(4)Provádění reforem a investic obsažených v plánech pro oživení a odolnost povede k vyplácení finančních prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost a účinně přispěje k dosažení politických priorit eurozóny, včetně doporučení Rady týkajících se hospodářské politiky eurozóny. Bude se to týkat mimo jiné posílení vnitrostátních institucionálních rámců, podpory kvalitních veřejných investic, opatření politiky na podporu sociální soudržnosti a spravedlivé zelené a digitální transformace. Mělo by to pomoci zajistit udržitelné oživení podporující začlenění, zachovat potenciál růstu a posílit odolnost. To je v souladu s roční analýzou udržitelného růstu a čtyřmi rozměry konkurenceschopné udržitelnosti, kterými jsou environmentální udržitelnost, produktivita, spravedlnost a makroekonomická stabilita.

(3)V roce 2021 se evropská strategie obnovy zaměřila na zavedení nástroje NextGenerationEU a jeho největší součásti, Nástroje pro oživení a odolnost, do praxe. Do poloviny listopadu 2021 schválila Rada plány pro oživení a odolnost 22 členských států, včetně osmnácti zemí eurozóny, po jejich kladném posouzení ze strany Komise. V příštích letech bude mít provádění reforem a investic v rámci Nástroje pro oživení a odolnost velký pozitivní dopad na fungování ekonomik eurozóny. V závislosti na klíči použitém k přidělování jeho prostředků podpoří nástroj v členských státech eurozóny hospodářskou a sociální konvergenci. Nástroj také posílil důvěru a přispívá k zachování růstu a makrofinanční stability, zajistí tudíž vyváženost kombinace politik a doplní opatření Evropské centrální banky (ECB). Kromě podpory oživení usiluje Nástroj pro oživení a odolnost o strukturální transformaci ekonomik členských států, zejména za účelem dosažení zelené a digitální transformace. Uskutečnění soudržných investic a reforem v rámci Nástroje pro oživení a odolnost spolu s využitím fondů soudržnosti má zlepšit odolnost eurozóny vůči budoucím šokům a trvale zvýšit potenciální produkt, podpořit zaměstnanost a reagovat na výzvy v sociální oblasti. Emise dluhopisů denominovaných v eurech ze strany Unie za účelem financování Nástroje pro oživení a odolnost navíc zvýší hloubku a likviditu evropských kapitálových trhů a pomůže posílit euro jako mezinárodní měnu.

(2)V průběhu roku narazil silný růst domácí poptávky na omezení na straně nabídky, včetně nedostatku vstupních materiálů a narušení logistiky. Stále větším problémem se v některých odvětvích a členských státech stává nedostatek pracovníků a požadovaných dovedností. Po řadě let, kdy byla inflace na velmi nízké úrovni, se od počátku roku 2021 míra inflace v eurozóně zvyšuje, zejména v důsledku prudce stoupajících cen energií a zpomalení dodávek, což by měl být přechodný jev související s procesem přizpůsobování po skončení opatření k omezení volného pohybu osob. V září 2021 dosáhla inflace v eurozóně desetiletého maxima ve výši 3,4 %.

(1)Po velmi hluboké recesi v roce 2020 zažívá hospodářství eurozóny solidní a rychlé oživení. Růst HDP ve druhém čtvrtletí roku 2021 překonal očekávání a podle hospodářské prognózy z podzimu 2021 se má HDP eurozóny v roce 2021 zvýšit o 5,0 %. V posledním čtvrtletí roku 2021 by mělo hospodářství eurozóny dosáhnout úrovně HDP z doby před krizí. V sedmi zemích eurozóny se výše HDP dostala na předkrizovou úroveň již ve 2. čtvrtletí roku 2021. V roce 2022 se očekává roční růst HDP v eurozóně o 4,3 %. Hlavní hnací silou růstu HDP je domácí poptávka ve spojení s uvolňováním omezení v návaznosti na zavádění očkování, s postupným zlepšováním na trzích práce, čerpáním dodatečných úspor nashromážděných v době omezení volného pohybu osob a silným růstem investic díky příznivým podmínkám financování a politické podpoře ze strany Nástroje Evropské unie na podporu oživení (NextGenerationEU). V souladu s doporučením přijaly členské státy eurozóny jednotlivě a společně v rámci Euroskupiny opatření s cílem zajistit politickou orientaci, která podporuje oživení po krizi COVID-19. Do budoucna zůstává nejistota a rizika vysoká, i ohledně vývoje pandemie, a to jak v rámci EU, tak mimo ni.

(6)Opatření měnové politiky ECB mají zajistit hladké fungování různých segmentů finančního trhu, nenarušit transmisní kanály měnové politiky a v konečném důsledku zajistit střednědobou cenovou stabilitu. V červenci 2021 zveřejnila ECB svou novou strategii měnové politiky. Nová strategie stanoví symetrický inflační cíl ve střednědobém horizontu ve výši 2 %. Rada guvernérů rovněž potvrdila, že hlavním nástrojem měnové politiky ECB je i nadále soubor jejích úrokových sazeb. V říjnu 2021 zahájila ECB dvouletou fázi prověřování možnosti zavedení digitálního eura. Vytvoření digitálního eura by vyžadovalo zásah unijního normotvůrce na základě článku 133 Smlouvy o fungování EU. Emise takovéto digitální měny centrální banky by mohla mimo jiné zajistit plynulé poskytování veřejných prostředků v digitální podobě, napomoci digitalizaci evropského hospodářství a aktivně podpořit inovace v oblasti malých plateb. Navíc by přispěla k posílení mezinárodní úlohy eura a otevřené strategické autonomie Evropy.

(7)Dne 19. října 2021 obnovila Evropská komise debatu o přezkumu správy ekonomických záležitostí za účelem dosažení široké shody ohledně způsobu zvýšení účinnosti a transparentnosti rámce, odstranění makroekonomických nerovnováh a řešení fiskálních problémů způsobem podporujícím transformaci a růst s přihlédnutím k poznatkům získaným v souvislosti s krizí COVID-19.

(8)Schodek veřejných financí v celé eurozóně má v roce 2021 podle projekcí dosáhnout 7,1 % HDP, v roce 2022 se však má snížit na 3,9 %. Orientace fiskální politiky eurozóny vyplývající z vnitrostátních rozpočtů a rozpočtu EU bude podle projekcí v roce 2021 a 2022 i nadále podpůrná (1¾ %, resp. 1 % HDP). V roce 2022 přispějí k podpůrnému nastavení fiskální politiky veřejné investice financované jednotlivými členskými státy i EU. Od listopadu 2021 začne být podle osmnácti plánů pro oživení a odolnost zemí eurozóny, které Rada doposud schválila, těmto členským státům poskytována rozsáhlá finanční podpora, která do roku 2026 dosáhne až 262 miliard EUR ve formě příspěvků a 139 miliard EUR v podobě půjček. Koordinace vnitrostátních fiskálních politik při plném dodržování Paktu o stabilitě a růstu má zásadní význam pro účinnou reakci na otřes způsobený pandemií COVID-19, pro udržitelné oživení a pro řádné fungování hospodářské a měnové unie (HMU). Ačkoli v roce 2022 zůstane aktivována obecná úniková doložka, v roce 2023 má podle očekávání dojít k její deaktivaci. S pokračujícím hospodářským oživením se fiskální politika přesouvá od dočasných mimořádných opatření k cíleným opatřením na podporu oživení. Zvýšení míry veřejného zadlužení (z 85,5 % HDP v roce 2019 na 100 % HDP v roce 2021) odráží kombinované účinky nižšího produktu a nezbytné politické reakce na rozsáhlý otřes způsobený pandemií COVID-19. V některých členských státech eurozóny však byla míra zadlužení vysoká již před tímto otřesem, a proto bude ve velké části eurozóny cílem politiky postupné, trvalé a prorůstové snižování dluhu.

(9)V této souvislosti se jako obzvláště důležité jeví zlepšení skladby veřejných financí včetně podpory investic, zvýšení kvality rozpočtových opatření a zajištění fiskální udržitelnosti v dlouhodobějším horizontu, mimo jiné s ohledem na změnu klimatu a zelenou a digitální transformaci. Fiskální prostor pro další veřejné investice může vytvořit ekologické sestavování rozpočtu, přezkumy výdajů, náležité fungování systémů řízení veřejných investic a účinné rámce pro zadávání veřejných zakázek. Po krizi COVID-19 budou hrát ještě zásadnější roli reformy k zajištění efektivnější a spravedlivější politiky v oblasti příjmů. Dosud existuje prostor pro zajištění toho, aby se daňové systémy v eurozóně staly více prorůstovými a více zohledňovaly životní prostředí, zejména snížením daňového zatížení práce, které je ve většině členských států eurozóny vysoké. Opatření, která se zabývají agresivním daňovým plánováním, daňovými úniky a vyhýbáním se daňovým povinnostem, mohou zvýšit efektivnost a spravedlnost daňových systémů a současně podpořit oživení a zvýšit příjmy. Globalizace má za následek, že je nutné upravit daňový rámec tak, aby odpovídal stále více digitalizovanému hospodářství. V inkluzivním rámci OECD / skupiny G20 pro řešení problému eroze základu daně a přesouvání zisku bylo dosaženo dohody o reformě globálního zdanění s cílem omezit škodlivou daňovou soutěž.

(10)Rychlá a důrazná politická reakce na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, včetně prostřednictvím nástroje NextGenerationEU, účinně zmínila dopady krize na domácnosti a podniky. Díky těmto koordinovaným opatřením se rozdíly prohloubily méně, než se původně očekávalo, a byly zmírněny dlouhodobé následky. Politická podpora, mimo jiné prostřednictvím režimů zkrácené pracovní doby a jiných opatření pro zachování pracovních míst, pomohla podnikům pokračovat v činnosti i během krize a omezila nárůst míry nezaměstnanosti a pokles disponibilního příjmu. Navzdory postupnému rušení podpůrných opatření byla míra platební neschopnosti v roce 2021 omezená, třebaže vzrostla. Postupné zlepšování vykazují rovněž trhy práce, kdy se zaměstnanost ve druhém čtvrtletí roku 2021 vrátila na úroveň 72,2 % v porovnání s nejvyšší hodnotou před krizí COVID-19 ve výši 72,9 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2019. Rychlejší zavádění digitálních technologií během krize by mohlo mít pozitivní dopad na produktivitu, pakliže zůstane zachováno. Krize COVID-19 však přesto měla významné územní, odvětvové a distribuční důsledky, což bude vyžadovat přerozdělení jak v rámci jednotlivých zemí a odvětví, tak i mezi nimi, a to se značnými náklady na transformaci pro pracovníky i podniky.

(11)Ačkoli nárůst počtu úpadků byl doposud omezený, pandemie pro mnoho podniků znamenala slabší rozvahy, což může omezit jejich schopnost financovat investiční projekty v blízké budoucnosti a ohrozit jejich schopnost splácet. S postupujícím oživením by měla být podpora postupně ukončována a měla by být cílenější. Menší využívání dluhových nástrojů by snížilo podmíněné závazky a pomohlo by zachovat investiční kapacity podniků. Dobře načasované zrušení politických podpůrných opatření znamená zajištění rovnováhy mezi podporou investic a zaměstnanosti a zamezením selhání životaschopných podniků na straně jedné a nebráněním řádnému odchodu nerentabilních podniků z trhu ve střednědobém horizontu na straně druhé. V tomto ohledu má zásadní význam zlepšení přístupu podniků k financování, posílení jejich rozvah a zvýšení kapacity a účinnosti insolvenčních rámců. Vnitrostátní insolvenční režimy se v eurozóně značně liší a pro usnadnění účinné správy a soudnictví budou zapotřebí opatření ke zvýšení kapacit. Lepší insolvenční rámce mohou přispět rovněž ke zdravějším rozvahám v bankovním sektoru, což bude mít pozitivní dopad na poskytování úvěrů. Směrnice o restrukturalizaci a insolvenci, která usiluje o zavedení minimálních standardů v členských státech, pokud jde o preventivní restrukturalizaci a oddlužení podnikatelů, má být ve vnitrostátních právních předpisech provedena do 17. července 2022. Pro poskytování alternativních zdrojů financování doplňujících bankovní úvěry podnikům je mimoto klíčová integrace kapitálových trhů v EU. Pokrok s ohledem na unii kapitálových trhů (UKT) může zlepšit přístup podniků v eurozóně k financování, mobilizovat dlouhodobé investice do ekologických, nových technologií a infrastruktury, podpořit kapitálové investice a odstranit přeshraniční překážky investování, mimo jiné harmonizací některých aspektů hmotného práva v oblasti insolvenčních řízení.

(12)Ačkoli se zaměstnanost rychle zlepšuje, na některá odvětví, určité kategorie pracovníků a regiony má krize a silné prosazování ekologizace ekonomiky trvalý dopad. Nová pracovní místa, která jsou vytvářena, se mohou lišit od pracovních míst, jež kvůli krizi zanikla. Nedostatky v dodavatelských řetězcích mohou zpomalit oživení zaměstnanosti v určitých odvětvích. Klíčovou úlohu při podpoře přizpůsobování se a zmírňování sociálních dopadů, zejména vzhledem k zelené a digitální transformaci, budou proto hrát politická opatření, která usnadňují přechod pracovníků mezi zaměstnáními a opětovné začlenění na trh práce. Komise předložila doporučení o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE), v němž jsou členské státy vyzvány k vypracování ucelených souborů politických opatření, která se zaměří na odstranění nedostatků v oblasti dovedností a pomohou jednotlivcům uspět při zelené a digitální transformaci. Tyto soubory opatření by se měly skládat ze tří složek: i) časově omezených a náležitě navržených pobídek k zaměstnávání a přechodům mezi zaměstnáními, včetně podpory podnikání; ii) příležitostí ke zvyšování kvalifikace a k rekvalifikaci podle potřeb trhu práce a iii) zvýšené podpory ze strany služeb zaměstnanosti. Bezprostředně po zdravotní a hospodářské krizi je pro soudržnost eurozóny i nadále důležitá sociální ochrana, aby byla zajištěna spravedlivá souběžná transformace. Vodítkem pro opatření v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální politiky na podporu hospodářské a sociální konvergence a lepších pracovních a životních podmínek v členských státech zůstává evropský pilíř sociálních práv. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, který byl přijat v březnu 2021, stanoví tři hlavní cíle EU týkající se i) zaměstnanosti, ii) vzdělávání dospělých a iii) snížení chudoby do roku 2030, k nimž přispějí níže doporučená politická opatření. Čelní představitelé EU tyto cíle uvítali na sociálním summitu v Portu dne 8. května 2021 a na zasedání Evropské rady ve dnech 24.–25. června 2021.

(13)S finanční a politickou podporou Nástroje pro oživení a odolnost navrhly členské státy ambiciózní reformní a investiční plány. K zajištění rychlého čerpání souvisejících finančních prostředků při současném zamezení duplicitám a překrývání s jinými nástroji EU bude nezbytné zvýšit kvalitu institucí, zejména posílením správní kapacity. Členské státy mohou zlepšit rámcové podmínky pro soukromé investice tím, že zlepší podnikatelské prostředí. Klíčem k zajištění hladkého fungování jednotného trhu bude zachování a posílení odolnosti dodavatelského řetězce na jednotném trhu, k čemuž přispěje zjišťování a řešení nedostatků a překážek v oblasti dodávek spolu s otevřenými trhy, sbližováním norem, větší diverzifikací, oběhovostí a účinným využíváním zdrojů. Nadále je relevantní též doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny ze dne 13. července 2021, které vyzývá k další integraci jednotného trhu zboží a služeb, včetně jednotného digitálního trhu, prostřednictvím odstranění zbytečných omezení, posílení dohledu nad trhem a zaručení dostatečných správních kapacit.

(14)V důsledku dřívějších reforem prokázal bankovní sektor v době výrazného hospodářského tlaku svou celkovou odolnost. Rozsáhlá politická podpora během nejhlubší fáze krize a solidní oživení zaznamenané v roce 2021 doposud zmírňovaly obavy o oslabení podnikových rozvah. Přesto mohou banky v eurozóně vykázat určité zhoršení kvality aktiv. K udržení jejich schopnosti financovat hospodářské oživení je důležité včasné sledování rizik, aktivní spolupráce s dlužníky a aktivní řízení úvěrů se selháním.

(15)Stabilizující faktory během krize COVID-19 na globální úrovni představovaly ekonomická velikost a integrace eurozóny, jakož i opatření zavedená v reakci na krizi. Vzhledem k propojenosti ekonomik budou muset členské státy eurozóny v nadcházejících letech uskutečnit schválené investice a reformy, aby z krize vzešly silnější, a současně dále prohloubit institucionální uspořádání eurozóny, aby se zvýšila její odolnost vůči budoucím šokům a aby byla silnější na mezinárodní scéně. Hospodářský a finanční vývoj ve vyspělých a rozvíjejících se tržních ekonomikách má pro eurozónu přímé důsledky, a to prostřednictvím řady kanálů, včetně politiky v oblasti zdraví a očkování, měnové politiky, finančních toků, globálních hodnotových řetězců a obchodu. Omezení v rámci globálních dodavatelských řetězců, která se objevila v návaznosti na oživení, dále dokládají rostoucí hospodářskou provázanost v celosvětovém měřítku. Přebytek běžného účtu eurozóny se mezitím dále postupně snižoval a zaznamenal úroveň blížící se hodnotě, která vyplývá ze základních ekonomických veličin. Posílení mezinárodní úlohy eura, jež bylo v posledních letech obecně stálé, mimo jiné prostřednictvím vývoje digitálního eura, by mohlo zvýšit hospodářskou a finanční autonomii eurozóny a Unie a zlepšit celkovou finanční stabilitu.

(16)Stále je nezbytné prohloubit hospodářskou a měnovou unii. Bankovní unie a unie kapitálových trhů představují projekty, jež se vzájemně posilují a napomáhají růstu, chrání finanční stabilitu a podporují skutečnou hospodářskou a měnovou unii. Odstranění zbývajících nedostatků by dále zvýšilo stabilitu a odolnost eurozóny, pomohlo by ekonomikám eurozóny prosperovat a posílilo by mezinárodní roli eura. Zásadní význam má tedy i nadále dokončení bankovní unie spolu s včasnou ratifikací pozměňující dohody ke smlouvě o ESM a dokončení unie kapitálových trhů. To podpoří také zelenou a digitální transformaci, jež vyžadují významné investice. Na eurosummitu, který se konal dne 25. června 2021, byl zopakován závazek k dokončení bankovní unie a Euroskupina (v inkluzivním formátu) byla vyzvána, aby neprodleně a na konsensuálním základě schválila odstupňovaný a časově vymezený pracovní plán týkající se všech nevyřešených prvků. Eurosummit požadoval rovněž rychlé provedení akčního plánu pro unii kapitálových trhů v souladu s prioritami stanovenými v závěrech Rady ze dne 3. prosince 2020. Relevantní je nadále také doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkající se hospodářské politiky eurozóny, které vyzývá k dokončení hospodářské a měnové unie a posílení mezinárodní úlohy eura.

DOPORUČUJE členským státům eurozóny učinit v období 2022–2023 samostatně, mimo jiné provedením plánů pro oživení a odolnost, i společně v rámci Euroskupiny následující:

1.Nadále využívat a koordinovat vnitrostátní fiskální politiky v členských státech k účinné podpoře udržitelného oživení podporujícího začlenění. V roce 2022 zachovat v celé eurozóně mírně podpůrnou orientaci fiskální politiky s přihlédnutím k vnitrostátním rozpočtům a financování poskytnutému z Nástroje pro oživení a odolnost. Postupně přesměrovat fiskální opatření k investicím, které napomáhají udržitelnému oživení podporujícímu začlenění, v souladu se zelenou a digitální transformací, přičemž je obzvláštní pozornost věnována kvalitě rozpočtových opatření. Zachovat flexibilitu fiskální politiky, aby bylo možné reagovat v případě, že se znovu objeví riziko pandemie. Diferencovat fiskální politiky s ohledem na stav oživení, fiskální udržitelnost a potřebu snižovat hospodářské, sociální a územní rozdíly. Jakmile to hospodářské podmínky dovolí, provádět fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice.

2.Prosazovat politiky, které se zabývají agresivním daňovým plánováním, daňovými úniky a vyhýbáním se daňovým povinnostem, s cílem zajistit spravedlivé a účinné daňové systémy. Usilovat o omezení škodlivé daňové soutěže mimo jiné zavedením globálního konsensuálního řešení pro problémy v daňové oblasti vyplývající z digitalizace a globalizace hospodářství. Snížit daňové zatížení práce a prosazovat přechod od zdanění práce směrem k daním, které mají méně rušivý dopad. Přejít na trzích práce od mimořádných opatření k opatřením na podporu oživení, a to zajištěním účinných aktivních politik na trhu práce, které: i) podporují přechod mezi zaměstnáními, zejména směrem k zelené a digitální ekonomice, ii) kombinují opatření k odstranění nedostatků v oblasti dovedností, posilují prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, poskytují cílené pobídky k zaměstnávání a iii) zvyšují kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti k řešení nesouladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce. Posílit systémy inkluzivního kvalitního vzdělávání a odborné přípravy. Prosazovat začleňování zranitelných skupin na trhu práce, zejména mladých lidí a žen, zajistit odpovídající pracovní podmínky a řešit segmentaci trhu práce, rozvíjet a v případě potřeby upravit systémy sociální ochrany k řešení problémů, které se vyskytnou po krizi COVID-19. Zajistit účinné zapojení sociálních partnerů do tvorby politik, posílit sociální dialog a kolektivní vyjednávání. Zajistit sdílení a sbližování osvědčených postupů na trhu práce a v oblasti sociálních politik, které zvyšují hospodářskou a sociální odolnost.

3.Sledovat účinnost souborů opatření na podporu podniků, zaměřit se na cílenější podporu k zajištění platební schopnosti životaschopných podniků, které se během pandemie dostaly do obtížné situace, a více využívat nástroje kapitálového typu. Přijmout opatření ke zvýšení kapacity insolvenčních rámců, aby bylo možné účinně a včas řešit úpadky a restrukturalizace dluhu, maximalizovat zachování hodnoty a prosazovat efektivní alokaci kapitálu a přeshraniční investice. Dosáhnout pokroku při prohlubování unie kapitálových trhů, mimo jiné rychlým schválením legislativních návrhů Komise na podporu financování hospodářství a ke zvýšení investičních příležitostí pro podniky a jednotlivce, a odstranit přeshraniční překážky pro investice na jednotném trhu.

4.Nadále posilovat vnitrostátní institucionální rámce a provádět reformy k odstranění překážek pro investice a přerozdělení kapitálu a zajistit účelné a včasné využití finančních prostředků Unie. Snížit administrativní zátěž podniků a zlepšit podnikatelské prostředí. Posílit účinnost a digitalizaci veřejné správy. Zlepšit správu veřejných financí, mimo jiné prostřednictvím ekologického sestavování rozpočtu a účinných rámců pro řízení veřejných investic, a využívat přezkumy výdajů ke zlepšení skladby veřejných financí, zejména kvality veřejných investic, investic do lidí a dovedností, a k lepšímu zaměření veřejných výdajů na potřeby v oblasti oživení a odolnosti.

5.Zajistit makrofinanční stabilitu a zachovat úvěrové kanály v ekonomice, dále se zabývat úvěry se selháním, mimo jiné prostřednictvím sledování kvality aktiv, včasné a aktivní spolupráce s dlužníky v tísni (zejména životaschopnými) a dalšího rozvoje sekundárních trhů pro úvěry se selháním. Nadále usilovat o dokončení bankovní unie pomocí odstupňovaného a časově vymezeného pracovního plánu a o posílení mezinárodní úlohy eura. Nadále podporovat zkoumání možného zavedení digitálního eura.

V Bruselu dne