Doporučení pro stanovisko Rady v Souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007 /* SEK/2005/0140 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 2.2.2005 SEK(2005) 140 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné státy, tj. státy, které nepřijaly jednotnou měnu, jsou povinny předložit Radě a Komisi konvergenční program. Podle článku 9 tohoto nařízení má Rada za úkol všechny konvergenční programy přezkoumat, a to na základě hodnocení vypracovaného Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Požaduje se, aby na základě doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po přezkoumání programu vydala Rada své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny předkládat každoročně aktualizaci svého konvergenčního programu, kterou může Rada přezkoumat v souladu se stejnými postupy. Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, požaduje se však od nich, aby v příslušné lhůtě splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria udržitelnosti veřejných financí tak, aby byly způsobilé pro přijetí eura. Vzhledem k tomu, že byl na Maltě v roce 2003 zaznamenán celkový schodek veřejných financí ve výši 9,7 % HDP a míra dluhu ve výši 70,4 % HDP, Rada dne 5. července 2004 rozhodla, že schodek Malty je nadměrný, a doporučila, aby byla v tomto směru nejpozději do roku 2006 zjednána náprava. Maltě bylo také doporučeno provést opatření strukturální povahy zaměřená na racionalizaci a snížení výdajů a do 5. listopadu 2004 účinně zajistit, aby se uskutečnila plánovaná opatření k dosažení cílové hodnoty schodku pro rok 2005. Maltské orgány byly také vyzvány, aby zajistily, že se nárůst míry dluhu v roce 2005 zastaví a v dalším období zvrátí. Ve svém sdělení ze dne 22. prosince 2004 Komise konstatovala, že maltská vláda zasáhla na poli opatření plánovaných k dosažení cílového schodku pro rok 2005 účinně. Členské státy, které k EU přistoupily dne 1. května 2004, se zavázaly, že předloží svůj konvergenční program do 15. května 2004 a jeho první aktualizaci ke konci roku 2004. První konvergenční program Malty, na období 2004-2007, byl předložen dne 21. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu předložila Malta dne 7. prosince 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení této aktualizace na základě své hospodářské prognózy z podzimu 2004 a s přihlédnutím ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadu potenciálních výstupů, k doporučení Hlavních směrů hospodářské politiky na období 2003-2005 a k zásadám stanoveným ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům: - První aktualizaci konvergenčního programu na období let 2004-2007 předložila maltská vláda dne 7. prosince 2004. Program vcelku odpovídá kodexu chování. Konkrétně je ovšem členění veřejných výdajů neúplné a cenové údaje nejsou v souladu s harmonizovanými definicemi. - Podle makroekonomického scénáře, který je v aktualizovaném programu předložen, by mělo docházet k postupnému zrychlování hospodářské činnosti. Předpokládaná míra růstu HDP v roce 2004 (0,6%) je nižší než prognóza Komise z podzimu 2004 (1%); předpoklad růstu na léta 2005 (1,5%) a 2006 (1,8%) se ovšem jeví jako reálný a zcela odpovídá odhadům Komise. Očekává se, že koncem programového období se bude růst dále zrychlovat a v roce 2007 dosáhne hodnoty 2,2 %. Celkově se předpoklady růstu jeví jako reálné. - Meziroční inflace, která se v současnosti na Maltě stanoví jako meziroční změna indexu maloobchodních cen, se v posledních měsících zmírnila a na celý rok 2004 se odhaduje na 2,9 %. Podle odhadů na programové období se bude inflace dále postupně snižovat, takže v roce 2005 bude činit 2,4 % a v letech 2006 a 2007 1,9 %. Efektivní směnný kurz maltské liry během roku 2004 mírně zpevnil, a to v nominálním i v reálném vyjádření. Očekává se, že nominální efektivní směnný kurz liry zůstane během programového období v podstatě stálý. V rámci své celkové politiky udržuje centrální banka krátkodobé úrokové sazby od září 2003 stálé na úrovni 3 % (100 základních bodů nad úrovní eurozóny). Předpokládá se, že v roce 2005 vzrostou úrokové sazby o půl procentního bodu a na úrovni 3,5 % se udrží až do roku 2007. - Poslední údaje o uskutečňování rozpočtu na rok 2004 ukazují, že cílové hodnoty schodku ve výši 5,2 % HDP, jež byla pro tento rok stanovena a v programu potvrzena, by mohlo být dosaženo. V aktualizaci byly rovněž potvrzeny cílové hodnoty schodku do roku 2007. Konkrétně zůstává cílem konvergenčního programu snížit schodek v roce 2006 pod referenční úroveň 3 % HDP. Celkový schodek veřejných financí by měl klesnout z 5,2 % HDP v roce 2004 na 3,7 % v roce 2005, na 2,3 % v roce 2006 a konečně až na 1,4 % HDP v roce 2007. V porovnání s programem předchozím potvrzuje současná aktualizace v podstatě plánovanou úpravu vůči nezměněnému makroekonomickému scénáři. Základem fiskální konsolidace jsou opatření jak ke zvýšení příjmů, tak k omezení výdajů. - Pro svou velikost a otevřenost je maltská ekonomika značně nestabilní a citlivá vůči vnějším šokům. Tím se zvyšují rizika směrem nahoru i dolů, pokud jde nejen o makroekonomický scénář, ale i o provedení fiskálních úprav tak, jak se v programu předpokládají. Ovšem i při uvážení těchto rizik se díky rozvážnému makroekonomickému scénáři, povaze ohlašovaných opatření na snížení schodku a rozpočtovým předpokladům programu jeví cesta konsolidace v podstatě jako reálná. - Hrubý dluh veřejných financí v roce 2004 se odhaduje na 73,2 % HDP, což je zvýšení z hodnoty 70,4 % HDP v roce 2003. Podle programu by měla míra dluhu v roce 2005 klesnout na 72 % a koncem programového období se vrátit na úroveň zhruba 70 %. Maltské orgány očekávají, že ke snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 přispěje hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej aktiv. Ovšem očekávaná dynamika dluhu vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací mimo rámec obchodní činnosti, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP). - Program se zabývá i vládním programem strukturálních reforem, který se zaměřuje na iniciativy pro restrukturalizaci veřejných subjektů a na zlepšení fungování některých odvětví činnosti, jako je průmysl, přístavy, doprava a energetika. Privatizace je součástí reformního balíčku, který je v programu vysvětlen a v němž se také uvažuje o posílení boje proti daňovým podvodům a podvodům v oblasti dávek. Vláda také přeložila Bílou knihu o reformě maltského penzijního systému. Zbývá ještě uskutečnit další významné strukturální reformy v systému daní a dávek a ve zdravotnictví. - Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jehož významným prvkem jsou předpokládané náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Strategie pro zajištění udržitelnosti, jak je v programu nastíněna, je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy penzijního systému a zdravotnictví, které zatím nejsou ani definovány, ani uskutečňovány. Nedodržení rozpočtových cílů by rozhodně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je však důležité také proto, aby bylo možno v dlouhodobé perspektivě čelit důsledkům nárůstu veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. - Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci v podstatě ve shodě s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro příslušnou zemi. Konkrétně je program v souladu se snižováním celkového schodku veřejných financí, jak je Rada doporučuje. Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty a postupuje je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty, 2004-2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Malty na období 2004-2007. Program je vcelku v souladu s kodexem chování. Členění veřejných výdajů je však neúplné a cenové údaje neodpovídají maastrichtským harmonizovaným definicím. Proto se Malta vyzývá, aby zajistila soulad s požadavky kladenými na tyto údaje. 2. Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z hodnoty 0,6 % v roce 2004 na průměrných 1,8 % po zbývající dobu programu. Podle údajů, jež jsou v současnosti k dispozici, se scénář jeví z hlediska růstových předpokladů jako reálný. 3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že je schodek Malty nadměrný, a doporučila zjednat v tomto směru do roku 2006 nápravu. 4. Program se zaměřuje na to, aby v roce 2006 poklesl schodek pod referenční úroveň 3 % HDP. Základem fiskální konsolidace jsou opatření jak na zvýšení příjmů, tak na omezení výdajů. Celkový schodek veřejných financí by měl klesnout z 5,2 % HDP v roce 2004 na 2,3 % v roce 2006 a dále na 1,4 % v roce 2007. V porovnání s předchozím programem současná aktualizace v podstatě potvrzuje plánované korekce vůči zásadně nezměněnému makroekonomickému scénáři. 5. Rizika rozpočtových předpokladů v programu se jeví jako v podstatě vyvážená. Konkrétně je na jedné straně fiskální cíl celkového schodku veřejných financí ve výši 5,2 % v roce 2004 zřejmě splněn, na druhé straně, pokud jde o rok 2005 a období následující, díky rozvážnému makroekonomickému scénáři a povaze ohlašovaných opatření na snížení schodku i rozpočtovým výhledům programu, je způsob konsolidace v rámci předpokládaného vnějšího prostředí reálný. 6. Z hlediska tohoto posouzení rizik se rozpočtová opatření programu jeví jako postačující k tomu, aby se schodek do roku 2006 snížil pod úroveň 3 % HDP a zdá se, že také poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této hodnoty při normálních makroekonomických výkyvech po dobu trvání programu. Nemusí však být dostatečná k zajištění střednědobého cíle podle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je dosáhnout téměř vyrovnaný stav rozpočtu během uvedeného období. 7. Podle programu by měla míra zadlužení dosáhnout v roce 2004 hodnoty 73,2 % HDP v porovnání se 70,4 % HDP v roce 2003. Následně by měla míra zadlužení klesat až na 70,4 % HDP koncem programového období. Maltské orgány očekávají, že ke snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 přispěje hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej aktiv. Ovšem řada faktorů, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP), vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací mimo rámec obchodní činnosti. 8. Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která odráží i předpokládané náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Strategie pro zajištění udržitelnosti, jak je v programu nastíněna, je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů. Zahrnuje také reformy penzijního systému a zdravotnictví, které zatím nejsou ani definovány, ani uskutečňovány. Nedodržení rozpočtových cílů by zjevně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je však důležité také proto, aby bylo možno v dlouhodobé perspektivě čelit důsledkům nárůstu veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. 9. Celkově je hospodářská politika nastíněná v aktualizaci v podstatě ve shodě s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí specifickými pro příslušnou zemi. Konkrétně je program v souladu se snižováním schodku veřejných financí, jak je Rada doporučuje. Tabulka: Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů. 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | KOM říjen 2004 | 1,0 | 1,5 | 1,8 | ( | KP květen 2004 | 1,1 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | Inflace HICP (%) | KP pros. 2004 | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | KOM říjen 2004 | 3,7 | 3,1 | 2,6 | ( | KP květen 2004 | 0,8 | 0,7 | 0,7 | 0,7 | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 | KOM říjen 2004 | -5,1 | -4,0 | -3,3 | ( | KP květen 2004 | -5,2 | -3,7 | -2,3 | -1,4 | Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2004 | -1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | KOM říjen 2004 | -1,3 | -0,2 | 0,4 | ( | KP květen 2004 | -1,4 | 0,1 | 1,4 | 2,2 | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP pros. 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | KOM říjen 2004 | 72,4 | 73,7 | 74,2 | ( | KP květen 2004 | 72,1 | 72,4 | 70,5 | 70,4 | Prameny: Konvergenční program (KP); ekonomická prognóza útvarů Komise (KOM). | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.