CS Úřední věstník Evropské unie C 51/55

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku aktivního stárnutí (2012)

KOM(2010) 462 v konečném znění

2011/C 51/11

Zpravodajka: paní HEINISCH

Spoluzpravodaj: pan RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Dne 7. září 2010 se Rada a Evropský parlament, v souladu s článkem 304 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku aktivního stárnutí (2012)

KOM(2010) 462 v konečném znění.

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 14. září 2010 specializovanou sekci Zaměstnanost, sociální věci, občanství přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Výbor na svém 466. plenárním zasedání dne 21. října 2010 paní HEINISCH hlavní zpravodajkou a pana RODRÍGUEZE GARCÍA-CARO hlavním spoluzpravodajem a jednomyslně přijal následující stanovisko:

1. Závěry

1.1 EHSV vítá návrh vyhlásit rok 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí. Tento název ani navrhovaný koncept však neodráží to, oč by v tomto roce podle názoru EHSV mělo jít: totiž o to, že stárnutí musí mít možnost být nejen aktivní, ale také zdravé, důstojné a spokojené. „Aktivním“ stárnutím by se proto mělo rozumět více než jen možnost prodloužení výdělečné činnosti nebo sociálního zapojení. Vyzýváme proto Komisi, aby upravila název tak, aby byl méně restriktivní a zohlednil i tyto další aspekty kvality života.

1.2 Průběh a obsah dosavadních evropských roků nemůže ve své stávající podobě plně uspokojovat. Prováděné akce musí být uskutečňovány ještě viditelněji a s větším obsahovým účinkem.

1.3 Aktuální návrh Komise nepředpokládá žádnou jednoznačnou spolupráci na úrovni Unie. Má-li však mít tato iniciativa odezvu a trvalý účinek, je koordinace z ústředního a odpovědného místa nezbytná.

1.4 Centralizovaná koordinace je nutná i s ohledem na tvorbu rozpočtu a distribuci prostředků. EHSV zde postrádá konkrétní rozpočtový rámec.

1.5 Aby Evropský rok 2012 přinesl pozitivní výsledky, je nezbytná celoevropská harmonizace pojmů „stárnutí“, „zdravý“ a „důstojný“. Teprve vzájemná shoda v těchto základních pojmech umožní provádění srovnatelných opatření.

1.6 EHSV vítá, že se k činnostem evropského roku připojí Evropský parlament, členské státy, EHSV a Výbor regionů, jak uvádí článek 5. EHSV se považuje za obzvláště vhodného partnera pro převzetí vedoucí úlohy v oblasti osvěty a vedení konstruktivních diskuzí mezi sociálními partnery a organizovanou občanskou společností a tlumočení jejich názorů. Máme zde na mysli zejména vytvoření monitorovacího střediska pro vyhodnocování dění na evropské a národní úrovni, a tím pro podporu rovněž navrhované Evropské aliance pro aktivní stárnutí, jež by měla být pověřena koordinací opatření na unijní úrovni. EHSV by dále mohl převzít úlohu „velvyslance evropského roku“. Kromě toho navrhuje uspořádání konference k nejdůležitějším aspektům roku, jejíž závěry by vyústily ve stanovisko z vlastní iniciativy, vypracované monitorovacím střediskem.

2. Obecné připomínky

2.1 Výzvami v souvislosti s demografickými změnami, s nimiž jsou členské státy konfrontovány, se již několik let zabývá Evropská komise i EHSV. Tématy byla mimo jiné solidarita mezi generacemi, starší zaměstnanci, zdravotní péče, starobní a dlouhodobá péče, násilí ve stáří, celoživotní učení, potřeby starších občanů a dopady stárnutí obyvatelstva na zdravotní a sociální systémy (1).

2.2 V návaznosti na cíle posledních předsednictví, strategie Evropa 2020 a evropských roků 2010 (boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení) a 2011 (dobrovolnictví) přišel návrh na vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí. EHSV se domnívá, že název roku aktivní stárnutí je jako zkrácený název výstižný a že zahrnuje zásadu „solidarity mezi generacemi“ i bez výslovného uvedení v názvu. Tento zkrácený název však nepostihuje široké spektrum souvisejících témat.

2.3 Světová zdravotnická organizace definuje „aktivní stárnutí“ jako proces optimalizace příležitostí pro zdraví, zapojení a jistoty, jenž má zlepšit kvalitu života stárnoucích osob (2). Tato definice naznačuje, že aktivní stárnutí se musí opírat v první řadě o dobré zdraví a samostatnost. Možnosti zapojení starších osob lze zlepšit jednak na trhu práce, a to zlepšenými pracovními podmínkami, a jednak ve společnosti, odstraněním sociálního vyloučení a dobrovolnou činností. O aktivním stárnutí můžeme také mluvit jen tehdy, existuje-li minimální úroveň jistot. EHSV se proto domnívá, že např. název Evropský rok aktivního, zdravého a důstojného stárnutí by měl mnohem větší vypovídací hodnotu.

2.4 Během přípravy výše uvedených stanovisek (3) EHSV do svých diskuzí opakovaně zapojoval i příslušná generální ředitelství. Výbor proto vítá plán Komise, aby se i na roku 2012 podílela všechna příslušná generální ředitelství se svými odpovídajícími strukturami a finančními zdroji, přičemž považuje za důležité, aby se tak dělo koordinovaně.

2.5 EHSV v této souvislosti vítá, že téma Evropského roku 2012 bude předmětem dalších diskuzí jak během workshopu Zdravé stárnutí: příprava spotřebitele na aktivní stárnutí (4), tak na Třetím demografickém fóru (5).

2.6 EHSV rovněž vítá plánovaný časový rámec tří let (2011 – počátek roku 2014). Toto delší období přispěje k zakotvení tématu do všech důležitých politik.

2.7 Výbor dále vítá tématické priority uvedené v návrhu. Nezbytná doplnění obsahu jsou uvedena v odstavci 3.3 Obsah opatření.

3. Konkrétní připomínky

3.1 K článku 1 – Předmět

3.1.1 Při veřejných diskuzích o demografické změně bylo stárnutí obyvatelstva dlouho chápáno jako zátěž pro společnost všeobecně, a zejména pak pro sociální a zdravotnické systémy. Tento negativní pohled se postupně začíná měnit. Stále více je zdůrazňován potenciál starších osob a šance, jež stárnoucí společnost poskytuje.

3.1.2 Avšak hlavním předpokladem pro to, aby se pozitivní aspekty, jež sebou demografická změna nese, mohly uplatnit jak pro starší osoby, tak pro společnost jako celek, je to, že lidé budou mít možnost zdravě a bezpečně stárnout. Jen tak mohou svůj potenciál také aktivně využít a uplatnit ve smyslu solidarity mezi generacemi. Těmto nezbytným předpokladům by odpovídal teprve takový název, jenž je navrhován v odstavci 2.3.

3.1.3 Aby Evropský rok 2012 přinesl pozitivní výsledky, je nezbytná celoevropská harmonizace pojmů „stárnutí“, „zdravý“ a „důstojný“. Teprve vzájemná shoda v těchto základních pojmech umožní provádění srovnatelných opatření.

3.2 K článku 2 – Cíle

3.2.1 „Aktivním“ stárnutím by se proto mělo rozumět více než jen možnost prodloužení výdělečné činnosti nebo sociálního zapojení prostřednictvím dobrovolné práce. Musí jít spíše o to, abychom identifikovali a ocenili široké spektrum přínosu starších občanů pro celou společnost a zabránili sociálnímu vyloučení. K tomu patří mimo jiné finanční a/nebo sociální podpora mladších rodinných příslušníků, poskytování péče partnerům a přátelům, duchovní a umělecká tvůrčí činnost a inovativnost, předávání zkušeností a hodnot a mnoho dalšího. Všechny tyto činnosti jsou sice do určité míry možné i při zdravotních nebo jiných omezeních. Jsou-li však prováděny za takto ztížených podmínek, je třeba je tím více ocenit.

3.2.2 V tomto smyslu Výbor vítá a podporuje cíle uváděné Komisí, tj. i) vytvoření lepších pracovních podmínek pro starší pracovníky, ii) posílení zapojení do společnosti a iii) podporu zdravého stárnutí. Domnívá se však, že dalším cílem by mělo být bezpečné a důstojné stárnutí.

3.2.3 Plánovaná opatření pro dosažení těchto cílů považuje EHSV rovněž za vhodná. Žádoucí je cílená časová posloupnost: — zvýšení obecného povědomí; — podnícení spolupráce a součinnosti mezi členskými státy; — nabídnutí rámce pro konkrétní opatření a závazky.

3.3 K článku 3 – Obsah opatření

3.3.1 Opatření uváděná v článku 3 návrhu považujeme za smysluplná. Jejich formulace jsou však příliš obecné, podobají se formulacím z předchozích evropských roků a jsou použitelná pro nejrůznější kampaně. Měla by získat občanský rozměr, a nezůstávat jen věcí expertů. Některé z návrhů, jež zazněly na předcházejících konzultacích, by mohly vyvolat lepší ohlas veřejnosti. EHSV kromě toho navrhuje, aby byla s ohledem na předchozí stanoviska do diskuze zahrnuta následující témata: 3.3.1.1 Aby bylo možné zvýšení věku odchodu do důchodu, jsou nutná další opatření a zlepšení (6). 3.3.1.2 K usnadnění a zároveň ocenění mnohostranného a dobrovolného příspěvku starších osob pro celou společnost a pro mladší generace: vytvoření celoevropského statusu dobrovolné činnosti, harmonizace této koncepce, uznání a kvalifikace dobrovolníků (7), rámcové podmínky pro tuto „práci“, aby negativním způsobem neovlivňovala příležitosti na trhu práce pro mladší lidi. 3.3.1.3 Pro zachování potenciálu starších osob: posílení prevence, podpory zdraví a zdravotní výchovy ve všech věkových skupinách (8). 3.3.1.4 Je nutné usilovat o otevření formálního vzdělávacího systému starším lidem, aby se podpořila jejich odborná příprava a sociální začlenění. To by mělo zahrnovat i přístup starších osob ze všech sociálních skupin k novým informačním a komunikačním technologiím (např. prostřednictvím programu EU Stárnutí v informační společnosti) (9). 3.3.1.5 Je zapotřebí zohlednit skutečnost, že demografická změna přináší i příležitosti. To se týká např. nových profesí a pracovních míst v oblastech pečovatelských služeb, koordinace nejrůznějších činností, politických konzultací atd. Pro hospodářství vytváří nová spotřebitelská skupina starších osob další příležitosti, např. v oblastech „design pro všechny“, při asistovaném žití (Ambient Assisted Living) nebo při poradenství ve spotřebitelských otázkách. Kromě toho je třeba posílit postavení spotřebitelů a jejich práv (10). 3.3.1.6 Při všech uvedených opatřeních je nezbytné zachovávat rovný přístup, jenž osloví stejným způsobem všechny skupiny obyvatel: ženy i muže, zdravé i postižené, přistěhovalce i domácí obyvatelstvo. Zvláštní pozornost je třeba věnovat lidem žijícím v chudobě (11).

3.3.2 K uskutečnění cílů v navrhovaných oblastech jsou nezbytné různé strategie a činnosti: 3.3.2.1 Průběžné kampaně ke zvyšování povědomí o potenciálu starších osob, k jejich lepšímu ocenění a k jejich motivaci k aktivnímu občanskému zapojení na místní, regionální a národní úrovni. Sem spadají i mediální kampaně k rozšiřování pohledu na nové stárnutí. 3.3.2.2 Podpora evropských projektů, jako např. Transage nebo evropské sítě LILL (Learning in Later Life), umožňujících setkávání a výměnu zkušeností mezi staršími občany z různých evropských zemí a zvyšování povědomí o celoživotním učení (včetně Learning for a long life). 3.3.2.3 Podpora projektů pro soužití generací, např. vytváření vícegeneračních sítí a center, „diskuzních kaváren“, evropských generačních filmových festivalů atd., sloužících k rozšíření příležitostí k vzájemnému poučení a boji proti izolaci starších občanů. 3.3.2.4 Velký význam má v této souvislosti zohledňování regionálních a místních odlišností. Jako zvláště účinné se ukázaly aktivity na místní úrovni.

3.4 K článku 4 – Koordinace na úrovni členských států

3.4.1 Pro zajištění přiměřené koordinace na vnitrostátní úrovni je nezbytně nutné včas určit vnitrostátní koordinátory (nejpozději do března 2011). Každý členský stát musí zajistit, že vnitrostátní koordinační centrum bude zahrnovat široké spektrum zainteresovaných subjektů na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, a to i malé organizace a aktéry, které bude informovat o způsobech podávání žádostí a postupech, jakož i o existujících možnostech podpory.

3.5 K článku 5 – Koordinace na úrovni Unie

3.5.1 S aktivitami, které v tomto článku uvádí Komise ke koordinaci na úrovni Unie, EHSV souhlasí. EHSV má však obavu, že v aktuálním návrhu Komise chybí jednoznačná koordinace jednotlivých generálních ředitelství i na úrovni Unie. Má-li však mít iniciativa jako celek odezvu a trvalý účinek, je koordinace z ústředního a odpovědného místa nezbytná.

3.5.2 Výbor kromě toho považuje za nezbytná následující opatření: 3.5.2.1 Po vzoru „evropské aliance pro rodiny“ zřídit, jak to EHSV již dříve navrhoval, „Evropskou alianci pro aktivní stárnutí“ (12), jež by zajišťovala zakotvení tématiky „aktivního, zdravého a důstojného stárnutí“ ve všech politikách a koordinaci opatření po roce 2012. 3.5.2.2 Naplánovat rozpočtové prostředky na provádění uvedených opatření, protože EHSV považuje financování v rámci stávajících fondů a programů za obtížné a eventuálně nedostatečné. Na rok „dobrovolné činnosti (2011)“ bylo uvolněno 6 milionů eur a na rok „boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010)“ 17 milionů eur. Dostatečný rozpočet je požadován i na rok 2012. Vzhledem k hospodářské krizi se EHSV spokojí s konstatováním, že prostředky stávajících programů by měly být plně využity. V takovém případě však musí být jasně doloženo, v jakém objemu a na jaké projekty jsou prostředky z navrhovaných fondů a programů uvolňovány a jak jsou koordinovány. 3.5.2.3 Jako „most mezi evropskými institucemi a organizovanou občanskou společností“ je EHSV připraven sehrát v roce 2012 důležitou úlohu. Máme na mysli zejména vytvoření monitorovacího střediska pro vyhodnocování dění na evropské a národní úrovni, a tím pro podporu navrhované Evropské aliance pro aktivní stárnutí. EHSV by dále mohl převzít úlohu „velvyslance evropského roku“. Kromě toho navrhuje uspořádání konference k nejdůležitějším aspektům roku, jejíž závěry by vyústily ve stanovisko.

3.6 K článku 6 – Soudržnost a doplňkovost

3.6.1 Tématika aktivního, zdravého a důstojného stáří musí vycházet z předcházejících roků 2010 a 2011. V této širší souvislosti je třeba na ni také nahlížet, protože jak boj proti chudobě, tak i podpora dobrovolné činnosti s aktivním, zdravým a důstojným stárnutím přímo souvisí.

3.7 K článku 7 – Hodnocení

3.7.1 Výbor výslovně vítá vypracování zprávy o hodnocení iniciativ evropského roku, plánované nejpozději na počátek roku 2014. K tomu – jako ostatně i v případě jiných programů – je zapotřebí vyvinout postupy, jež umožní ukončit opatření, jež se ukážou jako neúčinná.

V Bruselu dne 21. října 2010. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Viz seznam stanovisek na stránce http://www.eesc.europa.eu/sections/soc/index_en.asp.

(2) „(…) as the process of optimizing opportunities for health, participation and security in order to enhance quality of life as people age“, World Health Organisation (2002) Active Ageing - A Policy Framework, s. 12.

(3) Viz odstavec 2.1 a poznámka 1.

(4) Healthy Ageing: Consumer empowerment for active ageing dne 18. října 2010.

(5) Third Demography Forum ve dnech 22. a 23. listopadu 2010.

(6) Viz např. stanovisko EHSV ze dne 25. března 2009 k tématu Situace stárnoucích pracovníků v období průmyslových změn – poskytování podpory a řízení s ohledem na věkovou rozmanitost v různých odvětvích a společnostech (stanovisko z vlastní iniciativy). Zpravodaj: pan KRZAKLEWSKI (Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 24).

(7) Viz stanovisko EHSV ze dne 13. prosince 2006 k tématu Dobrovolná činnost, její úloha v evropské společnosti a její vlivy, zpravodajka: paní KOLLER, spoluzpravodajka: paní Gräfin zu EULENBURG (Úř. věst. C 325, 30.12.2006, s. 46).

(8) Viz např. stanovisko EHSV ze dne 15. července 2010 k tématu Dopady stárnutí obyvatelstva na zdravotní a sociální systémy (průzkumné stanovisko), zpravodajka: paní HEINISCH (Úř. věst. …).

(9) Viz např. stanovisko EHSV ze dne 13. března 2008 ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Akční plán vzdělávání dospělých – K učení je vždy vhodná doba, zpravodajka: paní HEINISCH, spoluzpravodajka: paní LE NOUAIL MARLIÈRE, spoluzpravodaj: pan RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 89).

(10) Viz stanovisko v poznámce pod čarou č. 8.

(11) V roce 2008 bylo v EU-27 ohroženo chudobou 19 % starších osob (věková skupina 65 let a více). Viz http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/living_conditions_and_social_protection/data/database.

(12) Viz stanovisko v poznámce pod čarou č. 8.