Systém soudnictví řídí svůj počet případů efektivním způsobem, ale čelí některým problémům u správních věcí. Systém soudnictví funguje dobře pro sporné občanské a obchodní věci, s nízkou odhadovanou průměrnou dobou na vyřešení takových věcí, mírou vyřešených případů trvale kolem 100 % (v roce 2018 100,8 %) a nízkým počtem nevyřízených případů. Správní soudnictví čelí v současnosti problémům s delšími „dispozičními časy“ a mírou vyřešených případů 89,7 % v roce 2018 (i když se jedná o zlepšení oproti roku 2017, kdy tato míra činila79,5 %). Podle orgánů a zúčastněných stran je to spojeno zejména s velkým počtem nápadů azylových věcí. Mimořádným problémům čelí Spolkový správní soud, jak je rovněž zdůrazněno ve studii ministerstva spravedlnosti z roku 2019. Většina činností soudů byla dočasně pozastavena od 16. března do 13. dubna 2020 vzhledem k pandemii COVID-19 se specifickými opatřeními přijatými s cílem odložit procesní lhůty, které by mohly vést ke zvýšení počtu nahromaděných nevyřízených věcí v soudnictví.

Projekt velkého rozsahu pro další zlepšení digitalizace soudnictví pokračuje. Digitalizace systému soudnictví již pokročila, zejména pokud jde o široce dostupnou možnost předložit věc a předvolání on-line, ačkoli elektronické prostředky pro následující fáze řízení on-line zůstávají omezené. Systémy řízení věcí a systémy pro soudní statistiky jsou zavedeny pro všechny soudy. Prostřednictvím projektu nazvaného „Justice 3.0“ iniciovala vláda zavedení elektronického spisu u všech soudů. K počátku roku 2020 byl systém zaveden pouze v omezeném počtu soudů, ale postupně se rozšiřuje. Vláda si klade za cíl realizovat plně elektronické řízení věcí u všech soudů do roku 2022. Vláda také oznámila další kroky pro používání digitálních nástrojů u soudů, a to i pokud jde o umělou inteligenci, například pro zveřejňování soudních rozhodnutí v anonymizované podobě.

Postupy pro jmenování předsedů správních soudů jsou předmětem diskusí. Zúčastněné strany a Rada Evropy již několikrát vyjádřily obavy týkající se jmenování předsedů správních soudů. Ačkoli v této fázi neexistují žádné konkrétní reformní plány, vláda uvažuje o sladění norem pro nábor pro obecné a správní soudy. V současném režimu nemusí být předsedové a místopředsedové (kteří také rozhodují) správních soudů vybíráni z řad jmenovaných správních soudců, ačkoli musí splnit obecné ústavní požadavky pro jmenování soudcem správního soudu. Jejich jmenování se řídí zákony, které upravují různé spolkové a zemské správní soudy. Zatímco zákon o spolkovém správním soudu předpokládá zapojení nezávislé komise složené z členů výkonné a soudní moci , u všech zemských správních soudů tomu tak není. Ačkoli existují určité zemské rozdíly, tato jmenování obvykle zůstávají výsadou výkonné moci. V roce 2019 poukázala Rada Evropy na absenci zapojení soudů do procesu jmenování předsedů správních soudů . Poradní rada soudců Rady Evropy přijala stanovisko o jmenování a postavení předsedy zemského správního soudu ve Vídni, v němž byly vyjádřeny obavy ohledně dodržování doporučení Rady Evropy vzhledem k rozdílu mezi postupem jmenování předsedy/místopředsedy a ostatních soudců. Tyto obavy zopakovaly evropské a vnitrostátní zainteresované subjekty , jež žádají, aby do všech soudních jmenování byly zapojeny senáty pro personální záležitosti a aby jejich stanoviska byla závazná. Skupina GRECO vydala několik doporučení Rakousku, pokud jde o systém správního soudnictví, včetně posílení úlohy senátů pro personální záležitosti při jmenování a sladění norem pro soudní nábor mezi obecnými a správními soudy. Zatímco vládní program na období 2020–2024 oznamuje všeobecné záměry sladit v tomto ohledu normy pro nábor, v této fázi nebyly oznámeny žádné konkrétní plány.

Úroveň nezávislosti rakouského systému soudnictví je vnímána jako vysoká. Zároveň byly vyjádřeny obavy ohledně postupů při jmenování předsedů správních soudů, jakož i ohledně práva ministra spravedlnosti udílet státním zástupcům pokyny v jednotlivých věcech. Vláda oznámila, že se bude obecně zabývat otázkami náboru soudců, včetně soudců správních soudů, a oznamovacími povinnostmi státních zástupců, což by mohlo přispět k řešení těchto obav. Je vynakládáno úsilí o další rozvoj vysoké úrovně digitalizace soudnictví a zdroje v soudnictví byly navýšeny. To by mohlo přispět k řešení některých výzev účinnosti, jimž správní soudy čelí.

Rámec na ochranu oznamovatelů je zaveden. Nástroj pro oznamovatele byl přijat v roce 2013 a provozuje jej Ústřední státní zastupitelství pro boj proti hospodářské trestné činnosti a korupci (WKStA). Během prvních čtyř let provozu (20. března 2013 až 31. března 2017) obdrželo WKStA téměř 5 000 platných zpráv o podezřelých okolnostech a potenciálních trestných činech. Ve 29 případech to vedlo k obvinění.

Výkon zaměstnání po skončení pracovního poměru není pro členy vlády a parlamentu upraveno. V roce 2019 byly předloženy legislativní návrhy pro zavedení přechodného období po skončení funkce v délce 18 měsíců. Podle těchto návrhů by každý, kdo v posledních 5 letech pracoval pro vládní stranu nebo v ní zastával pozici, mohl být do vedoucí nebo řídící funkce ve společnosti související s vládou až po uplynutí tohoto přechodného období. Vládní program na období 2020–2024 obsahuje plány zavést přechodné období po skončení funkce pro členy vlády, kteří se mají stát členy ústavního soudu.

Řada opatření k předcházení korupci pro státní zaměstnance a nejvyšší výkonné funkce je zavedena. Preventivní protikorupční rámec ve veřejném sektoru integruje pravidla upravující předcházení střetu zájmů u nejvyšších výkonných orgánů, jak jsou stanovena ve spolkovém zákoně o transparentnosti a neslučitelnosti. Ustanovení zahrnují pravidla týkající se prohlášení o finančních zájmech a majetku každé dva roky, vedlejšího pracovního poměru (není-li výslovně povolen) a zastávání vedoucí funkce / funkce v radách. Účetní dvůr provedl také posouzení rizik vedlejšího pracovního poměru státních zaměstnanců a zjistil, že posouzení přípustnosti vedlejšího pracovního poměru je především odpovědností samotných pracovníků a že nejasnosti o tom, jaké by měly být přesné odpovědnosti (kritéria, podle nichž je vedlejší pracovní poměr hodnocen jako slučitelný s postavením úředníka, nebo nikoli), by mohly vést ke střetu zájmů. Podle účetního dvora by obecná povinnost získat souhlas předem namísto pouze deklarovat vedlejší pracovní poměr předem byla efektivnější než požadavek ukládat disciplinární sankce ex post. Účetní dvůr proto úřadu spolkového kancléře doporučil, aby připravil legislativní návrh, který stanoví požadavek na souhlas orgánu veřejné správy pro výkon určitých vedlejších povolání. Úřad spolkového kancléře (Bundeskanzleramt) byl toho názoru, že jsou zavedena dostatečná opatření v oblasti odborné přípravy a povědomí státních zaměstnanců ohledně tohoto tématu. Předcházení korupci je také v zásadě upraveno pro státní zaměstnance, kteří podléhají pravidlům obsaženým v zákoně o zaměstnávání státních zaměstnanců z roku 1979 a v zákoně o smluvních zaměstnancích veřejného sektoru. Tyto právní předpisy jsou doplněny obecným kodexem chování pro státní zaměstnance a případně pravidly chování, která mohou být přijata konkrétními službami (např. směrnice pro dodržování pravidel („Compliance-Leitlinien“) spolkového ministerstva spravedlnosti přijaté v roce 2019). Obecně podléhají státní zaměstnanci určitým dodatečným povinnostem a pravidlům, jako je jejich služební slib, oznamovací povinnosti, uctivé chování vůči ostatním, pravidla pro střet zájmů, pravidla týkající se vedlejších povolání, zákaz přijímání darů, jakož i pravidla pro ukončení pracovního poměru („po ukončení pracovního poměru ve veřejné správě“) a povinnost služebního tajemství. Porušení těchto a jiných povinností a pravidel se trestají disciplinárními opatřeními nebo podle ustanovení trestního zákona.

Pravidla pro financování politických stran, včetně úlohy účetního dvora, podstupují reformy. Účetní dvůr má auditní pravomoci a je odpovědný za sledování financí stran. V roce 2018 bylo v rámci účetního dvora zřízeno oddělení pro boj proti korupci, dodržování předpisů a řízení rizik a od té doby řídí mnohostrannou iniciativu proti korupci se zvláštním zaměřením na předcházení korupci. Účetní dvůr provádí od roku 2015 audit protikorupčních rámců na různých úrovních, např. pro ministerstva či obce, v souladu s Pokyny pro provádění auditu systémů pro předcházení korupci („Guidelines for Auditing Corruption Prevention Systems“). Účetní dvůr se navíc snaží zvýšit povědomí o problematice korupce a zahájit kurzy odborné přípravy pro veřejné činitele. Úloha účetního dvora byla v roce 2019 mírně posílena . Účetní dvůr však může nadále jen ověřovat číselnou přesnost zpráv o odpovědnosti politických stran jako takovou a nemá žádné další vyšetřovací pravomoci. Toto omezení pravomocí účetního dvora bylo zúčastněnými stranami kritizováno. Je také předmětem dlouhotrvajících doporučení skupiny GRECO, která zůstávají pouze částečně provedena . V září 2019 byly předloženy legislativní návrhy za účelem zavedení trestných činů za falešné výroční zprávy stran a protiprávní financování stran, které čekají na projednání . Vládní program na období 2020–2024 zahrnuje řadu závazků k dalšímu posílení úlohy účetního dvora, a to i pokud jde o financování politických stran.

Ústřední státní zastupitelství pro boj proti hospodářské trestné činnosti a korupci je hlavním orgánem příslušným pro boj proti korupci. Státní zastupitelství pro boj proti hospodářské trestné činnosti a korupci (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von und Wirtschaftsstrafsachen Korruption – WKStA) má zvláštní oblast působnosti pro finanční, hospodářské a korupční trestné činy. Po nedávných ostře sledovaných politických skandálech WKStA zesílilo své vyšetřování politické korupce na vysoké úrovni, údajných pochybení týkajících se státních podniků a protiprávního financování stran. Spolkový úřad pro boj proti korupci provádí policejní vyšetřování a poskytuje WKStA podporu pro vyšetřování trestných činů souvisejících s korupcí. Stejně jako ostatní části soudnictví, WKStA rovněž čelí problémům, pokud jde o zdroje. Státní zástupci WKStA musí podávat zprávu vyššímu státnímu zastupitelství tři pracovní dni v předstihu před zahájením určitých procesních kroků; tato zpřísněná povinnost byla zavedena v roce 2019. Tyto oznamovací povinnosti mohou být podle zúčastněných stran potenciálně zatěžující a vést ke zpoždění vyšetřování, a to i vzhledem k síle pokynu vyššího státního zastupitelství a ministra spravedlnosti (viz oddíl I).

CEDAW (2019), Concluding observations on the ninth periodic report (Závěrečné připomínky k deváté periodické zprávě).

Asociace správních soudců, Agenda for the administrative judiciary 2022 (Agenda pro správní soudnictví 2022).

Agentura pro základní práva, Coronavirus pandemic in the EU – fundamental rights implications (Koronavirová pandemie v EU – dopady na základní práva) – Bulletin 3 (3. června 2020). Země: Rakousko.

Ústavní soud přezkoumává opatření týkající se pandemie COVID-19. Opatření související s pandemií COVID-19 byla přijata zejména prostřednictvím dvou speciálních zákonů přijatých ve zrychleném řízení, které udělují ministru zdravotnictví pravomoc přijímat vyhlášky. V červenci 2020 bylo k Ústavnímu soudu podáno 68 stížnosti souvisejících s těmito opatřeními. Soud v červenci 2020 rozhodl, že právní základ pro zákazy vstupu do podniků, na pracoviště a na jiná místa byl v souladu s ústavou, ale konstatoval, že konkrétní vyhlášky stanovující obecný zákaz vstupu do veřejných prostor a povolující částečné znovuotevření pouze některých obchodů byly protiprávní. Několik dalších případů bylo Ústavním soudem prohlášeno za nepřípustné, mimo jiné z důvodu, že je dostupný přístup k soudnímu přezkumu prostřednictvím správních soudů a řada případů dosud probíhá.

Die Presse, Reporting obligation for corruption investigators is a flagrant contradiction (Oznamovací povinnost pro vyšetřovatele korupce je zjevný rozpor). https://www.diepresse.com/5611005/berichtspflicht-der-korruptionsermittler-eklatanter-widerspruch .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Studie o fungování soudních systémů v členských státech EU).

CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice (Evropské soudní systémy – účinnost a kvalita soudnictví).

Poradní rada evropských soudců, stanovisko č. 19 (2016) o úloze předsedů soudů.

Poradní rada evropských soudců, stanovisko úřadu CCJE na základě žádosti Asociace evropských správních soudců (AEAJ) ohledně právní úpravy pozice předsedy (místopředsedy) správního soudu ve Vídni, AustriaCCJE-BU(2019)3, 29. března 2019.

Rada Evropy, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists (Platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů). https://www.coe.int/en/web/media-freedom .

Rada Evropy: Výbor ministrů (2000), doporučení Výboru ministrů Rady Evropy Rec(2000)19 o úloze státního zastupitelství v systému trestního soudnictví.

Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení Výboru ministrů Rady Evropy Rec(2000)12 o soudcích: nezávislost, účinnost a odpovědnost.

Rakouská vláda (2020), Out of a Sense of Responsibility for Austria (Z pocitu odpovědnosti za Rakousko). Vládní program na období 2020–2024.

Rakouská vláda (2020), příspěvek Rakouska ke zprávě o právním státu pro rok 2020.

Rakouský nejvyšší správní soud, rozsudek ze dne 29. května 2018, Ra 2017/03/0083.

Rakouský parlament (2. června 2017), „12165/AB XXV.GP – Anfragebeantwortung“. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXV/AB/AB_12165/imfname_638955.pdf .

Rakouský parlament, Neu im Verfassungsausschuss. https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2019/PK0964/index.shtml .

Rakouský parlament, Postenschacher stoppen (1000/A(E)). https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/A/A_01000/index.shtml#tab-ParlamentarischesVerfahren .

Reportéři bez hranic, Rakousko. https://rsf.org/en/austria .

Sdružení soudců a Svaz soudců a státních zástupců, Zdroje pro právní stát.

Sdružení státních zástupců (19. května 2019), Causa Eurofighter. https://staatsanwaelte.at/causa-eurofighter/ .

Sdružení státních zástupců, Požadavky státního zastupitelství. https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2019/09/Notwendigkeiten-der-Staatsanwaltschaften.pdf .

Transparency International Rakousko, PRESSEINFO: Index vnímání korupce (CPI) 2019 (23. ledna 2020) https://www.ti-austria.at/2020/01/23/ti-ac-presseinfo-cpi-2019/ .

Účetní dvůr, Bericht des Rechnungshofes. Korruptionspräventionssysteme in ausgewählten Bundesministerien (BKA, BMB, BMI, BMLFUW), 2017/8, oddíl 13.1 https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/III/III_00015/imfname_673740.pdf .

Účetní dvůr, What needs to be done – 10 topics for the new Government (Co je třeba udělat – 10 témat pro novou vládu). https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/home_6/Wasjetztgetanwerdenmuss.pdf .

Ústavní soud, ústavní soud se znovu sejde v polovině července. https://www.vfgh.gv.at/medien/Juli_Beratungen.de.php .

Ústavní soud, zákon o opatřeních v souvislosti s onemocněním COVID-19 je ústavní, několik vyhlášek není. https://www.vfgh.gv.at/medien/Covid_Entschaedigungen_Betretungsverbot.de.php .