Shrnutí V současné době probíhá nebo se připravuje řada důležitých reforem českého soudnictví, včetně reformy státního zastupitelství, výběrového řízení pro jmenování soudců a kárného řízení pro soudce a státní zástupce. Tyto reformy by mohly přispět ke zvýšení transparentnosti a omezení vlivu výkonné moci na jmenování, povyšování a odvolávání soudců a státních zástupců. Některé dílčí aspekty navrhovaných reforem, zejména pokud jde o vedoucí státní zástupce, vyvolaly určité obavy. Co se týče kvality systému soudnictví, účinné zavedení elektronické spisové služby by přispělo k digitalizaci a přístupnosti soudů. Navrhované zvýšení soudních poplatků vyvolalo otázky ohledně dopadu takového opatření na přístup ke spravedlnosti u nejzranitelnějších skupin. Právní a institucionální rámec pro boj proti korupci je obecně zaveden. Existuje řada iniciativ zaměřených na zvyšování transparentnosti a odpovědnosti, mezi než patří zejména zavedení registru smluv a nový zákon o obsazování vedoucích pozic ve státních podnicích. Několik důležitých legislativních opatření však na schválení teprve čeká. Jedná se například o návrhy zákona o lobbování a zákona o ochraně oznamovatelů či o návrh zákona o prodloužení mandátu Nejvyššího kontrolního úřadu. Na vnitrostátní i evropské úrovni probíhají vyšetřování a audity možného střetu zájmů a využívání finančních prostředků EU. Existují obavy, že případy korupce na vysoké úrovni nejsou dostatečně stíhány. Byly zjištěny určité mezery v rámcích pro prověřování bezúhonnosti členů Parlamentu. Listina základních práv a základních svobod, která je součástí českého ústavního pořádku, ve svém článku 17 zaručuje svobodu projevu a právo na informace a výslovně zakazuje cenzuru. Mediální sektor je stále vystaven rizikům, která souvisejí s ovlivňováním redakčního obsahu ze strany majitelů sdělovacích prostředků a s nedostatkem jasně stanovených pravidel, která by regulovala transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků. Zdá se, že Rada pro rozhlasové a televizní vysílání účinně plní své úkoly, i když je patrná rostoucí polarizace, k níž vedla nedávná rozhodnutí týkající se mediálního pokrytí některých politicky citlivých otázek. Systém brzd a protivah je v České republice dobře zaveden. V rámci přijímání právních předpisů je běžnou praxí posuzování dopadů a konzultování zúčastněných stran a existuje stálá snaha o další zvyšování transparentnosti zákonodárného procesu. Některé organizace občanské společnosti nicméně i tak požadovaly systematičtější zapojení zúčastněných stran z řad občanské společnosti do zákonodárného procesu. I když v České republice existuje velmi živá a různorodá občanská společnost, tlak na určité typy nevládních organizací roste, zejména v oblasti migrace. Existuje veřejný ochránce práv, neexistuje však dosud národní instituce pro podporu a ochranu lidských práv (NHRI). Svou činnost vyvíjejí iniciativy zaměřené na pořádání pravidelných debat o tématech týkajících se právního státu, zejména v Senátu.





I.Systém soudnictví

České soudnictví se skládá z osmdesáti šesti okresních soudů, osmi krajských soudů, dvou vrchních soudů, Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu . Ústředním orgánem státu odpovědným za správu soudů je Ministerstvo spravedlnosti. Ministerstvo spravedlnosti vykonává státní správu vrchních, krajských a okresních soudů v rozsahu stanoveném zákonem, a to buď přímo , nebo prostřednictvím předsedů těchto soudů. Některé úkony ústřední státní správy vykonávají předsedové dvou nejvyšších soudů. Tyto různé orgány přihlížejí ke stanoviskům příslušných soudních rad, které jsou zřízeny při Nejvyšším soudu, Nejvyšším správním soudu, vrchních soudech, krajských soudech a větších okresních soudech. Soudce jmenuje prezident republiky z kandidátů, které vybírají předsedové krajských soudů a které předkládá ministr spravedlnosti. Státní zastupitelství je součástí výkonné moci. Státní zástupce jmenuje na návrh nejvyššího státního zástupce ministr spravedlnosti na dobu časově neomezenou. Nejvyššího státního zástupce jmenuje a odvolává vláda na návrh ministra spravedlnosti . Advokátní komora je zřízena zákonem a je nezávislá. Vykonává veřejnou správu v oblasti právnického povolání a zajišťuje samosprávu v této oblasti. Samosprávná pravomoc advokátní komory je v oblastech stanovených zákonem omezena pravomocí ministra spravedlnosti .

Nezávislost

V Parlamentu se projednává reforma výběrového řízení pro jmenování soudců. Cílem této reformy je zvýšit transparentnost a odpovědnost při výběru řadových soudců i předsedů soudů. Proces výběru kandidátů na funkci soudce v současné době zákon neupravuje. V praxi kandidáty navrhují předsedové krajských soudů, kteří předají jejich seznam Ministerstvu spravedlnosti. Po dalším uvážení předloží Ministerstvo spravedlnosti konečný seznam kandidátů prezidentu republiky, který soudce formálně jmenuje. Kandidáty na předsedy vrchních a krajských soudů navrhuje ministr spravedlnosti . Pokud prezident republiky odmítne kandidáta jmenovat, je povinen uvést důvody. Rozhodnutí prezidenta o jmenování soudců podléhají soudnímu přezkumu u správních soudů . Cílem navržených novel je vytvořit transparentnější a jednotnější systém přípravy a vybírání nových soudců a předsedů soudů na základě jasně stanovených, objektivních a jednotných kritérií . Reforma rovněž stanoví složení výběrových komisí pro obsazování funkce předsedy vrchních, krajských a okresních soudů. Tato komise by měla být pětičlenná, přičemž dva její členové by zastupovali moc výkonnou a tři členové moc soudní, a podmínky členství ve výběrových komisích pověřených posuzováním kandidátů jsou dále výslovně stanoveny s ohledem na předmětnou funkci . Záměrem tohoto návrhu je dosáhnout toho, aby komise doporučující konečný seznam kandidátů na jmenování byly z větší části tvořeny osobami působícími v oblasti soudnictví, což je v souladu s doporučeními Rady Evropy .

Vnímání nezávislosti soudnictví v široké veřejnosti a mezi společnostmi je průměrné. Nezávislost soudů vnímá jako „spíše nebo velmi dobrou“ 56 % široké veřejnosti a 44 % společností. Celkově se tato čísla v posledních letech zvyšují .

Parlament se v současné době zabývá návrhem reformy kárného řízení ve věcech soudců, státních zástupců a soudních exekutorů . Jejím deklarovaným cílem je na jedné straně posílit záruky zákonnosti řízení zavedením odvolacího systému a na straně druhé zvýšit efektivitu řízení. Za současného režimu se nelze odvolat proti rozhodnutí kárného soudu, kterým je zvláštní senát Nejvyššího správního soudu . Reforma by zavedla dvoustupňový systém kárného řízení, v němž by vrchní soudy působily jako soudy prvního stupně a Nejvyšší soud a Nejvyšší správní soud jako soudy odvolací. Taková reforma by mohla přispět k posílení nezávislosti soudnictví, což je v souladu s doporučeními Rady Evropy .

Ministryně spravedlnosti předložila návrh reformy státního zastupitelství. Reforma představená v červnu 2019 změní režim jmenování a odvolávání státních zástupců. V současné době jmenuje nejvyššího státního zástupce vláda na návrh ministra spravedlnosti a na dobu časově neomezenou. Zákon zároveň stanoví, že nejvyššího státního zástupce může vláda na návrh ministra spravedlnosti bez uvedení důvodu odvolat. Co se týče ostatních státních zástupců, zákon stanoví, který orgán je jmenuje, ale neupravuje výběrové řízení ani požadavky, které musí kandidát na tuto funkci splnit. Reforma navržená ministryní spravedlnosti stanoví, že výše postavení státní zástupci, včetně nejvyššího státního zástupce, mohou být odvoláni pouze rozhodnutím vydaným v kárném řízení. Předepisuje také, že vedoucí státní zástupci budou jmenováni na sedm let, a stanoví požadavky na kandidáty na funkci státního zástupce a postup jejich výběru. Kandidáty by měla vybírat pětičlenná komise, jejíž tři členové by měli být jmenováni Ministerstvem spravedlnosti (jeden z nich musí být soudcem), jeden nejvyšším státním zástupcem a jeden vedoucím státním zástupcem, který odpovídá za podání návrhu na jmenování vedoucího státního zástupce. Novela rovněž předpokládá, že funkční období současného nejvyššího státního zástupce skončí v roce 2023 a funkční období dvou vrchních státních zástupců v roce 2024. V průběhu konzultací vyjádřilo několik zúčastněných stran obavy, že některé z navrhovaných změn umožní, aby si výkonná moc i nadále zachovala velký vliv na výběr nejvyššího státního zástupce a dalších vedoucích státních zástupců, zejména prostřednictvím jmenování členů komise pověřené výběrem kandidátů na funkci státních zástupců. Zainteresované strany navíc kritizovaly skutečnost, že zatímco novela stanoví sedmileté funkční období pro vedoucí státní zástupce, funkční období současného nejvyššího státního zástupce a dvou vrchních státních zástupců by skončilo již v letech 2023, respektive 2024, což je odůvodněno tím, že jsou ve funkci delší dobu, než jakou stanoví reforma . Návrh reformy stále čeká na schválení vládou a zákonodárný proces v parlamentu má být teprve zahájen.

Kvalita

Vláda navrhla novelu zákona o soudních poplatcích, která se nyní projednává v Parlamentu . Návrh novely zákona o soudních poplatcích, který byl předložen v únoru 2020, přináší obecné zvýšení některých soudních poplatků, které mají odpovídat současné životní úrovni, jež se od poslední novelizace tohoto zákona v roce 2011 zvýšila . Návrh současně předpokládá zvýšení sazby některých soudních poplatků v zájmu obezřetnějšího vedení soudních sporů a využívání alternativních řešení sporů, jako jsou různé způsoby dosažení smírného urovnání sporu prostřednictvím mediace . V současné době jsou soudní poplatky v případě občanskoprávních a spotřebitelských sporů poměrně nízké, v případě obchodněprávních sporů naopak relativně vysoké . V průběhu konzultace a veřejné debaty několik zúčastněných stran vyjádřilo obavy ohledně dopadu reformy na přístup ke spravedlnosti, zejména u příslušníků nejzranitelnějších skupin obyvatelstva . Aby byly rozptýleny tyto obavy, v návrhu je obsaženo ustanovení, podle něhož se osvobození od soudních poplatků již nebude považovat za výjimečné. Účastník soudního řízení, který prokáže, že jeho finanční situace je obtížná, by mohl být od soudních poplatků osvobozen.

Advokátní komora zavedla systém rozšířené právní pomoci. Advokátní komora zavedla v roce 2018 systém rozšířené bezplatné právní pomoci , kdy právní poradenství poskytuje advokát za velmi nízký poplatek nebo zdarma . Tento program je spolufinancován státem.

V oblasti digitalizace soudnictví existuje prostor pro zlepšení. I když je možné podat žalobu digitálně , mít přístup k soudním spisům online zatím není možné a rozsudky jsou přístupné online pouze částečně . Pandemie onemocnění COVID-19 potřebu zavedení digitální soudní spisové služby ještě zvýraznila. Ačkoli Ministerstvo spravedlnosti proces zavádění elektronické dokumentace již zahájilo, projekt je stále ještě ve své počáteční fázi . Elektronické dokumentace lze zatím využívat pouze v řízeních, která se týkají platebních rozkazů .

V roce 2019 byla schválena reforma insolvenčního řízení. Tato novela rozšířila okruh případů, kdy soud může prohlásit dlužníka za osvobozeného od dluhů. Novelu si vyžádaly vysoké počty osob nacházejících se v tzv. „dluhové pasti“ a negativní dopady této situace na společnost i jednotlivce . Podle nejnovějších statistik (únor 2020) dosahuje počet dlužníků v exekučním řízení prováděném soudními exekutory téměř 800 000, což představuje přibližně 8 % populace , přičemž v řadě případů je výše dluhu neúměrně vysoká oproti původní pohledávce. Podle informací z roku 2019 nebylo 90 % dlužníků schopno své dluhy někdy v budoucnu splatit a potenciálně se potýkalo s existenčními problémy . Takové situace mohou mít negativní dopad na různá základní práva . Cílem reformy je poskytnout více dlužníkům příležitost, aby byli v insolvenčním řízení prohlášeni za bezdlužné. Zda tato novela splní svůj účel, ukáže teprve budoucnost.

Účinnost