C 288/46

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2022/C 288/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“

EU č.: PDO-HR+SI-2655 – 19.1.2021

CHOP (X) CHZO ( )

1. Název (názvy) [(CHOP či CHZO)]

„Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“

2. Členský stát nebo třetí země

Chorvatská republika

Republika Slovinsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.1 Čerstvé maso (a droby)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ je čerstvé maso, které prochází řízeným zráním po dobu nejméně patnácti dnů. Maso se získává z původního plemene známého jako istrijský skot („istarsko govedo / istrsko govedo“), které se chová v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 a na které se vztahuje standardní postup porážky a zpracování jatečně upraveného těla.

Produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ se uvádí na trh jako čerstvý nebo zmrazený produkt.

Produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ je světle růžové až tmavě červené barvy, s nízkým obsahem vnitrosvalového tuku (mramorování), aromatický, s příjemnou vůní, plnou, charakteristickou chutí hovězího masa, křehký a šťavnatý a jako takový vhodný pro použití v různých pokrmech z masa.

Jatečně upravená těla istrijského skotu musí mít v závislosti na věku a hmotnostní kategorii tyto vlastnosti:

— telata býků a jalovic porážená ve věku 8 až 12 měsíců – jejich půlky jatečně upraveného těla váží 100 kg až 250 kg; jejich maso má světle růžovou barvu, je křehké, šťavnaté, lehce aromatické, jemně mramorované; podkožní tuková tkáň má bílou barvu,

— jalovice porážené ve věku nad 12 měsíců – jejich půlky jatečně upraveného těla váží 180 kg až 320 kg; jejich maso má růžovou barvu, je křehké, šťavnaté, lehce aromatické, jemně mramorované; podkožní tuková tkáň má bílou barvu,

— mladí býci (samci porážení ve věku 12 až 24 měsíců) – jejich půlky jatečně upraveného těla váží 200 kg až 400 kg; jejich maso má růžovou až intenzivní červenou barvu, je křehké, šťavnaté, jemně aromatické a mramorované; podkožní tuková tkáň je bílá až lehce nažloutlá,

— krávy (samice porážené ve věku nad 24 měsíců) – jejich půlky jatečně upraveného těla váží více než 220 kg; jejich maso má růžovou až fialovo-červenou barvu, je šťavnaté, aromatické a mramorované; podkožní tuková tkáň má slabě až intenzivně žlutou barvu,

— býci (samci porážení ve věku nad 24 měsíců) – jejich půlky jatečně upraveného těla váží více než 280 kg; jejich maso má růžovou až fialovo-červenou barvu, je šťavnaté a aromatické; podkožní tuková tkáň má slabě až intenzivně žlutou barvu,

— volci (kastrovaní samci porážení ve věku nad 24 měsíců) – jejich půlky jatečně upraveného těla váží více než 350 kg; jejich maso má červenou až tmavě červenou barvu, je aromatické a mramorované; podkožní tuková tkáň má intenzivní žlutou barvu.

Jatečně upravená těla istrijského skotu jsou klasifikována podle systému EUROP. Z hlediska zmasilosti musí jatečně upravená těla patřit do třídy E, U, R nebo O a z hlediska stupně protučnělosti do třídy 2, 3 nebo 4.

Hodnota pH měřená v hřbetním svalu (musculus longissimus dorsi) nejdříve 24 hodin po porážce a zchlazení půlky jatečně upraveného těla musí být nižší nebo rovna 5,8.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Telata na výkrm se odstavují nejdříve ve věku čtyř měsíců. Před zahájením výkrmu se do jejich krmiva postupně přidává vedle mléka i seno a pastva.

Základním krmivem skotu staršího osm měsíců je objemné krmivo (pastva, seno), které by mělo být obecně produkováno v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Smí se přidávat koncentrované krmivo (obiloviny) v maximálním množství 20 % celkové denní krmné dávky (vyjádřeno jako podíl hmotnosti sušiny obsažené v koncentrovaném krmivu). Koncentrované krmivo může být dodáno z jiné než zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Pokud není z důvodu nepříznivého počasí k dispozici dostatečné množství objemného krmiva, může se skot krmit senem a senáží vyprodukovanými mimo vymezenou zeměpisnou oblast, avšak pouze v rozsahu maximálně 15 % celkového ročního množství objemného krmiva vyjádřeného v sušině.

Celkový podíl všech krmiv (objemného krmiva, koncentrovaného krmiva) vyprodukovaných mimo vymezenou zeměpisnou oblast, kterými se skot může v daném roce krmit, může činit nejvýše 28 % (vyjádřeno v sušině). Vzhledem k tomu, že se krmivo získává z jiné než z vymezené zeměpisné oblasti pouze ve výjimečných případech, nemá použití takového krmiva v tak omezeném množství zásadní vliv na vlastnosti produktu popsané v bodě 3.2.

Skot se nesmí krmit mléčnými krmnými směsmi nebo hotovými koncentrovanými krmnými směsmi, které obsahují vedlejší produkty potravinářského průmyslu. Ke krmení se dále nesmí používat siláž.

Travní senáží a směsí jetele a trávy se smí krmit maximálně do 40 % denní krmné dávky vyjádřené v sušině.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“, od otelení, přes porážku skotu, prvotní zpracování a zpracování řezníkem až po zrání masa, musí probíhat v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Po skončení procesu zrání může být produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ rychle zmrazen nebo uváděn na trh jako čerstvý produkt. Před zmrazením musí být maso vakuově zabaleno.

Pokud maso dozrálo v půlkách nebo čtvrtkách jatečně upraveného těla, musí být jatečně upravená těla před zmrazením nebo uvedením na trh zpracována řezníkem podle standardních postupů pro porážku.

Čerstvé maso může být uváděno na trh nebalené, vakuově balené nebo v baleních s ochrannou atmosférou. Zmrazené maso může být uváděno na trh pouze vakuově balené.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Pokud je produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ prodáván konečnému spotřebiteli nebalený v maloobchodní prodejně, musí být viditelně uveden nápis „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ a společná značka produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ (viz obrázek níže). Společná značka uvedená v nápisu nesmí být menší než 7 x 7 cm.

Pokud je produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ uváděn na trh v balené podobě, musí být na každém balení uveden nápis „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ a společná značka produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“. Nápis „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ musí být výraznější než všechny ostatní nápisy a musí být uveden větším písmem. Společná značka uvedená na balení nesmí být menší než 2,5 x 2,5 cm.

Kromě údajů stanovených platnými právními předpisy o označování hovězího masa musí být na balení nebo v nápisu (v případě nebaleného masa) uvedeno datum porážky, kategorie skotu uvedená ve specifikaci a nápis „Vyzrálé maso“.

Vyobrazení společné značky

Existují dvě verze společné značky produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“, které odpovídají dvěma verzím (chorvatské a slovinské) názvu produktu.

Obvykle se používá vícebarevná varianta společné značky. Pokud nelze použít vícebarevnou variantu společné značky, lze použít jednobarevnou variantu, a to buď v černé barvě, nebo v jedné ze základních barev, ve kterých je vícebarevná značka vyobrazena.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Produkt „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ se produkuje na území Istrijského poloostrova, Kvarnerských ostrovů, Krasové a Čičarijské plošiny a Podgradského údolí včetně jižních svahů pohoří Brkini.

V Chorvatsku může produkce probíhat na území následujících měst a obcí: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar, Žminj, Mošćenička Draga, Lovran, Opatija, Matulji and Kastav, Cres, Mali Lošinj, Krk, Baška, Dobrinj, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat a Vrbnik.

Ve Slovinsku může produkce probíhat na území těchto obcí: Piran, Izola, Koper, Ankaran, Hrpelje-Kozina, Ilirska Bistrica, Sežana, Komen a Divača.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Rozmanitost a složitost geologické a geomorfologické struktury oblasti produkce produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ vedla k tomu, že se v ní vyvinula pestrá půdní skladba. Podnebí v celé zeměpisné oblasti je středomořské a postupně směrem do vnitrozemí a na sever poloostrova se mění a přechází v mírné kontinentální podnebí. Rozmanitý reliéf, půda a podnebí a jejich vzájemné působení daly vzniknout bohaté a rozličné vegetaci. Lze zde nalézt dinárskou, alpskou a středomořskou flóru, stálezelené lesy s dubem cesmínovitým a křovinami a listnaté lesy s dubem pýřitým, habrem a bukem. Třetinu území pokrývají lesy, zatímco velkou část území tvoří pastviny a křoviny, na nichž roste více než 300 druhů rostlin.

Původní plemeno istrijského skotu pocházející z této zeměpisné oblasti se dodnes chová tradičním způsobem. V minulosti se tento skot choval v rámci systému vysoce extenzivního zemědělství. Základem krmiva byla pastva a v menší míře luční seno, vojtěška, pšeničná a ječná sláma, kukuřičná stébla a stelivo. V závislosti na vegetaci a klimatických podmínkách dané oblasti chovu se skot pásl šest až devět měsíců v roce, v některých místech i celoročně. V mnoha částech oblasti produkce, zejména v těch, ve kterých převažuje kras, bylo k dispozici málo pastvin, což nutilo volně se pasoucí dobytek vydávat se za potravou mimo tyto pastviny. V letních měsících, kdy již byly pastviny suché, byl dobytek vyháněn do lesů, kde nebyl dostatek pastvy a dobytek byl většinou nucen pást se na listí stromů, jako je dub cesmínový, jasan manový, akát, moruše, třešeň korunní, habr východní, jahodník, cesmína, myrta a planý olivovník, nebo se případně pásl na stálezelených rostlinách. Právě díky tomuto způsobu chovu a krmení mnozí majitelé svá stáda nazývali „Boškarin“ (podle boška = les, vysoké křoví); toto označení se používá jako synonymum pro istrijský skot.

Dnešní způsob chovu istrijského skotu se od toho tradičního liší jen nepatrně. Přestože se istrijský skot již nepoužívá jako tažný, má pravidelný přístup na pastviny, do křovin a lesů a je většinou krmen tradičním způsobem.

V minulosti nebyl istrijský skot primárně vykrmován pro produkci masa. Výjimkou byl výkrm pro potřeby armády, jak připomíná dokument z roku 1631, který se týká chovu dobytka na ostrově Unije. Koncem 19. století se maso istrijského skotu prodávalo ve městech, zejména v Pule a Terstu.

S cílem zachovat genetický materiál a zabránit vyhynutí plemene byla koncem 80. let 20. století spuštěna kampaň na oživení chovu istrijského skotu, která se zaměřila na využití gastronomické hodnoty specifických vlastností produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ a jeho systematickou propagaci jako gurmánské pochoutky. Vzhledem k nižší celkové hmotnosti, pomalému přirozenému růstu, nižšímu výnosu a celkové kvalitě masa má istrijský skot velmi malý potenciál pro produkci hovězího masa, a proto se toto plemeno chová téměř výhradně v oblasti popsané v bodě 4. Mimo zeměpisnou oblast se skot chová intenzivněji, což má nepříznivý dopad na organoleptické vlastnosti masa, které je tučnější a méně aromatické.

Souvislost produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ s oblastí produkce sahá daleko do minulosti, do doby, kdy se na Istrijském poloostrově choval prapůvodní druh skotu Bos primigenius, jenž je považován za předka istrijského skotu. Z genetických výzkumů vyplývá, že istrijský skot patří do samostatné genetické skupiny, což je patrné v charakteristické zmasilosti jatečně upraveného těla ve srovnání s jinými masnými plemeny. Jatečně upravené tělo istrijského skotu se vyznačuje poměrně silným hrudníkem a malými zadními končetinami. Má střední obsah svaloviny a tuku, přičemž výnos u některých věkových kategorií je ve srovnání s jinými evropskými masnými plemeny skotu nižší. Vlastnosti jatečně upraveného těla přímo ovlivňují vlastnosti masa.

Jednou ze specifických vlastností produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ je, že je tužší než maso jiných plemen, což je zapříčiněno vyšším obsahem kolagenu ve svalové tkáni. Množství kolagenu ve svalech je dědičný faktor, přičemž istrijský skot ho má více, protože sloužil jako tažné plemeno, které potřebovalo sílu, a vyvinula se u něj svalová tkáň, která obsahovala obzvláště pevný kolagen. Tuhé maso vyžaduje delší tepelnou úpravu, která rozkládá kolagen a nakonec dodává masu šťavnatost a plnost chuti. Aby se snížila jeho tuhost a posílilo a rozvinulo jeho specifické aroma, prochází maso po porážce procesem zrání, při kterém se štěpí kolagenová vlákna a uvolňují se některé aminokyseliny.

Jednou z vlastností produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“ je nižší stupeň mramorování, který je důsledkem nízkého podílu vnitrosvalového tuku, nízké intenzity výkrmu a nízkého podílu vysokoenergetických krmiv v krmné dávce. Intenzivní žlutá barva tukové tkáně je u staršího skotu zapříčiněna složením tuku, tedy potravou, kterou zvíře konzumovalo. Vědecké studie prokázaly, že poměr nasycených a nenasycených mastných kyselin ve složení mastných kyselin obsažených v tucích masa istrijského skotu vychází lépe pro nasycené mastné kyseliny (přibližně 60:40 %), díky čemuž je maso při delším skladování méně náchylné k autooxidaci. Tato vlastnost je důležitá zejména pro zachování kvality masa ve fázi zrání. Zrání čerstvého masa istrijského skotu stimuluje proteolytické procesy v mase, které zvýrazňují jeho organoleptické vlastnosti (měkkost, šťavnatost, strukturu, vůni a plné aroma zralého masa) a posilují jeho gastronomický potenciál.

Specifické vlastnosti istrijského skotu a masa, které se z nich produkuje, byly vyvinuty především chovateli skotu na Istrii, kteří toto plemeno v průběhu historie extenzivně chovali a používali jako tažná zvířata. Díky staletím selekce se istrijský skot plně přizpůsobil klimatickým a dalším ekologickým podmínkám, v nichž žije, zejména nedostatku potravy. Na rozdíl od vysoce užitkových komerčních mléčných a masných plemen, která potřebují vysokoenergetické krmivo, se istrijský skot může v případě nedostatku pastvin živit spásáním výhonků a listů mnoha druhů dřevin.

Vzhledem k tomu, že dosavadní výzkumy prokázaly jasnou souvislost mezi botanickým profilem krmiva a organoleptickými a aromatickými vlastnostmi masa, lze říci, že zeměpisná oblast má významný přímý vliv na kvalitativní (nutriční a organoleptické) vlastnosti produktu „Meso istarskog goveda – boškarina / Meso istrskega goveda – boškarina“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_meso_istarskog_goveda_boskarin.pdf

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Boskarin.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.