V Bruselu dne 6.4.2005

KOM(2005) 121 v konečném znění

2005/0050 (COD)

Návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (2007-2013)

(předložená Komisí){SEK (2005) 433 }

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. ÚVOD

Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu v březnu 2000 stanovila za cíl učinit Evropu nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě. Zdůraznila, že je důležité vytvořit příznivé klima pro malé a střední podniky (MSP), šířit nejlepší postup a zajistit větší konvergenci mezi členskými státy. Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu v červnu 2001 vymezila strategii EU v oblasti udržitelného rozvoje EU, která má zajistit současně hospodářský růst, sociální začlenění a ochranu životního prostředí. V rámci udržitelného rozvoje hrají důležitou roli způsoby produkce podniků.

Komise ve svém sdělení o obnovené lisabonské strategii z února 2005 navrhuje soustředit úsilí na „realizaci silnějšího a trvalého růstu a vytváření více lepších pracovních míst“[1]. To vyžaduje opatření, která zajistí růst a konkurenceschopnost a vytvoří z Evropy přitažlivější místo pro investování a práci. Zdůrazňuje potřebu podněcovat podnikatelskou iniciativu, přilákat dostatečný rizikový kapitál pro zřízení nových podniků a udržet silný evropský průmyslový základ současně s usnadněním inovace, zejména ekologické, přínosem více lepších investic do vzdělávání a školení, zaváděním informačních a komunikačních technologií a udržitelným využitím zdrojů.

V Lisabonském procesu je konkurenceschopnost pevně ve středu politického zájmu. V posledních letech se zvýšila snaha o větší provázanost a synergii v programech a nástrojích Společenství, které jsou určeny k dosažení lisabonských cílů. Na jarním zasedání Evropské rady v roce 2003 [2]byla Komise vyzvána k vyvinutí „integrované strategie konkurenceschopnosti, která bude pravidelně přezkoumávat horizontální i odvětvové otázky“. Ve své odpovědi[3] předložila Komise předběžnou analýzu příslušných oblastí činnosti, ale vyjádřila svůj záměr zařadit návrhy definující politický projekt rozšířené Unie od 2007-2013 do rámce přípravných prací na další rozpočtové období. Komise proto v červenci 2004 navrhla[4]v souvislosti se svými návrhy na další rozpočtové období rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci.

2. RÁMCOVÝ PROGRAM PRO KONKURENCESCHOPNOST A INOVACI

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) shromažďuje ve společném rámci specifické podpůrné programy Společenství a příslušné části jiných programů Společenství v oblastech, které jsou podstatné pro zvýšení evropské produktivity, inovačních kapacit a udržitelného růstu, přičemž je současně věnována pozornost doplňkovým aspektům týkajícím se životního prostředí. Jedná se o tato v současné době platná opatření Společenství: rozhodnutí Rady 96/413/ES[5] o provádění akčního programu Společenství k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu; rozhodnutí Rady 2000/819/ES[6] o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP); nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000[7] o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE); rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2256/2003/ES, kterým se přijímá víceletý program (2003-2005) pro monitorování akčního plánu e Europe 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací (MODINIS); rozhodnutí Rady 2001/48/ES, kterým se přijímá víceletý program Společenství na podporu rozvoje a využívání evropských digitálních materiálů v globálních sítích a na podporu jazykové rozmanitosti v informační společnosti; nařízení Rady (ES) č. 2236/95, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1336/97/ES[8] , kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě; a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1230/2003/ES[9] , kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: „Inteligentní energie – Evropa“, na podporu energetické účinnosti a nových a obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích včetně dopravy.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci stanoví důležitý a soudržný právní základ pro opatření Společenství, která sdílejí ústřední cíle posílení konkurenceschopnosti a inovace, a doplňují tak činnosti zaměřené na výzkum a podporované rámcovým programem Společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace. Jako takový bude viditelnější a pochopitelnější pro veřejnost. Nicméně cíle a cílové skupiny rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci se různí a jeho struktura tedy odráží potřebu zviditelnit její jednotlivé prvky. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci se bude skládat ze specifických podprogramů: programu pro podnikavost a inovaci, programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií a programu Inteligentní energie – Evropa.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci bude umožňovat účast členů EHP, kandidátských zemí a zemí západního Balkánu. Další třetí země, zejména sousední země nebo země, které mají zájem o spolupráci se Společenstvím, pokud jde o inovační činnosti, se mohou zúčastnit rámcového programu, jestliže to stanoví dvoustranné smlouvy.

Program pro podnikavost a inovaci

Evropská rada na svém zasedání v roce 2004 zdůraznila[10], že „konkurenceschopnost, inovace a podpora podnikatelské kultury určují podmínky růstu – podstatné pro ekonomii jako celek – a zvláště důležité pro malé a střední podniky“. Dále upozornila na to[11], že „růst musí být šetrný k životnímu prostředí, aby byl udržitelný. Růst by měl být oddělen od negativních vlivů na životní prostředí. Čisté technologie jsou životně důležité pro plné využití součinnosti mezi podnikem a životním prostředím.“

Smlouva[12] stanoví pro Společenství a členské státy základ k zabezpečení existence podmínek, které jsou nezbytné pro konkurenceschopnost podniků Společenství. K takovým činnostem patří usnadnění adaptace na strukturální změny, podpora prostředí vhodného pro podnikavost, MSP a spolupráci mezi podniky a podpora lepšího využití inovativního potenciálu podniků.

V současnosti Společenství podporuje v rámci víceletého programu rozvoj politických konceptů pro podnik a podnikavost, jakož i poskytování podpůrných služeb podnikům a finanční nástroje Společenství pro MSP. Navíc Komise provádí analýzu a činí opatření, pokud jde o formulaci a podporu strategií konkurenceschopnosti evropského průmyslu a odvětví služeb, včetně odvětvových faktorů průmyslové konkurenceschopnosti. Šestý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace podporuje řadu opatření, která jsou nutná k posílení technických schopností Evropy a zlepšení výsledků v oblasti inovací.[13] Program LIFE podporuje inovativní techniky a metody v oblasti životního prostředí. Většina této podpory je věnována MSP pro demonstraci různých čistých technologií v klíčových oblastech jako je kvalita vody a recyklace odpadů.

Program pro podnikavost a inovaci spojí dohromady činnosti týkající se podnikavosti, MSP, průmyslové konkurenceschopnosti a inovace. Zvláště se zaměří na malé a střední podniky[14],od špičkových podniků ( tzv. gazel) až po tradiční mikropodniky a rodinné firmy, které tvoří více jak polovinu podniků v Evropě. Bude se vztahovat na odvětví průmyslu a odvětví služeb. Dále povzbudí podnikavost a potenciální podnikatele obecně i zvláštních cílových skupinách, a věnuje zvláštní pozornost otázkám rovnosti žen a mužů. Přispěje k podpoře rozvoje podnikatelského ducha u mladých lidí a k zahájení jejich podnikatelské činnosti podle Evropského paktu pro mládí .[15] Bude to důležitý, nikoli však jediný nástroj k provedení klíčových opatření ve strategických oblastech stanovených „Evropským programem pro podnikavost“[16] a k poskytnutí podpory Společenství pro opatření členských států s použitím Evropské charty pro malé a střední podniky[17]. Ač jsou zájmy MSP zohledněny specificky programem pro podnikavost a inovaci, budou se projevovat napříč rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci.

Program pro podnikavost a inovaci bude jedním z nástrojů, které podporují provádění akčního plánu pro environmentální technologie[18], jehož cílem je vyloučit překážky plného využití potenciálu environmentálních technologií k ochraně životního prostředí, a tak přispět ke konkurenceschopnosti a hospodářskému růstu a zabezpečit, že během dalších let se Evropská unie ujme vedoucí role při vyvíjení a uplatňování environmentálních technologií, a mobilizovat všechny zúčastněné strany k podpoře těchto cílů. Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2004 přivítala akční plán a vyzvala k jeho provádění. Vyzvala zejména Komisi a skupinu Evropské investiční banky (EIB), aby přezkoumaly mobilizaci řady finančních nástrojů k podpoře takových technologií. Sdělení Komise[19] jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2005 dále zdůraznilo potřebu silně podporovat ekologické inovace a uvedlo, že Komise zesílí své úsilí o podporu environmentálních technologií.

Inovace je postup podniků spojený s využíváním tržních možností pro nové produkty, služby a postupy podniků. Silný konkurenční tlak je skutečně nezbytný k tomu, aby společnosti pobídl k trvalému závazku ohledně inovací a výzkumu a technického rozvoje. Závazek je úzce spjat s vůlí riskovat a zkoušet nové nápady na trhu a je pro něj zásadní dostupnost rizikového kapitálu. Nedostatečná inovace je hlavním důvodem, proč je růst výkonnosti Evropy neuspokojivý. Program pro podnikavost a inovaci proto podpoří horizontální činnosti ke zlepšení, povzbuzení a podpoře inovace (včetně ekologické inovace) v podnicích. Bude zahrnovat podporu zvláštních odvětvových inovací, portfolií, partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, uplatnění a správu inovací. Přispěje také k poskytování podpůrných inovačních služeb na regionální úrovni, zejména pro nadnárodní přenos vědomostí a technologií a správu duševního a průmyslového vlastnictví.

Rada pro konkurenceschopnost ze dne 13. května 2003 vyzvala členské státy, aby definovaly cíle politiky v oblasti inovace, a zároveň přenesly zvláštní charakteristiky svých příslušných inovačních systémů. Program pro podnikavost a inovaci bude podporovat rozvoj správy a kultury inovací prostřednictvím analýzy a sledování poskytování inovací, jakož i rozvoje a koordinace inovační politiky. Program bude podporovat vzájemné vzdělávání za účelem dosažení výsledků nejvyšší kvality při rozhodování o politikách na vnitrostátní a regionální úrovni, povzbuzovat spolupráci mezi veřejnými a soukromými účastníky inovačního procesu, podporovat uvědomění si důležitosti inovací a rozšiřovat správné inovační postupy.

Špatný přístup k vhodným formám financování se často uvádí jako hlavní překážky inovací v oblasti podnikavosti a podniků[20]. Tento problém by se mohl zhoršit z důvodu nových účetních standardů, kvůli nimž banky více váhají převzít na sebe riziko a vedou tak ke kultuře „ratingu“. Program pro podnikavost a inovaci se bude zabývat přetrvávajícími zjištěnými mezerami na trhu, které vedou k špatnému přístupu MSP k vlastnímu jmění, k rizikovému kapitálu a úvěrům prostřednictvím finančních nástrojů Společenství spravovaných jménem Komise Evropským investičním fondem (EIF), specializovaným subjektem Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záručních nástrojů pro MSP. Nezávislá hodnocení v rámci víceletého programu označila tržní přístup a uplatnění těchto nástrojů prostřednictvím EIF za nejlepší postup[21]. Proto budou v novém programu existovat v přizpůsobené podobě nadále.Finanční instrumenty Společenství pro MSP usnadní poskytnutí počátečního kapitálu a kapitálu v rané fázi zakládání podniku ve prospěch inovativních nově založených a mladých společností. Mechanismem pro inovativní MSP a MSP s vysokým růstem (GIF) se rozdělí riziko a zisky se soukromými investory, čímž se zvýší vliv na poskytnutí vlastního kapitálu inovativním společnostem. Nástroje mechanismu pro inovativní MSP a MSP s vysokým růstem zlepší zaopatření inovativních MSP vlastním kapitálem pro vývoj v počáteční fázi a ve fázi rozvoje a zvedne „následný“ kapitál, který jim pomůže dostat produkty a služby na trh a pokračovat ve výzkumných a rozvojových činnostech.Záruční prostředky MSP budou nadále poskytovat protizáruky a společné záruky záručním režimům, které fungují ve způsobilých zemích, a přímé záruky finančním zprostředkovatelům. Budou určeny na pomoc při selhání trhu, pokud jde o: i) přístup MSP s růstovým potenciálem k úvěrům (nebo k náhradám úvěrů, jakou je leasing); ii) poskytnutí mikroúvěru a iii) přístup k vlastnímu kapitálu nebo kvazivlastnímu kapitálu. iv) nový nástroj přeměny pohledávek na cenné papíry zmobilizuje dodatečné financování dluhů MSP podle příslušných dohod o rozdělení rizik s dotčenými finančními institucemi.

Program pro budování kapacit podpoří kapacitu finančních zprostředkovatelů soustředit se na dodatečné investice a technické aspekty. Přijme se též opatření, které usnadní MSP financování v zemích, kde je bankovní zprostředkování výrazně nižší než u průměru EU.

Evropské podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace hrají významnou roli při zajišťování přístupu MSP k informacím o fungování a příležitostech vnitřního trhu zboží a služeb, jakož i při nadnárodním přenosu inovací, vědomostí a technologie. Tyto služby mohou hrát rozhodující roli zejména v podpoře a šíření informací o programech Společenství a jejich výsledcích a v zajištění interakce mezi Komisí a MSP.

Program pro podnikavost a inovaci podpoří také pozitivní rozvoj politiky prostřednictvím porovnání pomocí referenčních ukazatelů, studií a výměn správných postupů mezi vnitrostátními a regionálními orgány a ostatními znalci v oblasti politik pro podniky, podnikavost, inovaci a konkurenceschopnost. Bude pracovat s členskými státy a ostatními účastnickými zeměmi na zlepšování právního a správního prostředí pro podniky. Akce twinningů mezi orgány na vnitrostátní a regionální úrovni by mohly být zahájeny jako prostředek pro následování doporučení této činnosti na rozvoji politiky.

Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií

Opatření na podporu informačních a komunikačních technologií (ICT) v podnicích, správách a službách veřejného sektoru byla většinou prováděna v souvislosti s iniciativou eEurope, která podporuje koordinaci akcí členských států[22]. Ta zahrnují Společenstvím financovaný program eTEN (TEN Telecom)[23], který podporuje ověřování a rozmísťování transevropských služeb založených na ICT. Dále zahrnují program eContent[24], jehož cílem je podpora rozvoje inovativních evropských digitálních materiálů, a MODINIS, který poskytuje přímou podporu činnostem týkajícím se porovnávání s referenčními ukazateli, studií, fór, podpory a vzbuzování povědomí o opatřeních, které pomáhají provést eEurope.

Zavedení informačních a komunikačních technologií jak soukromým, tak veřejným sektorem je klíčovým prvkem při zlepšování výsledků v oblasti inovace a konkurenceschopnosti. Informační a komunikační technologie jsou pilířem znalostní ekonomiky. Jsou také zprostředkovatelem organizační změny a inovace. Navíc, jelikož jsou informační a komunikační technologie odvětvím s vysokým růstem, představují podstatnou a zvyšující se část přidané hodnoty všech produktů a služeb. V EU byl například roční růst produktivity v letech 1995 a 2000 asi 1,4 % a odhaduje se, že asi 0,7 % růstu lze přičítat informačním a komunikačním technologiím.

Informační a komunikační technologie se snaží uspokojit zvýšenou poptávku po lepší zdravotní péči (eHealth), po účinném vzdělávání a celoživotním učení (eLearning), po lepší kvalitě života ve stáří, po větším bezpečí a začlenění, jakož i větší účasti. Díky informačním a komunikačním technologiím mohou být veřejné služby a nový digitální materiál dodány účinněji, cíleněji, osobitěji a přístupněji. Nicméně investice do informačních a komunikačních technologií a užívání online služeb v Evropě je nižší a pomalejší než u našich hlavních konkurentů, zejména v odvětvích služeb. V letech 1995 a 2001 byly investice do investičního majetku informačních technologií o 1,6 % HDP nižší než v USA[25]. Ačkoliv primární odpovědnost za investiční programy zůstává na podnicích a vnitrostátních správách, je zde i role Společenství. V prosinci 2004 vyzvala proto Rada ve složení pro telekomunikace k ucelené politice, pokud jde o informační a komunikační technologie. To bylo potvrzeno Evropskou radou v březnu 2005, která požádala Komisi o přípravu nové iniciativy pro informační společnost.

Specifický program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií bude jedním z prostředků na podporu opatření vymezených v nové iniciativě nazvané „i2010: Evropská informační společnost“, jak bylo oznámeno ve sdělení Komise o obnovené lisabonské strategii v únoru 2005[26]. Program podpoří širší využití informačních a komunikačních technologií občany, podniky a veřejnými správami a bude se snažit o zvýšení veřejných investic do informačních a komunikačních technologií. Tento program bude stavět na zkušenostech získaných z programů eTen, eContent a MODINIS a zároveň bude zlepšovat synergii mezi nimi a zvyšovat jejich vliv. Bude podporovat opatření pro rozvoj jednotného evropského informačního prostoru a posilovat vnitřní trh pro informační produkty a služby. Bude se snažit podporovat inovaci prostřednictvím širšího zavedení informačních a komunikačních technologií a rozsáhlejších investic do nich, aby se vyvinula informační společnost pro všechny, úspornější a účinnější služby v oblastech veřejného zájmu a aby se zlepšila kvalita života. Bude se také zabývat roztříštěností evropského trhu s digitálním materiálem a rovněž bude podporovat produkci a distribucí evropského online materiálu a evropské kulturní a jazykové odlišnosti a bude pokračovat od roku 2008 programem eContent+, který byl nedávno přijat Radou a Evropským parlamentem..

I když největší finanční podporu pro rozmístění a nejlepší využití informačních a komunikačních technologií poskytuje soukromý sektor a členské státy, podpora Společenství umožňuje zejména rozvíjení společných přístupů a koordinovaných činností, sdílení správných postupů a rozvinutí interoperabilních řešení po celé Unii. Také hraje klíčovou roli při podpoře vícejazyčného prostředí, které respektuje kulturní rozdíly. Činnost Společenství je také podstatná pro zajištění vhodného propojení s ostatními politikami EU, včetně právních rámců pro elektronickou komunikaci (eCommunications) a Televizi bez hranic (Television without frontiers), jakož i pro vnitřní trh, zaměstnanost, vzdělávání a mládež, udržitelný rozvoj, bezpečnost a obchodní politiku.

Program Inteligentní energie – Evropa

Program Inteligentní energie – Evropa (2003-2006)[27] bude nadále pokračovat v rozšířené podobě v rámci rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci. Podle čl. 175 odst. 1 Smlouvy je cílem programu Inteligentní energie – Evropa podporovat udržitelný rozvoj v oblasti energie a přispět k dosažení obecných cílů ochrany životního prostředí, bezpečnosti zásobování a konkurenceschopnosti.

Téměř 94 % emisí skleníkových plynů se přičítá spotřebě energie a doprava je odpovědná za 90 % vyšších emisí CO2. Ke splnění požadavků z Kjóto jsou důležité úspory energie a podpora využívání obnovitelných zdrojů a snižování závislosti Evropy na dovozu energie, která by mohla dosáhnout až 70 % v roce 2030. Unie pracuje na ambiciózním cíli zvýšit podíl obnovitelné energie na hrubé domácí spotřebě do roku 2010 na 12 %[28] a dále snižovat konečnou spotřebu energie; těchto cílů však nelze dosáhnout, pokud nebudou přijata dodatečná opatření na úrovni členského státu nebo Společenství. Unie si sama stanovila jasné kvantitativní cíle pro využití inteligentní energie, které by měly být dosaženy do roku 2010. Cíle zahrnují zdvojení podílu obnovitelných zdrojů energie na spotřebě energie v EU, aby bylo dosaženo 12 %, zvýšení podílu elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů na 21 % a zvýšení podílu biopaliv na 5,75 % všech pohonných hmot a motorové nafty používané v dopravě. Také se musí dosáhnout více kvalitativních cílů, jako jsou zvýšené prodeje produktů/zařízení pro úsporu energie a rozšířit vysoce účinnou kogeneraci elektřiny a tepla. Členským státům byly učiněny dva důležité návrhy, první týkající se zvláštního snížení objemu energie pro konečnou spotřebu o 1 % za rok a druhý týkající se snížení spotřeby energie u výrobků používajících energii a počtu výrobků, které splňují požadavky ekologické konstrukce. Souběžně s těmito legislativními opatřeními provádí Společenství programy, které napomáhají provádět právní předpisy Společenství. Program Inteligentní energie – Evropa je netechnický program v oblasti energie, který se zaměřuje na odstranění netechnických překážek, vytváření tržních příležitostí a zvyšování povědomí o tématu. Předběžné hodnocení následnického programu „Inteligentní energie – Evropa“ zjistilo, že současný program je hospodárný a že nový program by měl v tomto trendu pokračovat. Cílem programu Inteligentní energie – Evropa v rámci rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci tedy je urychlit provádění dohodnuté strategie Společenství a cílů v oblasti udržitelné energie, zejména: usnadnit rozvoj a provádění právního rámce v oblasti energie; zvýšit úroveň investic do nových a nejúspěšnějších technologií a zvýšit využití energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie a poptávku po nich, včetně dopravy prostřednictvím zvyšování povědomí a znalostí u klíčových účastníků v EU. Program pomůže překonat propast mezi úspěšnou demonstrací inovativních technologií a jejich účinným uvedením na trh, aby se dosáhlo jejich hromadného rozšíření. Pomůže posílit správní kapacity pro vyvíjení strategií a politik a provádění existujících právních a správních předpisů, zejména s ohledem na nové členské státy. Cílem programu je také udržet hospodářský růst s vytvářením pracovních míst, větší sociální soudržností a vyšší kvalitou života a zároveň zabránit plýtvání s přírodními zdroji. Program bude rozdělen do tří oblastí: i) energetická účinnost a racionální využívání energie, zejména v odvětví stavebnictví a průmyslu („SAVE“); ii) nové a obnovitelné zdroje energie pro centralizovanou i decentralizovanou výrobu elektřiny a tepla a jejich začlenění do místního prostředí a energetických systémů („ALTENER“); iii) energetické aspekty dopravy, diverzifikace paliv, zejména prostřednictvím nově vyvíjených zdrojů a obnovitelných zdrojů energie, obnovitelných paliv a energetické účinnosti v dopravě („STEER“). Program navíc poskytne financování horizontálních iniciativ, které spojují energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie v některých odvětvích hospodářství a/nebo kombinují různé prostředky, nástroje a účastníky v rámci stejné činnosti nebo projektu.

S pomocí nových nástrojů vnější pomoci navržených Komisí v září 2004 bude zachován mezinárodní rozměr programu Inteligentní energie („COOPENER“)[29].

Budou podporovány dva druhy projektů: zaprvé podporování a rozšiřování projektů, které mají podporovat příznivé obecné podmínky pro technologie pro udržitelnou energii, včetně správních struktur, obecné zvyšování povědomí, horizontální a vertikální spolupráci a propojení sítí, jakož i lepší provádění právního rámce; a zadruhé replikační projekty systematicky podporující rozšíření nových technologií pro udržitelnou energii.

Vzhledem k provádění a řízení programu zvažuje Komise prodloužení funkčního období Výkonné agentury pro inteligentní energii a pověření tohoto subjektu úkoly řízení programu, které nezahrnují politickou volbu.

3. ŘÍZENÍ NOVÉHO RÁMCOVÉHO PROGRAMU PRO KONKURENCESCHOPNOST A INOVACI

Ačkoliv budou mít jednotlivé programy tvořící rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci k dispozici své vlastní řídící výbory a sestaví své vlastní pracovní programy, rámcový program poskytne sjednocený přístup k hlavním cílům. Prováděcí nástroje budou často sloužit více než jednomu programu, a tak je učiní pro uživatele přehlednějšími. Rámcový program pro konkurenceschopnost bude proto jednodušší než stávající opatření, v nichž existuje vedle sebe více režimů financování a více nástrojů.

Například:

- Finanční nástroje Společenství budou podporovat MSP v tradičních odvětvích a investory do informačních a komunikačních technologií, inovace a environmentálních technologií.

- Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace hrají významnou roli při zajišťování přístupu MSP k informacím týkajícím se fungování a příležitostí vnitřního trhu, přičemž poskytují zpětnou vazbu informací od MSP pro účely rozvoje politiky a hodnocení vlivů a pomáhají podnikům při přeshraniční spolupráci. Ale budou také rozšiřovat informace a zvyšovat povědomí o politikách založených na inovaci, právních předpisech a podporovat využití výsledků výzkumných programů a poskytovat zprostředkovatelské služby pro přenos technologií a vědomostí a pro budování partnerství mezi účastníky inovačního procesu[30].

- Hlavním bodem programu bude vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami. Bude usnadněn tok znalostí a nápadů, který je sám o sobě základní podmínkou inovace.

Plánuje se, že některé úkoly týkající se specifických programů budou nepřímo řízeny Komisí, která využije nových výkonných agentur nebo přizpůsobí stávající výkonné agentury. To platí především pro projekty v oblasti energie, které budou řízeny a prováděny rozšířenou Výkonnou agenturou pro inteligentní energii. Finanční nástroje Společenství pro MSP budou převážně řízeny Evropským investičním fondem. Spolupráce s mezinárodními finančními institucemi se bude týkat mezinárodních rozvojových bank, např. Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBOR).

4. SOULAD S OSTATNÍMI POLITIKAMI

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci, strukturální fondy a rozvoj venkova

Pro lepší evropskou konkurenceschopnost a inovaci je hlavní regionální rozměr. Komisí navržená nová politika soudržnosti se zabývá přetrvávajícími regionálními rozdíly v těchto oblastech a činí z konkurenceschopnosti a inovace jednoznačný a ústřední základ pro intervenci strukturálních fondů v rámci cílů „konvergence“ a „regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“. Komise navíc navrhne strategické pokyny Společenství týkající se soudržnosti, které stanoví, jak mají vnitrostátní a regionální orgány odpovědné za správu strukturálních fondů zohlednit priority na úrovni EU včetně konkurenceschopnosti a inovace. Pokyny nabízejí možnost povzbudit řídící orgány k investicím, které doplní politiku EU v oblasti konkurenceschopnosti a inovace. Pokud mají být tyto cíle dosaženy účinně, musí být intervence založena na porozumění potřeb MSP, účinných politikách podporujících podniky a podnikavost, inovaci a používání informačních a komunikačních technologií, investicích do environmentálních technologií, využívání energie, správném postupu v oblasti nástrojů financování pomocí cizího a vlastního kapitálu a přenosu technologií.

Podobně lze uvažovat o řadě intervencí nové politiky rozvoje venkova. Její základní cíle – zlepšená konkurenceschopnost zemědělsko-potravinového řetězce, udržitelné obhospodařování půdy, hospodářská diverzifikace a místní rozvoj – přispějí k udržitelnému rozvoji, růstu a zaměstnanosti ve venkovských oblastech v rámci celé EU. Těžiště leží na inovaci. Většina podniků ve venkovských oblastech jsou MSP s vysokým podílem malých podniků a mikropodniků, pro které je přístup k inovaci a informačním a komunikačním technologiím životně důležitý.

Regiony, způsobilé pro konvergenční cíl strukturálních fondů, jsou povzbuzovány k účasti na výměnách organizovaných v souvislosti s rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci, aby byla zohledněna jejich zvláštní situace při výběru správných postupů, uzpůsobených pro jejich potřeby.

Jestliže rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci určí a podpoří nejlepší postup a dosažení nejlepších výsledků v těchto oblastech, fondy soudržnosti, jakož i nový fond pro rozvoj venkova, by měly být nejlépe využívány vnitrostátními a regionálními orgány jakožto hlavní nástroj, který umožňuje dostat tyto zpožděné regiony na úroveň nejlepších výsledků; podporováním regionální konkurenceschopnosti a inovace a tudíž snižováním rozdílů. Návrhy na regionální financování budou rozpracovány regionálními subjekty, aby se uspokojily jejich vlastní potřeby a ambice (podle zesílených zásad subsidiarity a proporcionality). Je proto důležité, aby nebyl ohrožen princip soudržnosti nebo nevznikl konflikt s nejvyššími místy správní struktury strukturálních fondů. Nicméně členské státy a regiony by měly být rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci aktivně motivovány k zajištění toho, že se opatření podporovaná Evropským fondem pro regionální rozvoj a Evropským fondem pro rozvoj venkova řídí příklady nejlepšího postupu v dané oblasti, jak byly rozvíjeny a určeny v souvislosti s opatřeními rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci, zejména prostřednictvím činností pro vytváření sítí.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci a sedmý rámcový program pro vědecký a technický rozvoj

Konkurenceschopnost a inovace v Evropě bude podporována nejen sedmým rámcovým programem pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (FP7-RTD), ale i rámcovým programem pro konkurenceschopnost a inovaci. Tyto programy se budou doplňovat a navzájem posilovat v podpoře lisabonských cílů.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci se bude zabývat jak technickými, tak netechnickými aspekty inovace. Pokud jde o technickou inovaci, zaměří se na následné fáze výzkumného a inovačního procesu. Konkrétně bude podporovat inovační podpůrné služby pro přenos technologií a užívání, projekty pro uplatnění a zavádění stávajících nových technologií v oblastech jako jsou informační a komunikační technologie na trh, energii a ochranu životního prostředí[31], jakož i rozvoj a koordinaci vnitrostátních a regionálních inovačních programů a politik. Také zlepší dostupnost a přístup inovativních MSP k vnějším zdrojům financování, včetně financování výzkumu a vývoje inovačních činností, a podpoří účast MSP v sedmém rámcovém programu pro vědecký a technický rozvoj a demonstrace.

Sedmý rámcový program pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace bude nadále pokračovat a posilovat podporu nadnárodní spolupráce v oblasti výzkumu, technického rozvoje a demonstrace, zejména mezi podniky a veřejnými výzkumnými organizacemi, jakož i zvláštních režimů vědeckého a technického rozvoje ve prospěch MSP a mobilitu výzkumných pracovníků mezi firmami a akademií. Přitom se více zaměří na potřeby technických inovací v průmyslu a zavede nové činnosti ve formě spojených technických iniciativ v klíčových oblastech průmyslového zájmu. Bude také dále podporovat rozšiřování a využívání výsledků výzkumu v rámci projektů a ve zvláštních tématických oblastech, jakož i koordinaci vnitrostátních výzkumných programů a politik. Podpora nadnárodní spolupráce mezi regionálními portfolii doplní podobné činnosti rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci, které se zaměřují na regionální inovační činnosti a politiky.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci a celoživotní vzdělávání

Vzdělávání a školení jsou významné pro zajištění toho, aby zdatnosti a znalosti nutné k inovaci byly u lidských zdrojů Evropy aktualizovány. Vysoce kvalifikovaná pracovní síla lépe reaguje na rychle se měnící poptávce podniků a je pro ni jednodušší adaptovat se na novou práci. Vzdělávání a školení také přispívají k rozšiřování znalostí a k procesu, v němž organizace čerpají ze svých zkušeností, a ke zlepšení jejich postupů, produktů a služeb. Evropa potřebuje více lepších investic do vzdělávání a školení a přijetí navrženého „Integrovaného akčního programu v oblasti celoživotního vzdělávání“[32] pomůže podpořit podnikavost, dlouhodobé odborné vzdělávání a školení a pomůže organizacím stát se „učícími se organizacemi“.

Evropský sociální fond (ESF) bude rovněž přednostně podporovat systémy celoživotního vzdělávání jakožto součást své priority, kterou je zvyšovat přizpůsobivost pracovníků a podniků, zejména podporou vyšších investic podniků do lidských zdrojů, zvláště MSP a pracovníků.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci, Evropský sociální fond a program celoživotního vzdělávání, zejména činnosti v rámci programu Leonardo da Vinci, se tedy vzájemně podporují.

Činnosti na podporu počítačové gramotnosti zohlední strategické práce týkající se základních dovedností, které byly provedeny pod dohledem „Vzdělávání a školení 2010“, a podporu počítačové gramotnosti nabídnutou programem celoživotního vzdělávání“.

Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci a transevropské sítě

Pro konkurenceschopnost a sociální a hospodářskou soudržnost v Evropské unii je životně důležité, aby byly dokončeny a uvedeny do provozu transevropské dopravní, energetické a telekomunikační sítě. Podle článku 154 Smlouvy má přístup do těchto sítí klíčový význam pro úspěch MSP na vnitřním trhu. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci a politika týkající se transevropských sítí se navzájem posilují tím, že podporují konkurenceschopnost podniků: například program Inteligentní energie – Evropa bude podporovat modely racionálnějšího, účinnějšího a udržitelného využití energie tím, že určí a odstraní správní, komunikační a jiné netechnické překážky. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci tak usnadní propojení s transevropskou energetickou sítí a přístup k ní.

5. KONZULTACE A HODNOCENÍ VLIVU

Návrh Komise týkající se rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci prošel hodnocením vlivu a byl veřejně konzultován. Názory zúčastněných stran ohledně navrženého rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci byly shromažďovány na základě konzultačního dokumentu od prosince 2004 do února 2005. Dokument se soustředil se na výhody a přidanou hodnotu spojení různých prvků do jediného programu a na to, jaký bude mít program vztah k jiným opatřením Společenství v oblasti konkurenceschopnosti a inovace. Konzultace zúčastněných stran ohledně některých zvláštních složek rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci byly provedeny zvlášť.

Nápad vytvořit rámec pro činnosti na podporu konkurenceschopnosti a inovace měl obecně pozitivní ohlas, ačkoliv se někteří obávali, že identita, viditelnost a politické těžiště programů by mohly být oslabeny. Hlavní cíle programu byly také většinově podpořeny, zejména pokud jde o inovaci. Respondenti potvrdili, že bylo zjevně třeba zasáhnout na evropské úrovni do těchto oblastí bez ohledu na primární odpovědnost členských států. Většina zúčastněných stran viděla navržený rámcový program jako příležitost, jak učinit složky programů rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci snadno použitelnými a jednoduše přístupnými pro MSP.

Konzultační proces dal mnoho užitečných komentářů a návrhů; ty se však více týkaly programovací a prováděcí fáze než právního aktu a budou zohledněny ve vhodnou dobu.

6. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

Program se bude zabývat výzvami, které byly vhodně označeny a jsou v souladu se zásadou proporcionality[33]. Všechny oblasti, na které se vztahuje rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci, patří do oblasti společné odpovědnosti členských států a Společenství[34]. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci bude zasahovat pouze v případech, kdy ke zlepšení výsledků na vnitrostátní úrovni a na úrovni nižší než je celostátní nebo k dosažení cílů Společenství prokazatelně lépe přispějí nástroje Společenství. Řídící výbory zřízené pro složky programu budou zajišťovat, aby jimi podporované činnosti byly v souladu s prioritami členských států. Proporcionalita bude primárně zajištěna tím, že se intervence zaměří na selhání trhu.

Nástroje programu jsou také v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality:

- Finanční nástroje Společenství pro MSP umožní vnitrostátním nástrojům být spolu s podporou známkování AAA ratingu Evropské investiční banky ještě účinnější. Proporcionalita těchto nástrojů je zajištěna pomocí tržních zprostředkovatelů. Budou se zabývat problémy, které se navzdory integraci trhu s finančními službami objevují kvůli zjištěným a přetrvávajícím selháním trhu a doplní jiné intervence Evropského investičního fondu (založené na vlastních zdrojích), jakož i činnosti mezinárodních finančních institucí. Evropský rozměr zajistí rozšíření správného postupu při poskytování těchto nástrojů a také podpoří koordinované činnosti. V mnoha členských státech existuje v tomto ohledu nedostatek a přístup k vhodným finančním prostředkům zůstává překážkou rozvoje podnikavosti, inovace, rozvoje informační společnosti a rozvoje a použití environmentálních technologií.

- Podpora Společenství pro evropské podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace bude napomáhat partnerským organizacím, které jsou činné v členských státech, při poskytování doplňkových podpůrných služeb pro podniky a inovaci malým a středním podnikům a při povzbuzování spolupráce podniků v celé EU. Jednotlivá centra budou moci se společnou podpůrnou strukturou nabídnout decentralizované informace a poradenské služby. Proporcionalita je zajištěna spoluprácí s partnerskými organizacemi, které jsou dobře začleněny do hospodářského života svého regionu.

- Opatření pro rozvoj politiky jako výměna zkušeností, porovnávání s referenčními ukazateli a koordinace vnitrostátních politik, pomůže orgánům zlepšovat přístup jejich politiky k podmínkám pro rozvoj podnikavosti, rozvoj MSP, inovací, ekologických inovací a rozvoj a přijetí informačních a komunikačních technologií. Takové výměny jsou součástí otevřené metody koordinace a používají se jako nástroj pro pomoc vnitrostátním orgánům při zlepšování reakcí jejich vlastních politik. Mohou je následovat twinningové akce, jejichž přidaná hodnota pro Společenství vyplývá z jejich přeshraniční povahy.

- Hlavní podporu pro inovační projekty podniků v Evropě zajišťují vnitrostátní a regionální programy a plány. Nicméně tyto programy jsou stále roztříštěné podle vnitrostátní nebo regionální hranice, a nemohou proto často využít tvořivý potenciál z jiných zemí EU. Podpora spolupráce vnitrostátních a regionálních inovačních programů pro podniky se bude zabývat tímto problémem, zejména pomocí výměn a podpory nejlepšího postupu.

- Projekty se sdílenými náklady jako prováděcí projekty, pilotní projekty a projekty tržní replikace budou mít za cíl povzbudit inovaci, vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami, přenos a zavádění nových technologií na trh, často na přeshraničním základu. Finanční pomoc, která je přidělena takovým projektům, bude určena na základě přidané hodnoty, kterou budou mít opatření pro Společenství, a v souladu s cíli a pracovním plánem příslušného programu.

7. VLIV NA ROZPOčET

„Legislativní finanční výkaz“ uvedený v příloze tohoto rozhodnutí stanoví předběžný vliv na rozpočet. Je v souladu s finančním plánováním na období 2007-2013 navrženým Komisí.[35]

2005/0050 (COD)

Návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zřizuje rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (2007-2013)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156, čl. 157 odst. 3 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[36],

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[37],

s ohledem na stanovisko Výboru regionů[38],

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[39],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu v březnu 2000 stanovila za cíl učinit Evropu nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě. Zdůraznila, že je důležité vytvořit příznivé klima pro malé a střední podniky (MSP), šířit nejlepší postup a zajistit větší konvergenci mezi členskými státy. Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu v červnu 2001 vymezila strategii EU v oblasti udržitelného rozvoje EU, která má zajistit současně hospodářský růst, sociální začlenění a ochranu životního prostředí. V rámci udržitelného rozvoje hrají důležitou roli způsoby produkce podniků.

(2) Ve snaze přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity ve Společenství, k pokroku znalostní společnosti a udržitelného rozvoje založeného na vyváženém hospodářském růstu je třeba stanovit rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (dále jen „rámcový program“).

(3) Tento program je v souladu se sdělením Komise jarnímu zasedání Evropské rady s názvem „Pracujme společně pro růst a pracovní místa – nový začátek pro lisabonskou strategii“[40], které vyžaduje opatření, která zajistí růst a konkurenceschopnost a vytvoří z Evropy přitažlivější místo pro investování a práci. Sdělení rovněž zdůrazňuje potřebu podněcovat podnikatelskou iniciativu, přilákat dostatečný rizikový kapitál pro zřízení nových podniků a udržet silný evropský průmyslový základ současně s usnadněním inovace, a to zejména ekologická inovace související s environmentální technologií nebo tuto environmentální technologii používající, zaváděním informačních a komunikačních technologií (ICT) a udržitelným využitím zdrojů. Zatímco pro konkurenceschopnost je z velké části rozhodující činnost dynamických podniků, jež působí na otevřených a konkurenceschopných trzích a jejichž činnost je podporována řádnými rámcovými podmínkami, zejména právním rámcem příznivým pro inovaci, má financování Společenství za úkol poskytovat podporu a dodatečné finanční prostředky s cílem pomoci při selhání trhu.

(4) Rámcový program shromažďuje zvláštní opatření Společenství v oblastech podnikavosti, MSP, průmyslové konkurenceschopnosti, inovace, informačních a komunikačních technologií (ICT), ekotechnologií a inteligentní energie, která byla doposud předmětem těchto právních předpisů Společenství: rozhodnutí Rady 96/413/ES ze dne 25. června 1996 o provádění akčního programu Společenství k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu[41], rozhodnutí Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP)[42], nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1655/2000 ze dne 17. června 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE)[43], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2256/2003/ES ze dne 17. listopadu 2003, kterým se přijímá víceletý program (2003-2005) pro monitorování akčního plánu e Europe 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací[44], rozhodnutí Rady 2001/48/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se přijímá víceletý program Společenství na podporu rozvoje a využívání evropských digitálních materiálů v globálních sítích a na podporu jazykové rozmanitosti v informační společnosti[45], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě[46], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1230/2003/ES, kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: „Inteligentní energie – Evropa“ (2003-2006)[47].

(5) Rámcový program stanoví řadu společných cílů, celkové finanční prostředky na jejich uskutečnění, různé druhy prováděcích opatření, jakož i opatření pro sledování a hodnocení a pro ochranu finančních zájmů Společenství.

(6) Rámcový program by se neměl dotýkat činností v rámci výzkumu a technologického vývoje uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy a měl by doplnit rámcový program Společenství pro výzkum a technický rozvoj stanovený v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady […] ze dne … [48].

(7) Společné cíle rámcového programu by měly být uskutečňovány prostřednictvím specifických programů s názvy „Program pro podnikavost a inovaci“, „Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií“ a „Program Inteligentní energie - Evropa“.

(8) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje pro rozpočtový orgán prvotní referenci ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu[49].

(9) Pro každý specifický program by měl být vyhrazen zvláštní a orientační rozpočet.

(10) Ve snaze zaručit, aby se financování omezilo na pomoc při selhání trhu, a zabránit jakémukoli narušení trhu, by finanční prostředky z rámcového programu měly zcela splňovat platná pravidla Společenství týkající se státní pomoci a vyhovovat souvisejícím nástrojům a definici Společenství pro malé a střední podniky.

(11) Dohoda o evropském hospodářském prostoru (EHP), jakož i doplňující protokoly k dohodám o přidružení počítají s účastí dotčených zemí na programech Společenství. Účast dalších zemí lze by měla být možná, pokud to dovolí dohody a postupy.

(12) Rámcový program a specifické programy by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny za účelem jejich případných úprav.

(13) Měla by být rovněž přijata vhodná opatření, jimiž by se předešlo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neprávem vyplacených nebo nesprávně využitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[50], nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[51] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[52].

(14) Růst a konkurenceschopnost podniků v odvětví průmyslu a odvětví služeb závisí na jejich schopnosti rychle reagovat na změny a využít jejich inovativní potenciál. Tato výzva se týká podniků všech velikostí, avšak je zejména naléhavá pro menší podniky. Je proto vhodné stanovit specifický program s názvem „Program pro podnikavost a inovaci“.

(15) Společenství může fungovat jako zprostředkovatel a koordinátor úsilí členských států. Může přispět k jejich úspěchům a doplnit je, a to zejména podporou výměny vnitrostátních i regionálních zkušeností a praktických dovedností, vymezením a rozšiřováním nejlepších postupů, jakož i přispěním k tomu, aby nabídka podpůrných služeb pro podniky a inovace byla dostupná zejména pro malé a střední podniky po celé Evropě.

(16) Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „Stimulace technologií pro udržitelný rozvoj: akční plán pro environmentální technologie v Evropské Unii“[53] vyzývá k tomu, aby programy Společenství podporovaly rozvoj a využití environmentálních technologií, a doporučuje mobilizaci finančních nástrojů k rozdělení rizik spojených s investicemi do environmentálních technologií.

(17) Tržní finanční nástroje Společenství, které jsou určeny ve prospěch MSP, doplňují a zvyšují vliv finančních nástrojů na vnitrostátní úrovni. Mohou podpořit soukromé investice do vytváření nových inovativních společností a pomoci společnostem s vysokým růstovým potenciálem snížit nedostatek vlastních prostředků ve fázi rozvoje. Rovněž mohou zlepšit přístup stávajících MSP k finančním úvěrům na činnosti, které podpoří jejich konkurenceschopnost a růstový potenciál.

(18) Evropský investiční fond (EIF) je speciálním nástrojem Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záručních nástrojů pro MSP. Přispívá k uskutečňování cílů Společenství zahrnujících znalostní společnost, inovaci, růst, zaměstnanost a podporu podnikatelského ducha. Evropský investiční fond zajišťuje požadovanou kontinuitu při řízení programů Společenství a v dané problematice již získal řadu zkušeností. Na základě nezávislých hodnocení se za dobré řešení považuje svěřit jménem Komise Evropskému investičnímu fondu spravování finančních nástrojů Společenství pro MSP. Evropský investiční fond má rovněž znalosti potřebné k podpoře nových opatření založených na partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která byla zavedena členskými státy s cílem přilákat vysoce rizikové investiční toky z kapitálových trhů ve prospěch inovativních malých podniků.

(19) Budoucí změny ve finančním prostředí a nové účetní standardy činí finanční instituce váhavější k převzetí rizika, vedou ke kultuře „ratingu“ a mohou znevýhodnit poskytování úvěrů pro malé a střední podniky přinejmenším během přechodného období. Program pro podnikavost a inovaci by proto měl reagovat na měnící se finanční potřeby MSP, včetně potřeby přímého financování a jeho přizpůsobení se novému finančnímu prostředí, čímž se zabrání jakémukoli narušení trhu.

(20) Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace hrají významnou roli při zajišťování přístupu MSP k informacím o fungování vnitřního trhu zboží a služeb a příležitostech na tomto trhu, jakož i při nadnárodním přenosu inovací, znalostí a technologie. Rovněž hrají klíčovou úlohu při usnadňování přístupu MSP k informacím o právních předpisech Společenství, které se na ně vztahují, jakož i o budoucích právních předpisech, na jejichž přípravách a úpravách se mohou úsporně podílet. Vnější hodnocení zdůraznila, že je třeba posílit horizontální úlohu při poskytování evropských podpůrných služeb ve prospěch podniků. Jde o šíření informací o programech Společenství a podporu účasti MSP na těchto programech, zejména o účast MSP na rámcovém programu Společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstraci. Hodnocení rovněž zdůraznila nutnost usnadnit spolupráci mezi Komisí a MSP.

(21) Společenství se musí vybavit spolehlivou analytickou základnou, aby mohlo podporovat tvorbu politiky v oblastech MSP, podnikavosti, inovace a konkurenceschopnosti v odvětvích průmyslu. Taková základna by měla v uvedených oblastech zhodnotit dostupné informace na vnitrostátní úrovni. Společenství by mělo zajistit společný rozvoj strategií konkurenceschopnosti pro odvětví průmyslu a odvětví služeb a podpořit nejlepší postupy týkající se podnikatelského prostředí a kultury, včetně sociální odpovědnosti podniků a rovných příležitostí pro muže a ženy, jakož i zahájení podnikatelské činnosti mladých podnikatelů.

(22) Na svém zasedání ve dnech 20. a 21. května 2003 Evropská rada upřednostnila inovaci a podnikavost a zdůraznila, že Evropa musí více usilovat o to, aby přeměnila nápady v reálnou hodnotu. Kromě toho Rada vyzvala k provádění dalších opatření s cílem vytvořit podmínky pro inovativní činnost podniků. Lineární model inovace, podle kterého směruje výzkum přímo k inovaci, není dostačující k vysvětlení výsledků v oblasti inovace ani k návrhu vhodných politických odpovědí v oblasti inovace. Vzhledem k tomu, že podniky jsou jádrem inovačního procesu, měl se by program pro podnikavost a inovaci vztahovat i na financování určené k podpoře inovační činnosti podniků, přípravu zavedení inovace, jakož i na správu a kulturu inovace. Tímto by se mělo zaručit, že inovace podpoří konkurenceschopnost a tím se prakticky promítne do podnikání. Na svém zasedání ve dnech 25. a 26. března 2004 Evropská rada doplnila, že čisté technologie jsou životně důležité pro plné využití synergie mezi podnikem a životním prostředím. Podpora ekologické inovace, která zahrnuje čisté inovativní technologie, může pomoci při využití jejich potenciálu.

(23) Trh pro přenos a příjem znalostí je často neprůhledný a nedostatek informací nebo chybějící spojení způsobují překážky na trhu. Pro podniky je rovněž obtížné začlenit technologie, jež nejsou součástí jejich tradičních oblastí činnosti, a přijmout nové typy dovedností. Finanční rizika mohou být v případě inovace vysoká, ziskovost může být z důvodu problémů při rozvoji opožděna a daně mezi úspěchem a neúspěchem nemusejí být neutrální. Dovednosti potřebné k využití možností se mohou brzy vyčerpat. Institucionální či překážky v právních předpisech mohou zpozdit nebo zničit vznik nových trhů a přístup na ně. Hospodářské okolnosti mohou kromě toho určit, zda k inovaci dojde či nikoli.

(24) Takové překážky v pronikání inovačních technologií na trh se zejména týkají environmentálních technologií. Tržní ceny velice často plně nezohledňují environmentální náklady na produkty a služby. Část nákladů, která nebyla v tržních cenách zohledněna, nese spíše společnost jako celek, než aby je zaplatili ti, co způsobili znečištění. Selhání trhu, jakož i zájem Společenství zachovávat zdroje, předcházet znečištění a ochraňovat životní prostředí hospodárněji odůvodňují zesílenou podporu ve prospěch ekologické inovace.

(25) Cílem opatření Společenství v oblasti inovace je podporovat rozvoj inovační politiky v členských státech a jejich regionech a usnadnit využívání účinků synergie mezi vnitrostátní, regionální a evropskou inovační politikou a podpůrnými opatřeními. Společenství je schopné usnadnit nadnárodní obchod, vzájemné vzdělávání a vytváření sítí a může řídit spolupráci v oblasti inovační politiky. Vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami je zásadním bodem k usnadnění toku znalostí a nápadů nezbytných pro inovaci.

(26) Rozhodnutí Rady přijaté v rámci Rady ve složení pro telekomunikace ze dne 9. prosince 2004 stanoví základy pro návrh nové iniciativy týkající se informační společnosti, jehož cílem je posílit příspěvek informační společnosti pro výkonnost Evropy. Komise ve svém sdělení o novém začátku lisabonské strategii navrhuje soustředit úsilí na „realizaci silnějšího a trvalého růstu a na vytváření více lepších pracovních míst“. Toto sdělení zdůrazňuje, že zavedení informačních a komunikačních technologií jak soukromým, tak veřejným sektorem je klíčovým prvkem při zlepšování výsledků v oblasti inovace a konkurenceschopnosti. Měl by proto být zaveden specifický program s názvem „Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií“.

(27) Informační a komunikační technologie jsou pilířem znalostní ekonomiky. Přispěly k téměř polovičnímu nárůstu produktivity v moderních ekonomiích a přinesly jedinečná řešení pro zásadní společenské výzvy. Zlepšování služeb veřejného sektoru a služeb obecného zájmu musí probíhat za úzké spolupráce s příslušnými politikami Společenství, například v oblastech veřejného zdraví, vzdělávání a školení, životního prostředí, dopravy a rozvoje vnitřního trhu a hospodářské soutěže.

(28) Je třeba podporovat rozšíření a co nejlepší využití řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologií, zejména pro služby v oblastech veřejného zájmu. Podpora Společenství také usnadňuje koordinaci a provádění opatření pro vývoj informační společnosti napříč členskými státy.

(29) Průběžné hodnocení programu eTEN (Transevropská telekomunikační síť) doporučuje použít pro intervence Společenství ve prospěch projektů na podporu transevropských služeb v oblastech veřejného zájmu koncepci založenou na poptávce.

(30) Sdělení Komise o elektronické správě (eGovernment)[54] a elektronickém zdravotnictví (eHealth)[55] a související závěry Rady vyzývají ke zvýšení úsilí při inovaci, výměně správných postupů, interoperabilitě a upozorňují na potřebu posílení synergie mezi souvisejícími programy EU.

(31) Ve snaze čelit problémům s digitálními materiály v informační společnosti byl stanoven právní rámec. Jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru[56], směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti[57] a směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. května 1996 o právní ochraně databází[58].

(32) Odlišné postupy v členských státech nadále vytvářejí technické překážky bránící širšímu přístupu a opakovanému použití informací veřejného sektoru ve Společenství.

(33) Opatření Společenství týkající se digitálních materiálů by měla zohlednit vícejazyčnou a multikulturní zvláštnost Společenství.

(34) Přírodní zdroje, jejichž obezřetné a racionální využívání stanoví článek 174 Smlouvy, zahrnují kromě obnovitelných zdrojů energie i ropu, zemní plyn a pevná paliva, což jsou nepostradatelné zdroje energie, ale též hlavní zdroje emisí oxidu uhličitého.

(35) Zelená kniha s názvem „K evropské strategii bezpečnosti zásobování energií”[59] upozorňuje na to, že se Evropská unie stává stále více závislá na vnějších zdrojích energie a že by tato její závislost mohla během 20 až 30 let vzrůst na 70 %. Proto je zde zdůrazněna potřeba udržovat rovnováhu nabídkové politiky jasnými opatřeními ve prospěch poptávkové politiky a je vysloven požadavek na lepší spravování spotřeby, která by měla být šetrná k životnímu prostředí, zejména v odvětví dopravy a stavebnictví. Podle zelené knihy je třeba z hlediska nabídky upřednostnit rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie s cílem reagovat na problém globálního oteplování a dosáhnout cíle, který byl již stanoven v dřívějších akčních plánech a usneseních, 12 % energie z obnovitelných zdrojů energie v rámci hrubé vnitřní spotřeby do roku 2010.

(36) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou[60] požaduje, aby členské státy stanovily státní směrné cíle v souladu s globálním směrným cílem Společenství 12 % hrubé národní spotřeby elektřiny do roku 2010 a zejména s 21 % směrným podílem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě elektřiny ve Společenství do roku 2010. Sdělení Komise s názvem „Podíl obnovitelných zdrojů energie v EU“[61] varuje, že cíle 12 % podílu obnovitelné energie z celkové spotřeby energie ve Společenství v roce 2010 nelze dosáhnout, pokud nebudou přijata další opatření.

(37) Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov[62] požaduje, aby členské státy v případě nových a stávajících budov uplatňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost ve snaze zaručit energetickou certifikaci budov a požadovaly pravidelnou inspekci kotlů a klimatizačních systémů v budovách.

(38) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě[63] požaduje, aby členské státy zajistily, že na jejich trh bude uváděno alespoň minimální procento biopaliv a jiných obnovitelných pohonných hmot.

(39) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS[64] požaduje, aby členské státy provedly analýzy svých možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a stanovily režimy podpory v souladu s vymezenými celostátními možnostmi.

(40) Ve snaze usnadnit provádění opatření Společenství, dosáhnout u obnovitelných zdrojů energie jejich rychlejšího pronikání na trh a zvýšit energetickou účinnost je v případě specifických podpůrných programů na úrovni Společenství třeba vytvořit podmínky pro posun směrem k udržitelným energetickým systémům, zejména za účelem podpory standardizace zařízení na produkci nebo spotřebu obnovitelných zdrojů energie, většího rozšiřování technologií a rozšíření vhodnějších postupů v oblasti řízení poptávky. To samé platí pro opatření Společenství ohledně označování energetické účinnosti elektrických spotřebičů, kancelářských a komunikačních zařízení, jakož i standardizace osvětlovacích, vytápěcích a klimatizačních zařízení. Měl by proto být zaveden specifický program s názvem „Program Inteligentní energie – Evropa“.

(41) S cílem dosáhnout plné účinnosti stávající strategie v oblasti udržitelné energie je třeba zajistit, aby Společenství nejenom nadále podporovalo rozvoj a provádění politiky v této oblasti, ale i prostřednictvím účinnějších informačních kampaní odstranilo stávající netechnické překážky a především stimulovalo investice a zavádění inovativních technologií v celém Společenství.

(42) Obnovitelné zdroje energie a energetická účinnost jsou přínosem nejenom pro životní prostředí, ale i pro rychlejší růst průmyslu ve Společenství a vytváření nových a inovativních pracovních míst. Evropský průmysl obnovitelných zdrojů energie je nejvýkonnější na světě, pokud jde o rozvoj technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Tyto technologie jsou přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost a zabraňují plýtvání zdroji.

(43) Platnost rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: „Inteligentní energie – Evropa“ (2003-2006)[65], uplyne dne 31. prosince 2006.

(44) Tři ze čtyř specifických oblastí programu stanoveného v rozhodnutí 1230/2003/ES by měly pokračovat v rámci tohoto programu. Jedná se o tyto oblasti: i) energetická účinnost a racionální využívání zdrojů energie („SAVE“); ii) podpora nových a obnovitelných zdrojů energie („ALTENER“); a iii) podpora energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě („STEER“).

(45) V rámci nových nástrojů Společenství pro vnější pomoc by měl zůstat zachován mezinárodní rozměr („COOPENER“) programu stanoveného v rozhodnutí 1230/2003/ES[66].

(46) V souladu se zásadami dobré správy a lepších právních předpisů pověřila Komise nezávislé odborníky provedením předběžného hodnocení obnoveného víceletého programu Společenství v oblasti energie, který po 31. prosinci 2006 nahradí současný program Inteligentní energie - Evropa. Ve své zprávě odborníci došli k závěru, že je nezbytné zajistit kontinuitu programu „Inteligentní energie – Evropa“ po roce 2006 a obnovit ho v rámci komplexnějšího a náročnějšího nástroje.

(47) Jelikož členské státy nemohou z důvodu potřeby mnohostranných partnerství, mezinárodní mobility a výměny informací v celém Společenství v dostatečné míře dosáhnout cílů opatření, která mají být provedena za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a inovace Společenství, a proto by jich s ohledem na povahu nezbytných akcí a opatření výhodnějším způsobem dosáhly na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

(48) Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[67].

(49) S ohledem na povahu záležitostí, na které se specifické programy vztahují, jsou Komisi nápomocny různé výbory pro provádění každého specifického programu.

(50) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady xxx/2005/ES zřizuje víceletý program s názvem eContentplus, jehož cílem je zlepšit přístup k digitálním materiálům v Evropě, jakož i jejich použitelnost a využití. Platnost uvedeného rozhodnutí uplyne na konci roku 2008. Proto by se mělo v opatřeních, jejichž cílem je zlepšit přístup k digitálním materiálům v Evropě, jakož i jejichž použitelnost a využití, pokračovat v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií stanoveného v tomto rozhodnutí[68].

(51) Opatření stanovená v rozhodnutí 96/413/ES by měla být začleněna do programu pro podnikavost a inovaci. Rozhodnutí 96/416/ES by proto mělo být zrušeno,

ROZHODLY TAKTO:

HLAVA I SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Kapitola I Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci

Článek 1 Zřízení

1. Tímto se pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 zřizuje rámcový program pro činnost Společenství v oblasti konkurenceschopnosti a inovace, dále jen „rámcový program“.

2. Rámcový program přispěje ke konkurenceschopnosti a inovativnímu potenciálu Společenství jako pokročilé znalostní společnosti s udržitelným rozvojem na základě vyváženého hospodářského růstu a s vysoce konkurenceschopným sociálně tržním hospodářstvím s vysokou úrovní ochrany a zlepšením kvality životního prostředí.

3. Rámcový program se nedotýká činností v rámci výzkumu a technologického vývoje uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy.

Článek 2 Cíle

1. Rámcový program má tyto cíle:

a) podpořit konkurenceschopnost podniků, a zejména malých a středních podniků (MSP);

b) podporovat inovace, včetně ekologických inovací;

c) urychlit vývoj konkurenceschopné, inovativní informační společnosti, přístupné všem;

d) podporovat účinné využívání energie a podporovat využívání nových a obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích, včetně dopravy.

2. Cíle rámcového programu je nutné podporovat prováděním těchto specifických programů zřízených podle hlavy II, dále jen „specifické programy“:

a) program pro podnikavost a inovaci;

b) program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií;

c) program Inteligentní energie – Evropa.

Článek 3 Rozpočet

1. Finanční referenční částka na provedení rámcového programu činí 4 212,6 milionů EUR.

2. Předběžný přehled rozpočtu pro specifické programy je stanoven v příloze I.

3. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.

Článek 4 Účast třetích zemí

Rámcový program je otevřen k účasti:

a) státům ESVO, jež jsou členy EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;

b) kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a všeobecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovených v příslušné rámcové dohodě a v rozhodnutích Rady přidružení;

c) západobalkánským zemím, v souladu s ustanoveními, jež je s takovýmito zeměmi po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství zapotřebí stanovit;

d) dalším třetím zemím, umožní-li to dohody.

Kapitola II Provádění rámcového programu

Článek 5 Pracovní programy

1. Komise přijme roční pracovní programy pro specifické programy v souladu s postupem uvedeným v čl. 46 odst. 2.

Komise zajistí jejich provádění.

2. Změny ročních pracovních programů uvedených v odstavci 1 týkající se rozpočtových rozdělení přesahujících 1 milion EUR je nutné přijímat v souladu s postupem uvedeným v čl. 46 odst. 2.

Článek 6 Druhy prováděcích opatření

1. Mezi opatření pro provádění pracovních programů patří zejména:

a) finanční nástroje Společenství pro MSP;

b) sítě umožňující spolupráci různých zúčastněných stran;

c) pilotní projekty, tržní replikace, projekty a další opatření na podporu zavádění inovací;

d) analýzy, vývoj a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi;

e) sdílení a rozšiřování informací, zvyšování povědomí;

f) podpora společných činností členských států nebo regionů;

g) zadávání zakázek na základě technických specifikací vytvořených ve spolupráci se členskými státy;

h) twinning mezi orgány na vnitrostátní a regionální úrovni.

2. Tato a další prováděcí opatření, stanovená v hlavě II kapitolách I, II a III, oddílu 2, lze uplatňovat na jakékoli uvedené specifické programy, pokud to umožňuje příslušný pracovní program.

3. Poskytování finančních prostředků musí zcela splňovat pravidla Společenství týkající se státní podpory a vyhovovat souvisejícím nástrojům.

Článek 7 Technická/odborná pomoc

Finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí mohou být rovněž vynaloženy na výdaje související s přípravnými činnostmi, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo nezbytné k provádění tohoto rozhodnutí a k dosažení jeho cílů.

Takové činnosti mohou zahrnovat obzvláště studie, porady, informační činnosti, publikace, výdaje na nástroje, systémy a sítě informačních technologií pro výměnu a zpracování informací, jakož i další výdaje na technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné přispění, jež Komise bude moci využívat pro účely provádění tohoto rozhodnutí.

Článek 8 Sledování a hodnocení

1. Komise bude pravidelně sledovat provádění rámcového programu a jeho specifických programů.

Komise na základě finančního provádění, výsledků a dopadů sestaví pro každý specifický program ve věci podporovaných činností výroční zprávu o provádění.

2. Rámcový program a jeho specifické programy podléhají průběžnému a závěrečnému hodnocení, jehož předmětem bude např. případnost, provázanost a synergie, účinnost, úspornost, udržitelnost a účelnost.

Průběžná hodnocení mohou rovněž zahrnovat prvky hodnocení ex post s ohledem na předchozí programy.

3. Průběžná a závěrečná hodnocení specifických programů a nezbytná rozpočtová rozdělení je nutné zahrnout do příslušných pracovních programů.

Průběžné a závěrečné hodnocení rámcového programu a nezbytná rozpočtová rozdělení je nutné zahrnout do pracovního programu pro specifický program nazvaný „Program pro podnikavost a inovaci“, zřízený podle hlavy II kapitoly I.

4. Průběžné hodnocení rámcového programu je nutné dokončit ke dni 31. prosince 2009, závěrečné hodnocení ke dni 31. prosince 2011.

Průběžná a závěrečná hodnocení specifických programů je nutné uspořádat tak, aby bylo možné zohlednit jejich výsledky v průběžném a závěrečném hodnocení rámcového programu.

5. Hlavní výsledky průběžného a závěrečného hodnocení rámcového programu a jeho specifických programů sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, evropskému Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 9 Ochrana finančních zájmů Společenství

1. Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (ES, Euratom) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999 zajistí, aby při provádění činností hrazených podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Společenství chráněny používáním opatření, jimiž se předchází podvodu, korupci a dalším nezákonným činnostem, dále účinnými kontrolami, zpětným získáváním částek uhrazených v rozporu s příslušnými pravidly, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí.

2. V případě porušení právních předpisů Společenství, včetně porušení smluvních povinností stanovených na základě programu, vyplývajících z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, které má nebo by v důsledku neodůvodněných výdajů mělo nepříznivý dopad na souhrnný rozpočet Evropských společenství nebo rozpočty jimi spravované, se na akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí použije nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96.

3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musejí především stanovit dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů evropského Účetního dvora; bude-li to nezbytné též kontroly na místě.

HLAVA II SPECIFICKÉ PROGRAMY

Kapitola I Program pro podnikavost a inovaci

Oddíl 1 Cíle a oblasti činnosti

ČLÁNEK 10 Zřízení a cíle

1. Tímto se zřizuje program na podporu podnikání a MSP, podnikavosti, inovací a průmyslové konkurenceschopnosti (dále jen „program pro podnikavost a inovaci“).

2. Opatření v rámci programu pro podnikavost a inovaci zlepší, povzbudí a budou podporovat:

a) přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání MSP a pro jejich růst, jakož i investice do inovačních činností, včetně ekologických inovací;

b) vytvoření prostředí, jež bude příznivé pro spolupráci MSP;

c) inovace v podnicích, včetně ekologických inovací;

d) kulturu podnikavosti a inovací;

e) hospodářskou a správní reformu související s podnikáním a inovacemi.

Článek 11 Přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání MSP a jejich růst

Opatření související s přístupem MSP k finančním prostředkům pro zahájení podnikání a pro jejich růst, jakož i pro investice do inovačních činností, včetně ekologických inovací, mohou zahrnovat:

a) zvyšování objemů investic fondů rizikového kapitálu a investiční nástroje podporované investory „business angels“;

b) zvyšování potenciálu nástrojů pro financování dluhu MSP;

c) zlepšování finančního prostředí pro MSP.

Článek 12 Spolupráce MSP

Opatření související se spoluprací MSP mohou zahrnovat:

a) posilování služeb na podporu MSP;

b) přispívání k opatřením napomáhajícím malým a středním podnikům při přeshraniční spolupráci s jinými podniky, včetně zapojení MSP v oblasti evropské normalizace;

c) podporu a usnadňování mezinárodní obchodní spolupráce.

Článek 13 Inovace, včetně ekologických inovací v podnicích

Opatření související s inovacemi, včetně ekologických inovací, mohou zahrnovat:

a) podporu inovací specifických pro určitá odvětví, portfolií, inovačních sítí, partnerství pro inovace mezi veřejným a soukromým sektorem, spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i řízení inovací;

b) podporu vnitrostátních a regionálních programů pro inovace v hospodářské oblasti;

c) podporu zavádění inovativních technologií;

d) podporu služeb pro nadnárodní přenos vědomostí a technologií a pro řízení duševního a průmyslového vlastnictví;

e) zkoumání nových typů inovačních služeb;

f) podporu technologií a vědomostí prostřednictvím archivace a přenosu dat.

Článek 14 Kultura podnikavosti a inovací

Opatření související s kulturou podnikavosti a inovací mohou zahrnovat:

a) povzbuzování podnikavosti, schopností a kultury v oblasti podnikání, jakož i vyvažování nebezpečí a přínosů spojených s podnikáním, zejména pro mladé podnikatele;

b) povzbuzování podnikatelského prostředí otevřeného pro inovace, vývoj a růst podniků;

c) podporu vývoje politik a spolupráce mezi účastníky, včetně vnitrostátních a regionálních vedoucích pracovníků v rámci programů.

Článek 15 Hospodářská a správní reforma související s podnikáním a inovacemi

Opatření ve věci hospodářské a správní reformy související s podnikáním a inovacemi mohou zahrnovat:

a) sběr údajů, vyhodnocování a sledování výkonu, jakož i vývoj a koordinaci politiky;

b) příspěvky k definování a podpoře strategií konkurenceschopnosti souvisejících s odvětvími průmyslu a služeb;

c) podporu vzájemného vzdělávání za účelem dosažení výsledků nejvyšší kvality ve vnitrostátních a regionálních správních orgánech.

Oddíl 2 Provedení

ČLÁNEK 16 Finanční nástroje Společenství pro MSP

1. Finanční nástroje Společenství je nutné uplatňovat s cílem usnadnit malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům v určitých fázích jejich životního cyklu: počáteční fáze, zahájení podnikání, rozšíření působnosti a převod (přechod) podniku. Do rozsahu těchto nástrojů se zahrnou investice ze strany MSP do technologického vývoje, inovací, přenosu technologií atd.

2. Pro účely odstavce 1 se stanoví tyto nástroje:

a) mechanismus pro inovativní MSP a MSP s vysokým růstem (GIF);

b) záruční mechanismus MSP (SMEG);

c) program pro budování kapacit (CBS).

3. Prováděcí opatření týkající se různých nástrojů jsou stanovena v příloze II.

Článek 17 Mechanismus GIF

1. Mechanismus GIF bude za Komisi řídit Evropský investiční fond.

Zahrnuje tyto úkoly:

a) přispívat ke zřizování a financování MSP a snížení tržního nepoměru mezi kmenovým a rizikovým kapitálem, jenž jim brání ve využívání vlastního růstového potenciálu;

b) podporovat inovativní MSP s vysokým růstovým potenciálem, zejména podniky zabývající se výzkumem, vývojem a dalšími inovačními činnostmi;

2. Mechanismus GIF je tvořen dvěma nástroji:

Zaprvé GIF1, nástroj zaměřený na prvotní investice (počáteční fáze a zahájení podnikání). Zaměří se na investice do specializovaných fondů rizikového kapitálu, jako např. fondů pro fázi záběhu, fondů regionálně činných, fondů zaměřených na určitá odvětví, technologie nebo vědeckotechnické aspekty, jakož i fondů spjatých s obchodními líhněmi a dále poskytujících kapitál malým a středním podnikům. Může rovněž investovat do fondů a investičních nástrojů podporovaných investory „business angels“.

Zadruhé GIF2, nástroj zaměřený na investice ve fázi rozšíření působnosti a umožňující investice do specializovaných fondů rizikového kapitálu, které dále inovativním MSP s vysokým růstovým potenciálem poskytnou během fáze rozšíření působnosti kvazivlastní kapitál nebo vlastní kapitál. Investice prostřednictvím nástroje GIF2 se vyhnou výkupnímu nebo náhradnímu kapitálu.

V rámci mechanismu GIF je možné investovat do zprostředkovatelských subjektů, a to prostřednictvím případné spolupráce s vnitrostátními režimy podporujícími malé obchodní investiční společnosti.

Článek 18 Mechanismus SMEG

1. Mechanismus SMEG bude za Komisi řídit Evropský investiční fond.

Zahrnuje tyto úkoly:

a) poskytovat protizáruky nebo případně společné záruky pro záruční režimy uplatňované ve způsobilých zemích;

b) poskytovat přímé záruky pro jiného vhodného finančního zprostředkovatele.

2. Mechanismus SMEG tvoří čtyři nástroje:

První – a) financování dluhu prostřednictvím úvěrů nebo leasingu – umenší obtíže, se kterými se setkávají obzvláště MSP, potřebují-li si zajistit přístup k finančním prostředkům, a to v důsledku toho, že finanční instituce s investicemi do činností souvisejících s vědomostmi, jako např. technologickým vývojem, inovacemi či přenosem technologií, spojují vyšší nebezpečí, jakož i v důsledku nedostatku potřebného zajištění.

Působení druhého nástroje – b) financování v souvislosti s mikroúvěry – směřuje k tomu, aby finanční instituce hrály větší úlohu v poskytování úvěrů menšího rozsahu, což by pro dlužníky s nedostatečným zajištěním obvykle zahrnovalo poměrně vyšší náklady na jednotlivé zpracování. Vedle záruk nebo protizáruk mohou finanční zprostředkovatelé obdržet dotace na částečné vyrovnání vysokých administrativních nákladů spojených s financováním v souvislosti s mikroúvěry.

Třetí nástroj – c) záruky pro investování fondů do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu pro MSP – zahrnuje investice z místních a regionálních fondů, které poskytují základní kapitál a/nebo kapitál v počáteční fázi, jakož i fondů mezaninového financování, aby se snížily určité obtíže, kterým malé a střední podniky čelí kvůli své slabé finanční struktuře, a usnadnil převod (přechod) podniků.

Čtvrtý nástroj – d) přeměna portfolií pohledávek MSP v cenné papíry – zmobilizuje dodatečné financování dluhů MSP podle příslušných dohod o rozdělení rizik s dotčenými finančními institucemi. Podpora pro takové transakce bude záviset na tom, zda se finanční instituce v přiměřené lhůtě zaváží poskytnout značnou část výsledné likvidity mobilizovaného kapitálu pro úvěrování MSP.

Článek 19 Mechanismus CBS

1. Mechanismus CBS bude uplatňován s mezinárodními finančními institucemi, včetně Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBOR), Evropské investiční banky (EIB), Evropského investičního fondu (EIF) a Rozvojové banky Rady Evropy (CEB).

Zahrnuje tyto úkoly:

a) zlepšování investičního a technologického odborného přispění fondů investujících do inovativních MSP nebo MSP s růstovým potenciálem;

b) podněcování poskytování úvěrů malým a středním podnikům posílením postupů posuzování úvěrů pro úvěrování MSP.

2. Mechanismus CBS sestává z opatření pro vklady počátečního kapitálu a opatření pro partnerství.

Opatření pro vklady počátečního kapitálu bude zahrnovat dotace k podněcování poskytování rizikového kapitálu pro inovativní MSP a další MSP s růstovým potenciálem, včetně takovýchto podniků v tradiční ekonomice, prostřednictvím podpory pro počáteční fondy a fondy pro zahájení podnikání nebo podobné organizace. Budou poskytnuty dotace pro dlouhodobý nábor dalších zaměstnanců se specifickými odbornými vědomostmi a zkušenostmi v oblasti investic nebo technologií.

V rámci opatření pro partnerství budou finančním zprostředkovatelům poskytnuty dotace na pokrytí nákladů na technickou/odbornou pomoc při zlepšování postupů posuzování úvěrů pro financování dluhu MSP s cílem podněcovat poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům v zemích s nízkou úrovní bankovního zprostředkování.

Pro účely opatření pro partnerství se „nízká úroveň zprostředkování“ vztahuje na bankovní služby v zemích, kde se podle příslušných údajů Evropské centrální banky nebo Mezinárodního měnového fondu domácí úvěry jako procentuální podíl hrubého domácího produktu nacházejí značně pod úrovní průměru ve Společenství.

Opatření pro partnerství se dotýká výše čerpání úvěru nebo sdílení rizika ze strany mezinárodních finančních institucí ve prospěch partnerských bank nebo finančních institucí ze způsobilých zemí. Značná část tohoto opatření se vztahuje ke zlepšování schopnosti bank vyhodnocovat obchodní životaschopnost projektů se značným podílem ekologických inovací.

Článek 20 Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace

1. Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace, zejména pro malé a střední podniky, budou předmětem podpůrných opatření.

2. Pro účely odstavce 1 lze finanční podporu poskytovat partnerům účastnícím se na sítích, a to zejména za účelem poskytování:

a) informací, zpětné vazby a služeb obchodní spolupráce;

b) služeb přenosu inovací, technologií a vědomostí;

c) služeb podporujících účast MSP na rámcovém programu Společenství pro technologický výzkum a rozvoj.

Podrobnosti týkající se těchto služeb jsou stanoveny v příloze III.

3. Partnery pro účast na sítích vybere Komise prostřednictvím výzev k podávání návrhů ve vztahu k různým službám uvedeným v odst. 2 písm. a), b) a c). V návaznosti na takovéto výzvy k podávání návrhů může Komise s vybranými partnery účastnícími se na sítích uzavřít rámcovou smlouvu o partnerství, která stanoví typ nabízené činnosti, postup pro poskytování dotací partnerům a všeobecná práva a povinnosti každé smluvní strany. Rámcové partnerství může zahrnovat celé období trvání programu.

4. Vedle služeb uvedených v odst. 2 písm. a), b) a c) může Komise na základě výzev k podávání návrhů vyhrazených pro partnery účastnící se na sítích poskytnout finanční podporu pro provádění dalších činností souvisících s rámcovým programem.

5. Partnery účastnící se na sítích Komise podpoří zpřístupněním vhodné koordinace a provozní podpory. Výhod této koordinace a provozní podpory mohou využít i organizace se sídlem v zemích, které se programu neúčastní.

6. Komise zajistí, aby partneři účastnící se na sítích navzájem spolupracovali a v případě, že partner účastnící se na sítích se nemůže zabývat dotazem vůči němu vzneseným, aby takový partner dotaz předal příslušnému jinému partnerovi účastnícímu se na sítích.

Článek 21 Režim podpory pro inovace v hospodářské oblasti

1. Režim podpory pro inovace v hospodářské oblasti podpoří nadnárodní spolupráci mezi programy na podporu inovací v hospodářské oblasti.

2. Skupina spolupracujících programů může být způsobilá pro podporu Společenství, jestliže tyto programy:

a) jsou jednotlivě řízeny orgány veřejné moci na vnitrostátní úrovni nebo na nižší než vnitrostátní úrovni;

b) společně zahrnují alespoň tři zúčastněné země; a

c) jsou koordinované nebo společně provozované.

3. Způsobilé skupiny spolupracujících programů mohou prostřednictvím výzev Společenství k podávání návrhů získat podporu.

4. Podporu lze poskytovat vybraným skupinám spolupracujících programů s cílem přidat hodnotu celé skupině nebo jedné či více specifickým činnostem v rámci skupiny, vytvořit synergii mezi spolupracujícími programy nebo zajistit příslušné kritické množství.

5. Podpora může mít podobu poskytování dodatečných finančních prostředků Společenství pro vybrané skupiny spolupracujících programů, a to prostřednictvím příspěvků:

a) společnému fondu pro podporu činnosti v rámci skupiny spolupracujících programů; nebo

b) financování specifických společných činností v rámci skupiny spolupracujících programů.

6. Na činnostech podporovaných z takovéhoto společného fondu nebo specifických společných činnostech čerpajících finanční prostředky Společenství se mohou podílet všichni, kdo by byli způsobilí se účastnit odpovídajících činností v rámci jakéhokoli spolupracujícího programu ve skupině.

Článek 22 Analýzy, vývoj a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi

Na podporu analýz, vývoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi lze provést tato opatření:

a) studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se budou pokud možno opírat o úřední statistiky;

b) porady expertů, včetně expertů z veřejných orgánů a zúčastněných stran, konference a další akce;

c) zvyšování povědomí, vytváření sítí a další příslušné činnosti;

d) porovnávání vnitrostátních a regionálních výkonů s referenčními ukazateli a práce na správných postupech, včetně jejich rozšiřování a provádění.

Článek 23 Twinning mezi orgány na vnitrostátní a regionální úrovni

1. Twinningové činnosti lze zřizovat na základě výzev k podávání návrhů vnitrostátním kontaktním místům s cílem umožnit cílenou správní spolupráci. Tato místa mohou po dohodě s příslušnými vnitrostátními nebo regionálními orgány následně určit hlavního experta nebo tým expertů.

2. Komise přezkoumá pracovní plán vytvořený hlavním expertem nebo týmy expertů a veřejným správám může udělit dotace.

3. Twinningové činnosti mohou být ze strany Komise doprovázeny ústředními podpůrnými službami.

Článek 24 Podpůrná opatření k provádění programu

Komise může provést tato opatření:

a) analýza a sledování konkurenceschopnosti a odvětvových otázek, včetně výroční zprávy Komise o konkurenceschopnosti evropského průmyslu;

b) příprava posuzování dopadu opatření Společenství, jež mají zvláštní význam pro konkurenceschopnost podniků;

c) hodnocení specifických hledisek nebo specifických prováděcích opatření ve vztahu k tomuto programu;

d) rozšiřování vhodných informací ve vztahu k tomuto programu.

Oddíl 3 Pracovní program

ČLÁNEK 25 Pracovní program

Pracovní program podrobně stanoví cíle a priority, provozní harmonogramy, jakož i pravidla pro účast a kritéria výběru a hodnocení opatření uvedených v článcích 16 až 23.

Kapitola II Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií

Oddíl 1 Cíle a oblasti činnosti

ČLÁNEK 26 Zřízení a cíle

1. Tímto se zřizuje program, jehož cílem je podpora politiky informačních a komunikačních technologií, dále jen „program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií“.

2. Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií má tyto cíle:

a) rozvoj jednotného evropského informačního prostoru a posilování vnitřního trhu pro informační produkty a služby;

b) podněcování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich;

c) vývoj informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života.

3. Činnosti uvedené v odstavci 2 se provádějí se zvláštním důrazem na podporu příležitostí a přínosů, jež z informačních a komunikačních technologií plynou pro občany a podniky, a na zvyšování povědomí o těchto příležitostech a přínosech.

Článek 27 Jednotný evropský informační prostor

Opatření související s jednotným evropským informačním prostorem se zaměří na:

a) odstraňování překážek v přístupu ke službám založeným na informačních a komunikačních technologiích a stanovení vhodných rámcových podmínek pro rychlé a vhodné zavádění souběžných digitálních komunikačních technologií a služeb, včetně hledisek interoperability, bezpečnosti a důvěry;

b) zlepšování podmínek pro vývoj digitálního obsahu se zvláštním důrazem na mnohojazyčnost a kulturní rozmanitost;

c) sledování evropské informační společnosti prostřednictvím sběru údajů a analýzy vývoje, dostupnosti a využití služeb digitální komunikace, včetně rozšiřování možností přístupu na internet, přístupu k širokopásmovému připojení, jakož i vývoje obsahu a služeb.

Článek 28 Inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich

Opatření související s inovacemi prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investicemi do nich se zaměří na:

a) podporu inovací v postupech, službách a produktech umožňovaných informačními a komunikačními technologiemi, zejména v malých a středních podnicích a veřejných službách, při zohlednění nezbytných požadavků na příslušné schopnosti;

b) usnadňování spolupráce veřejného a soukromého sektoru, jakož i partnerství pro urychlování inovací a investic do informačních a komunikačních technologií;

c) podporu a zvyšování povědomí o příležitostech a přínosech, jež z informačních a komunikačních technologií vyplývají pro občany a podniky, a podněcování diskuze na celoevropské úrovni o nových trendech informačních a komunikačních technologií.

Článek 29 Informační společnost přístupná všem, úspornější a účinnější služby v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života

Opatření související s vývojem informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšením kvality života se zaměří na:

a) rozšíření přístupnosti informačních a komunikačních technologií a digitální gramotnosti;

b) posílení důvěry v používání informačních a komunikačních technologií, jakož i jejich podpory, přičemž je obzvláště zapotřebí se zaměřit na otázky soukromí;

c) zlepšování kvality, účinnosti a dostupnosti elektronických služeb v oblastech veřejného zájmu a dále účasti, jež informační a komunikační technologie umožňují, včetně interoperabilních celoevropských nebo přeshraničních veřejných služeb, jakož i vytváření dílčích základních oblastí společného zájmu a sdílení správných postupů.

Oddíl 2 Provedení

Pododdíl 1Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě

Článek 30 Obecně

Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií lze provádět prostřednictvím projektů, osvědčených postupů a tématických sítí, včetně činností pro široce pojaté zkoušení a demonstrace inovativních veřejných služeb v celoevropském měřítku.

Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě se zaměří na podněcování rozšíření a nejlepšího využití řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména pro služby v oblastech veřejného zájmu. Podpora Společenství rovněž usnadní koordinaci a provádění činností pro vývoj informační společnosti napříč členskými státy.

Článek 31 Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě

1. Podpora se vztahuje na tyto oblasti:

a) projekty, včetně prováděcích projektů, pilotních projektů a projektů tržní replikace;

b) osvědčené postupy v oblasti šíření vědomostí a sdílení zkušeností v celém Společenství;

c) tématické sítě, umožňující spolupráci různých zúčastněných stran v rámci určitého cíle, směřující k usnadnění koordinační činnosti a přenosu vědomostí.

2. Projekty se zaměří na podporu inovací, přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.

Společenství může ve prospěch rozpočtu projektů uvedených v odst. 1 písm. a) udělit podporu do výše 50 % jejich celkových nákladů. Vícenáklady orgánů veřejného sektoru lze hradit do výše 100 %.

3. Osvědčené postupy se uplatní v portfoliích zaměřených na specifická témata a propojených prostřednictvím tématických sítí.

Příspěvek Společenství pro opatření stanovená v odst. 1 písm. b) je možné poskytnout do výše přímých nákladů považovaných za nezbytné nebo vhodné pro dosažení specifických cílů dané činnosti.

4. Tématické sítě mohou být spjaty s osvědčenými postupy.

Podpora tématických činností se bude týkat způsobilých vícenákladů na koordinaci a uplatňování sítě. Na základě účasti Společenství mohou být hrazeny způsobilé vícenáklady těchto opatření.

Pododdíl 2Jiná ustanovení

Článek 32 Žádosti

Součástí žádosti o podporu Společenství musí v případě potřeby být finanční plán, v němž se uvedou veškeré složky financování projektů, včetně požadavku na finanční podporu ze strany Společenství, a jakékoli další požadavky na podporu z dalších zdrojů.

Článek 33 Analýzy, vývoj a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi

Na podporu analýz, vývoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi je nutné provést tato opatření:

a) studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se budou pokud možno opírat o úřední statistiky;

b) porady expertů z veřejných orgánů a zúčastněných stran, konference a další akce;

c) zvyšování povědomí, vytváření sítí a další příslušné činnosti mezi experty z veřejných orgánů a představiteli zúčastněných stran;

d) porovnávání vnitrostátních výkonů s referenčními ukazateli a práce na správných postupech, včetně jejich rozšiřování a provádění.

Článek 34 Podpora, komunikace, sdílení a rozšiřování informací

1. Na podporu provádění programu nebo přípravy plánovaných činností je nutné provést tato opatření:

a) podpora, rozšiřování, informační a komunikační činnosti;

b) výměna informací, vědomostí a zkušeností, konference, semináře, workshopy či další porady a řízení portfoliových činností.

2. Opatření zaměřená na obchodování s výrobky, postupy nebo službami, odbytové činnosti a podpora prodeje nejsou pro podporu způsobilé.

Článek 35 Projekty společného zájmu: zadávání zakázek na základě technických specifikací vytvořených v součinnosti se členskými státy

Komise může v nezbytných případech za účelem dosažení cílů programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií a v případech, kdy existuje zřetelný společný zájem členských států, pokud jde o celoevropské rozšíření produktů, služeb nebo ústředních složek služeb či dílčích základních oblastí, zřídit projekty společného zájmu, jež budou zahrnovat nezbytné technické/odborné a organizační úkoly.

Komise se v součinnosti se členskými státy dohodne na společných technických specifikacích a na rozvrhu provádění pro dané projekty. Na základě dohodnutých společných technických specifikací a rozvrhů provádění zveřejní Komise výzvy k podávání nabídek pro provádění dotyčných projektů. Zakázky zadává výhradně Komise, a to na základě pravidel použitelných na zadávání zakázek Společenství.

Oddíl 3 Pracovní program

ČLÁNEK 36 Pracovní program

Pracovní program podrobně stanoví cíle a priority, opatření potřebná pro jejich provádění, provozní harmonogramy a stanoví kritéria hodnocení a výběru prováděcích opatření v souladu s cíli uvedenými v článku 26.

Kapitola III Program Inteligentní energie – Evropa

Oddíl 1 Cíle a oblasti činnosti

ČLÁNEK 37 Zřízení a cíle

1. Tímto se zřizuje program na podporu energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie, dále jen „program Inteligentní energie – Evropa“.

2. Opatření v rámci programu Inteligentní energie – Evropa zahrnují zejména:

a) podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie;

b) podporu nových a obnovitelných zdrojů energie a podporu diverzifikace energie;

c) podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě.

Článek 38 Provozní cíle

Z provozního hlediska sleduje program Inteligentní energie – Evropa tyto cíle:

a) poskytovat prvky nezbytné pro zlepšení udržitelnosti, vývoj potenciálu měst a oblastí, jakož i příprava legislativních opatření potřebných k dosažení souvisejících strategických cílů; vyvinout prostředky a nástroje pro prověřování, sledování a hodnocení dopadu opatření přijatých Společenstvím a členskými státy v oblastech působnosti programu;

b) navýšit investice členských států do nových a nejúčinnějších technologií v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie, a to rovněž v dopravě, překonáním propasti mezi úspěšnou demonstrací inovativních technologií a jejich účinným zavedením na trh v širokém měřítku, s cílem zvýšit objem investic veřejného a soukromého sektoru, podporovat klíčové strategické technologie, snížit náklady, zvýšit zkušenost s fungováním trhu a přispět ke snížení finančních rizik a dalších vnímaných rizik a překážek, jež tento typ investic brzdí;

c) podporou institučního budování kapacit, a to rovněž na místní a regionální úrovni, zvyšováním povědomí, především prostřednictvím vzdělávacího systému, povzbuzováním výměny zkušeností a know-how mezi hlavními zúčastněnými činiteli, podniky a občany všeobecně a podněcováním šíření nejlepší praxe a nejlepších dostupných technologií a především prostřednictvím podpory na úrovni Společenství odstranit překážky pro účinné a inteligentní způsoby výroby a spotřeby energie, jež nejsou technologického rázu.

Článek 39 Energetická účinnost a racionální využívání zdrojů energie (SAVE)

Opatření na podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie mohou zahrnovat:

a) zlepšování energetické účinnosti a racionálního využívání energie, zejména ve stavebnictví a průmyslu, s výjimkou činností popsaných v článku 41;

b) podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.

Článek 40 Nové a obnovitelné zdroje energie (ALTENER)

Opatření na podporu nových a obnovitelných zdrojů energie mohou zahrnovat:

a) podporu nových a obnovitelných zdrojů energie pro centralizovanou i decentralizovanou výrobu elektrické a tepelné energie, jakož i podporu diverzifikace zdrojů energie, s výjimkou činností popsaných v článku 41;

b) zapojení nových a obnovitelných zdrojů energie do místního životního prostředí a energetických systémů;

c) podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.

Článek 41 Energie v dopravě (STEER)

Opatření na podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě mohou zahrnovat:

a) podpůrné iniciativy týkající se všech energetických hledisek dopravy a diverzifikace paliv;

b) podporu obnovitelných paliv a energetické účinnosti v dopravě;

c) podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.

Článek 42 Horizontální iniciativy

Opatření spojující jednotlivé specifické oblasti uvedené v článcích 39, 40 a 41 nebo týkající se určitých priorit Společenství mohou zahrnovat:

a) začlenění energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do různých odvětví hospodářství;

b) spojování různých opatření, nástrojů a účastníků v rámci stejné činnosti nebo projektu.

Oddíl 2 Provedení

ČLÁNEK 43 Projekty na podporu a rozšiřování

Podpora se vztahuje na tyto oblasti:

a) strategické studie na základě sdílené analýzy a pravidelného sledování vývoje trhu a energetických trendů pro přípravu budoucích legislativních opatření nebo pro přezkum stávajících právních předpisů, včetně takových, jež se týkají fungování vnitřního trhu v oblasti energie, pro provádění střednědobých a dlouhodobých strategií v této oblasti s cílem podporovat udržitelný rozvoj, pro přípravu dlouhodobých dobrovolných závazků hospodářských subjektů v průmyslu a dalších zúčastněných stran, jakož i pro vývoj norem, označování a certifikačních systémů;

b) vytvoření, rozšíření nebo reorganizaci struktur a nástrojů pro udržitelný energetický rozvoj, včetně místní a regionální energetické správy, a vývoj odpovídajících finančních produktů a tržních nástrojů;

c) podpora udržitelných energetických systémů a zařízení za účelem dalšího urychlení jejich pronikání na trh a povzbuzení investic pro usnadnění přechodu od demonstrace k uvedení na trh účinnějších technologií, osvětových kampaní a vytváření institucionálních dovedností zaměřených zejména na provádění mechanismu čistého rozvoje a na společné provádění v rámci Kjótského protokolu;

d) vývoj informačních, vzdělávacích a školicích struktur, využívání výsledků, podpora a rozšiřování know-how a nejlepší praxe zahrnující všechny spotřebitele, rozšiřování výsledků činností a projektů a spolupráce se členskými státy prostřednictvím provozních sítí;

e) sledování provádění a dopadu legislativních a podpůrných opatření Společenství.

Článek 44 Projekty tržní replikace

Financování Společenství je určeno ve prospěch činností a projektů souvisících s první tržní replikací nově osvědčených technologií s významem pro Společenství, jež jsou navrženy tak, aby s ohledem na širší využívání ve členských státech, a to buď v různých hospodářských či zeměpisných podmínkách, nebo s technickými úpravami, podporovaly inovační postupy nebo produkty, jež se již osvědčily při technických demonstracích, avšak v důsledku zbytkového rizika ještě nepronikly na trh, tak aby Společenství sdílelo takovéto riziko plynoucí z hospodářského využití výsledků výzkumu, technologického vývoje a demonstračních činností.

Oddíl 3 Pracovní pr