Souhrnný přehled

Posouzení dopadů návrhu směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)

A. Potřeba opatření

Proč? Jaký problém se řeší?

Směrnice Solventnost II, která se uplatňuje od roku 2016, zavedla harmonizovaný, spolehlivý a odolný obezřetnostní rámec pro pojišťovny v EU. Na podporu srovnatelnosti, transparentnosti a konkurenceschopnosti se zakládá na rizikovém profilu každé jednotlivé pojišťovny. Hodnocení dospělo k závěru, že celkově rámec směrnice Solventnost II funguje účinně, ale některé prvky je třeba zlepšit: 1.směrnice Solventnost II stále zahrnuje faktory odrazující od dlouhodobých investic do vlastního kapitálu a nezachycuje rizika týkající se dlouhodobější udržitelnosti; 2.směrnice Solventnost II náležitě neodráží prostředí nízkých úrokových sazeb a může způsobit nepřiměřeně vysokou volatilitu ukazatelů kapitálové přiměřenosti; 3.směrnice Solventnost II se může ukázat jako příliš složitá pro malé a méně rizikové pojistitele; 4.nedávné úpadky pojistitelů působících přeshraničně poukázaly na nedostatky v dohledu a potvrdily, že pojistníci nejsou v celé EU v případě úpadku pojistitele důsledně chráněni; 5.nástroje dohledu pro předcházení systémovým rizikům se mohou ukázat jako nedostatečné.

Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?

S ohledem na výše uvedené problémy má přezkum směrnice Solventnost II za cíl učinit další pokrok k dosažení původních cílů Komise pro směrnici Solventnost II, a to: 1.zvýšit příspěvky pojistitelů k dlouhodobému a udržitelnému financování ekonomiky; 2.zachovat mezinárodní konkurenceschopnost pojistitelů z EU a zlepšit jejich efektivitu; 3.posílit ochranu pojistníků; 4.přispět k finanční stabilitě.

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?

Přezkumem budou pozměněny stávající právní předpisy EU a zavedeny nové prvky, zejména pokud jde o environmentální rizika, řešení krizí, makroobezřetnostní nástroje a případně systémy záruk v pojišťovnictví. Tyto změny jsou odůvodněny přeshraniční povahou pojišťovací činnosti. Pro pojistitele je efektivnější podléhat jedinému souboru pravidel než různým vnitrostátním rámcům. Stejně tak mohou pouze opatření na úrovni EU zajistit, aby bylo všem spotřebitelům poskytnuto rovné zacházení.

B. Řešení

Jaké legislativní a nelegislativní možnosti byly zvažovány? Je některá možnost upřednostňována? Proč?

Základní scénář pro všechny problémy je „nepodnikat nic“. Pokud jde o dlouhodobé a zelené investice, upřednostňovanými možnostmi je usnadnit dlouhodobé investice do vlastního kapitálu uvolněním kritérií způsobilosti pro preferenční zacházení s takovými investicemi a zpřísnit požadavky na řízení rizik v případě rizik v oblasti klimatu a udržitelnosti. Další zvažované možnosti zahrnují obecné snížení kapitálových požadavků u všech kapitálových investic a/nebo snížení kapitálových požadavků u zelených investic. Pokud jde o citlivost vůči riziku a volatilitu, první možností bylo odstranění všech technických nedostatků. Upřednostňovanou možností je však odstranit tyto nedostatky a zároveň zajistit, aby kumulativní dopad všech změn zůstal z hlediska kapitálových požadavků mírný. Pokud jde o proporcionalitu, jedním z přístupů je řídit se doporučením orgánu EIOPA; jeho součástí je velmi výrazné zvýšení prahových hodnot pro vyloučení z působnosti směrnice Solventnost II a určení pojistitelů s „nízkým rizikovým profilem“, na něž by se vztahovala automatická opatření v oblasti proporcionality. Upřednostňovaným přístupem je provést méně výrazné zvýšení prahových hodnot pro vyloučení, ale jít dál než orgán EIOPA, pokud jde o posílení proporcionality v rámci směrnice Solventnost II, včetně zveřejňování informací. Pokud jde o kvalitu dohledu a ochranu pojistníků, zvolenou možností je kumulativně zlepšit kvalitu přeshraničního dohledu a zavést minimální harmonizační pravidla s cílem zajistit, aby byli pojistníci přiměřeně chráněni v případech (blížícího se) úpadku pojišťoven. Co se týče finanční stability, orgán EIOPA a Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) navrhují zavést rozsáhlý makroobezřetnostní rámec podobný tomu, který existuje v bankovním sektoru, ale upřednostňovanou možností je provést cílené změny, jež mají zajistit, aby orgány dohledu měly dostatečné nástroje k předcházení rizik pro finanční stabilitu v souladu s mezinárodními standardy. Tato kombinace upřednostňovaných možností je nákladově nejefektivnější a je v souladu s hlavními cíli směrnice Solventnost II (ochrana pojistníků, finanční stabilita) a se stávajícími politickými prioritami (unie kapitálových trhů, Zelená dohoda pro Evropu).

Kdo podporuje kterou možnost?

Podpora zúčastněných stran se v jednotlivých otázkách liší. Z navrhovaných možností by většina zúčastněných stran podpořila navrhovaný postup v oblasti dlouhodobého a zeleného financování a citlivosti vůči riziku a volatility. Pokud jde o proporcionalitu, pojistníci by podpořili upřednostňovanou možnost. Pojistitelé, kteří by měli prospěch z opatření v oblasti proporcionality, by obecně podpořili navrhovaný přístup, ačkoli by šli nad rámec tohoto přístupu, pokud jde o rozsah vyloučení pojistitelů z působnosti směrnice Solventnost II. Spotřebitelé / nevládní organizace by podpořili upřednostňovanou možnost v oblasti kvality dohledu a ochrany pojistníků a vysoce oceňují potřebu zachovat finanční stabilitu. Pojistitelé by dali přednost omezeným změnám v těchto dvou oblastech.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?

Očekává se, že kombinace upřednostňovaných možností: –podpoří schopnost pojistitelů financovat podniky, –podnítí pojistitele, aby lépe zohledňovali rizika týkající se udržitelnosti, –podpoří zohledňování dlouhodobé perspektivy v činnosti pojistitelů lepším zmírňováním dopadu volatility trhu, –posílí ochranu pojistníků I.lepším začleněním prostředí s nízkými výnosy; II.posílením koordinace a jednotnosti dohledu; III.zavedením minimálních harmonizačních pravidel ke zmírnění dopadu (blížícího se) úpadku pojišťoven, –pomůže zachovat finanční stabilitu. Tato iniciativa by v závislosti na tržních podmínkách vedla ke zvýšení kapitálu nad rámec kapitálových požadavků až o 30 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že změny, které by snížily ukazatele kapitálové přiměřenosti pojistitelů, by byly zaváděny postupně v průběhu několika let, v krátkodobém horizontu by tato iniciativa vedla k uvolnění kapitálu ve výši až 90 miliard EUR, který by pojistitelé mohli využít na podporu hospodářského oživení.

Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?

Některé jednotlivé změny, zejména v souvislosti s úrokovými sazbami, by samy o sobě snížily kapitálové zdroje pojistitelů. Jak je však uvedeno výše, kumulativním účinkem všech změn by bylo zvýšení kapitálu pojistitelů nad rámec kapitálových požadavků. Náklady na zavedení systémů záruk v pojišťovnictví by činily přibližně 21 miliard EUR a byly by částečně přeneseny na pojistníky prostřednictvím vyššího pojistného. Přezkum by vedl k mírné zátěži spojené s prováděním a administrativní zátěži.

Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?

V důsledku přezkumu by se mohlo upustit od povinného uplatňování směrnice Solventnost II až u 186 pojistitelů. Kromě toho by nejméně 249 pojistitelů, kteří by zůstali v oblasti působnosti směrnice Solventnost II, mělo prospěch z jednodušších a přiměřenějších pravidel, která by vedla ke snížení jejich nákladů na dodržování předpisů. Přezkum by navíc usnadnil kapitálové financování malých a středních podniků ze strany pojistitelů.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

Ne.

Očekávají se jiné významné dopady?

Ne.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?