ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
vyzývá ke zřízení nového specializovaného evropského fondu (fondu strategické autonomie pro Evropu), který by financoval přeshraniční energetickou infrastrukturu, zabraňoval by efektům ustrnutí v situaci závislosti na fosilních palivech, podporoval by výrobu energie z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost a posílil by cestu k realizaci Zelené dohody pro Evropu, jakož i kybernetickou bezpečnost, konkurenceschopnost průmyslu, oběhové hospodářství, zabezpečení potravin a udržitelný rozvoj, čímž by se v nadcházejících desetiletích zajistila evropská autonomie a ochránily kvalitní veřejné služby; trvá na tom, že takový nový fond by měl být zřízen řádným legislativním postupem, měl by fungovat pod plným dohledem Parlamentu a měl by být přímo řízen Komisí; zdůrazňuje, že jeho celkový objem by měl být stanoven na základě jasného posouzení nákladů a investičních mezer; žádá, aby se při tom důsledně vycházelo ze zkušeností nabytých v rámci nástroje NGEU;
—

s ohledem na studii EPRS z června 2020 s názvem „Opportunities of Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?“ (Příležitosti spojené s umělou inteligencí: jak funguje, proč je důležitá a čeho s ní můžeme dosáhnout?),
1.

zdůrazňuje, že je třeba náležitě zohlednit výzvy vyplývající z pandemie COVID-19 a že hlavní zásadou by mělo být uvážlivé postupné ukončování zvláštních podpůrných opatření progresivním a přiměřeným způsobem, přičemž je třeba zajistit plný soulad s právními předpisy EU v oblasti hospodářské soutěže a zároveň zachovat rovné podmínky a konkurenceschopnost našich společností, zejména pokud jde o potřeby průmyslu v EU; poukazuje na to, že s postupujícím hospodářským oživením by podpůrná opatření měla být postupně specifičtější a nakonec by měla být postupně ukončena; zdůrazňuje, že je třeba zabránit lavinovému efektu a předejít asymetrickému oživení a riziku ještě větších rozdílů v rámci jednotného trhu;
83.

bere na vědomí zásadu „jeden přijmout – jeden zrušit“, kterou se Komise snaží vyvážit nově zaváděnou zátěž tím, že občany a podniky zbavuje stejné zátěže na úrovni EU v téže oblasti politiky; bere na vědomí, že cílem přístupu „jeden přijmout – jeden zrušit“ je posílit program REFIT tím, že jej rozšíří nad rámec zátěže vyplývající ze stávajících právních aktů tak, aby zahrnoval také zátěž vyplývající z nových právních předpisů a aby zvládl kumulativní zátěž v každé oblasti politiky; vyzývá k tomu, aby byl přístup „jeden přijmout – jeden zrušit“ založen také na zapojení příslušných zúčastněných stran; konstatuje, že Komise tuto zásadu zavedla jednostranně, aniž by předtím provedla posouzení dopadu nebo to konzultovala; zdůrazňuje, že provádění této zásady by nemělo mít dopad na politické požadavky nebo cíle v oblasti zlepšování právní úpravy, a poukazuje na to, že by nemělo vést k mechanickým nebo matematickým rozhodnutím zrušit určitý právní předpis, snížit standardy nebo mít odrazující účinek na přijímání právních předpisů, a že cílem této zásady by mělo být modernizovat a reformovat právní předpisy EU tak, aby obstály před novými výzvami, např. tím, že se nahradí, sloučí či zdokonalí; zdůrazňuje však, že při navrhování, provádění a uplatňování aktů EU je sice třeba vyhýbat se další zbytečné administrativní zátěži, nicméně by tento přístup neměl vyústit v deregulaci či v absenci regulace ani členským státům bránit v zachování nebo přijímání ambicióznějších opatření a přísnějších norem v oblasti sociálních věcí, životního prostředí a ochrany spotřebitele, pokud právní předpisy Unie stanovují pouze minimální normy;
34.

konstatuje, že do konce roku 2020 byly výdaje EU na rozvojovou spolupráci rozloženy do několika fondů a že nový nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) konsoliduje všechny dřívější možnosti financování do jednoho nástroje jako součásti ročního rozpočtu i VFR na období 2021–2027; poukazuje na to, že nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci má na období 2021–2027 celkový příděl finančních prostředků ve výši 79,5 miliardy EUR; doporučuje posílit zavádění protikorupčního přístupu do všech nástrojů vnější činnosti EU, včetně NDICI, nástroje předvstupní pomoci (NPP) a svěřenských fondů EU; požaduje udělení větší priority v předvstupních jednáních boji proti korupci a zavedení souboru kritérií se silným rámcem podmíněnosti a zaměřením na budování kapacit, jako jsou specializované protikorupční orgány;
A.

vzhledem k tomu, že dne 5. června 2022 v údolí Javari mezi rybářskou osadou São Rafael a městem Atalaia do Norte ve státě Amazonas v severní Brazílii zmizeli britský novinář Dom Phillips, korespondent deníku The Guardian, a brazilský expert na otázky původního obyvatelstva Bruno Pereira, který dříve pracoval ve státním úřadu pro domorodé obyvatelstvo (Fundação Nacional do Índio, Funai); vzhledem k tomu, že jejich těla byla nalezena dne 15. června 2022;
8.

důrazně upozorňuje na to, že Komise by měla zajistit, aby v rámci národních strategických plánů byly na obnovu biologické rozmanitosti v oblastech nejvíce postižených nezákonnou těžbou dřeva vyčleněny odpovídající finanční prostředky; připomíná, že podle usnesení Parlamentu ze dne 9. června 2021 o Strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 by členské státy měly v rámci víceletého finančního rámce dosáhnout alespoň 10 % ročních výdajů na biologickou rozmanitost; s politováním konstatuje, že cíl financování biologické rozmanitosti je v některých členských státech mnohem nižší než dohodnutých 10 %;
20.

vyjadřuje politování nad nedostatkem spolehlivých kvantitativních a kvalitativních údajů o účasti osob s omezenými příležitostmi v programu Erasmus+, neboť tyto údaje by mohly být využívány k určování skupin, na něž by se měla opatření zaměřená na začleňování soustředit; zdůrazňuje, že je nutné rozvíjet systémy hodnocení, které by generovaly jasné statistické údaje a přiměřeným způsobem hodnotily další problematické otázky s cílem vytvořit řídicí nástroj pro opatření zaměřená na začleňování, přičemž je třeba použít metody, které respektují soukromí a nařízení o ochraně osobních údajů a nevytváří zbytečnou administrativní zátěž pro organizace a účastníky; znovu potvrzuje, že je třeba více budovat kapacity zaměstnanců, pokud jde o ukazatele a monitorovací systémy pro začleňování;
1.

poukazuje na to, že investice mohou a měly by mít pozitivní dopad na udržitelný hospodářský růst, tvorbu pracovních míst a udržitelný rozvoj a měly by přispívat k dosažení cílů udržitelného rozvoje; zdůrazňuje proto jejich význam pro transformaci hospodářství EU; poukazuje na to, že tento pozitivní dopad závisí na schopnosti vlád regulovat zahraniční investice; zdůrazňuje, že příchozí a odchozí investice musí splňovat potřeby reálné ekonomiky; vyzývá Komisi, aby přezkoumala investiční politiku EU s cílem zajistit soulad se Zelenou dohodou pro Evropu a s cíli udržitelného rozvoje, jakož i s hodnotami EU, včetně dodržování lidských práv, a se sociálními standardy definovanými v evropském pilíři sociálních práv;
55.

opakuje svůj požadavek, aby před jednáním o nových dohodách o hospodářském partnerství byla provedena hloubková analýza dopadu dohod o hospodářském partnerství na místní ekonomiky, regionální integraci, hospodářskou diverzifikaci a cíle udržitelného rozvoje; vyzývá k modernizaci dohod o hospodářském partnerství doplněním silných, závazných a vymahatelných kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v souladu s Pařížskou dohodou; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby spolupracovala s našimi africkými partnery na prosazování spravedlivého a udržitelného obchodu, zejména prostřednictvím kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách o hospodářském partnerství, a aby spolupracovala s našimi partnery při nadcházejícím přezkumu těchto kapitol; dále zdůrazňuje, že je důležité zahrnout cíl boje proti nucené práci a dětské práci do kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v obchodních dohodách Unie, a to vzhledem k jejich významu v odvětví zemědělství; vyzývá k zapojení všech zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a komunit v EU a Africe, místních orgánů a vnitrostátních parlamentů, do systematického, transparentního a fakty podloženého monitorování provádění obchodních dohod mezi EU a Afrikou a dodržování zásad soudržnosti politik ve prospěch rozvoje a soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje; vyzývá k provedení hloubkové analýzy dopadu stávajících dohod o hospodářském partnerství a obchodních dohod na africké země, aby se zjistilo, do jaké míry jsou slučitelné s úsilím o podporu procesu AfCFTA v Africe a zda je třeba, aby byly uvedeny do souladu s cíli udržitelného rozvoje a s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie; vyzývá, aby byly ustanovení dohod o hospodářském partnerství upravovány v závislosti na výsledcích; vyzývá Komisi, aby se při revizi dohod o hospodářském partnerství zabývala veškerými možnými účinky, které by mohly narušit cíle rozvoje trhu v rámci Afriky, a aby tyto účinky zmírňovala a předcházela jim, a to v úzké spolupráci s našimi africkými partnery; zdůrazňuje, že dohody o hospodářském partnerství musí podporovat další rozvoj AfCFTA; vyzývá Komisi, aby zajistila, že dohody o hospodářském partnerství budou základem pro posílení hospodářských vztahů mezi stranami způsobem, který bude přínosný pro obě strany, přičemž se zohlední úroveň rozvoje příslušných zemí; vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost malým a středním podnikům a aby africkým malým a středním podnikům vyvážejícím do EU poskytovala podporu ve formě technické pomoci; konstatuje, že mají-li být dohody o hospodářském partnerství atraktivnější, musí zahrnovat další prvky, jako je budování kapacit, podpora účasti žen v hospodářství, včetně zemědělství, a investice do příležitostí pro mladé lidi v afrických zemích;
48.

zdůrazňuje, že veškerá regionální hospodářská spolupráce na západním Balkáně by měla být inkluzivní a přijatelná pro všech šest zemí a že by jejich prostřednictvím mělo dojít k navázání spolupráce na rovnoprávném základě a zároveň k zajištění dalšího sbližování s normami a acquis EU; vyjadřuje v této souvislosti svůj obezřetný postoj k iniciativě „Otevřený Balkán“, která nezahrnuje všech šest zemí, a vyjadřuje přesvědčení, že by měla být založena na pravidlech EU a měla by mít pouze pozitivní dopad na proces integrace do EU;
19.

znovu vyzývá EU a členské státy, aby kontrolovaly, zda nejsou subjekty působící na vnitřním trhu EU přímo či nepřímo zapojeny do budování systémů masového sledování v Sin-ťiangu, do výstavby nebo provozování detenčních zařízení pro menšiny v této oblasti nebo do provádění transakcí s kýmkoli, na koho se vztahují sankce za porušování práv Ujgurů nebo jiných menšin v Sin-ťiangu; zdůrazňuje, že pokud by se zjistilo, že zapojeny jsou, mělo by to vést k opatřením v oblasti obchodu, k vyloučení ze zadávání veřejných zakázek a k zavedení sankcí;
AY.

vzhledem k tomu, že v souvislosti s ruskou agresí proti Ukrajině se členské státy potýkají s nebývalým počtem vysídlených osob, které prchají z Ukrajiny do bezpečí; vzhledem k tomu, že vysoký komisař OSN pro uprchlíky očekává, že uprchlíků bude 6 až 8 milionů; vzhledem k tomu, že většina uprchlíků utekla do sousedních členských států EU, zejména do Polska, Rumunska, Maďarska a na Slovensko, a také do už tak zranitelné země v sousedství Ukrajiny, Moldavské republiky, což vyvolalo obrovský tlak na přesídlení a poskytnutí pomoci; vzhledem k tomu, že Komise aktivovala mechanismus civilní ochrany EU na podporu Ukrajiny a sousedních zemí; vzhledem k tomu, že Komise přijala legislativní návrh nazvaný „Akce v rámci politiky soudržnosti na podpdoru uprchlíků v Evropě (CARE)“, vzhledem k tomu, že Komise předložila hlavní finanční nástroje, včetně 500 milionů EUR z rozpočtu EU, navrhovaného prodloužení období plnění pro prostředky, které mají členské státy k dispozici v rámci fondů v oblasti vnitřních věcí na období 2014–2020, a pro čerpání fondů v oblasti vnitřních věcí na období 2021–2027;
17.

konstatuje, že od vstupu reformované SRP a článku 17 nařízení o SRP v platnost nejsou zprávy Komise ani zaznamenané případy, kdy by členské státy své metody přidělování změnily, což naznačuje, že reforma SRP v roce 2013 neměla na metody přidělování velký dopad; konstatuje, že výbor VTHVR ve své zprávě o sociálním rozměru SRP poukazuje na to, že ačkoli členské státy obecně neurčily přímé spojení mezi článkem 17 nařízeno o SRP a svými vnitrostátními systémy přidělování kvót, přesto v procesu přidělování používají nebo použily kritéria, která by mohla být označena za sociální;
56.

zdůrazňuje, že je třeba dále provádět prohlášení z Corku II o lepším životě ve venkovských oblastech s cílem zamýšlet se nad výzvami a příležitostmi, s nimiž jsou v současnosti konfrontovány evropské ostrovy; vyzývá ke specifickému zahrnutí zvláštností nejvzdálenějších regionů a ostrovů v Egejském moři do dlouhodobé vize pro venkovské oblasti; vyzývá Komisi, aby během procesů regionálního plánování prosazovala ostrovní politiky na podporu udržitelného zemědělství, produkce potravin, agroturistiky, modré ekonomiky a propojení, a to i prostřednictvím financování nad rámec Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), řešení změny klimatu, ochrany biologické rozmanitosti, zavádění oběhového hospodářství a přechodu na energii z obnovitelných zdrojů; dále naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila skutečné náklady spojené s ostrovním charakterem a dvojí ostrovní povahou souostroví, přičemž zohlední zranitelnost a pozitivní aspekty ostrovních, a zejména nejvzdálenějších regionů; domnívá se, že skutečné náklady způsobené ostrovní povahou těchto regionů by měly být zohledněny v politice soudržnosti EU a zároveň by mělo být provedeno posouzení dopadu iniciativ a opatření EU na ostrovech na základě aktuálních a harmonizovaných údajů; zdůrazňuje, že Středisko EU pro sledování venkovských oblastí představuje jedinečnou příležitost pro tvorbu odpovídajících a aktuálních kvalitních údajů pro ostrovní regiony, zaměřených mimo jiné na přístup k půdě, které vytvoří základy pro komplexní zemědělský a hospodářský rozvoj ostrovů;
17.

poukazuje na dlouhodobou spolupráci mezi EU a sdružením ASEAN v otázkách bezpečnosti a obrany a vítá nedávné povýšení dvoustranných vztahů na strategické partnerství; opakuje, že je pevně odhodlán podporovat ústřední a inkluzivní mnohostrannou strukturu sdružení ASEAN; vyzývá EU, aby upevnila a rozšířila svou přítomnost v regionu prohloubením spolupráce se sdružením ASEAN a jeho členy; vyzývá sdružení ASEAN, aby zapojilo EU do zasedání ministrů obrany zemí ASEAN Plus a do východoasijského summitu; zdůrazňuje zásadní úlohu parlamentní diplomacie při posilování demokracie v regionu a prosazování lidských práv, a vybízí proto k vytvoření parlamentního shromáždění EU-ASEAN a k častějším a pravidelným parlamentním výměnám s tímto regionem, a to i při příležitostí 45. výročního summitu v Bruselu v roce 2022; zdůrazňuje, že EU by měla prozkoumat možnost zapojit se do opatření na budování kapacit se sdružením ASEAN v oblastech, jako je předcházení civilním konfliktům, mediace, budování míru a usmíření, a to i prostřednictvím spolupráce s dalšími regionálními partnery na těchto opatřeních;
6.

acquis Unie v oblasti ochrany údajů, se zvláštními zárukami a požadavky EU na ochranu údajů stanovenými právními základy unijních orgánů, agentur a rozsáhlých informačních systémů EU a se základními právy; zdůrazňuje, že pokud jde o kontrolovaný přístup do databází, dohoda by měla být přinejmenším v souladu se zárukami, které již poskytují nařízení o interoperabilitě zdůrazňuje, že Komise by měla zajistit kontrolovaný přístup členských států EU a orgánů a agentur EU do databází Interpolu a současně poskytnout pro každý druh spolupráce zahrnutý do zamýšlené dohody nezbytné konkrétní, specifické a účinné záruky s cílem zajistit plný soulad sUnie v oblasti ochrany údajů, se zvláštními zárukami a požadavky EU na ochranu údajů stanovenými právními základy unijních orgánů, agentur a rozsáhlých informačních systémů EU a se základními právy; zdůrazňuje, že pokud jde o kontrolovaný přístup do databází, dohoda by měla být přinejmenším v souladu se zárukami, které již poskytují nařízení o interoperabilitě ( 12 ) , právní základ nařízení o Evropském systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) ( 13 ) a nařízení (EU) 2016/794;
19.

zdůrazňuje, že z dlouhodobého hlediska by členské státy měly zvážit přidanou hodnotu přechodu na hlasování kvalifikovanou většinou, jak to doporučila Konference o budoucnosti Evropy; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby znovu zahájila diskusi o tom, že by na některé daňové záležitosti začalo být postupně uplatňováno hlasování kvalifikovanou většinou, a to v návaznosti na její sdělení o této otázce z roku 2019 a v reakci na výsledek Konference o budoucnosti Evropy;
—

s ohledem na zprávu sítě EuroCentralAsian Lesbian* Community* (EL*C) ze dne 29. června 2021 nazvanou „Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic“ (Vzdor jako způsob života: život lesbiček během pandemie COVID-19),
98.

vyjadřuje politování nad narůstajícím protekcionismem a využíváním obchodu jako nástroje nátlaku, které se objevily v některých oblastech světového hospodářství a vedou k narušením a geopolitickému napětí; připomíná, že nacionalistické hospodářské politiky, které zahrnují porušování zavedených pravidel mezinárodního obchodního práva a vyvolávají odvetná opatření obchodních partnerů, jsou opakem našeho globalizovaného obchodního systému; vyzývá k dalšímu posílení úsilí EU o vynucování pravidel a vytvoření souboru autonomních obchodních nástrojů, jako je nástroj proti nátlaku, nástroj pro narušující subvence a nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek, jakož i vytvoření funkce vrchního úředníka pro dodržování obchodních dohod, což by umožnilo reagovat na tyto nové výzvy; bere na vědomí cíl, kterým je dosáhnout reformovaného a dobře fungujícího mnohostranného souboru pravidel, jehož jádrem by byl účinný a funkční systém řešení sporů ve Světové obchodní organizaci (WTO); zdůrazňuje však, že je třeba se i nadále plně zapojovat do úsilí o reformu WTO s cílem zvýšit její efektivitu, inkluzivnost, transparentnost a legitimitu, neboť WTO je základním kamenem otevřené, spravedlivé a udržitelné globální ekonomiky založené na pravidlech, a řešit problémy a rizika, která přinášejí netržní ekonomiky; vítá v tomto ohledu přílohu přezkumu obchodní politiky z února 2021, která nastiňuje komplexní přístup k modernizaci WTO; zdůrazňuje, že v zájmu rozvoje světového obchodu založeného na pravidlech musí být účinné zapojení EU založeno na progresivním přístupu k obchodu;
46.

zdůrazňuje, že veškerá regionální hospodářská spolupráce na západním Balkáně by měla být inkluzivní a přijatelná pro všech šest zemí a že by jejich prostřednictvím mělo dojít k navázání spolupráce na rovnoprávném základě a zároveň k zajištění dalšího sbližování s normami a acquis EU; vyjadřuje v této souvislosti svůj obezřetný postoj k iniciativě „Otevřený Balkán“, která nezahrnuje všech šest zemí, a vyjadřuje přesvědčení, že by měla být založena na pravidlech EU a měla by mít pouze pozitivní dopad na proces integrace do EU;
29.

vítá nedávné změny ústavy po referendu v lednu 2022, které mají zvýšit nezávislost soudnictví; zdůrazňuje, že reformní proces za účelem zajištění větší nezávislosti soudnictví by měl v souladu s osvědčenými evropskými postupy a normami a doporučeními Benátské komise pokračovat transparentním a inkluzivním způsobem, zejména změnou zákonů, které by umožnily účinné provádění ústavních změn; s politováním konstatuje, že stále dochází k vyvíjení tlaku na soudnictví, a odsuzuje veřejné popírání mezinárodních rozsudků o válečných zločinech; vyzývá nově zvolenou většinu, aby přednostně posílila záruky nezávislosti a efektivity soudnictví; zdůrazňuje, že je nutné zavést další opatření, která by v souladu s nedávnými ústavními změnami zaručila jeho plnou nezávislost;
6.

zdůrazňuje respektování odkazu Daytonské mírové dohody a připomíná její účel spočívající v ukončení války a zachování míru; bere na vědomí koncept konstitutivních národů, ale zdůrazňuje, že tento pojem by neměl v žádném případě vést k diskriminaci jiných občanů ani by neměl znamenat to, že by osoby, které se s jednou z těchto skupin ztotožňují, měly ve srovnání s ostatními občany Bosny a Hercegoviny nějaká další práva; odsuzuje prohlášení a návrhy, jejichž cílem je oslabit státnost a ústavní hodnoty Bosny a Hercegoviny, a připomíná, že Bosna a Hercegovina musí řešit nedostatky ve svém ústavním rámci a uvést jej do souladu s evropskými standardy a zásadami;
—

s ohledem na hloubkovou analýzu z října 2021, kterou zadal Hospodářský a měnový výbor a jež nese název „Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic“ (Nepolevit. EU musí v době, kdy se evropské hospodářství dostává z pandemie COVID-19, zachovat vysoké standardy pro svůj bankovní sektor) (30),
29.

vyzývá vyjednavače, aby se přednostně dohodli na vytvoření dvoustranné platformy pro předběžné a následné konzultace mezi EU a Indií, která by byla koncipována tak, aby usnadnila diskuse a konzultace před jakýmikoli novými opatřeními nebo subvencemi, jež by mohly mít negativní dopad na obchod nebo investice; domnívá se, že tato platforma by usnadnit dialog se zástupci široké škály zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti; zastává názor, že podnikatelská a průmyslová sdružení by měla mít možnost upozornit sekretariát této platformy na jakékoli nové překážky obchodu či investic; domnívá se, že tato platforma by se měla nakonec stát nedílnou součástí správního rámce budoucí obchodní dohody;
14.

zdůrazňuje, že je třeba, aby se EU zapojila do komplexního dialogu s Čínou, v němž bude důrazně hájit zájmy a hodnoty EU, přičemž je třeba zohlednit současnou geopoliticky komplikovanou celosvětovou situaci, včetně ruské invaze na Ukrajinu; zdůrazňuje, že Čína je pro EU partnerem pro spolupráci a vyjednávání, ale také konkurentem ve stále větším počtu oblastí a systémovým soupeřem; znovu žádá, jak již zdůraznil ve svém usnesení ze dne 16. září 2021 o nové strategii EU-Čína, aby EU vypracovala asertivnější, komplexnější a ucelenější strategii EU-Čína, která by sjednotila všechny členské státy a utvářela vztahy s Čínou v zájmu EU jako celku; zdůrazňuje, že tato strategie by měla podporovat mnohostranný řád založený na pravidlech, jejím jádrem by měla být obrana hodnot a zájmů EU a že by měla být založena na třech zásadách, a to na zásadě spolupráce v rámci možností, konkurence v případě potřeby a konfrontace v případě nutnosti; zdůrazňuje, že je obzvláště důležité pokračovat ve spolupráci s Čínou s cílem podporovat řešení společných problémů a spolupracovat na otázkách společného zájmu, jako je boj proti změně klimatu; uznává, že podpora ze strany Číny měla zásadní význam pro uzavření Pařížské dohody;
—

s ohledem na studii tematické sekce Parlamentu Občanská práva a ústavní záležitosti generálního ředitelství pro vnitřní politiky ze dne 14. června 2021 nazvanou „Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds“ (Ekonomická hodnota péče z hlediska příslušných fondů EU),