CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 6.12.2006 
KOM(2006) 767 v kone čném znění 
  
REPORT FROM THE COMMISSION TO  THE COUNCIL AND THE EUROPEAN 
PARLIAMENT 
O PROVÁD ĚNÍ SMĚRNICE 94/62/ES O OBALECH A OBALOVÝCH ODPADECH A 
JEJÍM VLIVU NA ŽIVOTNÍ PROST ŘEDÍ A NA FUNGOVÁNÍ VNIT ŘNÍHO TRHU 
  
[SEK(2006) 1579]  
 
CS 2   CS ÚVOD  
V době, kdy byla p řijata směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech (dále jen 
„směrnice o obalech“), bylo k dispozici je n málo informací o nákladech a p řínosech nakládání 
s obaly a obalovými odpady. Tyto informace za čaly být shromaž ďovány v dob ě, kdy začal být 
kladen důraz na analýzu náklad ů a přínosů a na posuzování dopad ů, tedy před zahájením 
poslední revize sm ěrnice o obalech. V té dob ě se však analýza náklad ů a přínosů zaměřovala 
na účinky revidované sm ěrnice, tj. na ú činek zvýšené recyklace. Byly vypo čteny náklady a 
přínosy zvýšené recyklace z úrovn í recyklace v roce 1998 v pom ěru k optimálním mírám 
recyklace.  
Během legislativního procesu vyzval Evr opský parlament a Rada Komisi, aby p ředložila 
úplnější hodnocení celkového dopadu sm ěrnice ve zpráv ě o provád ění směrnice o obalech a 
jejím vlivu na životní prost ředí a na fungování vnit řního trhu1. Tato zpráva by rovn ěž měla 
posoudit, jaká jsou možná další opat ření týkající se prevence v oblasti obal ů, a zabývat se 
jinými podobnými otázkami v rámci šestého ak čního programu pro životní prost ředí.  
Tato zpráva p řináší dodate čné posouzení aspekt ů směrnice týkajících se životního prost ředí, 
ekonomických, sociálních problém ů a problém ů vnitřního trhu a zhodnocení pot řeby 
doplňujících opat ření pro prevenci a recyklaci obalových odpad ů a pro volný pohyb obal ů na 
vnitřním trhu. 
Zpráva rovn ěž zohledňuje sdělení o tematické strategii pro p ředcházení vzniku odpad ů a 
jejich recyklaci2 a návrh na revizi rámcového právního p ředpisu o odpadech3 přijatý Komisí 
dne 21. prosince 2005.  
1. D ODATEČNÉ POSOUZENÍ VLIVU SM ĚRNICE O OBALECH  
Aby bylo možno p řipravit tuto zprávu, byly zadány dv ě studie: jedna o vlivu na životní 
prostředí, o ekonomickém a sociálním vlivu4 a druhá o aspektech sm ěrnice týkajících se 
vnitřního trhu5. V rámci obou studií se uskute čnily intenzivní konzultace se zú častněnými 
stranami, což je doloženo na webové stránce Komise6. Evropská agentura pro životní 
prostředí navíc p řipravila pilotní studii o ú činnosti systém ů nakládání s obalovými odpady ve 
vybraných zemích7. 
                                                 
1 Ustanovení čl. 6 odst. 8 a 9 sm ěrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech, zn ění tohoto bodu 
v příloze I této zprávy. 
2 KOM(2005) 666 v kone čném znění. 
3 KOM(2005) 667 v kone čném znění. 
4 Study on the Implementation of Directive 94/62/EC  on Packaging and Packaging Waste and Options to 
Strengthen Prevention and Reuse of Packaging, Ecolas and Pira for the European Commission 2005, 
http://europa.eu.int/comm/environment/waste/s tudies/packaging/05 0224_final_report.pdf ; Přílohy: 
http://europa.eu.int/comm/environment/waste/studies /packaging/050224_final_%20report_annexes.pdf ; 
Informace o konzultacích zú častněných stran: 
http://europa.eu.int/comm/environment/waste/studies/packaging/implementation_background.htm . 
5 Study on the Progress of the Implementation and Impact of Directive 94/62/EC on the Functioning of 
the Internal Market, Perchards and FF act for the European Commission 2005, 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/environment/rep orts_studies/studies/rep ort_packaging_direct.pdf . 
6 http://europa.eu.int/comm/environment/waste/studies/packaging/implementation_background.htm . 
7 Effectiveness of packaging waste management system s in selected countries: an EEA pilot study, EEA 
Report No 3/2005, http://reports.eea.eu. int/eea_report_2005_3/en . 
 
CS 3   CS Pokud to bylo možné, obsahují studie informace o všech 25 členských státech. Velká část 
úkolů se však zam ěřila na hodnocení provád ění směrnice v minulosti, když deset nových 
členských stát ů dosud nebylo členy Evropské unie. Informací o nakládání s obalovými 
odpady v nových členských státech p řed přistoupením je málo. Velká část analýzy se proto 
musela omezit na patnáct členských stát ů EU, které byly členy před 1. květnem 2004 (dále jen 
„EU-15“). 
Tato část zprávy p řináší shrnutí výsledk ů uvedených studií a je jich hodnocení Evropskou 
komisí. Podrobn ější vysvětlení je uvedeno v p říloze této zprávy. 
1.1. Celkový dopad v oblasti obal ů 
Obaly představují relativn ě malou část toků výrobků a odpadů, ale nikoliv ned ůležitou. V roce 
2002 bylo v EU-15 vyprodukováno asi 66 milion ů tun obalových odpad ů. To je přibližně 
5 % celkové produkce odpad ů. Obalový odpad p ředstavuje asi 17 % komunálního odpadu z 
hlediska hmotnosti8 a 20 až 30 % z hlediska objemu9. Hmotnost však není nejlepším 
ukazatelem dopad ů obalových odpad ů a obalů na životní prost ředí během jejich životního 
cyklu. Celkový dopad obal ů na životní prost ředí se řádově pohybuje od jednoho do n ěkolika 
procent celkového hospodá řství. Emise skleníkových plyn ů související se spot řebou obal ů v 
EU-15 se nap říklad ročně odhadují na p řibližně 80 milion ů tun ekvivalentu CO 210. To jsou 
přibližně 2 % celkových emisí skleníkových plyn ů v EU-15. Podíl vlivu obal ů na životní 
prostředí je srovnatelný s jinými vlivy, jako nap ř. acidifikací, jemnými částicemi a eutrofizací.  
1.2. Recyklace obal ů, využití, spalování ve spalovnách odpad ů s energetickým 
využitím11 
Recyklace obal ů12 nepředstavuje novou možnost nakládání s odpady. U n ěkterých částí obalů 
byla recyklace provád ěna vždy, protože to bylo levn ější než jejich odstra ňování. Zna čná část 
                                                 
8 P ředpokládáme-li že p řibližně polovina obalového odpadu pochází z komunálního odpadu, celkové 
množství komunálního odpadu činí v EU-15 asi 200 Mt. 
9 Odhad založený na studiích ukazující, že objem obal ů se na komunálním odpadu podílí mnohem více 
než jeho hmotnost. Velmi často se uvádí hodnota 30 % podle hmotnosti a 50 % podle objemu. Protože 
však 30 % je jasn ě nadhodnoceno, byla snížena i hodno ta pro objem. Další informace viz: 
http://www.merit.unimaas.nl/tep/rep orts/ppwd-synthesisreport.pdf ; 
http://www.mindfully.org/Sustainability/E PR-Extended-Producer-Responsibility.htm . 
10 Bio Intelligence a O2 pro Evropskou komisi v roce 2003, Study on external environmental effects 
related to the life cycle of products and services, str. 91, 
http://europa.eu.int/comm/environment/ipp/pdf/ext_ effects_finalreport.pdf. Studie odhaduje ro ční emise 
skleníkových plyn ů na 216 kg CO 2 na hlavu. 
11 Z d ůvodu zjednodušení a p řehlednosti se v této zpráv ě odkazuje na „využití a spalování ve spalovnách 
s energetickým využitím“ jako na „využití“, i když sem rovn ěž spadá spalování ve spalovnách 
s energetickým využitím, které ve v ětšině případů představuje formu odstra ňování odpad ů podle 
terminologie sm ěrnice o odpadech 75/442/EHS. 
12 V následujícím textu se analýza nejvíce zam ěřuje na recyklaci ve smyslu definice recyklace ve sm ěrnici 
o obalech („p řepracování odpadních materiál ů v určitém výrobním procesu, aby sloužily p ůvodnímu 
účelu nebo jiným ú čelům, včetně organické recyklace, s výjimkou energetického využití “). Pat ří sem 
hlavně recyklace materiálu, n ěkteré z rozli čných metod recyklace n ěkdy nazývané chemická recyklace 
nebo recyklace výchozího materi álu a organická recyklace. Zam ěření na recyklaci bylo zvoleno na 
základě předpokladu, že hlavním ú činkem sm ěrnice o obalech je zvýšení míry recyklace. Ú činek na 
využití a spalování ve spalovnách odpad ů je považován za mnohem menší, protože je spíše závislý na 
vnitrostátních rozhodnutích, zda budovat či nebudovat spalovny odpadu za ú čelem nakládání s odpady 
obecně, než na p římém účinku směrnice o obalech. Modely náklad ů a přínosů spalování s energetickým 
využitím jsou rovn ěž považovány za mén ě příznivě než modely recyklace pro v ětšinu částí obalových 
odpadů, na něž se vztahují sou časné programy recyklace. 
 
CS 4   CS obalů byla recyklována v d ůsledku vnitrostátních právních p ředpisů a program ů i předtím, než 
nabyla účinku směrnice o obalech. V roce 2002 bylo z 66 milion ů tun obalového odpadu 
recyklováno asi 36 milion ů tun, neboli 54 % . Ve srovnání s rokem 1997 se jedná o nár ůst o 
9 milionů tun a zvýšení míry recyklace o 8 %. K tomuto nár ůstu došlo hlavn ě v členských 
státech, kde byla míra recyklace p ůvodně nízká. Využití obal ů a spalování ve spalovnách s 
energetickým využitím  se zvýšilo z 31 milionu tun neboli 52 % v roce 1997 na 41 milion ů 
tun neboli 62 %  v roce 2002.  
V roce 2002 bylo v EU-15 dosaženo všech 75 r ůzných cílů13. 
Recyklace a využití obalových odpad ů vedlo k pozitivním environmentálním ú činkům na 
většinu parametr ů. Mezi ně patří úspory skleníkových plyn ů ve výši p řibližně 25 milion ů 
tun ekvivalentu CO 2 (asi 1 milion tun jako p římý důsledek sm ěrnice o obalech) a úspory 
zdrojů ve výši p řibližně 10 milion ů tun ropného ekvivalentu (asi 3 miliony tun jako p římý 
důsledek sm ěrnice o obalech) v d ůsledku recyklace a využití obalových odpad ů ve srovnání 
se scénářem, kdy byl veškerý obalový odpad odeslán na skládku nebo ke spálení bez 
energetického využití, což odpovídá p řibližně 0,6 % celkových emisí skleníkových plyn ů v 
EU-15 v roce 2002, nebo množ ství mezi jednou t řetinou a polovinou celkových emisí 
skleníkových plyn ů v zemích, jako je Dánsko, Irsko nebo Švédsko. Vzhledem k tomu, jak je 
obtížné dosáhnout cíle Kjótského protokolu, kter ým je 8% snížení, se jedná o významný 
příspěvek. Jiné velké environmentální p řínosy se týkají snížení emisí částic, omezení 
acidifikace a omezení obt ěžujících ú činků na obyvatele (hluk z dop ravy, pachy, vizuální 
znečištění atd., které ovliv ňují obyvatelstvo žijící v oko lí skládek a spaloven).  
Recyklace vyplývající ze sm ěrnice o obalech a vn itrostátních program ů a právních p ředpisů 
není o moc nákladn ější než odeslání téhož materiálu na skládku. Celkové náklady na 
nakládání s obalovými odpady14 v roce 2001 byly vy čísleny ve t řech scéná řích. Ve scéná ři 
odpovídajícímu skute čné míře recyklace a využití v roce 2001 byly náklady odhadnuty na 6,6 
až 6,8 miliardy EUR. Ale i ve scéná ři s nulovou recyklací obal ů a s jeho 100% odstran ěním 
by náklady na odstran ění byly p řibližně 6,1 miliardy EUR. Ve scéná ři s pravd ěpodobnou 
mírou recyklace obal ů, pokud by nep ůsobila sm ěrnice o obalech, byly celkové náklady na 
nakládání s obalovými odpady odhadnuty na 6,6 miliardy EUR. Vezmeme-li v úvahu nepřesnost takovýchto odhad ů, dá se dojít k záv ěru, že dodate čné náklady spojené s 
povinnostmi ohledn ě recyklace uvedenými ve sm ěrnici o obalech nejsou vyšší než n ěkolik 
set milion ů eur ročně. Tyto dodate čné náklady budou pravd ěpodobně narůstat méně, jak 
bude provád ění právních p ředpisů EU zlepšovat podmínky v oblasti životního prost ředí, za 
kterých se v EU uskute čňuje odstra ňování odpad ů, např. v důsledku provád ění směrnice 
1999/31/ES o skládkách odpad ů
15. 
Náklady na snížení ekvivalentu CO 2 prostřednictvím recyklace obal ů o 1 tunu se zvýšily z 
12 EUR/t v roce 1997 na 23 EUR/t v ro ce 2001 (ve srovnání s tržními cenami p ři 
obchodování s emisemi, které se u CO 2 od října 2005 do října 200616 pohybovaly p řibližně 
mezi 9 až 12,5 EUR/t). Vzhledem k tomu, že recyklace obal ů může znamenat i jiné p řínosy 
pro životní prost ředí, může být s relativn ě velkou mírou jisto ty klasifikována jako jedna z 
nejhospodárn ějších možností z hlediska náklad ů, jak snížit emise CO 2 a jiné dopady na 
                                                 
13 Podrobnosti viz p říloha II, tabulka 1. 
14 Recyklace a energetické využití plus odstran ění zbývající části obalových odpad ů se směsným 
komunálním nebo pr ůmyslovým odpadem. 
15 Sm ěrnice 1999/31/ES, Ú ř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1. 
16 Údaje z 11. října 2006, www.pointcarbon.com.  
 
CS 5   CS životní prost ředí. Mezi jednotlivými obalovými  materiály a jejich p oužitím však existují 
značné rozdíly. Studie rovn ěž ukazují, že zvyšování cíl ů v oblasti recyklace nad sou časnou 
úroveň by nebylo z hlediska náklad ů hospodárné17. Geografické rozdíly mezi členskými státy 
ovlivňují výsledky nákladové efek tivnosti jen do menší míry. 
Dopad na n ěkterá průmyslová odv ětví a soukromý sektor však m ůže být větší, než nazna čují 
výše uvedené hodnoty, protože sm ěrnice předpokládá p řesun náklad ů na nakládání s odpady z 
veřejného (zejména místní orgány)  do soukromého sektoru (v sou časné dob ě 
spolufinancování nakládání s obalovými od pady) a interní správní náklady hrazené 
společnostmi nejsou do výše uvedených odhad ů započteny. 
Míra přímé a nep římé zam ěstnanosti  vytvořené v první fázi  v odvětví zabývajícím se 
využíváním obal ů a recyklací se odhaduje na 42 000 pracovních míst na plný pracovní úvazek 
Toto číslo je třeba srovnat s možnými ztrátami pracovních míst v odv ětví odstra ňování 
odpadu v d ůsledku makroekonomických ú činků (finanční prostředky vynaložené na recyklaci 
nemohou být vynaloženy na jiné hospodá řské činnosti – tyto ú činky se budou snižovat spolu s 
nárůstem náklad ů na odstra ňování odpadu). Není jasné, na kolik pracovních míst mohou mít 
tyto účinky vliv. Pokud jde o zam ěstnanost, bude bilance celkov ě pravděpodobně 
neutrální nebo lehce pozitivní . 
Hlavním dopadem povinností ohledn ě recyklace uvedených ve sm ěrnici o obalech na vnit řní 
trh byla stabilizace trhu sb ěru a recyklace. Rozdíly mezi členskými státy ve financování 
recyklace se do ur čitě míry vyrovnaly, protože všechny členské státy zavedly mechanismus 
financování na podporu recyklace obal ů. V poslední dob ě problémy vnit řního trhu nar ůstají 
vzhledem k vzájemn ě si odporujícím interpretacím dobrovolnosti či nedobrovolnosti zavedení 
identifika čních systém ů pro materiály v souladu s článkem 8 sm ěrnice o obalech a rozhodnutí 
97/129/ES. 
1.3. Prevence v oblasti obal ů 
Prevence v oblasti obal ů u zdroje je mnohem složit ější než recyklace. Jednou z dostupných 
možností, jak naložit s odpady, je recyklace s polu s jinými možnostmi, jako je využití nebo 
odstranění odpadů. Prevence nejen ovliv ňuje celý životní cyklus oba lu od získání suroviny až 
po jeho odstran ění, ale také životní cyklus balených produkt ů. Podstatn ějších změn v 
objemech obal ů uváděných na trh lze dosáhnout pouze zm ěnami v modelu výroby, spot řeby a 
distribuce. To se odráží v omezeném úsp ěchu všech dosud p řijatých preventivních opat ření. 
Přestože se zdá, že došlo k ur čitému přerušení souvislosti mezi vytvá řením obalových odpad ů 
a růstem HDP, ve v ětšině členských stát ů se absolutní množství obalových odpad ů zvyšuje. 
Preventivní opat ření, jako systémy vynucování základních požadavk ů, preventivní plány v 
oblasti obal ů a silné systémy odpov ědnosti výrobce, možná do ur čité míry m ěla vliv na 
snížení vytvá ření obalů. Celkové modely vytvá ření obalových odpad ů se však od sebe mezi 
členskými státy používajícími ro zdílné nástroje prevence a členskými státy, které tyto nástroje 
nepoužívají, výrazn ě neliší. 
Evropský parlament nastolil otázku  užívání indikátoru vlivu obal ů na životní prost ředí 
(Packaging Environmental Indicator – PEI) pro ú čely politiky v oblasti obal ů. Tento indikátor 
je koncep čním nástrojem, který m ěří vliv obal ů na životní prost ředí a přináší jednoduchý 
                                                 
17 Zejména RDC/Pira for the European Commission 2003 na stránce: 
http://europa.eu.int/comm/environment/waste /studies/packaging/costsbenefits.pdf . 
 
CS 6   CS výsledek umož ňující zlepšení v oblasti obal ů a usnadn ění výběru mezi r ůznými systémy 
balení. Hlavní výhoda PEI spo čívá v tom, že poskytuje vodítko, pokud jde o klí čové vlivy na 
životní prost ředí, které je t řeba zvážit p ři posuzování životního cyklu a v p řístupech 
založených na úvahách o životním cyklu. Nicmén ě z praktického hlediska  je obtížné využívat 
PEI pro zjiš ťování jednotlivých údaj ů, které by mohly být použity pro zd ůvodnění 
upřednostňování jednoho typu obalu p řed jiným nebo pro informování spot řebitelů. Proto by 
zřejmě bylo vhodné zam ěřit se na potenciální využití PEI jako vodítka pro spole čnosti 
využívající p řístupy k životnímu cyklu spíše než na snahy na základ ě tohoto nástroje 
vypočítat jednotlivá čísla. Takovéto použití PEI by mohlo být za členěno do rámce budoucího 
postupu posuzování shody. 
Nezdá se, že by sou časné úrovn ě těžkých kov ů a jiných nebezpe čných látek p řítomných v 
obalech p ředstavovaly n ějaké zvláštní riziko pro zdraví a životní prost ředí. Proto z řejmě není 
pravděpodobné, že by další omezování limit ů pro těžké kovy bylo pro zdraví a životní 
prostředí význa čným přínosem. 
Cíle prevence se mohu zdát lákav ější vzhledem ke své zd ánlivé jednoduchosti. Jejich 
provádění je však spojeno s řadou problém ů, které jsou nemén ě složité jako jiná opat ření. 
Zejména cíle spojené s hmotností by znevýhod ňovaly sice t ěžší, ale nikoli nutn ě k životnímu 
prostředí méně šetrné obalové materiály. Cíle aplikované stejným zp ůsobem na všechny 
výrobce by znevýhod ňovaly ty výrobce, kte ří již používají co nejmenší množství obal ů. Pro 
tyto výrobce by další snižování mn ožství mohlo vést k rozsypání či rozlití výr obku, což by 
pravděpodobně způsobilo mnohem v ětší škodu na životním prost ředí, než jaký by byl p řínos 
vzhledem k úsporám na obalu. 
Cíle týkající se zákazu budování skládek a snížení po čtu skládek mají p ři přesměrování tok ů 
odpadů podobný ú činek jako cíle v oblasti recyklace obal ů. Je však t řeba je vnímat z hlediska 
toho, jaká možnost nakládání s odpady by se mohla využít následn ě pro dosažení nejvyššího 
přínosu v oblasti životního prost ředí. Cíle v oblasti recyklace nemohou být jednoduše 
nahrazeny zákazem budování skládek a snížením po čtu skládek, pokud by to m ělo za 
následek vyšší spalování na úkor recyklace a celkového p řínosu sm ěrnice pro životní 
prostředí. 
2. V LIV NA VNIT ŘNÍ TRH  
Směrnice způsobila, že došlo k výraznému sbližování mezi mírami recyklace členských stát ů, 
a postup oznamování umožnil vy řešit mnoho otázek spojených s vnit řním trhem p ředtím, než 
se z nich stal skute čný problém. P řes skutečnost, že cílem sm ěrnice je p řispět k fungování 
vnitřního trhu a omezit p řekážky obchodní povahy, nebylo t ěchto cílů dosud pln ě dosaženo u 
všech druh ů obalů. Minulé zkušenosti a probíhající p řípady ukazují, že jednostranná opat ření 
přijatá v různých členských státech stále p ředstavují problém, prot ože požadují, aby tržní 
subjekty p řizpůsobovaly obaly požadavk ům jednotlivých členských stát ů, čímž mohou jen 
obtížně využívat obchodních p říležitostí v rámci vnit řních trhů a prodávat tentýž produkt v 
tomtéž balení na r ůzných trzích. Zejména řízení pro porušení povinností v odv ětví nápojů 
ukazují, že vnitrostátní opat ření mohou vést k narušení hospodá řské soutěže a v některých 
případech k rozd ělení vnitřního trhu, což je v rozporu s cíli sm ěrnice. Odv ětví obalů nápojů 
signalizuje, že takový vliv mají systémy povi nných vratných záloh na neplnitelné nádoby 
(např. v Německu). N ěmecký případ rovn ěž ukazuje, že fáze p řechodu z jednoho systému 
vratných záloh na jiný je pro tržní subjekty kritická, nebo ť právní i faktická nejistota m ůže 
 
CS 7   CS vést k destabilizaci trhu. Krom ě toho může využití zda ňování v rámci politiky v oblasti obal ů 
narušit vnit řní trh, pokud jsou dan ě použity zp ůsobem, který chrání místní výrobce. 
Komise je povinna re agovat na veškerá opat ření, která hrozí narušením fungování vnit řního 
trhu a nejsou opodstatn ěná hledisky životního prost ředí, a nadále bude hodnotit pot řebu 
vysvětlovat či měnit ustanovení článků 5 a 7 sm ěrnice o obalech, aby usnadnila volný pohyb 
zboží na vnit řním trhu. 
Komise se rovn ěž domnívá, že k vytvo ření stejných podmínek bude nadále p řispívat i ú činné 
vynucování základních požadavk ů. Nedostate čný pokrok v oblasti základních požadavk ů 
představuje velký problém p ři provádění směrnice, pokud jde o vnit řní trh. Všechny členské 
státy řádně transponovaly základní požadavky, ale pouze t ři členské státy (Spojené království, 
Francie a Česká republika) zavedly vynucovací m echanismus. Vynucování základních 
požadavk ů přinese další prosp ěch v oblasti prevence, recyklace a omezování nebezpe čných 
látek v obalech. Ukázalo se, že zem ě sledující shodu s základními požadavky (Francie a 
Spojené království) dosáhly podobné úrovn ě při přerušení souvislosti mezi nár ůstem 
používání obal ů a HDP jako zem ě, které uskute čnily preventivní plány v oblasti obal ů (např. 
Belgie a Špan ělsko). 
Z těchto důvodů Komise op ět zdůrazňuje svůj závazek podpo řit řádné provád ění základních 
požadavk ů, pokud jde o článek 9 a článek 18 sm ěrnice. Krom ě toho by členské státy mohly 
využít vynucování zák ladních požadavk ů jako priority v p řípravě svých preventivní program ů 
v oblasti odpad ů. 
A na závěr, přes dosud dosažené výsledky je stále t řeba objasnit zbývající nejasnosti ohledn ě 
některých definic obal ů a ohlašovacích postup ů, a to i s ohledem na zajišt ění stejných 
podmínek pro všechny hospodá řské subjekty. Komise bude p ři řešení těchto otázek nadále 
pokračovat ve spolupráci s členskými státy. 
3. O PAKOVANÉ POUŽÍVÁNÍ OBAL Ů 
Systémy opakovaného používání obal ů fungují velmi úsp ěšně u přepravních obal ů. Velká část 
diskuze o opakovaném používání obal ů v Evropské unie se však zam ěřuje na opakovan ě 
použitelná spot řebitelská balení nápoj ů (zhruba 20 % hmotnostních všech obal ů18). Otázka, 
zda a do jaké míry dávat p řednost spot řebitelským balením nápoj ů před jednorázovými obaly, 
je předmětem živé diskuze. Na toto téma se uskute čnily i mnohé studie o posuzování 
životního cyklu. Pokud jde o základní vzorce výsledk ů, panuje zna čná shoda, ale do ur čité 
míry se liší absolutní hodnoty. V ětšina studií došla k záv ěru, že opakovan ě použitelné obaly 
jsou lepší v situacích, kde se jedná o kratší dopr avní vzdálenosti a vysok ou míru návratnosti, a 
jednorázové obaly jsou lepší u obecn ě delších dopravních vzdáleností a nízké míry 
návratnosti. 
Na základ ě toho se zdá, že v sou časné době není na úrovni Spole čenství ani možné, ani 
vhodné navrhnout harmonizovaná opat ření na podporu opakovan ě použitelných 
spotřebitelských balení nápoj ů.  
Existují však d ůkazy o tom, že odv ětví nápojů na vnitřním trhu se stále více rozd ěluje v 
důsledku jednostranných opat ření přijímaných na úrovni členských stát ů s cílem nastolit 
                                                 
18 Odhad na základ ě údajů GVM pro N ěmecko, osobní sd ělení. 
 
CS 8   CS environmentální otázky, pokud jde o obaly. Systémy opakovaného pln ění se mohou nap říklad 
obtížněji používat na velké vzdálenosti a mohou vést k dalším náklad ům pro dovozce, kte ří 
musejí přizpůsobovat své obaly specifik acím podle jednotlivých trh ů členských stát ů. Obecně 
jsou přiměřeně vypracovaná vnitrostátní opat ření na podporu opakovan ě použitelných obal ů 
pro životní prost ředí přínosem. Na druhé stran ě mohou tato opat ření ovlivňovat vnitřní trh. 
Nalezení správné rovnováhy mezi hospodá řskými a environmentálními zájmy z ůstává jedním 
z hlavních úkol ů tohoto odv ětví. Pokud jde o balení nápoj ů, bude proto Komise nadále 
hodnotit pot řebu vysv ětlovat či měnit ustanovení článků 5 a 7 sm ěrnice o obalech, aby 
usnadnila jejich volný pohyb na vnit řním trhu. 
4. P OTŘEBA DOPL ŇUJÍCÍCH OPAT ŘENÍ 
Směrnice o obalech p řispěla ke snížení environmentálního dopadu na využívání p řírodních 
zdrojů prostřednictvím prevence, opakovaného použití a recyklace obal ů. Vytvořila rovněž 
stabilnější hospodá řský rámec pro odd ělený sběr obalových odpad ů a jejich recyklaci a 
využití. Tím vytvo řila obchodní p říležitosti a řadu nových pracovních míst. Další plány na 
přezkoumání sm ěrnice by se m ěly zaměřit na zachování a zvýšení uvedených zisk ů při 
současném zlepšování ú činnosti nakládání s obaly a obalovými odpady prost řednictvím 
zjednodušení, zdokonalení v souvislos ti s iniciativami Komise a p ředsednictví Rady 
týkajícími se „lepší právní úpravy“ a zabrán ění možných negativních dopad ů na vnitřní trh.  
4.1. Prevence a opakované použití 
Jak ukázalo dodate čné posouzení sm ěrnice, rozsah p ůsobnosti opat ření o prevenci a 
opakovaném použití odd ěleně od baleného produktu je relativn ě omezen. Jakékoli opat ření, 
které je ú činné v případě prevence nebo opakovaného použití, bude mít rovn ěž vliv na balené 
zboží a na model jeho výroby, distribuce a spot řeby a rovn ěž na obchodování na vnit řním 
trhu. Studie použité p ři přípravě této zprávy neukazují jasné up řednostnění jedné z možností, 
jak podpo řit prevenci a opakované použití obal ů. 
Proto by m ěl být na evropské úrovni p řijat flexibilní p řístup k prevenci obalových odpad ů, 
který by členské státy p řiměl k činnosti, ale zárove ň jim ponechal možnost výb ěru 
nejvhodnějších nástroj ů a opatření. Takovýmto flexibilním nást rojem je návrh Komise, aby 
byl v souvislosti s te matickou strategií pro p ředcházení vzniku odpad ů a jejich recyklaci do 
rámcových právních p ředpisů v oblasti odpad ů začleněn závazek pro členské státy rozvíjet 
preventivní programy v oblasti odpad ů. Komise je p řipravena členské státy p ři navrhování 
jejich vnitrostátních preventivních plán ů podpořit.  
Aby bylo dosaženo správného provád ění směrnice o obalech a s ohledem na lepší fungování 
vnitřního trhu, je d ůležité, aby všechny subjekty p řispívaly k ú činnému fungování systému 
oznamování podle článku 16 sm ěrnice.  
4.2. Cíle recyklace a využívání 
Ustanovení čl. 6 odst. 8 sm ěrnice o obalech vyžaduje, aby tato zpráva byla p řípadně 
doprovázena návrhy na p řezkum ustanovení týkajících se prevence a opakovaného použití. 
Ustanovení čl. 6 odst. 5 stanoví, že „nejpozd ěji 31. prosince 2007 Evropský parlament a Rada 
[…] stanoví cíle pro t řetí pětiletou etapu pro léta 2009 až 2014 […] “. 
 
CS 9   CS Cíle uvedené v článku 6 sm ěrnice o obalech byly nedávno p řezkoumány19. Byla přijata nová 
řada cílů v oblasti využívání a recyklace, kt erých má být dosaženo do konce roku 2008. 
Současně směrnice 2005/20/ES20 vzhledem ke specifické situaci v členských státech, které 
přistoupily k Evropské unii dne 1. kv ětna 2004, odklád á dosažení t ěchto „cílů roku 2008“ pro 
sedm členských stát ů do roku 2012 a do roku 2013, 2014 a 2015 vždy pro jeden členský stát.  
Posouzení obsažené v této zpráv ě se zakládá na údajích a informacích shromážd ěných v 
letech 2001 až 2002. Poslední zpráva o provád ění směrnic o odpadech (v četně směrnice o 
obalech) se zabývá obdobím 2001–2003 a následující zprá va za období 2004–2006 bude k 
dispozici nejd říve v roce 2008. Tato zpráva by pravd ěpodobně mohla obsahovat informace 
potřebné k op ětovnému posouzení úrovní cíl ů roku 2008. Členské státy musí vyvinout ješt ě 
značné úsilí, aby dosáhly stávajících cíl ů. Teprve až se vyjasní situace ohledn ě nakládání s 
obalovými odpady v nových členských státech a až bude mít Ko mise k dispozici údaje za 
následující období, za která se podává zprá va, bude možné posoudit environmentální, 
hospodářské a sociální dopady na potenciální novou řadu cílů.  
Proto se zdá p ředčasné navrhovat nové cíle ohledn ě recyklace a využívání obal ů v okamžiku, 
kdy byla p ředchozí řada cílů teprve nedávno provedena do vnitrostátních právních p ředpisů a 
nejzazší lh ůta pro provád ění uvedených cíl ů je až rok 201521. Rovněž se nezdá, že by se 
stanovením nových cíl ů v roce 2004 významn ě změnily modely náklad ů a přínosů pro různé 
úrovně recyklace a využití obal ů. Komise je proto toho názoru, že úrovn ě cílů stanovených ve 
směrnici 2004/12/ES by m ěly zůstat v platnosti i po roce 2008.  
5. Z ÁVĚRY 
Dodatečné posouzení dopadu sm ěrnice o obalech na životní prost ředí ukazuje v letech 1997 
až 2002 nár ůst využívání obal ů a spalování ve spalovnách odpad ů s energetickým využitím o 
9 % a nár ůst recyklace obal ů o 8 %. Sou časně bylo v roce 2002 dosaženo všech cíl ů 
stanovených ve sm ěrnici. Recyklace obal ů měla pozitivní vliv na životní prost ředí, a to v četně 
úspor skleníkových plyn ů a zdrojů. Mezi jiné p řínosy pro životní prost ředí patří snížený 
objem emisí částic, nižší acidifikace, mén ě hluku z dopravy, pach ů, vizuálního zne čištění atd. 
To jsou nápadné a významné p řínosy úsilí odv ětví o provád ění požadavk ů směrnice o 
obalech. Údaje ukazují, že dodate čné náklady spojené s povinností recyklace podle sm ěrnice 
o obalech nejsou ve srovnání s ji nými možnostmi nakládání s odpady (nap ř. s odstraňováním) 
nikterak významn ě vyšší a vykazují klesající tr end. Náklady na recyklaci odpad ů se pohybují 
řádově na stejné výš i jako nejnákladn ější alternativy snižování emisí CO 2 a jiných dopad ů na 
životní prost ředí. 
Komise je toho názoru, že cíle recyklace a využívání obal ů obsažené ve sm ěrnici o obalech 
jsou v sou časné době optimální a m ěly by zůstat stabilní, aby umožnily všem členským 
státům těchto cílů dosáhnout. Významného pokroku p ři prevenci je možno dosáhnout pouze 
prostřednictvím použití opat ření uzpůsobených zvláštním podmínkám, za nichž je balené 
zboží uvád ěno na trh, jako nap ř. modelům spotřeby a distribuce. Vhodným nástrojem na 
podporu prevence v oblasti odpad ů obecně, a zvlášt ě pak prevence v oblasti obalových 
odpadů, je začlenění závazku pro členské státy rozvíjet preven tivní programy do rámcových 
právních p ředpisů o odpadech, jak navrhla Komise v souvislosti s tematickou strategií pro 
předcházení vzniku odpad ů a jejich recyklaci. 
                                                 
19 Sm ěrnice 2004/12/ES, Ú ř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 26. 
20 Sm ěrnice 2005/20/ES, Ú ř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 17. 
21 Sm ěrnice 2005/20/ES, Ú ř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 17. 
 
CS 10   CS V dlouhodobé perspektiv ě je třeba na recyklaci obalových odpad ů nahlížet z hlediska 
obecného rámce politiky EU v oblasti recyklace odpad ů, tak jak je definován v tematické 
strategii pro p ředcházení vzniku odpad ů a jejich recyklaci. Komise má v úmyslu za členit 
posouzení pokroku dosaženého členskými státy v prevenci, re cyklaci a využívání odpadu do 
přezkumu tematické strategie pro p ředcházení vzniku odpad ů a jejich recyklaci v roce 2010. 
Toto posouzení bude mimo jiné vycházet z aktuálního posouzení dopad ů směrnice o obalech 
a bude brát do úvahy, nakolik členské státy pokro čily ve zvyšování míry recyklace stanovené 
Evropským parlamentem a Radou v p řezkumu sm ěrnice z roku 2004. 
Je zřejmé (zejména v odv ětví nápojů), že směrnice dosud pln ě nedosáhla cíle, pokud jde o 
vnitřní trh. Částečně je to způsobeno nesprávným provád ěním ustanovení sm ěrnice o obalech, 
ale také stoupajícím po čtem jednostranných opat ření vedoucích k rozd ělenému trhu. Komise 
proto bude nadále hodnotit pot řebu opatření, která by mohla být p řijata na úrovni EU, aby se 
do budoucnosti p ředešlo omezením na vnit řním trhu. Pokrok p ři řádném prosazování 
základních požadavk ů a harmonizované definice i ohlašovací postupy ve všech členských 
státech budou nadále p řispívat k vytvá ření stejných podmíne k pro všechny hospodá řské 
subjekty.