Další postupy v souvislosti s doporučeními pracovní skupiny týkajícími se konkurenceschopnosti odvětví IKT a využití IKT /* SEK/2007/0526 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.5.2007 SEK(2007) 526 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Další postupy v souvislosti s doporučeními pracovní skupiny týkajícími se konkurenceschopnosti odvětví IKT a využití IKT OBSAH 1. Úvod 3 2. Klíčová doporučení a další postupy 3 2.1 Využití IKT 3 2.2 MSP a podnikání 5 2.3 Jednotné právní prostředí 6 2.4 Duševní vlastnictví 7 2.5 Inovace, výzkum, investice a financování 7 2.6 Normy a interoperabilita 9 2.7 Dovednosti a zaměstnatelnost 11 Technická příloha (EN) 1. ÚVOD Cílem tohoto dokumentu je popsat, jak Komise postupuje s ohledem na klíčová doporučení pracovní skupiny týkající se konkurenceschopnosti odvětví informačních a komunikačních technologií (dále jen „IKT“) a využití IKT, a stanovit další příslušné činnosti EU v této oblasti. Technická příloha se podrobně zabývá jednotlivými doporučeními pracovní skupiny. Pracovní skupina pro IKT zřízená v červnu 2006 byla jednou z mnoha odvětvových iniciativ oznámených ve sdělení o průmyslové politice z roku 2005[1], které má za cíl pomoci vytvořit příznivější prostředí pro podnikání v EU. Pracovní skupina doplňuje i2010[2], strategii informační společnosti EU pro růst a zaměstnanost zahájenou v červnu 2005, která by měla stimulovat digitální hospodářství spojením výzkumu, regulačních nástrojů a politických iniciativ. Pracovní skupina byla pověřena určením hlavních překážek konkurenceschopnosti odvětví IKT a jejich využití, pomocí zmobilizovat odvětví a doporučit možné politické reakce. Členy[3] pracovní skupiny byli představitelé odvětví IKT a občanské společnosti na vysoké úrovni. Členové z oblasti průmyslu pocházeli z celého odvětví IKT a zahrnovali zavedené i nové účastníky trhu a velké a střední podniky. Členové z jiných oblastí zastupovali odbory, malé a střední podniky (dále jen „MSP“), obchodní komory, spotřebitele, investory a akademickou obec. Pracovní skupina vypracovala v listopadu 2006 zprávu[4], která podává jasný obraz o tom, kam by mělo být soustředěno úsilí zaměřené na posílení konkurenceschopnosti odvětví IKT[5]. Doporučení obsažená ve zprávě celkově potvrzují, že politika Komise v oblasti IKT je na správné cestě. Podle doporučení se již podniká více kroků na podporu využití IKT a podnikání, posílení vnitřního trhu a vytvoření jednotného právního prostředí, podporu inovací, zlepšení přístupu k financím, přizpůsobení normalizační politiky současné dynamice průmyslu a rozvoj dlouhodobé strategie e-dovedností. Průběžné hodnocení průmyslové politiky Komise povede ke stanovení dalších postupů později v tomto roce v souvislosti se závěry pracovní skupiny pro IKT. 2. KLÍčOVÁ DOPORUčENÍ A DALšÍ POSTUPY 2.1. Využití IKT Klíčová doporučení pracovní skupiny: Uskutečnit strukturální reformy pro flexibilnější trhy s výrobky a pracovní trhy, vytvořit vhodné prostředí pro investice do sítí a služeb další generace a veřejných služeb online a vytvořit listinu práv spotřebitelů v digitálním prostředí. Revidovaná lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost poskytuje komplexní program hospodářských reforem a její mikroekonomický pilíř se soustředí na vytvoření prostředí příznivého pro podnikání. V únoru 2007 předložila Komise rozsáhlý balíček opatření[6], která mají pomoci zajistit hladké fungování vnitřního trhu zboží . Tato opatření ulehčí společnostem, zejména MSP, uvádět výrobky na trh EU, přičemž bude zajištěna vysoká úroveň kvality a bezpečnosti. Provedení směrnice o službách [7] , která byla přijata v prosinci 2006, na úrovni členských států odstraní diskriminační a neodůvodněné překážky, omezí byrokracii a zmodernizuje a zjednoduší právní a administrativní rámec, zejména díky povinnosti zavést do roku 2009 elektronické postupy pro vybavování formalit a postupy týkající se přístupu k činnosti poskytování služeb a jejího výkonu. Rovněž zlepší administrativní spolupráci mezi členskými státy a zavede za tímto účelem systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI). Směrnice o službách musí být provedena na úrovni členských států do konce roku 2009 a Komise členské státy v tomto procesu podpoří. Směrnice doplňuje regulační rámec vnitřního trhu pro služby informační společnosti, který byl vytvořen směrnicí o elektronickém obchodu[8]. Kromě toho Komise na základě dokončení legislativní fáze akčního plánu[9] zaměřeného na rozvíjení skutečného celoevropského trhu finančních služeb v současnosti zavádí novou strategii[10] na prohloubení finanční integrace a zvýšení užitku jak pro průmysl, tak pro spotřebitele. Podpora politiky pro rozvoj sítí a služeb další generace je v první řadě zajištěna prostřednictvím probíhajícího přezkumu regulačního rámce pro elektronickou komunikaci [11], a rovněž prostřednictvím jiných opatření v prvním pilíři iniciativy i2010 [12], která má za cíl vytvořit jednotný evropský informační prostor kombinací regulačních a jiných nástrojů, které má Komise k dispozici na vytvoření moderního, tržně orientovaného regulačního rámce pro digitální hospodářství. Hlavní prioritou je rozšiřování dostupnosti veřejných služeb online, zejména prostřednictvím akčního plánu „eGovernment“ [13] a rozvoje evropského rámce interoperability celoevropské služby elektronické veřejné správy[14]. Navíc se Evropská rada z prosince 2006 zavázala přezkoumat výzvy, které představuje další generace internetu a sítí , v rámci lisabonské strategie na jarním zasedání Evropské rady v roce 2008. V roce 2007 se v procesu úvah směřujícímu k průběžnému hodnocení i2010 v roce 2008 bude pozornost věnovat budoucím trendům v oblasti sítí a internetu , a rovněž předvídatelným překážkám jejich rozvoje. V březnu 2007 Komise přijala strategii spotřebitelské politiky na období 2007–2013[15]. Tato strategie zdůrazňuje, že nedostatek důvěry spotřebitele spolu s regulačními překážkami brání vytvoření plnohodnotného vnitřního trhu a zaměřuje se na překonání výzev digitálního prostředí v zájmu zajištění toho, aby spotřebitelé mohli nakupovat kdekoli v EU, v obchůdku na rohu stejně jako na internetových stránkách s důvěrou, že jsou stejně účinně chráněni. Začátkem roku 2007 byla přijetím zelené knihy Komise[16] o přezkumu stávajících právních předpisů zahájena rozsáhlá konzultace ohledně právních předpisů EU týkajících se spotřebitelů . Jedním z účelů této iniciativy je přizpůsobit stávající předpisy týkající se spotřebitelů digitálnímu světu. Pomocí zpětné vazby ze zelené knihy má Komise v úmyslu posílit důvěru spotřebitele v jednotný trh vyvinutím jediného jednoduchého souboru pravidel, který umožní spotřebitelům znát svá práva, rozumně se rozhodovat a požívat dostatečné ochrany, pokud nastane problém. Návrhy zvláštních iniciativ, regulačních či jiných, na nápravu stávajících problémů a nedostatků budou předloženy po konzultacích. Navíc budou odstraněním současných ustanovení o minimální harmonizaci v této oblasti posíleny pozitivní účinky směrnice o elektronickém obchodu na vnitřní trh. Univerzální služba , důležitý prvek regulačního rámce elektronické komunikace, má za cíl poskytnout cenově přístupnou a kvalitní službu pro všechny, bez ohledu na zeměpisnou polohu, a již umožnila, aby si každý mohl pořídit telefonické nebo internetové připojení za rozumnou cenu. V tomto smyslu umožňuje využívání IKT. Je nutné přezkoumat princip a rozsah univerzální služby pro elektronickou komunikaci v 21. století; Komise proto vydá zelenou knihu o této záležitosti koncem roku 2007 a zahájí rozsáhlou diskusi. 2.2. MSP a podnikání Klíčová doporučení pracovní skupiny: Více školení zaměřených na podnikatelské dovednosti a zvýšení povědomí firem o výhodách IKT. Podpora podnikání a dovedností je jedním z pěti hlavních směrů akcí politiky Komise týkající se MSP[17]. Komise uznává stále důležitější roli podnikatelského vzdělání, a zejména klíčovou úlohu škol a vysokých škol v podpoře podnikatelského smýšlení. Kromě toho jarní evropský summit v březnu 2006 vyzval členské státy, aby podporovaly podnikání včetně podnikatelského vzdělání a odborné přípravy. Sdělení „Podpora podnikatelského smýšlení prostřednictvím vzdělávání a školství“[18] pomohlo zformulovat systematičtější přístupy k podnikatelskému vzdělávání a přispělo k posílení úlohy vzdělávání a odborné přípravy v zájmu vytváření větší podnikatelské kultury v Evropě. Spojuje příklady osvědčených postupů, zaměřuje se na podpůrná politická opatření a navrhuje soubor doporučení pro opatření, která lze uplatnit na národní nebo regionální úrovni. Mnoho akcí informační společnosti je podporováno strukturálními fondy, které zahrnují prvky elektronického podnikání a MSP. Síť eBSN (Evropská podpůrná síť pro elektronické podnikání) [19] poskytuje platformu pro koordinaci politik pro vnitrostátní a regionální iniciativy podporující využití postupů elektronického podnikání malými a středními podniky a podporuje výměnu informací a případových studií v otázkách týkajících se elektronického podnikání. Evropská podpůrná síť pro elektronické podnikání (eBSN) sledovala vnitrostátní kampaně na zvyšování veřejného povědomí a potvrdila, že politika členských států se posunula od sponzorování a spolufinancování investic do IKT a připojení k internetu směrem k pomoci MSP inovovat používáním IKT. Nedávno eBSN zaznamenala další posun směrem k odvětvovým politikám[20], tj. politikám podporujícím MSP v osvojování IKT a zohledňujícím jejich konkrétní podnikatelské prostředí (obchodní partnery, dodavatele, zákazníky atd.). Evropská podpůrná síť pro elektronické podnikání (eBSN) bude nadále spojovat představitele členských států, aby jim umožnila inspirovat se a učit se jeden od druhého a pomohla stimulovat dynamičtější přístup ke zvyšování veřejného povědomí. 2.3. Jednotné právní prostředí Klíčová doporučení pracovní skupiny: Vytvořit takové právní prostředí, které usnadní konvergenci a vytvoření informační společnosti přístupné všem. Posílit vytvoření vnitřního trhu služeb založených na znalostech a přezkoumat odvody z autorského práva. Konvergence je jednou ze tří priorit iniciativy i2010 – „vytvoření informačního prostoru“. Tato iniciativa předpokládá přizpůsobení právních předpisů, které zahrnuje přezkoumání regulačního rámce pro elektronické komunikace a přijetí směrnice o audiovizuálních a mediálních službách, a zahrnuje několik iniciativ na podporu vzniku nových audiovizuálních služeb, jako například charta o filmech dostupných na internetu a sdělení týkající se digitálního obsahu na internetu. Konvergence zahrnuje další výzvy v oblasti práva duševního vlastnictví, bezpečnosti a ochrany spotřebitele[21]. Tyto problémy budou řešeny v procesu úvah směřujícímu k průběžnému hodnocení strategie i2010 v roce 2008. Průběžné hodnocení i2010, plánované na rok 2008, se bude zabývat rozsahem vnitřního trhu služeb IKT, včetně služeb založených na znalostech, a budou navazovat na celkový přezkum strategie jednotného trhu [22]. Na základě tohoto přezkumu bude vypracována zpráva o jednotném trhu v 21. století , která bude obsahovat konkrétní návrhy budoucích opatření a kterou Komise předloží Evropské radě v roce 2007. Pokud jde o odvody z autorského práva , Komise se v prosinci 2006 po rozsáhlých konzultacích[23] se zúčastněnými stranami a s členskými státy rozhodla, že tato komplexní otázka vyžaduje důkladnější zvážení. 2.4. Duševní vlastnictví Klíčová doporučení pracovní skupiny: Vzhledem k různorodosti strategií týkajících se práv duševního vlastnictví v odvětví IKT by změnám právních předpisů EU měly předcházet rozsáhlé konzultace. Rovněž je nutné omezit trestní postih za poškození práv duševního vlastnictví na úmyslné činy padělání obchodních značek, porušení autorských práv a pirátství průmyslových vzorů. Prosazovat přijetí Londýnského protokolu a snížit náklady na registraci patentů. Komise předložila návrh směrnice[24], která se týká trestních opatření k prosazování práv duševního vlastnictví. Tento návrh neobsahuje omezení jen na obchodní značky, autorská práva a práva k průmyslovým vzorům. Evropský parlament a Rada v současné době návrh Komise projednávají. V návaznosti na závěry Evropské rady z prosince 2006 a na rozsáhlé konzultace zúčastněných stran, které se uskutečnily v roce 2006, přijala Komise v dubnu 2007 sdělení o posílení patentového systému v Evropě [25]. Přestože snížení nákladů na registraci patentů je jedním z hlavních cílů, je nutné si uvědomit, že ratifikace Londýnské dohody je v rukou členských států. Navíc má Komise v roce 2008 v úmyslu předložit komplexní strategii pro oblast práv duševního vlastnictví s cílem poskytnout EU vhodný rámec pro stimulaci a ochranu inovací. 2.5. Inovace, výzkum, investice a financování Klíčová doporučení pracovní skupiny: Výměna nejlepších inovačních postupů, stimulace výzkumu prostřednictvím programů daňových úvěrů, podpora výzkumu založeného na spolupráci prostřednictvím evropských technologických platforem a společných technologických iniciativ, podpora rozvoje rozhodujících trhů prostřednictvím veřejných zakázek, zajištění rovných podmínek pro evropský polovodičový průmysl, vytvoření prostředí výhodného pro rizikový kapitál a další reformy politiky státní podpory. Členské státy vyčlenily 9,1 miliard EUR na financování výzkumu IKT v rámci sedmého rámcového programu (dále jen „7. rámcový program“), čímž se IKT staly předmětem největšího výzkumu v rámci programu spolupráce, který je sám o sobě největším specifickým programem 7. rámcového programu. Všech 31 evropských technologických platforem [26] nyní zveřejnilo koncepční dokument a většina rovněž dokončila nebo vytvořila rozšířenou předlohu strategického plánu výzkumu. Tyto platformy se nyní připravují na fázi provádění. Komise zohlednila výsledky jejich práce při vytváření politiky v oblasti výzkumu, zejména při sestavování 7. rámcového programu. To byl cenný způsob, jak zajistit jejich význam pro průmysl. Analýza ukazuje, že 15 strategických plánů výzkumu bude zahrnuto v jediném předmětu výzkumu v rámci 7. rámcového programu (čímž se prokazuje úzká spolupráce s cíli formulovanými v 7. rámcovém programu) a že zbývajících 16 strategických plánů výzkumu se zaměří na několik předmětů výzkumu. První společná technologická iniciativa ARTEMIS[27], která zahrnuje výzkum a vývoj v oblasti vestavěných počítačových systémů, bude pravděpodobně zahájena v první polovině roku 2007 a po ní bude následovat ENIAC[28] (Evropská poradní rada pro nanoelektroniku). Komise nedávno zahájila iniciativu PRO INNO Europe [29], která spojuje více než 200 tvůrců politik a zúčastněných stran v oblasti inovací z 33 zemí, včetně členských států. Analyzuje a porovnává výsledky vnitrostátní a regionální inovační politiky, podporuje spolupráci mezi vnitrostátními a regionálními inovačními programy a dává podněty k jednotným postupům zahrnujícím agentury a zúčastněné strany v oblasti inovací, jako například nadnárodní spolupráce v rozvoji politiky seskupení[30]. V nedávném sdělení „Cesta k účinnějšímu využívání daňových pobídek pro VaV“[31] Komise popisuje stávající právní rámec (se zvláštním zřetelem na slučitelnost se základními svobodami a nedávno pozměněnými pravidly pro státní podpory v oblasti výzkumu, rozvoje a inovací [32]) a vyzývá členské státy, aby zlepšily využívaní a koordinaci daňových pobídek s ohledem na činnosti výzkumu a vývoje. Sdělení rovněž obsahuje pokyny ohledně daňového zacházení, zejména pokud jde o velké nadnárodní projekty v oblasti VaV, růst mladých inovativních podniků, přeshraniční mobilitu výzkumných pracovníků, DPH a daňové zacházení pro VaV ve společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob a financování výzkumu prostřednictvím nadací. Komise bude situaci nadále sledovat. Komise provádí spolu se zúčastněnými stranami podrobnou analýzu, včetně konzultací evropských technologických platforem a inovačních panelů evropské iniciativy INNOVA[33] s cílem určit možné oblasti, kde by kombinace opatření pro dodávku a poptávku mohla napomoci vzniku špičkových trhů . Toto je v souladu s široce založenou inovační strategií navrženou v roce 2006[34]. V závislosti na výsledku připraví Komise v druhé polovině roku 2007 politický dokument. Polovodičový průmysl má pro EU jednoznačně strategický význam. Stejně jako u všech odvětví evropského průmyslu, zůstává vytvoření stejných podmínek na celém světě hlavním cílem. Zlepšení rámcových podmínek za účelem podpory větších investic do VaV a rozvoje vysoce odborných dovedností má rovněž klíčový význam. Nedávno přijatý rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací [35] stanoví několik kategorií podpory pro základní výzkum, průmyslový výzkum a experimentální vývoj. Nejvyšší dostupná míra podpory pro průmyslový výzkum činní 50 %. Ve sdělení „Financování růstu malých a středních podniků – evropský přínos“[36] z června 2006 Komise představila soubor iniciativ, které mají MSP pomoci získat snadnější přístup k financím na zakládání nových podniků a růst . Zahrnuje opatření na podporu více investic do rizikového kapitálu, na rozvíjení bankovního financování inovací a takovou úpravu finančních systémů, která je učiní vstřícnějšími vůči MSP. Následně Komise vytvořila skupiny odborníků pro odstranění překážek přeshraničním investicím fondů rizikového kapitálu [37], pro počáteční financování a pro osvědčené postupy v investicích do rizikového kapitálu na regionální úrovni . Nový rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) [38] bude představovat další podnět pro soukromé investory, aby investovali do firem s potenciálem růstu, přičemž Evropský investiční fond (EIF) bude jménem Komise spravovat nebo pomáhat spravovat několik finančních nástrojů pro MSP : mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF); záruční mechanismus malých a středních podniků (SMEG) a mechanismus pro budování kapacit (CBS). Komise ve spolupráci s Evropskou investiční bankou (EIB) zavede finanční nástroj pro sdílení rizik [39] na podporu investic do vysoce rizikových projektů v rámci výzkumu a technického rozvoje pomocí půjček a záruk, přičemž EU přispěje částkou ve výši až 1 miliardy EUR ze 7. rámcového programu a přibližně stejnou částkou z EIB. 2.6. Normy a interoperabilita Klíčová doporučení pracovní skupiny: Vzhledem k tomu, že za technickou interoperabilitu zodpovídá v první řadě průmysl, je třeba pokračovat v úsilí řešit právní a sémantickou interoperabilitu, podporovat systémy, které jsou účinné v dosahování souladu s normami, a rozvíjet politiky zadávání veřejných zakázek, které podporují interoperabilitu. Evropské organizace pro normalizaci vyvinuly a dále vyvíjí pokyny, které zajistí, aby byla interoperabilita zohledněna v přípravě norem . Některé normy jsou v současnosti aktualizovány, aby se zvýšila jejich interoperabilita. Pokud jde o politické priority , interoperabilita je již středem normalizačních cílů a je považována za klíčovou otázku, kterou je třeba podrobně sledovat v nadcházejícím přezkoumání normalizační politiky v oblasti IKT . Různé specifické akce normalizace se zabývají otázkami interoperability ve specifických oblastech, jako například elektronické zdravotnictví (eHealth)[40], jednotná evropská platební zóna (SEPA), fakturační systém e-invoicing atd. Kromě toho zahájila Komise v roce 2006 studii [41] s cílem připravit doporučení, která pomohou zajistit soulad normalizační politiky EU v oblasti IKT se změnami v odvětví vyvolanými liberalizací, globalizací a konvergencí. Předmět IKT v 7. rámcovém programu zahrnuje přípravný a doprovodný výzkum na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění . Průmysl se zabývá především činnostmi přípravného výzkumu. Pracovní program pro oblast IKT v rámci 7. rámcového programu již obsahuje opatření, která mají za cíl zlepšit spolupráci při vytváření norem a nacházení interoperabilních řešení. Pracovní programy evropských organizací pro normalizaci se zaměřují na technickou interoperabilitu , zejména v rámci Evropského institutu pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI), zatímco sémantická interoperabilita byla začleněna do pracovních programů odvětvových normalizačních skupin, jako je například elektronické zdravotnictví (eHealth)[42] a eBIF[43]. Ostatní aspekty interoperability, například právní, nespadají do jejich působnosti, přestože některé z nich jsou zahrnuty v pracovním programu o předmětu IKT v rámci 7. rámcového programu. Jako východisko pro stanovení klíčových předpokladů interoperability jsou v pracovních programech evropských organizací pro normalizaci zahrnuta opatření na určení problémů a požadavků. Celkový rámec interoperability IKT bude přezkoumán v rámci průběžného hodnocení i2010 pod částí „vnitřní trh“. Zkušenosti s prováděním právních předpisů týkajících se volného pohybu zboží ukázaly, že existuje jisté riziko narušení hospodářské soutěže, protože praktiky různých vnitrostátních orgánů v určovaní a akreditaci subjektů a systémů posuzování shody jsou velmi odlišné. Z tohoto důvodu Komise nedávno přijala návrh nařízení[44], kterým se zavádí přísnější pravidla týkající se dozoru nad trhem, který je součástí návrhu nového souboru opatření týkajících se zboží na vnitřním trhu [45]. Akční plán pro elektronické zadávání zakázek („eProcurement“) [46] má interoperabilitu jako základní požadavek a akční plán „eGovernment“ [47] stanovil v této oblasti jasné cíle. Studie a konzultace o přezkumu evropského rámce interoperability celoevropské služby elektronické veřejné správy [48] již probíhají a návrhy na přezkum budou v patřičné lhůtě předloženy. 2.7. Dovednosti a zaměstnatelnost Klíčová doporučení pracovní skupiny: Vzhledem k tomu, že rostoucí rozdíly v oblasti e-dovedností omezují inovace a využití IKT, je nutné zvýšit investice do profesního rozvoje učitelů a do podpůrných mechanismů, zvýšit spolupráci mezi průmyslem, vládami, zaměstnavateli a vzdělávacími institucemi a pokračovat v úsilí zařadit podnikání do studijního programu. Za vzdělávání, odbornou přípravu a podpůrná opatření nesou odpovědnost členské státy. Komise podpoří tyto iniciativy prostřednictvím organizování studií, akcí, projektů spolupráce a výměn osvědčených postupů pomocí stávajících programů EU, zejména v rámci programu celoživotního učení [49]. Podpora pokryje široké spektrum dovedností pro zaměstnatelnost, od e-dovedností a podnikání[50] po komunikační dovednosti, týmovou práci a dovednosti řešení problémů. Navíc Komise při přípravě sdělení o dlouhodobé strategii e-dovedností , které by měla přijmout v roce 2007, zohlední doporučení pracovní skupiny a prohlášení z nedávné konference o evropských e-dovednostech[51]. [1] KOM(2005) 474, 5.10.2005. [2] Úplné informace o iniciativě i2010 viz: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. [3] Členové pracovní skupiny: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf. [4] Úplná zpráva pracovní skupiny, seznam členů a podrobnosti o pracovním postupu viz: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm [5] Zpráva o konkurenceschopnosti Evropy v roce 2006, KOM(2006) 697, zahrnuje část, která analyzuje konkurenceschopnost odvětví IKT. [6] Viz tisková zpráva IP/07/181 ze dne 14. února 2007. Balíček obsahuje zejména „Návrh nařízení, kterým se stanoví postupy týkající se uplatňování určitých vnitrostátních technických pravidel u výrobků zákonně uváděných na trh v jiném členském státě“, KOM(2007) 36, 14.2.2007. [7] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36-68). [8] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu. [9] Akční plán pro finanční služby (FSAP),http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm. [10] Politika v oblasti finančních služeb na období 2005 – 2010 (bílá kniha), KOM(2005) 629, 5.12.2005. [11] Viz http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Legislativní návrhy budou předloženy do konce roku 2007. [12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm. [13] Akční plán „eGovernment“ v rámci iniciativy i2010: urychlování zavádění elektronické veřejné správy v Evropě ve prospěch všech, KOM(2006) 173, 25.4.2006. [14] Viz http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644. [15] „Strategie spotřebitelské politiky EU 2007–2013“, KOM(2007) 99, dostupná na: http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm. [16] Zelená kniha o přezkumu spotřebitelského acquis, KOM(2006) 744, 8.2.2007. [17] Stanovena ve sdělení „Plnění lisabonského programu Společenství:: Moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost“, KOM(2005) 551, 10.11.2005. [18] KOM(2006) 33, 13.2.2006. [19] Viz portál eBSN: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html. [20] Postřehy z nedávných zasedání a z databáze národních projektů eBSN. [21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf. [22] Viz portál http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm. [23] Dostupné na: http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm. [24] Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, která se týká trestních opatření k prosazování práv duševního vlastnictví, KOM(2006) 168, 26.4.2006. [25] KOM(2007) 165, 3.4.2007. [26] Seznam evropských technologických platforem viz:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [27] Podrobnosti o iniciativě ARTEMIS vizhttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [28] Podrobnosti o iniciativě ENIAC viz http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html. [29] Viz http://www.proinno-europe.eu. [30] Podrobnosti viz http://www.proinno-europe.eu/eca.html. [31] KOM(2006) 728, 22.11.2006. [32] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1-26. [33] Hlavní součástí iniciativy Europe INNOVA jsou odvětvové skupiny odborníků v oblasti inovací, které navrhují priority činností podle odvětví a formulují otázky a problémy, které je nutné řešit. [34] KOM(2006) 502, „Uvádění znalostí do praxe: široce založená inovační strategie pro EU.“ [35] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1–26. [36] KOM(2006) 349, 29.6.2006. [37] Hlavním cílem této skupiny je určit pro každou zúčastněnou zemi regulační rámec, který ovlivňuje domácí a zahraniční fondy rizikového kapitálu, a v případech, kde stávající nařízení brání přeshraničním aktivitám fondů rizikového kapitálu, najít způsob překonání těchto překážek. Viz http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm. [38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm. [39] Viz http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff. [40] Podskupina elektronického zdravotnictví (eHealth) v rámci i2010 v současnosti projednává doporučení Komise, které se zaměřuje na pokyny a osvědčené postupy v oblasti interoperability elektronických zdravotních záznamů a průkazů. [41] „Studie EU o specifických politických potřebách pro normalizaci v oblasti IKT“, http://www.ictstandardisation.eu. [42] CEN / TC 251. [43] Fórum interoperability v oblasti elektronického podnikání (e-Business) organizované Evropským výborem pro normalizaci (CEN). [44] Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh, KOM(2007) 37, 14.2.2007. [45] Podrobné informace vizhttp://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm. [46] Akční plán provádění právního rámce v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek, KOM(2004) 841, 13.12.2004. [47] KOM(2006) 173, 25.4.2006. [48] Viz http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644. [49] Viz http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html. [50] Komise nedávno předložila „agendu z Osla týkající se podnikatelského vzdělávání v Evropě“ jako součást svého odhodlání podporovat podnikatelské smýšlení ve společnosti. Viz:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm. [51] Prohlášení z konference viz:http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf