Digitální technologie mohou významně přispět k dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu. Využití digitálních řešení a používání dat pomůže při přechodu ke klimaticky neutrálnímu, oběhovému a odolnějšímu hospodářství. Nahrazení služebních cest videokonferencemi vede ke snížení emisí a digitální technologie umožňují používat ekologičtější postupy v zemědělství, energetice, stavebnictví, průmyslu nebo městském plánování a službách, čímž přispívají k navrhovanému cíli Evropy snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a k lepší ochraně našeho životního prostředí. Digitální infrastruktury a technologie jako takové se budou muset stát udržitelnějšími a účinnějšími, pokud jde o energie a zdroje. Díky inovacím a vysokým ekologickým normám budou podniky při své digitální transformaci s to osvojit si digitální technologie s nižší environmentální stopou a vyšší energetickou a materiálovou účinností.

Předsedkyně Komise Ursula von der Leyenová ve svém projevu o stavu Unie proneseném v září 2020 sdělila, že Evropa by si měla zajistit digitální suverenitu se společnou vizí pro EU v roce 2030 na základě jasně definovaných cílů a zásad. Předsedkyně Komise obzvláště zdůraznila projekt evropského cloudu, přední postavení v oblasti etické umělé inteligence, bezpečnou digitální identitu pro všechny a rozsáhlé vylepšení infrastruktur, pokud jde o data, superpočítače a konektivitu. Evropská rada ve své reakci na tento projev vyzvala Komisi, aby do března 2021 předložila komplexní digitální kompas, ve kterém budou stanoveny ambice EU v digitální oblasti pro rok 2030, zřízen monitorovací systém a nastíněny prostředky pro naplnění těchto ambicí spolu s klíčovými milníky.

Je to cesta, jak Evropa dosáhne digitální suverenity v propojeném světě prostřednictvím budování a uplatňování technologických kapacit, a to takovým způsobem, který umožní obyvatelům a podnikům využívat potenciál digitální transformace a pomáhá vytvářet zdravější a ekologičtější společnost.

Komise navrhuje vypracovat digitální kompas, který přetlumočí digitální ambice EU do roku 2030 do konkrétních cílů a zajistí jejich dosažení. Kompas bude založen na rozšířeném systému monitorování s cílem sledovat postup EU z hlediska rychlosti digitální transformace, mezer v evropských strategických digitálních kapacitách a uplatňování digitálních zásad. Zahrne prostředky umožňující naplnit vizi a stanoví klíčové milníky spojené se čtyřmi hlavními oblastmi. První dvě oblasti jsou zaměřeny na digitální kapacity v rámci infrastruktur a na vzdělávání a dovednosti, druhé dvě cílí na digitální transformaci podniků a veřejných služeb.

3.1 Obyvatelstvo s digitálními dovednostmi a vysoce kvalifikovaní odborníci v oblasti digitálních technologií

Chceme-li ve světě zítřka zůstat pány svého osudu a důvěřovat svým prostředkům, hodnotám a volbám, musíme se spolehnout na digitálně zdatné a kompetentní občany, digitálně kvalifikovanou pracovní sílu a mnohem více odborníků v oblasti digitálních technologií, než máme k dispozici v současnosti. Toho by mělo být dosaženo rozvojem vysoce výkonného ekosystému digitálního vzdělávání, jakož i účinnou politikou podporující spojení s talenty z celého světa a jejich přilákání.

Digitální dovednosti budou mít zásadní význam pro posílení naší kolektivní odolnosti jako společnosti. Jak je vysvětleno v Evropské agendě dovedností, základní digitální dovednosti všech občanů a příležitost pracovníků osvojit si nové speciální digitální dovednosti jsou nezbytnou podmínkou aktivního zapojení do digitální dekády.

Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv stanoví jako cíl 80 % dospělých osob s přinejmenším základními digitálními dovednostmi v roce 2030. Aby mohli všichni Evropané plně využívat přínosů inkluzivní digitální společnosti, měl by se přístup ke vzdělání umožňujícímu nabytí základních digitálních dovedností stát právem pro všechny občany EU a celoživotní vzdělávání realitou, jak je navrženo v kapitole o digitálních zásadách (oddíl 4).

Široké digitální dovednosti by měly rovněž vybudovat společnost, která může důvěřovat digitálním produktům a on-line službám, dokáže odhalovat dezinformace a pokusy o podvod, chrání se proti kybernetickým útokům, podvodným nabídkám a internetovým podvodům a v níž se děti učí, jak porozumět záplavě informací, kterým jsou na internetu vystaveny, a jak se v nich orientovat.

Pokročilé digitální dovednosti vyžadují víc než jen zvládnutí programování či osvojení si základů informatiky. Digitální odborná příprava a vzdělávání by měly podporovat to, aby si pracovníci mohli osvojit specializované digitální dovednosti a následně získat kvalitní pracovní místa a vybudovat úspěšnou kariéru. V roce 2019 působilo v oboru IKT 7,8 milionu specialistů, s předchozí roční mírou růstu na úrovni 4,2 %. Bude-li tento trend pokračovat, EU výrazně zaostane za odhadovanou potřebou 20 milionů odborníků například v klíčových oblastech, mezi něž patří kybernetická bezpečnost nebo analýza dat. Více než 70 % podniků uvádí, že nedostatek zaměstnanců s odpovídajícími digitálními dovednostmi je překážkou pro investice. Projevuje se také výrazná genderová nevyváženost, neboť pouze šestina specialistů v oblasti IKT a třetina absolventů přírodovědných, technických, inženýrských a matematických oborů jsou ženy . To je spojeno s chybějícími kapacitami, pokud jde o specializované programy vzdělávání a odborné přípravy v oblastech, jako jsou umělá inteligence, kvantová fyzika a kybernetická bezpečnost, a nízkou mírou začlenění digitálních předmětů a vzdělávacích multimediálních nástrojů do ostatních disciplín. Řešení tohoto problému vyžaduje rozsáhlé investice do odborné přípravy budoucích generací pracovníků a do zvyšování kvalifikace nebo rekvalifikace pracovní síly.

Opatření na domácí úrovni by měla doplňovat podpora celosvětového zlepšování digitální gramotnosti v zájmu dosažení cílů udržitelného rozvoje, které stanovila OSN. Příležitosti inženýrům a specialistům v oblasti digitálních technologií ze třetích zemí poskytne i program Erasmus+, který také obecně zlepší prostředí digitálního učení. V Africe by národní koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa mohly vypracovat společné vzdělávací programy v oblasti digitálních dovedností a pomoci vládám v oblasti know-how a projektů, jejichž cílem je posunout školy a vzdělávací instituce do digitálního věku. Podobně se digitální dovednosti a gramotnost stávají ústředním prvkem budování digitálních kapacit v našich vztazích s Latinskou Amerikou a Karibikem.

S blížícím se rokem 2030 se bude zintenzivňovat celosvětová soutěž o talenty, neboť odborné znalosti budou i nadále vzácností a stanou se kritickým faktorem inovací, růstu produktivity a prosperity ve všech zemích. Klíčovou roli v digitální transformaci EU sehraje nejen posílení přitažlivosti Unie, ale i systémy podpory pro digitální talenty.

Navrhujeme takovou úroveň ambicí, aby do roku 2030: — vedle cíle týkajícího se základních digitálních dovedností, který je stanoven v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv, bylo v EU v oboru IKT zaměstnáno 20 milionů specialistů, přičemž se sbližoval podíl žen a mužů.

3.2 Bezpečné, výkonné a udržitelné digitální infrastruktury

Evropa zaujme přední postavení v digitální oblasti pouze tak, že bude stavět na udržitelné digitální infrastruktuře z hlediska konektivity, mikroelektroniky a schopnosti zpracovávat obrovské množství dat, neboť tyto oblasti umožňují další technologický rozvoj a podporují konkurenceschopnost našeho průmyslu. Je potřeba významně investovat do všech uvedených oblastí, což vyžaduje koordinaci za účelem dosažení celoevropského rozměru.

Excelentní a bezpečná konektivita pro každého a kdekoliv v Evropě je nezbytnou podmínkou společnosti, na jejímž životě se může podílet každý podnik a občan. Klíčem k úspěchu je dosažení gigabitové konektivity do roku 2030. Ačkoliv lze tyto ambice naplnit s jakoukoli kombinací technologií, je potřeba zaměřit se na udržitelnější pevnou, mobilní a družicovou konektivitu nové generace, což zahrnuje zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou včetně 5G na základě rychlého a efektivního přidělování spektra a dodržování souboru opatření pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G, jakož i vývoj 6G v nadcházejících letech .

S postupem digitální dekády bude růst využívání těchto síťových technologií v domácnostech a projeví se rostoucí potřeby domácností, pokud jde o vysokokapacitní konektivitu. Očekává se, že nové digitální komunikační funkce a schopnosti, jako jsou vysoce přesná holografická média a digitální smysly po sítích, do konce dekády nabídnou digitálně vybavené společnosti zcela novou perspektivu a podnítí potřebu gigabitové konektivity. Ještě před koncem dekády budou podniky potřebovat vyhrazené gigabitové připojení a datové infrastruktury pro cloud computing a zpracování dat, a stejně tak je budou potřebovat školy a nemocnice pro elektronické vzdělávání a elektronické zdravotnictví. Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC) si vyžádá terabitové připojení umožňující zpracování dat v reálném čase.

Navrhujeme takovou úroveň ambicí, aby do roku 2030: všechny evropské domácnosti byly pokryty gigabitovou sítí a všechny osídlené oblasti pokryty sítí 5G.

Vedoucí postavení Evropy v digitální oblasti a celosvětová konkurenceschopnost závisí na silné vnitřní i vnější konektivitě a z toho by také měla vycházet naše mezinárodní angažovanost, především v evropských časových pásmech, přičemž je potřeba zohlednit vznik datových bran okolo okrajových částí EU. Evropská unie má komplexní program zapojení včetně zavádění širokopásmového připojení na Západním Balkáně a ve Východním partnerství. Evropa bude propojena se svými partnery v sousedství a v Africe, též prostřednictvím pozemních a podmořských kabelů a zabezpečené konstelace družic. Evropská unie navíc zintenzivní realizaci strategie EU pro propojení Evropy a Asie prostřednictvím nových partnerství v oblasti konektivity s Indií a Sdružením národů jihovýchodní Asie (ASEAN). Digitální partnerství s Latinskou Amerikou a Karibikem se bude doplňovat se spuštěním komponenty konektivity v rámci Digitální aliance s Latinskou Amerikou a Karibikem, která je založena na kabelu BELLA.

Je-li konektivita předpokladem digitální transformace, mikroprocesory jsou tím, co stojí na začátku většiny klíčových strategických hodnotových řetězců, jako jsou propojené automobily, telefony, internet věcí, vysoce výkonné počítače, edge computing a umělá inteligence. V Evropě se sice navrhují a vyrábějí špičkové čipy, avšak existují zde výrazné mezery, především v nejmodernějších výrobních technologiích a v navrhování čipů, což Evropu vystavuje mnoha zranitelnostem.