V současné době probíhají jednání o reformě systému právní pomoci. Rámec právní pomoci zatím umožňuje pouze plnou náhradu nákladů na odměnu advokáta a relevantních právních nákladů, s tím, že hranice způsobilosti ve spotřebitelských věcech je nižší než prahová hodnota Eurostatu pro chudobu . Diskutuje se o reformě systému, jež by měla zjednodušit administrativní postupy a za určitých podmínek umožnit také poskytnutí částečné právní pomoci. Cílem této reformy by bylo zpřístupnit (částečnou) právní pomoc většímu počtu občanů, a zlepšit tak přístup k právní ochraně.

Součástí připravovaných změn Ústavy by měly být nové prvky dále posilující nezávislost soudnictví. V současné době není v rámci soudního systému zřízena rada pro soudnictví. Dne 5. května 2020 byla navržena změna Ústavy s cílem zřídit radu, která by měla oprávnění nominovat kandidáty do všech soudních pozic před jejich formálním jmenováním soudců mocí výkonnou . Rada by navíc měla pravomoc zahajovat kárná řízení proti soudcům poskytovat poradenství v záležitostech týkajících se soudního systému a stanovit etické normy pro soudnictví . Rada by sestávala z devíti členů: předsedy Nejvyššího soudního dvora, předsedy Správního soudního dvora, nejvyššího státního zástupce, třech soudců volených jinými soudci, dvou zástupců občanské společnosti a akademické sféry a jednoho advokáta . Navrhovaná změna Ústavy bude předmětem dalších jednání v parlamentu. Je důležité, aby zamýšlená reforma ve své konečné podobě zohledňovala příslušné standardy Rady Evropy . Navrhovaná změna by navíc výslovně zakotvila nezávislost soudců v Ústavě. Součástí původního návrhu sice bylo zakotvení nezávislosti soudců i státních zastupitelství v ústavě, v poslední verzi se však zmiňuje pouze nezávislost soudců, což vyvolalo znepokojení některých zainteresovaných subjektů . Tato změna ústavy bude dále projednávána parlamentem.

Součástí procesu schvalování zákonů je i posouzení jejich dopadu a také konzultace se zainteresovanými stranami a v systému brzd a protivah hrají důležitou roli nezávislé orgány. Zvláštní ústavní reformou schválenou dne 15. května 2020 byla posílena úloha Ústavního soudu a rovněž vyřešena problematika trvajících právních účinků ustanovení, která byla prohlášena za protiústavní. Další navrhovaná reforma, již dosud projednává parlament, má zakotvit institut veřejného ochránce práv přímo do Ústavy, což by přispělo k dalšímu posílení tohoto orgánu. Lucembursko se kromě toho považuje za zemi s otevřeným prostorem pro fungování občanské společnosti a na zlepšování tohoto prostředí se zaměřují nedávné iniciativy.

Lucemburský soudní systém se vyznačuje vysokou mírou vnímané nezávislosti soudů a celkově dobrou účinností. Parlament v současné době projednává ústavní reformu, která by dále posílila nezávislost soudů jejím zakotvením v Ústavě a zřízením rady pro soudnictví. Pokud jde o kvalitu systému soudnictví, postupně se zavádějí opatření na podporu digitalizace soudnictví, tedy oblasti, kde stále existují určité rezervy. Zlepšit lze zejména dostupnost prostředků pro podání k soudu, zasílání předvolání a sledování soudních řízení na internetu. Krom toho se jedná o reformě systému právní pomoci, která by měla zjednodušit některé postupy a zpřístupnit systém většímu počtu občanů. Účinnost civilního soudnictví je trvale na vysoké úrovni, pro správní soudnictví však údaje v tomto směru chybějí.

Vláda aktivně přispívá k podpoře zpravodajských médií. Neexistuje žádná právní úprava rozdělování státní reklamy mezi jednotlivé mediální domy a nejsou k dispozici ani úplné informace o nepřímých dotacích. Ze zprávy nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků za rok 2020 (zpráva MPM 2020) však vyplývá, že pro mnoho vydavatelů jde o důležitý zdroj příjmů. Lucembursko disponuje systémem veřejné podpory tištěných médií . Tato podpora se skládá ze základní částky, která je stejná pro všechna periodika, jež mají nárok na podporu, a poměrné částky vypočtené podle počtu stran. Online média, jež splňují nezbytná kritéria, mají nárok na pevnou částku ve výši 100 000 EUR . Každoročně se zveřejňuje celková výše podpory rozdělované jednotlivým příjemcům. V roce 2019 bylo vydavatelům novin poskytnuto 7,8 milionu EUR. V květnu 2020 oznámila vláda v souvislosti s pandemií onemocnění COVID-19 poskytnutí mimořádné finanční náhrady sdělovacím prostředkům . Kromě toho přijala Rada vlády v červenci 2020 reformu režimu pomoci tisku, která je nyní v legislativním procesu. Nový režim by byl technologicky neutrální a uplatňoval by se stejně na tištěná i online média.

V Lucembursku je zaveden právní rámec pro transparentnost vlastnictví médií. Zákon z roku 2019 ukládá všem lucemburským subjektům zapsaným v lucemburském obchodním rejstříku, včetně mediálních společností, poskytnout podrobné informace o jejich konečných skutečných vlastnících. Zákon stanoví, že tyto informace musí být veřejně přístupné. Pokud jde o sektor tištěných médií, zákon ukládá dotčeným společnostem zveřejnit vlastnickou strukturu pouze tehdy, pokud jeden subjekt vlastní více než 25 % kapitálu, což snižuje transparentnost vlastnictví v tomto sektoru. Pokud jde o audiovizuální mediální služby, Nezávislý úřad Lucemburska pro audiovizuální služby ve své výroční zprávě zveřejňuje seznam subjektů, jimž byla v Lucembursku udělena licence, aniž by bylo uvedeno jejich vlastnictví. V tomto ohledu je třeba připomenout, že revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách vybízí členské státy k přijetí legislativních opatření, která stanoví, že poskytovatelé mediálních služeb spadající do jejich pravomoci zpřístupní informace o své vlastnické struktuře, včetně skutečných majitelů.

V nejnovějším indexu vnímání korupce organizace Transparency International získalo Lucembursko 80 bodů ze 100, a obsadilo tak páté místo v Evropské unii a deváté místo na světě . Zatímco 42 % respondentů vnímá korupci jako rozšířený jev (průměr pro EU je 71 %), pouze 6 % uvedlo, že se korupce dotýká jejich každodenního života (průměr EU je 26 %) . Pokud jde o vnímání v případě podniků, 26 % společností považuje korupci za rozšířený jev (průměr pro EU je 63 %) a 41 % společností má za to, že korupce představuje problém při podnikání (průměr pro EU je 37 %). Podle 25 % respondentů bylo úspěšně stíháno dostatečné množství trestných činů k tomu, aby byli občané odrazeni od korupčního jednání (průměr pro EU je 36 %), a 57 % společností má za to, že podniky a lidé usvědčení z uplácení vyšších úředníků jsou odpovídajícím způsobem potrestáni (průměr pro EU činí 31 %) .

Klíčovou úlohu při ochraně základních práv hraje několik nezávislých orgánů. Národní instituce pro lidská práva CCDH je akreditována Globální aliancí národních institucí pro lidská práva se statusem „A“. Tento poradní orgán vydává stanoviska a doporučení k záležitostem týkajícím se základních práv, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost vlády . Spadá do gesce předsedy vlády, ale v praxi funguje nezávisle. Je součástí širší struktury institucí chránících základní práva, včetně veřejného ochránce práv, veřejného ochránce pro práva dítěte, Národní komise pro ochranu osobních údajů a Centra pro rovné zacházení. K usnadnění přístupu občanů k institucím chránícím základní práva má vláda v úmyslu tyto orgány sdružit do jediného Úřadu pro lidská práva.

Cílem nedávných iniciativ bylo zlepšit podmínky pro fungování občanské společnosti. Lucembursko má otevřený prostor pro fungování občanské společnosti a v poslední době se pracuje na dalším zlepšení podmínek pro její fungování. Vláda nedávno v rámci národního akčního plánu pro provádění Úmluvy o právech osob se zdravotním postižením na léta 2019–2024 zřídila dva poradní orgány, jež by měly zajistit fórum pro diskusi, a posílit tak spolupráci mezi občanskou společností a vládou . Zainteresované strany mají za to, že podmínky pro fungování občanské společnosti by bylo možné dále zlepšit zakotvením záruk ochrany soukromí do stávajících pravidel registrace neziskových organizací .

Součástí nedávné ústavní reformy jsou také změny týkající se systému brzd a protivah. Změnou Ústavy ze dne 15. května 2020 byly posíleny účinky rozhodnutí Ústavního soudu, kterými se prohlašuje určité ustanovení právního řádu za protiústavní. Ústava nyní stanoví, že taková ustanovení pozbývají účinnosti dnem následujícím po rozhodnutí Ústavního soudu, pokud soud sám neurčí jiný okamžik . Upravuje rovněž, že Ústavní soud stanoví podmínky a omezení účinnosti rozhodnutí o účincích vyvolaných takovým protiústavním ustanovením. Tato ústavní reforma rovněž řeší problematiku trvajících právních účinků ustanovení, která byla prohlášena za protiústavní. Kromě toho navrhovaná změna Ústavy předpokládá, že by existence kanceláře veřejného ochránce práv měla být zakotvena přímo v textu Ústavy . Tato změna je dosud předmětem parlamentní rozpravy. Takové zakotvení institutu veřejného ochránce práv na ústavní úrovni by přispělo k posílení této instituce .





Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí*.

* Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke zprávě o právním státu pro rok 2020 je k dispozici na (internetových stránkách Komise).

Agentura Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech a Evropská justiční síť (2020), dotazník k rozsudku Soudního dvora Evropské unie týkajícího se nezávislosti soudních orgánů vydávajících rozhodnutí a účinné soudní ochrany: aktualizované shrnutí odpovědí a osvědčení.

Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2020), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků, zpráva za rok 2020 https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CIVICUS Monitor – Tracking Civic Space (sledování občanského prostoru); Lucembursko. https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ .

Delano (2019), Svoboda informací pro tisk: „skutečná nutnost“. https://delano.lu/d/detail/news/freedom-information-press-its-really-necessity/205336 .

Evropská komise (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), srovnávací přehled EU o soudnictví.

Evropská komise (2019), zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení, do jaké míry členské státy přijaly opatření nezbytná k dosažení souladu s rámcovým rozhodnutím 2003/568/SVV ze dne 22. července 2003 o boji proti korupci v soukromém sektoru, COM(2019) 355 final.

Evropská komise (2020), zpráva o provádění rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy.

Evropská síť národních institucí pro lidská práva (2020), Právní stát v Evropské unii: zprávy národních institucí pro lidská práva.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoje podniků ke korupci v EU.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), Eurobarometr: vnímaná nezávislost vnitrostátního systému soudnictví v EU u široké veřejnosti.

Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce.

GRECO (2013), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Luxembourg on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Čtvrté kolo hodnocení – hodnotící zpráva pro Lucembursko o předcházení korupci u členů parlamentu, soudců a státních zástupců).

GRECO (2017), Fourth Evaluation Round – Second Compliance Report on Luxembourg on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Čtvrté kolo hodnocení – druhá zpráva o plnění pro Lucembursko, pokud jde o předcházení korupci u členů parlamentu, soudců a státních zástupců).

GRECO (2018), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Luxembourg on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies (Páté kolo hodnocení – hodnotící zpráva o Lucembursku o předcházení korupci a podpoře integrity v ústředních vládních orgánech (vrcholných výkonných funkcích) a donucovacích orgánech).