EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 9.12.2020 COM(2020) 791 final 2020/0350(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2018/1862 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, pokud jde o vkládání záznamů Europolem



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Kriminalita a terorismus nezná hranic, neboť pachatelé trestné činnosti a teroristé využívají výhody, jež přináší globalizace a mobilita. Proto jsou pro vnitřní bezpečnost EU stále důležitější informace, které třetí země sdílejí s EU o trestné činnosti a terorismu, a to jak na vnější hranici EU, tak i na území Unie. V současné době je však uvnitř EU sdílení informací ze zdrojů v třetích zemích o osobách, které jsou podezřelé z trestné činnosti a teroristických trestných činů nebo které byly za tyto činy odsouzeny, omezené. Konkrétně je omezeno sdílení informací pocházejících ze zdrojů v třetích zemích s pracovníky v první linii v členských státech (příslušníky policie a pohraniční stráže), tam, kde je právě potřebují. Totéž platí pro informace sdílené mezinárodními organizacemi s Europolem. Tento problém vzniká například v souvislosti s pokračujícím úsilím odhalit zahraniční teroristické bojovníky. Ve zprávě Europolu o stavu a vývoji terorismu v Evropě z června 2020 se uvádí, že se sice předpokládá, že mnoho zahraničních teroristických bojovníků bylo buď zabito, nebo jsou zajištěni či pobývají v uprchlických táborech v severovýchodní Sýrii, ale u značného počtu zahraničních teroristických bojovníků stále není známo, kde se nacházejí. Podle zprávy zapříčinil chaos a nedostatek informací ze zóny konfliktu to, že informace, které mají členské státy o zahraničních teroristických bojovnících k dispozici, jsou omezené a nelze je ověřit. Podobně se i v závěrech Rady z června 2020 o vnější činnosti EU v oblasti předcházení terorismu a násilnému extremismu a boji proti nim uvádí, že „zahraniční terorističtí bojovníci budou v nadcházejících letech nadále významnou společnou bezpečnostní výzvou“, a vyzývá se k větší a včasné spolupráci a sdílení informací mezi členskými státy a Europolem a dalšími příslušnými aktéry EU. Informace, které Europol vkládá do svých informačních systémů, zejména výsledek jeho vlastní analýzy údajů pocházejících ze zdrojů z třetích zemí, se však na rozdíl od informací, které členské státy poskytují do Schengenského informačního systému (SIS), nedostávají ke koncovým uživatelům. Europol odhaduje, že do systému SIS nebyly v současné době vloženy informace o přibližně 1 000 zahraničních teroristických bojovnících ze zemí mimo EU poskytnuté Europolu a jednotlivým členským státům důvěryhodnými třetími zeměmi. Systém SIS jako nejvíce využívaná databáze pro sdílení informací v EU poskytuje pracovníkům v první linii přímý přístup v reálném čase k záznamům o osobách a předmětech, včetně upozornění na podezřelé osoby a pachatele trestných činů. Jestliže v systému SIS chybí záznamy o 1 000 zahraničních teroristických bojovníků, vzniká riziko, že je příslušníci pohraniční stráže neodhalí, když se pokusí proniknout do EU nebo když je budou příslušníci policie na území EU kontrolovat. Představuje to významný bezpečnostní problém. V této souvislosti se již v závěrech Rady o posílení spolupráce a využívání Schengenského informačního systému (SIS) k řešení případů osob podílejících se na terorismu nebo činnostech souvisejících s terorismem z června 2018 „zajistit, aby byly do evropských systémů a platforem konzistentně a systematicky vkládány informace o zahraničních teroristických bojovnících“. Rada odkázala na „konzistentní třístupňový přístup ke sdílení informací o zahraničních teroristických bojovnících, tak že se bude optimálně a konzistentně využívat SIS a údaje Europolu, které Europol zpracovává pro křížovou kontrolu a pro analýzu v příslušných analytických projektech“. Členské státy však ne vždy mohou vkládat informace o zahraničních teroristických bojovnících od třetích zemí nebo od mezinárodních organizací do systému SIS, aby je měli k dispozici pracovníci v první linii v jiných členských státech. Za prvé, některé třetí země sdílejí údaje o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů pouze s Europolem, případně jen s některými členskými státy. Za druhé, i v případě, že členský stát obdrží informace o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů přímo z třetí země nebo prostřednictvím Europolu, nemusí mít možnost vydat upozornění na danou osobu vzhledem k omezením ve vnitrostátním právu (například nutnost potvrdit vazbu na vnitrostátní příslušnost). Za třetí, členský stát nemusí mít prostředky, aby mohl přijaté informace dostatečně analyzovat a ověřovat. To vede k rozdílu mezi informacemi o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů, které třetí země předají Europolu a členským státům, a dostupnosti těchto informací pro pracovníky v první linii tam, kde je právě potřebují. Z hlediska možného řešení na úrovni EU se obecně uznává, že Europol má cenné informace o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů, které obdržel od třetích zemí a mezinárodních organizací. Jakmile Europol provede analýzu informací, které obdržel od třetích zemí a mezinárodních organizací o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů, včetně křížové kontroly oproti informacím, které již má ve svých databázích, aby potvrdil jejich přesnost a doplnil je o další údaje, je třeba, aby Europol poskytl výsledek své analýzy všem členským státům. Za tímto účelem používá Europol své informační systémy, aby poskytl členským státům analýzu informací o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů ze zdrojů z třetích zemí. Europol bude informace ze zdrojů z třetích zemí vkládat také do seznamu zájmových osob Evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) určeného pro státní příslušníky třetích zemí osvobozené od povinnosti mít při překračování vnějších hranic EU vízum. Tento seznam zájmových osob členským státům pomůže při posuzování, zda osoba žádající o cestovní povolení představuje bezpečnostní riziko. Europol však nedokáže poskytovat přímo a v reálném čase pracovníkům v první linii v členských státech informace ze zdrojů v třetích zemích, které má o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů. Pracovníci v první linii nemají bezprostřední přístup do informačních systémů Europolu ani k údajům, které Europol vkládá do seznamu zájmových osob ETIAS. Informační systémy Europolu pomáhají v práci vyšetřovatelům, zpravodajským pracovníkům a analytikům kriminální služby v členských státech. I když každý členský stát sám rozhoduje, které příslušné vnitrostátní orgány mohou spolupracovat přímo s Europolem, obvykle není možné, aby do informačních systémů Europolu měli přístup pracovníci v první linii. Přestože Europol může kontrolovat osoby v systému SIS a od března 2021 bude informován o pozitivních nálezech v záznamech souvisejících s terorismem vytvořených jinými členskými státy, Europol nemůže zadávat záznamy do systému SIS, nejvíce využívané databáze ke sdílení informací v EU, která je přímo přístupná pracovníkům pohraniční stráže a příslušníkům policie. Může se tak stát, že se klíčové informace ze zdrojů v třetích zemích, které má Europol o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů k dispozici, nedostanou ke koncovým uživatelům na vnitrostátní úrovni tam, kde je právě potřebují. Týká se to rovněž analýzy údajů, které Europol obdržel z třetích zemí a od mezinárodních organizací o zahraničních teroristických bojovnících, ale i o osobách zapojených do organizované trestné činnosti (například obchodu s drogami) nebo do závažné trestné činnosti (například pohlavního zneužívání dětí). Rozdíl v dosahu těchto systémů je velký a odráží rozdíly v účelu mezi informačními systémy Europolu a systémem SIS. Informační systém Europolu Schengenský informační systém Uživatelé 8 587 uživatelů

(ke konci roku 2019) Každý pracovník v první linii v členských státech (příslušníci pohraniční stráže a policie) Počet kontrol (v roce 2019) 5,4 milionu 6,6 miliardy Aby byl tento bezpečnostní problém odstraněn, je cílem tohoto návrhu vytvořit novou kategorii záznamů speciálně pro Europol, aby mohl poskytovat informace pracovníkům v první linii přímo a v reálném čase. Proto je nutné změnit nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) a nařízení (EU) 2018/1862 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech. Vzhledem k proměnlivé geometrii, kdy se na těchto dvou nařízeních podílejí různé členské státy, jsou změny předloženy ve dvou samostatných, avšak logicky provázaných návrzích. Předkládaný návrh se týká změny nařízení (EU) 2018/1862. Účelem návrhu je umožnit, aby Europol mohl zadávat „informační záznamy“ o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů jako novou kategorii záznamů v SIS, kterou by používal výhradně Europol u konkrétních a jasně vymezených případů a za konkrétních a jasně vymezených okolností. Je to důležitá změna paradigmatu SIS, neboť doposud mohly údaje do SIS vkládat, aktualizovat a mazat pouze členské státy a Europol měl přístup ke všem kategoriím záznamů „pouze ke čtení“. Europol by mohl zadávat záznamy podle své analýzy informací ze zdrojů v třetích zemích nebo informací od mezinárodních organizací v rozsahu trestných činů spadajících pod mandát Europolu a pouze o státních příslušnících třetích zemí, kteří nepožívají práv volného pohybu. Účelem této nové kategorie záznamů je, aby záznam v případě „pozitivního nálezu“ informoval pracovníka v první linii, že daná osoba je podezřelá z účasti na trestném činu, který spadá do kompetence Europolu. Jako následné opatření by byla skutečnost, že tato osoba byla nalezena, a místo, čas a důvod kontroly ohlášeny zpět Europolu (prostřednictvím vnitrostátní centrály SIRENE). Kromě tohoto hlášení by členský stát neměl v případě výskytu „pozitivního nálezu“ žádnou další povinnost. Členský stát vykonávající záznam by však případ od případu mohl stanovit, a to i na základě výchozích informací od Europolu, zda je vůči dané osobě třeba přijmout další opatření podle vnitrostátního práva, což by bylo plně na uvážení tohoto členského státu. Protože výměna informací o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů od třetích zemí nebo mezinárodních organizací zahrnuje zpracování osobních údajů, posouzení možností politiky pro řešení zjištěného problému v plné míře zohledňuje povinnost dodržovat základní práva, a zejména právo na ochranu osobních údajů. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky a s ostatními politikami Unie Tento návrh je úzce provázán s dalšími politikami Unie a doplňuje je. Konkrétně to jsou:

1)vnitřní bezpečnost, zejména „balíček boje proti terorismu“, jehož je tento návrh součástí; 2)ochrana údajů v rozsahu, v jakém tento návrh zajišťuje ochranu základních práv fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány v SIS; 3)vnější politiky Unie, zejména práce delegací EU a protiteroristická/bezpečnostní politika v třetích zemích. Tento návrh je také úzce provázán se stávajícími právními předpisy Unie a doplňuje je. Konkrétně to jsou: 1)nařízení o Europolu, neboť tento návrh uděluje Europolu v rámci jeho mandátu další práva zpracovávat a vyměňovat si údaje v SIS; 2)nařízení o správě vnějších hranic: návrh doplňuje zásadu Schengenského hraničního kodexu provádět systematické kontroly všech cestujících na základě příslušných databází při vstupu do schengenského prostoru a výstupu z něj, která byla zavedena jako reakce na činnost zahraničních teroristických bojovníků; 3)nařízení o Evropském systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS), jehož cílem je důkladné posouzení státních příslušníků třetích zemí, kteří chtějí do EU cestovat, z hlediska bezpečnosti, včetně jejich kontroly v SIS; 4)nařízení o Vízovém informačním systému (VIS), včetně kontroly státních příslušníků třetích zemí, kteří žádají o vízum, v SIS. Návrh dále zahrnuje další změny nařízení (EU) 2018/1862 za účelem sladění jeho ustanovení o ochraně údajů, zejména práva na přístup, opravu nepřesných údajů a výmaz protiprávně uchovávaných údajů, o právní ochraně a o odpovědnosti s nařízením (EU) 2016/794 a nařízením (EU) 2018/1725 tam, kde je toto sladění nezbytné v důsledku nové kategorie záznamů, které má vkládat Europol. A konečně, v důsledku tohoto návrhu bude třeba posoudit právní předpisy Unie o systémech ETIAS a VIS, aby bylo možné stanovit, zda má být nová kategorie záznamů v SIS zařazena jako součást předběžného posouzení bezpečnosti do automatizovaného zpracování prováděného v systémech ETIAS a VIS. Toto posouzení nelze v této fázi provést, neboť nařízení o systémech ETIAS a VIS se v současné době projednávají v Evropském parlamentu a Radě. Po ukončení projednávání předloží Komise ke každému z těchto nástrojů příslušné změny. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Tento návrh mění nařízení (EU) 2018/1862 a využívá jeden z jeho právních základů, a to čl. 88 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU, jako právní základ. Článek 88 SFEU odkazuje na mandát Europolu a odst. 2 písm. a) tohoto článku hovoří konkrétně o shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýze a výměně informací předávaných zejména orgány členských států nebo třetích zemí či subjektů. •Proměnlivá geometrie Tento návrh rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, která se týkají policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech. Ve vztahu k jednotlivým protokolům a dohodám s přidruženými zeměmi je proto nutno uvážit tyto důsledky: Dánsko: V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko nebude účastnit přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. Irsko: Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES a prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2020/1745. Island a Norsko: toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES. Švýcarsko: toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV. Lichtenštejnsko: toto nařízení rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/349/EU.

Bulharsko a Rumunsko: toto nařízení představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a je třeba jej vykládat ve spojení s rozhodnutími Rady 2010/365/EU a (EU) 2018/934. Chorvatsko: toto nařízení představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2011 a je třeba jej vykládat ve spojení s rozhodnutím Rady (EU) 2017/733. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) V souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 SFEU by měla být opatření na úrovni EU přijata pouze v případě, že plánovaných cílů nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni samotných členských států, a proto z důvodu rozsahu či účinků navrhovaného opatření jich lze lépe dosáhnout na úrovni EU. Tento návrh využije jako základ, který dále rozvíjí, stávající SIS, jenž funguje od roku 1995. Původní mezivládní rámec byl nahrazen dne 9. dubna 2013 nástroji Unie [nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV]. Dne 28. listopadu 2018 byla přijata tři nová nařízení o SIS: nařízení (EU) 2018/1860 o využívání SIS při navracení, nařízení (EU) 2018/1861 o využívání SIS v oblasti hraničních kontrol a nařízení (EU) 2018/1862 o využívání SIS v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech. Tato nařízení zrušují a nahrazují ke konci roku 2021 předchozí právní rámec upravující SIS. Při předchozích příležitostech byla provedena úplná analýza subsidiarity; tato iniciativa je zaměřena na zavedení nové kategorie záznamů, které bude do SIS vkládat Europol, změnou nařízení (EU) 2018/1862. Této značné úrovně výměny informací mezi členskými státy a Europolem přes SIS nelze dosáhnout prostřednictvím decentralizovaných řešení. Z důvodu rozsahu, účinků a dopadu akce může být cílů tohoto návrhu lépe dosaženo na úrovni Unie. Cíle tohoto návrhu zahrnují mimo jiné procedurální a právní požadavky, aby mohl Europol vkládat do SIS záznamy, jakož i technické požadavky na Europol, aby bylo možné vytvořit technické rozhraní, přes něž bude moci záznamy vkládat, aktualizovat a vymazávat. Pokud stávající omezení v SIS nebudou odstraněna, hrozí, že bude promarněno mnoho příležitostí k maximalizaci účinnosti a přidané hodnoty EU a že se objeví slepá místa týkající se bezpečnostních hrozeb bránících příslušným orgánům v práci. •Proporcionalita Podle zásady proporcionality uvedené v čl. 5 odst. 4 Smlouvy o EU je třeba přizpůsobit povahu a intenzitu daného opatření zjištěnému problému. Všechny problémy, jimiž se tato iniciativa zabývá, tak či onak vyžadují podporu na úrovni EU, aby členské státy mohly tyto problémy účinně řešit. Navrhovaná iniciativa představuje změnu SIS týkající se policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech. Pokud jde o právo na ochranu osobních údajů, odpovídá tento návrh zásadě proporcionality, neboť zavádí zvláštní postupy a záruky při vkládání záznamů Europolem i zvláštní pravidla pro výmaz záznamů a nevyžaduje se v něm, aby údaje byly shromažďovány a uchovávány po dobu delší, než je naprosto nezbytné k tomu, aby systém mohl fungovat a plnit své cíle. Záznamy v SIS, které bude vkládat Europol, budou obsahovat pouze údaje potřebné pro identifikaci dané osoby. Všechny další informace jsou poskytovány prostřednictvím centrál SIRENE, které umožňují výměnu doplňujících informací. Návrh dále stanoví provádění všech potřebných záruk a mechanismů nezbytných pro účinnou ochranu základních práv subjektů údajů, zejména ochranu jejich soukromého života a osobních údajů. Plánované opatření je tudíž přiměřené, neboť nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanovených cílů v rámci opatření na úrovni EU. Záznam vkládaný Europolem bude řešení „poslední instance“ v případech, kdy členské státy nemohou nebo nemají v úmyslu vložit záznamy o dané osobě, přičemž toto východisko je možné pouze v případech, kdy je vložení záznamu nezbytné a přiměřené. Toto následné opatření bude omezeno na poskytnutí informace o místu a čase kontroly, při níž došlo k pozitivnímu nálezu se záznamem Europolu. •Volba nástroje Navrhovaná revize bude mít podobu nařízení a změní nařízení (EU) 2018/1862 s cílem zavést novou kategorii záznamů, které bude do SIS vkládat Europol. Právním základem tohoto návrhu je čl. 88 odst. 2 písm. a) SFEU, který je také právním základem nařízení (EU) 2018/1862, jež bude změněno. Musela být zvolena forma nařízení Evropského parlamentu a Rady, protože ustanovení mají být závazná a přímo použitelná ve všech členských státech i pro Europol. Návrh bude založen na stávajícím centralizovaném systému, jehož prostřednictvím členské státy vzájemně spolupracují, a tato spolupráce vyžaduje společnou architekturu a závazná provozní pravidla. Právní základ vyžaduje použití řádného legislativního postupu. Návrh dále stanoví přímo použitelná pravidla umožňující přístup subjektů údajů k údajům, které se jich týkají, a k opravným prostředkům, aniž by byla v tomto ohledu třeba další prováděcí opatření. Proto lze jako právní nástroj zvolit pouze nařízení. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Aby bylo zajištěno, že přístup Komise k posílení mandátu Europolu, včetně úkolu vkládat záznamy do SIS, bude řádně zohledňovat zájem široké veřejnosti, určily útvary Komise příslušné zúčastněné strany a v průběhu přípravy této iniciativy s nimi konzultovaly. Útvary Komise si vyžádaly stanoviska nejrůznějších odborníků na danou problematiku, vnitrostátních orgánů, organizací občanské společnosti i veřejnosti týkající se jejich očekávání a obav v souvislosti s posílením možností Europolu podporovat členské státy při účinném předcházení trestné činnosti a jejím vyšetřování.

V průběhu tohoto procesu použily útvary Komise různé metody a formy konzultace. Ty zahrnovaly: ·konzultace týkající se počátečního posouzení dopadů, při němž byly zjišťovány názory všech zúčastněných stran, ·cílené konzultace se zúčastněnými stranami formou dotazníku, ·rozhovory s odborníky a ·cílená tematická setkání se zúčastněnými stranami se zaměřením na odborníky na danou problematiku, včetně aplikujících odborníků na vnitrostátní úrovni. S ohledem na odborné a specifické stránky tohoto předmětu se útvary Komise zaměřily na cílené konzultace, při nichž oslovily nejrůznější zúčastněné strany na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Různorodost pohledů se ukázala jako cenná v tom směru, že Komisi napomohla zajistit, aby její iniciativa řešila potřeby a zohlednila obavy širokého spektra zúčastněných stran. Navíc Komisi umožnila shromáždit potřebné a nezbytné údaje, skutečnosti a názory na význam, účinnost, účelnost, soudržnost a přidanou hodnotu EU u této iniciativy. Vzhledem k pandemii COVID-19 a souvisejícím omezením, a tedy i nemožnosti interagovat s příslušnými zúčastněnými stranami ve fyzickém prostředí probíhaly konzultace použitelnými alternativními metodami, jako jsou internetové průzkumy, polostrukturované telefonické rozhovory a setkání prostřednictvím videokonference. Zúčastněné strany v zásadě podporují posílení právního mandátu Europolu, aby mohl napomáhat členským státům při prevenci a v boji proti závažné kriminalitě a terorismu. Výsledky těchto konzultací byly začleněny do posouzení dopadů a přípravy iniciativy. •Posouzení dopadů V souladu s požadavky zlepšování právní úpravy bylo vypracováno posouzení dopadů přiložené k návrhu nařízení o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), kterým se mění nařízení (EU) 2016/794. V této zprávě je posouzena problematika zavedení nové kategorie záznamů v SIS výhradně pro Europol, která bude odrážet úlohu a kompetence Europolu, jakož i potřebné záruky. Bylo zvažováno několik legislativních možností. Ve všech podrobnostech byly posouzeny tyto možnosti: ·možnost politiky č. 1: umožnit Europolu vkládat do SIS záznamy pro účely „skryté kontroly“, ·možnost politiky č. 2: zavést v SIS novou kategorii záznamů, které bude používat výhradně Europol. Po podrobném posouzení dopadu těchto možností politiky byl učiněn závěr, že upřednostňovanou možností je možnost číslo 2. V této iniciativě je vyjádřena tato upřednostňovaná možnost politiky. Upřednostňovaná možnost politiky číslo 2 účinně reaguje na zjištěné problémy a posílí schopnost Europolu poskytovat pracovníkům v první linii svou analýzu informací o podezřelých osobách a pachatelích trestné činnosti ze zdrojů v třetích zemích. •Základní práva Tento návrh přidává novou kategorii záznamů – které bude vkládat Europol – do stávajícího systému, a staví tedy na již zavedených, podstatných a účinných zárukách. Protože však budou v systému zpracovávány osobní údaje pro nový účel, může to mít potenciální dopady na základní práva osob. Tyto dopady byly důkladně zváženy a byly zavedeny dodatečné záruky s cílem omezit zpracování údajů ze strany Europolu na míru nezbytně nutnou a z operativního hlediska potřebnou. V tomto návrhu byly u nové kategorie záznamů stanoveny jasné časové rámce pro kontrolu údajů. Doba pro přezkum údajů je stanovena na maximálně jeden rok, což je nejkratší doba pro přezkum používaná v SIS. Výslovně se v návrhu uznává a zaručuje právo jednotlivců na přístup k údajům, které se jich týkají, jejich opravu a právo požadovat výmaz v souladu se základními právy těchto osob. Vývoj a nepřetržité zvyšování účinnosti SIS přispějí ke zlepšení bezpečnosti osob ve společnosti.

Návrh zaručuje právo subjektu údajů na účinnou právní ochranu umožňující napadnout jakékoli rozhodnutí, které v každém případě zahrnuje právo na účinné prostředky nápravy před soudem podle článku 47 Listiny základních práv EU. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Tento návrh rozšiřuje oblast působnosti stávajícího SIS zavedením nové kategorie záznamů pro Europol. Finanční výkaz připojený k tomuto návrhu vyjadřuje změny potřebné pro zavedení této nové kategorie záznamů v centrálním Schengenském informačním systému ze strany agentury eu-LISA, agentury EU odpovědné za správu a rozvoj centrálního SIS. Z posouzení různých aspektů činnosti, která musí být v souvislosti s centrálním SIS agenturou eu-LISA provedena, vyplývá, že navrhované nařízení bude vyžadovat celkovou částku 1 820 000 EUR na období 2021–2022. Návrh bude mít také dopad na členské státy, neboť vyžaduje, aby aktualizovaly své vnitrostátní systémy připojené k centrálnímu SIS, aby mohly zobrazovat záznamy Europolu svým koncovým uživatelům. Náklady související s úpravou vnitrostátních systémů připojených k centrálnímu SIS budou hrazeny ze zdrojů, které mají členské státy k dispozici podle nového víceletého finančního rámce 2021–2027 na rozvoj a údržbu SIS. Návrh bude rovněž vyžadovat, aby si Europol zřídil technické rozhraní pro vkládání, aktualizaci a výmaz údajů v centrálním SIS. Finanční výkaz připojený k návrhu, kterým se mění nařízení o Europolu, zahrnuje náklady na zřízení tohoto rozhraní Europolem. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Podle nařízení (EU) 2018/1862 budou Komise, členské státy a agentura eu-LISA pravidelně přezkoumávat a sledovat využívání SIS s cílem zajistit, že nadále funguje účinně a účelně. Při provádění technických a provozních opatření popsaných v tomto návrhu bude Komisi nápomocen výbor SIS-SIRENE (policejní útvar) na základě změny příslušných prováděcích rozhodnutí Komise. Podle článku 51 nařízení (EU) 2018/1862 má Komise alespoň každých pět let provádět hodnocení využívání SIS Europolem, Eurojustem a Evropskou agenturou pro pohraniční a pobřežní stráž. V tomto hodnocení budou zahrnuty postupy Europolu pro vkládání údajů do SIS. Europol bude muset zajistit provedení náležitých opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení. Zpráva o výsledcích hodnocení a navazujících opatřeních bude zasílána Evropskému parlamentu a Radě. Dále nařízení (EU) 2018/1862 zahrnuje v čl. 74 odst. 9 ustanovení o pravidelném formálním přezkumu a hodnocení, která budou platit také pro novou kategorii záznamů zavedenou touto změnou. Vždy po čtyřech letech musí Komise vypracovat celkové hodnocení SIS a výměny informací mezi členskými státy, které postoupí Parlamentu a Radě. Obsahem tohoto hodnocení bude: ·přezkoumání dosažených výsledků v porovnání s vytyčenými cíli, ·posouzení, zda platí důvod pro vznik systému, ·uplatňování nařízení v souvislosti s centrálním systémem, ·vyhodnocení zabezpečení centrálního systému, ·zhodnocení dopadů budoucího fungování systému. Vždy po dvou letech musí agentura eu-LISA předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o technickém fungování centrálního SIS, včetně zabezpečení, podpůrné komunikační infrastruktury a dvoustranné a mnohostranné výměny doplňujících informací mezi členskými státy, jakož i systému automatické identifikace otisků prstů. Agentura eu-LISA má také za úkol zpracovávat denní, měsíční a roční statistiky využívání SIS a zajistit nepřetržité monitorování systému a jeho fungování v porovnání s vytyčenými cíli.

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh umožňuje, aby Europol mohl zadávat „informační záznamy“ o podezřelých osobách a pachatelích trestných činů jako novou kategorii záznamů v SIS, kterou by používala výhradně tato agentura, a to u konkrétních a jasně vymezených případů a za konkrétních a jasně vymezených okolností. Europol by mohl vkládat tyto záznamy podle své analýzy informací ze zdrojů v třetích zemích nebo informací od mezinárodních organizací a v rozsahu trestných činů spadajících do kompetence Europolu a pouze o státních příslušnících třetích zemí. Tento specifický cíl omezuje sdílení informací ze zdrojů v třetích zemích na informace o podezřelých osobách a pachatelích trestné činnosti. Účelem této nové kategorie záznamů je, aby záznam v případě „pozitivního nálezu“ informoval pracovníka v první linii, že Europol má o této osobě informace. Konkrétně by záznam informoval, že Europol má informace, podle nichž se lze domnívat, že daná osoba má v úmyslu spáchat nebo páchá některý z trestných činů spadajících do kompetence Europolu, nebo že z celkového posouzení informací, které má Europol k dispozici, lze předpokládat, že daná osoba může tento trestný čin spáchat v budoucnu. Návrh stanoví podrobná ustanovení o procedurálních náležitostech, které musí Europol splnit před vložením záznamu do SIS. Tyto procedurální kroky zajišťují legalitu vkládání záznamů, jakož i prioritu záznamů vložených členskými státy a také zohlednění případných námitek členských států. Za prvé, Europol má analyzovat informace obdržené třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, například jejich porovnáním s jinými dostupnými informacemi za účelem ověření jejich přesnosti a doplnění informačního přehledu. V případě potřeby musí Europol provést další výměnu informací s danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací. Europol musí také posoudit, zda je vložení záznamu nezbytné pro dosažení jeho cílů, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2016/794. Za druhé, Europol musí zkontrolovat, že v SIS není o stejné osobě již existující záznam. Za třetí, Europol musí sdílet informace shromážděné o dané osobě se všemi členskými státy a provést předchozí konzultaci za účelem ověření, že žádný členský stát nemá v úmyslu vložit záznam sám na základě informací shromážděných Europolem a že členské státy nemají proti vložení záznamu Europolem námitky. Tato ustanovení zajišťují, že pokud se některý členský stát domnívá, že má dostatečné informace a důvody, aby sám splnil požadavky nařízení (EU) 2018/1862, jakož i vnitrostátních ustanovení pro vložení záznamu, pak má možnost tak učinit a tento záznam má přednost. V tomto případě mají členské státy možnost stanovit příslušnou kategorii záznamů, jež mají k dispozici, na základě nařízení (EU) 2018/1862 a vložit záznam. Členské státy mají také možnost v odůvodněných případech vznést námitku proti záznamu vloženému Europolem, zejména pokud to vyžaduje jejich národní bezpečnost nebo pokud je pravděpodobné, že by záznam ohrožoval úřední nebo právní šetření, vyšetřování nebo postupy, případně pokud o osobě, která je předmětem záznamu, získají nové informace, jež mění posouzení případu. Aby bylo zajištěno monitorování ochrany údajů ze strany evropského inspektora ochrany údajů, povede Europol podrobnou evidenci vložených záznamů do SIS a důvodů pro jejich vložení, která bude umožňovat ověření dodržování hmotněprávních a procedurálních náležitostí. A konečně, Europol musí informovat všechny členské státy o vložení záznamu do SIS prostřednictvím výměny doplňujících informací. Dále návrhy slaďují povinnosti a požadavky na Europol při vkládání záznamů do SIS se záznamy vkládanými členskými státy. Tyto požadavky se týkají kategorií údajů, proporcionality, minimálního obsahu údajů, aby mohl být záznam vložen, vkládání biometrických údajů, obecných pravidel pro zpracování údajů, kvality údajů v SIS, jakož i pravidel rozlišování osob s podobnými znaky, zneužití totožnosti a odkazů. Jako následné opatření bude od pracovníka v první linii požadováno, aby neprodleně ohlásil „pozitivní nález“ do národní centrály SIRENE, která bude zase kontaktovat Europol. Pracovník v první linii ohlásí pouze to, že osoba, která je předmětem záznamu, byla nalezena, a uvede místo, čas a důvod provedení kontroly. Kromě této ohlašovací povinnosti jako opatření nikoli donucovací povahy by členský stát neměl v případě výskytu „pozitivního nálezu“ žádnou další povinnost. „Informační záznam“ by neukládal pracovníkům členských států v první linii povinnost provést skrytou kontrolu osoby, která je předmětem záznamu, ani shromažďovat podrobné informace, pokud se s touto osobou setkají na vnější hranici nebo na území EU. Členský stát vykonávající záznam by však případ od případu mohl stanovit, a to i na základě výchozích informací od Europolu, zda je vůči dané osobě třeba přijmout další opatření. Tato další opatření by probíhala podle vnitrostátního práva a závisela by zcela na rozhodnutí členského státu. Podobně jako u jiných kategorií záznamů stanoví návrh období přezkumu pro záznamy vložené Europolem, jakož i pravidla pro výmaz záznamů, která jsou specifická pro tento druh záznamu. Obecně platí, že záznam má být uchováván pouze po dobu nezbytnou pro dosažení účelu, pro nějž byl vložen. Záznam vložený do SIS Europolem by měl být vymazán konkrétně v případě, že osoba, která je předmětem záznamu, již nespadá do oblasti této kategorie záznamů, členský stát vznese námitku proti vložení tohoto záznamu, do SIS je členským státem vložen jiný záznam nebo se Europol dozví, že informace obdržené z třetí země nebo od mezinárodní organizace byly nesprávné nebo byly Europolu sděleny za nezákonným účelem, například pokud bylo sdělení informací o dané osobě motivováno politickými důvody. Návrh zahrnuje změny nařízení (EU) 2018/1862 za účelem sladění jeho ustanovení o ochraně údajů, zejména práva na přístup, opravu nepřesných údajů a výmaz protiprávně uchovávaných údajů, o právní ochraně a o odpovědnosti s nařízením (EU) 2016/794 a nařízením (EU) 2018/1725, pokud je toto sladění nezbytné v důsledku nové kategorie záznamů, které má provádět Europol. 2020/0350 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2018/1862 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech, pokud jde o vkládání záznamů Europolem EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Schengenský informační systém (dále jen „SIS“) představuje nezbytný nástroj pro udržení vysokého stupně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Unie prostřednictvím podpory operativní spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními orgány, zejména pohraniční stráží, policií, celními orgány, imigračními orgány a orgány odpovědnými za prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání trestných činů nebo výkon trestů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 představuje právní základ pro SIS v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti části třetí hlavy V kapitoly 4 a 5 Smlouvy o fungování EU (SFEU). (2)Záznamy o osobách a věcech vložené do SIS jsou v reálném čase zpřístupněny přímo všem koncovým uživatelům příslušných vnitrostátních orgánů členských států, které používají SIS podle nařízení (EU) 2018/1862. Záznamy v SIS obsahují informace o konkrétní osobě nebo věci a pokyny pro orgány, jak postupovat v případě nalezení takové osoby nebo věci. (3)Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794, hraje důležitou úlohu při využívání SIS a při výměně doplňujících informací o záznamech v SIS s členskými státy. Podle stávajících pravidel však mohou záznamy do SIS vkládat pouze příslušné orgány členských států. (4)Vzhledem k rostoucí globální povaze závažné trestné činnosti a terorismu v důsledku zvyšující se mobility jsou informace, které o pachatelích trestné činnosti a teroristech získají třetí země a mezinárodní organizace, jako je Mezinárodní organizace kriminální policie a Mezinárodní trestní soud, pro bezpečnost Unie stále podstatnější. Tyto informace by měly přispět k celkovému úsilí o zajištění vnitřní bezpečnosti v Evropské unii. Některé z těchto informací jsou sdíleny pouze s Europolem. I když má Europol cenné informace o pachatelích závažné trestné činnosti a teroristech obdržené od vnějších partnerů, nemůže do SIS vkládat záznamy. Ani členské státy nemohou vždy vložit na základě těchto informací záznamy do SIS. (5)Za účelem odstranění nedostatků ve sdílení informací týkajících se závažné trestné činnosti a terorismu, zejména o zahraničních teroristických bojovnících, jejichž pohyb je zásadní sledovat, je nezbytné zajistit, aby Europol mohl tyto informace zpřístupnit přímo a v reálném čase pracovníkům v členských státech v první linii. (6)Europolu by proto mělo být povoleno vkládat záznamy do SIS podle nařízení (EU) 2018/1862 při plném dodržování základních práv a pravidel ochrany osobních údajů. (7)Za tímto účelem by měla být v SIS vytvořena zvláštní kategorie záznamů, které bude vkládat výhradně Europol, za účelem informování koncových uživatelů provádějících vyhledávání v SIS, zda je dotčená osoba podezřelá ze zapojení do trestné činnosti, která spadá do působnosti Europolu, a aby mohl Europol obdržet potvrzení, že osoba, která je předmětem záznamů, byla nalezena. (8)K posouzení, zda je konkrétní případ přiměřený, podstatný a dostatečně důležitý, aby bylo nutné vložit do SIS záznam, a pro potvrzení spolehlivosti zdroje informací a přesnosti informací o dané osobě by měl Europol provést podrobné individuální posouzení každého případu, včetně dalších konzultací s třetí zemí nebo mezinárodní organizací, která údaje o dané osobě poskytla, jakož i další analýzu případu, zejména formou křížové kontroly podle informací, které již má ve svých databázích, aby potvrdil přesnost informací a doplnil je o další údaje ze svých vlastních databází. Podrobné individuální posouzení by mělo zahrnovat analýzu, zda existují dostatečné důvody domnívat se, že daná osoba spáchala trestný čin, účastnila se trestného činu nebo spáchá trestný čin, který spadá do působnosti Europolu. (9)Europolu by mělo být umožněno zadat záznam do SIS pouze tehdy, pokud o dané osobě doposud není veden záznam zadaný členským státem. Další podmínkou pro vytvoření tohoto záznamu by mělo být, že členské státy nevznesou proti záznamu vloženému do SIS námitku. Proto je nezbytné stanovit pravidla upravující povinnosti Europolu před vložením údajů do SIS, zejména povinnost konzultovat členské státy v souladu s nařízením (EU) 2016/794. Rovněž by mělo být členským státům umožněno požadovat výmaz záznamu vloženého Europolem, zejména v případě, že získají nové informace o osobě, která je předmětem záznamu, pokud to vyžaduje jejich národní bezpečnost nebo pokud je pravděpodobné, že by záznam ohrožoval úřední nebo právní šetření, vyšetřování nebo postupy. (10)Pro účely ověřování zákonnosti zpracování údajů, vlastní kontroly a zajištění neporušenosti a bezpečnosti údajů by měl Europol vést evidenci individuálního posouzení každého případu, které by měly zahrnovat důvody pro vložení záznamu. V souladu s nařízením (EU) 2016/794 by měl Europol spolupracovat s evropským inspektorem ochrany údajů a na jeho žádost mu tuto evidenci zpřístupnit, aby mohla být použita pro monitorování operací zpracování údajů. (11)Je třeba stanovit pravidla pro výmaz záznamů vložených do SIS Europolem. Záznam by měl být uchováván pouze po dobu nezbytnou pro dosažení účelu, pro nějž byl vložen. Proto je vhodné stanovit podrobná kritéria pro určení, kdy má být záznam vymazán. Záznam vložený do SIS Europolem by měl být vymazán zejména v případě, že členský stát vznese námitku, do SIS je členským státem vložen jiný záznam nebo se Europol dozví, že informace obdržené z třetí země nebo od mezinárodní organizace byly nesprávné nebo byly Europolu sděleny za nezákonným účelem, například pokud bylo sdělení informací o dané osobě motivováno politickými důvody. (12)Při vkládání záznamů do SIS by měl být Europol vázán stejnými požadavky a povinnostmi, jaké platí podle nařízení (EU) 2018/1862 pro členské státy, když vkládají záznamy do SIS. K zajištění okamžitého a účinného přenosu údajů by měl Europol zejména dodržovat společné normy, protokoly a technické postupy stanovené pro zajištění kompatibility jeho technického rozhraní s centrálním SIS. Požadavky týkající se obecných pravidel pro zpracování údajů, proporcionality, kvality údajů, bezpečnosti údajů, hlášení a povinností souvisejících se sběrem statistických údajů, jež platí pro členské státy při zadávání záznamů do SIS, by měly platit také pro Europol. (13)Na zpracování osobních údajů Europolem při plnění jeho povinností podle tohoto nařízení by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 a nařízení (EU) 2016/794. Evropský inspektor ochrany údajů by měl provádět pravidelné audity zpracování osobních údajů Europolem týkající se SIS a výměny doplňujících informací. (14)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření a právní úpravy zvláštní kategorie záznamů vkládaných do SIS Europolem za účelem výměny informací o osobách, které představují hrozbu pro vnitřní bezpečnost Evropské unie, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být vzhledem k jejich podstatě lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (Smlouvy o EU). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (15)Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Toto nařízení především v plném rozsahu dodržuje právo na ochranu osobních údajů v souladu s článkem 8 Listiny základních práv Evropské unie a jeho cílem by mělo být zajistit bezpečné prostředí pro všechny osoby žijící na území Unie. (16)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.

(17)Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES a prováděcím rozhodnutím Rady (EU) 2020/1745. (18)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES. (19)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV. (20)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/349/EU. (21)Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, představuje toto nařízení akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a je třeba jej vykládat ve spojení s rozhodnutími Rady 2010/365/EU a (EU) 2018/934. (22)Pokud jde o Chorvatsko, představuje toto nařízení akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2011 a je třeba jej vykládat ve spojení s rozhodnutím Rady (EU) 2017/733. (23)Pokud jde o Kypr, představuje toto nařízení akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003 [doplnit případné rozhodnutí Rady]. (24)Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 41 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725. (25)Nařízení (EU) 2018/1862 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1

Změny nařízení (EU) 2018/1862 1)V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Tímto nařízením se rovněž zavádí ustanovení o technické architektuře SIS, o povinnostech členských států, Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (dále jen „Europol“) a Agentury Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura eu-LISA“), o obecném zpracování údajů, o právech dotčených osob a o příslušné odpovědnosti.“ 2)V článku 3 se doplňuje nový bod, který zní: „22) „státním příslušníkem třetí země“ osoba, která není občanem Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, s výjimkou osob, které v souladu se směrnicí 2004/38/ES nebo dohodou mezi Unií nebo mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a třetí zemí na straně druhé požívají práva volného pohybu v Unii.“ 3)Článek 24 se mění takto: a)odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Pokud má členský stát za to, že provedení záznamu vloženého v souladu s článkem 26, 32, 36 nebo 37a není slučitelné s jeho vnitrostátním právem, jeho mezinárodními závazky nebo zásadními vnitrostátními zájmy, může požadovat označení záznamu v tom smyslu, že opatření, které má být přijato na základě záznamu, nebude přijato na jeho území. Označení záznamů vložených v souladu s článkem 26, 32 nebo 36 provede centrála SIRENE vkládajícího členského státu, označení záznamů vložených v souladu s článkem 37a provede Europol.“; b)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3. Pokud v mimořádně naléhavých a závažných případech požaduje vkládající členský stát nebo Europol vykonání opatření, vykonávající členský stát přezkoumá, zda může povolit zrušení označení záznamu, které bylo doplněno na jeho pokyn. Může-li vykonávající stát toto označení zrušit, učiní nezbytné kroky k zajištění možnosti okamžitého vykonání opatření, jež má být přijato.“ 4)Vkládá se nová kapitola IXa, která zní: „KAPITOLA IXa Záznamy o zájmových osobách vložené Europolem Článek 37a

Cíle a podmínky vkládání záznamů 1. Europol může do SIS vkládat záznamy o osobách za účelem informování koncových uživatelů provádějících vyhledávání v SIS o podezření na zapojení těchto osob do trestné činnosti, která spadá do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení (EU) 2016/794, jakož i za účelem získání informace podle článku 37b tohoto nařízení, že daná osoba byla nalezena. 2. Europol může do SIS vložit záznam pouze o osobách, které jsou státními příslušníky třetí země, na základě informací obdržených z třetí země nebo od mezinárodní organizace podle čl. 17 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2016/794, pokud se tyto informace týkají některé z těchto osob: a)osob, které jsou podezřelé ze spáchání trestného činu, který spadá do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení (EU) 2016/794, nebo z účasti na tomto trestném činu, nebo které byly za spáchání tohoto činu nebo za účast na něm odsouzeny; b)osob, u nichž se má na základě skutkových poznatků nebo oprávněných důvodů za to, že spáchají trestné činy, které spadají do působnosti Europolu v souladu s článkem 3 nařízení (EU) 2016/794. 3. Europol může vložit záznam do SIS až po zajištění všech těchto podmínek: a)analýza údajů poskytnutých v souladu s odstavcem 2 potvrdila spolehlivost zdroje informací a přesnost informací o dané osobě, a umožnila tak Europolu stanovit, že tato osoba spadá do oblasti působnosti odstavce 2, v případě potřeby po provedení další výměny informací s poskytovatelem údajů podle článku 25 nařízení (EU) 2016/794; b)ověřením bylo potvrzeno, že je vložení záznamu nezbytné pro dosažení cílů Europolu, jak jsou stanoveny v článku 3 nařízení (EU) 2016/794; c)vyhledáváním v SIS provedeným podle článku 48 tohoto nařízení nebyla zjištěna existence záznamu o dané osobě; d)konzultací zahrnující předání informací o dané osobě členským státům účastnícím se nařízení (EU) 2016/794 podle článku 7 tohoto nařízení bylo potvrzeno, že: i) členský stát neprojevil záměr vložit do SIS záznam o dané osobě; ii) členský stát nevznesl žádnou odůvodněnou námitku proti návrhu, aby Europol vložil do SIS záznam o dané osobě. 4. Europol vede podrobnou evidenci vložených záznamů do SIS a důvodů pro jejich vložení, která umožňuje ověřit dodržování hmotněprávních a procedurálních náležitostí stanovených v odstavcích 1, 2 a 3. Tuto evidenci na požádání zpřístupní evropskému inspektorovi ochrany údajů. 5. Europol informuje všechny členské státy o vložení záznamu do SIS prostřednictvím výměny doplňujících informací v souladu s článkem 8 tohoto nařízení. 6. Pro Europol platí při zpracovávání údajů v SIS požadavky a povinnosti vztahující se na vkládající členský stát uvedené v článcích 20, 21, 22, 42, 56, 59, 61, 62 a 63. Článek 37b

Výkon opatření na základě záznamu

1. V případě pozitivního nálezu záznamu vloženého Europolem vykonávající členský stát: a)shromáždí a sdělí tyto informace: i) skutečnost, že byla nalezena osoba, která je předmětem záznamu; ii) místo, čas a důvod kontroly; b)v souladu s vnitrostátním právem rozhodne, zda je nezbytné učinit další opatření. 2. Informace uvedené v odst. 1 písm. a) sdělí vykonávající členský stát prostřednictvím výměny doplňujících informací Europolu.“ 5)Článek 48 se mění takto: a)nadpis se nahrazuje tímto: „Vkládání údajů do SIS Europolem a jejich zpracování“; b)odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Pokud je to nezbytné pro výkon jeho mandátu, má Europol právo přístupu k údajům vloženým do SIS a právo v těchto údajích vyhledávat a vkládat, aktualizovat a vymazávat záznamy podle článku 37a tohoto nařízení. Europol vkládá, aktualizuje, vymazává a vyhledává údaje v SIS prostřednictvím vyhrazeného technického rozhraní. Technické rozhraní vytvoří a spravuje Europol v souladu se společnými normami, protokoly a technickými postupy stanovenými v článku 9 tohoto nařízení a umožňuje jeho přímé propojení s centrálním SIS. Europol provádí výměnu doplňujících informací v souladu s ustanoveními příručky SIRENE. Za tímto účelem zajišťuje Europol dostupnost doplňujících informací o svých vlastních záznamech 24 hodin denně sedm dnů v týdnu.“; c)odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Použití informací získaných na základě vyhledávání v SIS nebo zpracování doplňujících informací Europolem podléhá souhlasu členského státu, který poskytl informace jako vkládající členský stát nebo jako vykonávající členský stát. Pokud členský stát povolí použití této informace, nakládá s ní Europol v souladu s nařízením (EU) 2016/794. Europol tuto informaci sdělí třetím zemím a třetím subjektům pouze se souhlasem členského státu, který tuto informaci poskytl, a při plném dodržování práva Unie v oblasti ochrany údajů.“; d) vkládá se nový odstavec 7a, který zní: „7a. Evropský inspektor ochrany údajů provede alespoň jednou za čtyři roky v souladu s mezinárodními auditorskými standardy audit operací zpracování údajů Europolem podle tohoto nařízení.“ 6)Článek 53 se mění takto: a)vkládá se nový odstavec 5a, který zní: „5a. Europol může záznam o osobě pro účely čl. 37a odst. 1 vložit na dobu jednoho roku. Europol během této doby přezkoumá nutnost jej uchovávat. V případě potřeby Europol stanoví kratší doby přezkumu.“; b) odstavce 6, 7 a 8 se nahrazují tímto:

„6. Vkládající členský stát a v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol může v době pro přezkum uvedené v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 5a na základě souhrnného individuálního posouzení, které zaznamená, rozhodnout o delší době uchovávání záznamu o osobě, než je doba pro přezkum, je-li to nezbytné a přiměřené pro účely, pro něž byl záznam vložen. V tomto případě se použijí odstavce 2, 3, 4, 5 či 5a tohoto článku také na prodloužení doby uchování. Toto prodloužení musí být sděleno CS-SIS.“ „7. Záznamy o osobách se automaticky vymazávají po uplynutí doby pro přezkum uvedené v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 5a s výjimkou případů, kdy vkládající členský stát nebo v případě záznamů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol informoval CS-SIS o prodloužení podle odstavce 6 tohoto článku. O plánovaném výmazu údajů uvědomí CS-SIS vkládající členský stát nebo Europol automaticky čtyři měsíce před tímto výmazem.“ „8. Členské státy a Europol vedou statistiky o počtu záznamů o osobách, jejichž doba uchování byla prodloužena podle odstavce 6 tohoto článku, a předají je na žádost dozorovým úřadům uvedeným v článku 69.“ 7)V článku 55 se vkládá nový odstavec 6a, který zní: „6a. Záznamy o osobách vložené Europolem podle článku 37a se vymažou: a)po uplynutí platnosti záznamu podle článku 53; b)po rozhodnutí Europolu o jejich výmazu, zejména když se Europol po vložení záznamu dozví, že informace obdržené podle čl. 37a odst. 2 byly nesprávné nebo byly Europolu sděleny za nezákonným účelem, nebo když se Europol dozví nebo je členským státem informován, že osoba, která je předmětem záznamu, již nespadá do oblasti působnosti čl. 37a odst. 2; c)po informování Europolu členským státem prostřednictvím výměny doplňujících informací, že se členský stát chystá vložit nebo vložil záznam o osobě, která je předmětem záznamu vloženého Europolem; d)po informování Europolu členským státem účastnícím se nařízení (EU) 2016/794 podle článku 7 tohoto nařízení o jeho odůvodněné námitce proti záznamu.“ 8)Článek 56 se mění takto: a)odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Členské státy mohou zpracovávat údaje uvedené v článku 20 pouze pro účely stanovené pro každou kategorii záznamů uvedenou v článcích 26, 32, 34, 36, 37a, 38 a 40.“; b)odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Pokud jde o záznamy podle článků 26, 32, 34, 36, 37a, 38 a 40 tohoto nařízení, jakékoli zpracování informací v SIS pro jiné účely než účely, pro které do něj byly vloženy, musí být spojeno s konkrétním případem a odůvodněno nezbytností předcházet bezprostřednímu a závažnému ohrožení veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti, a to z vážných důvodů národní bezpečnosti nebo s cílem předejít závažnému trestnému činu. Za tímto účelem musí být předem získáno povolení vkládajícího členského státu nebo Europolu, jestliže byly údaje vloženy podle článku 37a tohoto nařízení.“ 9)V článku 61 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Pokud se při vkládání nového záznamu ukáže, že v SIS již existuje záznam o osobě se stejnými prvky popisu totožnosti, kontaktuje centrála SIRENE do dvanácti hodin vkládající členský stát nebo Europol, pokud byl záznam vložen podle článku 37a tohoto nařízení, prostřednictvím výměny doplňujících informací s cílem porovnat, zda se záznam týká stejné osoby, či nikoli.“ „2. Prokáže-li porovnání, že osoba, jež je předmětem nového záznamu, a osoba, o níž již byl záznam do SIS vložen, je skutečně tatáž osoba, použije centrála SIRENE vkládajícího členského státu postup vkládání vícenásobných záznamů uvedený v článku 23. Odchylně Europol vymaže záznam, který vložil, jak je uvedeno v čl. 55 odst. 6a písm. c).“ 10)Článek 67 se nahrazuje tímto: „Článek 67

Právo přístupu, oprava nesprávných údajů a výmaz protiprávně uchovávaných údajů 1)Subjekty údajů musí mít možnost vykonávat svá práva stanovená v článcích 15, 16 a 17 nařízení (EU) 2016/679, ve vnitrostátních ustanoveních provádějících článek 14 a čl. 16 odst. 1 a 2 směrnice (EU) 2016/680 a v kapitole IX nařízení (EU) 2018/1725.

2)Jiný než vkládající členský stát může poskytnout subjektu údajů informace o zpracovávaných údajích, které jsou jeho osobními údaji, pouze tehdy, pokud předtím poskytl vkládajícímu členskému státu příležitost zaujmout stanovisko. Jestliže osobní údaje vložil do SIS Europol, členský stát, který obdržel žádost, neprodleně, nejpozději však do pěti dnů od přijetí předá tuto žádost Europolu a Europol žádost zpracuje v souladu s nařízením (EU) 2016/794 a nařízením (EU) 2018/1725. Jestliže Europol obdrží žádost týkající se osobních údajů, které do SIS vložil členský stát, neprodleně, nejpozději však do pěti dnů od přijetí předá tuto žádost členskému státu, který záznam vložil. Komunikace mezi těmito členskými státy a mezi členskými státy a Europolem se provádí prostřednictvím výměny doplňujících informací. 3)Členský stát v souladu se svým vnitrostátním právem, včetně zákona provádějícího směrnici (EU) 2016/680, a v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol v souladu s kapitolou IX nařízení (EU) 2018/1725 přijme rozhodnutí neposkytnout subjektu údajů žádné nebo některé informace v takovém rozsahu a po takovou dobu, po jakou toto částečné nebo úplné omezení představuje s přihlédnutím k základním právům a oprávněným zájmům dotčeného subjektu údajů nezbytné a přiměřené opatření v demokratické společnosti s cílem: a)zabránit maření úředních nebo právních šetření, vyšetřování nebo řízení; b)zabránit ovlivňování prevence, odhalování, vyšetřování nebo stíhání trestných činů nebo výkonu trestů; c)chránit veřejnou bezpečnost; d)chránit národní bezpečnost nebo e)chránit práva a svobody druhých. V případech uvedených v prvním pododstavci členský stát nebo v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol písemně a bez zbytečného odkladu informuje subjekt údajů o jakémkoli odepření nebo omezení přístupu a o důvodech tohoto odepření nebo omezení. Tyto informace není třeba uvádět, pokud by jejich poskytnutí ohrožovalo některý z účelů uvedených v prvním pododstavci písm. a) až e) tohoto odstavce. Členský stát nebo v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol informuje subjekt údajů o možnosti podat stížnost u dozorového úřadu nebo žádat soudní ochranu. Členský stát nebo v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol zdokumentuje věcné či právní důvody, na nichž se rozhodnutí o neposkytnutí informací subjektu údajů zakládá. Tyto informace se zpřístupní příslušným dozorovým úřadům. V těchto případech musí mít subjekt údajů možnost vykonávat svá práva i prostřednictvím příslušných dozorových úřadů. 4)Po žádosti o přístup, opravu nebo výmaz členský stát nebo v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol bez zbytečného odkladu, nejpozději však do jednoho měsíce od přijetí žádosti informuje subjekt údajů o opatřeních navazujících na výkon práv podle tohoto článku. Tuto lhůtu je možné v případě potřeby a s ohledem na složitost a počet žádostí prodloužit o další dva měsíce. Členský stát nebo v případě osobních údajů vložených do SIS podle článku 37a tohoto nařízení Europol informuje subjekt údajů o tomto prodloužení do jednoho měsíce od přijetí žádosti a uvede důvody pro prodloužení. Jestliže subjekt údajů podává žádost v elektronické formě, poskytnou se informace elektronickými prostředky, je-li to možné, pokud subjekt údajů nepožádá o jiný způsob. “ 11)Článek 68 se nahrazuje tímto: „Článek 68

Právní ochrana 1)Aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (EU) 2016/679 a směrnice (EU) 2016/680 týkající se právní ochrany, má jakákoli osoba právo podat návrh na zahájení řízení u jakéhokoli příslušného dozorového úřadu nebo soudu podle práva kteréhokoli členského státu ve věci přístupu, opravy, výmazu, obdržení informace nebo náhrady újmy v souvislosti se záznamem, který se jí týká. 2)Aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (EU) 2018/1725 týkající se právní ochrany, má jakákoli osoba právo podat stížnost u evropského inspektora ochrany údajů, aby se domohla přístupu, opravy, výmazu, obdržení informace nebo náhrady újmy v souvislosti se záznamem, který se jí týká a který byl vložen Europolem. 3)Aniž je dotčen článek 72, členské státy a Europol se vzájemně zavazují vymáhat pravomocná rozhodnutí vydaná soudy, orgány nebo subjekty uvedenými v odstavci 1 a 2 tohoto článku. 4)Členské státy a Europol podávají Evropskému sboru pro ochranu osobních údajů každoročně zprávy uvádějící: a)počet žádostí o přístup, které byly podány správci údajů, a počet případů, v nichž byl přístup k údajům poskytnut; b)počet žádostí o přístup, které byly podány dozorovému úřadu, a počet případů, v nichž byl přístup k údajům poskytnut; c)počet žádostí o opravu nesprávných údajů a výmaz protiprávně uchovávaných údajů, které byly podány správci údajů, a počet případů, kdy byly údaje opraveny nebo vymazány; d)počet žádostí o opravu nesprávných údajů a výmaz protiprávně uchovávaných údajů, které byly podány dozorovému úřadu;

e)počet zahájených soudních řízení; f)počet případů, v nichž soud rozhodl ve prospěch žalobce; g)jakékoli připomínky k případům vzájemného uznávání pravomocných rozhodnutí vydaných soudy nebo orgány jiných členských států v souvislosti se záznamy vloženými vkládajícím členským státem nebo Europolem. Vzor pro podávání zpráv podle tohoto odstavce je uveden v příručce SIRENE. 5)Zprávy členských států a Europolu se zahrnou do společné zprávy uvedené v čl. 71 odst. 4.“ 12)Článek 72 se nahrazuje tímto: „Článek 72

Odpovědnost 1)Aniž je dotčeno právo na náhradu újmy a odpovědnost podle nařízení (EU) 2016/679, směrnice (EU) 2016/680, nařízení (EU) 2018/1725 a nařízení (EU) 2016/794: a)každá osoba nebo členský stát, jimž vznikla majetková či nemajetková újma v důsledku nezákonného zpracování osobních údajů při využívání N. SIS nebo jiného činu některého členského státu neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na náhradu vzniklé újmy od tohoto členského státu; b)každá osoba nebo členský stát, jimž vznikla majetková či nemajetková újma v důsledku jakéhokoli činu Europolu neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na náhradu vzniklé újmy od Europolu; c)každá osoba nebo členský stát, jimž vznikla majetková či nemajetková újma v důsledku jakéhokoli činu agentury eu-LISA neslučitelného s tímto nařízením, má nárok na náhradu vzniklé újmy od agentury eu-LISA. Členský stát, Europol nebo agentura eu-LISA jsou zcela nebo zčásti zproštěny odpovědnosti, pokud prokážou, že nenesou odpovědnost za událost vedoucí ke vzniku újmy. 2)Pokud jakékoli nesplnění povinností členského státu nebo Europolu podle tohoto nařízení způsobí SIS újmu, odpovídá za ni tento členský stát nebo Europol, ledaže by agentura eu-LISA nebo jiný členský stát účastnící se SIS opomenuly přijmout přiměřená opatření k zabránění vzniku újmy nebo zmírnění jejích následků. 3)Uplatnění nároku na náhradu újmy uvedené v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátním právem tohoto členského státu. Uplatnění nároku na náhradu újmy uvedené v odstavcích 1 a 2 vůči Europolu se řídí nařízením (EU) 2016/794 a podléhá podmínkám stanoveným ve Smlouvách. Uplatnění nároku na náhradu újmy uvedené v odstavcích 1 a 2 vůči agentuře eu-LISA podléhá podmínkám stanoveným ve Smlouvách.“ 13)V článku 74 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Agentura eu-LISA vypracovává denní, měsíční a roční statistiky, a to pro každý členský stát, Europol i souhrnně, o počtu evidovaných vstupů podle kategorie záznamů. Agentura eu-LISA rovněž poskytuje roční zprávy o počtu pozitivních nálezů podle kategorie záznamů, počtu vyhledávání v SIS a počtu přístupů do SIS za účelem vložení, aktualizace nebo výmazu záznamu, a to pro každý členský stát, Europol i souhrnně. Vypracované statistiky neobsahují žádné osobní údaje. Roční statistická zpráva se zveřejní.“ 14)V článku 79 se vkládá nový odstavec 7, který zní: „7. Komise přijme rozhodnutí, kterým se stanoví datum, kdy Europol zahájí vkládání, aktualizaci a vymazávání údajů v SIS podle tohoto nařízení ve znění nařízení [XXX], a to po ověření, že byly splněny tyto podmínky: a)byly změněny prováděcí akty přijaté podle tohoto nařízení v rozsahu potřebném pro uplatňování tohoto nařízení ve znění nařízení [XXX]; b)Europol oznámil Komisi, že přijal nezbytná technická a procedurální opatření pro zpracovávání údajů SIS a výměnu doplňujících informací podle tohoto nařízení ve znění nařízení [XXX];

c)agentura eu-LISA oznámila Komisi úspěšné ukončení veškerých činností testování v souvislosti s CS-SIS a s interakcí mezi CS-SIS a technickým rozhraním Europolu podle čl. 48 odst. 1 tohoto nařízení ve znění nařízení [XXX]. Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním věstníku Evropské unie.“ Článek 2

Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od data stanoveného v souladu s čl. 79 odst. 7 nařízení (EU) 2018/1862. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. V Bruselu dne předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1Název návrhu 1.2Příslušné oblasti politik 1.3Povaha návrhu 1.4Cíle 1.5Odůvodnění návrhu 1.6Doba trvání a finanční dopad návrhu 1.7Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2Systém řízení a kontroly 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU 3.1Okruh víceletého finančního rámce a dotčená výdajová rozpočtová položka 3.2Odhadovaný dopad na výdaje 3.3Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ „AGENTURY“ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1Název návrhu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 ze dne 28. listopadu 2018 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech. 1.2Příslušné oblasti politik Oblast politiky: Vnitřní věci Činnost: Migrace a správa hranic Nomenklatura: 11 10 02 1118.0207: Správa hranic – Evropská agentura pro řízení rozsáhlých informačních systémů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) 1.3Povaha návrhu: ◻ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ⌧ prodloužení stávající akce

◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4Cíle 1.4.1Obecné cíle V reakci na naléhavé operační potřeby a výzvy spolunormotvůrců k silnější podpoře Europolu byla v pracovním programu Komise na rok 2020 oznámena iniciativa „posílit mandát Europolu za účelem posílení operativní policejní spolupráce“. Jedním z úkolů tohoto legislativního podnětu je řešit omezení Europolu, pokud jde o sdílení analýzy údajů, které Europol dostává z třetích zemí a od mezinárodních organizací, přímo a v reálném čase s pracovníky v první linii v členských státech. Návrh na změnu nařízení (EU) 2018/1862 o SIS k této iniciativě přispívá, neboť rozšiřuje oblast působnosti SIS vytvořením nové samostatné kategorie záznamů, kterou bude používat Europol ke sdílení těchto údajů za přísných podmínek s pracovníky v první linii v členských státech. Jedná se o klíčové opatření ze strategie bezpečnostní unie EU z července 2020. V souladu s výzvou uvedenou v politických směrech „k ochraně našich občanů musíme použít všech možných prostředků“ má tato iniciativa posílit Europol, aby mohl pomáhat členským státům při zachování bezpečnosti občanů. Obecné cíle tohoto podnětu vyplývají z cílů uvedených ve Smlouvě: 1. aby Europol podporoval a posiloval činnost donucovacích orgánů členských států a jejich vzájemnou spolupráci při předcházení závažné trestné činnosti dotýkající se dvou nebo více členských států, terorismu a těm formám trestné činnosti, které se dotýkají společného zájmu, jenž je předmětem některé politiky Unie, a při boji proti této trestné činnosti; 2. aby agentura eu-LISA podporovala Europol a členské státy při výměně informací za účelem prevence závažné trestné činnosti nebo terorismu. 1.4.2Specifický cíl Specifický cíl se odvíjí od obecných cílů uvedených výše: „poskytnout pracovníkům v první linii výsledek analýzy údajů, které Europol obdržel z třetích zemí.“ Cílem je poskytnout v nutných případech pracovníkům v první linii výsledek analýzy údajů o podezřelých osobách a pachatelích trestné činnosti, které Europol obdržel z třetích zemí a od mezinárodních organizací. Základním cílem je poskytnout pracovníkům v první linii k těmto údajům přímý přístup v reálném čase, když kontrolují osobu na vnější hranici nebo na území EU, a podpořit je tak při jejich úkolech. 1.4.3Očekávané výsledky a dopady Návrh bude především prospěšný pro jednotlivce a společnost jako celek, neboť zlepší schopnost Europolu podporovat členské státy v boji proti kriminalitě a při ochraně občanů EU. Občané budou mít přímý i nepřímý prospěch z nižší míry kriminality, snížení hospodářských škod a nižších nákladů spojených s bezpečností. Návrh neobsahuje zákonné povinnosti pro občany/spotřebitele a nevytváří v tomto smyslu další náklady. Návrh vytvoří úspory z rozsahu pro státní správy, neboť přesune dopady cílených aktivit na financování z vnitrostátní úrovně na úroveň EU. Veřejné orgány v členských státech budou mít z návrhu přímý prospěch díky úsporám z rozsahu vedoucím k úsporám správních nákladů. 1.4.4Ukazatele výkonnosti Sledování provádění a plnění specifických cílů umožní tyto hlavní ukazatele: Specifický cíl: „spuštění aktualizovaných funkcí centrálního SIS do konce roku 2022“

Ukazatele pro Europol: – zřízení technického rozhraní pro vkládání, aktualizaci a výmaz údajů v centrálním SIS, – úspěšné dokončení testů prováděných agenturou eu-LISA. Ukazatele pro agenturu eu-LISA: – úspěšné dokončení komplexního testování na centrální úrovni před uvedením do provozu, – úspěšné dokončení testů s Europolem v oblasti přenosu údajů do centrálního SIS a se všemi systémy členských států a agentur, – úspěšné dokončení testů SIRENE pro novou kategorii záznamů. V souladu s článkem 28 rámcového finančního nařízení a pro zajištění řádného finančního řízení již agentura eu-LISA sleduje pokrok dosažený při plnění cílů podle ukazatelů výkonnosti. V současné době má agentura 29 klíčových ukazatelů výkonnosti. Tyto ukazatele jsou uvedeny v konsolidované výroční zprávě o činnosti agentury eu-LISA, která zahrnuje jednoznačné sledování cíle do konce roku i porovnání s předchozím rokem. Po přijetí návrhu budou tyto ukazatele podle potřeby upraveny. 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Zahájení provádění této iniciativy vyžaduje technická a procedurální opatření na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni, jež by měla započít, jakmile tento revidovaný právní předpis vstoupí v platnost. Je třeba zajistit příslušné zdroje, zejména lidské zdroje, pro agenturu eu-LISA, aby mohla přispívat ke službám Europolu. Hlavními požadavky po vstupu návrhu v platnost, pokud jde o další vývoj centrálního SIS agenturou eu-LISA, jsou: – vyvinout a realizovat novou kategorii záznamů v centrálním SIS v souladu s požadavky stanovenými v nařízení, – aktualizovat technické specifikace výměny doplňujících informací mezi centrálami SIRENE a Europolem, – vyvinout funkci pro členské státy a agentury, aby mohly provádět vyhledávání této kategorie záznamů v centrálním systému, – aktualizovat funkce v centrálním SIS pro předkládání zpráv a statistiku. 1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení Unie Závažná trestná činnost a terorismus mají nadnárodní povahu. Nelze s nimi tedy účinně bojovat pouze na vnitrostátní úrovni. Proto se členské státy rozhodly spolupracovat v rámci EU, aby se vypořádaly s hrozbami, které závažná trestná činnost a terorismus představují. Návrh vytvoří značné úspory z rozsahu na úrovni EU, neboť přesune úkoly a služby, které lze účinněji vykonávat na úrovni EU, z vnitrostátní úrovně na agenturu eu-LISA a Europol. Návrh tedy přináší účinné řešení výzev, jež by jinak musely být řešeny za vyšší náklady prostřednictvím 27 jednotlivých národních řešení, nebo výzev, které nelze na vnitrostátní úrovni vzhledem k jejich nadnárodní povaze řešit vůbec.

1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Návrh vychází z potřeby podpořit Europol a členské státy při řešení neustále se vyvíjejících nadnárodních bezpečnostních výzev, které přesahují pouze vnitrostátní úroveň. Evropa čelí bezpečnostnímu prostředí, které je v pohybu, a vyvíjejícím se a stále složitějším bezpečnostním hrozbám. Pachatelé trestné činnosti využívají výhody, které přináší digitální transformace, nové technologie, globalizace a mobilita, včetně vzájemného propojení a rozostření hranice mezi fyzickým a digitálním světem. Krize COVID-19 to ještě zkomplikovala, neboť pachatelé se rychle chopili příležitosti této krize využít a přizpůsobili jí svůj způsob jednání nebo vymysleli novou trestnou činnost. Tyto vyvíjející se bezpečnostní hrozby potřebují účinnou podporu na úrovni EU pro práci vnitrostátních donucovacích orgánů. Donucovací orgány členských států stále více využívají podporu a odborné znalosti, které nabízí Europol, v boji proti závažné kriminalitě a terorismu. Tento návrh také vychází z poznatků a pokroku dosaženého od vstupu nařízení o SIS v platnost v roce 2018, z vývoje, který učinila agentura eu-LISA při provádění nařízení o SIS z roku 2018, a ze vstupu nařízení o agentuře eu-LISA v platnost v roce 2018, přičemž uznává, že se provozní význam úkolů agentury již podstatně změnil. Prostředí nových hrozeb změnilo podporu, jakou členské státy potřebují a očekávají vedle dalších úkolů také od agentury eu-LISA ve smyslu podpory Europolu při udržování bezpečnosti občanů, a to způsobem, který nebylo možno předvídat, když spolunormotvůrci sjednávali stávající mandát Europolu. Předchozí přezkum mandátu agentury eu-LISA a rostoucí poptávka po službách ze strany členských států ukázaly, že úkoly agentury eu-LISA je třeba podpořit přiměřenými finančními a lidskými zdroji. 1.5.4Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji Návrh reaguje na měnící se bezpečnostní prostředí, neboť bude podporovat agenturu eu-LISA, aby mohla vybavit Europol potřebnými kapacitami a nástroji na účinnou podporu členských států při boji proti závažné trestné činnosti a terorismu. Sdělení „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ zdůraznilo nutnost vybudovat odolnější Unii, neboť krize COVID-19 „odhalila řadu slabých míst a významný nárůst některých trestných činů, například kyberkriminality. To ukazuje na potřebu posílit bezpečnostní unii EU.“ Návrh je plně v souladu s pracovním programem Komise na rok 2020, v němž byla oznámena iniciativa „posílit mandát Europolu za účelem posílení operativní policejní spolupráce“. Agentura eu-LISA k tomuto cíli přispěje rozšířením oblasti působnosti SIS, aby mohla být vytvořena nová samostatná kategorie záznamů, které bude vkládat Europol. Toto posílení mandátu Europolu je jedním z klíčových opatření uvedených ve strategii bezpečnostní unie EU z července 2020. Účinnější Europol zajistí, aby mohla agentura v plné míře vykonávat své úkoly a pomáhat při dosahování strategických priorit pro bezpečnostní unii. V souladu s výzvou uvedenou v politických směrech „k ochraně našich občanů musíme použít všech možných prostředků“ řeší tento návrh oblasti, v nichž zúčastněné strany žádají o silnější podporu Europolu, aby mohl pomáhat členským státům při udržování bezpečnosti občanů. 1.5.5Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků V návrhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027 je uvedena nutnost posílit agenturu eu-LISA, aby se zvýšila podpora pro členské státy při účinné správě hranic v roce 2021. Od roku 2016 a poslední revize mandátu agentury eu-LISA lze sledovat trend exponenciálního nárůstu datových toků agentury a poptávky po jejích službách, což vede k požadavkům na posílení rozpočtu a personálního obsazení nad úroveň, která byla původně plánována. Protože návrh zavede v nařízení o agentuře eu-LISA důležité nové úkoly a také objasní, kodifikuje a stanoví podrobnosti úkolů, čímž rozšíří kapacity agentury eu-LISA v rámci úmluv, nelze jej tedy zajistit stabilní úrovní zdrojů. Návrh je třeba podpořit vhodným posílením finančních a lidských zdrojů z okruhu 4 „Migrace a správa hranic“ víceletého finančního rámce na období 2021–2027. 1.6Doba trvání a finanční dopad ◻ Časově omezený návrh/podnět –◻ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR –◻ Finanční dopad od RRRR do RRRR ☒ Časově neomezený návrh/podnět

–Provádění s obdobím rozběhu od roku 2021 do roku 2022, –poté plné fungování. 1.7Předpokládaný způsob řízení ◻ Přímé řízení Komisí prostřednictvím –◻ výkonných agentur ◻ Sdílené řízení s členskými státy ☒ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), –◻ EIB a Evropský investiční fond, –☒ subjekty uvedené v článcích 70 a 71, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Základní výše příspěvku EU do rozpočtu agentury eu-LISA byla stanovena na základě dokumentu víceletého finančního rámce č. 68 a pracovního dokumentu III, které jsou přiloženy k návrhu rozpočtu na rok 2021. Informacemi v tomto legislativním finančním výkazu není dotčeno přijetí víceletého finančního rámce 2021–2027 a rozpočtu na rok 2021. Vzhledem k tomu, že ještě nedošlo k hlasování o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a o rozpočtu na rok 2021, zahrnuje odhadovaný finanční dopad iniciativy pouze zdroje potřebné nad rámec základní výše příspěvku EU (dodatečné zdroje v porovnání se základní výší). 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv

Sledování a podávání zpráv týkajících se návrhu bude probíhat podle zásad stanovených v nařízení o agentuře eu-LISA, finančním nařízení a v souladu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám. Agentura eu-LISA musí zejména zaslat každý rok Komisi, Evropskému parlamentu a Radě jednotný programový dokument obsahující víceletý pracovní program a roční pracovní program a plánování zdrojů. V dokumentu jsou stanoveny cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti pro účely sledování plnění cílů a výsledků. Agentura eu-LISA musí dále předkládat správní radě konsolidovanou výroční zprávu o činnosti. Tato zpráva zahrnuje zejména informace o plnění cílů a výsledků stanovených v jednotném programovém dokumentu. Zpráva musí být zaslána také Komisi, Evropskému parlamentu a Radě. Dále, jak je uvedeno v článku 39 nařízení o agentuře eu-LISA, do 12. prosince 2023 a poté každých pět let vyhodnotí Komise po konzultaci se správní radou, v souladu se svými pokyny výsledky agentury na základě jejích cílů, pravomocí, míst a úkolů. Součástí tohoto hodnocení je přezkum toho, jak je uplatňováno toto nařízení a jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů a k vytvoření koordinovaného, nákladově efektivního a soudržného informačního prostředí na úrovni Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Toto hodnocení zejména posoudí, zda je případně zapotřebí upravit pravomoci agentury, a finanční dopady jakékoli této úpravy. Správní rada může vydat doporučení pro Komisi týkající se změn tohoto nařízení. Pokud Komise dospěje k názoru, že zachování agentury již není s ohledem na cíle, mandát a úkoly, které jí byly svěřeny, odůvodněné, může navrhnout, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno nebo zrušeno. Komise podá Evropskému parlamentu, Radě a správní radě zprávu o zjištěních, která z hodnocení podle odstavce 1 vyplynou. Závěry hodnocení se zveřejní. Dále, pokud jde o provoz SIS, podle nařízení (EU) 2018/1862 budou Komise, členské státy a agentura eu-LISA pravidelně přezkoumávat a sledovat využívání SIS s cílem zajistit, že nadále funguje účinně a účelně. Podle článku 51 nařízení (EU) 2018/1862 má Komise alespoň každých pět let provádět hodnocení využívání SIS Europolem. V tomto hodnocení budou zahrnuty postupy Europolu při vkládání údajů do SIS. Europol bude muset zajistit provedení náležitých opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení. Zpráva o výsledcích hodnocení a navazujících opatřeních bude zasílána Evropskému parlamentu a Radě. Dále nařízení (EU) 2018/1862 zahrnuje v čl. 74 odst. 9 ustanovení o pravidelném formálním přezkumu a hodnocení, které bude platit také pro novou kategorii záznamů zavedenou touto změnou. 2.2Systém řízení a kontroly 2.2.1Odůvodnění navrhovaného způsobu řízení, mechanismu provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Vzhledem k tomu, že návrh má dopad na roční příspěvek EU pro agenturu eu-LISA, bude rozpočet EU prováděn prostřednictvím nepřímého řízení. Podle zásad řádného finančního řízení bude rozpočet agentury eu-LISA prováděn v souladu s účinnou a účelnou vnitřní kontrolou. Agentura eu-LISA je proto povinna uplatňovat vhodnou kontrolní strategii koordinovanou mezi příslušnými aktéry zapojenými do kontrolního řetězce. Pokud jde o následné kontroly, na agenturu eu-LISA jako decentralizovanou agenturu se vztahují zejména: – interní audit prováděný útvarem interního auditu Komise, – roční zprávy Účetního dvora s uvedením prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, – roční absolutorium udělené Evropským parlamentem, – případná šetření prováděná úřadem OLAF, aby bylo především zajištěno, že se zdroje přidělené agenturám využívají správně. GŘ pro migraci a vnitřní věci jako partnerské GŘ pro agenturu eu-LISA bude provádět svou kontrolní strategii u decentralizovaných agentur, aby zajistilo spolehlivé předkládání zpráv v rámci své výroční zprávy o činnosti. I když nesou decentralizované agentury plnou odpovědnost za plnění svého rozpočtu, je GŘ pro migraci a vnitřní věci odpovědné za pravidelnou platbu ročních příspěvků stanovených rozpočtovým orgánem. A konečně, další vrstvu kontroly a odpovědnosti zajišťuje u agentury eu-LISA evropský veřejný ochránce práv. 2.2.2Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění

Byla zjištěna tato rizika: – možné problémy agentury eu-LISA při řízení změn uvedených v tomto návrhu současně s jinými probíhajícími změnami (například Systém vstupu/výstupu, Evropský systém pro cestovní informace a povolení a modernizace systémů SIS, VIS a Eurodac), – vzájemná závislost mezi přípravou, kterou má provést agentura eu-LISA, pokud jde o centrální SIS, a přípravou, kterou má zajistit Europol, pokud jde o nastavení technického rozhraní pro přenos údajů do SIS, – fragmentace hlavních oblastí činnosti agentury eu-LISA v důsledku multiplikace úkolu a požadavků, – nedostatečná úroveň finančních a lidských zdrojů pro provozní potřeby, – nedostatečné zdroje IKT, což může mít za následek zpoždění v nezbytném vývoji a aktualizacích základního systému, – rizika související se zpracováním osobních údajů v agentuře eu-LISA a nutnost pravidelně posuzovat a přizpůsobovat procedurální a technická ochranná opatření, aby byla zajištěna ochrana osobních údajů a základních práv. Agentura eu-LISA uplatňuje zvláštní rámec vnitřní kontroly založený na rámci vnitřní kontroly Evropské komise. V jednotném programovém dokumentu musí být uvedeny informace o systémech vnitřní kontroly, zatímco v konsolidované výroční zprávě o činnosti musí být uvedeny informace o účelnosti a účinnosti systémů vnitřní kontroly, včetně účelnosti a účinnosti posouzení rizik. V konsolidované výroční zprávě o činnosti za rok 2019 se uvádí, že vedení agentury se dostatečně ujistilo, že jsou zavedeny vhodné interní kontroly a že fungují tak, jak bylo zamýšleno. V průběhu roku byla hlavní rizika řádně zjišťována a řízena. Toto ujištění je dále potvrzeno výsledky provedených vnitřních a vnějších auditů. Další úroveň vnitřního dohledu zajišťuje také útvar interního auditu agentury eu-LISA, a to podle ročního plánu auditů zohledňujícího zejména posouzení rizik v agentuře eu-LISA. Útvar interního auditu pomáhá agentuře eu-LISA při plnění jejích cílů prostřednictvím systematického a disciplinovaného přístupu k posouzení účinnosti řízení rizik, kontroly a procesů správy a řízení a vydáváním doporučení k jejich zlepšení. Kromě toho na zpracování osobních údajů v agentuře eu-LISA dohlíží evropský inspektor ochrany údajů a pověřenec pro ochranu osobních údajů v agentuře eu-LISA (nezávislý pracovník spolupracující přímo se sekretariátem správní rady). A konečně, GŘ pro migraci a vnitřní věci jako partnerské GŘ agentury eu-LISA provádí každoročně prověrku řízení rizik za účelem nalezení a posouzení možných vysokých rizik spojených s operacemi agentur, včetně agentury eu-LISA. Rizika posouzená jako kritická jsou každý rok zapracována do prováděcího plánu GŘ pro migraci a vnitřní věci a je k nim přiložen akční plán s uvedením zmírňujících opatření. 2.2.3Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Poměr „nákladů na kontroly/hodnoty souvisejících spravovaných finančních prostředků“ oznamuje Komise. Výroční zpráva o činnosti GŘ pro migraci a vnitřní věci za rok 2019 uvádí 0,28 % pro tento poměr ve vztahu k subjektům pověřeným nepřímým řízením a decentralizovaným agenturám, včetně agentury eu-LISA. Evropský účetní dvůr potvrdil zákonnost a správnost roční účetní závěrky agentury eu-LISA za rok 2018, což znamená, že chybovost byla pod 2 %. Nic nenasvědčuje tomu, že by v následujících letech došlo ke zhoršení předpokládané chybovosti. Kromě toho článek 80 finančního nařízení o agentuře eu-LISA umožňuje, aby agentura sdílela útvar interního auditu s jinými subjekty Unie fungujícími ve stejné oblasti politiky, pokud by útvar interního auditu pro jediný subjekt Unie nebyl nákladově efektivní. 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Opatření související s bojem proti podvodům, korupci a dalším nezákonným aktivitám jsou popsána mimo jiné v článku 50 nařízení o agentuře eu-LISA a v hlavě X finančního nařízení o agentuře eu-LISA. Agentura eu-LISA se účastní zejména činností Evropského úřadu pro boj proti podvodům v oblasti zamezení podvodů a neprodleně informuje Komisi o případech možného podvodu a dalších finančních nesrovnalostech – v souladu se svou interní strategií boje proti podvodům. Dále GŘ pro migraci a vnitřní věci jako partnerské GŘ vypracovalo a uplatňuje svou vlastní strategii boje proti podvodům na základě metodiky poskytnuté úřadem OLAF. Do oblasti působnosti této strategie spadají decentralizované agentury, včetně Europolu. Výroční zpráva o činnosti GŘ pro migraci a vnitřní věci za rok 2019 dospěla k závěru, že procesy prevence a odhalování podvodů fungují uspokojivě, a přispívají tak ke spolehlivému plnění cílů vnitřní kontroly. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky ·Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 4 11 10 02 – Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) Rozl. NE NE ANO NE ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

[Okruh………………………………………] RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení [XX.RR.RR.RR] ANO/NE ANO/NE ANO/NE ANO/NE 3.2Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce 4 Migrace a správa hranic Agentura eu-LISA: Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Hlava 1: Závazky (1) 0,160 0,160 0 0 0 0 0 0,320 Platby (2) 0,160 0,160 0 0 0 0 0 0,320 Hlava 2: Závazky (1a) 0 0 0 0 0 0 0 0 Platby (2a) 0 0 0 0 0 0 0 0 Hlava 3: Závazky (3a) 0 1,500 1,500 Platby (3b) 0 1,500 1,500 CELKEM prostředky

pro agenturu eu-LISA Závazky =1+1a +3a 0,160 1,660 1,820 Platby =2+2a +3b 0,160 1,660 1,820













Okruh víceletého finančního

rámce 5 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM GŘ: <…….> • Lidské zdroje • Ostatní správní výdaje GŘ <…….> CELKEM Prostředky CELKEM prostředky

na OKRUH 5

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem)

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Prostředky z OKRUHŮ 1 až 5

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky 0,160 1,660 1,820 Platby 0,160 1,660 1,820 3.2.2Odhadovaný dopad na prostředky agentury eu-LISA –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků –⌧ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Č. Nákla-dy Celko-vý počet Celkové náklady SPECIFICKÝ CÍL č. 1: vývoj centrálního systému – Výstup 1 1,500 1 1 1,500 – Výstup – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 1 1 1,500 1 1 1,500 SPECIFICKÝ CÍL č. 2: údržba centrálního systému – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 2 CELKOVÉ VÝDAJE 3.2.3Odhadovaný dopad na lidské zdroje agentury eu-LISA 3.2.3.1Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –⌧ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Dočasní zaměstnanci (třídy AD) Dočasní zaměstnanci (třídy AST) Smluvní zaměstnanci 0,160 0,160 0,320 Vyslaní národní odborníci CELKEM 0,160 0,160 0,320 Požadavky na zaměstnance (PPS): Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM

Dočasní zaměstnanci (třídy AD) Dočasní zaměstnanci (třídy AST) Smluvní zaměstnanci 2 2 Vyslaní národní odborníci CELKEM 2 2 Nábor je plánován na rok 2021, aby byli pracovníci k dispozici a mohli včas začít s vývojem centrálního SIS s cílem zajistit zavedení nově vytvořené kategorie záznamů do roku 2022. 3.2.3.2Odhadované potřeby lidských zdrojů pro mateřské GŘ –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –◻ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na jedno desetinné místo) Rok

N Rok

N+1 Rok N+2 Rok N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) ·Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) XX 01 01 02 (při delegacích) XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: PPS) XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) XX 01 04 yy – v ústředí

– při delegacích XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) CELKEM XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Externí zaměstnanci Popis výpočtu nákladů na jednotky PPS by měl být zahrnut v příloze V oddíle 3. 3.2.4Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem –⌧ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. –◻ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

Poznámky: Návrh je kompatibilní s víceletým finančním rámcem na období 2021–2027. V této fázi se neplánuje žádné přepracování víceletého finančního rámce na období 2021–2027; nevylučuje to však možnost přepracování v budoucnu. Rozpočtové důsledky dalších finančních zdrojů pro agenturu eu-LISA budou kompenzovány prostřednictvím kompenzačního snížení z plánovaných výdajů v okruhu 4. –◻ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5Příspěvky třetích stran –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt Spolufinancované prostředky CELKEM



3.3Odhadovaný dopad na příjmy –◻ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. –◻ Návrh/podnět má tento finanční dopad: –◻ na vlastní zdroje –◻ na jiné příjmy – ◻ uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)