ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2011 (Tallinn a Turku) /* COM/2013/013 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Následné hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2011 (Tallinn a Turku) 1. Úvod Tato zpráva se předkládá v souladu s článkem 12 rozhodnutí č. 1622/2006/ES[1] ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019, v němž je uvedeno, že „Komise každoročně zajišťuje vnější a nezávislé hodnocení výsledků projektu „Evropské hlavní město kultury“, jenž proběhl v uplynulém roce, v souladu s cíli a kritérii akce stanovenými v tomto rozhodnutí. Zprávu o tomto hodnocení předkládá Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů do konce roku následujícího po roce, ve kterém se konal projekt „Evropské hlavní město kultury“.“ Tato zpráva předkládá stanovisko Komise k hlavním závěrům a doporučením externího hodnocení projektu „Evropská hlavní města kultury“ pro rok 2011, které je k dispozici na této adrese: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm Externí hodnocení se nejprve individuálně zabývalo dvěma Evropskými hlavními městy kultury (dále též „EHMK“) Tallinnem a Turku. Pak byla porovnána jednotlivá zjištění a učiněny závěry platné pro obě města a pro projekt EHMK. 2. Souvislosti akce 2.1. Akce EU na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ Prvotní projekt „Evropské město kultury“ byl zahájen na mezivládní úrovni v roce 1985[2]. Na základě této zkušenosti zavedlo rozhodnutí č. 1419/1999/ES akci Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019[3]. Členské státy byly seřazeny chronologicky podle roku, v němž měly nárok projekt pořádat. Země, které dostaly příležitost v daném roce projekt pořádat, měly předložit navržená města a své žádosti včetně kulturních programů pro daný rok evropské porotě, která doporučila jejich jmenování Komisi. EHMK pak formálně jmenovala Rada ministrů. Dne 1. ledna 2007 bylo rozhodnutí č. 1419/1999/ES nahrazeno rozhodnutím č. 1622/2006/ES, které upřesnilo cíle a zavedlo dvoufázovou vnitrostátní soutěž a monitorování procesu v souvislosti s výběrem EHMK pro rok 2013 a další roky. Toto nové rozhodnutí zavedlo monitorovací schůzky v období po jmenování, po jejichž ukončení porota doporučí udělit „hlavním městům“ cenu na počest Meliny Mercouriové za předpokladu, že jmenovaná města splní kritéria stanovená v rozhodnutí č. 1622/2006/ES a provedou doporučení poroty a monitorovacího výboru. Finanční podpora EU se poskytuje z programu EU s názvem Kultura. Na období 2007–2013 je z tohoto programu každoročně k dispozici částka nejvýše 1,5 milionu EUR na jedno Evropské hlavní město kultury. Všechna jmenovaná města od roku 2010 prošla fází monitorování, jak je stanoveno v rozhodnutí č. 1622/2006/ES. 2.2. Evropská hlavní města kultury pro rok 2011 V roce 2011 měly nárok pořádat Evropské hlavní město kultury Estonsko a Finsko, a sice na základě rozhodnutí z roku 2006, s přechodnými ustanoveními podle článku 14 uvedeného rozhodnutí, jež se použijí na jejich výběr a jmenování. Rozhodnutí z roku 2006 kromě toho výslovně stanoví, že pro EHMK za roky 2010, 2011 a 2012 se použije rozhodnutí z roku 1999, pokud jde o kritéria týkající se kulturních programů, pokud se města nerozhodnou vycházet pro své programy z kritérií stanovených v rozhodnutí z roku 2006. Projekt Evropské hlavní město kultury pro roky 2011 a 2012 bude však spolufinancován a monitorován podle nových postupů stanovených v rozhodnutí z roku 2006. Rozhodnutí z roku 2006 zavedlo zejména nový mechanismus financování EU pro projekt EHMK ve formě „ceny Meliny Mercouriové“, která se jmenovaným městům uděluje před začátkem daného roku na základě zpráv předložených monitorovacím výborem. Tato cena byla poprvé udělena městům jmenovaným pro rok 2010 a poté pro rok 2011. Proces výběru proběhl v roce 2007. Ve Finsku se konala soutěž, jíž se kromě Turku zúčastnila města Jyväslylä, Lahti, Mänttä, Oulu, Rovaniemi a Tampere. V Estonsku proběhla tato soutěž ve dvou kolech. Do prvního kola, které se konalo v roce 2005, se přihlásila města Haapsalu, Pärnu, Rakvere, Tallinn a Tartu. Města Tallinn a Tartu byla pozvána do druhého kola, v němž nakonec uspěl Tallinn. Vlády Finska a Estonska navrhly města Turku a Tallinn evropské porotě. Porota poté vydala zprávu, ve které doporučila, aby finské Turku a estonský Tallinn byly schváleny pro titul EHMK na rok 2011, a rovněž poskytla doporučení, která jim měla pomoci dosáhnout navržených cílů. V roce 2007 Rada ministrů na základě doporučení Komise doporučeným městům tento titul formálně udělila. 3. Externí hodnocení 3.1. Podmínky hodnocení Komise pověřila společnost ECORYS UK Ltd., aby provedla externí hodnocení[4] projektu EHMK za rok 2011. Toto hodnocení mělo posoudit význam, účinnost, efektivitu a pravděpodobnou udržitelnost a odkaz těchto EHMK ve vztahu k cílům akce a k cílům, které si stanovila sama EHMK ve svých žádostech a ve fázi provádění. V rámci tohoto hodnocení se také posuzoval význam, účinnost, efektivita a udržitelnost projektu EHMK jako celku. 3.2. Metodika Nejprve byla obě tato města hodnocena zvlášť a pro každé z nich byly přijaty závěry. Hodnocení bylo založeno na analýze sekundárních údajů a na shromažďování a analýze primárních údajů. Analýza sekundárních údajů zahrnovala zkoumání informací v původních žádostech pro EHMK, studie a zprávy zadané EHMK, programy akcí, propagační materiály a internetové stránky a statistické a kvantitativní údaje poskytnuté EHMK. Shromažďování primárních údajů bylo založeno především na kvalitativních rozhovorech, rozhovorech s řídícími týmy a hlavními zúčastněnými stranami za každé město, které proběhly během dvou inspekcí, a na telefonických rozhovorech. Kromě toho se měly projekty EHMK podílet na průzkumu prostřednictvím dotazníku online. Při srovnávacím přezkumu a metahodnocení bylo přihlédnuto k závěrům vyplývajícím z EHMK Tallinn a Turku, byly porovnány přístupy a uváženy rozdíly mezi nimi a byla ověřena kvalita výzkumu. Závěry a doporučení týkající se provádění projektu EHMK jako celku byly založeny na posouzení obou těchto EHMK pro rok 2011. 3.3. Zjištění hodnotitele 3.3.1. Význam akce Podle hodnocení mělo provádění této akce význam z hlediska článku 167 Smlouvy o fungování Evropské unie. Kritéria výběru uvedená v rozhodnutích č. 1419/1999/ES a č. 1622/2006/ES zaručila, že kulturní programy držitelů titulu byly relevantní z hlediska obsahu článku 167, přestože tato kritéria dávají každému EHMK volnost interpretovat cíle Smlouvy vlastním jedinečným způsobem. Hodnocení dospělo k závěru, že projekt EHMK má nadále význam pro cíle EU a že doplňuje jiné iniciativy EU v oblasti kultury, mládeže, občanství, vzdělávání a odborné přípravy a regionálního rozvoje. Preambule rozhodnutí z roku 1999 poprvé zavedla výslovný odkaz na kulturní a turistický rozvoj a na potřebu mobilizovat velké skupiny obyvatelstva. Význam těchto odkazů byl poté ještě posílen tím, že do rozhodnutí z roku 2006 byla zařazena výslovná programová kritéria „podněcování občanů k účasti“ a „dlouhodobý rozvoj“. Mnohá EHMK zašla ještě dále a stanovila jednoznačné sociální a ekonomické cíle nebo cíle v oblasti cestovního ruchu. Rostoucí význam těchto cílů byl provázen debatou o rovnováze mezi tím, zda kulturu podporovat kvůli její vnitřní hodnotě, nebo jako prostředek k dosažení konkrétní, vyčíslitelné návratnosti investic. 3.3.2. Význam EHMK pro rok 2011 Hodnocení posuzovalo motivaci měst k získání titulu EHMK a relevanci jejich cílů ve vztahu k cílům akce a k článku 167. Rovněž se podrobně zabývalo procesem přeměny motivace EHMK pro rok 2011 do souboru cílů a také proměnou těchto cílů v přípravné fázi. Uvedená dvě EHMK se ztotožnila s cíli akce a přizpůsobila je svému vlastnímu specifickému kontextu a prioritám. Obě města naplánovala různorodé kulturní programy a související činnosti (komunikace, dobrovolnictví atd.), které mají význam pro cíle EU „rozvíjení kulturních činností“, „propagace evropského rozměru kultury a propagace tohoto rozměru prostřednictvím kultury“ a „podpora sociálního a hospodářského rozvoje prostřednictvím kultury“. 3.3.3. Účinnost řízení Hodnocení se zabývalo účinností řízení EHMK, včetně organizačních modelů, procesů výběru a provádění kulturních činností a akcí, komunikačních a propagačních činností a způsobů získávání finančních prostředků. Podobně jako hodnocení projektů EHMK pro roky 2007 až 2010 zdůrazňuje hodnocení projektu EHMK pro rok 2011 fakt, že pro provádění kulturního programu je zásadní (i když někdy problematické) zřídit vhodnou organizační strukturu a vytvořit tým s příslušnými dovednostmi. K tomu je zapotřebí širšího souboru dovedností, a tudíž odlišné struktury než v případě týmu, který připravoval původní žádost. Je rovněž nezbytné vyvážit umělecké a politické zájmy a zajistit, aby stávající zúčastněné strany jakožto spolupracující partneři přijaly případné nové mechanismy provádění. Zpravidla se doporučuje vytvořit novou a nezávislou strukturu, která bude přizpůsobena danému politickému a kulturnímu kontextu města. EHMK pro rok 2011 názorně předvedla různorodé přístupy k této problematice. V Turku byla nadace zřízená konkrétně pro provádění projektu EHMK nejprve kritizována za nedostatek transparentnosti při výběru projektů a za nedostatečnou komunikaci se zúčastněnými stranami, sdělovacími prostředky a veřejností. To se před začátkem uvedeného roku změnilo a ukázalo se, že jedním z klíčových faktorů úspěchu Turku v roce 2011 byla stabilní struktura řízení a řídicí opatření, která měla podporu od hlavních politických činitelů. Rovněž v Tallinnu byla v roce 2011 zřízena nová nadace, ale mechanismus řízení se potýkal s problémy, zejména v podobě snížených rozpočtů, což vedlo k omezení kulturního programu. 3.3.4. Účinnost mechanismů projektu EHMK Hodnocení zvážilo účinnost procesů výběru, monitorování a financování prováděných Evropskou komisí a konstatuje, že stávající opatření v oblasti monitorování vykazují ve srovnání s předchozími lety významné zlepšení. Nezaručují však, že všechna města splní všechny své závazky přijaté v žádosti a během první a druhé fáze monitorování, a tedy rovněž v souvislosti s cenou Meliny Mercouriové, která se uděluje na základě zpráv monitorovacích výborů. Kromě toho se v hodnocení uvádí, že otevřená výběrová řízení pořádaná na vnitrostátní úrovni v obou členských státech vzbudila ve městech o projekt EHMK velký zájem. Členské státy si mohly určit vlastní kritéria. Na základě poznatků o EHMK pro rok 2011 uvádějí hodnotitelé, že na celostátní a místní úrovni je řízení a správa EHMK často problematická a že politické tlaky jsou i nadále velmi významné. Do určité míry se s tím z důvodu povahy a rozsahu EHMK počítá. Závěrem lze říci, že v případě většiny měst je nutné vytvořit nezávislou agenturu pro pořádání a zajistit, aby politické vlivy neměly nepatřičný účinek na uměleckou nezávislost a na hladké provádění činností. Výše finančních prostředků potřebných pro dosažení očekávaných výsledků je v jednotlivých městech výrazně odlišná. Přestože města přijímají ve svých žádostech implicitní závazky, pokud jde o financování, bylo v Tallinnu financování ve srovnání s původní žádostí značně omezeno a v menší míře tomu tak bylo i v Turku. V hodnocení je uveden závěr, že na evropské úrovni je projekt EHMK ve srovnání s jinými nástroji politik a mechanismy EU i nadále velice rentabilní. Ovšem podíl ceny Meliny Mercouriové, a tím i její význam se v rámci celkového rozpočtu na program EHMK mezi těmito dvěma městy značně lišil. V Turku měla tato cena převážně symbolický význam, zatímco v Tallinnu představovala více než 10 % celkového financování. V žádném z těchto měst nebyly přínosy této ceny nijak zvlášť zviditelněny pro kulturní subjekty a cílové skupiny. 3.3.5. Účinnost při rozvoji kulturních činností Hodnocení se domnívá, že oběma EHMK pro rok 2011 se podařilo realizovat kulturní programy, které byly rozsáhlejší, inovativnější a měly významnější mezinárodní rozměr (např. pokud jde o témata, umělce/interprety a cílové skupiny) než obvyklá kulturní nabídka. Vyzkoušely nová témata, poukázaly na bohatství, rozmanitost a jedinečnost kulturní nabídky každého města a pro akce využily nových nebo neobvyklých míst konání. Tallinn ve své žádosti navrhl kulturní program, který měl být skutečně nový a měl doplňovat stávající kulturní nabídku města, s důrazem na větší účast, zahrnutí zavedených institucí i nezávislých subjektů a využití veřejných a průmyslových prostor pro konání kulturních akcí. Kulturní program byl sice v důsledku snížení rozpočtu mnohem omezenější, než se původně navrhovalo, ale přesto lze říci, že projekt EHMK byl účinný, pokud jde o původní cíle. Pokud jde o rozsah, zahrnoval program 251 projektů a více než 7 000 jednotlivých akcí. Přilákal dva miliony osob, tedy přibližně dvakrát tolik, než se očekávalo. 73 % pořadatelů projektů se domnívalo, že projekt EHMK byl úspěšný, pokud jde o účast návštěvníků a cílových skupin. Pokud jde o zpracování uměleckých témat, místa konání a metody provedení, předvedl Tallinn v roce 2011, že se toho ve městě dá uspořádat mnohem více, než se nabízelo dříve. V případě Turku posílil titul EHMK pro rok 2011 jeho status jako kulturního města a zvýšil účast jeho obyvatel na kulturních aktivitách. Kulturní program obsahoval 165 projektů, které byly vybrány zejména na základě otevřené výzvy k předkládání návrhů, která byla vyhlášena v roce 2008, a celkem 8 000 jednotlivých akcí. Zapojilo se více než 20 000 umělců, přispěvatelů a producentů a dostavily se více než 2 miliony návštěvníků. Tyto projekty umožnily vznik nových kontaktů a sítí a zlepšily jejich provozní kapacitu v oblasti kultury. Těsnější spolupráce mezi hlavními zúčastněnými stranami byla označena za nejdůležitější přínos pro odvětví kultury v Turku. Kulturní program Turku v roce 2011 byl dobře vyvážený, pokud jde o velké události i místní iniciativy a projekty zahrnující spolupráci mezi jednotlivými odvětvími. 3.3.6. Účinnost při propagaci evropského rozměru kultury a při propagaci tohoto rozměru prostřednictvím kultury Rozhodnutí z roku 1999 neobsahuje žádnou výslovnou definici „evropského rozměru“, ale spatřuje ho v podstatě v kulturní spolupráci, která mimo jiné klade důraz na kulturní směry a styly společné Evropanům a inspirované nebo podstatně rozvinuté daným městem a podporuje projekty, kterých se účastní kulturní představitelé z jiných měst členských států a které vedou k trvalé kulturní spolupráci a podpoře jejich mobility v rámci EU. Kritérium „evropský rozměr“ stanovené v rozhodnutí z roku 2006 poskytuje městům prostor pro vlastní interpretaci. Příklady poskytuje průvodce pro kandidátská města, který je od roku 2007 k dispozici online. V rámci hodnocení se dospělo k závěru, že evropský rozměr se v žádosti Tallinnu o EHMK týkal především obnovení evropského významu kultury v tomto městě v souvislosti s (v té době) nedávným přistoupením Estonska k EU. Pokud se témata týkala evropského rozměru, jednalo se zejména spíše o různé mezinárodní festivaly nebo o jednotlivé projekty, které všechny musely mít tento rozměr v určité formě, a nikoli o program jako celek. V případě Turku se v hodnocení uvádí, že evropský rozměr se projevil zejména v silném zaměření na oblast Baltského moře. Kromě toho vzrostla v průběhu uvedeného roku díky asi 50 % projektů spolupráce s mezinárodními partnery v oblasti jejich činností. Důležitým prvek bylo rovněž zviditelnění Turku mimo Finsko. Programy Tallinnu i Turku měly sice velmi silné lokální rysy, ale obsahovaly společná témata, která lze v zásadě považovat za evropská. Například kulturní program obou měst zdůraznil jejich společnou historii spojenou s Ruskem a Baltským mořem a také multikulturní povahu jejich společnosti. Zkušenosti z roku 2011 tedy ukazují, že titul EHMK poskytuje příležitost, jak taková místní témata smysluplným způsobem zprostředkovat evropské veřejnosti. Evropský rozměr kulturních programů obou EHMK se většinou týkal podpory mezinárodní kulturní spolupráce a pomoci kulturním odvětvím těchto měst zviditelnit se na mezinárodní scéně. V obou městech se objevila evropská témata, týkala se však spíše konkrétních projektů a neprostupovala celým kulturním programem. 3.3.7. Účinnost při dosahování výsledků v sociální a ekonomické oblasti a v oblasti městského rozvoje a cestovního ruchu Tallinn i Turku usilovaly o rozvoj umění a kultury jako prostředku k dosažení hospodářské a sociální obnovy bývalých průmyslových oblastí. V případě Tallinnu hodnocení uvádí, že projekt EHMK významně přispěl k hospodářskému a urbanistickému rozvoji města, ačkoliv nesplnil původní vizi v celém rozsahu. Žádost Tallinnu obsahovala ambiciózní cíle, jako podpořit rozvoj jeho tvůrčí ekonomiky, posílit kulturní infrastrukturu města a učinit z něj přitažlivější destinaci pro turisty. Tyto cíle zůstaly zachovány, ale byly nově interpretovány a zaměřeny na otevření města moři. Původní žádost kladla důraz na obecně vymezené cíle hospodářského a sociálního rozvoje, revidovaný přístup byl zaměřen konkrétněji a byl lépe sladěn s prioritami města. Pokud jde o rozvoj tvůrčí ekonomiky Tallinnu, bylo prokázáno, že kulturní subjekty mají nyní lepší pozici pro činnosti v mezinárodním měřítku a ve větším rozsahu. Mají lepší mezinárodní kontakty a dochází k větší spolupráci v různých odvětvích a uměleckých oborech. Hodnotitelé uvádějí, že zvýšení této kapacity nabývá ještě většího významu vzhledem k tomu, že Estonsko nemá žádnou dlouhou tradici rozmanitého, nezávislého a multidisciplinárního kulturního odvětví ani mnoho zavedených soukromých a obchodních subjektů v kulturních a tvůrčích odvětvích. Pokud jde o podporu sociálního rozvoje prostřednictvím kultury, týkaly se cíle Tallinnu pro rok 2011 spíše širší účasti na kultuře než sociálního rozvoje jako takového. Do projektu EHMK se zapojilo široké spektrum občanů jakožto publikum, tvůrci, interpreti a – díky rozsáhlému dobrovolnickému programu – i jako dobrovolníci. Pro Turku měl titul EHMK důležitý ekonomický význam. Turku School of Economics odhaduje, že projekt EHMK přispěl ke zvýšení zaměstnanosti o 3 300 osob/rok a že celková produkce vzrostla o 260 milionů eur. Velkou měrou k tomu přispěl cestovní ruch. V případě Turku byl hlavním cílem rozvoj tvůrčích odvětví a v hodnocení se uvádí, že projekt EHMK pomohl zavést toto téma do politického programu. Turku bylo v roce 2011 prvním Evropským hlavním městem kultury, které ve svém kulturním programu kladlo zvláštní důraz na propojení mezi kulturou, přístupem ke kultuře a dobrými životními podmínkami. Rovněž usilovalo o zajištění toho, aby se kulturní akce odehrávaly nejen v centru města, ale také ve všech jeho částech. Zhruba 1 500 akcí a činností bylo zaměřeno na školky, školy, nemocnice, domovy pro starší osoby a věznice. Mnoho uměleckých děl na veřejných prostranstvích bylo určeno pro příležitostné kolemjdoucí. Účast na kulturních akcích a činnostech v roce 2011 ve srovnání s předchozími roky vzrostla. Kulturní odvětví v Turku poprvé využilo koordinovaného dobrovolnického programu zaměřeného na širokou škálu činností po celém městě. Města Tallinn i Turku silně podporovala aktivní účast občanů a zaměřila se na osoby, které obvykle mají tendenci podílet se na kulturních aktivitách méně. V Tallinnu byla zvýšená pozornost věnována zapojení ruské komunity. V Turku byly materiály přeloženy do švédštiny, aby se mohla zúčastnit i švédsky hovořící komunita. Nicméně zkušenosti z obou EHMK poukazují na skutečnost, že na rozdíl od prostředků ke zvýšení počtu osob v publiku je ke zvýšení jejich účasti jako autorů nebo interpretů zapotřebí velmi rozdílných (obvykle intenzivnějších) přístupů. 3.3.8. Udržitelnost Cílem projektu EHMK je „být udržitelný a tvořit nedílnou součást dlouhodobého sociálního a kulturního rozvoje daného města“[5]. V obou EHMK existují doklady o nových kulturních činnostech, které budou pokračovat i po skončení roku, pro který byl titul udělen, a o nově zrekonstruovaných kulturních zařízeních. Pokud jde o trvalé kapacity pro kulturu, mají díky projektu EHMK větší zkušenosti a více odborných znalostí a v jejich odvětvích kultury došlo rovněž k lepšímu propojení subjektů a k posílení spolupráce. Tallinn připravil na konci uvedeného roku plán pro udržitelnost různých kulturních činností. Ve městě se konala řada nových nebo rozšířených akcí, z nichž mnohé budou pokračovat i v roce 2012 a v dalších letech. 82 % subjektů, které reagovaly na průzkum, uvedlo, že některé nebo všechny jejich činnosti budou pokračovat, zatímco dalších 8 % uvedlo, že (i když jejich projekt v rámci EHMK pokračovat nebude) byly inspirovány k organizaci nových činností v roce 2012. V Turku byly zahájeny práce na strategii udržitelnosti v polovině roku 2011. Těsnější spolupráce mezi kulturními subjekty a dalšími zúčastněnými stranami byla zmíněna jako významný dopad projektu EHMK. Činnosti v rámci některých projektů budou v roce 2012 prováděny ve větší míře než v roce 2011. Nadace Turku 2011 bude financovat některé činnosti až do roku 2013 a bude poskytovat podporu pro určité sítě a sdružení, a tím přispěje k provádění strategie udržitelnosti. Jak již bylo uvedeno v předchozích hodnoceních, díky EHMK vznikají nové činnosti, spolupráce a nová kulturní zařízení, jejichž vliv se bude projevovat i po skončení uvedeného roku. Tak je tomu v případě obou měst, jež byla držiteli tohoto titulu v roce 2011. Vytvoření (nebo pokračování činnosti) speciální agentury je jedním ze způsobů, kterými lze tento pozitivní odkaz zajistit. Evropská hlavní města kultury pro rok 2011 jasně prokázala potenciál pro zlepšování řízení kultury v obou městech a pro větší přínos odvětví kultury k dalšímu rozvoji města. Je třeba počkat, zda bude možné tohoto potenciálu využít, což bude opět záviset na rozhodnutích hlavních zúčastněných stran. 4. Hlavní doporučení externího hodnocení a závěry Komise Komise souhlasí s obecnými doporučeními předloženými hodnotiteli, která jsou založena na poznatcích o EHMK pro rok 2011, ale týkají se provádění projektu EHMK jako celku. Tato doporučení potvrzují, že projekt EHMK je i nadále vysoce ceněný, vytváří rozsáhlé kulturní programy a má dalekosáhlé dopady. Získání titulu Evropského hlavního města kultury spolu s finančním příspěvkem EU má značný pákový efekt a činí tuto iniciativu nákladově efektivní a účinnou. Komise souhlasí s celkovým posouzením hodnotitele a přijímá doporučení, která jsou formulována ve výše uvedeném oddíle. Tato doporučení jsou z velké části v souladu s nedávným návrhem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení akce Unie na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2020 až 2033[6], který vypracovala Komise. Práce na tomto novém návrhu vycházela ze široké škály podnětů. Mezi ně patřily závěry konference k 25. výročí EHMK, která se konala v březnu 2010, nezávislá hodnocení minulých „hlavních měst“, nezávislá hodnocení stávajících postupů pro výběr a monitorování, konzultace přes internet, konzultace při setkání s veřejností a vlastní zkušenosti GŘ EAC s koordinací této iniciativy od roku 1999. Cílem tohoto návrhu je využít silných stránek stávajícího režimu, který celkově funguje dobře, a zároveň se poučit ze získaných zkušeností a provést určitá zlepšení s cílem maximalizovat potenciální výhody plynoucí z titulu i z účasti na soutěži pro všechna kandidátská města a jejich občany. Nový návrh zachovává hlavní prvky a obecnou strukturu současného režimu, ale navrhuje řadu zlepšení. Zejména doporučuje pokračovat v udělování titulu na základě rotačního systému mezi členskými státy. Kromě toho návrh reaguje na tato doporučení uvedená v předchozích hodnoceních: – zavedení obecné cíle týkajícího se přínosu kultury k dlouhodobému rozvoji měst, – zavedení jasnějšího a ucelenějšího souboru kritérií pro výběr, včetně kritérií souvisejících s řízením a financováním, – zpřísnění podmínek pro udělení ceny Meliny Mercouriové: má být vyplacena na základě pokroku měst, pokud jde o plnění jejich závazků a používání loga EU v jejich komunikačních materiálech, a vyplacení této ceny má být odloženo až na rok platnosti jmenování, – povinnost pro města provádět některé výzkumné úkoly, aby mohla lépe vyhodnocovat dosahování svých cílů. Je vhodné poznamenat, že tento návrh Komise rovněž zohledňuje doporučení uvedená v hodnocení roku 2010, která se týkají možného otevření této akce pro kandidátské a potenciální kandidátské země, povinnosti pro kandidátská města spočívající v tom, že musí mít v době podání žádosti zavedenou strategii pro kulturní rozvoj ve městě, a toho, aby se zaměření této akce i nadále soustředilo na města. V neposlední řadě v souladu s dalším doporučením hodnocení roku 2011 uspořádala Komise dne 15. října 2012 výměnu osvědčených postupů mezi minulými, současnými a budoucími Evropskými hlavními městy kultury, která byla zaměřena zejména na budoucí kandidátská města. Komise bude usilovat o podporu těchto pozitivních výměn i nadále. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2007 až 2019 (Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1). [2] Projekt „Evropské hlavní město kultury“ vznikl s cílem přispět ke sbližování evropských občanů. Viz usnesení ministrů odpovědných za záležitosti kultury ohledně každoroční organizace „Evropského města kultury“ ze dne 13.6.1985. [3] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES ze dne 25. května 1999 o zavedení akce Společenství na podporu projektu „Evropské hlavní město kultury“ pro roky 2005 až 2019 (Úř. věst. L 166, 1.7.1999, s. 1). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 649/2005/ES (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 20). [4] Následné hodnocení Evropských hlavních měst kultury pro rok 2011, závěrečná zpráva pro Evropskou komisi, http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2012/ecocreport_en.pdf, vypracovaná na základě rámcové smlouvy o poskytování služeb č. EAC/50/2009 o hodnocení, službách souvisejících s hodnocením a podpoře pro posouzení dopadů. [5] Rozhodnutí č. 1622/2006/ES. [6] COM(2012) 407 final.