EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.2.2016 COM(2016) 93 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Dostupnost a připravenost technologie pro zjišťování totožnosti osob na základě otisků prstů v Schengenském informačním systému druhé generace (SIS II)



1.ÚVOD Je stále obtížnější zjistit totožnost určité osoby z důvodu změny jména nebo používání falešných jmen či falešných dokladů. Použití padělaných dokladů je stále častějším způsobem jak nelegálně vstoupit do schengenského prostoru a volně se v něm pohybovat. Roční analýza rizik vypracovaná agenturou Frontex za rok 2015 uvedla, že v roce 2014 bylo zjištěno přibližně 9 400 případů padělání dokladů při vstupu na území EU / do schengenského prostoru ze třetích zemí, což představuje ve srovnání s předchozím rokem mírný pokles. Naproti tomu počet nahlášených případů, pokud jde o pohyb uvnitř schengenského prostoru, zaznamenal výrazný nárůst z 7 867 v roce 2013 na 9 968 v roce 2014 (+27 %). Padělatelé dokladů narušují nejen bezpečnost hranic, ale i vnitřní bezpečnost EU. Osoby hledané policií často skrývají svoji totožnost a používají četná falešná jména. Některé osoby, na něž je uvalen zákaz vstupu do schengenského prostoru, si mohou totožnost změnit legálně ve své domovské zemi, aby se vyhnuly odhalení. V této souvislosti je zapotřebí spolehlivá metoda zjištění totožnosti. Účinný prostředek, který by pohraniční stráže a donucovací orgány mohly použít při zjišťování totožnosti osob hledaných veřejnými orgány a odhalování případů padělání dokladů, představují otisky prstů. Podvodné použití cestovních dokladů v souvislosti s nedávnými teroristickými útoky v Paříži rovněž potvrzuje potřebu nástroje, který by umožnil zjištění totožnosti osob na základě otisků prstů. V této věci zdůraznila Rada ve svých závěrech z listopadu 2015 důležitost posílení kontrol a jejich systematického provádění. K dnešnímu dni neexistuje žádný celounijní systém, který by umožňoval kontrolu osob na základě otisků prstů. Dne 9. dubna 2013 byl uveden do provozu Schengenský informační systém (SIS) druhé generace. Novým prvkem je uchovávání otisků prstů v centrálním systému. V současné době se používají otisky k potvrzení totožnosti osoby nalezené na základě vyhledávání, obvykle podle jména a data narození. Jedná se o „individuální“ 1:1 vyhledávání – otisky dané osoby jsou srovnány s jedním souborem otisků prstů uloženým v systému SIS. Nicméně možnost zjistit totožnost osoby na základě jejích otisků prstů vyžaduje posun ve stávající praxi prosazování práva: srovnání otisků prstů dané osoby se všemi soubory otisků prstů – hromadné vyhledávání (1:n) – ke zjištění totožnosti osoby pouze na základě otisků prstů. Tato funkce vyžaduje zavedení systému automatické identifikace otisků prstů (AFIS). Systém AFIS byl již úspěšně použit v řadě vnitrostátních databází a databází přeshraniční spolupráce. V případě EU jsou zjevnými příklady Vízový informační systém (VIS) a systém EURODAC. Právní základ pro využívání AFIS poskytují ustanovení čl. 22 písm. c) rozhodnutí o SIS II a nařízení o SIS II. Před zavedením této funkce musí Komise předložit zprávu o dostupnosti a připravenosti potřebné technologie, kterou zkonzultuje s Evropským parlamentem. Cílem této zprávy je tento požadavek splnit a potvrdit, že je technologie pro zjišťování totožnosti na základě otisků prstů k dispozici a připravená pro začlenění do systému SIS II. Stupeň připravenosti a dostupnosti technologie musí být posouzen v rámci specifické situace a vlastností SIS II, které představují řadu technických a organizačních úkolů vyžadujících vhodné a cílené řešení. Tato zpráva, podpořená související studií provedenou Společným výzkumným střediskem (JRC) Evropské komise, rovněž nastiňuje technické a organizační požadavky v rámci SIS, popisuje druh scénářů, kde se otisky prstů operativně využívají, a obsahuje doporučení pro úspěšné zavedení funkce AFIS. 2. STUDIE JRC A JEJÍ ZJIŠTĚNÍ Horizont 2020 – rámcový program EU pro výzkum a inovace popisuje připravenost a dostupnost technologie s využitím devítibodové stupnice: úroveň 1 je dodržení základních zásad, úroveň 9 prověření skutečných systémů v provozním prostředí. V případě technologie AFIS již bylo dosaženo úrovně 9 a po celém světě je v provozu mnoho systémů. 2.1 Přehled technologie AFIS 2.1.1 Výkonnost JRC poskytlo přehled nejvýznamnějších nezávislých hodnocení výkonnosti, přičemž v rámci SIS vymezilo příslušné iniciativy. Objevily se tři klíčové koncepce: Přesnost AFIS je zcela závislá na údajích, které se pro jeho hodnocení použijí, a na jejich kvalitě. Další faktory, které mohou výkonnost AFIS ovlivnit, jsou velikost databáze, v níž probíhá vyhledávání, počet otisků používaných pro vyhledávání a předpokládaná doba odezvy. V případě kvalitních údajů a při poměru počtu vyhledávání k počtu otisků 10:10 provedená hodnocení prokazují velmi vysokou přesnost technologie AFIS, s mírou chybovosti okolo 0,1 %. 2.1.2 Kvalita Četné studie a srovnání ukázaly, že výkonnost biometrických systémů závisí na kvalitě vstupních vzorků. Zlepšení kvality může mít povahu technickou, normativní nebo může být dokonce spjato s metodou pro získávání otisků, tj. elektronické přímé skenování („live-scan“) nebo manuálně snímané inkoustové otisky. Upřednostňovanou metodou pro získání nejlepší kvality je elektronické skenování, probíhající pod dohledem zkušeného provozovatele. Stále však přetrvává používání inkoustových otisků, které se skenují do databáze. Systémy by měly zahrnovat postupy pro odhalování špatné kvality otisků.

Je třeba se důsledně zaměřit na kvalitu, pokud jde o: snímání otisků technické posouzení jejich kvality systémová řešení, která zaručí srovnání otisků využití nejlepších vzorků monitorování výkonnosti systému a lidí, kteří jej využívají Jednalo se o komplexní studii, která se rovněž zabývala nejproblematičtější oblastí kvality: „latentními“ otisky sejmutými na místě činu či nehody. Latentní otisky budou používány výlučně pro vyhledávání. Očekává se, že v systému SIS budou ukládány pouze úplné soubory 10 otisků známých osob. Ve většině navštívených členských států se kvalita rovněž zajišťuje prostřednictvím „vícečetných datových souborů“. Jestliže byly osobě sejmuty otisky prstů při několika příležitostech, například při každém jejím zatčení, otisky se uchovávají. Jednotlivé otisky v těchto souborech lze porovnávat podle jejich kvality a kompozitní soubor výsledků lze sestavit z 10 otisků té nejvyšší kvality. Takový přístup by se mohl rovněž použít v SIS. Klíčovou otázkou zůstává začlenění mechanismů pro měření kvality do systému AFIS v zájmu zvýšení jeho výkonnosti. Je třeba zvážit šest klíčových koncepcí týkajících se kvality: Výkonnost systému AFIS plně závisí na kvalitě údajů (tj. vzorků otisků), s nimiž pracuje. Kvalitu otisků může ovlivnit řada faktorů. Některé jsou ovlivnitelné (například čistota snímače), jiné nikoli (například otisky narušené vlivem ruční práce). Při řízení kvality údajů, které se vkládají do systému AFIS, hrají zásadní roli automatické mechanismy pro zajištění kvality otisků prstů. Různé druhy otisků představují různé úrovně kvality. Hlavní druhy, které jsou předmětem zpracování v rámci AFIS: inkoustové / přímo skenované (live-scanned), válené/píchané/latentní. Nejproblematičtějšími údaji, pokud jde o výkonnost systému AFIS, jsou otisky latentní, neboť neexistuje kontrola nad jejich kvalitou. Přestože neexistuje standardní způsob měření kvality otisků, normami se de facto staly NFIQ a NFIQ-II (American National Institute for Standards and Technology (NIST) Fingerprint Image Quality – normy pro kvalitu daktyloskopického obrazu amerického Národního ústavu pro normalizaci a technologie), a to vzhledem k tomu, že prokázaly vysokou míru výkonnosti a dostupnosti. 2.2 Běžné používání vnitrostátních systémů AFIS Studie uvádí typické případy použití, pokud jde o otisky prstů. Ty, které jsou pro účely SIS nejvýznamnější, se týkají osoby, která je přítomna v době získání otisku, tj. podezřelý, který byl zadržen. Musí být definovány dva parametry: minimální očekávaná přesnost procesu srovnání maximální povolená doba odezvy

Zadržený podezřelý je kupříkladu dopraven na policejní stanici, kde mu jsou sejmuty otisky prstů. Při vyhledávání otisků v centrální databázi se použije soubor 10 otisků prstů. Je nalezen soubor 10 otisků sejmutých, když byl podezřelý zatčen při dřívější příležitosti. Dotyčná osoba byla přítomna při pořizování každého souboru otisků, a proto lze očekávat vysokou kvalitu. Rychlá doba odezvy není zapotřebí, protože osoba zůstává ve vazbě až několik hodin. Naopak, pokud je zapotřebí rychlá kontrola, například u kontrolní kabiny na letišti, skenují se případně pouze dva prsty. Očekávaná přesnost této kontroly je nižší, stále však přetrvává značná míra kontroly nad sejmutím otisků dvou prstů a úplnými soubory 10 otisků použitými při srovnání. Vzhledem k tomu, že osoba není zatčena, očekává se rychlá doba odezvy, pravděpodobně v řádu spíše vteřin nežli minut. Dosáhne-li se shody při srovnání, lze sekundární kontrolu provést s využitím vyhledávání prostřednictvím úplného souboru 10 otisků. 2.3 EURODAC a VIS V zájmu případného načerpání zkušeností pro SIS se zkoumaly dva stávající systémy v EU využívající systému AFIS. Podle výroční zprávy agentury eu-LISA za rok 2014 disponuje systém EURODAC 2,7 milionů záznamů otisků prstů (soubory 10 otisků) a celkem v něm proběhlo 756 368 operací. Z důvodu vnitřních postupů kontroly kvality činila míra zamítnutí podřadných otisků 4,49 %, kdy bylo nutné otisky znovu sejmout nebo znovu zadat. Velikost databáze se blíží potenciálu pro SIS, ale objem operací je mnohem menší a doba odezvy mnohem delší, než by bylo pro SIS zapotřebí – urgentní srovnání v systému EURODAC se provádějí do hodiny, zatímco v rámci SIS by se očekávaná doba musela pohybovat v řádu sekund vzhledem k velmi rozdílným provozním scénářům. VIS obsahuje přibližně 20 milionů záznamů otisků prstů (soubory 10 otisků). Obecně VIS provádí kontroly na hranicích, tj. ověřuje, zda je dotyčná osoba původním žadatelem o vízum. VIS však také provádí u nových žadatelů o vízum vyhledávání postupem 1:n a při druhotné pohraniční kontrole využívá úplný soubor 10 otisků. Denně proběhne v průměru 20 000 až 30 000 takových zjištění totožnosti, přičemž při nejvyšším tempu se jich uskuteční až 3 000 za hodinu. Očekávaná doba odezvy pro zjištění totožnosti je kratší než dvacet minut (méně než tři sekundy pro ověření postupem 1:1, zpravidla s využitím jednoho až čtyř prstů při typické pohraniční kontrole). 2.4 AFIS členských států a třetích zemí Studie zjistila, že AFIS státní kriminální policie v členských státech může být větší než předpokládaná velikost AFIS v SIS, a to v důsledku uchovávání rozsáhlých záznamů. Dva zkoumané systémy v USA obsahují desítky milionů záznamů. SIS může otisky uchovávat pouze v případě osobních záznamů. K 1. lednu 2015 bylo v SIS téměř 800 000 osobních záznamů. 2.5 Problémy při zavádění technologie AFIS Problémy při zavádění technologie AFIS lze shrnout takto: případy použití výkonnost kvalita rychlost (doba odezvy) velikost databáze srovnávací kapacita

počet operací/srovnání v době silné poptávky strategie pro řízení dotazů formáty výměny architektura systému: centralizovaná nebo na několika místech druh zpracovávaných údajů – formát otisků latentní otisky 2.6 Závěry Jak bylo uvedeno v úvodu této kapitoly, technologie je dostupná a připravená. Komise rovněž zdůraznila úkoly, které bude třeba řešit. Doporučení pro úspěšné zavedení systému a řešení uvedených úkolů jsou rozvedena v kapitole 4. 3. AFIS V SIS AFIS v SIS bude muset být s to zpracovávat všechny typy záznamů otisků prstů, které budou vytvořeny. To bude zahrnovat: píchané i válené otisky rychlé kontroly, při nichž jsou skenovány např. pouze dva prsty latentní otisky prstů odebrané z místa činu 3.1 Ochrana údajů Jakékoli zpracování otisků prstů v systému SIS II, včetně jejich uchovávání a použití pro účely identifikace, musí splňovat příslušná ustanovení o ochraně údajů obsažená v právních nástrojích SIS II a příslušná vnitrostátní ustanovení o ochraně údajů, kterými se provádí směrnice 95/46/ES a rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV. Oba právní nástroje se vztahují na zpracovávání otisků prstů státních příslušníků třetích zemí, jakož i občanů Unie. Jakékoli použití otisků prstů musí být povoleno právem Unie nebo členského státu. V souladu se zásadou specifikace účelu musí být účel a způsob použití otisků prstů v SIS II jasně definován. Zpracování otisků prstů nesmí překročit rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cíle sledovaného obecného zájmu, a v případě potřeby se na něj musí vztahovat odpovídající záruky. Při zavádění takových nových funkcí do systému SIS II je třeba dodržet zásadu ochrany údajů, a to již ve fázi technického návrhu a základního nastavení. 3.2 Scénáře pro použití otisků prstů v rámci SIS V rámci SIS lze uvažovat o dvou druzích operací souvisejících s otisky prstů: vytvoření/aktualizace záznamu s připojením otisků v databázi SIS se vyhledává prostřednictvím otisků namísto jména a data narození. Toto vyhledávání proběhne rovněž před vložením nového záznamu, aby se ověřilo, zda daná osoba již není v SIS vedena pod jiným záznamem.

K záznamům SIS musí být doplněny otisky, jsou-li k dispozici. Okolnosti, za kterých lze v SIS vyhledávat otisky, jsou popsány v následujících pododdílech. Každý případ byl porovnán s podobnými „případy použití“ již zpracovanými v AFIS členských států. V závislosti na daném scénáři jsou jednotlivé případy rozsáhle pojednány v případech užití v rámci studie JRC popisující kontroly „10 otisků na 10 otisků“. S výjimkou případů, které poukazují na problémy v provozní oblasti, je obecně kvalita otisků vysoká, neboť jak otisky nově získané od dané osoby, tak i otisky v souboru uloženém v databázi jsou snímány v kontrolovaných podmínkách s možností zamítnout otisky nízké kvality a pořídit je znovu. V případě, kdy členský stát vytvoří záznam, ale nemá otisky, kterými by jej doplnil, může mít otisky v rámci svého systému AFIS jiný členský stát, který se danou osobou již zabýval. Zasílání takových otisků, které mají být doplněny k záznamu, popisuje příručka SIRENE. Vzhledem k tomu, že otisky mohly být pořízeny v rámci jiného systému, mělo by se zajistit, že budou otisky vybaveny informacemi o své kvalitě, aby každé použití otisků proběhlo se znalostí věcné stránky. 3.2.1 Odepření vstupu nebo pobytu (nařízení, článek 24) Tento záznam o osobě je zdaleka nejčastější. Za předpokladu, že členský stát provádějící záznam má přístup k osobě, které se záznam v SIS týká (subjekt záznamu), sejme se 10 otisků, které se doplní do záznamu a srovnají s kartami 10 otisků, které se již v SIS nacházejí. To může odhalit souvislosti s jinými záznamy. 3.2.2 Zatčení a předání nebo vydání (rozhodnutí, článek 26) Subjekt záznamu nemusí být v době provádění záznamu k dispozici, a otisky budou proto nedostupné. Členský stát provádějící záznam však již může mít otisky dané osoby ve svém vnitrostátním systému AFIS a může záznam doplnit. Otisky 10 prstů budou sejmuty, doplněny do záznamu a srovnány s kartami 10 otisků, které se již v SIS nacházejí v rámci jiných záznamů. 3.2.3 Pohřešované osoby (rozhodnutí, článek 32) Otisky těchto osob nejsou vždy dostupné v okamžiku, kdy se vytváří záznam. V určitých případech, pokud existuje vnitrostátní rejstřík a umožňují to právní předpisy, mohou však být otisky do záznamu převedeny. V průběhu vyšetřování lze při vyhledávání v SIS použít latentní otisky osoby (tyto otisky by však nebyly zachovány a uloženy v databázi). Pokud k tomu dojde, nejde o vytvoření záznamu, nýbrž o případ vyhledávání. 3.2.4 Osoby hledané za účelem zajištění jejich spolupráce v soudním řízení (rozhodnutí, článek 34) Otisky nemusí být vždy k dispozici; členský stát však může záznam doplnit otisky ze svého vnitrostátního systému AFIS, je-li to povoleno. 3.2.5 Skryté nebo zvláštní kontroly (rozhodnutí, článek 36) Mohou nastat případy, kdy otisky nejsou k dispozici. Povaha kontrol napovídá, že otisky pravděpodobně nebudou v pozdější fázi k dispozici. Členský stát provádějící záznam však již může mít otisky dané osoby ve svém vnitrostátním systému AFIS a může záznam doplnit. Policejní/pohraniční kontroly nabízejí možnost provést hledání na základě těchto otisků. 3.2.6 Zneužitá totožnost (nařízení, článek 36; rozhodnutí, článek 51) Se souhlasem oběti, jejíž totožnost byla zneužita, mohou členské státy doplnit její otisky do záznamu o osobě, která tuto totožnost zneužila. Toto opatření povede k „aktualizaci“ záznamu, nikoli k jeho „vytvoření“. Umožňuje orgánům identifikovat podvodníka a oběť, neboť oběť může v případě potřeby svoji totožnost prokázat. Po pozitivním nálezu při vyhledávání podle jména a data narození v rámci prvotní pohraniční kontroly lze totožnost oběti ověřit v rámci druhotné kontroly. 3.3 Kvantifikace velikosti AFIS v SIS a počet operací V době provádění studie existovalo v SIS přibližně 5 500 záznamů otisků prstů. Členské státy potvrdily, že nedostatečná funkčnost AFIS představuje při nahrávání otisků do SIS omezující faktor. 3.3.1 Velikost Počet záznamů o osobách v SIS je poměrně stabilní. Může se zvýšit prostřednictvím návrhů na doplnění záznamů týkajících se rozhodnutí o navracení a souvisejících zákazů vstupu. I s tímto zvýšením se očekává, že velikost AFIS v SIS nedosáhne velikosti systému AFIS velkého členského státu, a proto nebude v tomto ohledu představovat technické problémy.

3.3.2 Objem operací Existují dva druhy operací, které je třeba vzít v úvahu: Dotazy/vyhledávání. Největší poptávka v SIS se bude týkat dotazů/vyhledávání. V roce 2014 byly do SIS zaslány téměř dvě miliardy dotazů týkajících se všech kategorií záznamů, ať již do vnitrostátních kopií nebo do centrálního systému. To bude zahrnovat vyhledávání, již zaslaná do SIS, která získají podporu zavedením systému AFIS. Žádosti o udělení víza prostřednictvím VIS by měly být ověřovány na základě SIS. Každý den se provede 20 000 až 30 000 dotazů týkajících se zjištění totožnosti. EURODAC v roce 2014 zpracoval 750 000 operací. Před provedením těchto operací musí proběhnout vyhledávání v systémech VIS a SIS za účelem prevence, odhalení a vyšetření teroristických a dalších závažných trestných činů. Předpokládá se, že se budou rovněž provádět kontroly otisků prstů. Kontroly na schengenských hranicích se provádějí podle jména a data narození. Počítá se s tím, že v budoucnu se v případě státních příslušníků třetích zemí budou provádět kontroly otisků prstů. Ne všechny záznamy obsahují otisky prstů, takže ne u všech osob lze vyhledávání provádět tímto způsobem; řada kontrol bude i nadále probíhat podle jména a data narození. Ne všechna přístupová místa SIS mohou vyřizovat dotazy na základě otisků prstů. Vytvoření/aktualizace/smazání (Create/update/delete – CUD) záznamů. V roce 2014 proběhlo 1,4 milionu operací CUD. 780 000 z nich se týkalo vytvoření a aktualizace záznamů týkajících se osob, a mohlo proto zahrnovat doplnění otisků prstů. Při smazání by mělo jít o automatizovaný proces, který se automaticky provádí při mazání záznamu, ale přirozeně by měly být zohledněny požadavky na zpracování. Je důležité zajistit, aby byly k dispozici přesné statistiky pro správnou velikost AFIS v SIS. V rámci SIS lze využít odborné znalosti získané při vývoji vnitrostátního systému AFIS. 3.3.3 Normy pro výměnu otisků prstů Vhodný základ pro takovou výměnu poskytují normy NIST a příručka osvědčených postupů Interpolu. 3.3.4 Architektura Architektura SIS zahrnuje: centrální systém zpracovávající 20 % operací – pět členských států využívá centrální systém přímo vnitrostátní kopie (80 % operací), které mohou být: o„částečné“ (pouze údaje tvořené ze slov a čísel – takové kopie využívá devět členských států) nebo o„úplné“ (údaje tvořené ze slov a čísel plus fotografií a otisků – takové kopie využívá 16 členských států) Je zapotřebí centrální systém AFIS, který poskytne služby členským státům, které nedisponují vnitrostátní kopií, členským státům, které disponují pouze vnitrostátní kopií částečnou, a také i členským státům, které se potýkají s technickou nedostupností své úplné vnitrostátní kopie. Veškeré operace CUD týkající se záznamů zahrnují centrální systém. Doplnění otisků do záznamu bude vyžadovat kontrolu kvality AFIS na úrovni centrálního systému. Operace CUD zaslané do centrálního systému se do tří minut vysílají do vnitrostátních kopií. Na podporu těchto operací bude zapotřebí centrální systém AFIS. Podle právních nástrojů SIS II musí vyhledávání ve vnitrostátní kopii přinést výsledek rovnocenný výsledek vyhledávání v databázi SIS. Touto zásadou pro vyhledávání podle jmen a čísel se bude muset řídit také vyhledávání podle otisků prstů. Pokud členský stát zavádí svůj vlastní systém AFIS jako součást vnitrostátní kopie, bude muset zajistit stejnou výkonnost, pokud jde o zjišťování totožnosti, jako centrální systém AFIS. Je technicky a právně možné mít AFIS jakožto součást vnitrostátní kopie, problém však bude představovat dosažení rovnocenných výsledků.

Správa centralizované architektury je z hlediska kvality snazší, tato architektura však musí být schopna řešit požadavky, které jsou na ni kladeny. Architektura sestávající z centrálního systému AFIS společně s dalšími systémy AFIS v úplných vnitrostátních kopiích by požadavky distribuovala, zároveň by však čelila výše popsaným problémům. Řešení by mohlo spočívat v tom, že by všechny takové systémy AFIS používaly tentýž software. Poté, co se rozhodne o celkové architektuře, by se mělo zvážit, zda by případy užití měly být řešeny stejným způsobem nebo zda by v důsledku rozdílů v objemech a dobách odezvy nebyly výhodnější paralelní pracovní linie či subsystémy v rámci systému AFIS. Některé operace donucovacích orgánů či orgánů pohraniční kontroly budou vyžadovat dobu odezvy kratší než 30 sekund, avšak na konzulárním úřadu postačí, když bude doba odezvy kratší než pět minut. Při kontrolách na policejní stanici může být požadována doba odezvy kratší než 10 minut. Je důležité posoudit pracovní vytížení v těchto jednotlivých případech použití a stanovit priority při řešení jednotlivých potřeb. Používání filtrů, jako je věk a pohlaví, může snížit počet záznamů využívaných ke srovnávání, a tím zkrátit dobu odezvy. Systém AFIS v SIS bude muset být nakonec podroben hodnotícím a ohlašovacím postupům stanoveným v právních nástrojích SIS II. 4. DOPORUČENÍ Předchozí kapitoly potvrzují připravenost a dostupnost technologie AFIS. Kromě toho se Komise domnívá, že k úspěšnému zavedení a použití AFIS v systému SIS přispěje zohlednění těchto 19 doporučení: 1.Potřeba doplňujících statistik – počet vyhledávání/rok týkajících se osob a operační rámec těchto vyhledávání, aby bylo možné správně posoudit velikost a procesní kapacitu systému AFIS. 2.Podpora osvědčených postupů – pro AFIS v SIS fungující na základě odborných poznatků získaných v průběhu vývoje a správy vnitrostátního systému AFIS. 3.Společný standard pro výměnu – kontejnery podle NIST poskytují vhodný základ pro výměnu daktyloskopických údajů. Měla by být zavedena automatická kontrola provádění. 4.Komplementárnost mezi prümským mechanismem a systémem SIS II – měla by být vyjasněna komplementární povaha prümského mechanismu a systému AFIS v SIS, aby se zamezilo překrývání funkcí. 5.Specializované subsystémy – vzhledem k různým případům použití, zejména pokud jde o objem a dobu odezvy, je třeba zvážit paralelní pracovní linie nebo specializované subsystémy. 6.Kvalitní proces registrace – registrační fáze by měla upřednostňovat využití zařízení pro přímé skenování (live-scan) a zkušeného personálu. 7.Uchovávání vícenásobných datových souborů – podpora kompozitní strategie srovnání. 8.Kontrolované předávání datových souborů – systém AFIS v SIS by měl přijímat otisky vytvořené v rámci jiných systémů, pokud jsou v datovém souboru zahrnutém v záznamu zachovány parametry těchto systémů. 9.Kvalita míst provádění záznamu a.Dohled ze strany provozovatele – odpovídající odborná příprava pro provedení záznamu b.Odpovídající snímač – mělo by se upřednostnit zařízení pro přímé skenování (live-scan) c.Posílené grafické uživatelské rozhraní (GUI) – k poskytnutí zpětné vazby v reálném čase ohledně získaných údajů d.Řádná interakce s uživatelem – proces registrace by měl být uživatelsky vstřícný

e.Odpovídající prostředí – osvětlení, teplota a pozadí f.Údržba snímačů – údržba by měla být pravidelná a systematická. 10.Algoritmy pro posuzování kvality a.Dodržování norem – využití uznaných měřítek kvality b.Nápravná opatření – v zájmu dosažení dostatečné kvality otisků. 11.Kvalita identifikačních systémů a.Zpracování založené na kvalitě – včetně využití dalších nástrojů, jako jsou alternativní funkce extrakce prvků a procesně specifické srovnávací algoritmy b.Fúze na základě kvality – kombinace různých vzorků tak, aby bylo možné provádět kompozitní kontroly c.Nahrazení/aktualizace šablony – použití nejlepších vzorků při vytváření šablon pro AFIS d.Monitorování – vytváření statistik pro každý druh použití; místa, zařízení a provozovatelé. 12.Případy týkající se dětí – zejména pokud jde o případy pohřešovaných osob, by měl být systém AFIS v SIS schopen proces srovnávání přizpůsobit v případech, kdy je zřejmé, že dítě od doby, kdy byly pořízeny otisky, vyrostlo. 13.Centrální služba pro kontrolu kvality – ke kontrole kvality otisků na základě měřítek kvality systému AFIS v SIS. 14.Ohlašování nižší kvality karet s otisky prstů – jestliže datový soubor navržený pro zapsání nebo doplnění do záznamu nevykazuje úroveň kvality požadovanou pro systém AFIS v SIS, ať už se jedná o záznam nebo o samotnou kartu se souborem dat. 15.Integrita databáze – používání osvědčených postupů, aby se snížilo riziko nesouladu nebo chybných údajů, včetně otisků, zaznamenaných v databázi. 16.Vyhledávání a.Větší rozlišení (1 000 dpi) – k zajištění možnosti uchovat otisky ve vyšším rozlišení v případech, kdy členské státy modernizovaly své skenery b.Píchané a válené otisky prstů – členským státům by mělo být dovoleno, pouze pro případy vyhledávání, omezit daktyloskopické sbírky na píchané otisky c.Dva otisky rychlé kontroly – možnost provádět rychlé vyhledávání. 17.Vhodné doby odezvy – k zohlednění tří orientačních dob odezvy na základě různých provozních scénářů: a) velmi krátká doba odezvy (tj. do 30 sekund); b) střední doba odezvy (tj. do 5 minut); c) delší doba odezvy (tj. do 10 minut). 18.Priorita dotazů – stanovení priorit pro zpracování dotazů, aby systém AFIS v SIS lépe zvládal pracovní zátěž.