lucembursku 
podle rozdělení zaměstnanců vykonávajících služební povinnosti v těchto dvou členských 
státech v souladu s článkem 1 přílo hy XI služebního řádu, a to na základě harmonizovaných 
                                                 
16  Podle čl.  65 odst.  4 služebního ř ádu. 
17  Evropský účetní dvůr, zvláštní zpráva č.  15/2019, Provádění balíčku opatření pro personální reformu z roku 
2014 v Komisi – Značné úspory, ale nikoli bez následků pro zaměstnance.  
18  Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2022, CO M(2021) 300.  
19  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o údajích týkajících se rozpočtových dopadů každoroční 
aktualizace odměn a důchodů úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie a koeficientů použitelných 
na tyto odměny a důchody v roce 2021, CO M(2021) 729.  
 
10 
 indexů spotřebitelských cen (HISC) v případě Belgie a indexu spotřebitelských cen (ISC) v 
případě Lucemburska. Vzhledem ke specifickým vahám spotřeby používaným při agregaci 
společného indexu20 mohou ex istovat rozdíly mezi jeho vývojem a vývojem indexů HISC pro 
Belgii a ISC pro Lucembursko21 za daný rok.  
Příloha 16 znázorňuje časovou řadu společného indexu (roční zvýšení od června do června s 
odkazem na předchozí rok) spolu se informacemi pro belgický in dex HISC a lucemburský 
index ISC. Průměrný společný index za období od roku 2015 do roku 2021 je 101,4. 
Souhrnný index za celé období do června 2021 (základ: červen 2014 = 100) je 110,6. 
Průměrný index HISC v Belgii za celé období je pro srovnání 101,6 a s ouhrnný součet za 
dané období činí 111,4. Průměrný index spotřebitelských cen v Lucembursku za celé období 
činil 101,2 a souhrnný součet za dané období je 108,8.  
V důsledku zavedení společného indexu reformou služebního řádu v roce 2014 umožnila část 
aktua lizace odpovídající inflaci měřené v Bruselu a Lucemburku zajistit soulad mezi 
úpravami placenými zaměstnancům EU a inflacemi měřenými v Bruselu a Lucemburku. Z 
přílohy 17 vyplývá, že v případě, že by bruselský mezinárodní index nadále sloužil jako 
základ pro aktualizaci odměn, jak tomu bylo v případě předchozí metody, kumulativní míra 
inflace měřená během referenčního období by byla téměř stejná jako inflace vypočítaná na 
základě společného indexu22. Souhrnný součet společného indexu je nižší než belgický i ndex 
HISC a v yšší než lucemburský index ISC.   
4. PROVÁDĚNÍ ČLÁNKU 64 SLUŽEBNÍHO ŘÁDU  
4.1. Zásada rovnosti kupní síly zaměstnanců EU – opravné koeficienty  
Opravný koeficient zavádí do praxe obecnou zásadu rovného zacházení, která v tomto 
konkrétním případě odpovídá  rovnosti kupní síly všech zaměstnanců orgánů, institucí a 
agentur EU bez ohledu na jejich místo zaměstnání. Vzhledem k tomu, že pro všechny 
zaměstnance EU platí stejné platové stupnice a základní částky, vztahují se opravné 
koeficienty na zaměstnance ve f unkcích mimo Brusel a Lucemburk, kteří by neměli ve svých 
pracovních místech ani finančně trpět vyššími životními náklady, ani mít výhodu životních 
nákladů nižších23. 
Opravný koeficient tedy funguje jako procentuální úprava platu, aby se vyrovnal rozdíl (bu ď 
kladný, nebo záporný) v životních nákladech na každém pracovním místě. Opravný 
koeficient se uplatňuje podle této rovnice:  
 
                                                 
20  V porovnání s běžnými vahami používanými pro cenovou statistiku je hlavním rozdílem při agregaci 
společného indexu používání vah pro pronájmy, které zahrnují bydlící vlastníky (namísto toho, aby se 
zohledňovali pouze nájemníci).  
21  Uveden é hodnoty platí pro celkový souhrnný index; skutečné výpočty se provádějí na podrobné úrovni.  
22  Je třeba podotknout, že během referenčního období byla míra inflace u všech dílčích indexů historicky 
nízká. Dále je třeba poznamenat, že výpočet používá struk turu spotřeby pouze pro Belgii a může přinést 
mírně odlišné výsledky, pokud se zkombinuje se specifickou strukturou spotřeby pro Lucembursko.  
23  V případě zaměstnanců přidělených v delegacích podle článku 11 přílohy X mají zaměstnanci možnost 
požádat o výp latu svých odměn v eurech s opravným koeficientem použitelným v Bruselu.  
 
11 
  
  
 
Opravné koeficienty se aktualizují nejméně jednou ročně s účinností od 1.  července24. 
Eurostat ve spolupráci s národními statistickými úřady definuje a pravidelně vylepšuje 
metodiku výpočtu opravných koeficientů. Pro zvažované období stojí za zmínku tento vývoj:  
- provádění rozvinutější metodiky pro srovnávání nákladů na zdravotní péči a 
vzdělávání mezi členskými státy, včetně zpoplatněných škol,  
- práce na shromažďování údajů byly uprave ny v souvislosti s brexitem a 
důsledky pandemie COVID -19, 
- rostoucí počet organizací je ochoten spolupracovat s Eurostatem25 a využívat 
údaje vydané Eurostatem k různým účelům.  
Příloha 18 uvádí hodnoty opravných koeficientů pro jednotlivá místa zaměstnání v EU26 na 
období 2013 –2021. Z této tabulky je zřejmé, že opravné koeficienty pro různá místa 
vykazovaly v čase rozdílné trendy. Na 15 místech se v daném období snížily, zatímco na 16 
místech došlo ke zvýšení.  
Od doby vstupu v platnost pozměněné přílohy XI slu žebního řádu platí v souladu s článkem 9 
přílohy nový postup pro stanovení nebo zrušení opravných koeficientů mimo hlavní město27. 
Po vystoupení Spojeného království z Evropské unie se opravný koeficient použitelný ve 
Spojeném království vypočítává v soulad u s metodikou platnou pro třetí země, a to ode dne 
1. února 202028. 
                                                 
24  V případě podstatné změny životních nákladů v období mezi červnem a prosincem může proběhnout 
mimořádná aktualizace s účinností od 1.  ledna.  
25  Například „průzkumy rodinného rozpo čtu“ které byly provedeny s cílem definovat váhu spotřeby, byly plně 
harmonizovány s koordinovanými organizacemi (např. s OECD či Radou Evropy) a Organizace spojených 
národů se v roce 2015 rozhodla použít jako vstupní údaje pro úpravu platů svých zaměstnan ců pracujících v 
EU zdrojové údaje Eurostatu o opravných koeficientech (stejně jako Eurostat používá údaje OSN pro 
mnoho míst mimo EU).  
26  V souladu s články 12 a 13 přílohy X služebního řádu se specifické koeficienty (opravné koeficienty) 
mohou použít rov něž na odměny zaměstnanců vyslaných mimo EU. Aktualizovaná hodnota těchto 
koeficientů je uvedena v příloze výročních zpráv přijatých Komisí o údajích týkajících se rozpočtového 
dopadu aktualizací. Eurostat vypracoval zvláštní metodiku ve spolupráci s vnitr ostátními statistickými 
úřady.  
27  Tento postup zahrnuje zejména přijetí aktu v přenesené pravomoci Komisí na základě formální žádosti 
předložené příslušnými orgány dotčených členských států, správním oddělením orgánu Unie nebo zástupci 
úředníků Unie v dané m místě zaměstnání. Pokud jde o zaměstnance přidělené v Bonnu, německý národní 
statistický úřad přestal v roce 2021 poskytovat údaje pro výpočet tohoto opravného koeficientu v Bonnu. 
Vzhledem k tomu, že příslušné národní statistické úřady neposkytly údaje,  a vzhledem k velmi omezenému 
počtu dotčených zaměstnanců byl opravný koeficient použitelný v Bonnu pozastaven a od roku 2021 
nahrazen opravným koeficientem použitelným v Německu.  
28  Úř. věst. C  211/8, 25.6.2020 a Úř. věst. C  501, 13.12. 2021.  Plat v 
Bruselu   
(v eurech)  Směnný kurz   
(v zemích eurozóny = 
1) Plat v místě 
zaměstnání   
(v zemích eurozóny 
v eurech)  X X = Opravný 
koeficient  
(= hospodářská 
parita / směnný 
kurz)  
 
12 
 4.2. Problémy, kterým Komise v souvislosti se systémem opravných koeficientů čelí  
4.2.1.  Vnímání opravných koeficientů jako nástroje, který má negativní dopad na kupní 
sílu a přitažlivost veřejné služb y v EU  
Jak je uvedeno v průběžné zprávě Komise o provádění přílohy XI z roku 201829, opravné 
koeficienty jsou často mylně vnímány jako hnací síla poklesu kupní síly zaměstnanců EU. 
Zúčastněné strany, včetně zaměstnanců, zástupců zaměstnanců, zástupců hostitelských států, 
se útvarů Komise často dotazují na úlohu opravných koeficientů a metodiky používané pro 
jejich výpočet. Tato otázka vyvstává především v případech týkajících se zaměstnanců, 
jejichž místo zaměstnání podléhá opravnému koeficientu nižším u než 100, zejména pokud je 
tento konkrétní koeficient aktualizován směrem dolů30.  
Cílem opravných koeficientů je pouze udržování ekvivalence kupní síly zaměstnanců 
vyslaných do různých členských států a zaměstnanců vyslaných do Bruselu v čase. Jejich 
cílem naopak není udržování kupní síly na dané úrovni. Jelikož kupní síla zaměstnanců v 
Bruselu od roku 2004 klesla (část 3.2.5), snížila se ve stejném poměru i kupní síla 
zaměstnanců na všech pracovních místech. Opravné koeficienty tedy představují pouze 
prostředek, jehož prostřednictvím se úprava provádí v místech mimo Brusel a Lucemburk.  
Výše uvedené vnímání opravných koeficientů zároveň zůstává problémem spojeným s 
přitažlivostí veřejné služby v EU v některých členských státech. Řada agentur EU se sídlem v 
členských státech, v nichž se používá opravný koeficient nižší než 100, hlásila v tomto 
ohledu Komisi zřetelný negativní dopad na jejich schopnost přijímat a udržet si vysoce 
kvalifikované zaměstnance při zachování zeměpisného vyvážení. Stejně tak agentury  se 
sídlem v členských státech s vysokými opravnými koeficienty oznámily podobné obtíže a 
zdůraznily pokles čisté kupní síly zaměstnanců EU zaznamenaný v mnoha místech 
zaměstnání bez ohledu na použitelný opravný koeficient.  
V této souvislosti Komise zajišť uje, aby při každé aktualizaci opravných koeficientů byly 
ostatním orgánům poskytnuty úplné informace o souvislostech aktualizace, a poskytuje 
podrobné vysvětlení kolísání různých opravných koeficientů a vývoje kupní síly 
zaměstnanců.  
4.2.2.  Neexistence protiplně ní za výdaje vynaložené mimo místo zaměstnání  
Za stanovení statistické metodiky používané při výpočtu opravných koeficientů a jejich 
provádění odpovídají podle služebního řádu Eurostat a národní statistické úřady. Stávající 
metodika vypracovaná Eurostatem ve spolupráci s národními statistickými úřady vychází z 
předpokladu, že výdaje zaměstnance jsou v plné výši vynaloženy v místě zaměstnání. Tento 
přístup se analyzuje, neboť celková struktura spotřeby zaměstnanců zahrnuje také výdaje 
mimo místo zaměstnání ( „výdaje mimo oblast“).  
                                                 
29  Zpráva Ko mise Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování přílohy XI a článku 66a služebního řádu, 
COM(2018) 830.  
30  Obdržená běžná otázka se týká místní oblasti působnosti, na jejímž základě se opravné koeficienty 
vypočítávají. Opravné koeficienty se vypočítají na  základě srovnání životních nákladů v hlavních městech 
členských států s výjimkou případů, kdy jsou pro některé členské státy vypočítány místní opravné 
koeficienty, přičemž se zohlední místní náklady (viz v tomto smyslu věc T -618/20, FZ v. Komise).  
 
13 
 V tomto ohledu se Eurostat a národní statistické úřady shodly na potřebě aktualizovat 
průzkumy rodinného rozpočtu s cílem kvantifikovat dopad „výdajů mimo oblast“ na spotřebu 
zaměstnanců EU v zahraničí. Na tomto základě byly mezi st atistiky Komise a členských států 
projednány výsledky pokusů. Eurostat zejména začal zkoumat možnost lepšího zohlednění 
struktury výdajů zaměstnanců zahrnutím výdajů vynaložených mimo místo zaměstnání. V 
příloze 19 jsou uvedeny výsledky této přípravné prác e, a zejména efekt zploštění vyplývající 
ze zahrnutí „výdajů mimo oblast“ do struktury spotřeby zaměstnanců EU.  
Pokud jde o strukturu spotřeby zaměstnanců EU, systém opravných koeficientů se zaměřuje 
na dvoustranná srovnání mezi Bruselem a místem zaměstná ní, ale lze předpokládat, že 
zohlední také výdaje „mimo oblast“. Očekává se, že současná experimentální práce Eurostatu 
týkající se „výdajů mimo oblast“ bude jako statistické opatření zralá v nadcházejících letech a 
mohla by vést k vývoji použité statistic ké metodiky, dokud nedojde k dohodě mezi statistiky 
v pracovní skupině pro články 64 a 65 služebního řádu. Některé z těchto změn by však mohly 
být provedeny podle stávajícího právního rámce.  
4.2.3.  Životní náklady v Lucembursku  
Při poslední reformě služebního řá du v roce 2014 zachovali spolunormotvůrci zavedené 
legislativní řešení, a sice že se na odměny zaměstnanců v Bruselu a Lucemburku nepoužije 
žádný opravný koeficient, a to s přihlédnutím ke zvláštní referenční úloze těchto míst 
zaměstnání jako hlavních a pů vodních sídel většiny orgánů. Spolunormotvůrci se zároveň 
rozhodli náležitě zohlednit inflaci v Lucembursku stanovením společného indexu.  
Neexistenci opravného koeficientu v Lucembursku podle služebního řádu zúčastněné strany a 
někteří zástupci zaměstnanců  zpochybňují. V tomto ohledu a na základě průběžné zprávy 
Komise o příloze XI31 zadala tato instituce studii o životních nákladech v Lucembursku, aby 
posoudila, zda legislativní řešení stanovené ve služebním řádu je pro daný účel nadále 
vhodné. Vypracování studie zadala Komise společnosti AIRINC.  
Podle společnosti AIRINC stálo ubytování v Lucemburku v roce 2019 přibližně o 53  % více 
než v Bruselu. Nájemné je hlavní příčinou zhoršující se kupní síly zaměstnanců pracujících a 
bydlících v Lucemburku ve srovnání  se zaměstnanci pracujícími a bydlícími v Bruselu.  
Společnost AIRNC však dospěla k závěru, že Lucembursko se nachází v jedinečné situaci, 
neboť má tisíce zaměstnanců evropských orgánů s bydlištěm v příhraničních regionech, kde 
jsou životní náklady podstat ně nižší než v Bruselu. Tito zaměstnanci nicméně stále nebydlí ve 
větší vzdálenosti od místa, které by bylo slučitelné s řádným plněním jejich povinností32. V 
důsledku této zeměpisné zvláštnosti Lucemburska nemusí zavedení opravného koeficientu 
vypočítaného  na základě nákladů zjištěných v Lucembursku plně zohlednit zvláštnosti 
Lucemburska jako místa zaměstnání v EU33.  
                                                 
31  COM( 2018) 830.  
32  Tento požadavek je stanoven článkem 20 služebního řádu.  
33 
https://ec.europa.eu/in fo/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
 
14 
 Kromě toho mezi 80 okruhy, které Eurostat používá pro srovnání rozdílů mezi místy 
zaměstnání, je bydlení hlavním okruhem, kde jsou životní nák lady v Lucembursku zjevně 
vyšší než v Bruselu34. 
Někteří zaměstnanci navíc mohli získat bydlení v době, kdy byly náklady na bydlení v 
Lucemburku nižší nebo podobné ve srovnání s Bruselem, a potenciálně zaznamenali pohyb 
cen aktiv, který je odlišuje od nově příchozích / stávajících zaměstnanců, kteří dříve 
nemovitost nevlastnili35.  
Má se tedy za to, že zavedení opravného koeficientu v této fázi by nemuselo přispět k 
zajištění rovnosti kupní síly zaměstnanců EU. Zavedení opravného koeficientu pouze na 
základě rozdílné cenové hladiny / trendu pro jednu složku může navíc vést k nestabilitě, 
pokud se cenová hladina / trend této jedné složky v budoucnu přestane lišit.  
V tomto ohledu Komise spolu s dalšími dotčenými institucemi posuzuje opatření umožňující 
účinně ře šit vysoké náklady na bydlení, jimž jsou někteří zaměstnanci s bydlištěm v 
Lucembursku vystaveni. Tato opatření by umožnila řešit specifika Lucemburska, a zejména 
situací zaměstnanců EU přidělených do Lucemburska, kteří však mají bydliště v sousedních 
zemí ch.  
Pracovní skupina zástupců správních útvarů orgánů EU spolu se zaměstnanci v Lucemburku 
v současné době projednává možnosti řešení výzev, jimž čelí nejzranitelnější zaměstnanci, 
kteří jsou přiděleni do Lucemburska a pobývají v něm36. 
Současně Komise zkoumá metodický vývoj „výdajů mimo oblast“, který by mohl sloužit 
jako doplňující prvek při úvahách o zavedení opravného koeficientu pro Lucembursko.  
Posouzení účinků cíleného sociálního opatření na přitažlivost Lucemburska jako místa 
zaměstnání spolu se statistickou prací týkající se „výdajů mimo oblast“ by mělo být součástí 
úvah o možnosti předvídat jakýkoli vývoj stávajícího právního rámce s cílem posílit rovnost 
kupní síly zaměstnanců EU.  
5. ZÁVĚRY  
Ustanovení čl.  15 odst.  3 přílohy XI sl užebního řádu stanoví, že metoda a článek 66a 
služebního řádu budou i po roce 2023 nadále uplatňovány, dokud Evropský parlament a Rada 
nepřijmou nařízení na návrh Komise.  
Komise od roku 2014 mezi žadateli zaznamenala nerovnou přitažlivost, pokud jde o 
všeobecné výběrové řízení na úřad EPSO, což mezi zaměstnanci Komise vedlo k zeměpisné 
nevyváženosti. Ve stejném období dosáhl vývoj odměn zaměstnanců EU (+3,4) pouze 
poloviny změny kupní síly platů v ústředních státních správách států (+6,5).  
                                                 
34  Vzhledem k tomu, že EU začíná opouštět dlouhé období historicky nízké inflace a hospodářství 
Lucemburska a Belgie se nadále vyvíjí, zdá se, že se rozdíly začínají objevovat u některých dalších druhů 
zboží a služeb, jako jsou zdravotní péče, vzdělávání, bytové zařízení, alkoholické nápoje a tabák.  
35  Pravděpodobně to může být pravda v jiných místech zaměstnání, ale v mnohem omezenějším rozsahu v 
důsledku fluktuace zaměstnanců.  
36  Sociální opatření by mohlo být přijato podle čl.  1 písm.  e) služebního řádu a bylo by omezeno na 
pracovníky nejnižších platových tříd s náležitým přihlédnutím k jejich individuální situaci.  
 
15 
 Zároveň automat ická metoda stanovená v příloze XI služebního řádu:  
- odstranila interinstitucionální napětí a soudní případy známé z minulosti a 
zároveň zůstala pod neustálým dohledem Evropského parlamentu a Rady 
prostřednictvím výročních zpráv předkládaných Komisí,  
- proká zala svou účinnost, a to i v roce 2020, kdy automatické provádění 
ustanovení o výjimce omezilo růst platů v době hospodářského poklesu a pro 
rozpočet EU přineslo čisté úspory,  
- vedla ke zmírnění růstu platů a od roku 2015 zabránila další ztrátě kupní síly 
zaměstnanců EU tím, že zajistila kumulativní roční aktualizaci (114,3) blízkou 
kumulativní roční inflaci měřené společným indexem v Bruselu a Lucemburku 
(110,6),  
- vedla v roce 2021 ke snížení kupní síly zaměstnanců EU o 0,2  %, 
- zajistila, aby zaměstnanci EU n adále přispívali ke konsolidaci veřejných financí 
v Unii opětovným zavedením solidárního odvodu se zvýšenou sazbou,  
- uspěla v právním přezkumu evropskými soudy v několika jednotlivých 
případech, které proti ní byly vedeny, a předešla sociálnímu napětí, neboť v 
orgánech nedošlo v průběhu tohoto období k žádným významným stávkám.  
Komise proto v této fázi považuje za nezbytné dále posoudit možná metodická zlepšení 
systému opravných koeficientů a také posoudit možnost rozšíření vzorku členských států, 
který se používá pro výpočet celkového specifického ukazatele, před předložením návrhu na 
změnu přílohy XI služebního řádu.  
Komise se proto bude v souladu s čl.  15 odst.  3 přílohy XI služebního řádu spoléhat na 
prozatímní uplatňování stávající metody i po roce 2023, přičemž zajistí, aby Evropský 
parlament a Rada i nadále každoročně dostávaly zprávy o údajích týkajících se rozpočtových 
dopadů na odměny a důchody.  
  
 
16 
  
PŘÍLOHY  
Příloha 1: Jiná než jazyková výběrová řízení AD úřadu EPSO (všechny profily) podle roku 
zveřejnění  
AD požadovaní úspěšní 
kandidáti  získaní úspěšní 
kandidáti  Splnění potřeb  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
Příloha 2: Počet účastníků všeobecných otevřených výběrových řízení na místa AD (Zdroj: 
úřad EPSO)  
  1998  Září 
2005  Březen 
2010  Březen 
2014  Březen 
2015  Březen 
2017  Březen 
2018  Březen 
2019  Průměr 
2017 –
2019 vs. 
průměr 
1998 –
2005  Průměr 
2014 –
2015 vs. 
průměr 
1998 –
2005  Průměr 
2017 –
2019 vs. 
průměr 
2014 –
2015  
AT 755 1162  259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735  3 905  1 745  2 036  2 111  1 635  1 537  1 423  –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179  130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647  4 745  1 696  2 015  2 176  1 668  1 643  1 623  –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836  3 573  1 418  1 947  2 115  1 473  1 521  1 464  –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075  873 1 381  1 812  2 146  2 533 2 164  1 844  124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918  7 212  3 676  4 608  6 982  5 071  4 712  5 331  –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098  1 746  556 1 083  1 133  736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335  3 397  1 786  3 602  3 818  3 108  3 050  3 356  –18 % –4 % –15 % 
SE 1314  943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
14 EUR  29 232  30 394  13 659  19 087  22 457  18 103  17 191  17 599  –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097  1 086  1 146  1 300  855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
10 EUR  29 232  3 718  3 637  3 795  4 231  2 710  2 715  2 691    –33 % 
BG   1 078  1 065  1 142  773 734 656   –35 % 
RO   2 332  2 323  2 278  1 558  1 530  1 490    –34 % 
2 EUR    3 410  3 388  3 420  2 331  2 264  2 146    –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
Výběrové řízení z března 2010 bylo ovlivněno zvláštními okolnostmi a uskutečnilo se až v 
roce 2013. Proto se pro účely srovnání nebere v úvahu.  
 
 
 Příloha 3: Počet účastníků všeobecných otevřených výběrových řízení na úrovni 
administrátorů (dle skupin)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019Členské státy, které přistoupily před rokem 2004
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Členské státy, které přistoupily po roce 2004
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Chorvatsko
 
 Příloha 4: Přihlášky do výběrových řízení EU podle státní příslušnosti  
Výběrová 
řízení v 
období 2013 
až 2019  Přihlášky  
(počet)  Přihlášky 
podle 
obyvatel 
státu  Přihlášky  
(podíl)  Počet 
obyvatel  
(podíl)  Směrný 
počet  Přihlášky  
vs. počet 
obyvatel  Přihlášky  
vs.  
směrný 
počet  
EL 19 847  1 851  8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278  1 459  0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314  1 423  7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370  0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722  1 246  3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235  1 158  1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185  1 027  1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304  984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236  940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927  926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577  821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397  817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460  777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352  625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963  544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862  498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402  436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296  373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656  338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009  254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459  252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338  249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539  241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025  238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880  184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057  169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Příloha 5: Korelace mezi přitažlivostí orgánů EU  a různými makroekonomickými a socioekonomickými faktory včetně odměňování  
Korelační koeficient je měřítkem lineární  korelace  mezi dvěma soubory dat. Je to poměr mezi kovariancí  dvou proměnných a součinem jejich 
směrodatných odchylek ; jedná se tedy v podstatě o normalizované měření kovariance, takže výsledek má vždy hodnotu mezi –1 a 1. Veškeré 
údaje mezi –0,7 a –1 nebo mezi 0,7 a 1 se v rámci této zprávy považují za ilustraci silné korelace . 
Některé z členských států zahrnutých do analýzy byly vyloučeny, neboť jejich zahrnutí by ohrozilo statistickou spolehlivost k orelací z těchto 
důvodů. Belgie byla vyloučena, protože nadměrné zastoupení belgických občanů mezi kandidáty na úřad EPSO je spoj eno se statusem Bruselu 
jako sídla několika orgánů EU. Kypr, Lucembursko a Malta byly vyloučeny, neboť s ohledem na jejich malý počet obyvatel není a nalýza podílu 
kandidátů ve výběrových řízeních EU ve srovnání s počtem obyvatel statisticky průkazná. Maďar sko, Slovensko a Finsko byly vyloučeny, 
jelikož jejich míra účasti (porovnávající míru účasti s procentem obyvatelstva EU) se pohybuje mezi 80  % a 120  %, měřeno v průběhu sedmi let, 
a je tedy blízko cíli.  
Příloha 5.1: Korelace  mezi čistými výdělky a úrovní  účasti ve výběrových řízeních EU  – databáze Eurostatu  
Roční čistý příjem v členských státech, tj. „čistá mzda odvedená domů“, pochází z databáze Eurostatu a představuje hrubý příj em, z něhož se 
odečítají daně z příjmu a sociální příspěvky a k němuž se při čítají rodinné přídavky. Analýza se zabývá ročními čistými příjmy v roce 2019 v 
členských státech. Čisté výdělky se vypočítávají ze čtyř průzkumů provedených jak v soukromém, tak veřejném sektoru. S cílem odstranit 
účinek rozdílů v cenových hladinách mezi členskými státy byly použity parity kupní síly, aby byly výdělky vyjádřeny ve standardech kupní síly 
v souladu se standardní metodikou Eurostatu. Vzhledem k tomu, že orgány EU se snaží přilákat jak svobodné kandidáty, tak kand idáty s 
rodinami, byly zváženy  dva různé soubory dat odrážející dvě různé situace. Zaprvé, svobodná osoba bez dětí, která vydělává 167  % toho co 
průměrný pracovník, a zadruhé, dvojice dvou výdělečně činných osob se dvěma dětmi, které obě vydělávají 100  % toho co průměrný pracovník.  
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Čistý výdělek v roce 2019 pro 
svobodnou osobu bez dětí, která 
vydělává 167  % průměrného výdělku 
(v paritě kupní síly). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelace  –0,76 
Čistý výdělek v roce 2019 pro pár se 
dvěma dětmi, přičemž oba vydělávají 
100 % průměrného výdělku (v paritě 
kupní síly). BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelace  –0,76 
 
Příloha 5.2: Korelace  mezi čistými výdělky v členských státech s nejvyššími a nejnižšími mzdami a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – 
databáze Eurostatu  
Omezíme -li analýzu na členské státy s nejvyššími  a nejnižšími mzdami, pak úroveň účasti ve výběrových řízeních EU a úroveň čistých výdělků 
spolu téměř dokonale korelují. To platí zejména pro Německo, Francii, Nizozemsko, Rakousko, Dánsko, Irsko, Švédsko, Portugals ko, 
Slovinsko, Litvu, Rumunsko, Chorvats ko, Lotyšsko a Bulharsko. U členských států se střední mzdou jsou však výsledky rozdílnější a vyžadují 
zohlednění dalších socioekonomických faktorů.  
Členské státy  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Čistý výdělek v roce 2019 pro 
svobodnou osobu bez dětí, která 
vydělává 167  % průměrného výdělku 
(v paritě kupní síly). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelace  –0,96 
Čistý výdělek v roce 2019 pro pár se 
dvěma dětmi, přičemž oba vydělávají 
100 % průměrného výdělku (v paritě 
kupní síly). BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelace  –0,96 
 
Příloha 5.3: Korelace  mezi mírou nezaměstnanosti a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – databáze Eurostatu  
V této příloze se posuzuje, zda hospodářská situace v členských státech do určité míry určuje ochotu pracovat v zahraničí a p ro orgány EU. 
Makroekonomickým ukazatele m, který by mohl tuto volbu ovlivnit, je míra nezaměstnanosti, kterou rovněž poskytuje Eurostat. S cílem sladit 
demografické údaje kandidátů na úřad EPSO byly do analýzy zahrnuty pouze nezaměstnané osoby ve věku od 25 do 49 let ve druhém  čtvrtletí 
roku 201 9. 
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Míra nezaměstnanosti  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Korelace  0,43 
 
Příloha 5.4: Korelace  mezi vnímáním vnitrostátní situace v oblasti zaměstnanosti a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – Eurobarometr 
2019  
Z více než 200 otázek Eurobarometru37 se jedna týká toho, jak občané hodnotí situaci v oblasti zaměstnanosti ve své zemi.  
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Procento obyvatelstva, které si myslí, 
že situace v oblasti zaměstnanosti je v 
jejich zemi dobrá  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korelace  –0,73 
 
  
                                                 
37  Eurobarometr je soubor průzkumů, které orgány EU využívají ke sledování veřejného mínění na různá témata. V souvislosti s touto studií pocház ejí údaje ze 
standardního průzkumu Eurobarometr 92, který byl proveden ve všech členských státech EU na konci roku 2019.  
 
 Příloha 5,5: Korelace  mezi vnímáním EU a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – Eurobarometr 2019  
Mnoho otázek Eurobarometru se zabývá obrazem, který občané mají o Evropské unii jako celku a zejména o orgánech EU. I když kandidáti na 
úřad EPSO nemusí nutně zastupovat občany EU (zejména z hlediska věkových skupin), lze předpokládat, že občané v členských stá tech, které se 
k evropskému projektu hlásí nejvíce, jsou ti, kteří se do výběrových řízení EU hlásí s větší pravd ěpodobností.  
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Procento obyvatel, kteří EU vnímají 
pozitivně  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korelace  –0,04 
 
Příloha 5,6: Korelace  mezi osobními finančními vyhlídkami a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – Eurobarometr 2019  
V průzkumu Eurobarometru jsou občané požádáni, aby vyjádřili svá očekávání, pokud jde o finanční situaci jejich domácnosti v následujícím 
roce. Očekávání ohledně osobní finanční situace závisí na globálních vyhlídkách zaměstnanosti, jakož i na osobních úvahách oh ledně očekávané 
úrovně mezd, stability pracovních míst atd.  
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Procento obyvatel, kteří si myslí, že 
se jejich vlastní finanční situace v 
příštích 12 měsících zlepší  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korelace  –0,56 
 
Příloha 5.7: Korelace  mezi indexem OECD týkajícím se lepšího života a úrovní účasti ve výběrových řízeních EU  – OECD  
Index OECD týkající se lepšího života je souborem statistik zaměřených na porovnání životních podmínek v jednotlivých zemích.  Dobré životní 
podmínky za hrnují materiální životní podmínky, podmínky bydlení, zaměstnání, vzdělání atd. Pro účely srovnatelnosti je ukazatelem zvolen ým 
v souvislosti se studií celková životní spokojenost.  
Členské státy  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Podíl kandidátů vs. podíl 
obyvatelstva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nedostatečné zastoupení = –1 
Nadměrné zastoupení = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Index OECD týkající se lepšího 
života   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korelace  –0,84 
 
 
 
 Příloha 6: Vývoj vzorku členských států a jejich odpovídající váha (2014 = 100)  
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1EU 11
 
 Příloha 7: Roční specifické ukazatele členských států ze vzorku (2014 = 100)  
 
Příloha 8: Kumulativní roční specifické ukazatele členských států ze vzorku (2014 = 100)  
 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
prostý průměr 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Příloha 9: Vypočítaný a použitý celkový specifický ukazatel  
 
Příloha 10: Celkový specifický ukazatel, společný index a kaž doroční aktualizace (2014 = 100)  
  Celkový 
specifický 
ukazatel  Souhrnný  
2014 = 100  Společný 
index  Souhrnný  
2014 = 100  Každoroční 
aktualizace  Souhrnný  
2014 =100  
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 
  
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Celkový specifický ukazatel (vývoj kupní síly )
souhrnné údaje : 2014=100
GSI Applied GSI calculated
 
 Příloha 11: Srovnání alternativního celkového specifického ukazatele vypočítaného na základě různých vzorků  
 
Příloha 12: Roční specifické ukazatele všech členských států (2014 = 100)  
 
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Srovnání alternativního celkového specifického 
ukazatele na základě různých vzorků
EU8 EU11 All MS
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
Příloha 13: Kumulativní roční specifické ukazatele všech členských států (2014 = 100)  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË – Tel. +32 22991111  
Office:  L107 21/007  – Tel. direct line  +32 229 -90515  
 
Commission européenne, 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG – Tel. +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Příloha 14: Kumulativní specifické ukazatele členských států ze vzorku, jejichž účast ve 
výběrových řízeních EU je nízká  
 
 
Příloha 15: Výnosy ze solidárního odvodu v letech 2012 až 2022  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Kumulativní celkové specifické ukazatele 
členských států ze vzorku, jejichž účast je nízká
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Výnosy ze solidárního odvodu v letech 2012 a ž2022
 
31 Příloha 16: Společný index Belgie a Lucemburska, belgický inde x HISC a lucemburský 
index ISC  
 
Příloha 17: Vývoj životních nákladů v Bruselu (bruselský mezinárodní index)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Roky (červen t, základ červen t-1 = 100)Společný index Belgie a Lucemburska, belgický index HISC (váhy zahrnující 
bydlící vlastníky) a lucemburský index ISC (váhy zahrnující bydlící vlastníky)
BEhicp
JBLI
LUcpi
Rok červen t-1 = 100Souhrn červen 2014 = 
100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Měřítko pro zvýšení 
 životních nákladů v Bruselu*. 
Červen t
 
32  
Příloha 18: Vývoj opravných koeficientů  
 
  
GEO/TIME 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
Mnichov 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
33 Příloha 19: Účinky průzkumné práce úřadu ESTAT mimo oblast  
 Současné opravné koeficienty 
–  
červenec 2021  Odhadovaný opravný koeficient  
včetně výdajů mimo oblast  Změna  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE Mnichov  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %