2008
PROGRAM INTELIGENTNÍ 
ENERGIE NA OBDOBÍ
20032006EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 7
CS

PROGRAM INTELIGENTNÍ 
ENERGIE NA OBDOBÍ 20032006Zvláštní zpráva  č. 7   2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce, ES) 
2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel.: (352) 4398 45410
Fax: (352) 4398 46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 7   2008
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2008
ISBN 978-92-9207-046-5
DOI 10.2865/10561
©  Evropská společenství, 2008
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
OBSAH
Body 
IV  SHRNUTÍ
17 ÚVOD
89 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
1042  ZJIŠTĚNÍ AUDITU
1018 PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
1518  SILNÉ STRÁNKY A OMEZENÍ
1929 MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ PROGRAMU
2124 ÚSPĚCHY A OMEZENÍ
2529 HODNOCENÍ MÍSTNÍCH ENERGETICKÝCH AGENTUR: PŘÍPADOVÁ STUDIE
3038  SPRÁVNÍ NÁKLADY: PŘÍPRAVA NÁVRHŮ, 
VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV O PROJEKTECH A ŘÍZENÍ PROGRAMU
3233 NÁKLADY ÚČASTNÍKŮ34 NÁKLADY VÝKONNÉ AGENTURY
3536 NÁKLADY GŘ PRO ENERGETIKU A DOPRAVU
3738 CELKOVÉ SPRÁVNÍ NÁKLADY
3942 VÝKONNÁ AGENTURA: LEPŠÍ MANAŽER?
4354  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
4345 PLÁNOVÁNÍ PROGRAMU
4651 MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
5254 ŘÍZENÍ PROGRAMU
  PŘÍLOHA I 
 ODPOVĚDI KOMISE
I.
Program Inteligentní energie – Evropa (dále  
také „program Inteligentní energie pro Evropu“ 
nebo „program IEE“) se zaměřuje na podporu energetické účinnosti, využívání obnovitel-
ných zdrojů energie a diversifikace energie.  
Jeho cílem je vytvořit prostředí, v němž bude 
existovat široké povědomí o příslušných tech-
nologiích a jejich významu. 
II.
Rozpočet programu IEE na období 2003–2006 činil 250 milionů EUR. Tyto prostředky byly  použity na podporu téměř 450 projektů. Pro-
gramu se účastnilo přes 1700 subjektů (včetně 
místních orgánů, výzkumných ústavů, regula-torních orgánů, průmyslových sdružení, řeme-
slnických sdružení, poradenských společností 
a výrobců).
III.
Účetní dvůr při svém auditu zjišťoval:
jak Komise přidělovala finanční prostředky   –
v rámci programu IEE,
jak Komise tento program monitorovala   –
a hodnotila,
jaké byly správní náklady programu, –
jak se na řízení programu podílela výkonná   –
agentura. SHRNUTÍ
5
V.
Účetní dvůr doporučuje několik možných zlep-
šení, pokud jde o koncepci a realizaci násled-
ných programů IEE (a dalších srovnatelných  programů), a to:
návrhy programů, které vycházejí z expli- –
citního modelu politiky a odrážejí před-
pokládanou vazbu mezi výdaji, výstupem  a dopadem;
monitorování, které jde nad rámec jednot- –
livých projektů, umožňuje získat představu  
o programu jako celku a zohledňuje stano-
vené cíle programu;
hodnocení programů, které maximalizuje uži- –
tečnost hodnocení coby zdroje zpětné vazby, 
případně větší využití „prodlouženého“ hod-
nocení, tzn. zkoumání dopadu klíčových  
kategorií projektů v kontextu následných  
výdajových rámců;
systematičtější zaznamenávání a analýza   –
informací o správních nákladech programů,  
včetně nákladů příjemců, a využití těchto  
informací pro porovnání programů a k určení 
a šíření osvědčených postupů.IV.
Účetní dvůr zjistil následující:
Komise převedla cíle programu IEE do podrob- –
ného pracovního programu a k hodnocení  
návrhů využila externí odborníky. Plánování 
programu však nebylo v souladu s osvědče-
nými postupy a rozdělení výdajů do mnoha  
oblastí činností omezilo možnost dosáhnout výrazného a ověřitelného pokroku v konkrét-
ních oblastech. Program IEE nebyl jasně zamě-řeným výdajovým programem.
Přestože Komise pokrok projektů monitoro- –
vala, monitorování a hodnocení neumožnila 
získat představu o celkové kvalitě a koncepci programu. Komise nedokázala posoudit, zda 
měly místní a regionální energetické agen-
tury výraznější vliv ani zda zlepšily koordi-
naci podpory energeticky účinné technologie. 
Hodnotící zprávy byly dány k dispozici příliš 
pozdě, než aby mohly ovlivnit diskuzi o znění 
právních předpisů.
Náklady na přípravu návrhů, vypracování   –
zpráv o projektech a řízení programů (včetně 
nákladů vzniklých úspěšným žadatelům) se  
dle odhadu rovnají výši objemu prostředků  vyplacených v období 2003–2006. S při-
hlédnutím k budoucí výplatě prostředků lze 
předpokládat, že celkové náklady na tyto čin-
nosti přesáhnou jednu šestinu vyplacených  
částek.
Výkonná agentura pozitivně ovlivnila spoko- –
jenost klientů.SHRNUTÍ 
 1.  Evropská unie používá pro dosažení cílů své energetické politiky1 řadu nástrojů. 
Patří k nim: 
mezinárodní dohody, –
podpora výzkumu a vývoje v oblasti energetické účinnosti a obnovitel- –
ných zdrojů energie,
legislativa na podporu energetické účinnosti (např. energetický štítek   –
EU),
podpora demonstračních projektů, –
výdaje ze strukturálních fondů na energetické projekty, –
obchodování s emisemi. –
 2.  Program Inteligentní energie – Evropa (dále také „program Inteligentní energie 
pro Evropu“ nebo „program IEE“) chce doplnit tyto nástroje podporou energe-
tické účinnosti, využívání obnovitelných zdrojů energie a diversifikace ener-
gie. Jeho cílem je vytvořit prostředí, v němž bude existovat široké povědomí 
o příslušných technologiích a jejich významu. Prosazuje mimo jiné výměnu 
zkušeností a know-how a podporuje šíření osvědčených postupů a nejlep-
ších dostupných technologií, aby přispěl k zabezpečení dodávek energie,  konkurenceschopnosti a ochraně životního prostředí. Tento program přímo 
nepodporuje rozvoj nových technologií
2.1 Evropská unie si stanovila následující 
cíle:
–  zabezpečení dodávek energie, 
–  zajištění konkurenceschopnosti 
evropských ekonomik a dostupnosti 
cenově dostupné energie,
–  podpora udržitelnosti životního 
prostředí a boj proti změně klimatu.
Závěry předsednictví, Brusel, březen 
2007 (dokument Rady č. 7224/07).
2 Články 1 a 2 rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES 
(Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 29).ÚVOD 
VZDĚLÁVÁNÍ V OBLASTI INTELIGENTNÍ ENERGIE PRO MODERNIZACI SOCIÁLNÍHO 
BYDLENÍ EIVZDĚLÁVÁNÍ  PROJEKT SAVE RÁMEČEK 1
Cíl: 
Zprostředkovat společnostem zabývajícím se sociálním bydlením znalosti a nástroje k provedení modernizace 
na zvýšení energetické účinnosti 
Trvání:
01/2006 – 12/2006
Rozpočet: 
457 291 EUR (příspěvek EU: 50 %)
V rámci tohoto projektu vznikl vzdělávací program a příručka pro společnosti zabývající se sociálním byd-
lením, obce a další vlastníky bytového fondu s cílem pomoci jim při „energeticky inteligentní modernizaci“, 
tj. modernizaci umožňující uspořit minimálně 30 % energie v porovnání se stavem před renovací.
7
PROGRAM IEE NA OBDOBÍ 20032006
 3.  Rozpočet programu IEE na čtyřleté období 2003–2006 obsahoval prostředky na 
závazky ve výši 250 milionů EUR. Tyto prostředky byly použity na podporu 
téměř 450 projektů, na nichž se podílela konsorcia (s průměrně sedmi až  
osmi účastníky) z Evropské unie, ostatních zemí Evropského hospodářského 
prostoru nebo v kandidátských zemích. Programu se účastnily místní orgány, výzkumné ústavy, regulatorní orgány, průmyslová sdružení, řemeslnická  
sdružení, poradenské společnosti a výrobci. Celkem se jednalo o více než  
1700 subjektů. 
 4.  Program IEE na období 2003–2006 se skládal ze čtyř „vertikálních“  
podprogramů:
SAVE: energetická účinnost, především v odvětví stavebnictví   –
a průmyslu3, 
Altener: nové a obnovitelné zdroje energie –3, 
STEER: energetické aspekty dopravy, –
Coopener: spolupráce s rozvojovými zeměmi. –
  Dále obsahoval pět „horizontálních“ činností, které kombinovaly několik uvede-
ných podprogramů a/nebo se týkaly priorit Společenství. 3 Podprogramy SAVE a Altener 
vznikly v roce 1993 a zpočátku byly 
financovány prostřednictvím jiných 
programů (viz zvláštní zpráva č. 17/98 
o podpoře obnovitelných zdrojů energie v rámci akcí se sdílenými 
náklady v rámci programu Joule-
Thermie a pilotních akcí programu 
Altener (Úř. věst. C 356, 20.11.1998)).
„GREENLODGES “ „ZELENÉ CHATY“  PROJEKT ALTENER RÁMEČEK 2
Cíl: 
Podpořit a usnadnit využívání obnovitelné energie a kombinované výroby tepla a elektřiny v malém měřítku 
(mikrokogenerace) v odlehlých venkovských hotelech (chatách)
Trvání: 
01/01/2005 – 31/01/2007
Rozpočet: 
849 652 EUR (příspěvek EU: 50 %)
V rámci tohoto projektu byl na základě energetických auditů provedených v ubytovnách v různých částech 
EU vypracován průvodce pro vlastníky/manažery venkovských hotelů a podobných ubytovacích zařízení týkající se zavádění systémů výroby obnovitelné energie a mikrokogeneračních systémů. Informace byly 
poskytovány také prostřednictví regionálních a národních workshopů.
8
 5. Tabulka 1  uvádí výsledky výdajů přidělených na závazky v rámci podprogramů 
(odrážející uzavřené grantové dohody pro každou oblast) a ostatní náklady. 
Platby probíhaly mnohem pomalejším tempem než přijímání závazků: koncem 
roku 2006 činily platby účastníkům 46,8 milionu EUR. 
EVROPSKÁ KAMPAŇ ZA ZLEPŠENÍ CHOVÁNÍ ŘIDIČŮ, ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI 
A BEZPEČNOSTI PROVOZU  ECODRIVEN : PROJEKT STEER RÁMEČEK 3
Cíl: 
Podpořit energeticky účinnou a bezpečnější jízdu za volantem (ekologická jízda)
Trvání: 
01/2006 – 12/2008
Rozpočet: 
1 440 040 EUR (příspěvek EU: 50 %)
ECODRIVEN  byla celoevropská kampaň za ekologickou jízdu, zaměřená na řidiče osobních automobilů, 
dodávek, nákladních automobilů a autobusů v devíti zemích EU.
9
EVROPSKÁ PLATFORMA NA PODPORU SMLUV O ENERGETICKÉ 
VÝKONNOSTI  EUROCONTRACT : „HORIZONTÁLNÍ PROJEKT“ RÁMEČEK 4
Cíl: 
Zlepšit specifi  kaci spotřeby energie ve smlouvách 
Trvání: 
01/2005 – 12/2007
Rozpočet: 
2 302 036 EUR (příspěvek EU: 50 %) 
V rámci tohoto projektu byly vytvořeny vzorové smlouvy, dokumenty k veřejným soutěžím a standardy 
kvality v oblasti energetických služeb, na jejichž základě pak byly vypracovány příručky pro obce, bytová 
družstva a jiné subjekty poskytující služby v oblasti bydlení.VÝDAJE PŘIDĚLENÉ NA ZÁVAZKY V OBDOBÍ 20032006TABULKA 1
Projekty ﬁ  nancované z grantů Počet 
uzavřených 
grantových 
dohodv mil. EUR
Altener (obnovitelné zdroje energie) 118 61,6
SAVE (energetická účinnost) 106 56,2
STEER (doprava) 28 19,7
Horizontální akce 80 44,5
Zvláštní podpora pro dílčí projekty 77 2,7
Coopener 38 14,5
CELKEM projekty ﬁ  nancované z grantů 447 199,2
Projekty v rámci veřejné soutěže128
Projekty, při nichž byl uplatněn společně dohodnutý 
postup2 2,2
Náklady na komunikaci a podporu GŘ pro energetiku 
a dopravu 2,5
Náklady na provoz výkonné agentury 8,9
CELKEM3240,81 Veřejná soutěž: smlouvy (vesměs 
studie nebo služby IT) iniciované 
Komisí.
2 Společně dohodnutý postup: 
společně dohodnutý postup byl 
zahájen převzetím a prováděním 
směrnice o energetické náročnosti 
budov.
3 Tento součet zahrnuje příspěvek 
ESVO na program IEE.
10
STAV PŘED PROGRAMEM IEE NA OBDOBÍ 20032006
 6.  Podprogramy SAVE a Altener a některé činnosti převedené v roce 2003 pod pod-
program Coopener byly v minulosti financovány z rámcového energetického programu na období 1998–2002. Mezi hlavní změny v programu na období 
2003–2006 patří:
zřízení výkonné agentury pro řízení programu, –
seskupení podpory Společenství pro projekty v oblastech energetiky,   –
které přispívají k udržitelnému rozvoji, do jednoho programu, 
vytvoření zvláštního podprogramu pro financování činností v oblasti   –
dopravy.
STAV PO PROGRAMU IEE NA OBDOBÍ 20032006
 7.  Následný program IEE 2 na období 2007–2013 přináší následující změny:
ukončení zvláštní podpory malým samostatným akcím, –
vyčlenění podprogramu Coopener mimo IEE, –
umožnění projektů tržní replikace (podpora inovačních technologií, pro- –
cesů a produktů, které byly úspěšné při technických demonstracích, ale zatím nepronikly na trh), 
zvýšení maximálního příspěvku EU na 75 % nákladů a na 250 000 EUR při  –
zakládání nových místních a regionálních energetických agentur a mož-
nost předkládat návrhy na vytvoření energetických agentur jednotlivě, 
nikoliv v rámci konsorcia.
 8.  Účetní dvůr posuzoval, zda Komise podnikla přiměřená opatření k zajištění toho, 
aby byla koncepce a realizace programu Inteligentní energie pro Evropu  
účelná a přinášela přidanou hodnotu na evropské úrovni. Audit zjišťoval:
jak Komise přidělovala finanční prostředky, –
jak Komise tento program monitorovala a hodnotila, –
jaké byly správní náklady programu, –
jak se na řízení programu podílela výkonná agentura. –
 9.  V rámci auditu byly provedeny tyto činnosti:
analýza právního základu programu, dokumentů souvisejících s procesem a) 
rozhodování a rovněž hodnocení programu IEE a předchozích a násled-
ných programů;
analýza zpráv a dokumentů o monitorování připravených výkonnou  b) 
agenturou;pohovory s personálem generálního ředitelství pro energetiku a dopravu c) 
(GŘ TREN) a výkonné agentury;
analýza výzev k předkládání návrhů; d) 
prověrka projektové dokumentace k 65 projektům; e) 
průzkum, v jehož rámci byly shromážděny údaje od 736 účastníků  f) 
programu
4; 
analýza databáze projektů. g) 4 Návrh dotazníku průzkumu byl 
zaslán útvarům Komise v listopadu 
2006. V průzkumu byly osloveny 
všechny subjekty, které podaly žádost o financování do 7. listopadu 2006. 
Bylo obdrženo celkem 736 odpovědí, 
přičemž míra odpovědí činila 29 %. 
Většina respondentů se účastnila více 
než jednoho projektu, což přináší velké zkušenosti, pokud jde o fungování 
programu. Polovina respondentů 
například mohla srovnat zkušenosti 
se spoluprací s GŘ TREN a agenturou. 
V rámci průzkumu měli žadatelé 
také uvést výši nákladů na přípravu 
svých návrhů a – v případě úspěšných uchazečů – nákladů na vypracování 
zpráv pro Brusel.ROZSAH 
A KONCEPCE AUDITU
PROGRAMOVÁNÍ A PŘIDĚLOVÁNÍ 
FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ
 10.  Pro účelné plánování veřejných intervencí je nutné jasně definovat cíle, pochopit 
způsob, jakým má daný nástroj těchto cílů dosáhnout, a stanovit jasná kritéria 
pro výběr návrhů.
 11.  V souladu s právními předpisy Společenství se financování v rámci programu IEE 
2003–2006 mělo poskytovat projektům, které:
podporují udržitelný rozvoj, zabezpečení dodávek energie, konkurence- a) 
schopnost a ochranu životního prostředí;vytvářejí nebo vyvíjejí struktury a nástroje pro rozvoj udržitelné  b) 
energie;
propagují systémy a zařízení udržitelné energie; c) 
poskytují informace, vzdělání a odbornou přípravu; d) 
monitorují provádění a dopad iniciativ Společenství; e) 
hodnotí dopad opatření financovaných v rámci programu f) 
5.
  Finanční pomoc měla záviset na přidané hodnotě Společenství, přínosu a dopadu 
navrhovaného opatření6.
 12.  Komise tyto principy zavedla prostřednictvím:
globálního pracovního programu na období 2003–2006, který stanovil   –
17 „klíčových akcí“, rozdělených dále do 63 „cílových oblastí“ (uvedených 
v příloze 1 ),
ročních pracovních programů, které stanoví pokyny pro podprogramy   –
a pro „klíčové akce“ a kritéria výběru7,
výzev k předkládání návrhů, které uvádějí kritéria způsobilosti a kritéria  –
výběru a na jejichž základě se po projednání mezi Komisí a příslušným 
konsorciem uzavírají grantové dohody,
vyhlášení zadávacího řízení, na jehož základě se uzavírají smlouvy o posky- –
tování služeb.5 Čl. 4 odst. 1 rozhodnutí č. 1230/2003/ES.
6 Čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 1230/2003/ES.
7 Tyto pracovní programy byly 
vypracovány po konzultaci se zástupci zúčastněných zemí.ZJIŠTĚNÍ AUDITU
13
 13.  V rámci každé výzvy k předkládání návrhů byly pro klíčové akce vytvořeny skupiny 
odborníků (viz příloha 1 ). Členové skupiny odborníků hodnotili návrhy podle 
pěti kritérií:
kvalita akce/agentury/dílčího projektu, –
kvalita koncepce, –
přidaná hodnota Společenství, –
náklady a přínosy, –
organizace týmu. –
 14.  Na základě zpráv skupiny odborníků vytvořila hodnotící komise pořadí návrhů pro 
schválení. Návrh byl přijat pouze tehdy, když jeho celková známka a známka u pátého kritéria (organizace týmu) dosahovala 70 % a více z možného počtu bodů a zároveň žádná známka za jednotlivé kritérium nebyla nižší než 50 %. 
Takto bylo přijato přibližně 43 % obdržených návrhů.
SILNÉ STRÁNKY A OMEZENÍ
 15.  Komise převedla cíle programu do konkrétních akcí. Vytvořila systém pro objektivní 
hodnocení návrhů a udílení zakázek. Odborníci, kteří návrhy hodnotili a bodo-
vali, svá hodnocení a bodování náležitě zdůvodnili a zdokumentovali.
 16.  Činnosti podporované v rámci tohoto programu byly z velké míry dědictvím 
předchozích programů. Mezi cílové oblasti způsobilé pro podporu patřilo zvy-
šování povědomí např. o problematice účinnosti paliv v užitkových vozidlech 
a izolace budov, kde podle názoru nezávislých odborníků existuje výrazný 
potenciál, pokud jde o přijetí technologií, které jsou z hlediska snížení pro-dukce skleníkových plynů efektivnější a z hlediska nákladů účelnější
8.
 17.  Na druhé straně určení až 63 cílových oblastí pro relativně malý výdajový program 
snížilo pravděpodobnost, že tento program bude mít v jednotlivých oblastech 
výrazný dopad. IEE nebyl jasně zaměřeným výdajovým programem.8 Viz např. nedávná analýza s názvem 
„Nákladová křivka pro snižování 
skleníkových plynů“ ( A Cost Curve for 
Greenhouse Gas Reduction ), McKinsey 
Quarterly , 2007.
14
 18.  Závěry zprávy financované v rámci programu9 jsou určitým referenčním měřít-
kem umožňujícím posoudit způsob provádění programu. Pracovní program 
Komise: 
„explicitně nestanovil model politiky“ (tzn. nevysvětlil, jak by poskyto- –
vání grantů EU pomohlo odstranit konkrétní překážky přijetí energeticky 
účinné technologie),
nestanovil pro program konkrétní, měřitelné a časově vymezené cíle, –
neposkytl analýzu nejdůležitějších tržních subjektů. – (Analýza tržních sub-
jektů je uvedena v pracovním programu pro následný program, ale ten 
uvádí 41 „cílových skupin“, často definovaných jen obecně („vzdělávací systém“, „řemeslníci“, „média“, apod.))
MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ PROGRAMU
 19.  Finanční nařízení10 vyžaduje, aby Komise stanovila konkrétní, měřitelné, dosa-
žitelné, odpovídající a časově vymezené cíle pro všechny oblasti činností,  
na které se vztahuje rozpočet, a dosažení těchto cílů monitorovala pomocí 
ukazatelů výkonnosti. 
 20.  Komise zajistila pouze monitorování na úrovni jednotlivých projektů, a to násle-
dujícím způsobem: 
grantová dohoda popisovala obsah projektu a jeho okamžité produkty  –
(výsledky) a odsouhlasené ukazatele výkonnosti, 
grantová dohoda také určovala frekvenci vypracování zpráv: v závislosti  –
na trvání projektu se vypracovávaly tři až čtyři zprávy (u dílčích projektů 
stačilo vypracovat jednu zprávu),
každý projekt byl přidělen projektovému pracovníkovi, který monito- –
roval vypracování zpráv a postup projektu podle popisu projektu ve  
smlouvě,
každé oddělení výkonné agentury monitorovalo své projektové   –
pracovníky,přehled tohoto monitorování se pak předkládal GŘ pro energetiku   –
a dopravu.9 V rámci programu IEE vypracovala 
společnost ECOFYS zprávu o hodnocení 
20 nástrojů ke zvyšování energetické 
účinnosti, z nichž 17 zavedly členské státy (zpráva „Od teoretického 
hodnocení politiky ke koncepci politiky 
dle kritérií SMART“ (From Theory 
Based Policy Evaluation to SMART 
Policy Design) , ECOFYS, duben 2007 – 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF – 10. června 2008). Tato zpráva 
poskytuje referenční měřítko, pokud 
jde o osvědčené postupy koncipování a monitorování programů v oblasti 
energetické účinnosti. Ve své zprávě 
poradci mimo jiné doporučili, aby 
program energetické účinnosti:
–  obsáhnul explicitní model politiky, 
(který by ukazoval očekávanou vazbu 
mezi výdaji, výstupy a dopadem);
–  stanovil konkrétní cíle, jichž by mělo 
být dosaženo v rámci konkrétních 
časových lhůt, a identifikoval 
měřitelné ukazatele, které by byly 
monitorovány;
–  uváděl odhad možného dopadu 
souboru nástrojů politiky na dosažení 
stanovených cílů;
–  obsahoval analýzu relevantních trhů 
a sektorů, identifikoval klíčové tržní subjekty, negativní stimuly, bariéry 
a překážky energetické účinnosti 
a pravděpodobnou účelnost nástrojů 
politiky při překonávání těchto 
problémů.
10 Článek 27 nařízení Rady č. 1605/2002 
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s.1).
15
ÚSPĚCHY A OMEZENÍ
 21.  Uvedená opatření se podobala opatřením v rámci jiných programů EU a umož-
nila Komisi monitorovat činnosti prováděné v rámci jednotlivých projektů. Požadované a poskytnuté informace o monitorování však nebyly vztaženy  
k rámci souboru ukazatelů k měření úspěšnosti programu jako celku. Tyto  
informace tak Komise mohla k využít formulaci názoru na rozsah úspěšnosti 
programu a na to, zda je potřeba program nebo projektové požadavky upravit, 
jen v omezené míře
11. Kritéria, podle nichž se během trvání programu Inteli-
gentní energie pro Evropu posuzovaly navrhované projekty, nebyla žádným 
způsobem změněna (a v případě částí SAVE a Altener se tato kritéria nijak nelišila od předchozích programů). 
 22.  Užitečné hodnocení programu IEE bylo ztíženo také tempem vyplácení finančních 
prostředků12. Hodnocení programu IEE v polovině období bylo dokončeno  
teprve ke konci programu, v lednu 2006. V této fázi však vyplacené prostředky nedosahovaly ani 5 % celkových plánovaných výdajů. Tým, který vypracovával 
studii, dospěl k závěru, že na to, aby „hodnocení umožnila určit dlouhodobé 
dopady [projektů], je zatím stále brzy“. Do konce roku 2006 se celkový objem 
plateb zvýšil pouze na 46,8 milionu EUR. To znamená, že 80 % prostředků  
určených k financování v rámci programu se vyplácelo až po programovém 
období. 
 23.  Program Inteligentní energie pro Evropu vycházel z předpokladu, že hlavní pře-
kážkou zavedení energeticky účinných produktů, procesů a postupů a pou-
žívání obnovitelných zdrojů energie je nedostatek informací. Monitorování 
programu na základě osvědčených postupů by bývalo zahrnovalo opatření 
umožňující stanovit, do jaké míry se osoby odpovědné za rozhodování sezná-mily – na základě programu – s příslušnými informacemi. Komise takové údaje 
na úrovni programů neobdržela.
 24.  Jedním z klíčových nedostatků hodnocení programu byla skutečnost, že hod-
notící zprávy nebyly k dispozici v době, kdy mohly ovlivnit diskuzi o znění 
právních předpisů, a neposkytly přínosnou analýzu dopadu programu. Před 
přijetím programu IEE nebyly k dispozici hodnotící zprávy o podprogramech SAVE a Altener. Předběžné ( ex-ante ) hodnocení programu IEE 2, který násle-
doval po IEE, bylo vypracováno ještě před tím, než byly předloženy jakékoliv 
informace o programu IEE (zpráva
13 byla vydána v září 2004, přičemž termín 
pro předložení návrhů v první výzvě k předkládání návrhů pro IEE byl duben 
2004 a grantové dohody týkající se programu IEE 2003–2006 byly podepsány až na podzim téhož roku).11 Poradenská společnost, jejímž 
úkolem bylo provést předběžné ( ex 
ante ) hodnocení pro program IEE 2, 
ve své zprávě uvádí, že v současné 
fázi vývoje stávajícího programu 
IEE se systém ukazatelů omezuje 
pouze na jednotlivé projekty, kdy 
navrhovatelé musí určit ukazatele 
umožňující měřit pokrok svého projektu. Neexistují však způsoby, 
jak tyto ukazatele sladit na úrovni 
programu. Z konzultací vyplynuly určité 
obavy týkající se tohoto systému. Může 
vést k nejasnostem a neumožňuje odpovídajícím způsobem monitorovat 
dopad, protože v jeho rámci se u 
jednotlivých projektů měří různé 
výstupy, výsledky a dopady. U tohoto 
postupu bude při jakémkoliv hodnocení 
velmi obtížné změřit dopad a následně 
dospět k závěru o úspěšnosti programu (Hodnocení ex ante  obnoveného 
víceletého programu Společenství 
v oblasti energie (2007–2013) ( Ex-ante 
Evaluation of a Renewed Multiannual 
Community Programme in the Field of Energy (2007–2013) ), ECOTEC Research 
and Consulting Limited , s. 38).
12 Hodnocení v polovině období 
víceletého akčního programu v oblasti energie „Inteligentní energie – Evropa, 
2003–2006“ ( Mid Term Evaluation of the 
Multi-Annual Programme for Action in 
the field of Energy „Intelligent Energy – 
Europe, 2003–2006)) , ECOTEC Research & 
Consulting Limited , Spojené království. 
http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/doc/
reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf.
13 V této souvislosti bylo jedním 
z faktorů načasování schválení 
programu (viz str. 2 příslušné zprávy).
16
HODNOCENÍ MÍSTNÍCH ENERGETICKÝCH AGENTUR: 
PŘÍPADOVÁ STUDIE
 25.  V posledních 15 letech Evropská unie prostřednictvím několika programů spolu-
financovala založení místních energetických agentur (rámeček 5) v členských 
státech. Během této doby bylo s podporou EU zřízeno přibližně 300 takových 
agentur (maximální příspěvek EU činil 200 000 EUR). Komise se domnívá, že 
agentury umožňují „prosazovat a zavádět“ energetickou politiku EU na místní 
úrovni a že ve vztahu k dalším místním a regionálním činnostem fungují jako „odborníci na energetiku“. 
 26.  V rámci programu IEE musí každý veřejný nebo jiný orgán, který navrhuje vytvoření 
místní nebo regionální energetické agentury, vypracovat počáteční pracovní 
program. V tomto pracovním programu je nutné propojit místní/regionální 
činnosti s činnostmi, které mají evropský rozměr. Zároveň by měl program 
prokázat, že vstupy nové agentury pocházející z jiných částí EU budou pro místní a regionální činnosti přínosné.
 27.  Globální pracovní program na období 2003–2006 sliboval selektivní přístup k pod-
poře zřizování nových agentur (bylo potřeba, aby zřízení agentury bylo nutné 
a vhodné a aby místní úřady zřetelně projevily ochotu dlouhodobě takovou 
infrastrukturu podporovat). Přednostně se měly zřizovat agentury v (teh-
dejších) kandidátských zemích. V praxi tohoto cíle nebylo dosaženo: nejvíce agentur bylo založeno ve stávajících členských státech, zejména pak v těch, 
které již disponovaly největším počtem místních energetických agentur.
MÍSTNÍ ENERGETICKÉ AGENTURYRÁMEČEK 5
Agentury jsou většinou malé subjekty (se dvěma až deseti zaměstnanci) založené z iniciativy místních orgánů. 
V čele agentury stojí ředitel, který se zodpovídá řídícímu výboru. Řídící výbor je složen převážně ze zástupců 
veřejného sektoru, ale mohou v něm zasedat i zástupci soukromého sektoru.
Nejčastěji uváděnou činností těchto agentur je poskytování poradenských služeb (místním rozhodovacím 
subjektům nebo spotřebitelům).
17
 28.  Komise neobdržela nezávislé posouzení dopadu místních energetických agentur. 
Měla však k dispozici studii14 o výstupech, výkonnosti a budoucích perspekti-
vách energetických agentur v rámci programu SAVE, která vycházela z práce 
odborníků z energetických agentur v České republice, Francii a Spojeném  království. Tato zpráva se zabývala především podporou, kterou Komise posky-
tuje místním energetickým agenturám, ale vyjádřila i jisté obavy týkající se 
monitorování agentur a jejich koordinace se subjekty soukromého a veřejného 
sektoru v oblasti energetické účinnosti.
 29.  Navzdory uvedeným skutečnostem nabízí program IEE 2 větší podporu na vytvá-
ření nových energetických agentur. Maximální výše financování stoupla na 250 000 EUR (z 200 000 EUR) a na 75 % způsobilých nákladů (dříve 50 %).
ENERGETICKÉ AGENTURY ZŘÍZENÉ V RÁMCI SAVE II 1998200414 „Studie o výstupech, výkonnosti 
a výhledech energetických agentur 
v rámci programu SAVE“ ( Study of 
Outputs, Performance and Future Perspectives of SAVE Energy Agencies ), 
závěrečná zpráva ECUBA srl 2005. 

18
SPRÁVNÍ NÁKLADY: PŘÍPRAVA NÁVRHŮ, 
VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV O PROJEKTECH A ŘÍZENÍ PROGRAMU 
 30.  Správní náklady spojené s programem Inteligentní energie pro Evropu nesou: 
účastníci programu (a někdy také jejich sponzoři), –
od roku 2006 vznikají tyto náklady výkonné agentuře vytvořené pro řízení  –
tohoto programu a dále odpovědným útvarům Komise (zejména GŘ pro 
energetiku a dopravu). 
  Správní náklady Komise i účastníků by měly odpovídat rozsahu programu a neměly 
by být vyšší, než je nutné pro účelnou realizaci programu. 
 31.  Pokud jde o správní náklady, Komise nemá k dispozici žádné pokyny nebo refe-
renční měřítka – například na základě srovnatelných programů – a ani o těchto 
nákladech neshromažďuje podrobné informace.
NÁKLADY ÚČASTNÍKŮ
 32.  Účetní dvůr prostřednictvím průzkumu zjišťoval odhady účastníků o výši nákladů 
na přípravu návrhů a vypracování zpráv o projektu. Dle respondentů činily 
průměrné náklady na předložení a projednání návrhu přibližně 10 % požado-
vané částky. Náklady na vypracování zpráv se odhadují minimálně na dalších 
6 % financování EU (tyto náklady jsou způsobilé pro podporu EU). Pokud se 
tyto procentuální údaje uplatní na program jako celek, u úspěšných žadatelů 
se jedná o náklady ve výši 22 milionů EUR15. 15 Částka 22 milionů EUR představuje 
10 % z celkové výše udělených grantů 
(199,2 milionu EUR – viz tabulka 1 ) 
a 6 % celkových plateb příjemcům 
v období 2003–2006 (43,6 milionu 
EUR). Náklady na přípravu návrhů však vznikají i neúspěšným žadatelům 
a náklady na vypracování zpráv se 
v celkovém součtu budou vztahovat 
k celé částce vyplacené na projekty 
(patrně přibližně ve výši 200 milionů EUR).
19
 33.  Grafy 1 a 2  zobrazují odhady účastníků, pokud jde o výši nákladů na vypracování 
návrhu vyjádřenou jako procento z požadovaného financování. Graf 3 pak 
představuje odhadovanou výši nákladů na vypracování zpráv vyjádřenou jako 
procento financování16. Lhůtu pro podání žádosti považovala za přiměřenou 
více než polovina účastníků, ale jen 40 % koordinátorů projektů. Podobné  obavy ohledně nákladů na přípravu projektu a jednání s Komisí se odrazily ve zjištěních v polovině období: „Dle názoru žadatelů je proces projednávání smluv časově stále náročnější a vyžaduje předložení značného množství doku-
mentů. Úsilí, které je nutné vynaložit před uzavřením smlouvy, může být pro 
některé organizace z hlediska zdrojů velmi vyčerpávající“
17. Při hodnocení  
v polovině období byla uplatněna podobná koncepce výzkumu, jakou použil Účetní dvůr, ale počet kontaktovaných účastníků a míra získaných odpovědí byly nižší (736 odpovědí a 29  % míra odpovědí u průzkumu Účetního dvora; 
82 odpovědí a 22  % míra odpovědí u hodnotitelů).16 Účetní dvůr prováděl mezi žadateli 
v rámci programu Inteligentní energie 
pro Evropu průzkum o provádění tohoto programu. Dotazník 
zodpovědělo 736 žadatelů.
17 Hodnocení v polovině období 
víceletého akčního programu v oblasti 
energie „Inteligentní energie – Evropa, 
2003–2006“ ( Mid Term Evaluation of the 
Multi-Annual Programme for Action in 
the field of Energy „Intelligent Energy – 
Europe, 2003–2006) ), ECOTEC Research & 
Consulting Limited , Spojené království 
(s. 42) http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/doc/
reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf.
ODHADOVANÉ NÁKLADY NA VYPRACOVÁNÍ NÁVRHU DLE ZÍSKANÝCH ODPOVĚDÍ 
VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO POŽADOVANÉHO FINANCOVÁNÍ 689 RESPONDENTŮGRAF 1
11-15 %16-20 %nad 20 %
pod 5 %
6-10 %
20
NÁKLADY NA VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO OBDRŽENÝCH 
FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ 529 RESPONDENTŮGRAF 3ODHADOVANÉ NÁKLADY KOORDINÁTORŮ NA VYPRACOVÁNÍ NÁVRHU VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO 
POŽADOVANÉHO FINANCOVÁNÍ V PRŮZKUMU ODPOVÍDALO 121 KOORDINÁTORŮGRAF 2
11-15 %16-20 %nad 20 %
pod 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %nad 20 %
pod 5 %
6-10 %
21
NÁKLADY VÝKONNÉ AGENTURY
 34.  Jednou z inovací programu Inteligentní energie pro Evropu bylo zřízení výkonné 
agentury (viz rámeček 6), která se zabývá správou tohoto programu18. Na  
financování výkonné agentury v letech 2005 a 2006 Komise vyčlenila v rámci 
rozpočtové položky pro program IEE 8,5 milionu EUR. Agentura ve své účetní závěrce (sestavené na akruální bázi) za rozpočtový rok 2006 vykázala výdaje ve výši 4 milionů EUR
19, kumulovaný přebytek k 31. prosinci 2006 činil 0,9 mili-
onu EUR. Náklady na provoz agentury za roky 2005 a 2006 se tak odhadují na 
7,6 milionu EUR. Koncem roku 2006 měla agentura 41 zaměstnanců, z toho pět stálých zaměstnanců, které vyslala Komise, 11 dočasných zaměstnanců, 
kteří byli přeloženi z Komise, a 25 smluvních zaměstnanců.18 Agentura se zabývala výhradně 
správou programu Inteligentní 
energie pro Evropu, nikoliv správou 
činností financovaných z předchozích 
programů. Od roku 2007 je nový 
program IEE 2 součástí rámcového 
programu pro konkurenceschopnost 
a inovace. Agentura nyní řídí ostatní činnosti uvedeného rámcového 
programu i činnosti pokračující v rámci 
programu IEE.
19 Výkaz výsledku hospodaření za 
rozpočtový rok 2006. Zpráva o ověření 
roční účetní závěrky Výkonné agentury pro inteligentní energii za rozpočtový 
rok 2006, spolu s odpověďmi agentury 
(Úř. věst. C 309, 19.12.2007, s. 18). 
Výdaje na zaměstnance tvoří 66 % 
celkových výdajů. Významnou část ostatních správních výdajů představují 
výdaje na odborníky a studie a úhrady 
Komisi za poskytnutí prostor a dalších 
služeb.
ZŘÍZENÍ VÝKONNÉ AGENTURY PRO INTELIGENTNÍ ENERGII RÁMEČEK 6
Výkonná agentura pro inteligentní energii (IEEA) je první výkonnou agenturou Společenství. Svou činnost 
zahájila v roce 2005. Úkolem agentury je realizovat hlavní části programu Inteligentní energie pro Evropu 
(2003–2006). V praxi to znamená plnění následujících úkolů:
Cyklus programu:
vyhlašování ročních výzev k předkládání návrhů, výběr návrhů a udílení zakázek, –
monitorování projektů (pokrok a fi  nancování),  –
monitorování konkrétních účinků projektů v cílové oblasti, –
vyplácení příspěvku EU v souladu se smluvními podmínkami, –
propagace programu a jeho projektů a šíření informací o nich. –
Předkládání zpráv Komisi:
předkládání zpráv o provádění programu, –
zpětná vazba s ohledem na budoucí vývoj programu a informace o národních iniciativách, –
předkládání zpráv o fungování agentury a jejím provozním rozpočtu, –
řízení a správa agentury (lidské zdroje, fi  nance atd.).  –
Agentuře byly nyní přiděleny dodatečné úkoly (program pro konkurenceschopnost a inovace), její název se 
změnil na „Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace“ a doba jejího fungování byla prodlou-
žena do konce roku 2015.
22
NÁKLADY GŘ PRO ENERGETIKU A DOPRAVU
 35.  Náklady na zaměstnance GŘ pro energetiku a dopravu, které se vztahují k pro-
gramu IEE, nejsou v účetní závěrce Komise vykázány zvlášť, nicméně je lze 
odhadnout na základě počtu zaměstnanců. Komise uvedla, že v roce 2003 se 
na správě programu podílelo 38 zaměstnanců [KOM(2002) 162]. Tento počet se snížil na 20 po té, co se agentura stala v roce 2006 plně provozuschopnou (do té doby bylo do agentury vysláno 16 pracovníků). Podle předpokladů  
uvedených v posouzení účelnosti vynaložených nákladů, které bylo vypraco-
váno s cílem zjistit, zda bylo zřízení agentury odůvodněné
20, činily náklady 
na zaměstnance v období 2003 až 2006 přibližně 16 milionů EUR.
 36.  Výdaje na správní řízení (zahrnující zejména výdaje na vypracování studií, zís-
kání informací, jednání a propagaci) dosáhly v období 2003–2006 celkem  
2 milionů EUR. 20 Externalizace programu Inteligentní 
energie pro Evropu. Posouzení 
účelnosti vynaložených nákladů, 
Eureval-C3E, 2002. 
23
CELKOVÉ SPRÁVNÍ NÁKLADY
 37.  Správní náklady na program IEE hrazené Evropskou unií (včetně nákladů na provoz 
výkonné agentury) v období 2003 až 2006 se tedy pohybovaly kolem 25 mili-
onů EUR. Z průzkumu mezi účastníky vyplývá, že náklady na přípravu návrhů 
a vypracování zpráv o projektech dosáhly výše přibližně 22 milionů EUR. Do konce roku 2006 dosáhly celkové platby účastníkům 46,8 milionu EUR. Svědčí to o tom, že během této doby se náklady na správu programu Inteligentní 
energie pro Evropu, přípravu návrhů a vypracování zpráv o projektech pohy-
bovaly na stejné úrovni jako objem prostředků vyplacených příjemcům na  provozní účely.
 38.  Tyto náklady u programů typu IEE bývají během počáteční fáze často vysoké. 
Náklady, jako jsou náklady na přípravu výzev k předkládání návrhů, se nutně 
koncentrují v rané fázi programu, přičemž v průběhu programu se vztahy  
mezi náklady na správu a náklady na provoz mění. V daném programu se  
však již vzniklé správní náklady a náklady na přípravu návrhů a vypracování zpráv o projektech dle odhadu rovnají více než šestině celkových závazků; 
v budoucnu vzniknou další správní náklady, neboť výkonná agentura bude 
i nadále monitorovat smlouvy a bude se v rostoucí míře podílet na kontrole 
žádostí o proplacení. Příjemci i nadále ponesou náklady na vypracování zpráv 
a budou vynakládat více prostředků na přípravu prohlášení o výdajích a zís-kání osvědčení o auditu.
24
VÝKONNÁ AGENTURA: LEPŠÍ MANAŽER?
 39.  Audit Účetní dvora zjistil, že výkonná agentura:
zlepšila informování o programu (prostřednictvím svých internetových  –
stránek, internetového vysílání a zpravodaje),zlepšila dokumenty související s přihláškou, –
snížila administrativní zatížení účastníků, –
snížila frekvenci předkládání zpráv o pokroku a financování ze šesti   –
měsíců na devět měsíců, přičemž se vypracovává jedna zpráva o pokroku a financování.
 40.  Změny administrativních postupů se odrážejí v postoji příjemců k programu. 
U kritérií „pomoc při podávání žádostí“ a „délka procesu podávání žádostí“ 
(graf 4 ) označilo služby výkonné agentury za „dobré nebo vynikající“ o 10 % 
více žadatelů než v případě Komise. Rozdíly byly patrné především v kategorii 
„vynikající“.  
 41.  Zatímco účastníci jako skupina raději jednali s výkonnou agenturou, přibližně 
polovina z nich neviděla v kvalitě poskytovaných služeb žádné větší rozdíly. 
Koordinátoři projektů (kteří jsou s Bruselem více v kontaktu než ostatní účast-
níci) vyjadřovali s agenturou vyšší spokojenost než s Komisí ( graf 5 a 6 ). 
 42.  Na konečné závěry o výkonnosti agentury je ještě příliš brzy, nicméně podle 
názoru účastníků programu agentura vykročila správným směrem.
DÉLKA PROCESU PODÁVÁNÍ ŽÁDOSTÍ GRAF 4
Vynikající
Dobré
Uspokojivé
Nedostatečné
Žádná službaNázory účastníků průzkumu na jednání s…
… výkonnou agenturou
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %… Komisí
25
GRAF 5
NÁZORY VŠECH ÚČASTNÍKŮ NA ROZDÍLY V KVALITĚ SLUŽEB POSKYTOVANÝCH KOMISÍ 
A VÝKONNOU AGENTUROU 
GRAF 6
NÁZOR KOORDINÁTORŮ NA ROZDÍL V KVALITĚ SLUŽEB POSKYTOVANÝCH KOMISÍ 
A VÝKONNOU AGENTUROUKOMbez rozdílu
agentura
KOMbez rozdílu
agentura
KOMbez rozdílu
agentura
KOMbez rozdíluagentura
KOMbez rozdílu agentura
KOMbez rozdíluagenturaLepší dostupnost 
informacíRychlejší postup 
při podávání 
žádostíSnazší vykazování 
u probíhajících 
projektů
Lepší dostupnost 
informacíRychlejší postup 
při podávání 
žádostíSnazší vykazování 
u probíhajících 
projektů020406080100120140160180
051015202530354045
PLÁNOVÁNÍ PROGRAMU
 43.  Komise převedla cíle programu IEE do podrobného pracovního programu a k hod-
nocení návrhů využila externí odborníky. V některých cílových oblastech  
programu IEE podle všeho existuje výrazný potenciál pro přijetí technologií, 
které jsou z hlediska snížení produkce skleníkových plynů efektivnější a z hle-diska nákladů účelnější.
 44.  Plánování programu však nebylo v souladu s osvědčenými postupy. Komise 
explicitně nestanovila svůj model politiky, –
nenastavila konkrétní a časově vymezené cíle, –
nevypracovala analýzu klíčových subjektů na trhu. –
 45.  Rozdělení výdajů do mnoha oblastí činností nutně omezilo možnost dosáhnout 
výrazného a ověřitelného pokroku v konkrétních oblastech. Program IEE nebyl 
jasně zaměřeným výdajovým programem.
DOPORUČENÍ 1  PLÁNOVÁNÍ
Komise by měla zajistit, aby návrhy podávané v rámci programu vychá-
zely z explicitního modelu politiky a odrážely předpokládanou vazbu mezi 
výdaji, výstupy a dopadem. ZÁVĚRY 
A DOPORUČENÍ
27
MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
 46.  Postupy monitorování a hodnocení nebyly jako mechanismus zpětné vazby účelné. 
Komise monitorovala projekty, ale nesledovala už výkonnost programu jako 
celku. Hodnocení předchozího programu proběhlo příliš pozdě, než aby mohlo 
ovlivnit koncepci programu Inteligentní energie pro Evropu, a následný pro-gram byl schválen ještě před vyhodnocením programu Inteligentní energie pro Evropu. Program se hodnotil v polovině období, ale toto hodnocení zne-
snadňovala skutečnost, že do té doby bylo provedeno pouze 5% plateb.
 47.  Opatření na monitorování a hodnocení proto neumožnila Komisi získat představu 
o celkové kvalitě a koncepci programu a posoudit, zda například standardní 
koncepce jednotlivých projektů náležitě odpovídala cílům politik21, případně 
zda by cílů programu IEE nebylo možné lépe dosáhnout cílenějším programem. 
Program Inteligentní energie pro Evropu vycházel mimo jiné z předpokladu, 
že osoby odpovědné za rozhodování nemohly přijímat vhodné technologie 
kvůli nedostatku znalostí. Účelné monitorování by posoudilo, zda se infor-movanost těchto osob zvýšila.
 48.  Komise nedokázala posoudit, zda energetické agentury měly výraznější vliv ani 
zda zlepšily koordinaci podpory energeticky účinné technologie. Změny v pro-
gramu na období 2007–2013 však zvýšily finanční podporu pro agentury.
 49.  Program IEE byl z hlediska trhu (energie), který měl ovlivnit, malým programem. 
Projekty IEE poskytly okamžité výstupy (často formou poradenství tvůrcům 
politik či účastníkům akcí nebo reklamního materiálu). Nicméně je obtížné 
určit, zda tyto výstupy vedly ke změně chování.21 Stojí například za povšimnutí, že 
tvůrci politik v členských státech 
k tomu přistupovali odlišně a často 
považovali energetické podniky za 
vhodného poskytovatele poradenských 
služeb v oblasti energeticky úsporných 
technologií. Výhodou tohoto přístupu 
je, že tyto podniky mají kontakt se spotřebiteli energie a mohou měřit 
dopad na její spotřebu. Nevýhodou je 
jejich zjevná zainteresovanost v daném 
odvětví, což není pro přiměřené 
a transparentní poradenství optimální.
28
 50.  Problematické je také rozhodování o tom, kdy a jak hodnotit víceleté programy, 
které začínají pomalu (nebo se zpožděním) a jejichž výdaje přesahují for-
mální programové období. Jak zdůraznil Účetní dvůr ve své zprávě o struk-turálních fondech a provádění procesů v polovině období (zvláštní zpráva  
č. 1/2007), hodnocení prováděná v rané fázi programového období, která  
umožňují zohlednit výsledky hodnocení v koncepci následného programu, 
vychází z důkazních informací získaných z pouze malé části plánovaných  
výdajů. Hodnocení na základě většího objemu výdajů se naopak pravděpo-
dobně provádí příliš pozdě, než aby mohlo ovlivnit koncepci následného  
programu.
 51.  Vzhledem k těmto zásadním obtížím je o to důležitější, aby Komise zavedla 
vhodný a ucelený soubor ukazatelů výkonnosti a zajistila optimální pláno-
vání hodnocení.
DOPORUČENÍ 2  MONITOROVÁNÍ  
Komise by měla zajistit, aby monitorování programů v co největší míře  
poskytovalo užitečné informace o účincích programů. Tyto informace by 
měly jít nad rámec jednotlivých projektů a měly by pomoci získat představu o programu jako celku při zohlednění stanovených cílů programu.
DOPORUČENÍ 3  HODNOCENÍ  
Hodnocení programů by mělo probíhat tak, aby se maximalizovala uži-
tečnost hodnocení coby zdroje zpětné vazby, která umožňuje zlepšování 
výdajových programy. Komise by měla uvažovat o širším využívání „pro-
dlouženého“ hodnocení, tzn. zkoumání dopadu klíčových kategorií projektů 
v kontextu následných výdajových rámců. Při tomto hodnocení by Komise mohla vycházet ze zpráv, které získala o programech členských států.
29
ŘÍZENÍ PROGRAMU 
 52.  Z práce Účetního dvora vyplývá, že celkové náklady na přípravu návrhů, vypraco-
vání zpráv o projektech a na správu se rovnají celkového objemu finančních 
prostředků převedených na projekty během období 2003–2006. S přihlédnutím 
k budoucí výplatě prostředků a budoucím správním nákladům lze očekávat, 
že celková výše těchto tří typů nákladů přesáhne jednu šestinu vyplacených 
částek.
 53.  Přestože Evropská Komise řídí řadu programů s podobnou koncepcí, jakou má 
program IEE, nemá žádný rámec pro hodnocení jejich správních nákladů.  
Správní náklady programu IEE a náklady ostatních programů nelze tedy  
snadno srovnat.
DOPORUČENÍ 4  NÁKLADY NA ŘÍZENÍ  
Komise by měla systematičtěji zaznamenávat a analyzovat informace  
o správních nákladech programu (s přihlédnutím k takovým ukazatelům, 
jako jsou náklady na přidělené euro a náklady na hodnocenou nabídku). Ve 
výši nákladů by se měly odrazit nejen náklady nesené Komisí, ale i náklady příjemců. Komise by měla tyto informace využít pro porovnání programů 
a pro určování a šíření osvědčených postupů.
 54.  Výkonná agentura pozitivně ovlivnila spokojenost klientů: účastníci (a zejména 
koordinátoři projektů) raději jednají s agenturou než s Komisí.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne  
4. září 2008.
  Za Účetní dvůr  
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda  

30
PŘEHLED VERTIKÁLNÍCH KLÍČOVÝCH AKCÍ A SOUVISEJÍCÍCH CÍLOVÝCH OBLASTÍ
PODPROGRAMŮ SAVE, ALTENER A STEERPŘÍLOHA I
OBLASTVERTIKÁLNÍ KLÍČOVÉ AKCE CÍLOVÉ OBLASTI 
NÁZEV NÁZEVSAVEZNÁSOBIT ENERGETICKOU ÚČINNOST 
BUDOVNástroje pro zavedení směrnice o budovách 
Programy na zavedení energetických služeb v budovách 
Veřejné budovy jako zářný příklad Šíření osvědčených postupů prostřednictvím příkladů budov 
s vysokou energetickou účinností 
MODERNIZACE SOCIÁLNÍHO BYDLENÍŠíření osvěty, vzdělávání a školení 
Finanční programy šité na míru 
Vyspělá integrovaná modernizační řešení Právní a institucionální změny 
INOVAČNÍ PŘÍSTUP V PRŮMYSLU(Nástroje pro) hospodaření s energiíEnergetické služby v malých a středních podnicích Polygenerace
ENERGETICKY ÚČINNÁ ZAŘÍZENÍ 
A VÝROBKYProsazování použití energetických štítků EU (včetně zvyšování 
povědomí o nich) a standardů minimální energetické účinnosti 
Nákup technologií, iniciativy zaměřené na kupující a další 
postupy k urychlení tržní transformace 
Monitorování tržní transformace a příprava podmínek pro 
iniciativy v rámci nové politiky ALTENERELEKTŘINA VYROBENÁ 
Z OBNOVITELNÝCH ZDROJŮ ENERGIENárodní orientační cíle 
Podpůrné programy 
Problematika rozvodné sítěZelená elektřina Distribuovaná výroba elektřiny 
TEPLO VYROBENÉ Z OBNOVITELNÝCH 
ZDROJŮ ENERGIELegislativa, standardy a normy v oblasti paliv
Dodavatelský řetězec a tržní strukturySpeciﬁ  cké aplikace a integrace zařízení pro využití 
obnovitelných zdrojů energie do budov 
POUŽÍVÁNÍ OBNOVITELNÝCH ZDROJŮ 
ENERGIE V MALÉM MĚŘÍTKUVytápění a chlazení prostor a ohřev vody s využitím sluneční 
energie 
Fotovoltaická výroba elektřiny Biomasa pro vytápění domácností 
Mikrokogenerace a tepelná čerpadla 
ALTERNATIVNÍ POHON VOZIDELLegislativa, ﬁ  skální režimy a standardy a normy v oblasti paliv 
Dodavatelský řetězec a tržní struktury pro biopalivaSTEERDodavatelský řetězec a tržní struktury for alternativní paliva 
vyžadující samostatný dodavatelský řetězec 
Tržní poptávka po vozidlech s alternativním pohonem Průvodní opatření 
OPATŘENÍ V RÁMCI POLITIKY 
NA PODPORU EFEKTIVNÍHO VYUŽITÍ 
ENERGIE V DOPRAVĚSnížení poptávky po dopravě 
Zvýšení energetické účinnosti konkrétního druhu dopravy 
Podpora přechodu na méně energeticky náročné druhy 
dopravy 
Ekonomické nástroje a pobídky 
Informace, osvěta a vzdělávání 
POSÍLENÍ ZNALOSTÍ MÍSTNÍCH 
ŘÍDÍCÍCH AGENTUR V OBLASTI 
DOPRAVYŠkolení a vzdělávání místních agentur v oblasti účinného 
využívání energie a alternativních paliv v dopravě
Podpora spolupráce a partnerství: podpora místních subjektů 
v účasti na programu a projektu
Zdroj: Inteligentní energie – Evropa 2003–2006 – Globální pracovní program na období 2003–2006.
31
PŘEHLED VERTIKÁLNÍCH KLÍČOVÝCH AKCÍ A SOUVISEJÍCÍCH CÍLOVÝCH OBLASTÍ 
PODPROGRAMU COOPENER
OBLASTVERTIKÁLNÍ KLÍČOVÉ AKCE CÍLOVÉ OBLASTI 
NÁZEV NÁZEVCOOPENERENERGETICKÉ POLITIKY, LEGISLATIVA 
A TRŽNÍ PODMÍNKY PRO ZMÍRNĚNÍ 
CHUDOBY V ROZVOJOVÝCH ZEMÍCHVývoj energetické politiky od vytvoření přes propagaci až po 
zavedení
Nařízení týkající se energetických potřeb sociálně slabších 
skupin obyvatelstva, zaměřená na udržitelnost, cíle a decentralizovanou výrobu
Energetické plánování pro městské, příměstské a venkovské 
oblasti
Programy na ﬁ  nancování, investice a podporu programů 
a projektů v energetickém sektoru se zvláštním důrazem na malé a střední podniky 
Propagace osvědčených postupů v oblasti energetických 
služeb pro uspokojení potřeb sociálně slabších skupin obyvatelstva
POSÍLENÍ ZNALOSTÍ MÍSTNÍCH 
ENERGETICKÝCH SUBJEKTŮ 
V ROZVOJOVÝCH ZEMÍCHŠkolení a vytváření kontaktů mezi tvůrci energetické politiky, 
regulatorními orgány a plánovacími subjekty v oblasti energetiky
Školení, vytváření kontaktů a studijní pobyty odborníků 
v oblasti energetiky
Posílení existujících energetických středisek, agentur 
a průmyslových sdružení 
Zdroj: Inteligentní energie – Evropa 2003–2006 – Globální pracovní program na období 2003–2006.
PŘEHLED HORIZONTÁLNÍCH KLÍČOVÝCH AKCÍ A SOUVISEJÍCÍCH CÍLOVÝCH OBLASTÍ 
OBLASTVERTIKÁLNÍ KLÍČOVÉ AKCE CÍLOVÉ OBLASTI 
NÁZEV NÁZEVVŠECHNY KOMUNITY PODPORUJÍCÍ 
UDRŽITELNOU ENERGIIPodpora energeticky uvědomělého občanství a mobilizace 
místních energetických subjektů 
Plánování efektivního využívání obnovitelných zdrojů energie 
a tradiční energie v místních komunitách, řízení poptávky a související mobility 
Vytvoření příznivých podmínek pro to, aby místní energetické 
trhy a služby dosáhly kritického množství 
MYSLET GLOBÁLNĚ, JEDNAT LOKÁLNĚManagEnergy : nástroj na optimalizaci místních činností 
v oblasti energie 
Podpora vytváření místních a regionálních energetických 
agentur a činnosti národních sdružení agentur 
Myslet globálně: přidaná hodnota pro Společenství (poradní 
skupina)
MECHANISMY FINANCOVÁNÍ 
A POBÍDKYAnalýza mechanismů ﬁ  nancování v různých státech 
Vývoj a propagace inovačních mechanismů ﬁ  nancování pro 
investice v oblasti obnovitelných zdrojů energie a racionálního využívání energie 
Právo na spravedlivou hospodářskou soutěž 
Platforma/fórum pro výměnu zkušeností o mechanismech 
ﬁ nancování a pobídkách 
MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍMonitorování a hodnocení různých politik a opatření v oblasti 
obnovitelných zdrojů energie a racionálního využívání energie
Metody, ukazatele a modelování budoucích trendů a dopadů 
politik
Platforma pro výměnu zkušeností o monitorování a hodnocení
ŠÍŘENÍ A PROPAGACEŠíření projektových výsledků
Šíření osvědčených postupů v daném sektoru
Šíření programu a jeho výsledkůOsvětová kampaň za energeticky udržitelnou Evropu
Zdroj: Inteligentní energie – Evropa 2003–2006 – Globální pracovní program na období 2003–2006.
ODPOVĚĎ KOMISE 
NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU ÚČETNÍHO DVORA O INTELIGENTNÍ ENERGII 
20032006
33
SHRNUTÍ
I.
Jak stanoví Zelená kniha o zabezpečení záso-
bování energií, Bílá kniha o dopravní politice a další související právní předpisy Spole-čenství, má program „Inteligentní energie –  Evropa“ (IEE) podporovat politiky Evropské  unie v oblasti energie a vyváženě přispívat  k dosažení obecných cílů spojených se zabez-pečením zásobování energií, konkurenceschop-ností a ochranou životního prostředí (článek 1 rozhodnutí o programu).
IV.
První odrážka
Funkce programu IEE je především kataly-
tická, neboť jsou poskytovány poměrně malé 
částky finančních prostředků, které mají být  
v budoucnosti podnětem k mnohem větším  
investicím. 
V odvětví tak velkém, jako je energetika, se  
nelze vyhnout výběru prioritních oblastí. Par-lament a Rada vymezily oblast působnosti  
a cíle programu IEE1 a tato oblast a cíle byly 
strukturovány na základě čtyř konkrétních  
oblastí. Rozhodnutí o IEE1 odkazuje na řadu  
specifických sdělení, která se týkají všech čtyř programových oblastí, a každý z těchto doku-mentů obsahuje seznam důležitých oblastí  akce
1. Komise zastává názor, že plánování  
programu, který byl navržen, aby řešil oblasti 
politiky definované v daných právních před-
pisech, představuje vzhledem k vnitřním ome-
zením politického nástroje takovéto povahy  přijatelně vysoký standard.
1 Například Bílá kniha pro strategii a akční plán Společenství 
[KOM(1997) 599 v konečném znění ze dne 26.11.1997] obsahuje čtyři oblasti činností a 22 konkrétních akcí jen v samotné oblasti obnovitel-ných zdrojů energie; sdělení Komise s názvem „Akční plán pro zlepšení energetické účinnosti v Evropském společenství“ [KOM(2000) 247 ze dne 26.4.2000] navrhuje opatření pro všechna odvětví a 15 hlav-ních oblastí. V roce 2006 byl tento přístup potvrzen ve stanovisku Evropského parlamentu k Zelené knize o energetické účinnosti, které obsahuje přes 100 doporučení (zpráva Evropského parlamentu P6_A(2006)0160 ze dne 3.5.2006 a sdělení Komise ze dne 19. října 2006 o akčním plánu pro energetickou účinnost, který vymezuje šest oblastí, deset priorit a 75 hospodárných opatření vybraných na základě posouzení dopadů).Druhá odrážka
IEE1 je program s širokou oblastí působnosti  
a má se zabývat otázkami udržitelné energie ve všech oblastech společnosti, jak je vymezeno v rozhodnutí Parlamentu a Rady. Monitoro-vání programu probíhá na základě projektů,  což umožňuje určit dopad s ohledem na cíle  jednotlivých projektů. Komise je přesvědčena, že režim monitorování byl vhodný.
Jelikož lze jen obtížně oddělit příčinné vazby 
mezi výsledky programu coby katalyzátoru  
a makroekonomickými trendy, např. energetic-
kou závislostí EU, je stěží možné zavést moni-
torování na vyšší agregované úrovni. Komise  se domnívá, že tato skutečnost nijak nesnižuje 
celkovou kvalitu ani koncepci programu IEE.
Nárůst poptávky po energetických agenturách 
a jejich dlouhodobé financování veřejnými  
orgány jsou jednoznačným znamením, že je  
dopad činností těchto agentur důležitý. 
Pokud jde o načasování hodnocení programu, 
IEE je klouzavý program, v jehož rámci jsou  
zkušenosti z minulých programů využívány  
v programech následných. Výsledky hodnocení jsou tudíž systematicky využívány při pláno-vání a přípravě legislativních návrhů dalších  programů.
34
Třetí odrážka
Účetní dvůr přičítá náklady vzniklé Komisi  
a výkonné agentuře k dodatečným nákla-dům, které odhadují příjemci. Tyto dodatečné 
náklady se svojí povahou velmi liší, a proto  by měly být zvažovány samostatně. Příprava  návrhu je investicí do naplánování rozumného a konkurenceschopného projektu. Podávání  zpráv o projektech představuje spolufinanco-
vaný smluvní závazek, který je základem pro  předávání výsledků zúčastněným stranám.  
Program řídí pouze Komise a výkonná agen-
tura. V případě IEE zahrnují náklady spojené  
s řízením programu také investici do zřízení  
výkonné agentury, která v budoucnosti při-nese výhody a bude zdrojem úspor nákladů.
 
Pokud jde o vyplácení programových grantů, Účetní dvůr v odstavci 38 správně uvádí, že  
v programu jako je IEE, vznikají náklady na pří-
pravu návrhů v počáteční fázi, zatímco výplaty 
příjemcům se naopak zpravidla provádějí  
v konečné fázi programu. Náklady účastníků na přípravu návrhů se odhadují na základě extra-
polace z průzkumu. Průzkum Účetního dvora  
nedefinoval povahu nákladů, které je třeba  
zohlednit, ani metodu jejich určení. 29 % dotá-
zaných, kteří poskytli odpověď, nebylo požá-
dáno, aby poskytlo údaje o účetnictví, a jejich 
odpovědi nebyly podrobeny auditu. Odpovědi tedy nutně budou jen velmi přibližné a extra-
polace z nich nespolehlivé. V.
První odrážka
Komise se domnívá, že se program IEE jedno-
značně soustředí na hlavní prioritní cíle ener-getické politiky EU, konkrétně na 1) řízení  poptávky (oddělení spotřeby od růstu) a 2) zvý-šení podílu obnovitelné energie na konečné  spotřebě energie v EU.
Pracovní program byl koncipován tak, aby  
se zabýval oblastmi politiky vymezenými  v právních předpisech. Je na navrhovatelích,  aby přesvědčivě předpověděli očekávané  výsledky, a na Komisi, aby na základě návrhu projektu s úplným vyčíslením nákladů roz-hodla, zda se navrhovaný přístup a očekávané výsledky hospodárně slučují s politickými cíli Společenství.
Druhá odrážka
Monitorování programu probíhá na základě  projektů, což umožňuje určit dopady s ohle-dem na cíle jednotlivých projektů. 
Náklady na monitorování by měly zůstat při-
měřené a neměly by výrazně zvýšit náklady  
spojené s fungováním programu.
Třetí odrážka
Komise hodlá provést doporučení ohledně  hodnocení programů. V rámci pracovního pro-gramu IEE pro rok 2008 je na základě výbě-
rového řízení zahájena nová studie a ta bude 
prováděna dlouhodobě.
35
Čtvrtá odrážka
Pracovní dokumenty k předběžnému návrhu  
rozpočtu každoročně uvádějí rozpisy správ-ních nákladů spojených s činnostmi generál-
ního ředitelství a každé výkonné agentury
2. Od 
řízení v roce 2008 obsahuje tento dokument na žádost Evropského parlamentu také procentní podíl rozpočtu programů využitý k provozu  výkonných agentur.
Výkonným agenturám, které k podpoře svých 
účetních systémů využívají počítačový účetní 
systém Komise ABAC, nabídne Komise vyba-
vení, které jim umožní přidělit výdaje jednotli-
vým činnostem. Budou tak moci snadněji hlásit náklady včetně nákladů správních. Podle plánu bude toto vybavení určitým agenturám nabíd-nuto od účetního roku 2009, následně bude  
rozšířeno na další.
Komise nezastává názor, že lze náklady účast-
níků začlenit do správních nákladů na pro-gramy. Nadměrná zátěž příjemce i Komise  
spojená se shromažďováním a ověřováním  
informací o nákladech příjemce na přípravu  
návrhů není v současné době odůvodněná.
2  Pracovní dokumenty II, III a IV k předběžnému návrhu rozpočtu.ZJIŠTĚNÍ AUDITU
17.
Funkce programu je především katalytická,  
neboť jsou poskytovány poměrně malé částky finančních prostředků, které mají být v budouc-
nosti podnětem k mnohem větším investicím. Parlament a Rada vymezily oblast působnosti a cíle programu IEE1 a tato oblast a cíle byly strukturovány na základě čtyř konkrétních  oblastí. Rozhodnutí o IEE1 odkazuje na řadu  
specifických sdělení, která se týkají všech čtyř programových oblastí, a každý z těchto doku-
mentů obsahuje seznam důležitých oblastí  
akce
3.
Komise se domnívá, že se program IEE jedno-
značně soustředí na hlavní prioritní cíle ener-getické politiky EU, konkrétně na 1) řízení  
poptávky (oddělení spotřeby od růstu) a 2) zvý-
šení podílu obnovitelné energie na konečné  
spotřebě energie v EU.
18.
První odrážka
Pracovní program byl koncipován tak, aby se 
zabýval oblastmi politiky vymezenými v práv-
ních předpisech.
Je na navrhovatelích, aby přesvědčivě před-
pověděli očekávané výsledky, a na Komisi, aby na základě návrhu projektu s úplným vyčísle-ním nákladů rozhodla, zda se navrhovaný pří-stup a očekávané výsledky hospodárně slučují s politickými cíli Společenství. Výběrové řízení 
poskytuje záruky, že podporované projekty co nejhospodárněji přispějí k politickým cílům.
3 Například Bílá kniha pro strategii a akční plán Společenství 
[KOM(1997) 599 v konečném znění ze dne 26.11.1997] obsahuje čtyři oblasti činností a 22 konkrétních akcí jen v samotné oblasti obnovitel-ných zdrojů energie; sdělení Komise s názvem „Akční plán pro zlepšení energetické účinnosti v Evropském společenství“ [KOM(2000) 247 ze dne 26.4.2000] navrhuje opatření pro všechna odvětví a 15 hlav-ních oblastí. V roce 2006 byl tento přístup potvrzen ve stanovisku Evropského parlamentu k Zelené knize o energetické účinnosti, které obsahuje přes 100 doporučení (zpráva Evropského parlamentu P6_A(2006)0160 ze dne 3.5.2006 a sdělení Komise ze dne 19. října 2006 o akčním plánu pro energetickou účinnost, který vymezuje šest oblastí, deset priorit a 75 hospodárných opatření vybraných na základě posouzení dopadů).
36
Druhá odrážka
V rozhodnutích Rady a Parlamentu, např. ve  
směrnicích o obnovitelných zdrojích ener-gie, a ve sděleních Komise, např. v Bílé knize 
o dopravě a v akčním plánu pro energetickou účinnost, jsou pro Unii jako celek stanoveny  konkrétní měřitelné a časově vymezené cíle.  Cíle všech projektů musejí v jednotlivých přípa-dech souviset s příslušnými cíli Společenství. 
Třetí odrážka
Cílové skupiny pro IEE1 byly vymezeny v samo-
statném dokumentu. IEE je program pro odbor-
níky a od nich se požaduje, aby předkládali  
vlastní analýzy tržních subjektů, pro něž jsou jejich programy určeny. 
21.
Pokud jde o monitorování a ukazatele, jejichž pomocí lze měřit úspěch programu jako celku, 
IEE1 je program s širokou oblastí působnosti  
a má se zabývat otázkami udržitelné energie  ve všech oblastech společnosti, jak je vyme-
zeno v rozhodnutí Parlamentu a Rady. V této 
souvislosti Komise nadále zastává názor, že byl 
režim monitorování vhodný.
Monitorování projektu poskytlo Komisi  
a výkonné agentuře cenné informace, pokud  jde o požadavky na budoucí projekty. 22.
Program byl zahájen poté, co v srpnu 2003  vstoupilo v platnost rozhodnutí Rady a Parla-mentu. Pokud jde o harmonogram provádění, 
uplynul navíc mezi přijetím právního základu (rozhodnutí Rady a Parlamentu z června 2003) a podpisem prvních grantových dohod na konci roku 2004 rok a půl. To je vzhledem k období potřebnému pro přijetí pracovního programu, 
pro zorganizování výzvy k předložení návrhů, výběr a uzavření smluv považováno za běžné.
Veškeré závazky byly učiněny v programovém 
období. Trvání splátkového kalendáře souvisí 
s trváním jednotlivých projektů, z nichž většina bude prováděna i po roce 2006.
23.
Komise požádala o informace o odstranění pře-kážek, které brání uznání významu energetické 
účinnosti a souvisejí zejména s nedokonalými 
informacemi, a tyto informace obdržela. O tyto informace bylo výslovně požádáno a byly jed-
notlivými navrhovateli poskytnuty v rámci  
posouzení současného stavu obsaženého  
v návrzích projektů. Později bylo požádáno,  
aby byly během podporovaných projektů a ve 
zprávách o nich poskytnuty aktualizované  
informace o těchto překážkách a o rozsahu,  v jakém byly odstraněny, a tyto informace byly 
poskytnuty. Komise rovněž shromažďuje zpětné vazby o informacích, které jsou potřeba, např. během veřejných konzultací o Zelené knize  o energetické účinnosti, které byly ukončeny dne 31. března 2006.
37
24.
Pokud jde o načasování hodnocení programu, 
IEE je klouzavý program, v jehož rámci jsou  zkušenosti z minulých programů využívány  
v programech následných. Výsledky hodnocení jsou tudíž systematicky využívány při pláno-vání a přípravě legislativních návrhů dalších  programů.
25.
Na základě výběrového řízení financovaného  z pracovního programu IEE pro rok 2008 bude 
provedena nezávislá studie místních energe-
tických agentur. 
27.
Zřizování agentur závisí především na dostup-
nosti místních a regionálních struktur pro spo-
lufinancování a na tom, zda jsou tyto struktury 
agentuře dlouhodobě k dispozici. Komise tuto 
rozmanitost uznává a podněcovala zejména  
nové členské státy k tomu, aby přijaly koncepci energetických agentur (např. prioritou výzvy  
z roku 2004 bylo zřízení agentur v nových člen-
ských státech). Tím přispěla k urychlení pro-
cesu a ovlivnila rozhodovací proces na místní 
úrovni. V důsledku toho bylo po pomalém  
začátku v nových členských státech zřízeno  
v letech 2005 až 2007 16 nových energetických agentur.
28.
Studie ECUBA byla vypracována odborníky,  kteří se úzce podílejí na práci agentur (jsou  však nezávislí na Evropské komisi), a poskytla 
užitečný přehled o výzvách spojených s říze-
ním energetických agentur na místní a regi-
onální úrovni. V rámci pracovního programu  IEE pro rok 2008 je na základě výběrového  řízení zahájena nová studie a ta bude prová-děna sdružením, které dosud nebylo s místními 
energetickými agenturami spojováno. Komise získává pravidelnou zpětnou vazbu  
o činnostech agentur od sdružení Managenergy a její poradní skupiny (MERG), která se schází 
2-3krát ročně a diskutuje o potřebách, priori-tách a činnostech místních subjektů, zejména energetických agentur. Sdružení Managenergy aktualizuje sekci o agenturách na interneto-vých stránkách Managenergy a související bro-
žuru na základě každoročního ověření, zda jsou agentury stále aktivní. 
29.
Komise podporuje energetické agentury pouze v počáteční fázi. Skutečnost, že většina nových 
agentur, které byly zřízeny za podpory Spo-lečenství, stále funguje, je důkazem toho, že  
je po takových agenturách v Evropě poptávka 
a že jsou dostatečně veřejně prospěšné, což  
zdůvodňuje investici veřejných finančních  
prostředků. 
31.
Komise má k dispozici informace o nákla-
dech vzniklých Komisi a agentuře při řízení  
programu a náklady vzniklé účastníkům při  
přípravě návrhů zpravidla nezahrnuje do správ-
ních nákladů.
38
32.
Stávající právní základ nedefinuje „náklady“,  
které vzniknou uchazečům při přípravě projek-tových návrhů, jako způsobilé pro náhradu. 
Podle názoru Komise vznikají takovéto náklady 
při kroku nezbytném k fungování projektu  a nelze je definovat jako správní, stejně jako nelze za čistě správní náklady považovat  
náklady vzniklé při podávání zpráv. Je to cena, kterou musejí zaplatit účastníci v jakémkoli  
výběrovém řízení (podle průzkumu Účetního  
dvora považuje téměř 60 % respondentů tyto 
náklady za „spravedlivé“). 
Příprava návrhu je investicí do naplánování  –
rozumného a konkurenceschopného projektu 
a podávání zpráv je jak smluvní, tak provozní 
závazek, na jehož základě mohou výkonná  
agentura a Komise předávat výsledky projektů 
zúčastněným subjektům. Takovéto publikace 
mají pozitivní vedlejší účinky a zvyšují zájem o program, a tudíž maximalizují hodnotu  
financování ze strany Společenství a zvyšují 
důvěryhodnost vlastníka projektu.
Odhadované náklady respondentů je vzhle- –
dem k jejich povaze obtížné systematicky  
kvantifikovat. Komise podotýká, že Účetní  dvůr při průzkumu nedefinoval v dotazníku  
povahu nákladů, které mají být vzaty v úvahu, 
ani metodiku jejich hodnocení. Účastníci prů-
zkumu nebyli požádáni, aby poskytli údaje  
o účetnictví, a jejich odpovědi nebyly podro-beny auditu. Odpovědi 29 % dotázaných,  
kteří se průzkumu účastnili, budou tedy  
nevyhnutelně představovat subjektivní vní-
mání respondentů, jejich obsah se bude lišit 
a extrapolace z nich budou nespolehlivé.33.
Některé zúčastněné subjekty prohlásily, že se 
zjednodušil proces podání žádosti a že řízení a kritéria hodnocení jsou jasnější. Komise má 
tudíž za to, že respondenti externího hodnocení hodnotili proces podání žádosti, který souvisí s náklady na přípravu návrhů, o nichž se zmi-ňuje Účetní dvůr, kladně. „Jednání o smlouvě“, zmiňované Účetním dvorem, není součástí fáze 
přípravy návrhu, naopak se od ní zcela zřetelně liší. Týká se pouze návrhů, které byly vybrány 
pro financování, a jeho cílem je připravit  
grantovou dohodu mezi sdružením příjemců  
a Komisí. Proto by zdroje použité k „jednání  
o smlouvě“ měly být zvažovány odděleně od  nákladů na sepsání návrhu.
37-38.
Účetní dvůr přičítá náklady vzniklé Komisi  a výkonné agentuře k „nákladům“, které  
odhadují příjemci. Tyto dodatečné náklady  
se svojí povahou velmi liší, a proto by měly  být zvažovány samostatně. Příprava návrhu  
je investicí do naplánování rozumného a kon-
kurenceschopného projektu. Podávání zpráv  
o projektech představuje spolufinancovaný  
smluvní závazek, který je základem pro předá-
vání výsledků zúčastněným stranám. Program 
řídí pouze Komise a výkonná agentura. V pří-padě IEE zahrnují náklady spojené s řízením  
programu také investici do zřízení výkonné  agentury, která v budoucnosti přinese výhody a bude zdrojem úspor nákladů.
39
Pokud jde o odhadované náklady účastníků  
na přípravu návrhu a podávání zpráv o pro-jektech (22 milionů eur na základě průzkumu, 
který provedl Účetní dvůr) a jak je uvedeno  v odstavci 32, Komise podotýká, že tyto náklady jsou odlišné povahy a vznikly při kroku nezbyt-ném k fungování projektu. Kromě toho Účetní dvůr při průzkumu nedefinoval v dotazníku  
povahu uvedených nákladů, které mají být  vzaty v úvahu, ani metodologii jejich hod-
nocení. Účastníci průzkumu nebyli požádáni,  
aby poskytli údaje o účetnictví, a jejich odpo-
vědi nebyly podrobeny auditu. Odpovědi 29 % 
dotázaných budou tedy nevyhnutelně velmi  přibližné a extrapolace z nich nespolehlivé. 
Komise se nedomnívá, že lze odhadované  
náklady týkající se přípravy návrhů a podávání 
zpráv, které nesou účastníci, začlenit do správ-
ních nákladů vzniklých Komisi a agentuře při 
řízení programu, k těmto nákladům je přidat či je s nimi srovnat, jelikož jsou odlišné povahy. 
Pokud jde o vyplácení programových grantů, 
Účetní dvůr v odstavci 38 správně uvádí, že  
v programu jako je IEE, vznikají náklady na pří-
pravu návrhů v počáteční fázi, zatímco výplaty 
příjemcům se naopak zpravidla provádějí  
v konečné fázi programu.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
44.
Komise zastává názor, že plánování programu 
představuje vzhledem k vnitřním omezením  politického nástroje takovéto povahy přija-
telně vysoký standard. Pracovní program byl  koncipován tak, aby se zabýval oblastmi poli-tiky vymezenými v právních předpisech.
Viz odpověď na odstavec 18.
45.
Funkce programu je především katalytická,  
neboť jsou poskytovány poměrně malé částky 
finančních prostředků, které mají být v budouc-
nosti podnětem k mnohem větším investicím. Parlament a Rada vymezily oblast působnosti a cíle programu IEE1 a tato oblast a cíle byly strukturovány na základě čtyř konkrétních  
oblastí. Rozhodnutí o IEE1 odkazuje na řadu  
specifických sdělení, která se týkají všech čtyř 
programových oblastí, a každý z těchto doku-
mentů obsahuje seznam důležitých oblastí  akce
4. 
4 Například Bílá kniha pro strategii a akční plán Společenství 
[KOM(1997) 599 v konečném znění ze dne 26.11.1997] obsahuje čtyři oblasti činností a 22 konkrétních akcí jen v samotné oblasti obnovitel-ných zdrojů energie; sdělení Komise s názvem „Akční plán pro zlepšení energetické účinnosti v Evropském společenství“ [KOM(2000) 247 ze dne 26.4.2000] navrhuje opatření pro všechna odvětví a 15 hlav-ních oblastí. V roce 2006 byl tento přístup potvrzen ve stanovisku Evropského parlamentu k Zelené knize o energetické účinnosti, které obsahuje přes 100 doporučení (zpráva Evropského parlamentu P6_A(2006)0160 ze dne 3.5.2006 a sdělení Komise ze dne 19. října 2006 o akčním plánu pro energetickou účinnost, který vymezuje šest oblastí, deset priorit a 75 hospodárných opatření vybraných na základě posouzení dopadů).
40
DOPORUČENÍ 1 – PLÁNOVÁNÍ
Viz odpovědi na odstavce 17 a 18.
Komise již provádí doporučení Účetního dvora 
ohledně plánování. Pro IEE vytvořila explicitní politický model, jenž na úrovni všech oblastí intervence odráží očekávanou vazbu mezi  výdaji, výstupem a dopadem, a právě tato  vazba je u jednotlivých projektů sledována. 
46.
IEE1 je program s širokou oblastí působnosti  a má se zabývat otázkami udržitelné energie  ve všech oblastech společnosti, jak je vyme-zeno v rozhodnutí Parlamentu a Rady. V této souvislosti Komise nadále zastává názor, že byl režim monitorování vhodný.
Monitorování projektu poskytlo Komisi  
a výkonné agentuře cenné informace, pokud  
jde o požadavky na budoucí projekty.
IEE je klouzavý program, v jehož rámci jsou  
zkušenosti z minulých programů využívány  
v programech následných. Výsledky hodnocení 
jsou tudíž systematicky využívány při pláno-
vání a přípravě legislativních návrhů dalších  
programů. 47.
Monitorování programu probíhá na základě  projektů, což umožňuje určit dopad programu s ohledem na jeho cíle. Jelikož lze jen obtížně 
oddělit příčinné vazby mezi výsledky pro-gramu coby katalyzátoru a makroekonomic-kými trendy, např. energetickou závislostí EU, je stěží možné zavést monitorování na vyšší  agregované úrovni. Komise se domnívá, že tato 
skutečnost nijak nesnižuje celkovou kvalitu ani koncepci programu IEE.
Viz také odpověď na odstavec 23.
48.
Zpětná vazba od veřejných orgánů z celé EU, 
která se projevila nedávným nárůstem poptávky 
veřejných orgánů po takovýchto agenturách, 
potvrzuje, že jsou tyto orgány přesvědčeny,  
že má místní či regionální agentura výrazný  
dopad. Skutečnost, že každý veřejný orgán  
musí nejen spolufinancovat projekt během  prvních 3 let trvání podpory v rámci IEE, ale  
také zaručit, že agentura bude fungovat ještě 
dalších pět let, potvrzuje, že jsou místní orgány 
přesvědčeny o významu takovéto agentury. Viz 
také odpověď na odstavec 28.
49.
Změnu chování lze odhadnout pouze dlou-hodobě za pomocí konsolidovaných údajů,  jako jsou například údaje poskytnuté úřadem 
EUROSTAT. Program má nicméně příznivý vliv 
na rozvoj politiky EU.
41
50.
Pokud jde o využití hodnocení v koncepci  
následných programů, představují zjištění  vyplývající ze stávajícího hodnocení (hodno-
cení v polovině období/závěrečné hodnocení probíhajícího programu a následného hodno-cení předchozího programu) klíčový vstup pro předběžné hodnocení (ex ante) / hodnocení  dopadu následného programu. 
IEE je klouzavý program, v jehož rámci jsou  
zkušenosti z minulých programů využívány  
v programech následných. Výsledky hodnocení 
jsou tudíž systematicky využívány při pláno-
vání a přípravě legislativních návrhů dalších  programů. 
51.
Pokud jde o ukazatele výkonnosti, lze svěře-ním řízení programu skupině specializovaných 
odborníků, která ve výkonné agentuře pracuje 
na plný úvazek, získávat účinnější neustálou  zpětnou vazbu, což umožní, aby bylo řízení  
programu a jeho priority každoročně upraveny 
nebo aby bylo změněno jejich zaměření podle 
změn na trhu a vývoje politiky EU.
DOPORUČENÍ 2 – MONITOROVÁNÍ
Monitorování programu probíhá na základě  projektů, což umožňuje určit dopady s ohle-dem na cíle jednotlivých projektů. 
Náklady na monitorování by měly zůstat při-
měřené a neměly by výrazně zvýšit náklady  
spojené s fungováním programu.
DOPORUČENÍ 3 – HODNOCENÍ
Komise hodlá provést doporučení ohledně  
hodnocení programů. V rámci pracovního pro-
gramu IEE pro rok 2008 je na základě výbě-
rového řízení zahájena nová studie a ta bude 
prováděna dlouhodobě. 52.
Účetní dvůr přičítá náklady vzniklé Komisi  a výkonné agentuře k „nákladům“, které odha-dují příjemci. Tyto náklady se svojí povahou  
velmi liší, a proto by měly být zvažovány  samostatně. Příprava návrhu je investicí do  naplánování rozumného a konkurenceschop-ného projektu. Podávání zpráv o projektech  představuje spolufinancovaný smluvní záva-
zek, který je základem pro předávání výsledků zúčastněným stranám. Náklady spojené s říze-
ním programu vznikají pouze Komisi a výkonné 
agentuře a v daném období zahrnují investice 
do zřízení výkonné agentury, které v budouc-
nosti přinesou výhody a budou zdrojem úspor nákladů.
42
Účetní dvůr při průzkumu nedefinoval povahu 
nákladů, které mají být vzaty v úvahu, ani  
metodu jejich určení. Účastníci průzkumu  nebyli požádáni, aby poskytli údaje o účet-
nictví, a jejich odpovědi nebyly podrobeny  auditu. Odpovědi jsou proto nevyhnutelně  velmi přibližné. 
Pokud jde o vyplácení programových grantů, 
Účetní dvůr v odstavci 38 správně uvádí, že  v programu jako je IEE, vznikají náklady na pří-
pravu návrhů v počáteční fázi, zatímco výplaty 
příjemcům se naopak zpravidla provádějí  
v konečné fázi programu.
53.
Pracovní dokumenty k předběžnému návrhu  
rozpočtu každoročně uvádějí rozpisy správ-
ních nákladů spojených s činnostmi generál-
ního ředitelství a každé výkonné agentury5. Od 
řízení v roce 2008 obsahuje tento dokument na 
žádost Evropského parlamentu také procentní podíl rozpočtu programů využitý k provozu  
výkonných agentur.
Agenturám, které k podpoře svých účetních  
systémů využívají počítačový účetní systém  
Komise ABAC, nabídne Komise vybavení, které 
jim umožní přidělit výdaje jednotlivým činnos-tem. Budou tak moci snadněji hlásit náklady  
včetně nákladů správních. Podle plánu bude  toto vybavení určitým agenturám nabídnuto  od účetního roku 2009, následně bude rozší-řeno na další.
5 Pracovní dokumenty II, III a IV k předběžnému návrhu rozpočtu.DOPORUČENÍ 4 – NÁKLADY NA ŘÍZENÍ
Agenturám, které využívají počítačový účetní systém Komise, nabídne Komise vybavení,  které jim umožní přidělit výdaje jednotlivým  činnostem. Nadměrná kontrolní zátěž příjemce i Komise spojená se shromažďováním informací o nákladech příjemce na přípravu návrhů není v současné době odůvodněná. Komise vede  
záznamy o svých nákladech na řízení programu a provádí jejich analýzu.
43
PŘÍLOHA 1 
Výňatek z: Hodnocení v polovině období víceletého programu činnosti v oblasti energie: 
„Inteligentní energie – Evropa, 2003–2006“,
ECOTEC Research & Consulting Limited, Spojené království
Přidaná hodnota programu (strana 58)
Podle názoru hodnotitelů je důležitým aspek-
tem přidané hodnoty programu IEE skuteč-nost, že zvyšuje součinnost mezi jednotlivými oblastmi. Díky tomu se mohou spojit subjekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie, ener-getické účinnosti a dopravy. Z hodnocení  předchozích programů a našich konzultací  vyplývá, že financované projekty podnítily  členské státy ke změně politiky a k zásahům. Je příliš brzy, aby bylo možné říci, zda k tomu 
dojde i v důsledku projektů, které jsou v sou-časnosti financovány. Podle názoru hodnoti-telů lze však vzhledem k tomu, že mají projekty tutéž povahu jako v předchozích programech, logicky předpokládat, že tomu tak bude. Tímto hlediskem by se mělo zabývat následné hod-nocení (ex-post) programu IEE.



Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 7/2008
Program Inteligentní energie na období 2003–2006
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2008 – 43 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-046-5DOI 10.2865/10561

Jak získat publikace EU
Publikace vydávané Úřadem pro úřední tisky, jež jsou určeny k prodeji, lze objednat na 
stránkách EU Bookshop http://bookshop.europa.eu u prodejce, kterého si zvolíte.
Můžete také zažádat o seznam prodejců z celosvětové sítě prostřednictvím faxu: 
(352) 29 29-42758.
ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA O PROGRAMU INTELIGENTNÍ ENERGIE 
NA OBDOBÍ 20032006 ZKOUMÁ VYUŽITÍ FINANČNÍCH 
PROSTŘEDKŮ EU, ÚSPĚCHY A OMEZENÍ MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ A REŽIJNÍ NÁKLADY KOMISE A ÚČASTNÍKŮ PROGRAMU EU, KTERÝ JE ZAMĚŘEN NA PODPORU ENERGETICKÉ ÚČINNOSTI A VYUŽÍVÁNÍ OBNOVITELNÝCH ZDROJŮ ENERGIE. ZPRÁVA PŘEDKLÁDÁ NĚKOLIK  
DOPORUČENÍ, JEJICHŽ CÍLEM JE ZLEPŠIT KONCEPCI 
PODOBNÝCH PROGRAMŮ V BUDOUCNU, MAXIMALIZOVAT 
HODNOTU MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ A OMEZIT REŽIJNÍ NÁKLADY.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-08-003-CS-C
ISBN 978-92-9207-046-5