CS Úřední věstník Evropské unie C 103/1

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 31. března 2010

k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku

(CON/2010/28)

2010/C 103/01

Dne 8. března 2010 obdržela Evropská centrální banka (ECB) žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 479/2009, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť národní centrální banky pomáhají při sestavování statistiky podle nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (2), nebo k sestavování této statistiky přispívají. Kromě toho pro účely plnění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB) ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy vykazují do ECB vládní finanční statistiku. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecná připomínka

ECB podporuje navrhované nařízení jakožto velmi důležitý krok ke zlepšení kvality statistiky uvedené v nařízení (ES) č. 479/2009.

Konkrétní připomínky

ECB zdůrazňuje, že je velmi důležité, aby členské státy poskytovaly Komisi (Eurostatu) přístup ke všem informacím, které Komise vyžaduje pro hodnocení kvality údajů. ECB se rovněž domnívá, že za tímto účelem by v zájmu zvýšení jednoznačnosti a jistoty, jaké informace lze vyžadovat, bylo prospěšné do čl. 8 odst. 2 zahrnout podrobnější seznam, než který je navrhován. Mělo by být jednoznačné, že tento seznam není taxativní.

Obdobně má ECB za to, že uvedení několika příkladů do čl. 11 odst. 3 by mohlo objasnit, kdy se vyžadují metodické inspekce. Časté a rozsáhlé revize údajů, přetrvávající nevysvětlené úpravy stavů a toků a nevyřešené problémy týkající se metodických otázek mohou vyvolat obavy, a tedy odůvodnit metodickou inspekci, jež je dle ECB výborným prostředkem ke zlepšení kvality údajů. Ustanovení o těchto inspekcích obsažená v nařízení (ES) č. 479/2009 a jiná ustanovení zaměřená na zlepšení kvality údajů mohou být samozřejmě skutečně účinná, jsou-li uplatňována v plném rozsahu.

ECB se dále domnívá, že definice „schodku (přebytku) veřejných financí“ v nařízení (ES) č. 479/2009 by měla být sladěna s mezinárodními statistickými standardy. ECB proto navrhuje, aby se v rámci postupu při nadměrném schodku používal schodek (B.9) z národních účtů, jako tomu bylo na začátku používání tohoto postupu. Tím by se navíc zvýšila transparentnost zpravodajského postupu, neboť v případě vynětí vypořádání v rámci swapových dohod a dohod o forwardové úrokové míře ze schodku používaného v rámci postupu při nadměrném schodku lze údaje o schodku méně ovlivnit manipulacemi ve formě složitých finančních transakcí.

V zájmu zlepšení kvality údajů by ECB dále chtěla zajistit, aby plánované údaje byly sestavovány na základě nejaktuálnějších dostupných informací za použití měsíčních a čtvrtletních hodnot, jsou-li k dispozici. V ideálním případě by měla být rovněž přezkoumána kvalita těchto plánovaných údajů.

ECB má dále za to, že Komisi by měla být poskytnuta delší lhůta pro hodnocení aktuálních údajů, a byla by pro prodloužení lhůty uvedené v článku 14 o jeden týden, tedy na čtyři týdny. Aby nebyly narušeny administrativní postupy (například příprava konvergenčních zpráv), v nichž jsou tyto údaje používány, vyžaduje prodloužení této lhůty rovněž, aby členské státy předávaly údaje dříve. ECB proto navrhuje, aby v budoucnu byly oznamovací lhůty zkráceny. ECB vychází z toho, že se v současné době projednává změna nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3) (tj. program předávání údajů v rámci Evropského systému účtů (ESA)), a poukazuje proto na to, že by měly být příslušné lhůty v zájmu zamezení nejednotnosti sjednoceny.

V neposlední řadě považuje ECB za důležité, aby národní statistické orgány měly přístup k informacím nezbytným k zajištění souladu vykazovaných údajů s článkem 1 nařízení (ES) č. 479/2009 a souvisejícími účetními pravidly ESA 95.

Tam, kde ECB doporučuje změnu navrhovaného nařízení, jsou v příloze uvedeny konkrétní pozměňovací návrhy spolu s příslušným odůvodněním.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. března 2010. Prezident ECB Jean-Claude TRICHET

(1) KOM(2010) 53 v konečném znění.

(2) Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 1.

(3) Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1.