CS Úřední věstník Evropské unie C 110/35

Zveřejnění žádosti podle čl. 17 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin

(2018/C 110/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle čl. 17 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (1)

HLAVNÍ SPECIFIKACE TECHNICKÉ DOKUMENTACE

„ABSINTHE DE PONTARLIER“

EU No: PGI-FR-01870–16.4.2014

1. Název

„ABSINTHE DE PONTARLIER“

2. Kategorie lihoviny

„Absinthe de Pontarlier“ patří do kategorie „Ostatní lihoviny“ přílohy III nařízení (ES) č. 110/2008.

3. Popis lihoviny včetně fyzikálních, chemických a/nebo organoleptických vlastností produktu

„Absinthe de Pontarlier“ je čirá lihovina světle žlutozelené barvy, bez usazenin. Přidáním vody při konzumaci získává opálový odstín připomínající slonovinu a v lihovině se vytváří zákal, který ji činí neprůhlednou.

Vyznačuje se aromaty připomínajícími pelyněk pravý (Artemisia absinthium L.). Tato aromata převládají nad aromaty ostatních rostlin používaných při výrobě nápoje „Absinthe de Pontarlier“.

Pokud výrobek dozrává několik měsíců ve dřevě, nabývá trochu tmavší a zlatavou barvu, anýzová chuť se vytrácí ve prospěch chuti pelyňku a výrobek se zjemňuje.

Při prodeji spotřebiteli obsahuje lihovina nejméně 20 miligramů thujonu na litr lihoviny. Obsah alkoholu v objemových procentech je 45 % nebo více.

4. Vymezení příslušné zeměpisné oblasti

Pěstování a sušení pelyňku pravého, macerace rostlin, destilace macerátu, příprava lihoviny a plnění do lahví se provádějí v následujících obcích departementu Doubs. Arçon, Bannans, Bonnevaux, Boujailles, Bouverans, Bulle, Chaffois, Chapelle d’Huin, La Cluse-et-Mijoux, Courvières, Dommartin, Dompierre-les-Tilleuls, Doubs, Frasne, Granges-Narboz, Houtaud, Pontarlier, La Rivière-Drugeon, Sainte-Colombe, Vuillecin.

5. Popis metody získání lihoviny

5.1 Pěstování pelyňku pravého

Není povoleno používání hnojiv nebo herbicidů.

5.2 Sušení pelyňku pravého

Sušení probíhá přirozeně bez proudu vzduchu nebo mechanického větrání. Rostliny musí být chráněny před přímým slunečním zářením.

5.3 Macerace

Jednotlivé rostliny a semena použitá k destilaci lihoviny se macerují v ethylalkoholu zemědělského původu a ve vodě.

Jednotlivé rostliny používané k barvení lihoviny se macerují v alkoholovém nosiči.

Používání výtažků z rostlin (včetně přírodních) je zakázáno.

Směs pro maceraci určená na destilaci musí povinně obsahovat pelyněk pravý (Artemisia absinthium L.) a semena anýzu (Pimpinella anisum).

V barvicím nálevu se povinně používá pelyněk pontický (Artemisia pontica) a yzop (Hyssopus officinalis).

Meduňka (Melissa officinalis), fenykl (Foeniculum vulgare) a máta (Mentha spp.) jsou povoleny v celkovém množství nejvýše 5 kilogramů na hektolitr čistého alkoholu v macerátu.

Další aromatické rostliny, kromě badyánu, který je výslovně zakázán, jsou povoleny v celkovém množství nejvýše 1 kilogram na hektolitr čistého alkoholu v macerátu.

5.4 Destilace

Destilace pelyňku pravého a anýzu je povinná.

Destilační zařízení jsou povinně měděná. Jejich maximální jednotková kapacita je 3 000 litrů.

Destilace se může skládat z několika navazujících kroků.

5.5 Barvení

Barvení je povinné. Provádí se výhradně tak, že se do destilátu získaného podle bodu 5.4 přidají:

— barvicí rostliny nebo

— barvící nálev podle definice v bodě 5.3, jehož objem nepřekračuje 2 % obj. hotového produktu.

5.6 Výroba

Zvyšování obsahu alkoholu, zejména přidáním ethylalkoholu zemědělského původu, je po destilaci zakázáno.

Lihovina může být slazena na maximální hodnotu vyjádřenou jako 35 gramů invertního cukru na litr hotového výrobku.

Lihovina může zrát v dřevěných sudech. Zmínka o zrání se může uvést na etiketě, pouze pokud zrání ve dřevě trvá nejméně 6 měsíců, a to v dubových nádobách s maximální jednotkovou kapacitou 600 litrů. Výše uvedená definice je minimální doba bez přerušení, s výjimkou úkonů nezbytných k výrobě produktů.

Snížení obsahu alkoholu, případně zrání a plnění do lahví se provádějí ve stejné jednotce jako destilace, aby se umožnila kontrola prostřednictvím posíleného testování analytických a organoleptických vlastností výrobků a jejich souladu s touto specifikací.

6. Údaje potvrzující souvislost se zeměpisným prostředím nebo zeměpisným původem

6.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

6.1.1 Přírodní faktory

Tato oblast se vyznačuje jednotnými pedologickými, klimatickými a morfologickými vlastnostmi: jde o planinu s lehkými a mělkými půdami, jejichž hloubka nepřesahuje 30–40 cm. Půda je zde velmi zásaditá, s vápenato-jílovitou texturou, s velkým množstvím vápencových kamínků a malými zásobami vody.

Nadmořská výška 750–900 metrů poskytuje poměrně mírné letní teploty, přičemž průměrná roční teplota se pohybuje na úrovni 7–8 °C. Srážky, které se pohybují od 1 400 do 1 600 milimetrů za rok, jsou mírně zvýrazněny blízkostí okolního reliéfu.

V regionu Pontarlier jsou tedy pro pěstování pelyňku velice vhodné podmínky.

6.1.2 Lidské faktory: know-how s dvousetletou tradicí

O přítomnosti elixíru Absinthe v 18. století v oblasti Pontarlier svědčí velký počet dokumentů, v nichž jsou vymezeny zejména léčivé účinky.

Major DUBIED převedl svou výrobu z Val-de-Travers z druhé strany švýcarské hranice do oblasti Pontarlier 14. února 1805. Od té doby počet lihovarů v městě Pontarlier a jeho okolí neustále vzrůstal společně s růstem spotřeby absintu. Na začátku 20. století se tam nacházelo 25 lihovarů. V roce 1907 bylo v okrese v odvětví výroby absintu zaměstnáno více než 3 000 osob. V roce 1914 dosahovala denní produkce 66 000 litrů. Město Pontarlier bylo s téměř jednou třetinou domácí výroby hlavním městem absintu.

Od první poloviny 19. století se „Absinthe de Pontarlier“ vyvážel do celého světa (Afrika, Amerika, Čína, …). Na šíření nadšení pro absint se velmi aktivně podílely tehdejší umělecké kruhy v Paříži.

Spolu s úspěchem se objevily četné padělky, které zahltily trh. Jednalo se o nekvalitní absint, nedestilovaný, sériově vyráběný macerací rostlin v nerektifikovaném alkoholu nebo za použití esencí (trestí). Tyto nápoje obsahovaly četné škodlivé složky, které pocházely z alkoholu, jakož i z těžkých olejů obsažených v esencích. S cílem ochránit jméno absintu – ohroženého takovými výrobky – a využít pověsti absintu vyráběného ve městě Pontarlier se od roku 1905 dvacet pět palíren z oblasti snažilo označovat původ svých absintů systematickým uváděním nápisu „Pontarlier“ na každé etiketě.

V roce 1908 vypracoval státní zástupce Edmond COULEUR na žádost parlamentu zprávu nazvanou: „Au pays de l’absinthe (V zemi absintu)“ (vyd. Editions Société Anonyme d’ Imprimerie Montbéliardaise). V tomto dokumentu objasnil počátky výroby absintu a prokázal jedinečnou a trvalou historickou spojitost tohoto nápoje s oblastí Pontarlier.

Nesčetné etikety značek, které spojují „Absinthe“ a „Pontarlier“, jsou uvedeny zejména ve velmi četných dílech autorky Marie-Claude DELAHAYE („L’absinthe“, „L’absinthe, art et histoire“, „Promenades autour de l’Absinthe“ atd.) (Musée de l’ Absinthe, 95430 Auvers-sur-Oise), potvrzují již dlouho zavedenou pověst „Absinthe de Pontarlier“.

Až do konce 19. století se pelyněk z oblasti Haut-Doubs dodával do lihovarů v celé Francii.

Know-how a metody přetrvávaly během období zákazu absintu díky výrobě anýzových nápojů, pro které byly využity postupy a zařízení používané před rokem 1915 na výrobu absintu.

Na rozdíl od pastisu, který je směsí alkoholu a lékořice a výtažků z anýzu, je anýzový nápoj vyráběný v oblasti Pontarlier od roku 1921 destilovaný anis (získaný destilací neutrálního alkoholu za přítomnosti semen anýzu), který je vyráběn na bázi anýzu. Během tohoto období se na etiketách nejméně tří značek destilovaného anýzu z oblasti Pontarlier uváděl odkaz na původ z „Pontarlier“. Tento anýzový nápoj, běžně nazývaný „Pont“, se vyráběl v oblasti Pontarlier ve stejných prostorách, za použití stejného zařízení a stejným způsobem jako absint vyráběný před rokem 1915. Recept se pouze musel upravit tak, že se odstranil pelyněk a rostliny barvicí nazeleno, neboť podle právních předpisů z roku 1921 bylo nařízeno, aby anýzové nápoje neobsahovaly pelyněk a nebyly zelené. Tento destilovaný anis se v oblasti Pontarlier stále vyrábí.

V oblasti Pontarlier došlo od roku 1988, kdy byly lihoviny na bázi pelyňku opět povoleny, k obnovení pěstování této rostliny a výroby této lihoviny podle této nepřerušené tradice

Od roku 2002 se v městě Pontarlier každý rok během tzv. „Absinthiades“, velké kulturní akce věnované absintu, koná soutěž, jíž se účastní absinty z celého světa (anglické, švýcarské, německé, české, …), prodávané ve Francii. V letech 2002–2014 získal „Absinthe de Pontarlier“ 13 zlatých, 6 stříbrných a 6 bronzových medailí.

Od roku 2012 se absint účastní soutěže ve zvláštní kategorii na akci Concours Général Agricole de Paris. V letech 2012–2015 tam „Absinthe de Pontarlier“ získal 5 zlatých, 1 stříbrnou a 1 bronzovou medaili.

V roce 2009 byla vytvořena tzv. absintová cesta („Route de l’absinthe“), která spojuje Pontarlier ve Francii a Val-de-Travers ve Švýcarsku, a umožňuje tak poznat historickou kolébku absintu „Absinthe“.

6.2 Specifičnost produktu

„Absinthe de Pontarlier“ je čirá lihovina světle žlutozelené barvy, bez usazenin. Přidáním vody při konzumaci získává opálový odstín připomínající slonovinu a v lihovině se vytváří zákal, který ji činí neprůhlednou.

„Absinthe de Pontarlier“ se vyznačuje aromaty připomínajícími vůni, která se uvolňuje z pelyňku pravého při sklizni. Pro zachování těchto aromat obsahuje „Absinthe de Pontarlier“ nejméně 20 miligramů thujonu na litr.

Pokud výrobek dozrává několik měsíců ve dřevě, nabývá trochu tmavší a zlatavou barvu, anýzová chuť se vytrácí ve prospěch chuti pelyňku a výrobek se zjemňuje.

„Absinthe de Pontarlier“ se tradičně podává s rozpuštěným cukrem, čímž se odstraní jemně trpká příchuť, která mohla vzniknout destilací anýzu.

6.3 Příčinná souvislost mezi oblastí a produktem

Organoleptické vlastnosti „Absinthe de Pontarlier“ jsou založeny na:

— pelyňku pravém, vypěstovaném ve vymezené oblasti,

— postupu výroby, který palírny v oblasti Pontarlier dodržují již více než dvě století.

6.3.1 Pelyněk pravý

Pelyněk pravý má jemnější a koncentrovanější aroma v oblastech, kde jsou klima a půda méně příznivé pro jeho růst.

Oblast Haut-Doubs byla vždy známá pěstováním aromatických rostlin. Vliv kontinentálního podnebí a reliéfu, které jsou dostatečně výrazné, aby se projevily látky určené k aromatizaci, ale zároveň dostatečně slabé, aby umožnily optimální růst rostlin, se zde objevují v nevídané rovnováze. Pokud jde o pelyněk, v oblasti Haut-Doubs se, což je velmi neobvyklé, současně vyskytují tři hlavní faktory, které umožňují růst a zároveň dosažení chuťových vlastností rostliny: nadmořská výška, podnebí kontinentálního typu a malá hloubka půdy. Vzhledem k velmi dávnému využívání této rostliny v uvedené oblasti se lze domnívat, že se jedná o původní druh.

Pro pěstování je rovněž důležitý následující klimatický jev: neobvyklý úbytek srážek během července přesně odpovídá období sklizně pelyňku, která vyžaduje suché počasí.

Rostliny pelyňku pěstované a sušené ve vymezené oblasti popsanými metodami mají koncentraci esenciálních olejů, která dává lihovině vůni nesrovnatelné intenzity a svěžesti.

6.3.2 Proces výroby

Pro zpracování této velmi koncentrované suroviny jsou nezbytné následující postupy:

— povinná destilace, která odstraní hořkou chuť pelyňku,

— ve směsi určené k destilaci je nutná přítomnost anýzu, který zmírňuje sílu pelyňku na jazyku.

6.3.3 Snížení obsahu alkoholu a plnění do lahví

Aromatická rovnováha nápoje „Absinthe de Pontarlier“ je komplexní a současně křehká. Její dosažení závisí na počátečním složení použitých rostlin, jakož i na poměru mezi různými esenciálními oleji, a zejména na thujonu, jehož minimální obsah je vymezen tak, aby odpovídal vlastnostem výrobku. Koncentrace různých těkavých sloučenin, která přispívá k aromatické rovnováze nápoje „Absinthe de Pontarlier“, je mimořádně variabilní a závisí hlavně na použitých rostlinách, jakož i na podmínkách tradiční destilace. Ve skutečnosti se tato koncentrace liší v závislosti na genetických vlastnostech rostliny, stupně jejího vzrůstu, výživy, podnebí a druhu půdy. Účinnost získávání těchto prvků se může měnit v závislosti na podmínkách destilace.

Aby byl výrobek určený ke spotřebě dostatečně bohatý na sloučeniny, které jsou pro vlastnosti zeměpisného označení „Absinthe de Pontarlier“ rozhodující, při uvádění na trh používají výrobci obsah alkoholu v objemových procentech jako nastavitelnou proměnnou tak, že mění množství přidávané vody ke snížení obsahu alkoholu. Snižování obsahu alkoholu, které se uskutečňuje těsně před plněním do lahví, musí proto nutně provádět výrobce.

Těkavé sloučeniny přítomné v esenciálních olejích jsou obecně velmi citlivé na vlivy vnějšího prostředí, snadno vstupují do chemických reakcí, a proto se vyznačují vysokým stupněm nestability:

protože rozpustnost kyslíku v esenciálním oleji s poklesem teploty vzrůstá, oxidace esenciálních olejů může nastat dokonce i při nízké teplotě během vyprazdňování nádrží, při čerpání a při plnění do lahví tím, že vzniknou hlavně peroxidové radikály a hydroperoxidy, které ohrožují kvalitu esenciálních olejů.

Při styku s chladem se mohou tvořit malé vločky hmoty, které stoupají na povrch. Proto pokud se plnění do lahví uskuteční, aniž by se absint zahřál a homogenizoval, vločky se před naplněním do lahví odfiltrují a to bude mít značný vliv na organoleptické vlastnosti nápoje. Naopak, pokud krystalizace nastane v láhvi po vystavení účinkům chladu, nebude to mít žádný následek, jelikož původní vlastnosti výrobku se po zahřátí bez jakéhokoliv znehodnocení obnoví.

Esenciální oleje jsou rovněž citlivé na reakce s některými plasty nebo kovy, kterým je třeba při skladování, manipulaci nebo balení zabránit.

Esenciální oleje obsažené v „Absinthe de Pontarlier“ jsou tedy mimořádně nestabilní, protože různé reakce mohou mít za následek podstatné změny jejich vlastností, a tím změnu organoleptických vlastností výrobku s tímto zeměpisným označením. Jejich ochrana až do plnění do lahví a během této operace proto vyžaduje zvláštní opatření k minimalizaci přítomnosti vzduchu, udržování lihoviny mimo přístup světla a kyslíku, jakož i opatření ke snižování možné nekompatibility s některými plasty.

Přísná kontrola na základě analytického a organoleptického rozboru balených výrobků umožňuje zjistit případné znehodnocení kvality hlavních esenciálních olejů, které ovlivňují organoleptické nebo fyzikálněchemické vlastnosti výrobku. V případě potřeby může mít tato kontrola za následek zákaz uvedení znehodnoceného výrobku na trh pod zeměpisným označením „Absinthe de Pontarlier“.

7. Případné náležitosti podle předpisů Společenství a/nebo vnitrostátních předpisů

Vyhláška ze dne 12. července 2013 o zeměpisném označení „Absinthe de Pontarlier“, zveřejněná 19. července 2013 v Úředním věstníku Francouzské republiky.

8. Název a adresa žadatele:

Association de Défense de l’Absinthe de Pontarlier 49, rue des Lavaux 25300 Pontarlier FRANCE Tel. +33 381390470 Fax: +33 381395967 E-mail: contact@pontarlier-anis.com

9. Dodatečné informace (označování na štítku)

Lihoviny, v souvislosti s nimiž se podle podmínek této specifikace nárokuje zeměpisné označení „Absinthe de Pontarlier“, se nesmějí uvádět na trh ani prodávat bez uvedeného zeměpisného označení na štítku.

Nepovinné údaje mohou být uvedeny na etiketě pouze za použití znaků, jejichž velikost na výšku ani šířku nepřekračuje dvojnásobek velikosti znaků zeměpisného označení „Absinthe de Pontarlier“.

Údaj „vieillie sous bois“ (zrající v dřevěném sudu)“, za kterým následuje nebo nenásleduje údaj o trvání zrání, je možné uvádět pouze u lihovin, které splňují podmínky vymezené v bodě 3 (předposlední odstavec).

(1) Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16.