Usnesení Evropského parlamentu o posílení evropské konkurenceschopnosti: důsledky průmyslových změn na politiku a roli malých a středních podniků (2004/2154(INI))



Úřední věstník 124 E , 15/05/2006 S. 0510 - 0516



P6_TA(2005)0230 Posílení evropské konkurenceschopnosti Usnesení Evropského parlamentu o posílení evropské konkurenceschopnosti: důsledky průmyslových změn na politiku a roli malých a středních podniků (2004/2154(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise "Podpora strukturálních změn: průmyslová politika pro rozšířenou Evropu" (KOM(2004)0274), - s ohledem na sdělení Komise "Proaktivní soutěžní politika pro konkurenceschopnou Evropu" (KOM(2004)0293), - s ohledem na článek II-76 (Svoboda podnikání) Smlouvy o Ústavě pro Evropu, - s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 23. a 24. března 2000 v Lisabonu a na usnesení Parlamentu ze dne 15. března 2000 [1] před tímto zasedáním Evropské rady, - s ohledem na Kokovu zprávu o růstu a zaměstnanosti, předloženou Radě a Komisi dne 3. listopadu 2004, - s ohledem na sdělení Komise "Společně k růstu a zaměstnanosti: Nový začátek Lisabonské strategie" (KOM(2005)0024), - s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 22. a 23. března 2005 v Bruselu, - s ohledem na sdělení Komise "Budování naší společné budoucnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007 – 2013" (KOM(2004)0101) a sdělení Komise "Finanční výhledy 2007 – 2013" (KOM(2004)0487), - s ohledem na návrh nařízení Rady o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (KOM(2004)0492), - s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj (KOM(2004)0495), - s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, zvláště pro malé a střední podniky (MSP) (2001 – 2005) [2], - s ohledem na Evropskou chartu pro malé podniky, schválenou Evropskou radou v Santa Maria da Feira v červnu 2000, - s ohledem na zprávu Komise o provádění Evropské charty pro malé podniky (KOM(2005)0030), - s ohledem na sdělení Komise o provádění akčního plánu pro rizikový kapitál (KOM(2003)0654), - s ohledem na sdělení Komise "Evropská veřejná správa: zdokonalit tvorbu právních předpisů" (KOM(2002)0275), - s ohledem na sdělení Komise o hodnocení dopadů (KOM(2002)0276), - s ohledem na usnesení ze dne 11. července 1991 o průmyslové politice v otevřeném a konkurenčním prostředí: směry pro přístup Společenství [3], usnesení ze dne 29. června 1995 ke sdělení Komise o politice průmyslové konkurenceschopnosti pro Evropskou unii [4] a usnesení ze dne 23. října 2003 o průmyslové politice v rozšířené Evropě [5], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0148/2005), A. zdůrazňujíce význam průmyslu, který je pro EU zdrojem pracovních míst, tvorby bohatství a vytváření aktivit v odvětví služeb, B. sdíleje přístup Komise, který vychází z nutnosti konkurenceschopnosti evropského průmyslu a snaží se podporovat průmyslové změny, C. vzhledem k tomu, že budoucnost průmyslu je úzce svázána s růstem sektoru služeb, že služby přispívají ke zvýšení produktivity výroby a rostoucí výroba pomáhá rozvíjet poptávku po službách, D. vítaje zahájení nové strategie růstu a zaměstnanosti pro EU; připomínaje, že EU v oblasti průmyslové politiky zaostává a že je třeba urychleně a účinně jednat, E. konstatujíce, že rozšíření EU výrazně změnilo její průmyslovou strukturu a že došlo ke prohloubení mezinárodního konkurenčního tlaku, F. zaznamenávaje územní rozměr průmyslové politiky a devastující dopad jevu, kterým je přemisťování průmyslové činnosti; zdůrazňujíce význam průmyslové přeměny regionů zasažených hospodářskou restrukturalizací, G. vzhledem k tomu, že EU čelí obrovské demografické výzvě v podobě stárnutí populace, která bude mít jasný dopad na průmysl včetně poklesu podílu na trhu práce, H. vzhledem k tomu, že konkurenceschopnost závisí na lidských zdrojích; že se vytváření většího počtu lepších pracovních míst týká i průmyslu, I. vzhledem k tomu, že průmysl není jednolitým celkem a že odvětvový přístup umožní lepší zhodnocení faktorů konkurenceschopnosti; že je třeba brát v úvahu povahu, velikost a druh podnikatelské činnosti, zejména pak malých podniků; dbaje ekonomického a sociálního významu malých podniků, které představují více než 95 % podniků v Unii a jejich klíčové role při provádění Lisabonského strategie, J. zdůrazňujíce, že současné skromné nástroje průmyslové politiky jen velmi těžce umožňují přeorientování průmyslu na špičkové technologie; že je nezbytné věnovat značné finanční prostředky na výzkumu a vývoj (jak z veřejných, tak ze soukromých zdrojů), K. domnívaje se, že je nezbytné zkvalitnit legislativní a regulatorní rámec pro činnost podniků, stejně jako jejich přístup k programům Společenství při současném zabezpečení toho, že se bude brát zřetel na potřeby podniků, včetně malých, přičemž se zároveň řádně bere v úvahu potřeba zmírnit legislativní a administrativní zátěž, L. s ohledem na potřebu aktualizované informace o situaci průmyslu EU po roce 2004, Stanovení cílů evropské průmyslové politiky 1. vítá rozhodnutí Komise učinit z průmyslové politiky prioritu programu Evropské unie; 2. podporuje prosazování proaktivní průmyslové politiky, jejímž účelem je podporovat a předvídat strukturální změny a vytvářet pevnou a konkurenceschopnou evropskou průmyslovou základnu; 3. oceňuje rozlišování mezi deindustrializací a strukturálními změnami a souhlasí s hodnocením Komise (v KOM(2004)0274), podle něhož se "evropský průmysl musí vyrovnat se strukturálními změnami, které jsou celkově prospěšné a měly by být podporovány"; poznamenává však, že analýza těchto změn je neúplná a že nejsou k dispozici věrohodné údaje o delokalizaci; je tedy přesvědčen, že by Komise měla vyzvat skupinu odborníků k vypracování zprávy na toto téma, čerpající především ze znalostí a expertíz Evropského monitorovacího střediska změn, pro Evropskou radu; 4. domnívá se, že zvýšení zaměstnanosti, kvalitativní i kvantitativní, musí být jedním z hlavních cílů průmyslové politiky; považuje za nezbytné zvyšovat přitažlivost průmyslu pro mladé; vyzývá k úsilí o větší informovanost o jednotlivých průmyslových profesích a dovednostech, které by měla doprovázet evropská politika uznávání kvalifikací a celoživotního vzdělávání; vyzývá sociální partnery, aby k tomuto cíli přispěli a převzali svůj díl odpovědnosti při podpoře společné akce; 5. domnívá se, že sociální dialog by měl přispět k určení nejvýkonnějších a nejohroženějších odvětví; za tímto účelem by se mohla v pravidelných intervalech konat evropská konference o průmyslovém rozvoji, sdružující aktéry sociálního dialogu a výzkumu, zejména pak dublinskou nadaci, která má odborné znalosti v oblasti sociálního dialogu i výměny nejlepší praxe a vypracovávání odvětvové studie; konference by poskytla platformu pro pravidelné setkání těchto aktérů a představitelů Komise; 6. upozorňuje, že v průmyslu existuje tendence k dominantnímu zaměstnávání mužů; jako součást angažovanosti Komise ve prospěch celoživotního vzdělávání by bylo vhodné podporovat přípravu a školení žen ke kariéře v průmyslu; 7. vyzývá k posílení úsilí při rozvoji lidských zdrojů, které spolu s jejich inovačním potenciálem přispějí k dlouhodobé konkurenceschopnosti průmyslu; považuje za nezbytné učinit průmysl atraktivnějším pro mladé lidi; vyzývá k většímu úsilí ve prospěch poskytování informací o průmyslových profesích a dovednostech, spolu s evropskou politikou uznávání kvalifikace a celoživotního vzdělávání; 8. přeje si, aby průmyslová politika umožnila nástup evropských průmyslových šampiónů; 9. domnívá se, že ve prospěch zvýšení konkurenceschopnosti průmyslu by se měly užívat nástroje evropské výzkumné politiky, jako technologické platformy a technologické iniciativy; 10. domnívá se, že evropská průmyslová politika by měla posílit inovační kapacity průmyslu, včetně technických, technologických a obchodních inovací; 11. domnívá se, že rostoucí konkurence nově se rozvíjejících ekonomik musí podnítit veřejné orgány k vytváření podmínek příznivých pro vznik výrobních odvětví nebo pro kombinaci nových výrobních odvětví, vytvářejících přidanou hodnotu, kvalitní pracovní místa a zajišťujících komparativní výhodu EU; 12. domnívá se, že evropská průmyslová politika by měla vést k vyváženému rozvoji zachováním sociální soudržnosti; 13. konstatuje, že ekonomičtí a sociální partneři musí v procesu podpory a předvídání strukturálních změn sehrát roli, která jim umožní dohodnout se na podpoře inovačních pracovních postupů a zaměstnancům poskytne školení potřebné k adaptaci; Zohlednění různých rozměrů evropské průmyslové politiky 14. sdílí odvětvový přístup Komise a doufá, že bude provádět nezávislá a objektivní hodnocení konkurenceschopnosti podle odvětví včetně jejich konkurenční síly v globálním měřítku; žádá o to, aby tato odvětvová hodnocení zohlednila zaměstnanost a dopad průmyslu na stav zaměstnanosti a posoudila i sociální problematiku a životní prostředí; je přesvědčen, že tato hodnocení mají sloužit ke zjišťování a předjímání potřeb průmyslu; 15. domnívá se, že posouzení konkurenceschopnosti jednotlivých odvětví jsou užitečná a berou v úvahu problémy zaměstnanosti, jen když budou konzultováni sociální partneři a budou pokud možno i přizváni k účasti na hodnocení; 16. žádá o to, aby odvětvový přístup vzal v úvahu úlohu, kterou mají hrát malé, velmi malé a střední podniky při výrobě a poskytování služeb prostřednictvím rozvíjení spolupráce; rovněž žádá, aby tento přístup zohlednil i velmi malé podniky, které představují více než 92 % podniků v Evropě; znovu potvrzuje, že Evropské chartě pro malé podniky by se mělo dostat právní váhy; přeje si, aby Rada v tomto smyslu přijala vhodné rozhodnutí; 17. vyslovuje politování nad tím, že Komise zanedbala úsilí, které měla věnovat odvětvím a regionům, které jsou průmyslovými změnami obzvláště zasaženy, protože úkolem veřejných orgánů je provádění přesně cílených a krátkodobých politik zaměřených na dané zaměstnance, regiony a odvětví; strukturální fondy, a zejména Evropský sociální fond, by mohly svoji činnost zaměřit tímto směrem; 18. zdůrazňuje strukturální rozměr průmyslu pro evropské území; vyzývá Komisi, aby vzala tuto skutečnost v úvahu při jednání o strukturálních fondech a rámcovém programu; přeje si, aby byly na rozvoj středisek konkurenceschopnosti a seskupení průmyslových podniků vyčleněny odpovídající prostředky; zároveň zdůrazňuje, že kvalita výstupu je stejně důležitá jako peněžní prostředky vložené do těchto fondů; 19. navrhuje přijmout na základě zprávy Komise specifická opatření pro odvětví, která jsou obzvláště zasažena přemisťováním průmyslové činnosti, přičemž je nutno rozlišovat přemisťování uvnitř EU a přemisťování za její hranice a pro odvětví s komparativními výhodami nebo špičkovou technologií na základě zprávy Komise, která, mimo jiné, bere v úvahu sociální a regionální dopad těchto faktorů; 20. vyjadřuje znepokojení nad nedostatkem dostupných údajů o průmyslu v nových členských státech; žádá Komisi, aby sestavila přehled situace v oblasti průmyslu, včetně plánu opatření k řešení rizik, která ohrožují průmysl a zaměstnanost v těchto státech; vyzývá Komisi, aby pokračovala ve specifickém sledování uplatňování acquis vnitřního trhu v těchto státech; podtrhuje, že ve všech členských státech, včetně starých, je nedostatek znalostí o malých podnicích, především o řemeslech a znovu zdůrazňuje svůj požadavek ohledně statistických a ekonomických studií a analýz týkajících se těchto podniků; 21. zdůrazňuje klíčový závěr Komise, podle kterého je třeba zjednodušit regulatorní opatření k podpoře stále ještě slabé konkurenceschopnosti v nových členských státech a domnívá se, že pokud má být podpořena celková konkurenceschopnost a zajištěn skutečný růst zaměstnanosti, měl by se požadavek na mírnou legislativní úpravu vztahovat na všechny členské státy; 22. upozorňuje na zásadní problémy, kterým bude Společenství čelit v souvislosti s odchodem zaměstnanců do důchodu a poukazuje na fakt, že jde o miliony pracovních míst; žádá Komisi a Radu, aby navrhly a s organizacemi zastupujícími podniky odsouhlasily strategii Společenství, která by ve prospěch stávajících životaschopných podniků povzbuzovala majetkové nástupnictví; Metodický a regulatorní rámec vyhovující našim průmyslovým ambicím 23. je přesvědčen, že se průmyslová politika musí stát součástí revidované Lisabonské strategie; vyzývá ke zohlednění průmyslového rozměru v jejích třech pilířích; 24. vítá navržený akční program pro dosažení lisabonských cílů a trvá na tom, že by měl stanovit specifické cíle, kterých mají členské státy dosáhnout; domnívá se však, že zvolených deset tematických priorit v tomto stadiu dostatečně nezohledňuje potřeby v oblasti průmyslu; 25. věří, že bude možné lépe využívat spolupůsobení mezi různými politikami Společenství ovlivňujícími konkurenceschopnost v průmyslu jen tehdy, jestliže bude tento cíl uveden v akčním plánu pro dosažení lisabonských cílů; 26. považuje za prioritní závazek Komise zdokonalit tvorbu právních předpisů; přeje si, aby k tomu přispěl Evropský parlament a Rada; vyzývá Komisi a členské státy k vymezení přesných cílů pro zjednodušení a plné provedení stávajícího regulatorního rámce v jednotlivých odvětvích; 27. žádá o zlepšení systémů hodnocení dopadu nových předpisů; lituje skutečnosti, že tyto metody se omezují všeobecně na velké podniky a neanalyzují dopad na podniky malé a velmi malé, přes jejich důležitost; rovněž lituje toho, že tyto postupy nejsou dostatečně průhledné a že organizace zastupující podniky nemají možnost na dopad analýzy reagovat; očekává od Komise stanovení jasné a transparentní metody jejich uplatňování, která počítá s účinným zapojením příslušných průmyslových aktérů; 28. trvá na tom, aby Komise konzultovala všechny sociální partnery včetně odborů; 29. zdůrazňuje, že je potřebné mít stabilní makroekonomický rámec, na němž mohou podniky zakládat svá ekonomická očekávání; považuje proto za užitečné více využívat hlavní směry hospodářských politik a hlavní zásady evropské politiky zaměstnanosti; Nástroje na podporu evropského průmyslu 30. poukazuje na to, že mnohé stávající nástroje nejsou dost jednoduché na to, aby mohly být používány všemi podniky; zdůrazňuje význam opatření zaměřených na snížení administrativní zátěže malých a středních podniků; poznamenává, že malé podniky z existujících programů Společenství získávají stále jen omezený přínos, protože programy a požadované garance a administrativní obtíže jsou příliš spletité; vyzývá Komisi, aby je zlepšila a zahájila konzultace s organizacemi zastupujícími podniky s cílem zvýšit účinnost těchto nástrojů, především s ohledem na rozšíření možností přenosu výzkumu a vývoje na malé a střední podniky a s podporou členských zemí organizovala cílené informační kampaně; 31. žádá, aby 7. rámcový program Společenství pro výzkum a vývoj obsahoval jasnou dlouhodobou strategii za účelem posílení inovačních kapacit průmyslu, včetně malých a středních podniků; podporuje rozvoj dlouhodobých technologických průmyslových programů, které sdružují veřejné a soukromé partnery; 32. žádá o další výraznou podporu technologických platforem, neboť představují zásadní prostředek inovace evropského průmyslu; domnívá se, že by měly umožnit změnu struktury evropského průmyslu tak, aby především a převážně sestával z malých a středních podniků; 33. poukazuje na nedostatečnou konkurenceschopnost evropské ekonomiky, která je zčásti důsledkem nevhodného spojení vědeckých znalostí (těch je v EU dostatek) a neadekvátní schopnosti tyto znalosti promítnout do inovací a především do výroby; zdůrazňuje, že účast průmyslových podniků na prioritním přidělování finančních podpor by tuto situaci mohla zlepšit a je proto třeba vyvinout snahu ve prospěch účasti podniků a ve prospěch zlepšení pozice malých a středních podniků v 7. rámcovém programu pro výzkum a vývoj; 34. žádá, aby Komise prostřednictvím 7. rámcového programu pro výzkum a vývoj zkoumala možnosti konsolidace stávající sítě podniků a programu Eureka, v němž jsou podniky široce zastoupeny; 35. očekává od víceletého programu pro konkurenceschopnost a inovaci, že podpoří rozvoj malých evropských podniků a stane se nástrojem provádění Evropské charty pro malé podniky; je přesvědčen, že by tak mohl umožnit skutečné začlenění těchto podniků do průmyslové strategie EU; 36. podporuje cíl, kterým je snížení celkového objemu pomoci podnikům, ale připomíná, že určité druhy pomoci jsou užitečné a umožňují čelit některým nedostatkům trhu; jedná se např. o podporu výzkumu a vývoje nebo vzdělávání, především profesního vzdělávání a odborné přípravy i o podporu poradenských služeb a pomoc při ekonomickém rozvoji podniků; považuje za nezbytné učinit průmysl atraktivnějším pro mladé lidi např. prostřednictvím podpory výzkumu a vývoje a informací o průmyslových profesích a dovednostech a pomocí evropské politiky uznávání kvalifikace a celoživotního vzdělávání; je znepokojen, že se až na výjimky plánuje celkové zrušení regionální podpory těm velkým podnikům, které se nacházejí mimo oblasti spadající v současné době pod čl. 87 odst. 3 Smlouvy; 37. domnívá se, že v prostředí plné a efektivní mezinárodní hospodářské soutěže je potřeba stále kvalifikovanější a konkurenceschopnější pracovní síla; 38. domnívá se, že pro podporu konkurenceschopnosti a zaměstnanosti je třeba upřednostnit školství, odborné vzdělávání, zejména v oblasti nových výrobních systémů; za tímto účelem by mohly členské státy provádět objektivní hodnocení svých vzdělávacích a výchovných systémů; 39. zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet snahy ve prospěch podpory účinnější politiky pro výzkum a inovace posouzením dosavadních slabin, jako třeba dokončení vnitřního trhu a nastavení levnější, pružnější patentové politiky, která by malým a středním podnikům poskytla lepší přístup k patentům; 40. zdůrazňuje význam státní pomoci malým a středním podnikům v členských státech; vyzývá Komisi, aby v rámci strukturálních fondů zachovala veškeré nástroje pomoci pro hospodářskou a socio-ekonomickou přeměnu regionů, které jsou postiženy přemisťováním průmyslové činnosti; požaduje více pozornosti pro malé a velmi malé podniky v takových regionech a všeobecně pak v rámci politiky soudržnosti; v tomto směru žádá Komisi a Radu, aby doporučení Evropské charty pro malé podniky zahrnuly do priorit cílů konvergence, konkurenceschopnosti a spolupráce; 41. požaduje jasně formulovanou a účinnou definici duševního vlastnictví a vyjadřuje přání, aby byla úspěšně přijata směrnice o ochraně duševního vlastnictví a směrnice o patentu Společenství; 42. věří, že pro pomoc našemu průmyslu ve prospěch získání trhů mimo EU je zcela zásadní věcí vývoj doprovodných opatření, s jejichž pomocí bude získán aktivní podíl na růstu nově se rozvíjejících zemí; 43. vyzývá Komisi, aby vymezila prostředky (např. vytvoření fondů rizikového kapitálu), které lze, nejen na unijní úrovni, použít k podpoře vzniku nových podniků, především v oblasti nových technologií a podpořit tak opatření vedoucí k nastartování nového podnikání; 44. podporuje doporučení umožňující mezinárodní rozvoj podniků; přeje si, aby se tato doporučení vztahovala i na malé a střední podniky; požaduje, aby tam, kde se evropský průmysl stává obětí nelegálních obchodních metod, Komise přikročila k obranným opatřením poskytovaným Světovou obchodní organizací; 45. poukazuje na to, že roztříštěnost evropských finančních trhů stojí v cestě hladkému fungování trhů rizikového kapitálu a považuje řešení tohoto problému za prioritní, aby podniky měly snadnější přístup ke zdrojům financování; upozorňuje, že je třeba podporovat přístup podniků k finančním nástrojům a rozvíjet dosažitelnost financování spolu se společnými garančními projekty; požaduje rozvíjení inovačních finančních úprav, které by reagovaly na hmotné i nehmotné investiční potřeby podniků, včetně podniků malých i velmi malých, především v oblasti norem, technologií, rozvoje životního prostředí a rozvoje trhu; žádá, aby byla přijata opatření podporující propojení vlastního kapitálu a fondů a propojení fondů, podniků, průmyslu a universit; požaduje zvláštní pozornost věnovanou nástrojům zaměřeným na malé a střední podniky; 46. domnívá se, že v případě neúplných trhů by měly veřejné orgány podporovat rozvoj aktivit v oblastech, které ekonomičtí aktéři považují za příliš rizikové; v tomto kontextu je ostatně nezbytně nutné určit odvětví s vysokou přidanou hodnotou, zejména v oblasti nových technologií, která by veřejné orgány mohly podporovat a zajistit tak kvalitní pracovní místa; za svou povinnost považuje také rozvíjení výzkumných a inovačních činností jako zdroje pozitivních vnějších účinků; 47. zdůrazňuje, že účinná průmyslová politika musí mít globální rozměry a doufá, že nová generace programů vnější pomoci Evropské unii pro období 2007 – 2013 se bude strategicky vhodným způsobem využívat k posílení a podpoře internacionalizace evropského průmyslu, především malých a středních podniků na trzích třetích zemí; 48. přeje si, aby význam a potřeby evropského průmyslu, především malých a středních podniků, byly zohledněny při zpracování nového finančního výhledu pro období 2007 – 2013; 49. věří, že komunikační infrastruktura a systém logistiky hrají při prosazování průmyslového rozvoje a hospodářské integrace v rozšířené unii rozhodující úlohu; domnívá se, že je nutno co nejrychleji dokončit transevropskou dopravní síť, především její přeshraniční části a doufá, že z rozpočtu Společenství v období 2007 – 2013 na to bude vyčleněna potřebná podpora; 50. navrhuje jako součást plánu na reformu státní podpory, aby byl stanoven jasný postup podporující inovace, který by v rámci lisabonských cílů šel napříč všemi odvětvími; domnívá se, že inovace, kterou je třeba chápat v širším smyslu, a ne omezenou výhradně na technologické aspekty, musí tvořit základní cíl strategie průmyslové politiky Společenství; 51. poukazuje na nutnost podporovat veškeré iniciativy směřující k tomu, aby se umožnil růst podniků v takovém měřítku, které je nezbytné k tomu, aby mohly účinně konkurovat na globálním trhu; 52. vyzývá Komisi, aby pravidelně hodnotila výsledky politiky podpory výzkumu a rozvojové činnosti, zejména pokud jde o počet vytvořených pracovních míst, protože finanční stránka není to jediné, co má být analyzováno; * * * 53. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. [1] Úř. věst. C 377, 29.12.2000, s. 164. [2] Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84. [3] Úř. věst. C 240, 16.9.1991, s. 213. [4] Úř. věst. C 183, 17.7.1995, s. 26. [5] Úř. věst. C 82 E, 1.4.2004, s. 627. --------------------------------------------------