(2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Německo jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno.

(3)Dne 7. března 2018 byla zveřejněna zpráva o Německu pro rok 2018. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Německo učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých Radou dne 11. července 2017, v přijímání opatření v návaznosti na doporučení přijatá v předchozích letech a v plnění národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 7. března 2018. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že Německo se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména trvale vysoký přebytek běžného účtu má přeshraniční význam a odráží nízkou úroveň investic v souvislosti s úsporami jak v soukromém, tak veřejném sektoru. Přebytek, který vzniká z velké části ve vztahu k zemím mimo EU, se od roku 2016 mírně snížil a podle předpokladů bude v nadcházejících letech postupně klesat v důsledku rostoucí domácí poptávky, ačkoli bude během celého prognózovaného období nadále dosahovat historicky vysokých hodnot. Přestože v současnosti dochází k posunu směrem k růstu stimulovanému více domácí poptávkou, zůstávají spotřeba i investice navzdory příznivým cyklickým a finančním podmínkám a potřebám investic do infrastruktury, pro něž existuje fiskální prostor, jako podíl HDP utlumené. Byla přijata řada opatření k posílení veřejných investic, ale toto úsilí dosud nevedlo k trvale rostoucímu trendu v oblasti veřejných investic jako podílu HDP. Pokrok při realizaci doporučení v jiných oblastech je také omezený.

(4)Dne 30. dubna 2018 předložilo Německo národní program reforem na rok 2018 a program stability z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(5)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k provádění opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(6)Na Německo se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení. Ve svém programu stability z roku 2018 vláda plánuje na období 2018–2021 rozpočtový přebytek ve výši 1 až 1,5 % HDP. Střednědobý rozpočtový cíl – tj. strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP – je v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle programu stability se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat a v roce 2021 dosáhne 53 %. Ačkoli program stability uvádí a popisuje některá plánovaná opatření, jež obsahuje koaliční dohoda z března 2018 a která v průběhu let představují zhruba 1,5 % HDP, nejsou tato opatření dosud zahrnuta do projekcí programu stability, neboť ještě nebyla přijata. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí a který nebyl potvrzen nezávislým subjektem, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2018 přebytku ve výši přibližně 1,2 % HDP a v roce 2019 ve výši zhruba 1,0 %, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Veřejný dluh by si měl udržet jasnou sestupnou tendenci. Celkově se Rada domnívá, že Německo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodrží. Zároveň při respektování střednědobého cíle tu nadále zbývá prostor pro využití fiskální a strukturální politiky k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti veřejných a soukromých investic zejména do vzdělávání, výzkumu a inovací.

(7)Reálné veřejné investice se v období let 2015–2017 výrazně zvýšily. V tomto trendu se odráží úsilí vlády o posílení investic. Veřejné investice rostou, ale v poměru k HDP je nárůst stále mírný a přetrvává situace, kdy se značný objem investic na obecní úrovni odhadovaný na 4 % HDP nerealizuje. Veřejné kapitálové fondy v poměru k HDP stále klesají v důsledku negativních čistých investic na obecní úrovni (přibližně 6 miliard EUR ročně v letech 2010–2016). Vyřešení nedostatečných investic na obecní úrovni by si během příštího desetiletí vyžadovalo další roční veřejné investice ve výši 0,3 % HDP. Investice vyjádřené jako procentní podíl ze základního kapitálu ve vládním sektoru a veřejné investice vyjádřené jako procentní podíl veřejných výdajů jsou pod průměrem eurozóny. Byla zřízena agentura na podporu veřejných investic na obecní úrovni, jež zahájila svou činnost v roce 2017, ale je třeba dalšího úsilí, aby příslušná opatření přinesla výsledky. Spolu s příznivým stavem rozpočtu daná situace naznačuje, že existuje prostor pro zvýšení investic na všech úrovních veřejné správy, zejména na úrovni regionální a obecní.

(8)Veřejné výdaje na vzdělávání se v roce 2016 udržely na 4,2 % HDP, což je pod průměrem EU činícím 4,7 %. Výdaje na vzdělávání a výzkum se v roce 2016 udržely na 9,0 % HDP, což znamená, že nebyl splněn vnitrostátní cíl ve výši 10 % HDP. Tato skutečnost odpovídá odhadovanému nedostatku investic ve výši přibližně 33 miliard EUR. Ačkoli se výdaje na vzdělávání v reálných číslech zvýšily, je objem nerealizovaných investic stále značný. Zároveň problémy, k nimž patří např. narůstající počet studentů, nedostatek učitelů a další rozšiřování předškolního vzdělávání a péče, budou vyžadovat náležité veřejné finanční prostředky. Pro potenciální růst Německa mají zásadní význam další výdaje na vzdělávání, výzkum a inovace.

(9)Digitalizace německého hospodářství postupuje pomalu a potýká se se značnými problémy. Zjevně existuje „digitální propast“ mezi venkovem a městem v pokrytí rychlým internetem (připojení příští generace dosahující 30 Mbit), jež ve venkovských oblastech představuje pouze 54 %. Německo zaostává v oblasti širokopásmového připojení s velmi vysokou kpacitou (>100 Mbit). Pouze malá část území Německa (7,3 %) je ve srovnání s průměrem EU činícím 26,8 % pokryta vysoce výkonnými přístupovými sítěmi z optických vláken. Uvedený stav se nejčastěji stále technologicky řeší převážně modernizací stávajících měděných kabelových sítí (vektorizace). Mnoho služeb se spoléhá na vysoce rychlostní připojení a v roce 2017 se 25,3 % německých podniků domnívalo, že internetové připojení je pro jejich potřeby příliš pomalé. Nedostávající se připojení brzdí rozvoj investic, zejména malých a středních podniků, z nichž se mnohé nacházejí ve venkovských a polovenkovských oblastech. Výkonnost digitálních veřejných služeb a elektronického zdravotnictví je rovněž hluboko pod průměrem EU.

(10)Investice do výzkumu a vývoje jsou na vzestupu a Německo se blíží naplnění cíle intenzity výzkumu a vývoje v rámci strategie Evropa 2020. Nicméně investice jsou stále více soustředěny ve velkých firmách a středně či vysoce technologicky vyspělých výrobách a příspěvky malých a středník podniků klesají. Byla přijata řada opatření k posílení podnikatelské činnosti, zejména přilákáním soukromých investic do rizikového kapitálu. Německý trh rizikového kapitálu je však stále méně rozvinutý než v případě ostatních lídrů v oblasti inovací na mezinárodní úrovni.

(11)I přes určitá zlepšení v posledních letech je německý daňový systém stále neefektivní, zejména z toho důvodu, že je složitý a narušuje proces rozhodování, např. v oblasti investic, financování a účasti na trhu práce. Německo klade poměrně silný důraz na přímé daně, aby zvýšilo příjmy, a existuje potenciál pro snížení deformujícího přímého zdanění nebo pro posun směrem k méně deformující dani z nemovitostí, dědické dani a spotřební dani. Výše daní a příspěvků na sociální zabezpečení z příjmu ze zaměstnání byl v roce 2015 šestý nejvyšší v EU. Kapitálové náklady a efektivní průměrná sazba daně z příjmů právnických osob, jež se v jednotlivých regionech liší, jsou jedny z nejvyšších v EU (28,2 % agregovaného objemu v celostátním vyjádření, přičemž průměr EU činí 20,9 %). Kvůli vzájemné propojenosti daně z příjmu právnických osob, místní živnostenské daně a solidárního příspěvku je systém daně z příjmu právnických osob složitý, předpokládá vysoké administrativní náklady a narušuje míru a alokaci investic. Kromě toho má daň z příjmu právnických osob nepříznivý dopad na finanční rozhodování zvýhodněním financování na dluh. Toto zvýhodnění je sedmé nejvyšší v EU. Snížení kapitálových nákladů vlastního kapitálu by mohlo posílit soukromé investice a poměrně málo rozvinutý trh rizikového kapitálu. Kromě toho jsou předpisy pro převod daňových ztrát nadále poměrně přísné, když za daný rok omezují výši zdanitelného příjmu na 60 %.

(12)Regulace je v Německu stále velmi omezující, zejména pokud jde o podnikové služby, regulovaná povolání a administrativní formality pro přeshraniční poskytování služeb. Zásadní omezení se týkají mimo jiné právní formy a držení podílů. Míra úbytku v odvětvích klíčových podnikových služeb, jako jsou právní, účetní, architektonické a inženýrské činnosti, je pod průměrem EU, zatímco hrubé provozní sazby v těchto odvětvích jsou nad průměrem, což naznačuje nižší konkurenční tlaky. Jelikož mají služby úlohu dílčího vstupu, zvyšuje méně restriktivní regulace služeb produktivitu v navazujících odvětvích intenzivně využívajících služby.

(13)Výkonnost německého trhu práce je velice silná. Nezaměstnanost ve čtvrtém čtvrtletí roku 2017 klesla na rekordně nízkou hodnotu 3,6 % a zaměstnanost dosáhla 79,8 %. Míra nezaměstnanosti mladých lidí (6,7 % v roce 2017) je jednou z nejnižších v EU. Německo se potýká s rostoucím nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil, zatímco potenciál trhu práce některých skupin je stále nedostatečně využit. Podíl osob pracujících na částečný úvazek, zejména žen, osob přistěhovaleckého původu a osob s pečovatelskými povinnostmi, patří k nejvyšším v EU. U ženy mezi klíčové faktory patří nedostatek motivace k delší pracovní době, k níž je třeba přičíst nedostatek zařízení péče o děti a celodenní školy. Zvláštní daňové předpisy, zejména pro druhé výdělečně činné osoby a pro pracovníky s nízkými příjmy, a zablokování stropu výdělku v rámci minijobu na 450 EUR daly vzniknout dalším faktorům, které odrazují od delší pracovní doby. Německo má jedno z nejvyšších daňových zatížení osob s nízkými příjmy, z nichž většina jsou ženy. Vysoký podíl žen pracujících na částečný úvazek doprovází jeden z největších rozdílů mezi ženami a muži v oblasti práce na částečný úvazek v EU (37,5 % oproti průměru EU činícímu 23,1 %). Tato skutečnost přispívá ke značnému rozdílu v odměňování žen a mužů v Německu.

(14)Nominální růst mezd zůstal v roce 2017 mírný (o 2,4 %), a to i přes rekordně nízkou nezaměstnanost a vysoký počet volných pracovních míst. Tato relativně nevýrazná úroveň je částečně zapříčiněna pomalým růstem produktivity ve službách, nízkou přítomností kolektivního vyjednávání v některých odvětvích a snížením strukturální nezaměstnanosti. Reakce na zvýšení inflace byla omezená, přičemž růst reálných mezd poklesl z 1,8 % v roce 2016 na 0,7 % v roce 2017. Od počátku roku 2018 může na základě kolektivních smluv docházet k poněkud rychlejšímu růstu mezd; vývoj v této oblasti stojí za to sledovat. Podíl osob s nízkými příjmy zůstává vysoký a existuje prostor pro zvyšování počtu odpracovaných hodin v nižších mzdových decilech. Nárůst přistěhovalectví nebránil růstu mezd v odvětvích s nízkými mzdami. Zavedením zákonné všeobecné minimální mzdy v roce 2015 a jejím následným zvýšením v roce 2017 se zvýšily mzdy osob s nejnižšími příjmy. Vedle zvýšení mezd se ve stávajícím kole vyjednávání o mzdách sociální partneři zaměřují na pružnost pracovní doby.

(15)Německo má obecně robustní systém sociální ochrany. Nicméně v letech 2005 až 2015 se míra rizika chudoby pro obyvatelstvo celkově trvale zvyšovala (16,7 %), než se v roce 2016 trend mírně obrátil. V roce 2015 rovněž začala klesat příjmová nerovnost, což dokládá mírné snížení v poměru S80/S20 díky zvýšení příjmů chudších domácností. Nedávné zlepšení situace v oblasti chudoby pracujících v roce 2016 bylo rovněž mírné a mohli se z něj těšit pouze muži.

(16)Německo může zlepšit kontakt starších pracovníků s trhem práce, což by zvýšilo příjem starších osob, oživilo možnou produkci, napomohlo adaptaci napjatých podmínek na trhu práce a starší lidé by již nemuseli tolik preventivně spořit. Rizika fiskální udržitelnosti jsou v současné době nízká, a to hlavně díky poměrně vysokému primárnímu přebytku. Nicméně se očekává, že Německo bude mít podle zprávy o stárnutí z roku 2018 do roku 2070 jeden z největších nárůstů výdajů na důchody v EU. Míra ohrožení rizikem chudoby ve stáří (tj. nad 65 let) činila v roce 2016 17,6 % a pohybovala se nad průměrem EU, jenž byl 14,7 %. Očekává se, že budoucí zhoršení přiměřenosti důchodů v povinném prvním pilíři zvýší riziko chudoby ve stáří, zejména u osob s nízkými příjmy, osob s atypickými pracovními smlouvami a osob, jež přerušovaly zaměstnání. Rozdíly v důchodech žen a mužů patří k největším v Unii. Zatímco míra zaměstnanosti u lidí ve věku 60 až 64 let (58,4 % v roce 2017) patřila mezi nejvyšší v EU, míra zaměstnanosti u lidí ve věku 65 až 69 let se pohybovala ve střední třetině členských států (16,1 %).

(17)Socioekonomická situace je nadále významným faktorem ovlivňujícím výsledky vzdělávání a začlenění na trhu práce. Podle Programu pro mezinárodní hodnocení žáků z roku 2015 přispívá v přírodních vědách k podstatnému tříletému rozdílu ve školní docházce mezi nejnižšími a nejvyššími společenskými vrstvami. Německé údaje potvrzují tuto podstatnou souvislost i u základního vzdělávání. Značný problém to představuje pro žáky přistěhovaleckého původu. Ve srovnání s žáky a studenty narozenými v Německu je u nich mnohem pravděpodobnější, že předčasně ukončí školní docházku nebo nedokončí vysokou školu. V případě osob přistěhovaleckého původu není rovněž plně využit potenciál trhu práce. V roce 2017 byla míra zaměstnanosti u státních příslušníků třetích zemí (ve věku 20–64 let) o více než 27 procentních bodů nižší než u německých státních příslušníků (o téměř 33 procentních bodů nižší u žen se státní příslušností třetí země). Uvedený stav představuje problém pro výkonnost trhu práce v budoucnu, neboť vzdělávání dospělých je pod průměrem EU a zůstává značným problémem pro 7,5 milionu dospělých s nízkou kvalifikací, kteří postrádají základní dovednosti ve čtení a psaní.

(18)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Německa, kterou zveřejnila ve své zprávě o Německu pro rok 2018. Posoudila také program stability z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Německu adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Německu, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(19)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability z roku 2018 a dospěla ke stanovisku, že Německo zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

(20)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 a 2,

DOPORUČUJE Německu v období 2018–2019:

1.Při respektování střednědobého cíle využít fiskální a strukturální politiky k dosažení trvalého vzestupného trendu v oblasti veřejných a soukromých investic především do vzdělávání, výzkumu a inovací na všech úrovních veřejné správy, zejména na úrovni regionální a obecní. Zintenzivnit úsilí o zajištění dostupnosti infrastruktury širokopásmového připojení s velmi vysokou kapacitou po celé zemi. Zvýšit účinnost a vstřícnost daňového systému k investicím. Posílit konkurenci v odvětví služeb a regulovaných povolání.