1. Úvod

Vzdělávání a odborná příprava jsou nejlepší investice do budoucnosti Evropy. Plní důležitou úlohu při podpoře růstu, inovací a vytváření pracovních míst. Evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy musí lidem umožnit, aby získali znalosti, dovednosti a kompetence zaměřené na budoucnost a nutné k inovacím a úspěchům. Sehrávají rovněž významnou úlohu při vytváření evropské identity založené na společných hodnotách a kultuře. Vzdělání by mělo pomoci mladým lidem se vyjadřovat, angažovat se, zapojit se do dění a utvářet budoucnost Evropy, jejímiž základními rysy jsou demokracie, solidarita a začleňování. Digitální technologie obohacuje učení v mnoha ohledech a nabízí příležitosti k učení, které musí být přístupné všem. Otevírá přístup k nesmírnému množství informací a pramenů.

V Římském prohlášení z března 2017 zdůraznily členské státy EU svůj závazek poskytnout mladým lidem „nejlepší vzdělání a odbornou přípravu“. Evropská rada v říjnu 2017 ve své výzvě uvedla, že systémy vzdělávání a odborné přípravy musejí být „vhodné pro digitální věk“. Na vrcholné schůzce v Göteborgu v listopadu 2017 přijaly Evropský parlament, Rada a Komise evropský pilíř sociálních práv, který zakotvuje právo na kvalitní vzdělávání, odbornou přípravu a celoživotní učení, jež podporují začlenění. Ve sdělení nazvaném Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury, které je příspěvkem Komise do diskuse o vzdělávání a kultuře v rámci programu jednání vedoucích představitelů EU na vrcholné schůzce v Göteborgu, je stanovena vize evropského prostoru vzdělávání a představen zvláštní akční plán digitálního vzdělávání.

Komise uspořádá v lednu 2018 první Evropský summit o vzdělávání, jehož obecné téma je „Položit základy evropského prostoru vzdělávání“: k inovativnímu, inkluzivnímu vzdělávání založenému na hodnotách“. V rámci plnění nové agendy dovedností pro Evropu navrhne Komise revidovaný evropský referenční rámec klíčových kompetencí pro celoživotní učení, který vymezuje znalosti, dovednosti a přístupy, jež lidé potřebují k životu, včetně digitálních kompetencí. Tento akční plán stanoví, jakým způsobem mohou systémy vzdělávání a odborné přípravy umožnit lepší využívání inovací a digitálních technologií a podpořit rozvoj příslušných digitálních kompetencí potřebných pro život a práci v době rychlých digitálních změn. Akční plán se konkrétně zaměřuje na systémy počátečního vzdělávání a odborné přípravy a zahrnuje školy, odborné vzdělávání a přípravu a vysokoškolské vzdělání.

2. Výzvy a příležitosti digitální transformace pro oblast vzdělávání

Rychlý rozvoj nových technologií, jako jsou umělá inteligence, robotika, cloud computing a technologie blockchain, bude urychlovat digitální transformaci Evropy. Stejně jako významný technologický pokrok v minulosti ovlivňuje digitalizace to, jak lidé žijí, komunikují, studují i pracují. Některá pracovní místa zaniknou, jiná budou nahrazena, vzniknou nová pracovní místa, řada pracovních míst a odvětví projde transformací a objeví se i nové činnosti. Je proto velmi důležité investovat do digitálních dovedností v průběhu celého života.

Ačkoli digitální transformace přináší řadu příležitostí, největším rizikem v současnosti by bylo, kdyby společnost nebyla řádně připravena na budoucnost. Jestliže je vzdělávání páteří růstu a začleňování v EU, hlavním úkolem je připravit občany tak, aby co nejlépe využívali příležitostí a čelili výzvám spojeným s rychle se rozvíjejícím, globalizovaným a vzájemně propojeným světem.

Reformní úsilí pokračuje každý rok, přesto mezi členskými státy EU i v rámci jednotlivých členských států přetrvávají rozdíly – zejména pokud jde o digitální infrastrukturu a dovednosti – a ty brání růstu podporujícímu začlenění. Zranitelné skupiny jsou touto situací obzvláště zasaženy. Jedním z jednoznačných problémů je navíc nezájem dívek o studium informačních a komunikačních technologií (IKT) a přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM). To vede ke ztrátě sociálních a hospodářských příležitostí a k riziku, že se genderové rozdíly ještě více prohloubí.

Pro vzdělávání by mohlo být pozitivní otevírání nových tříd, dále reálné zkušenosti a projekty, stejně jako nové učební pomůcky, materiály či otevřené vzdělávací zdroje. Díky on-line spolupráci mohou účastníci vzdělávání dosáhnout dalšího pokroku. Přístup k digitálním technologiím a jejich využívání může pomoci překlenout propast ve vzdělání mezi studenty ze znevýhodněného sociálně-ekonomického prostředí a těmi, jež pocházejí z lépe postavených rodin. Výuka přizpůsobená potřebám jednotlivce může vést ke zvýšení motivace tím, že se zaměří na jednotlivé účastníky vzdělávání. Ovšem pokrok v začleňování technologií do vzdělávání zůstává omezený.

Více než 80 % mladých lidí v Evropě využívá internet pro společenské aktivity. Mobilní přístup k internetu se v posledních letech výrazně zvýšil. Využívání technologií pro vzdělávací účely však zaostává. Ne všechny základní a střední školy v EU mají vysokorychlostní přístup a ne všichni pedagogičtí pracovníci mají k využívání digitálních nástrojů na podporu své výuky dostatečné kompetence či sebejistotu. Z jedné nedávné studie vyplývá, že v roce 2015 nemělo podle odhadů 18 % základních a středních škol v EU vysokorychlostní přístup.

Inovace ve vzdělávacích systémech chápaná jako zavádění nových služeb, technologií a kompetencí vzdělávacími organizacemi může přispět ke zlepšení výsledků učení, posílení rovnosti a efektivnosti. Nejvyšší efektivnosti a udržitelnosti lze dosáhnout, pokud jsou inovace prováděny řádně vyškolenými pedagogy a pokud tvoří součást jednoznačných vyučovacích cílů. Je třeba vynaložit ještě větší úsilí o co nejlepší využívání digitálních prostředků, aby bylo cílů v oblasti vzdělávání dosaženo.

Pokrok v digitální oblasti rovněž přináší nové výzvy pro evropské žáky, studenty i učitele. Zatímco algoritmy používané sociálními médii a zpravodajskými portály mohou výrazně posílit předsudky nebo šíření falešných zpráv, ochrana osobních údajů se stává v digitální společnosti jedním z klíčových problémů. Mladí lidé, stejně jako dospělí, jsou vystaveni hrozbám kybernetické šikany, obtěžování, bezohledného chování nebo znepokojivého obsahu on-line. Skutečnost, že se každodenně setkáváme s digitálními údaji řízenými většinou záhadnými algoritmy, přináší nepochybná rizika a více než kdykoli předtím vyžaduje kritické myšlení a schopnost se pozitivně a kvalifikovaně zapojit do digitálního prostředí. Čelíme neustále se vyvíjející potřebě mediální gramotnosti, jakož i potřebě velké směsice digitálních dovedností a kompetencí, mezi něž patří oblasti bezpečnosti, zabezpečení a soukromí, ale jejich šíření mezi širokou veřejností a pokrokovějšími profesemi a odvětvími je nadále problematické.

3. Klíčová úloha spolupráce na úrovni EU při rozšiřování inovací v systémech vzdělávání a odborné přípravy v členských státech EU

Spolupráce na úrovni EU prostřednictvím výměny osvědčených postupů, vzájemného učení a sdílení poznatků je osvědčený způsob, jak v členských státech EU podpořit systémy vzdělávání a odborné přípravy. Společné rámce pomáhají nacházet účinná řešení, zatímco společné nástroje, jako je např. eTwinning, zvyšují efektivnost a posilují dopad. Inovativní postupy ve vzdělávání – zejména digitální – jsou zaváděny v celé EU. Tyto postupy mají různou podobu a zahrnují veřejné, soukromé i nestátní subjekty. Inovace ve vzdělávacích systémech však není sama o sobě cílem, ale způsobem, jak zlepšit jejich kvalitu a inkluzivnost.

Z informací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) vyplývá, že zúčastněné strany nečekají na změnu, ale aktivně využívají digitálních příležitostí ke zlepšení výuky a učení. Měl by být rozvíjen inovativní a podnikatelský duch ve vzdělávání a odborné přípravě, který by měl být podporován jednoznačnou politickou vůlí a úsilím o to, aby inovace sloužily všem. Inovativní postupy je třeba sdílet, diskutovat o nich a prosazovat je, a je-li to možné i zajistit jejich využívání ve větším měřítku. Je třeba rozšířit přístup odborníků ve vzdělávání – kteří obvykle nemají úplný přehled o tom, co je odzkoušené a ověřené jinde, mnohdy i v jejich sousedství – ke koncepcím, nástrojům, metodám, postupům a systémovému a koncepčnímu myšlení.

Údaje a důkazní informace na úrovni EU přispívají k větší transparentnosti při měření pokroku a vzájemného učení ve všech členských státech EU. Využívání technologií ve školách se věnuje řada studií a průzkumů. Většina z nich je však buď jen částečná, to znamená, že se věnuje jen konkrétní oblasti, jako je např. konektivita, nebo zeměpisně omezená a pokrývá jen konkrétní zemi. Hlavními zdroji referenčního srovnávání na celosvětové úrovni jsou průzkumy Evropské komise, včetně průzkumu využívání IKT ve vzdělávání z roku 2013, ročního průzkumu využívání IKT v domácnostech a mezi jednotlivci a programy OECD, konkrétně Program pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA) a Program pro mezinárodní hodnocení kompetencí dospělých (PIAAC). Potřebujeme více důkazů a soudržný přístup ke sběru údajů.

Zúčastněné strany působící v oblasti vzdělávání a odborné přípravy hrají klíčovou úlohu při dosahování toho, aby se inovace dostaly do popředí. Nedávné veřejné konzultace poukázaly na potřebu konkrétnějších opatření EU na podporu přijímání inovativních přístupů a digitálních technologií ve vzdělávání a na podporu rozvoje digitálních kompetencí, včetně digitální mediální gramotnosti, digitální bezpečnosti a schopnosti využívat digitálních technologií pro zlepšení životních podmínek.Ve veřejné konzultaci týkající se programu Erasmus+ 68 % dotázaných uznalo, že inovace jsou pro naplnění potřeb v odvětví vzdělávání „nesmírně důležité“. Existuje rovněž jednoznačná potřeba: i) posílit kompetence k podnikavosti a podnikatelské myšlení a ii) podpořit digitální podnikání, což zahrnuje nové podniky i transformaci stávajících podniků prostřednictvím nových a vznikajících digitálních technologií.

Akční plán digitálního vzdělávání navazuje na dvě sdělení přijatá v květnu 2017: Obnovený program EU v oblasti vysokoškolského vzdělávání a Rozvoj škol a vynikající výuka poskytující výborný start do života.Podporuje úsilí v rámci jednotného digitálního trhu a nové agendy dovedností pro Evropu.

Akční plán dále rozvíjí výzvu obsaženou v diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace, aby společnost byla „čím dál více mobilní a digitalizovaná, a [zajišťovala] správnou kombinaci „měkkých“ a „tvrdých“ digitálních dovedností“. Vzdělání má podle tohoto dokumentu pomoci posílit odolnost v dobách rychlých technologických změn a globalizace. Akční plán je v souladu s prohlášením ministrů skupiny G-20 o digitální ekonomice z roku 2017, z něhož vyplývá toto všeobecné uznání: aby mohly být využívány nové digitální technologie, je možné, že bude třeba změnit všechny formy vzdělávání a celoživotního učení.