ZPRÁVA KOMISE Aktualizovaný srovnávací přehled státních podpor za rok 2012 Zpráva o státních podporách poskytnutých členskými státy EU – Aktualizace za rok 2012 – /* COM/2012/0778 final */





ZPRÁVA KOMISE Aktualizovaný srovnávací přehled státních podpor za rok 2012 Zpráva o státních podporách poskytnutých členskými státy EU – Aktualizace za rok 2012 – OBSAH Shrnutí závěrů zprávy.................................................................................................................... 4 Státní podpora v současné hospodářské situaci.............................................................................. 5 1........... Státní podpora v roce 2011............................................................................................ 6 1.1........ Podpora nesouvisející s krizí........................................................................................... 6 1.2........ Podpora související s krizí............................................................................................... 6 2........... Tendence a struktura výdajů u státních podpor nesouvisejících s krizí v členských státech. 7 2.1........ Státní podpora odvětví průmyslu a služeb........................................................................ 7 2.2........ Státní podpora určená na horizontální cíle společného zájmu............................................ 8 3........... Státní podpora poskytnutá finančnímu sektoru a podpora reálné ekonomiky..................... 9 3.1........ Státní podpora finančnímu sektoru................................................................................... 9 3.1.1..... Souvislosti...................................................................................................................... 9 3.1.2..... Částky podpory schválené a použité v období od 1. října 2008 do 1. října 2012.............. 9 3.1.3..... Částky podpory schválené a použité v roce 2011............................................................ 9 3.2........ Státní podpora reálné ekonomiky.................................................................................... 9 3.2.1..... Souvislosti...................................................................................................................... 9 3.2.2..... Schválené a použité částky............................................................................................ 10 4........... Tendence v oblasti výdajů na státní podpory podle druhů opatření podpory................... 10 4.1........ Počet opatření podpory................................................................................................ 10 4.2........ Objemy podpory – na přibližně 32,5 % podpory pro průmysl a služby se vztahují blokové výjimky 11 5........... Prosazování pravidel státní podpory.............................................................................. 11 5.1........ Protiprávní podpora...................................................................................................... 11 5.2........ Navrácení státní podpory.............................................................................................. 11 5.3........ Prosazování právních předpisů v oblasti státní podpory: spolupráce s vnitrostátními soudy 11 5.4........ Následná kontrola........................................................................................................ 12 Shrnutí závěrů zprávy V roce 2011 se v EU celkové výdaje na státní podporu nesouvisející s krizí ve srovnání s předchozími lety dále snížily, a to na 64,3 miliardy EUR, tj. na 0,5 % HDP EU. Členské státy obecně nadále usilovaly o snižování celkové výše státní podpory. Je však pravděpodobné, že státní podpory byly z velké části sníženy kvůli omezeným rozpočtovým možnostem řady členských států. Tento pokles v oblasti výdajů zjevně přispěl k celkové tendenci snižovat výdaje na státní podpory v období 2006–2011. Zda bude tato tendence snižování státních podpor pokračovat nebo zda se v dlouhodobém horizontu vyrovná, se ukáže až v nadcházejících letech. Podpora vyhrazená na horizontální cíle ve společném zájmu byla i nadále vysoká, zahrnovala přibližně 90 % celkové podpory poskytnuté do odvětví průmyslu a služeb. Nadále se zvyšovala podpora, na níž se vztahují blokové výjimky, a oproti předchozím rokům činila 32,5 % celkové podpory poskytnuté odvětví průmyslu a služeb, což potvrzuje rostoucí tendence patrné již od roku 2006. Celkově je podpora poskytovaná na základě blokových výjimek a oznámených režimů podpory poměrně vysoká (přibližně 87,5 %), zatímco míra individuálních podpor schvalovaných Komisí byla i nadále nízká. Nadále pokračovaly činnosti směřující k navrácení neslučitelné podpory a tato podpora byla od příslušných příjemců získána zpět. Komise v roce 2011 schválila menší počet nových opatření podpory určených k podpoře finančního sektoru. Celková výše podpory schválené v období od roku 2008 do 1. října 2012 činila 5058,9 miliardy EUR (40,3 % HDP EU). Realizace většiny opatření, která byla schválena od roku 2008, však stále probíhá, protože přetrvává napětí na trzích. Cílem podpory, která byla v roce 2011 poskytnuta finančnímu sektoru a celkem činila 714,7 miliardy EUR, tj. 5,7 % HDP EU, bylo poskytnout záruční podporu a podporu v oblasti likvidity. Tato podpora se však soustředila jen v několika členských státech. Pokud jde o podporu poskytovanou podle dočasného rámce, členské státy nerealizovaly žádné nové opatření podpory, s výjimkou několika opatření v oblasti zemědělství, a bylo prodlouženo několik stávajících opatření, která byla schválena v letech 2009 a 2010. V roce 2011 bylo na základě dočasného rámce poskytnuto 4,8 miliardy EUR podpory, což je méně než v předchozích letech. Celková částka podpory, která byla na základě dočasného rámce využita (37,5 miliardy EUR) zdaleka nedosáhla celkovou schválenou částku podpory (82,9 miliardy EUR). Aktualizace srovnávacího přehledu státních podpor z roku 2012 obsahuje shrnutí informací, které členské státy předložily tento rok ve svých výročních zprávách o výdajích na státní podpory v roce 2011. Částky podpory jsou stejně jako v předchozích srovnávacích přehledech rozděleny na podporu nesouvisející s krizí a podporu související s krizí. K tomuto rozdělení vedly metodické důvody a snaha nenarušit přehled o tendencích ve výdajích na státní podporu, protože značnou část podpory získal finanční sektor[1]. Pokud jde o podporu nesouvisející s krizí, přehled obsahuje shrnutí výdajů na státní podporu za rok 2011 doplněný přehledem tendencí při poskytování státní podpory do odvětví průmyslu a služeb (srovnání výdajů za období 2006–2008 a 2009–2011). Podpory jsou rozlišeny podle typu, tj. podpora na základě blokové výjimky, režim podpory a jednotlivá podpora (jednotlivá podpora poskytnutá v rámci režimu a podpora ad hoc). Podpora související s krizí je vyjádřena ve formě přehledu schválených částek podpory (od 1. října 2008 do 1. října 2012) a použitých částek podpory (od 1. října 2008 do 31. prosince 2011) a na základě druhů použitých nástrojů, tj. rekapitalizace, záruky, znehodnocená aktiva, opatření v oblasti likvidity. Informace o podporách poskytnutých na základě dočasného rámce Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“)[2] jsou uvedeny ve formě schválené částky podpory a využité částky podpory. V neposlední řadě je poskytnuta aktualizace výsledků dosažených při vymáhání předpisů v oblasti státní podpory. Podotýká se, že Kontrolní úřad ESVO rovněž zveřejňuje každoroční srovnávací přehled[3], který obsahuje aktuální informace o objemu státních podpor poskytnutých na Islandu, v Lichtenštejnsku a Norsku. Srovnávací přehled státních podpor obsahuje souhrnnou zprávu schválenou sborem komisařů, která se zaměřuje na hlavní skutečnosti, závěry a tendence, pokud jde o státní podpory udělené členskými státy, a pracovní dokument útvarů Komise „Fakta a čísla o státní podpoře v členských státech EU“ („PDÚK“), který je ke zprávě připojen a poskytuje další skutkové souvislosti. Státní podpora v současné hospodářské situaci HDP EU vykázal v roce 2011 velmi mírný růst, v průměru značně pod hranici 1 %. Celkově byly soukromé i veřejné výdaje i nadále nízké a začaly jen pozvolna narůstat. Míra nezaměstnanosti byla v EU nad hranicí 10 % a na ekonomiku EU rovněž výrazně dopadala prohlubující se krize státního dluhu. Členské státy musely vzhledem k pokračující krizi finančního sektoru také prodloužit podporu bankám, aby si tento sektor udržel důvěryhodnost a aby banky mohly zajistit úvěrové toky v reálné ekonomice. Politika Komise v oblasti kontrol státních podpor je znovu jedním z hlavních faktorů, které zajistily koordinované provádění nebývalých opatření na záchranu, aniž by došlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. 1. Státní podpora v roce 2011 1.1. Podpora nesouvisející s krizí V roce 2011 činila celková výše státní podpory nesouvisející s krizí 64,3 miliardy EUR, resp. 0,5 % HDP[4] EU[5]. Podpora odvětví průmyslu a služeb činila 52,9 miliardy EUR, tj. 0,42 % HDP EU[6], podpora zemědělství představovala 8,7 miliardy EUR, tj. 0,07 % HDP EU, podpora rybolovu dosáhla výše 109 milionů EUR, tj. 0,01 HDP EU a podpora dopravy činila 2,2 miliardy EUR, tj. 0,02 % HDP EU. Pět největších poskytovatelů podpory odvětví průmyslu a služeb poskytlo přibližně 60 % celkové částky, což v objemovém vyjádření činí 39 miliard EUR. Jedná se o Německo (13,6 miliardy EUR), Francii (12,3 miliardy EUR), Spojené království (4,8 miliardy EUR), Španělsko (4,5 miliardy EUR) a Itálii (3,8 miliardy EUR). Pořadí poskytovatelů je jiné, vyjádří li se podpora v % HDP. V takovém případě největší částky podpory poskytla Malta (1,6 %), Řecko (1,2 %), Finsko (1,2 %), Maďarsko (1,1 %) a Slovinsko (1,1 %). Oznámená podpora odvětví železniční dopravy[7] činila v roce 2011 celkem 32,3 miliardy EUR[8], což představuje 0,25 % HDP EU. 1.2. Podpora související s krizí Pokud jde o podporu související s krizí, jež byla poskytnuta finančnímu sektoru, rekapitalizace a znehodnocená aktiva představovaly částku 31,7 miliardy EUR, tj. 0,25 % HDP, a celkový objem nesplacených záruk, včetně nových záruk, a částek likvidity činil v průměru 682,9 miliardy EUR, což představuje 5,4 % HDP EU. Komise do 1. října 2012 schválila všem členským státům, s výjimkou Bulharska, České republiky, Estonska, Malty a Rumunska, opatření související s finanční krizí. V roce 2011 činila částka použitá na základě dočasného rámce 4,8 miliardy EUR, tj. 0,037 % HDP EU. Opatření na základě dočasného rámce byla schválena všem členským státům kromě Kypru. 2. Tendence a struktura výdajů u státních podpor nesouvisejících s krizí v členských státech Obrázek č. 1[9]: Celková výše státních podpor (podpory nesouvisející s krizí) jako % HDP (EU-27; údaje od roku 1992) Výdaje na státní podporu nesouvisející s krizí mají celkově dlouhodobou klesající tendenci již od 80. let, kdy představovaly přibližně 2 % HDP EU. Tyto výdaje se v 90. letech snížily na přibližně 1 % HDP EU a dále se snižovaly, až po roce 2004[10] dosáhly 0,5 % HDP EU, s výjimkou roku 2006. K mírnému nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, ale v letech 2010 a 2011 byl tento údaj znovu na úrovni 0,5 % HDP EU. Z krátkodobého hlediska jsou výdaje na státní podporu nesouvisející s krizí poměrně stabilní a nízké již řadu let, což potvrzují i základní tendence (0,64 % HDP EU v letech 2006–2008 a 0,58 % HDP EU v letech 2009–2011). Na jednu stranu se jeví, že členské státy při poskytování státní podpory dodržovaly kázeň a zvyšovaly státní podporu nesouvisející s krizí jen v těch oblastech, které vyžadovaly reakci na finanční a ekonomickou krizi, a to bez ohledu na skutečnost, že řada členských států poskytla značnou podporu finančnímu sektoru. Na druhou stranu mohla být řada členských států, zejména v roce 2011, donucena snížit objem podpory kvůli přísnějším rozpočtovým omezením, což nevylučuje možnost, že výdaje mohou být převedeny do následujících let nebo že opatření podpory, jejichž platnost skončila, mohou být později znovu zavedena. Vzhledem k zvláštnostem podpory určené pro zemědělství, rybolov a dopravu se následující oddíly o výši a zaměření podpory nesouvisející s krizí (2.1 a 2.2) zabývají pouze podporou pro průmysl a služby. 2.1. Státní podpora odvětví průmyslu a služeb Ze zaznamenaných tendencí, tj. z porovnání výdajů na podporu v období 2006–2008 a v období 2009–2011, lze vysledovat slabý nárůst výdajů v letech 2009–2011, přičemž částka podpory dosáhla výše 60 miliard EUR, tj. 0,48 % HDP EU, zatímco v předchozím období činila 58,6 miliardy EUR, resp. 0,47 % HDP EU. S ohledem na výše uvedené důvody by nebylo vhodné dojít k závěru, že je již patrný dlouhodobý nárůst státní podpory nebo že jednorázový účinek roku 2009 nadále přispívá celkovému nárůstu státní podpory za toto období. Vzhledem k nízkým výdajům na podporu v letech 2010 a 2011 je každopádně pravděpodobnější, že se tato tendence změní. Pokud jde o nižší výdaje, které byly v roce 2011 vynaloženy na podporu odvětví průmyslu a služeb, některé členské státy tyto výdaje snižují kvůli rozpočtovým omezením nebo mohou také prodloužit stávající plány v oblasti výdajů na dva roky s cílem dodržet přísnou rozpočtovou disciplínu. Odvětvová podpora, která byla v roce 2011 poměrně nízká, i nadále klesala. Větší část podpory byla proto určena na horizontální cíle, zejména na podporu regionálního rozvoje, prosazování ochrany životního prostředí a pokračování investic do výzkumu a vývoje. Tento vývoj dokládá, že členské státy byly celkově schopny pružně reagovat jak na ekonomická omezení, tak na změnu ekonomických potřeb. V roce 2011 se podstatně zvýšila podpora, na níž se vztahují blokové výjimky[11]. V obecnější rovině členské státy i nadále poskytovaly podporu na základě režimů podpory. Znamená to, že upřednostňovaly tyto nástroje, aby poskytly podporu řadě podniků, a to bez předchozího jednotlivého oznámení této podpory Komisi. 2.2. Státní podpora určená na horizontální cíle společného zájmu Pojetí horizontální podpory, která zahrnuje podporu, jež není poskytována konkrétním hospodářským odvětvím, vyplývá ze Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU)[12]. Komisi to ponechává prostor pro přijímání politických rozhodnutí, podle nichž lze státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, za účelem poskytování účinné podpory pro společné politické cíle. Členské státy poskytly v roce 2011, stejně jako v předchozích třech letech, podporu na tyto tři hlavní cíle: regionální rozvoj, ochrana životního prostředí, včetně podpory a prosazování úspor energie a využívání obnovitelných zdrojů energie, a výzkum, vývoj a inovace (V&V&I). Členské státy méně využívaly podporu určenou malým a středním podnikům, podporu na tvorbu pracovních míst a podporu odborné přípravy. Z celkové částky 52,9 miliardy EUR, tj. 0,42 % HDP EU, která byla poskytnuta do odvětví průmyslu a služeb, bylo celkem 89,7 % určeno na horizontální cíle. Regionální podpora dosáhla výše 14 miliard EUR, tj. 0,11 % HDP EU, dále následovala podpora na ochranu životního prostředí včetně úspor energie ve výši 12,4 miliardy EUR, tj. 0,09 % HDP EU, a podpora V&V&I, která činila 10 miliard EUR, tj. 0,08 % HDP EU. Tyto tři cíle představovaly přibližně dvě třetiny celkové částky podpory do odvětví průmyslu a služeb. Tendence zvýšit horizontální podporu o přibližně 0,2 % HDP EU v období 2006–2008 a 2009–2011 dokládá, že členské státy již v uplynulých letech usilovaly o poskytování podpory na horizontální cíle. Pouze v několika členských státech činila míra horizontální podpory méně než 50 %. Odvětvová podpora[13], která činí přibližně 10,3 % z celkového objemu podpory poskytnuté průmyslu a službám, dosáhla výše 5,5 miliardy EUR, tj. 0,04 % HDP EU, a v roce 2011 se nadále snižovala. Nižší podpory byly poskytnuty odvětví uhelného průmyslu a zpracovatelským i nezpracovatelským odvětvím. 3. Státní podpora poskytnutá finančnímu sektoru a podpora reálné ekonomiky 3.1. Státní podpora finančnímu sektoru 3.1.1. Souvislosti Nepokoje na finančních trzích, které pokračovaly i v roce 2011, byly vyvolány finanční krizí z roku 2008 a vyžadovaly masivní zásah ze strany evropských vlád ke zmírnění nepříznivých dopadů šoku. Státní podpora poskytnutá finančním institucím byla nezbytná pro opětovné nastolení důvěry ve finanční sektor a odvrácení systémové krize. Členské státy a Komise se s ohledem na zhoršení krize státního dluhu v polovině roku 2011 shodly na balíčku opatření k posílení bankovního kapitálu a poskytnutí záruk za jejich závazky (bankovní balíček)[14]. 3.1.2. Částky podpory schválené a použité v období od 1. října 2008 do 1. října 2012 V období od 1. října 2008[15] do 1. října 2012 Komise schválila podpory pro finanční sektor v celkové výši 5058,9 miliardy EUR (40,3 % HDP EU). Velká část podpor byla povolena v roce 2008, kdy byla schválena částka ve výši 3394 miliard EUR (27,7 % HDP EU), především ve formě záruk za dluhopisy bank a vklady. Podpora schválená po roce 2008 se zaměřovala více na rekapitalizaci bank a na záchranu znehodnocených aktiv a méně na záruky. V nedávné době však země, které zaznamenaly výnosy státních dluhopisů, jako např. Španělsko a Itálie, schválily novou vlnu opatření ve formě záruk. V období od roku 2008[16] do roku 2011 dosáhla celková částka použité podpory výše 1615,9 miliardy EUR (12,8 % HDP EU). Záruky, na něž byla čerpána největší část, dosáhly přibližné výše 1 084,8 miliardy EUR (8,6 % HDP EU). Dále následovala rekapitalizace ve výši 322,1 miliardy EUR (2,5 % HDP EU), znehodnocená aktiva ve výši 119,9 miliardy EUR (0,9 % HDP EU) a opatření v oblasti likvidity ve výši 89 miliard EUR (0,7 % HDP EU). 3.1.3. Částky podpory schválené a použité v roce 2011 Komise v roce 2011 schválila podporu finančnímu sektoru ve výši 274,4 miliardy EUR (2 % HDP EU). Schválená nová podpora se soustředila v několika zemích a představovala záruky ve výši 179,7 miliardy EUR, opatření v oblasti likvidity ve výši 50,2 miliardy EUR, rekapitalizaci ve výši 38,1 miliardy EUR a záchranu znehodnocených aktiv ve výši 6,4 miliardy EUR. Celkový objem podpory použité v roce 2011 dosáhl výše 714,7 miliardy EUR, tj. 5,7 % HDP EU. Nesplacené záruky dosahovaly výše 521,8 miliardy EUR a nové záruky představovaly částku 110,9 miliardy EUR. Opatření v oblasti likvidity dosáhla výše 43,7 miliardy EUR a nová likvidita poskytnutá v roce 2011 činila 6,5 miliardy EUR. Na rekapitalizaci byla věnována částka 31,7 miliardy EUR. Žádná podpora nebyla poskytnuta ve formě schválených opatření v oblasti znehodnocených aktiv. 3.2. Státní podpora reálné ekonomiky 3.2.1. Souvislosti V reakci na zpřísnění podmínek přístupu k úvěrům, s nímž se společnosti potýkaly v důsledku finanční krize, přijala Komise dne 17. prosince 2008 dočasný rámec. Hlavními cíli tohoto rámce je udržení kontinuity, pokud jde o přístup podniků k finančním prostředkům, a zajištění základu pro udržitelný dlouhodobý růst podněcováním investic. Dočasný rámec zavedl řadu nových nástrojů v oblasti státní podpory, jakož i dočasné úpravy stávajících rámců státní podpory. Rámec byl otevřen pro všechna odvětví ekonomiky. Vylučoval však podporu určenou k odstranění dřívějších strukturálních problémů, a proto podnikům, které měly obtíže již před krizí, nebyla žádná podpora poskytnuta. Platnost dočasného rámce měla vypršet na konci roku 2010. Na konci roku 2010 však Komise vzhledem k tomu, že je volatilita finančních trhů i nadále vysoká a doprovází ji nejistý ekonomický výhled, rozhodla, že většinu opatření uvedených v dočasném rámci prodlouží za přísnějších podmínek[17] o jeden rok, s výjimkou možnosti poskytnout omezenou částku slučitelné podpory ve výši 500 000 EUR na podnik. Slučitelná nižší částka podpory (podpora ve výši 500 000 EUR na podnik) byla omezena pouze pro ty příjemce, kteří předložili úplnou žádost nejpozději do 31. prosince 2010, a to na základě národního režimu podpory schváleného Komisí v souladu s dočasným rámcem, a nejpozději do 31. března 2011 v případě podniků prvovýroby zemědělských produktů. 3.2.2. Schválené a použité částky Členské státy v roce 2011 nerealizovaly žádné nové opatření podpory (s výjimkou několika podpor určených zemědělcům), ale požádaly o prodloužení některých stávajících opatření[18]. V období od vstupu dočasného rámce v platnost do konce roku 2011 činila celková částka podpor, kterou schválila Komise, 82,9 miliardy EUR. V roce 2011 činila částka podpor použitá na základě dočasného rámce přibližně 4,8 miliardy EUR, tj. 0,037 % HDP EU. Hlavními nástroji, které členské státy nejčastěji využívaly, byly subvencované záruky (1,9 miliardy EUR) a maximální částka podpory ve výši 500 000 EUR na podnik (0,6 miliardy EUR). Částka, kterou členské státy využily na základě dočasného rámce, celkem dosáhla přibližné výše 37,5 miliardy EUR, což ve vztahu k celkové částce podpory schválené podle dočasného rámce přestavuje 45% míru využití podpory. Pokud jde o podrobnější údaje o podporách poskytnutých v rámci dočasného rámce, viz kapitola 3.2 PDÚK. 4. Tendence v oblasti výdajů na státní podpory podle druhů opatření podpory 4.1. Počet opatření podpory Členské státy v roce 2011 zavedly menší počet opatření podpory. Poměr podpor poskytnutých na základě blokových výjimek nebo režimů podpory k individuálním podporám však zůstal poměrně stabilní. Došlo k malému nárůstu v počtu opatření ad hoc podpory. Zdrženlivost členských států při provádění nových opatření podpory lze pravděpodobně přičítat vnitrostátním rozpočtovým omezením. Nižší počet opatření podpory, na něž se vztahují blokové výjimky, lze vysvětlit skutečností, že členské státy postupně ukončovaly opatření prováděná na základě dřívějších specifických blokových výjimek (malé a střední podniky, zaměstnanost, odborná příprava a regionální podpora). Vzhledem k tomu, že obecné nařízení o blokových výjimkách[19] zavedené v srpnu 2008 umožňuje širší rozsah při poskytování podpory, tj. více cílů podpory, širší uplatňování a v některých případech méně přísné podmínky (v návaznosti na jednotlivý cíl podpory), členské státy k náhradě dřívějších opatření, na něž se vztahovaly blokové výjimky, nepotřebovaly provádět stejný počet opatření, na něž se vztahují nové blokové výjimky na základě obecného nařízení. 4.2. Objemy podpory – na přibližně 32,5 % podpory pro průmysl a služby se vztahují blokové výjimky Podpora, na níž se vztahují blokové výjimky, poskytnutá odvětví průmyslu a služeb se zvýšila přibližně o 5 miliard EUR, tj. na 17,2 miliardy EUR v roce 2011, což představuje 0,13 % HDP EU a 32,5 % celkové výše podpory průmyslu a služeb. Mezi hlavní opatření patřila regionální podpora, podpora ochrany životního prostředí a úspor energií a podpora V&V&I. Členské státy ale vyčlenily nižší částky podpory pro malé a střední podniky, odbornou přípravu a zaměstnanost. 5. Prosazování pravidel státní podpory 5.1. Protiprávní podpora[20] V období let 2000 a 2011 vydala Komise 986 rozhodnutí týkajících se protiprávní podpory. Negativní rozhodnutí ohledně opatření podpory, která byla shledána jako neslučitelná s vnitřním trhem, představovala 23 % případů[21] a nařizovala dotčeným členským státům, aby získaly zpět protiprávně poskytnutou podporu. V přibližně 3 % případů protiprávní podpory[22] přijala Komise podmínečné rozhodnutí. Tato míra zásahů je přibližně devětkrát vyšší než míra negativních a podmínečných rozhodnutí v oznámených případech. Více než polovina těchto zásahů se týkala opatření, která poskytovala podporu odvětví průmyslu a služeb, zatímco méně než čtvrtina souvisela s odvětvím zemědělství. Zbývající část těchto zásahů se týkala rybolovu, dopravy a uhelného průmyslu. 5.2. Navrácení státní podpory Ke dni 30. června 2012 nebylo celkově vyřešeno 46 případů (v porovnání s 41 případy na konci roku 2010). Rovněž se zvýšila částka protiprávní a neslučitelné podpory, která byla od roku 2000 navrácena, a ke dni 30. června 2012 činila 13,5 miliardy EUR (ve srovnání s nesplacenou částkou ve výši 2,3 miliardy EUR, která má být ještě navrácena). V procentním vyjádření vzrostla protiprávní a neslučitelná podpora, která má být ještě navrácena, z 11,1 % v roce 2010 na přibližně 14,4 % ke dni 30. června 2012. Pokud jde o oblast rybolovu, Komise v roce 2011 přijala pět negativních rozhodnutí, z nichž čtyři zahrnují i navrácení podpory. V oblasti zemědělství bylo v roce 2011 přijato pět rozhodnutí o navrácení podpory. V odvětví dopravy nebylo přijato žádné rozhodnutí o navrácení podpory. 5.3. Prosazování právních předpisů v oblasti státní podpory: spolupráce s vnitrostátními soudy V návaznosti na oznámení o prosazování právní úpravy státní podpory vnitrostátními soudy z roku 2009[23] se zvýšilo úsilí v oblasti vymáhání. Komise se aktivně podílí na financování programů odborné přípravy pro vnitrostátní soudce v návaznosti na roční výzvu k předkládání projektů a rovněž posílá školitele, aby na těchto workshopech a konferencích přednášeli. V únoru 2012 Komise se spolupráci se Sdružením soudců pro evropské právo v oblasti hospodářské soutěže uspořádala jednodenní workshop, který byl věnován antimonopolním otázkám i otázkám státní podpory s relevancí pro vnitrostátní soudy. 5.4. Následná kontrola Struktura kontroly státní podpory se v průběhu let podstatně vyvinula. V současné době Komise jednotlivě nepřezkoumává asi 88 % podpory poskytnuté do odvětví průmyslu a služeb, ale podpora je udělována na základě dříve schválených režimů podpory nebo na základě blokové výjimky. GŘ pro hospodářskou soutěž monitoruje způsob, jak členské státy uplatňují stávající režimy podpory. V roce 2011 GŘ pro hospodářskou soutěž rozhodlo, že značně rozšíří rozsah kontrolních činností v období 2011 a 2012, aby se zvýšila účinnost těchto kontrol. I když vyšetřování řady případů stále probíhá, jeví se, že došlo k celkovému nárůstu počtu problematických případů. Více než jedna třetina případů kontrolovaných v letech 2011 a 2012 vyvolala problémy. Tyto problémy byly různých druhů a závažnosti (neoznámená změna režimů, jednotlivé podpory překračující maximální limity, slučitelnost podmínek, které se řádně nepromítly ve vnitrostátním právním základu apod.). Vezme-li se do úvahy případné zkreslení způsobené omezeným počtem dosud sledovaných případů (oproti značnému počtu stávajících režimů podpory), zdá se, že se úroveň slučitelnosti liší podle jednotlivých členských států a jednotlivých druhů podpory. Komise bude systematicky vyšetřovat všechny nesrovnalosti. Členské státy musí zároveň vyvinout intenzivnější úsilí při dodržování právní úpravy v oblasti státní podpory. Pracovní dokument útvarů Komise „Fakta a čísla o státní podpoře v členských státech EU“ [1] Podpora související z krizí je vyjádřena i) přislíbenou částkou podpory a ii) použitou částkou podpory. Přislíbená částka (slíbený objem podpory) představuje celkovou maximální částku opatření státní podpory, o nichž rozhodly členské státy a schválila je Komise. Použitá částka vyjadřuje skutečný objem podpor, které byly členským státem provedeny. Metodika použitá při výpočtu podpor v souvislosti s krizí je blíže objasněna v pracovním dokumentu útvarů Komise. Podpora nesouvisející s krizí se běžně vyjadřuje prvkem podpory a na základě toho jsou stanoveny celkové výdaje. Obojí je vyjádřeno jako absolutní objem i jako % HDP s cílem poskytnout srovnatelné informace. [2] Konsolidované znění sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize; Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1; pozměněný Úř. věst. C 261, 31.10.2009, s. 1, a Úř. věst. C 303, 15.12.2009, s. 6. Prodloužení platnosti dočasného rámce; Úř. věst. C 6, 11.1.2011, s. 5. [3] Viz http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/. [4] Celková částka státní podpory nesouvisející s krizí zahrnuje podporu pro odvětví průmyslu a služeb, uhelný průmysl, zemědělství, rybolov a dopravu, kvůli neexistenci srovnatelných údajů však nezahrnuje odvětví železniční dopravy a podporu určenou na vyrovnávací platby za služby obecného hospodářského zájmu. Částky podpory se vztahují na prvek podpory (tj. hrubý ekvivalent příspěvku v případě záruk nebo úvěrů) obsažený v opatření státní podpory, není-li uvedeno jinak. Další podrobnosti jsou uvedeny v metodické poznámce v PDÚK. [5] „EU“ znamená všechny členské státy Evropské unie. [6] Podpora uhelného průmyslu jakožto součást odvětvové podpory zahrnuté do podpory pro průmysl a služby dosáhla výše 2,3 miliardy EUR, což představovalo 4,2 % celkové částky podpory pro průmysl a služby. [7] Informace o podporách určených odvětví železniční dopravy se liší, pokud jde o rozsah a podrobnosti, od informací, které byly shromážděny od členských států na základě přílohy III A nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1) a které se týkají podpory poskytnuté odvětví průmyslu a služeb. Není proto možné tyto údaje sloučit do jediné celkové částky podpory. [8] Česká republika, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko a Slovensko neposkytly ke dni finalizace této zprávy informace o podpoře odvětví železniční dopravy. Na Kypru a Maltě nejsou žádní provozovatelé železnic. [9] Zdroj: GŘ pro hospodářskou soutěž; údaje o HDP: Eurostat. [10] Viz předchozí srovnávací přehled, který uvádí podrobnější důvody snižování výdajů na státní podporu v uplynulých letech. Přehled je k dispozici na internetové stránce GŘ pro hospodářskou soutěž: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html. [11] Více podrobností viz kapitoly 2.2.2.1. a 4 PDÚK. [12] Například čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU týkající se regionální podpory, čl. 107 odst. 3 písm. b) týkající se uskutečnění významného projektu společenského evropského zájmu. [13] Odvětvová podpora zahrnuje i podporu na záchranu a restrukturalizaci. [14] Závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) ze dne 8. listopadu 2011. [15] Včetně podpory na rekapitalizaci poskytnuté podniku Northern Rock v roce 2007. [16] Včetně podpory na rekapitalizaci poskytnuté podniku Northern Rock v roce 2007. [17] Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize; Úř. věst. C 6, 11.1.2011, s. 5. [18] Více podrobností viz kapitola 3.2 PDÚK. [19] Nařízení Komise (ES) č. 800/2008. Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3. [20] Ustanovení čl. 108 odst. 3 SFEU upravuje jak povinnost členských států oznámit Komisi nové opatření státní podpory před zahájením jeho realizace, tak povinnost zdržet se provádění zamýšlených opatření, dokud Komise nepřijme konečné rozhodnutí. Není-li některá z těchto povinností dodržena, považuje se opatření státní podpory za protiprávní. [21] 224 případů. [22] 28 případů. [23] Úř. věst. C 85, 9.4.2009, s. 1.