CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 17.6.2015  
COM(2015) 299 final  
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ  
Zpráva o  uplatňování rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů za rok 2015  
  
 
 SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU  REGIONŮ  
Zpráva o  uplatňování rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů za rok 2015  
 
 
POKROK A  PŘEKÁŽKY  
1. Úvod: Spolupráce – podpora Komise členským státům  
 
Vyloučení, v němž mnozí Romové stále žijí, je v silném rozporu se základními hodnotami 
Evropské unie (EU). Protiromské nálady a  nedůvěra mezi romskými komunitami a  většinovou 
společností mají hluboké kořeny v minulosti, kdežto snaha o nápravu na úrovni EU začala teprve 
v posledních deseti letech. Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace R omů do  roku 20201 
vymezuje ucelený přístup, v němž je boj proti diskriminaci Romů úzce propojen s prosazováním 
jejich začlenění do chodu společnosti a  hospodářství. V  souladu s  rámcem EU přijaly členské 
státy své vnitrostátní strategie integrace Romů2, kte ré přihlížejí k velikosti a  konkrétní situaci 
jejich romské populace. Doporučení Rady z roku 2013 o  účinných opatřeních v  oblasti integrace 
Romů poskytuje konkrétní pokyny, jak integrační opatření provádět a zkvalitňovat3. 
 
Přestože za integraci Romů odpov ídají v  prvé řadě členské státy, zintenzívnila Evropská komise 
jak svou podporu řídící se rámcem EU, tak podporu opírající se o evropský semestr strategie 
Evropa 2020, a  provázala financování EU s politickými prioritami. Aby podpořila vzájemné 
učení a  spolupráci, usnadňuje Komise fungování sítě národních kontaktních míst pro Romy. 
Dvoustranná setkání mezi Komisí a  členskými státy umožňují podrobnou diskusi za účasti všech 
příslušných orgánů a  občanské společnosti v konkrétním členském státě4. V roce 2014 se  na 
Evropském summitu o  romské otázce setkaly všechny zúčastněné strany, aby zhodnotily vývoj 
od zavedení rámce EU, přičemž pozornost se přesunula k provádění na  místní úrovni.  
 
Komise přezkoumala pokrok dosažený v  členských státech, pokud jde o upevnění strukturálních 
předpokladů nezbytných pro účinné provádění jejich strategií,5 zejména spolupráci 
a monitorovací mechanismy a  boj s diskriminací. Komise také poprvé zkoumala, jak plánují 
členské státy využít nových možností, jež nabízejí fondy EU na  období 2014 –2020. Tato zpráva 
                                                 
1 KOM(2011) 173 v konečném znění, Úř.  věst. L 76/68, 22.3.2011.  
2 V souladu se závěry Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele ze dne 29. května 2011 
byly členské státy vyzvány, aby „připravily, aktualizovaly nebo vytvořily své vnitrostátní strategie začleňování 
Romů nebo integrované soubory politických opatření v  rámci svých šířeji koncipovaných politik sociálního 
začleňování“, doku ment č. 10658/11.  
3 Doporučení Rady o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech, Úř. věst. C 378, 
14.12.2013.  
4 Dvoustranná jednání se uskutečnila v Bulharsku, České republice, Řecku a Francii. Další dvoustranná jednání o 
provádění v nitrostátních strategií integrace Romů se konala také v Maďarsku, na Slovensku a v Rumunsku, a to v 
rámci zjišťování údajů pro účely strategie Evropa 2020 a pracovních cest týkajících se využití prostředků EU, které 
jsou určeny Romům.  
5 Těmito předpoklady se naposledy podrobně zabývalo sdělení z  roku 2013, kdežto sdělení z  roku 2014 se zaměřilo 
na čtyři oblasti rámce EU a rovněž na boj s diskriminací.  
  
3 
 vychází z  příspěvků členských států6 (kromě Belgie, která příspěvek neposkytla), občanské 
společnosti,7 a ze zpráv vypracovaných sítí odborníků Agentury Evropské unie pro základní 
práva (FRA). Kromě všeobecného hodnocení současného s tavu, co se týče strukturálních 
předpokladů, uvádí zpráva rovněž postupy členských států v  těchto oblastech.  
2. Pokrok v  členských státech – posouzení Komise  
 
Rámec EU klade nové nároky jak na členské státy, které jsou odpovědné za provádění, tak 
na Evrops kou komisi, jejíž úlohou je monitorování a  koordinace. Přestože rámec pracuje s 
desetiletou perspektivou, mnohé ze zúčastněných stran chovaly naději, že už v krátkodobém 
horizontu dojde k velkému zlepšení životních podmínek Romů. Na druhou stranu hospodářs ká 
krize přispěla k  dalšímu zhoršení situace zejména v zemích, v nichž žijí největší romské 
komunity. Ačkoli k dosažení sociální a  hospodářské integrace je třeba určitý čas, podařilo se 
tento trend částečně zvrátit díky tomu, že byly nastaveny nezbytné str uktury pro dlouhodobou 
a opravdovou změnu.  
 
2.1 Převládající přístupy k  financování integrace Romů z hlediska evropského semestru   
 
Komise řídí a  sleduje činnost členských států v  oblasti začleňování Romů v  rámci evropského 
semestru, aby zajistila, že str ategie jejich začleňování budou zapadat do hlavních politik. Radou 
přijatá doporučení pro jednotlivé země  z let 2012, 2013 a  2014 týkající se začleňování Romů 
(problematika inkluzivního vzdělávání, odstraňování chudoby a  opatření zaměřená na  oživení 
trhu p ráce a  provádění vnitrostátních strategií integrace Romů) byly základem při určování 
priorit pro financování  v rámci jednání, která Komise vedla s  členskými státy o  využívání 
fondů EU8. Pěti zemím, které mají  nejpočetnější romské komunity a naléhavě se potýkají s 
potížemi (BG, CZ, HU, RO, SK)9, navrhla Komise v roce 2015 doporučení o  podpoře zařazování 
romských dětí do kvalitního a inkluzivního předškolního a  školního vzdělávání.  
 
Komise vybídla členské státy, aby využily finanční prostředky EU jak na k onkrétní opatření ve 
prospěch  Romů, tak na provázání integrace Romů s jinými důležitými oblastmi, jako je 
vzdělávání, zaměstnanost a  sociální začleňování. Reforma hlavních politik takovým 
způsobem, aby  pamatovaly na začleňování  má zásadní význam, protože p riority zdůrazněné 
                                                 
6 Členské státy jsou v textu označovány těmito zkratkami: AT – Rakousko, BE – Belgie, BG – Bulharsko, CY – 
Kypr, CZ – Česká republika, DE – Německo, DK – Dánsko, EE – Estonsko, EL – Řecko, ES – Španělsko, FI – 
Finsko, FR – Francie, HU – Maďarsko, HR – Chorvatsko, IE – Irsko, IT – Itálie, LT – Litva, LU – Lucembursko, 
LV – Lotyšsko, MT – Malta, NL – Nizozemsko,  PL – Polsko, PT – Portugalsko, RO – Rumunsko, SE – Švédsko, SI 
– Slovinsko, SK – Slovensko, UK – Spojené království. MT nemá na svém území romské obyvatelstvo.  
7 Pro účely letošního hodnocení zaslal sekretariát iniciativy Dekáda romské inkluze příspěvky o d občanských koalic 
ve čtyřech členských státech (CZ: Open Society Fund; HU: Chance for Children Foundation, Habitat for Humanity 
Hungary, Hungarian Women’s Lobby, Metropolitan Research Institute, Partners Hungary Foundation, Romaversitas 
Foundation; RO: R esource Centre for Roma Communities, Soros Foundation, Civil Society Development 
Foundation, Iulius Albert Rostas; SK: Centrum pre výskum etnicity a kultúry), Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, 
Eurocities, Eurodiaconia, Pavee Point Ireland, Romano Centro Austria, Asociación de Enseñantes con Gitanos, 
Fundación Secretariado Gitano, RSG UK a Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Zohledněna byla i činnost Komise 
Rady Evropy proti rasismu a  intoleranci.  
8 Ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 (CPR) . 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
 
  
4 
 v doporučeních pro jednotlivé země, jako je inkluzivní vzdělávání, není možné splnit pouze 
prostřednictvím cílených opatření.  
 
Z Evropského sociálního fondu (ESF)  bylo více než 80 miliard eur (v  běžných cenách) 
přiděleno na  investice do  lidského kapitálu v  oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, sociálního 
začleňování, včetně přístupu ke  zdravotní péči a  zdravotní osvětě . Zastaví se tak postupné 
snižování podílu ESF na  financování v rámci politiky soudržnosti, k němuž docházelo v 
posledních 25  letech10. V průměru členské státy vyčlenily 25 % z celkového rozpočtu ESF (20 
mld. eur) na opatření ve prospěch sociálního začleňování . Tento podíl výrazně překračuje 20% 
hranici, která se požaduje pro každý členský stát. V zájmu jednoznačného, nikoli však  výlučného 
zaměření11 a lepšího monitorování výsledků byla v  této oblasti vytvořena zvláštní investiční 
priorita na  integraci marginalizovaných skupin obyvatel , jako jsou romské komunity žijící na 
okraji společnosti.  
 
Na základě dohod o partnerství se člens ké státy navíc rozhodly, že zhruba 20 miliard eur ze 
svých přídělů v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR)  věnují na 
hospodářský růst podporující sociální začlenění , včetně 10,8 mld. eur na podporu sociálního 
začlenění a odstraňování chudoby . V tomto rámci lze řadu investičních priorit použít k 
financování začleňování Romů. Může jít například o investice do  sociální, zdravotnické či 
vzdělávací infrastruktury  a podporu materiální, hospodářské a  sociální obnovy 
zanedbaných komunit . 
 
Co se týče Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) , jedna ze šesti 
priorit rozvoje venkova se zaměřuje na  socioekonomický rozvoj hospodářství a  obyvatelstva 
na venkově  a přispívá k  sociálnímu začlenění ve  venkovských oblastech, v nichž mnoho Romů 
žije. Strategie místního rozvoje v  rámci iniciativy LEADER se osvědčily jako účinný nástroj pro 
začleňování Romů (BG, CZ, HU, RO, SK)12. I když jednání ještě neskončila, je již potvrzeno, 
že v programech nejvíce dotčených členských států (BG, CZ, HU, RO, SK) bu dou opatření 
zaměřená na  integraci marginalizovaných skupin včetně Romů. Zdroje EZFRV se nepřidělují na 
základě etnického původu, nelze proto uvést kvantitativní údaje.  
 
V souladu s doporučeními v  rámci evropského semestru si všech pět členských států, kte ré 
dostaly doporučení týkající se Romů (BG, CZ, HU, RO, SK), stanovilo ve  svých dohodách 
o partnerství, jak budou využívat možností každého fondu k začlenění Romů. Tyto státy i 
několik dalších zemí (BE, EL, ES, FR, IT) si vybraly novou investiční prioritu ESF, která se týká 
socioekonomické integrace komunit žijících na okraji společnosti . Bude tak možné zajistit, 
aby se finanční prostředky dostaly k Romům, a sledovat jejich využití.  
                                                 
10 Mezi fondy politiky soudržnosti patří ESF, EFR R a Fond soudržnosti. Celkem 18 členských států se rozhodlo 
přidělit dodatečné finanční prostředky z  ESF, a překročit tak požadované minimum ve výši 23,1  %: AT, BG, CZ, 
DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 V souladu se společnými z ákladními zásadami pro začleňování Romů, které Rada přijala v  roce 2009, by 
zaměření na romskou problematiku mělo být jednoznačné a nemělo by mít výlučnou povahu. Znamená to, že 
cílovou skupinou, na niž se soustředí pozornost, by měli být Romové, aniž by s e však zapomínalo na jiné 
marginalizované skupiny obyvatel, které žijí v  obdobných sociálně ekonomických podmínkách.  
12 LEADER je metoda místního rozvoje se zapojením místních komunit, tj. způsob mobilizace a rozvoje 
venkovských společenství prostřednictvím  místních partnerství veřejného a soukromého sektoru („místní akční 
skupiny“). Obyvatelům venkova, skupinám a podnikům pomáhá posoudit potenciál jejich oblasti a podporovat 
provádění integrovaných a inovativních strategií ve prospěch místního rozvoje.  
  
5 
  
Byly nastaveny nové podmínky13, aby se zajistilo, že členské státy, které n a tuto oblast14 
využívají peníze EU, splňovaly předem stanovené podmínky, a daná investice tak přinesla 
konkrétní výsledky.  Mezi požadavky patří:  
 účinný politický rámec s  dosažitelnými cíli, co se týče zlepšení přístupu Romů ke  vzdělání, 
zaměstnání, zdravot ní péči a  bydlení,  
 náležitá pozornost znevýhodněným mikroregionům, segregovaným čtvrtím a nejvíce 
strádajícím komunitám,  
 intenzivní monitorování, aby bylo možné vyhodnotit dopad cílených opatření pro začlenění 
Romů,  
 zapojení občanské společnosti, regionálních a místních orgánů,  
 podpora budování kapacit na straně zúčastněných stran.  
Členské státy, které tato kritéria nesplňují, musí do roku 2016 předložit akční plán, který povede 
ke splnění veškerých podmínek.  
 
Pro lepší využití finančních prostředků EU určených na  začleňování Romů  si členské státy 
zvolily řadu klíčových nástrojů , které jsou k dispozici v novém rámci pro evropské strukturální 
a investiční fondy. Jedná se o tyto nástroje:  
 územní a  integrované přístupy  k řešení zvláštních potř eb lokalit, které jsou nejvíce 
postiženy chudobou, a cílových skupin, jimž nejvíce hrozí sociální vyloučení (což lze ještě 
usnadnit využitím přístupu založeného na  mnohostranném financování)15, 
 podpora materiální, hospodářské a  sociální obnovy  zanedbaných k omunit v  městských 
i venkovských oblastech, která může umocnit účinek integrovaných opatření pro bydlení,  
 zaměření na  výsledky , včetně náležitých ukazatelů,  
 zásada partnerství , kterou se řídí spolupráce s  občanskou společností, místními orgány 
a sociálními  partnery při  plánování, provádění a  monitorování opatření financovaných 
Evropskou unií,  
 tematické zaměření , aby se investice soustředily na  omezený počet priorit,  
 intenzivnější budování kapacit  ve prospěch organizací občanské společnosti,  
 využívání globál ních grantů, aby přísun finančních prostředků probíhal účinněji16, 
 zjednodušené vykazování nákladů s  cílem snížit administrativní zátěž a  zlepšit dostupnost 
prostředků pro malé (místní) projekty.  
Na základě teritoriálního přístupu si členské státy udělaly p ředstavu o problémech, které se 
vyskytují, přičemž se zaměřily jednoznačně, byť ne výhradně na Romy (např.  CZ, EL, FR, HU, 
HR, IT, RO, SK, SE)17. Integrované přístupy, s nimiž se počítá, by měly systematicky nahradit 
roztříštěné intervence prováděné dosud n a úrovni jednotlivých projektů.  
                                                 
13 Tzv. „tematické podmínky ex ante “ jsou předpokladem účinného a  efektivního využívání evropských 
strukturálních a investičních fondů.  
14 Prostřednictvím investiční priority ESF, která se týká konkrétně Romů, nebo investičních priorit EFRR 
využívaných pro účely  integrace Romů.  
15 Např. integrovaný rozvoj měst, místní rozvoj se zapojením místních komunit a  integrované územní investice.  
16 Globální granty členským státům umožňují svěřit správu a  realizaci některých částí svých programů 
zprostředkujícím subjektům, vč etně nevládních organizací, které mají prokazatelné zkušenosti z praxe. Některé 
členské státy s  početnými romskými komunitami (například SK a  RO) hodlají globální granty využít.  
17 CZ už vytipovala sociálně vyloučené obce, které se budou řídit integrovaným přístupem. HR sestavuje  mapový 
přehled romských komunit. FR se zaměřuje na nezákonné osady. HU identifikovalo nejvíce znevýhodněné 
mikroregiony, které získávají zvláštní podporu na  základě integrovaného přístupu, který se zaměřuje na všechny 
  
6 
  
Příklady přístupů, s nimiž se počítá při plánování finančních prostředků EU v  letech 2014 –2020  
Bulharsko: Zásada partnerství se osvědčila při zapojování romské občanské společnosti 
do plánování operačních programů, které jsou nejpřípadnější pro začleňování Romů.  Vnitrostátní 
orgány od ní převzaly řadu návrhů. Romská občanská společnost se bude podílet na práci 
monitorovacích výborů i během provádění. Z pozitivních prvků lze zmínit kombinaci klasických a 
cílených přístupů, jednoznačné cíle, a podporu komplexnímu zapojení místních orgánů, včetně řešení 
negativních stereotypů. Potíže jsou naopak se zlepšováním koordinace na  vnitrostátní úrovni a 
vybavováním obcí kapacitami, problémem jsou i málo ambiciózní cíle a  přidělování r ozpočtových 
prostředků cíleným investičním prioritám.  
Slovensko: Romům se bude věnovat zvláštní pozornost v rámci operačního programu pro rozvoj 
lidských zdrojů, který je financován z  více fondů a kombinuje investice do  lidí (ESF) a  infrastruktury 
(EFRR).  Je vyčleněno celkem 450 milionů eur s tím, že prioritu dostane 150 obcí s nejchudšími 
marginalizovanými romskými komunitami. Součástí komplexního přístupu budou osvětové činnosti, 
vzdělávání a  péče v  raném věku, finanční gramotnost, zdravotní osvěta, soci ální bydlení, předškolní 
zařízení, komunitní střediska a  sociální podniky. Provádění budou zajišťovat vnitrostátní orgány 
prostřednictvím rozsáhlejších a  delších intervencí a doplňovat je budou menší projekty vedené 
obcemi nebo nevládními organizacemi. Na integraci Romů se pamatuje i v jiných investičních 
prioritách (například inkluzivnost vzdělávání, zaměstnanost mládeže a  boj proti diskriminaci). 
Zkombinování EFRR a  ESF do  jednoho operačního programu a  jeho řízení jediným zprostředkujícím 
subjektem (minis terstvo vnitra) by mělo zajistit větší součinnost a  účinnou koordinaci. Zároveň by se 
tak neměly opakovat nedostatky, které se vyskytovaly v období 2007 –2013.  
Španělsko: Pozornost se Romům bude věnovat prostřednictvím specifických a obecných 
opatření v  regionálních i celostátních operačních programech. Celostátní operační program pro 
sociální začleňování a sociální ekonomiku obsahuje investiční prioritu určenou přímo Romům 
a počítá s opatřeními v  oblasti zaměstnanosti, vzdělání, bydlení, zdravotní péče a  sociálního 
začlenění. V plánu jsou rozličná opatření, od individualizovaných způsobů zařazování na trh 
práce, přes boj proti předčasnému ukončování školní docházky až po odbornou přípravu a 
integrovaná opatření. Některé regiony si naprogramovaly investiční p rioritu určenou přímo 
Romům v  rámci ESF spolu s investiční prioritou v  oblasti podpory materiální, hospodářské 
a sociální obnovy zanedbaných komunit v  městských a  venkovských oblastech v  rámci EFRR. 
Lze tak využít integrované přístupy v  oblasti bydlení, za městnanosti, vzdělávání a  zdravotní 
péče.  
 
V dalším kroku je třeba zajistit účinné provádění  plánovaných opatření.  Nezbytná je dostatečná 
správní kapacita, a  to i na místní úrovni, aby se dostupné finanční prostředky podařilo využít. 
Programy ROMACT a ROME D, což jsou společné iniciativy Evropské komise a  Rady Evropy, 
rozvíjejí modely pro budování správních kapacit  místních orgánů i romských komunit.  
 
Již v této fázi jednání je vidět několik zlepšení  oproti období 2007 –2013:  
                                                                                                                                                             
zásadní oblast i politiky současně. SK určilo obce, na jejichž území se nachází nejchudší osady, a poskytne jim 
připravené „podpůrné balíčky“. Opět jde o integrovaný přístup, který pamatuje na všechny zásadní oblasti politiky 
současně. Sdružení měst v IT zmapovalo rozsah  problémů, s nimiž se země bude při integraci Romů potýkat.  
  
7 
  Více se spoléhá  na integrované př ístupy a kombinaci zdrojů z vícero fondů 
(mnohostranné financování), a to na základě jednoznačného, avšak nikoli výlučného 
zaměření18. 
 Větší úsilí bylo vynaloženo na vyřešení problému nedostatečných správních kapacit , 
nicméně využití nástrojů, jako jsou glo bální granty a  technická pomoc je stále nedostatečné.  
 Upustilo se od fragmentace zdrojů (krátkodobá opatření s  omezeným dopadem) a přednost 
dostaly dlouhodobé intervence , které mají větší potenciál k tomu, aby přinesly opravdovou 
změnu sociální situace.  
 Fondy EU lépe odpovídají politickým prioritám  (např. těm, které jsou zdůrazněny ve 
strategii Evropa 2020), přestože k Romům směřují převážně sociální intervence a 
nedostatečně se na ně pamatuje v  oblasti zaměstnanosti a  vzdělávání19. 
Závěr:  
Výše finančních prostředků EU na začleňování Romů nebude omezujícím faktorem. Potíže jsou 
nadále s tím, jak finanční prostředky efektivně využít ke  zlepšení vzdělávání, zaměstnanosti, 
zdravotní péče a  bydlení. Finanční prostředky určené na začlenění Romů se musí využívat 
integrovaným způsobem. Je třeba zajistit také důsledné využívání právně vynutitelných i 
nevynutitelných opatření20. Opatření, jež EU financuje, aby se romským dětem zlepšily vyhlídky 
na dosažení vzdělání, musí jít ruku v  ruce s inkluzivními reformami vzdělá vacího systému. 
Vzhledem k  tomu, že  segregace ve  vzdělávání a bydlení je v tomto ohledu jednou z  největších 
výzev, vydá Komise nové metodické pokyny k tomu, jak lze fondy EU využít k odstraňování 
segregace. Komise bude také pečlivě sledovat provádění a  plnění podmínek a  podpoří nejvíce 
postižené členské státy. Zapojí přitom i národní kontaktní místa pro Romy, aby se dosáhlo 
lepšího využití a  monitorování finančních prostředků EU určených na  začleňování Romů při 
provádění operačních programů těchto států v  období 2014 –2020.  
2.2 Spolupráce a koordinace: úloha národních kontaktních míst pro Romy, místních 
orgánů a  občanské společnosti  
 
Rámec EU vyzval členské státy, aby si vytvořily vnitrostátní strategie integrace Romů, 
uplatňovaly je a  monitorovaly v  úzké spo lupráci s  organizacemi občanské společnosti a  místními 
orgány, a  dále aby si pro účely koordinace a monitoringu provádění svých strategií zřídily 
národní kontaktní místo pro Romy. Rada ve svém doporučení připomněla, že národní kontaktní 
místa musí mít patř ičný mandát a  zdroje, aby svou koordinační úlohu mohla plnit.  
 
Několik členských států (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) již přehodnotilo své vnitrostátní 
strategie nebo akční plány nebo je momentálně přehodnocuje, anebo tyto státy přišly s novými, 
širšími strategiemi pro začleňování, aby odstranily zjištěné nedostatky a  splnily požadavky v 
souvislosti s finančním programovým obdobím 2014 –2020. V některých členských státech se 
podařilo do práce na těchto nových strategiích a akčních plánech zapojit občanskou  společnost 
                                                 
18 V zemích s  nejpočetnějšími romskými komunitami uplatňují přístup založený na  mnohostranném financování tyto 
operační programy: Na SK a v  HU se jedná o operační program rozvoje lidských zdrojů, v  HU dále územní operační 
programy, v CZ a  BG pak o operační programy týkající se vzdělávání.  
19 Tato zjištění potvrdila i analýza provedená v rámci vzdělávací sítě EURoma spadající pod ESF: „Reinforcing 
Policy Learning for Roma Inclusion“ http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
20 Opatření investující do  lidí by se měla doplňovat s  investicemi do  infrastruktury.  
  
8 
 a místní orgány, nebo s nimi tyto dokumenty konzultovat, jejich zapojení však mělo být 
výraznější.  
 
Komise zjistila, že  zapojení místních orgánů do provádění se značně liší21. Postupně se dostává 
uznání klíčovým schopnostem aktérů na  místní úrov ni, které jsou zásadní při řešení problémů, 
jako je bydlení a vzdělávání, a  jejich větší zapojení se projevuje při promítání vnitrostátních 
strategií do místních akčních plánů . Několik členských států (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, 
RO, SE, SI, SK) si již  tyto akční plány vypracovalo nebo pracuje na jejich úpravách či přípravě, 
stále ještě zbývá zajistit nezbytné finanční prostředky a  vybudovat kapacity k provádění 
a monitorování zmíněných dokumentů. Tak tomu bylo v  případě rozvojového plánu pro Romy 
ve Šp anělsku (na financování ucelených projektů sociálního začlenění Romů se podílela vláda, 
autonomní oblasti a  místní orgány). Tento přístup přispívá k  tomu, že se vnitrostátní, regionální 
a místní politiky postupně dostávají do souladu. Jiné členské státy, k teré tyto místní akční plány 
nemají, rovněž zřídily koordinační struktury, které slouží jako konzultační fóra pro 
provádění a  monitorování  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK).  V jiných 
členských státech (LU) sice chybí koordinační struktury ur čené specificky Romům, na druhou 
stranu však tyto země mají struktury, které se soustřeďují na  integraci širších nebo částečně se 
překrývajících skupin. Slabost horizontálních (meziresortních) a  vertikálních (vůči regionální 
a místní úrovni) koordinačních struktur a  nedostatečné zapojení Romů jsou nejmarkantnější 
v Rumunsku, přestože byl zahájen dialog o  revizi strategie.  
 
Co se týče zapojení občanské společnosti, spatřuje Komise pokrok alespoň u jedné věci – zjevně 
přibylo romských občanských organizací, k teré mají povědomí o existenci vnitrostátních 
strategií a  místních akčních plánů. Velmi usilovaly o to, aby dosáhly výraznější účasti na  jejich 
provádění a  sledování. Zapojení romské občanské společnosti však dosud brání značné překážky, 
přesto existují dr obné příklady budování kapacit občanské společnosti (např.  ES, HR, PT). 
Ve většině členských států dosud Romové nemají zajištěno legitimní zastoupení a neexistuje ani 
široké a  transparentní zapojení občanské společnosti . Některé romské organizace vstoupily  
na občansko -společenskou scénu teprve nedávno a jsou vnímány jako nezkušené a  roztříštěné. 
Zvláště naléhavé je zvýšit jejich kapacitu a  zajistit jim transparentní zapojení do provádění 
a monitorování na místní úrovni.  
 
                                                 
21 Tuto skutečnost potvrzuje i zpráva sestavená pracovní skupinou pro integraci Romů „Eu rocities“.  
  
9 
 Příklady spolupráce a  koordinace s  místními orgány a  občanskou společností  
Rakousko : Zapojení místních orgánů a  občanské společnosti se provádí skrze strukturovaný dialog o 
několika úrovních: Národní kontaktní místo pro Romy zajišťuje chod platformy pro dialog o romské 
problematice, která sdružuje zástupce z celostátní, regionální i  místní úrovně, občanské společnosti 
a akademické obce. Výměna zkušeností s  opatřeními pro integraci Romů je standardní položkou na 
programu jednání panelu koordinátorů pro lidská práva z úřadů jednotlivých zemských vlád 
a ministerstev. Díky spolupráci mezi nár odním kontaktním místem a  rakouským sdružením měst 
a obcí se začleňováním Romů zabývá i technický výbor pro integraci v rámci sdružení rakouských 
měst a obcí.  
Německo: Některé spolkové země poskytují podporu místním orgánům a  společenstvím Romů 
a Sintů. V  listopadu 2013 podepsala spolková země Bádensko -Württembersko smlouvu s národním 
sdružením německých Sintů a  Romů o  vytvoření rady pro záležitosti německých Sintů a  Romů, a to 
se zapojením příslušných zúčastněných stran a  finanční podporou od zemské vlády  ve výši 
500 000 eur ročně. Jako příklady z  jiných spolkových zemí lze uvést strategii města Berlín pro 
integraci Romů ze zahraničí, balíček opatření Severního Porýní -Vestfálska ve prospěch obcí s 
početnou přistěhovaleckou komunitou a integrační opatření v  Mnichově. V nedávné době byl ustaven 
poradní výbor pro německé Sinty a  Romy, aby byl zajištěn dialog mezi zástupci spolkových zemí, 
spolkových ministerstev a sdruženími Sintů a  Romů na úrovni německé ústřední vlády.  
 
Jedním z předpokladů úspěchu jsou účinné koordinační mechanismy  na podporu provádění 
a monitorování. Všechny členské státy pověřily touto koordinační úlohou svá národní kontaktní 
místa pro Romy, jejichž mandát, pravomoci a lidské a  finanční zdroje se postupně rozvíjejí. 
Několik národních konta ktních míst se zapojilo do  plánování využití finančních prostředků EU 
na začleňování Romů v  období 2014 –2020 (BG, HU, SK, ES, RO),22 je však třeba ještě zajistit 
operativní koordinaci při přípravě výzev a  jejich realizaci. Národní kontaktní místa podnikla 
kroky k  vytvoření formálních koordinačních struktur, které by zahrnovaly alespoň některé z 
příslušných zúčastněných stran (například pracovní skupina za účasti  místních a  regionálních 
orgánů ve  Španělsku, konzultační skupina pro integraci romských komunit v  Portugalsku, 
národní partnerství pro Travellery v  Irsku, nebo pracovní skupiny s účastí obcí zřízené 
francouzským subjektem zabývajícím se přístupem k bydlení pro osoby bez přístřeší (Dihal –
Délégation interministérielle à l'hébergement et à l'accès au lo gement des personnes sans abri ou 
mal logées). Obdobné struktury formálně existují také ve  většině ostatních členských států, 
nedochází však k širokému zapojení místních aktérů a občanské společnosti a činnost těchto 
subjektů často trpí nedostatkem transpa rentnosti či pravidelnosti.  
 
Závěr:  
Národní kontaktní místa pro Romy jsou lépe začleněna do  vládních struktur a  stále více se 
zapojují do  plánování využití finančních prostředků EU. Pro jejich lepší fungování je však 
nezbytné zajistit kromě výraznějšího mandátu ke koordinaci také více finančních a  lidských 
zdrojů. Stávající koordinační struktury by se měly změnit v účinné mechanismy pro spolupráci na 
celostátní úrovni. Tyto mechanismy pro spolupráci jsou nezbytné z toho důvodu, aby zajistily 
široké a  transparentní zapojení všech zúčastněných stran, systematickou výměnu osvědčených 
postupů a také aby  podpořily provádění a  monitorování na místní úrovni. Komise bude 
                                                 
22 V některých případech (např.  PL) účast národního kontaktního místa při plánování finančních prostředků EU na 
období 2014 –2020 poklesla v důsledku postupující decentralizace.  
  
10 
 poskytovat finanční podporu na rozvoj vnitrostátních platforem pro začleňování Romů 
a prostřed nictvím sítě národních kontaktních pro Romy bude nadále podporovat spolupráci mezi 
těmito místy. Komise bude spolupracovat s  organizacemi občanské společnosti v  klíčových 
tematických oblastech rámce EU, přičemž bude vycházet z  výsledků práce Evropské platf ormy 
pro začleňování Romů, která je nepostradatelným nástrojem v  rámci evropského politického 
cyklu. Evropskou platformu Komise těsně propojí s romskými platformami v členských státech 
a svěří jí úlohu fóra, na němž se bude odehrávat tematická diskuse nad zprávami členských států 
a občanské společnosti a které bude poskytovat obsahový materiál pro výroční hodnocení 
týkající se provádění vnitrostátních strategií integrace Romů.  
2.3 Intenzivnější boj s diskriminací  
 
Navzdory veškerému úsilí Komise v  boji s di skriminací, rasismem a  xenofobií jsou v mnoha 
členských státech na vzestupu nesnášenlivost vůči Romům, demonstrace vedené extrémní 
pravicí, verbální projevy nenávisti a  nenávistně motivované trestné činy. Jde zejména o země s 
nejpočetnějšími romskými komun itami, které byly silně zasaženy hospodářskou krizí. Politici 
a představitelé veřejných orgánů tyto negativní trendy v mnoha případech nedokázali veřejně 
odsoudit23. V jiných členských státech byly negativní stereotypy o Romech podpořeny také 
kontroverzními  debatami o  volném pohybu a  sociálních právech. Důsledkem je, že v  několika 
členských státech vnímá většinová společnost Romy negativně (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, 
UK: 50  %)24. V některých případech nedůvěru mezi Romy a většinovou společností ještě 
prohl oubila cílená opatření na  podporu Romů, z čehož je patrný nedostatek účinného 
informování o  vzájemných přínosech integrace Romů25. 
 
Cílená opatření v kombinaci s  politickou vůlí musí doprovázet právní nástroje, aby bylo 
možné účinně bojovat s předsudky, dis kriminací, nenávistnými verbálními projevy 
a nenávistně motivovanými trestnými činy.  Komise je odhodlána nadále vystupovat jako 
strážkyně smluv. Jako taková ručí za to, že se budou antidiskriminační právní předpisy EU řádně 
provádět a  prosazovat. To je nez bytné východisko pro  boj s diskriminací. V  lednu 2014 přijala 
Komise posouzení uplatňování směrnic EU proti diskriminaci26 a dospěla k  závěru, že problémy, 
které se týkají konkrétně Romů, se často odvíjejí od toho, jak jsou právní předpisy uplatňovány 
na re gionální či místní úrovni. K problémům s uplatňováním se navíc někdy přidávají 
problematická pravidla v  právních předpisech.  
 
Komise se proto ještě intenzivněji snaží zajistit správné provádění a  uplatňování právních 
předpisů proti diskriminaci  Romů v  členských státech, a  to i na místní úrovni. Náležitě se 
zabývá veškerými problémy, o  kterých se dozví a které mohou ukazovat na nedodržování 
                                                 
23Zpráva komisaře Rady Evropy pro lidská práva v návaznosti na jeho ná vštěvu Maďarska, Štrasburk, 16. prosince 2014 , 
(v angličtině)  
https://wcd.coe.in t/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 Global Attitude Survey 2014, Pew Research Center, http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -
muslims -jews/ . 
25 Projekty sociálního bydlení pro  Romy narazily v Bulharsku na nevoli většinového obyvatelstva.  
26 Společná zpráva o uplatňování směrnice Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada 
rovného zacházení mezi osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (směrnice o rasové rovnosti) a 
směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu  2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v 
zaměstnání a povolání (směrnice o rovnosti v zaměstnání).  
  
11 
 směrnice. V  této souvislosti probíhá řada vyšetřování diskriminace Romů týkající se přístupu 
ke vzdělání27 a bydlení.  
 
Diskriminace začíná ve  velmi útlém věku. Segregace romských dětí při  vzdělávání  přetrvává: 
mnoho romských dětí z okraje společnosti navštěvuje segregované školy nebo třídy (SK: 58  %, 
HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. V České republice a na Slovensku 
navštěvuje více než 20  % romských dětí mladších  15 let zvláštní školy a  třídy pro děti 
s mentálním postižením. Z  toho vyplývá, že  bez reformy veřejných vzdělávacích politik v duchu 
začleňování nemohou zacílená opatření přinést potřebnou změnu společenských postojů vůči 
Romům. Boj proti nerovným příležitostem, s nimiž se Romové potýkají, musí začít zajištěním 
rovného přístupu ke  kvalitnímu vzdělávání ve prospěch začlenění romských dětí a  odstraněním 
překážek na  straně poptávky i  nabídky, jako je  nedostatek povědomí rodičů o významu vzdělání 
a nedostatečná odborná příprava učitelů na to, jak si poradit s rozmanitostí ve třídě. Pařížská 
deklarace29 rovněž vyzývá k  mobilizaci odvětví vzdělávání, aby se předcházelo vyloučení, 
netoleranci, rasismu a  radikalizaci, nebo aby se tyto jevy omezovaly, a  aby byl zachován rámec 
rovných příležitostí pro všechny, včetně inkluzivního vzdělávání pro všechny děti.  
 
Pozornost se musí věnovat i běžně rozšířené diskriminaci Romů  v pozdějším věku. Většina 
marginalizovaných Romů (54  %) se cítí být diskriminována při hledání placené práce (CZ: 74  %, 
EL, IT, FR, PL: 64 –68 %)30. Diskriminace Romů v  oblasti vzdělávání, bydlení a  zaměstnání je 
strukturální překážkou, která jim brání v pl nohodnotném zapojení do  chodu společnosti. 
Prvořadá jsou proto antidiskriminační opatření zaměřená na zaměstnavatele, učitele, sdělovací 
prostředky, policii, poskytovatele sociálních služeb a jiné státní zaměstnance, odbory i veřejnost. 
Několik málo zemí z avedlo opatření v  této oblasti a využilo přitom přístupy, které by stály za 
zvážení i v případě ostatních členských států31.  
 
                                                 
27 V září 2014 zahájila Komise první řízení o  nesplnění povinnosti z  důvodu diskriminace romských dětí 
ve vzdělávání (CZ). V  dubnu 2015 byl o zahájeno druhé řízení (SK).  
28 Průzkum romské populace – „Data in Focus“: Vzdělávání: situace Romů v  11 členských státech EU; FRA, 2014. 
Dotaz z průzkumu se týká všech/mnoha romských spolužáků. Jelikož se metodika výběru vzorků vztahuje 
na oblasti, v  nichž je hustota romského obyvatelstva vyšší než celostátní průměr, může se v odpovědích odrážet 
vyšší podíl romských dětí ve  školách nebo mateřských školkách. Údaje nicméně mají vypovídací hodnotu pro účely 
srovnání mezi zeměmi.  
29 Prohlášení o  podpoře občans tví a společných hodnot, jako je svoboda, tolerance a  nediskriminace prostřednictvím 
vzdělávání, přijaté komisařem Navracsicsem a ministry školství dne 17. března 2015, viz 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317 .pdf 
30 Průzkum romské populace – „Data in Focus“: Chudoba a  zaměstnanost: situace Romů v  11 členských státech EU; 
FRA, 2014.  
31 Např. FI: síť zaměstnavatelů podepsala chartu rozmanitosti, v jejímž rámci vyzkoušeli model sledování 
diskriminace na  pracovišti,  šíření informačních materiálů („Zaměstnal bych Romy?“ – příručka). PT: 
Antidiskriminační opatření zavedená Úřadem vysokého komisaře pro přistěhovalectví, včetně 30členné skupiny 
školitelů provádějících osvětovou činnost, internetové stránky „Rasismus na i nternetu“, díky níž mohou občané 
podávat stížnosti ohledně  rasové diskriminace, a  školení a  doporučení pro sdělovací prostředky, jak postupovat při 
informování o otázkách týkajících se etnického původu, migrace a náboženství.  
  
12 
 Příklady boje s diskriminací  
Chorvatsko: V rámci svého modelu meziresortní spolupráce pro potírání nenávistně motivovaných 
trestný ch činů zavedlo Chorvatsko systém sběru údajů o  diskriminaci a  rovnosti. Z údajů vyplývá, že 
se policii daří zjišťovat pachatele nenávistně motivovaných trestných činů vůči Romům. Většina 
případů je vyřešena do jednoho roku od nahlášení. Zákon o  bezplatné právní pomoci, který platí od  1. 
ledna 2014, zjednodušuje postup poskytování primární právní pomoci.   
Irsko: V září 2014 uskutečnilo irské středisko pro podporu přistěhovalců (NASC) pilotní školení, 
které absolvovalo 20  policistů z města Cork. Školení se zaměřilo na  zvyšování povědomí a  podporu 
diskuse o dopadu rasismu na společenství přistěhovalců a  menšinových etnických skupin a  na to, jak 
se vyhnout diskriminujícímu profilování na  základě etnického původu. V diskusi se o své zkušenosti 
podělili přistěho valci z romských, muslimských a afrických společenství.   Získané poznatky budou 
využity při tvorbě vzdělávacích materiálů, které se budou používat v celé zemi.   
Itálie, Portugalsko, Španělsko, Rumunsko: V letech 2013 –2014 proběhl nadnárodní projekt NET -
KARD. Byl financován z programu EU pro základní práva a  občanství a koordinován nadací 
Secretariado Gitano (Foundación Secretariado Gitano). Hlavní myšlenkou bylo zabránit diskriminaci 
Romů a  podporou spolupráce mezi hlavními aktéry zlepšit pomoc oběte m, jakož i zkvalitnit stávající 
metodické poznatky a zajistit jejich  rozšíření. Hlavním výsledkem projektu je řada praktických 
příruček pro boj s diskriminací Romů. Jsou určeny právníkům, policejním složkám, romským 
sdružením a  sdělovacím prostředkům.  
 
Rám cové rozhodnutí Rady32 o boji proti rasismu a  xenofobii je legislativním nástrojem boje 
proti nenávistným verbálním projevům a  trestným činům z  nenávisti  mj. vůči Romům, 
neboť členským státům ukládá, aby trestaly nenávistné verbální projevy a  trestné činy z  nenávisti 
páchané z rasistických či xenofobních pohnutek. V  lednu 2014 přijala Komise zprávu 
o provádění rámcového rozhodnutí a  konstatovala, že  některé členské státy ještě bezezbytku či 
správně neprovedly všechna jeho ustanovení, a že existují určité ned ostatky, pokud jde o 
problematiku rasisticky a  xenofobně motivovaných trestných činů33. Komise se proto domnívá, 
že úplné a  správné provedení stávajícího rámcového rozhodnutí do  vnitrostátního práva je 
prvním krokem k tomu, aby boj s rasismem a  xenofobií pr obíhal účinně a jednotným způsobem 
v celé EU34. 
 
Lepší  informovanost a opatření proti diskriminaci  jsou sice předpokladem úspěchu při 
začleňování Romů, tato opatření nicméně ve většině vnitrostátních strategií integrace Romů 
nemají dostatečnou prioritu. Ješ tě více by se mohla ujmout opatření ve prospěch lepší 
informovanosti a antidiskriminační opatření zaměřená na  veřejnost (SI, LV, LT), zaměstnavatele 
(IT, FI, PL), státní úředníky (HR, IE, IT) nebo sdělovací prostředky (PT). Stejně tak lze více 
využívat čin nost místních kanceláří, jejichž úkolem je informovat Romy o jejich právech a 
poskytovat podporou obětem diskriminace (BG, NL). Významnými počiny v této oblasti jsou 
bílá kniha o zneužívání Romů a násilí na nich a  existence Komise proti nesnášenlivosti vůč i 
Romům, která produkuje vzdělávací materiály pro školy (SE). Boj s nesnášenlivostí vůči 
Romům jakožto specifickou formou rasismu úzce souvisí také s  jednou z nejtemnějších kapitol 
evropských dějin, s romským holokaustem.  
                                                 
32 2008/913/SVV.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 Dnem 1. prosince 2014 nabyla Komise plné donucovací pravomoci ve vztahu k rámcovým rozhodnutím, včetně  
rámcového rozhodnutí 2008/913/SVV.  
  
13 
  
Závěr:  
Boj s diskriminací a  segre gací vyžaduje politickou vůli, dlouhodobou vizi, rozhodná opatření a 
dostatek finančních prostředků. Převládající politiky v  oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, 
zdravotní péče a  bydlení potřebují reformy, které budou náležitě pamatovat na začleňování. K 
financování boje s diskriminací a k odstraňování segregace lze využít evropské strukturální 
a investiční fondy. Komise nadále zdůrazňuje úlohu vnitrostátních subjektů zabývajících se 
rovností, neboť mohou odhalovat projevy diskriminace v jednotlivých zemích a  pomáhat 
romským obětem diskriminace35. Komise využije v boji s diskriminací veškeré své pravomoci, 
včetně řízení o nesplnění povinnosti. Podporuje rovněž nadnárodní činnosti ke  zvýšení 
informovanosti, aby s diskriminací a  nesnášenlivostí vůči Romům bojoval a i na  místní úrovni.  
2.4 Lepší monitorování a  možnost úpravy politiky  
 
Rámec EU vyzval členské státy, aby si osvojily důsledné monitorovací metody, včetně 
monitoringu ze strany občanské společnosti, a mohly tak vyhodnotit účinek opatření pro 
začleňování R omů. V  období 2014 –2020 se při využívání finančních prostředků EU vyžadují 
ukazatele výstupů a  výsledků, jakých se při začleňování Romů dosáhlo.  Členské státy, které se 
rozhodly pro investiční prioritu určenou k socioekonomické integraci skupin na okraji 
společnosti, jako jsou Romové, musí prokázat, že  mají důsledný monitorovací mechanismus k 
vyhodnocení účinku opatření ve prospěch Romů, která byla financována EU. Díky této 
skutečnosti se jednoznačně zvýšil tlak na pokrok při hledání ukazatelů a vytváření 
monitorovacích mechanismů, které lze využívat jak při provádění vnitrostátních strategií 
integrace Romů, tak při čerpání finančních prostředků EU.  
 
Podařilo se výrazně pokročit směrem  ke konsolidaci vnitrostátních a  evropských mechanismů 
pro monitorování a  výkaznictví. V  roce 2012 byla zřízena pracovní skupina pro ukazatele 
integrace Romů. Koordinuje ji Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA) a zastoupeny 
jsou v ní členské státy i  Komise. V současné době je do činnosti pracovní skupiny zapojeno 17 
členských států36.   
 
Pracovní skupina vypracovala rámec pro výkaznictví a  ukazatele, aby se dal měřit pokrok při 
provádění opatření podle doporučení Rady37. Tento rámec se snaží dát členským státům 
prostředek, díky němuž si budou moci samy zhodnotit pokrok a informovat o něm ve  svých 
výročních zprávách, které požaduje doporučení Rady. Šablona pomůže zajistit jednotnost a  větší 
transparentnost při monitorování  vnitrostátních strategií integrace Romů jak z vnitrostátního, tak 
evropského pohledu. Kromě toho, že se pracovní skupina věnuje vývoji a  testování rámce, slouží 
také jako fórum pro výměnu poznatků a  zkušeností se shromažďováním údajů.   
                                                 
35 Např.: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Na jedné straně závazky členských států podle doporučení dodávají rámci určitou strukturu, na druhou stranu jiné 
standardy a  závazky rovněž poskytují kontext pro podávání zpráv členskými státy, aby se zajistilo, že kromě 
specifických opatření ve prospěch  Romů se ve výsledcích odrazí i konvenční opatření s významným vlivem na 
začleňování Romů. Patří mezi ně závazky podle zakládajících smluv – rovnost, boj proti sociálnímu vyloučení 
a diskriminaci, Listina základních práv Evropské unie a  evropské antidiskrim inační právní předpisy –, a stejně tak 
závazky v  oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a  odstraňování chudoby a  sociálního vyloučení přijaté v  rámci 
evropského semestru strategie Evropa 2020.  
  
14 
  
Příklady monitorování a  shromažďování údajů  
Maďarsko: Maďarský statistický úřad zařadil otázky týkající se etnického původu do rozsáhlých 
výběrových zjišťování. Metoda byla vyzkoušena při sčítání obyvatel v  roce 2011. Do zjišťování 
pracovních sil mezi 68  000 lidmi byly zařazeny dvě otázky týkající se etnického původu, aby se 
změřila dvojitá etnická příslušnost. Stejná metoda byla použita při evropském dotazníkovém šetření 
o zdraví v roce 2014. V  roce 2014 byla etnická příslušnost zařazena také do  EU-SILC38, která se 
týkala 20  000 lidí. Pomocí těchto informací bude možné vypočítat hlavní výsledkové ukazatele pro 
monitoring provádění vnitrostátních strategií integrace Romů.  
Rumunsko: V listopadu 2014 začal rumunský institut pro výzkum národnostních menšin realizovat 
dvouletý projekt mapování romských komunit pro účely monitoringu na  úrovni jednotlivých 
komunit. Projekt v hodnotě 1 milionu eur financovaný z finančního mechanismu EHP a  Norska 
na období 2009 –2014 se soustředí na místní romské komunity, místní úroveň státní správy 
a občanskou společnost. Účast komunit je důležitým prvkem. Na  základě shromážděných dat bude 
sestaven soubor ukazatelů pro sledování pokroku v  oblasti začleňování Romů na  místní úrovni, který 
se promítne do monitorování založeného na výsledcích.  
Slovensko: Celostátní projekt monitorování a  hodnocení politik začleňování Romů bude financován 
z prostředků operačního programu pro rozvoj lidských zdrojů a bude se vztahovat na činnosti 
související s konzultacemi pro účely monitorování a  shromažďování údajů , analytickou činnost 
a informační portál o vnitrostátní strategii integrace Romů. Sledování dopadu založené na 
shromažďování údajů bude doplněno o administrativní zpravodajství a  externí hodnocení, a  to i ze 
strany občanské společnosti.  
 
Několik členských  států (BG, SK, RO) hodlá k  rozvoji svých monitorovacích systémů využít 
ESF. Pozitivní je, že se na  vytváření národních monitorovacích mechanismů stále více podílí 
statistické úřady v jednotlivých zemích. Zprávy od uskupení z řad občanské společnosti39 
dokládají hodnotu příspěvku, kterou má občanská společnost při sledování vnitrostátních 
strategií integrace Romů. V rámci chystaného pilotního projektu Evropského parlamentu budou 
poskytnuty další možnosti budování kapacit, aby se i do budoucna zajistilo sledo vání 
provádění vnitrostátních strategií integrace Romů ze strany občanské společnosti . V 
zemích, v nichž žijí největší romské komunity a které se musí potýkat s nejnaléhavějšími 
problémy, by se mělo sledovat i to, jaký dopad mají na začleňování Romů reform y hlavních 
politik.  
 
Závěr:  
Probíhají práce na vývoji nezbytných monitorovacích mechanismů. Počínaje rokem 2016 bude 
doporučení Rady sloužit jako rámec, jehož pomocí se bude sledovat provádění ze strany 
členských států, občanské společnosti a  Komise. K dispozici tak bude transparentní systém k 
monitorování úsilí o integraci Romů.  Komise bude společně s  Agenturou pro základní práva 
podporovat členské státy při dokončování a  používání společného rámce pro výkaznictví a 
ukazatele, který jim bude sloužit při  sestavování výročních zpráv o  provádění doporučení Rady. 
Prioritou je shromažďování údajů (etnicky rozdělených či socioekonomických modelovaných 
                                                 
38 Statistika Evropské unie v oblasti příjmů a životních podmínek.  
39 Koordinaci má na starost sekretariát Dekády romské inkluze. Týká se 11 členských států (BG, CZ, ES, HU, CR, 
FR, DE, IT, RO, SK, UK), na jejichž území podle odhadů Rady Evropy žije téměř 90  % Romů z  EU. 
  
15 
 údajů). Tímto způsobem se bude postupovat při další vlně průzkumů romské populace ve více 
zemích, které bude p rovádět Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA)40.  
3. Situace v  zemích procesu rozšíření  
 
Rámec EU zdůrazňuje, že cíle pro integraci Romů jsou stejně relevantní také pro země zapojené 
do procesu rozšíření. Balíček pro rozšíření z roku 201341 označil  začleňování Romů za jednu ze 
„zásadních věcí“, kterými by se politika rozšíření měla v budoucnu řídit. Komise rovněž uvedla, 
že na začleňování Romů se bude pracovat ještě intenzivněji a že v  rámci nástroje předvstupní 
pomoci (NPP II) bude k dispozici více  finančních prostředků, které budou zároveň lépe 
nasměrovány. Důslednější monitorování provádění strategií pro integraci Romů a  akčních plánů 
se soustředilo na  oblasti politiky, které jsou dány rámcem EU, a  na dokumentaci o obyvatelích. 
V zemích západního Balkánu a  v Srbsku pokračovaly semináře na téma začleňování Romů42. V 
případě Černé Hory bylo začleňování Romů i součástí přístupových jednání s  EU43. 
 
Komise nedávno zahájila hodnocení nástroje předvstupní pomoci (NPP I), aby  dala najevo, že 
hodlá dodržet z ávazek využívat v  rámci NPP II (2014 –2020) na integraci Romů větší množství 
finančních prostředků, navíc účinnějším způsobem. Posuzuje programování, provádění 
a monitorování, jakož i celkový dopad na  situaci Romů, a  uvádí doporučení do  budoucna. 
V prosinci  2014 schválila Komise v rámci nástroje předvstupní pomoci program „Integrace 
Romů 2020“44, který se týká vícero zemí. Program poskytne prostředky a  odborné znalosti 
na podporu závazků učiněných na  politické i nižší úrovni, a počítá přitom se strukturovanou  
účastí občanské společnosti. V  říjnu 2014 Komise představila „cenu za integraci Romů v  zemích 
západního Balkánu a  v Turecku“, aby upozornila na problémy, kterým Romové čelí a aby 
ocenila přínos nevládních organizací. Touto cestou se dostalo uznání inovačn ím a  úspěšným 
projektům v  oblasti začleňování Romů45. 
 
4. Budoucí postup  
 
Od vzniku rámce EU uplynuly čtyři roky a  tři roky od  okamžiku, kdy členské státy 
předložily  první posouzení svých strategií. Ve svém přezkumu konstatuje Komise zřetelné 
zlepšení, poku d jde o soulad (revidovaných) vnitrostátních strategií integrace Romů s finančními 
nástroji EU na období 2014 –2020. V  několika členských státech je pokrok patrný i díky 
umocnění role národních kontaktních míst pro Romy. Kontaktní místa se podařilo ve větší  míře 
zapojovat do  plánování finančních prostředků i do rozhodování o tom, jak nejlépe uvést do 
                                                 
40 Práce v  terénu pro průzkum prováděný agenturou FRA s končí v  roce 2015.  
41 Každoroční „balíček pro rozšíření“ shrnuje pokrok, kterého jednotlivé kandidátské a  potenciální kandidátské země 
dosáhly.  
42 Semináře za účasti všech příslušných zainteresovaných stran se v roce 2014 konaly v Albánii, Černé Hoře 
a Býval é jugoslávské republice Makedonii; činnosti navazující na  závěry ze seminářů byly sledovány 
prostřednictvím podvýborů procesu stabilizace a  přidružení.  
43 V rámci kapitoly 23 „Soudnictví a  základní práva“ sledovala Komise více než 50 opatření v  oblasti inte grace 
Romů, které patří do  23. kapitoly akčního plánu. Údaje, které jsou ve  výroční zprávě o  pokroku věnovány Romům, 
vycházejí z informací, které poskytla státní správa a  občanská společnost.  
44 Realizaci bude mít na starost Rada pro regionální spolupráci.  
45 Mezi vítězi bylo sedm projektů zajišťovaných většinou místními nevládními organizacemi ze zemí procesu 
rozšíření.  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm . 
  
16 
 souladu začleňování Romů s konvenčními politikami. Stále je však nutné posílit jejich finanční 
i lidské zdroje a  také koordinační úlohu. Převádění strategií v  konkrétní opatření přímo na místě 
je teprve v  počáteční fázi a  je třeba, aby je provázelo udržitelné financování, budování kapacit 
a plné zapojení místních orgánů a  občanské společnosti, stejně jako důsledně prováděné 
monitorování. Tímto způsobem se potřebn ý účinek skutečně projeví na  místní úrovni, na níž 
především se musí vznikající problémy řešit.  Mezi další zásadní priority, kterým je nutno se 
naléhavě věnovat, patří budování kapacit v řadách občanské společnosti, potřeba přetvořit 
formální koordinační s truktury v účinné mechanismy pro koordinaci a  spolupráci s plným 
nasazením všech zúčastněných stran, a dále pak zintenzivnění boje s diskriminací, segregací a 
nesnášenlivostí vůči Romům, aby měli Romové zajištěn opravdu spravedlivý přístup 
ke vzdělávání, p ráci, zdravotní péči a  bydlení. Výše uvedené se potvrdilo také na  jednání 
Evropské platformy pro začleňování Romů v březnu 2015 i v jeho závěrech46. 
 
Komise vyzývá členské státy  k přijetí následujících opatření, aby se při integraci Romů v  EU 
podařilo dosáh nout konkrétních a  udržitelných výsledků:  
 Vytvořit národní romské platformy  nebo upravit stávající koordinační struktury tak, aby se 
prosazovalo vzájemné učení na  místní úrovni a  zajistilo se co nejširší zapojení všech 
zúčastněných stran a  romských komunit  do provádění a  monitoringu.  
 Bezezbytku využívat nové nástroje a  finanční prostředky, které jsou k  dispozici v  rámci 
evropských strukturálních a  investičních fondů.  
 Prosazovat antidiskriminační právní předpisy . 
 Energicky bojovat proti segregaci , v neposlední řadě i v souvislosti s šířeji pojatou snahou 
o rozmanitost a prosazování tolerance v souladu s pařížskou deklarací.  
 Sledovat a potírat projevy nenávisti a  nesnášenlivosti vůči Romům . 
 Náležitě využívat rámec pro výkaznictví a ukazatele , a to při monitoringu provádění 
vnitrostátních strategií integrace Romů (NRIS), při provádění a využívání evropských 
strukturálních a  investičních fondů i při podávání zpráv Komisi na  základě doporučení Rady.  
 Posoudit, zda by bylo možné uplatňovat postupy, které se dobře osvědčily  na jejich území, 
i ve větším měřítku, aby se jejich účinek znásobil a mohl mít dopad i na výrazně větší počet 
Romů.  
 Plnění cílů v oblasti integrace Romů podpořit udržitelně nastaveným vnitrostátním 
financováním  a reformou převládajících pol itik tak, aby více pamatovaly na 
začleňování . 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm .