V rámci strategie EU pro dunajský region byla do zasedání některých řídicích skupin prioritních oblastí, jakož i do akcí a výročních fór, aktivně zapojena občanská společnost.

Program Interact nadále podporuje makroregionální koncepci prostřednictvím budování nebo upevňování sítí mezi hlavními prováděcími subjekty strategií (např. v oblasti správy a řízení, dopravy, životního prostředí nebo změny klimatu) a prostřednictvím rozvíjení metod spolupráce a nástrojů pro začleňování makroregionálních strategií do evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů . Kromě toho Komise spolu s programem Interact zřídila platformu pro usnadnění výměny zkušeností s prováděním makroregionálních strategií a jejich začleněním do ESI fondů.

Účast zemí západního Balkánu na strategii EU pro dunajský region a strategii EU pro jadransko-jónský region významně přispěje k posílení jejich integrace do EU. Konkrétní krok tímto směrem představuje žádost čtyř členských států EU (Chorvatska, Řecka, Itálie, Slovinska) zapojených do strategie EU pro jadransko-jónský region o začlenění Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do této strategie podaná Radě.

Na základě informací shromážděných ve výročních zprávách o provádění programů ESI fondů za rok 2017 bylo prostřednictvím programů zveřejněno sedm výzev k podávání návrhů zaměřených na makroregionální strategie: dvě v regionu Baltského moře, tři v dunajském regionu a dvě v jadransko-jónském regionu. Počet programů, které investovaly prostředky EU do makroregionálních strategií, činí 29 v regionu Baltského moře, 14 v dunajském regionu, 4 v jadransko-jónském regionu a 4 v alpském regionu. Z toho vyplývá, že míra začlenění priorit makroregionálních strategií do programů EU přímo souvisí s dobou trvání strategií.

V rámci strategie EU pro region Baltského moře byla zřízena síť řídicích orgánů Evropského fondu pro regionální rozvoj, jejímž úkolem je vypracovat návrhy týkající se nadnárodní spolupráce, která má pomoci regionům provádět strategie pro inteligentní specializaci zaměřené na čisté technologie. V rámci iniciativy s názvem „Cleaner Growth“ (Čistší růst) budou realizovány dva pilotní projekty: „Jointly Entering New Markets“ (Společný vstup na nové trhy) a „Commercialising Forest-Based Protein – Verification and Improvement of Protein Quality“ (Obchodní využití proteinu z lesů – Ověřování a zlepšování kvality proteinu).

Viditelnost strategie EU pro jadransko-jónský region je stále nedostatečná kvůli chybějící komunikaci, což by bylo možné částečně překonat, pokud by byla zřízena plánovaná platforma zúčastněných stran. Tím by se rovněž zlepšila účast a informovanost subjektů na nižší než celostátní úrovni, které hrají v současnosti v makroregionálních procesech jen omezenou úlohu.

Přípravná fáze plánování na období po roce 2020 nabízí jedinečnou příležitost k plánování a organizaci konzistentního využívání prostředků EU na podporu cílů meziregionálních strategií. Koordinace mezi orgány odpovědnými za řízení programů financování EU a hlavními prováděcími subjekty makroregionálních strategií by měla fungovat jak v rámci zemí, které jsou zapojeny do makroregionálních strategií, tak mezi těmito zeměmi. Rozhodnutí těchto zemí a konkrétní opatření v tomto ohledu by prokázala jejich zájem o makroregionální strategie a politickou angažovanost ve vztahu k nim.

Koncepci správy a řízení se zapojením mnoha zúčastněných stran do značné míry podporují všechny makroregionální strategie. Větší zapojení občanské společnosti by však mohlo posílit rozměr strategií ve směru zdola nahoru. Velmi ceněna byla hojná účast soukromého sektoru na fórech strategie EU pro jadransko-jónský region (např. setkání mezi podniky), přičemž podobný model by v případě potřeby mohl být zopakován i v jiných strategiích.

Hlavním problémem strategie EU pro dunajský region je oslabení politické dynamiky na vnitrostátní úrovni, jež vedlo k nízké úrovni účasti na řídicích skupinách některých prioritních oblastí. Vzhledem k tomu, že tato strategie je dlouhodobým procesem, je nezbytné, aby byly neustále poskytovány kapacity a prostředky k jejímu provádění a k posílení vnitrostátních mechanismů koordinace. Kromě toho se všeobecně uznává, že absence společného orgánu, který by se v období od léta 2017 do podzimu 2018 plně věnoval podpoře správy a řízení strategie EU pro dunajský region (kontaktní místo strategie pro dunajský region), bránila hladkému rozvoji a provádění strategie. Nyní je již v provozu a funguje nové kontaktní místo strategie, které společně provozují Rakousko a Rumunsko.

Komunikace je i nadále problémem také ve strategii EU pro alpský region. Ačkoli byly vytvořeny komunikační nástroje, je třeba zlepšit technické podmínky a zejména komunikační činnost související s obsahem. Je naléhavě zapotřebí cílená komunikační strategie založená na dohodnutých sděleních politik.

4. Další postup

Komise ve svých návrzích k nařízením EU v oblasti politiky soudržnosti na období po roce 2020 zdůrazňuje, jak důležitá je spolupráce jakožto průřezový prvek politiky soudržnosti, a vyzývá členské státy a regiony, aby tento prvek lépe začlenily do další fáze plánování politiky a programů na vnitrostátní a regionální úrovni. Tím vysílá důrazný a pozitivní signál těm státům, které jsou již do meziregionálních strategií zapojeny, a vyzývá je, aby se nejprve zamyslely nad tím, jak a pro jaké klíčové priority by se programy a makroregionální strategie mohly vzájemně podporovat.

Znamenalo by to také reakci na otázku zdůrazněnou ve studii poradenské společnosti COWI, v níž se uvádí, že „koordinace s programy ESI fondů a programy EU klade vysoké nároky na všechny zúčastněné strany; a této koordinace se doposud nepodařilo uspokojivě dosáhnout. V období po roce 2020 tudíž existuje značný prostor pro zlepšení“.

V této souvislosti a s ohledem na potenciál makroregionálních strategií Komise vyzývá dotčené země, aby okamžitě přijaly tato opatření:

1. Tematičtí koordinátoři strategií by měli posoudit situaci každé oblasti politiky v porovnání s modelem „vývoje ve třech fázích“, který je uveden ve studii poradenské společnosti COWI, s cílem určit, které faktory by mohly být lépe využity a které překážky je třeba v případě potřeby odstranit. Pak by mohli svým vnitrostátním koordinátorům ve vhodných případech dát doporučení, jak zjištěné problémy řešit.

2. Hlavní prováděcí subjekty v každé makroregionální strategii by měly i nadále zlepšovat své mechanismy správy a řízení za podpory ministrů odpovědných za příslušné resorty a s jejich angažovaností v této věci. Měly by usilovat o využívání synergických efektů a komplementarity s organizacemi, které již v příslušném makroregionu působí, a měly by umožnit regionálním a místním zúčastněným stranám k makroregionálním strategiím přispívat (např. prostřednictvím platformy zúčastněných stran). Měly by se také nadále snažit lépe sledovat pokrok v jednotlivých tematických oblastech a posílit kapacitu aktérů zapojených do provádění makroregionálních strategií.

3. Pokud jde o strategii EU pro region Baltského moře a strategii EU pro dunajský region, tematičtí a vnitrostátní koordinátoři by měli revize svých příslušných akčních plánů využít jako příležitosti ke zvolení nejdůležitějších klíčových priorit, které mají nejvyšší evropskou přidanou hodnotu a které stojí za mobilizaci finančních prostředků EU a vnitrostátních finančních prostředků.

4. V zájmu využití nového legislativního rámce, který posílí vazby mezi hlavními programy, spoluprací a makroregionálními strategiemi, by se v procesu plánování mělo počítat s následujícími činnostmi:

·na úrovni jednotlivých makroregionálních strategií: orgány EU, jež se podílejí na řízení programů v zúčastněných zemích, by měly svou činnost vzájemně úzce koordinovat již od počátečních fází plánování programů na období 2021–2027. Konkrétně by pro jednotlivé makroregionální strategie měly vnitrostátní orgány odpovědné za prostředky EU ve spolupráci s vnitrostátními koordinátory makroregionálních strategií společně dohodnout hlavní makroregionální priority, opatření, projekty a mechanismy správy a řízení, které budou zahrnuty do jejich příslušných dohod o partnerství (členských států EU) a do dokumentů víceletého plánování (plánovacího rámce) (v případě zemí, které nejsou členy EU) .

·na úrovni jednotlivých zemí zapojených do makroregionálních strategií: priority, opatření a projekty, které byly dohodnuty a zahrnuty do dohod o partnerství nebo do dokumentů víceletého plánování (plánovacího rámce), by pak měly být koordinovaným způsobem rozvíjeny s ostatními zúčastněnými zeměmi v rámci příslušných programů EU . Za tímto účelem by tematičtí a vnitrostátní koordinátoři meziregionálních strategií měli usilovat o budování těsnějšího vztahu a spolupráce s řídicími orgány příslušných programů EU (ESI fondů a případně NPP) na vnitrostátní i regionální úrovni a na úrovni spolupráce. Měly by zahájit dialog, společně určit budoucí relevantní oblasti spolupráce a zajistit, aby se hlavní prováděcí subjekty makroregionální strategie účastnily přípravy programů na období 2021–2027 a přispívaly k ní.

5. Během prováděcí fáze by měly být priority, opatření a projekty, na nichž se orgány EU, jež se podílejí na řízení programů, dohodly jako na relevantních pro makroregionální strategie, prováděny koordinovaně a synchronizovaně ve všech zemích zapojených do meziregionálních strategií. Může se stát, že za účelem dosažení tohoto cíle budou muset být v rámci příslušných programů EU předem přiděleny zvláštní prostředky. Kromě těchto konkrétních opatření a projektů by v rámci programů mohla být rovněž vypracována a uplatňována zvláštní kritéria výběru projektů s cílem podnítit vznik projektů, které podporují priority makroregionálních strategií (např. vyčlenění rozpočtových zdrojů, zvláštní výzvy k podávání návrhů pro makroregionální projekty, zvýhodnění projektů přispívajících k makroregionálním cílům a opatřením atd.).

5. Závěry

Partneři, kteří jsou zapojeni do makroregionálních strategií, nyní čelí okamžiku pravdy: příprava programů na období 2021–2027 jim nabízí jedinečnou příležitost prokázat a posílit své odhodlání naplňovat priority makroregionálních strategií, zejména jejich začleněním mezi priority programů EU, a to díky nástrojům poskytovaným na základě nově navrhovaných nařízení.

Makroregionální strategie získaly politickou viditelnost a vyvolaly velmi vysoká očekávání. Bez společného politického podnětu na vnitrostátní a regionální úrovni však odhodlání příslušných aktérů, byť je velmi cenné, nebude k zachování životaschopnosti těchto strategií dostačovat.

Vůle spolupracovat a společně usilovat o dosažení společných cílů a realizovat činnosti v makroregionech společně musí vycházet od zúčastněných zemí a partnerů, kteří se vyzývají k tomu, aby makroregionální strategie učinili svou společnou a ústřední politickou agendou.

Současné období diskusí a jednání o budoucím finančním a legislativním rámci a jeho podpůrných programech nabízí zúčastněným zemím i partnerům jedinečnou příležitost, aby potvrdili svůj společný závazek naplňovat společně dohodnuté priority makroregionálních strategií, a tato příležitost nesmí být promarněna. Takový závazek by optimalizoval přidanou hodnotu makroregionálních strategií a umožnil jim využít jejich plný potenciál.



Dodatek: Mapa makroregionálních strategií