13.K výsledkům z empirických analýz je nutné přistupovat obezřetně. To je částečně dáno omezenou velikostí vzorku a chybějícím podrobným rozčleněním údajů. Rovněž období od zavedení nařízení (EU) č. 575/2013 a směrnice 2013/36/EU bylo ve srovnání s běžnou délkou finančního cyklu krátké. Zkoumané období se vyznačovalo silnými výkyvy v reálné činnosti, značnými finančními ztrátami způsobenými krizí, veřejnými kapitálovými injekcemi a silnou regulatorní snahou o zvýšení kapitálových rezerv, což vyvrcholilo přechodem na minimální kapitálové požadavky, jež jsou v souladu s Basel III, který má být ukončen do konce roku 2019.

23.Teoretická i empirická odborná literatura zdůrazňuje vazbu mezi procyklickou finanční pákou a finanční nestabilitou. Z empirického hlediska je finanční páka v bankovním odvětví na souhrnné úrovni téměř ve všech členských státech procyklická, přičemž v době prudkého nárůstu úvěrů klesá a v době poklesu roste. Pevné omezení pákového poměru by proto řešilo procykličnost pákového efektu v bankovním odvětví během hospodářského oživení. Dále by fungovalo jako pojistka vůči procykličnosti rizikově vážených požadavků na poměr kapitálu. Zajišťuje totiž, že kapitál se přesouvá v poměru k celkové expozici, zatímco celkové rizikové váhy a rizikově vážený kapitálový požadavek se mohou v průběhu času měnit podle různých fází cyklu.

22.Pákový poměr je dodatečný kapitálový požadavek, který není založen na rizicích a který je koncipován jako doplněk k požadavkům na kapitálový poměr založených na rizicích. V Unii se pákový poměr provádí v souladu s požadavky Basel III, což znamená, že pákový poměr se vypočítá jako podíl kapitálu tier 1 a průměrné hodnoty celkových konsolidovaných aktiv banky (součet expozic všech aktiv a položek nezahrnutých v rozvaze), přičemž se očekává, že banky budou udržovat pákový poměr vyšší než 3 %. To by přispělo k omezení nadměrného úvěrování během hospodářské konjunktury, kdy mají banky nutkání navyšovat své rozvahy bez odpovídajícího zvyšování kapitálu.

16.Vzhledem k tomu, že ke snižování páky u úvěrů v mezinárodních bankách v reakci na regulatorní požadavky stanovené vnitrostátními orgány dohledu může dojít mimo domácí jurisdikci, mělo by plné provedení jednotného souboru pravidel omezit regulatorní arbitráž. Zejména by mohlo zmírnit procyklické účinky vydělování kapitálu a asymetrického snižování páky v „hostitelských zemích“, tj. mezinárodně působící banky nadměrně omezují úvěry v zemích mimo svoji domácí jurisdikci. To je podpořeno různými pilíři bankovní unie, které obsahují společná ustanovení o řešení krizí a pojištění vkladů.

26.Zatímco v odborné literatuře je procyklický impuls plynoucí z požadavků na kapitálový poměr uznáván jako potenciální zdroj rizika, empirické zkušenosti nejsou přesvědčivé, pokud jde o jeho skutečnou závažnost pro banky v Unii. Neexistují důkazy o silné procyklické tendenci stávajícího rámce, která by měla dopad na nefinanční odvětví hospodářství. Tento výsledek může být způsoben tím, že dostupná data nepokrývají celý cyklus, chybějícími podrobnějšími údaji, které by umožnily rozlišovat chování různých typů bank, jakož i obtížností kontrolovat účinky nového vyvážení portfolia, obtížností oddělit účinky strany nabídky od účinků strany poptávky při poskytování úvěrů a oddělit dopad dalších reforem v období po krizi a mimořádných politických opatření.

27.Vzhledem k tomu, že neexistuje mnoho důkazů o existenci procyklických účinků v důsledku pravidel stanovených ve směrnici 2013/36/EU a v nařízení (EU) č. 575/2013, není v tomto okamžiku důvod navrhnout významné změny stávajícího regulačního rámce pro bankovní kapitál. Vyšší kapitálové poměry dosažené v nedávných letech znamenají, že procyklický dopad dané ztráty bude slabší. Finanční regulační rámec Unie již zahrnuje různé nástroje k řešení procyklických účinků. Jedná se například o bezpečnostní kapitálový polštář, procyklický kapitálový polštář, pákový poměr, úpravy rizikových vah pro zvláštní expozice a další opatření dohledu.

28.S výhledem do budoucna by dopad regulatorních požadavků Unie na kapitálový poměr na ekonomický cyklus měl být pravidelně monitorován a potenciální dopad, účinnost a účelnost proticyklických nástrojů by měly být dále analyzovány. Bude důležité průběžně shromažďovat důkazy o případné procyklické tendenci vycházející z přísnějších požadavků na kapitálový poměr. Konkrétní návrhy na změnu stávajícího uspořádání by měly vyplynout ze situace, kdy se tyto důkazy objeví.