CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 14.10.2009 
SEK(2009) 411 v kone čném znění 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k  
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
 
o příslušnosti, rozhodném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí a ú ředních listin ve 
věcech dědictví a vytvo ření evropského d ědického osv ědčení  
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů
 
  
{KOM(2009) 154 v kone čném znění) 
{SEK(2009) 410}  
CS 2   CS 1. Procedurální otázky a konzultace zú častněných stran 
Posouzení dopad ů bylo připraveno na základ ě studie (dále jen „externí studie“)1, kterou 
pro Komisi vyhotovil externí sm luvní partner a ke které p řispěla meziútvarová řídící 
skupina svolaná Generálním ředitelstvím pro spravedlnost, svobodu a bezpe čnost. Svým 
podílem p řispěli zástupci generálních ředitelství pro podniky a pr ůmysl, vnit řní trh a 
služby, dan ě a cla, jakož i generální se kretariát a právní služba.  
Posouzení dopad ů vycházelo ze „Studie o kolizních právních p ředpisech upravujících 
dědictví v Evropské unii“ , která byla vypracována N ěmeckým notá řským institutem 
v listopadu 20022 a která potvrdila existenci praktických problém ů spojených 
s převáděním majetku a sepisováním záv ětí v případě přeshraničního dědictví. Vycházelo 
rovněž z analýzy 60 odpov ědí3 na zelenou knihu Komise „D ědictví a záv ěti“ [KOM(2005) 
65] z 1. b řezna 20054. Nakonec posouzení dopad ů vycházelo také z práce skupiny 
odborníků (PRM III/IV) z řízené Komisí a složené z nezávislých odborník ů členských 
států zastupujících r ůzné právní tradice Evropské unie. Ve řejné slyšení ve v ěci 
rozhodného práva v oblasti d ědictví se konalo v roce 2006.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU 
2.1. Příčiny současných problém ů  
Výsledek mezinárodního d ědictví v Evropské unii často neodpovídá o čekávání zesnulých. 
Navíc se nenapl ňují práva (možných) d ědiců, osob ve formálním či jiném vztahu 
k zesnulému, soukromých a ve řejných věřitelů atd. 
Ačkoli harmonizace d ědictví nespadá do pravomoci Evropského spole čenství, je d ůležité 
pochopit, že výchozím bodem problém ů, se kterými se v sou časnosti ob čané potýkají, jsou 
vnitrostátní hmotná pravidla v oblasti d ědictví, jež se v jednotlivých členských státech od 
sebe značně liší. 
                                                 
1 EPEC, Studie posouzení dopad ů o právních nástrojích Spole čenství pro oblast d ědictví a záv ětí 
podle rámcové smlouvy č. DG BUDG č. BUDG06/PO/01/Lot no. 2, ABAC 101908, která je 
k dispozici na této internetové stránce: […]. 
2 http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm. 
3 K dispozici na adrese: http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l16017.htm. 
4 K dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/successions/ 
news_contributions_successions_en.htm. 
CS 3   CS 2.1.1.  Rozdíly ve vnitrostátních hmot ných pravidlech v oblasti d ědictví  
1. Dědické podíly jednotlivých rodinných p říslušníků jsou značně odlišné.  
2. Zatímco všechny členské státy uznávají záv ěti, některé členské státy p řijímají 
v souvislosti s plánováním d ědictví propracovan ější nástroje (nap říklad 
společnou a recipro ční závěť), které nejsou uznány ve všech členských státech.  
3. Všechny členské státy krom ě Spojeného království (konkrétn ě Anglie a Walesu) 
blízkým rodinným p říslušníkům poskytují povinné d ědické podíly  bez ohledu 
na závětní ustanovení zesnulého.  
4. Procesní pravidla upravující d ědictví  se v jednotlivých členských státech liší.  
5. Práva neoddané dvojice či partner ů stejného pohlaví  se v jednotlivých 
členských státech výrazn ě liší.  
2.1.2.  Negativní dopady na ob čany 
Problém 1 – Potíže ob čanů při zjišťování, který stát či subjekt je p říslušný v oblasti 
dědictví. Orgány dvou či více členských stát ů mohou souhlasit s řešením téhož d ědického 
případu (pozitivní kolize soudní pravomoci) nebo se m ůže stát, že se žádný z členských 
států daným p řípadem zabývat nehodlá (negativní kolize soudní pravomoci). I když se 
občanům podařilo identifikovat členský stát, jehož orgány jsou p říslušné, často nevědí, 
který subjekt je v tomto členském státu p říslušný (soud, notá ř, veřejná správa). 
Problém 2 – Kolizní právní p ředpisy použitelné na totéž d ědictví.  Soud není ve v ěcech 
soukromého práva povinen uplat ňovat právo vlastní zem ě. Členské státy proto mají 
normy, podle nichž rozhodují, která ze zemí by své právní p ředpisy m ěla uplatnit a v 
jakém případě („kolizní normy“). Ve v ěci dědictví se normy v jednotlivých členských 
státech liší. Vzhledem k tomu, že p říslušné pro vy řizování daného d ědictví mohou být 
orgány několika členských stát ů, je možné, že dosp ějí k různým výsledk ům při řešení 
otázky „co komu p řísluší“. Tato situace vytvá ří právní nejistotu, brání ú činnému plánování 
nakládání s majetkem a vzájemnému uznávání rozsudk ů mezi členskými státy. 
Problém 3 – Nedostate čná (omezená) svoboda pro z ůstavitele p ři výběru právních 
předpisů. Pokud si je ob čan využívající výhod vnit řního trhu v ědom rozdíl ů v hmotném 
dědickém právu a v kolizních normách, m ůže se pokusit vyhnout se  tomuto problému 
sepsáním záv ěti a volbou jednoho práva použitelného na celý sv ůj majetek. V ětšina 
členských stát ů však zatím neumož ňuje, aby si daná osoba vybrala právo použitelné na 
své dědictví5.  
                                                 
5 Výb ěr právních p ředpisů není možný v Rakousku, na Kypru, ve Francii, Řecku, Irsku, Lotyšsku, 
Litvě, Lucembursku, Polsku, Portugalsku, Slovensku, Slovinsku, Špan ělsku, Švédsku a České 
republice. Informace nejsou dostupné v p řípadě Maďarska, Malty a Severního Irska. 
CS 4   CS Problém 4 – Omezené uznávání a výkon rozhodnutí a akt ů. Soudní rozsudek jedné 
země není automaticky uznán a vykonán v jin é zemi, jejíž soudy mohou v tomtéž p řípadě 
vynést kolidující rozsud ek. Taktéž není dostate čné uznávání a výkon notá řských a jiných 
úředních akt ů. 
Problém 5 – Omezené uznávání statusu d ědice nebo správce poz ůstalosti / 
vykonavatele záv ěti. V současnosti ve členských státech existují r ůzné druhy d ůkazů 
svědčících o statusu d ědice nebo správce poz ůstalosti. Obecn ě lze říci, že akty vykonané 
v jednom členském státu nejsou automaticky uznány v jiném členském státu. Zp ůsobuje to 
duplicitní řízení v případě prokázání statusu d ědice nebo správce poz ůstalosti v zemi, ve 
které se majetek nachází, jakož i dodate čné náklady a časové ztráty. 
Problém 6 – Potíže p ři zjišťování možného sepsání záv ěti v zahrani čí. I v čistě 
vnitrostátních p řípadech není vždy pro d ědice jednoduché zjistit, zda zesnulý sepsal 
jakoukoli záv ěť. Tato otázka je ješt ě složitější pro ob čany snažící se zjistit, zda byla n ějaká 
závěť sepsána v zahrani čí. Tato situace zp ůsobuje závažné časové ztráty, vyšší náklady a 
nejistotu ohledn ě existence dalších možných d ědiců. 
2.2. Rozsah problém ů 
Vzhledem k nedostatku releva ntních statistických údaj ů a omezených empirických údaj ů 
je obtížné posoudit rozsah zjišt ěných problém ů. Z konzultací nicmén ě vyplývá, že právní 
nejistota, se kterou se ob čané potýkají, je z praktického hlediska významná. 
V Evropské unii umírá každoro čně zhruba 4,5 milionu lidí. Za p ředpokladu, že hodnota 
průměrného majetku se pohybuje zhruba ve výš i 137 000 EUR (tedy zhruba 5,5krát více 
než průměrný hrubý národní d ůchod na osobu), celková  hodnota majetku by tedy 
představovala 646 miliard EUR ro čně.  
Lze rovněž důvodně předpokládat, že kolem 9–10 % celkového po čtu dědických p řípadů 
(zhruba 450 000) má „mezinárodní“ rozm ěr. Průměrná hodnota takového majetku by 
činila zhruba dvojnásobek pr ůměrného majetku (tj. 274 000 EUR), což by p ředstavovalo 
přibližně 123,3 miliard EUR ro čně. 
V případě tohoto majetku se objevují problémy. I když jsou vy řešeny racionáln ě, náklady 
v podobě právních poplatk ů se mohou pohybovat od 2 % (2,466 miliardy EUR) do 5 % 
celkové hodnoty mezinárodního d ědictví (6,165 miliardy EUR). Za reálný lze považovat 
průměr ve výši 3 % (3,699 miliard EUR) hodnoty majetku. Krom ě toho se zhruba ve 
stejné výši pohybují náklady vzniklé časovými ztrátami, jež se mohou po čítat spíše na léta 
než na měsíce. 
Podle výpo čtu externího smluvního partnera by vy řešení těchto problém ů mohlo být 
zdrojem p řínosů pro občany EU ve výši p řibližně 4 miliard EUR ro čně.  
CS 5   CS 3. Cíle 
Celkovým cílem návrhu je p řispět k vytvo ření skute čného evropského prostoru 
občanského práva v oblasti d ědictví. 
Obecné, konkrétní a operativní cíle jsou shrnuty v následující tabulce: 
Přehled obecných, konkrétních a operativních cíl ů 
Obecné cíle  Konkrétní cíle  Operativní cíle  
Dosáhnout stavu, který se vyzna čuje absencí 
současně probíhajících řízení a 
neuplatňováním r ůzných hmotných práv v 
rámci téhož p řípadu mezinárodního d ědictví. Přijmout spole čné normy týkající se soudní 
pravomoci. 
Přijmout spole čné normy týkající se práva 
rozhodného.  
Poskytnout z ůstaviteli (omezený) výb ěr 
právních p ředpisů. Zavést harmonizované normy, které by 
zůstaviteli poskytovaly omezený výb ěr 
právních p ředpisů. 
Zajistit uznání práv, relevantních akt ů a 
rozhodnutí týkajících se d ědictví. Harmonizovat normy pro uznávání a výkon 
soudních rozhodnutí, jiných rozhodnutí a úředních listin / dokument ů.  
Zajistit uznání pravomocí správc ů pozůstalosti 
/ vykonavatel ů závěti.  
Zajistit uznání statusu d ědice.  y Umožnit ob čanům, aby 
předem efektivn ě plánovali a 
organizovali své d ědictví 
v přeshraničním kontextu.  
y Zvýšit pravd ěpodobnost 
účinného dodržování práv 
možných d ědiců, osob ve 
formálním či jiném vztahu 
k zesnulému, soukromých a 
veřejných věřitelů atd. 
Zlepšit p řístup k informacím týkajícím se 
existence záv ětí v zahrani čí. Vytvořit evropský systém evidence záv ětí a 
získávání informací týkajících se existence 
závětí v zahrani čí. 
4. Možné varianty 
4.1. Popis možných variant 
Možné varianty byly rozd ěleny do dvou rozdílných soubor ů s cílem p řihlédnout k r ůzným 
variantám, které je t řeba zvážit (viz tabulka dole). 
Definice možných variant řešících problémy zp ůsobené rozdíly ve vnitrostátních právních 
předpisech upravujících d ědictví s nadnárodními prvky (varianta A) 
Žádná spole čná opatření na úrovni EU 
y Varianta A. 1: status quo  
Legislativní opat ření EU 
y Varianta A.2: harmonizace norem pro ur čení soudní pravomoci a zavedení norem pro 
automatické uznávání a výkon soudních  rozhodnutí, jiných rozhodnutí a ú ředních listin 
/ dokument ů; 
CS 6   CS y Varianta A.3: harmonizace kolizních norem;  
y Varianta A.4: harmonizace kolizních  norem a zavedení evropského osv ědčení dědice a 
vykonavatele záv ěti / správce poz ůstalosti u d ědických p řípadů v nadnárodním 
měřítku; 
y Varianta A.5: harmonizace kolizních norem a norem pro ur čení soudní pravomoci;  
y Varianta A.6: harmonizace kolizních norem a norem pro ur čení soudní pravomoci a 
zavedení norem pro automatické uzná vání a výkon soudních rozhodnutí, jiných 
rozhodnutí a ú ředních listin / dokument ů (A.2 + A.3);  
y Varianta A.7: harmonizace kolizních norem a norem pro ur čení soudní pravomoci, 
zavedení norem pro automatické uzná vání a výkon soudních rozhodnutí, jiných 
rozhodnutí a ú ředních listin / dokument ů a zavedení osv ědčení dědice a vykonavatele 
závěti / správce poz ůstalosti u d ědických p řípadů v nadnárodním m ěřítku (A.2 + A.4);  
Nelegislativní opat ření  
y Varianta A.8: vytvo ření databáze / systému zpracování informací a poznatk ů o 
kolizních právních p ředpisech, normách pro ur čení soudní pravomoci a p říslušných 
subjektech;  
y Varianta A.9: rozsáhlá informa ční kampa ň o dědictví (právní p ředpisy a 
stávající/budoucí nástroje).  
 
CS 7   CS Definice možných variant řešících problémy p ři zjišťování možného sepsání záv ěti 
v zahrani čí (varianta B) 
Žádná spole čná opatření na úrovni EU 
y Varianta B.1: status quo  
Opatření na úrovni EU (právní p ředpisy a financování) 
y Varianta B.2: doporu čení Komise o z řízení vzájemn ě propojených 
vnitrostátních evidencí záv ětí a o organizaci informa čních kampaní;  
y Varianta B.3: povinné z řízení vzájemn ě propojených vnitros tátních evidencí 
závětí;  
y Varianta B.4: z řízení centrální evidence záv ětí v rámci Evropské unie;  
Nelegislativní opat ření  
y Varianta B.5: vytvo ření internetových stránek evidencí záv ětí a vnitrostátních 
norem; 
y Varianta B.6: národní informa ční kampan ě o závětích (právní p ředpisy a 
stávající/budoucí nástroje). 
4.2. Porovnání variant 
Tabulka 1 poskytuje srovnání „vyhodnocení“ devíti možných variant A.  
Tabulka 2 srovnává vyhodnocení šesti možných variant B. Možné varianty jsou rozd ěleny do kategorií v závislosti na jejich potenciálu splnit cíle 
vymezené v níže uvedeném oddílu 5. Deset následujících ozna čení (
√√√√√√√√√√ ) znamená, 
že daná možnost  splňuje v plné mí ře všechny cíle. 
 
CS 8   CS Tabulka 1 – Srovnání vyhodnocení možných variant A  
Cíle/náklady  Varianta A. 1 
(Status quo)  Varianta A.2 
Normy pro 
určení soudní 
pravomoci & 
uznávání)  Varianta A.3 
(Kolizní 
normy)  Varianta A.4 
(Kolizní normy 
& osvědčení ) Varianta A.5 
(Kolizní normy 
& normy pro 
určení soudní 
pravomoci)  Varianta A.6 
(A.2 +A.3)  Varianta A.7 
(A.2 + A.4)  Varianta A.8 
(Databáze)  Varianta A.9 
(Národní 
informační 
kampaně)  
Dosáhnout stavu, který se vyzna čuje absencí 
současně probíhajících řízení a 
neuplatňováním r ůzných hmotných práv v 
rámci téhož p řípadu mezinárodního d ědictví.  0 √√ √√√√ √√√√√√  √√√√√√√  √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  √ √ 
Poskytnout z ůstaviteli (omezený) výb ěr 
právních p ředpisů. 0 0 √√√√√  √√√√√√  √√√√√  √√√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Zajistit uznání:  
i) soudních rozhodnutí, jiných 
rozhodnutí a ú ředních listin / 
dokument ů o mezinárodním 
dědictví; 
ii) pravomocí správc ů pozůstalosti / 
vykonavatel ů závěti; a 
iii) statusu d ědice. 0 √√√√√  √√ √√√√√√  √√√ √√√√√√√√  √√√√√√√√√√  0 0 
Zlepšit p řístup k informacím týkajícím se 
existence záv ětí v zahrani čí. 0 0 –  – – – – 0 0 
Celkové bodové hodnocení:  0 7 11 18 10 25 30 1 1 
Hospodářské dopady  V současnosti: 4 
miliardy 
EUR/rok; možné zdvojnásobení nákladů za 10 let.
 Úspory náklad ů: 
maximáln ě 10% Úspory náklad ů: 
maximáln ě 15% Úspory náklad ů: 
maximáln ě 15% Úspory náklad ů: 
maximáln ě 15% Úspory náklad ů: 
maximáln ě 20% Úspory náklad ů: 
maximáln ě 30% Úspory náklad ů: 
bezvýznamné  Úspory náklad ů: 
bezvýznamné  
 
 
CS 9   CS Tabulka 2 – Srovnání vyhodnocení možných variant B  
Cíle/náklady  Varianta B0,1 
(Status quo ) Varianta B0,2 
(Doporučení Evropské 
komise o vzájemn ě 
propojených 
vnitrostátních 
evidencích & 
informačních 
kampaních)  Varianta B0,3 
(Povinné z řízení 
vzájemně propojených 
vnitrostátních evidencí 
závětí) Varianta B0,4 
(Centrální evidence 
závětí v rámci Evropské 
unie) Varianta B0,5 
(Internetové stránky 
vnitrostátních evidencí 
závětí a vnitrostátních 
norem)  Varianta B.6 
(Národní informa ční 
kampaně)  
Dosáhnout stavu, který se vyzna čuje absencí 
současně probíhajících řízení a neuplat ňováním 
různých hmotných práv v rámci téhož p řípadu 
mezinárodního d ědictví.  0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
Poskytnout z ůstaviteli (omezený) výb ěr právních 
předpisů. 0 0 0 0 0 0 
Zajistit uznání:  
i) soudních rozhodnutí, jiných rozhodnutí 
a úředních listin / dokument ů o 
mezinárodním d ědictví; 
ii) pravomocí správc ů pozůstalosti / 
vykonavatel ů závěti; a 
iii) statusu d ědice. 0 √ √ √ 0 0 
Zlepšit p řístup k informacím týkajícím se existence 
závětí v zahrani čí. 0 √√ √√√ √√√√ √ √ 
Celkové bodové hodnocení  0 5 7 9 2 2 
Hospodářské dopady  V současnosti: 4 miliardy 
EUR/rok; možné 
zdvojnásobení náklad ů za 
10 let. Úspory náklad ů:  
maximáln ě 1-2 % Úspory náklad ů: 
maximáln ě 1-2 % Úspory náklad ů: 
maximáln ě 2 % Úspory náklad ů:  
bezvýznamné  Úspory náklad ů:  
bezvýznamné  
 
CS 10   CS 4.3. Upřednostňovaná varianta 
Na základ ě posouzení v tabulce 1 a 2 je up řednostňovanou variantou kombinace varianty A7 
a B.2. První varianta by byla řešením sou časných problém ů, ale i problém ů, které se mohou 
objevit v budoucnosti, a vedla by k nejv ětšímu snížení náklad ů (maximáln ě o 30 %). Ve 
skutečnosti je to nejvíce ambici ózní varianta, a proto p ředstavuje další vývoj variant 
identifikovaných jako výzvy, které má řešit. Ačkoli varianta B.2 nedosahuje nejvyššího 
hodnocení, p ředstavuje up řednostňovanou variantu z toho d ůvodu, že zjišt ění existence záv ěti 
je především vnitrostátním problémem ( čímž pravd ěpodobně nadále bude, dokonce i 
v dlouhodobém horizontu) a také z toho d ůvodu, že není povinné záv ěť zaevidovat (to 
znamená, že evidence záv ětí pouze potvrdí, že žádná záv ět zaevidována nebyla. Nepotvrdí 
však to, že žádná záv ěť neexistuje). Tato analýza je potvrzena zú častněnými stranami. 
4.4. Možný rozsah a povaha dopad ů upřednostňované varianty 
Upřednostňované možné varianty by odstranily mož nost kolize soudní pravomoci. Umožnilo 
by to rychlejší uzav ření dědického p řípadu, vzhledem k tomu, že by se p říslušné orgány dále 
nemusely potýkat s teoreticky protikladnými vnitrostátními normami v okamžiku ur čení 
hmotného práva upravujícího otázku, kdo je d ědicem. Zavedení omezeného výb ěru právních 
předpisů pro zůstavitele by ob čanům umožnilo lépe plánovat jejich d ědictví.  
Zajistilo by se uznání statusu d ědice nebo pravomocí vykonavatel ů závěti / správc ů 
pozůstalosti. V d ůsledku toho by se snížily poplatky a časové ztráty. 
Doporučení Komise by urychlilo vytvo ření evidencí záv ětí členskými státy, které by byly 
slučitelné a interoperabilní a usnad ňovaly by zjiš ťování existence záv ětí v jiných členských 
státech. Informa ční kampan ě by mohly v ětší počet občanů přimět k tomu, aby sepsali záv ěti a 
zaevidovali je, a tím urychlili d ědické řízení. Došlo by tak ke snížení časových ztrát a 
právních poplatk ů. Pozitivní dopad evidencí m ůže být nicmén ě omezený, nebo ť evidence 
závětí by nebyla povinná. 
Upřednostňovaná varianta by vcelku zvýšila pravd ěpodobnost, že práva všech osob 
zapojených do d ědictví by byla uplatn ěna tím nejú činnějším způsobem. 
Upřednostňovaná varianta dodržuje zákla dní práva zakotvená v Listin ě základních práv 
Evropské unie.  
4.5. Náklady spojené s up řednostňovanou variantou 
Celkem by mohla up řednostňovaná varianta vést  ke snížení náklad ů, které by mohly podle 
odhadů dosáhnout 32 % náklad ů ve výši 4 miliard EUR, jež jsou zap říčiněny stávajícími 
problémy. Jednalo by se tedy o částku ve výši 1,3 miliardy EUR. 
V rámci procesu p řijetí a provedení up řednostňované varianty by došlo k vytvo ření 
finančních náklad ů na úrovni EU a na úrovni vnitrostátní, zejména náklad ů na 
administrativní činnost spojenou s p řípravou nutných právních p ředpisů, nákladů na zřízení a 
provoz evidence záv ětí a náklad ů na informa ční kampan ě.  
Upřednostňovaná varianta by sice m ěla díky harmonizaci rozhodného práva za následek 
snížení poplatk ů vyplácených osobám s právnickou profesí , nicméně obrat těchto osob by se 
zvyšoval vzhledem k vyšší hodnot ě dědictví a k rostoucímu po čtu mezinárodních p řípadů. 
 
CS 11   CS Díky novým normám se navíc zlepší schopnost ob čanů předvídat. Je pravd ěpodobné, že se 
zvýší počet občanů, kteří si budou chtít zorganizovat d ědictví předem a využít p řitom odborné 
právnické služby. V právnických profesích, stejn ě jako v jiných profesních službách vždy 
dochází ke zm ěnám na trhu. Rozsah t ěchto změn souvisejících s up řednostňovanou variantou 
bude pravd ěpodobně malý a postupný6.  
Vzhledem k tomu, že p ředpisy o zdan ění jsou zám ěrně vyloučeny z oblasti p ůsobnosti 
navrhovaného na řízení, byla by up řednostňovaná varianta daňově neutrální . Nevyžadovala 
by tudíž žádné zm ěny v právních p ředpisech členských stát ů týkajících se zdan ění dědictví.  
Proto jsou normy ur čující členský stát p říslušný pro vybírání d ědické dan ě v daném d ědickém 
případě (obvykle vyplývající z bilaterálních dohod) naprosto nezávislé na normách ur čujících 
občanské právo upravující toto d ědictví. 
Upřednostňovaná varianta by teoreticky mohla nep římo ovlivnit výši p říjmů z dědické dan ě 
vybrané daným členským státem (nap říklad v p řípadě bankovního ú čtu: pokud je podle 
současného rozhodného práva d ědic občanem žijícím v členském stát ě A, zatímco podle 
rozhodného práva, jež je v souladu s budoucím na řízením, d ědic pobývá v členském stát ě B, 
nebude již členský stát A nadále  moci vybírat d ědické dan ě). Tento dopad by byl nicmén ě 
okrajový a nep římý. 
Navrhované na řízení nep řispěje ke zjednodušení složitých da ňových systém ů použitelných 
pro případy mezinárodního d ědictví a nezabrání dvojímu zdan ění občanů. Rozhodn ě však 
není z právních a politických d ůvodů možné pozm ěnit v rámci tohoto na řízení stávající 
systém. D ědictví v p řeshraničním kontextu tak mohou zp ůsobit nesoulad mezi vnitrostátními 
režimy zdan ění, z čehož může plynout dvojí zdan ění nebo diskriminace. Komise má v úmyslu 
předložit v roce 2010 sd ělení za účelem řešení této problematiky. 
4.6. Přidaná hodnota EU 
Upřednostňovaná varianta by vytvo řila pro EU d ůležitou přidanou hodnotu. Má potenciál 
k tomu, aby posílila d ůvěru ve vnit řní trh a usnadnila mobilitu ob čanů Evropské unie. 
Problémy, které řeší, částečně způsobil vnit řní trh. Pokud nebudou vy řešeny, důvěra ve 
vnitřní trh EU a prostor svobody, bezpe čnosti a práva bez vnit řních hranic by mohla být 
narušena. P řeshraniční dědictví jsou pro ob čany nákladn ější a časově náročnější než dědictví 
v rámci jednoho státu. Up řednostňovaná varianta by usnadnila život moderních a mobilních 
občanů EU. 
5. Kontrola a hodnocení 
Komise bude pravideln ě hodnotit a p ředkládat zprávy za ú čelem kontroly ú činného provád ění 
nařízení, jakož i úsp ěšnosti doporu čení o zřízení vzájemn ě propojených evidencí záv ětí a 
organizaci informa čních kampaní. Externí studie obsahuje mnoho užite čných návrh ů 
týkajících se možných nástroj ů pro kontrolu a hodnocení a konkrétních ukazatel ů, které 
Komise zohlední. 
                                                 
6 Pro více informací viz p říloha 4.