EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1467 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterým se z řizuje evropský nástroj sousedství 
{KOM(2011) 839 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1466 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS Článek 8 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Evropská unie (EU) rozvíjí se zem ěmi ve svém 
sousedství výsadní vztahy s cílem vytvo řit na hranicích EU pros tor prosperity a dobrých 
sousedských vztah ů, založený na hodnotách Unie a vyzna čující se úzkými a mírovými vztahy 
spočívajícími na spolupráci. Tento zvláštní článek, který zd ůrazňuje rostoucí význam vztah ů 
EU s jejími sousedy, byl zaveden Lisabonskou smlouvou.  
V roce 2004 byla koncipována evropská politika sousedství, která je ur čena pro 16 zemí 
ležících východn ě a jižně od hranic EU, konkrétn ě pro Alžírsko, Arménii, Ázerbájdžán, 
Bělorusko, Egypt, Gruzii, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libyi, Moldavskou republiku, Maroko, 
okupovaná palestinská území, Sýrii, Tunisk o a Ukrajinu. V rámci evropské politiky 
sousedství nabízí EU soused ům privilegovaný vztah na základ ě vzájemných závazk ů k 
vyznávání hodnot, jako jsou demokracie a lidská práva, právní stát, řádná správa v ěcí 
veřejných, zásady tržní ekonomiky a udržitelný rozvoj. Tato politika je rovn ěž spojena s 
politickým p řidružením a hlubší hospodá řskou integrací, se zv ýšenou mobilitou a 
intenzivnějšími mezilidskými kontakty. Evropská politika sousedství je podporována ze 
zvláštního nástroje – evropského nástroje sousedství a partnerství, jenž je ur čen pro všech 16 
výše uvedených zemí a pro Ruskou federaci. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Od zahájení evropské politiky sousedství došlo k významnému vývoji v mnoha ohledech, 
včetně utužení vztah ů s partnery, zahájení re gionálních iniciativ či demokratické transformace 
v jižním sousedství. Vyvíjející se vztahy a m ěnící se politické souvislosti si vyžádaly 
přezkoumání evropské politiky sousedství. Výsl edkem byla nová vize pro evropskou politiku 
sousedství, která byla nastín ěna ve spole čném sdělení vysoké p ředstavitelky EU pro 
zahraniční a bezpe čnostní politiku a Evropské komise s názvem „Nový p řístup k sousedství, 
jež prochází zm ěnami“, přijatém dne 25. kv ětna 2011. Nový p řístup umož ňuje zejména v ětší 
podporu partner ů, kteří jsou pevn ě odhodláni budovat demokratickou spole čnost a provád ět 
reformy, v souladu se zásadou „víc e za více“ a zásadou vzájemné odpov ědnosti. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
V zemích sousedství, kde je jedním z klí čových politických cíl ů sblížení s pravidly a normami 
EU, má Evropská unie pro realizaci této pomoci nejlepší pozici. Ur čitou specifickou podporu, 
například v zájmu postupné hospodá řské integrace s vnit řním trhem EU a v zájmu p řístupu do 
schengenského prostoru či účasti na unijních programech, lze poskytovat pouze na úrovni EU.  
Ve většině zemí zapojených do evropské politiky sousedství je tak EU v oblasti spolupráce 
předním partnerem a její úlohu v tomto sm ěru obecně uznávají členské státy, mezinárodní 
finanční instituce i ostatní dárci. Pomoc,  kterou EU nabízí svým soused ům při sbližování s 
unijními politikami, pravidly a normami, je v partnerských zemích zapojených do evropské politiky sousedství klí čovým motorem reformního procesu.  
Se svými 27 členskými státy, které jednají v rámci spole čných politik a strategií, má EU sama 
rozhodující váhu pot řebnou k reakci na celosv ětové problémy. Opat ření na úrovni členských 
států mohou být omezená a rozt říštěná, protože projekty jsou často příliš malého rozsahu na 
to, aby v praxi dosáhly udržitelných výsledk ů. Usměrňováním práce členských stát ů v rámci 
Unie se zlepšuje koordinace a ú činnost činností EU.  
 
CS 3   CS V čase rozpo čtových omezení, kdy se n ěkolik členských stát ů rozhodlo odstoupit od 
spolupráce v celé řadě odvětví a upustit od podpory n ěkterých zemí, je EU ve svém 
sousedství schopna zastávat aktivní úlohu p ři podpoře demokracie, míru, stability, prosperity 
a snižování chudoby. Za t ěchto okolností je z čistě ekonomického pohledu více než kdy d říve 
rozumné poskytovat pomoc na úrovni EU, pokud tak lze dosáhnout citelných výsledk ů. 
Spolupráce s EU také šet ří náklady. Správní výdaje jsou  totiž nižší než ty, které pr ůměrně 
vynakládají hlavní dárci dvoustranné pomoci. 
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Cílem evropské politiky sousedství je vytvá řet prostor prosperity  a dobrých sousedských 
vztahů na hranicích EU, a to zejména prost řednictvím posílených politických vztah ů, 
hospodářské integrace a úzké spolupráce v řadě odvětví. V období 2014–2020 bude EU tyto 
cíle dále podporovat ú čelovým finan čním nástrojem – Evropským nástrojem sousedství. 
Prostřednictvím evropského nástroje sousedství se budou partner ům poskytovat finan ční 
prostředky z rozpo čtu EU.  
Aby tento nástroj dosáhl cíl ů nové vize evropské politiky sousedství, musí být spln ěna řada 
specifických cíl ů nařízení, vycházejících z m ěnících se souvislostí, ze získaných zkušeností a 
z hodnocení, zejména: 
• uplatňování zásady „více za více“ a zásady vzájemné odpov ědnosti v souladu s 
obnovenou evropskou politikou sousedství za sou časné podpory sousedních zemí ve 
větším zapojování do reforem; řešení složitosti a dél ky programovacího procesu 
podpory EU tak, aby se proces zj ednodušil, zkrátil a lépe zam ěřil; 
• usměrnění působnosti nástroje, nalezení vhodné r ovnováhy mezi jeho pružností a 
zaměřením na cíle politiky a klí čové oblasti spolupráce; 
• úprava provád ěcích ustanovení a zlepšení soudržnosti mezi nástroji vn ější činnosti; 
• zdokonalení ustanovení o p řeshraniční spolupráci, aby se usnadnilo ú činné a rychlé 
provádění program ů; 
• podpora t ěsnějšího provázání s vnit řními nástroji a politikami EU, v četně posílení 
spolupráce s p říslušnými útvary Komise v programovací fázi, v p řípadně potřeby 
pomocí mechanism ů umožňujících slu čovat prost ředky z vnit řních a vn ějších 
položek rozpo čtu EU;  
• reakce na vyvíjející se vztahy s Ruskem, a to úpravou ustanovení o zp ůsobilosti 
Ruska k finan ční podpoře z evropského nástroje sousedst ví tak, aby odrážela zvláštní 
postavení této zem ě jakožto souseda a stra tegického partnera EU. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
V posouzení dopadu byly zváženy čtyři možnosti:  
• Možnost 0:  „žádné opat ření EU “: EU přestane poskytovat finan ční podporu pro 
země sousedství prost řednictvím zvláštního nástroje. 
 
CS 4   CS • Možnost 1:  „žádné zm ěny“:  spolupráce s dot čenými zem ěmi zůstane výlu čně v 
rámci stávajícího evropského nástroje sous edství a partnerství; tato možnost se v 
analýze politik používá jako výchozí scéná ř. 
• Možnost 2:  „pozměnění současné úpravy“:  budoucí legislativní návrh by m ěl 
vycházet ze stávajícího na řízení o evropském nástroji sous edství a partnerství, ve 
kterém se provede řada změn v reakci na nový politický kontext a konkrétní zjišt ěné 
cíle; tato možnost také obsahuje řadu subvariant týkajících  se konkrétních zjišt ěných 
problémů;  
• Možnost 3:  „předložení zcela nového nástroje“  s jiným zem ěpisným rozsahem a 
širšími či odlišnými cíli, než jsou cíle evropské politiky sousedství.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Stávající úprava (možnost 1 – „výchozí scéná ř“) nabízí podporu v širokém spektru oblastí, 
což má řadu pozitivních hospodá řských, sociálních a e nvironmentálních dopad ů v 
partnerských zemích. Tyto dopady ve zmín ěných oblastech by však bylo možné ješt ě zlepšit 
pomocí pružn ějších mechanism ů a inovativn ějších přístupů, např. pokud jde o slu čování 
prostředků či využívání inovativních finan čních nástroj ů. Zastavení opat ření EU (možnost 0) 
by značně snížilo dopad ve všech t řech oblastech a ohrozilo udržitelnost již dosažených 
dopadů; rovněž by negativn ě ovlivnilo celkové vztahy mezi  EU a partnery zapojenými do 
evropské politiky sousedství. Pozm ěnění nástroje (možnost 2) by ješt ě posílilo pozitivní 
hospodářské, sociální a environmentální dopady dosažené za sou časné úpravy; další pozitivní 
dopad se p ředpokládá v oblasti správy v ěcí veřejných díky uplat ňování zásady „více za více“. 
Možnost 2 má tedy nejvyšší pozitivní dopad. Vypracování zcela nového nástroje (možnost 3) 
by mělo negativní dopad zejména na soudržnost činností EU s cíli evropské politiky 
sousedství, čímž by narušilo d ůvěryhodnost EU v regionu. 
Posouzení dopad ů se rovněž zaměřilo na nezbytnost a p řidanou hodnotu činností EU ve 
srovnání s činností vyvíjenou pouze členskými státy. 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Možnost 0 a 3 byly po rozboru a zvážení jednotlivých dopad ů (celkových, hospodá řských, 
sociálních a environmentálních) zamítnuty jakožto nesch ůdné možnosti, jež by nep řinesly 
pozitivní dopad a nepomohly by plnit cíle revidované evropské politiky sousedství. Nejv ětší 
pozitivní dopad a potenciál k p řizpůsobení stávajícího rám ce pro spolupráci novému 
politickému kontextu, cíl ům evropské politiky sousedství a problém ům zjištěným na základ ě 
hodnocení a dosavadních zkušeností, by m ěla možnost 2. Možnost 1 by byla druhou nejlepší 
variantou z hlediska zac hování pozitivních dopad ů, nezajistila by však pln ění cílů nové vize 
politiky sousedství ani by ne řešila otázky a konkrét ní problémy zjišt ěné ve stávající úprav ě. 
Přednost tedy dostala možnost 2.  
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Jelikož nový evropský nást roj sousedství bude zmoc ňovací nařízení, jež stanoví zásadní prvky 
a základ intervencí ze strany EU, specifické cíle a činnosti spolupráce pro každou zemi a 
region včetně očekávaných výsledk ů budou stanoveny ve fázi programování a provád ění. 
 
CS 5   CS Současně budou také s p řihlédnutím k zvláštnostem daného opat ření určeny specifické 
ukazatele.