Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie /* KOM/2010/0030 konecném znení - NLE 2010/0016 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 19.2.2010 KOM(2010)30 v konečném znění 2010/0016 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře, rovněž známá jako „Barcelonská úmluva“, byla původně podepsána dne 16. února 1976 v Barceloně a pozměněna dne 10. června 1995. Dohoda vstoupila v platnost dne 9. července 2004. Evropská unie je smluvní stranou této úmluvy, stejně jako všechny pobřežní členské státy EU nacházející se u Středozemního moře. Ustanovení čl. 4 odst. 3 pozměněné úmluvy výslovně zavazuje strany, aby podporovaly integrované řízení pobřežních zón s přihlédnutím k zájmům ochrany životního prostředí a krajiny a racionálního využívání přírodních zdrojů. 2. V EU je hlavním nástrojem podporujícím integrované řízení pobřežních zón doporučení Evropského parlamentu a Rady o provádění integrovaného řízení pobřežních zón v Evropě (2002/413/ES, Úř. věst. L148, 6.6.2002). Kapitola V doporučení zdůrazňuje důležitost spolupráce v regionálních mořích pro dosažení lepší koordinace a řešení problémů v pobřežních zónách, které přesahují hranice jednotlivých států. Evropská unie podporuje integrované řízení ve větším rozsahu pomocí horizontálních nástrojů, včetně oblasti ochrany životního prostředí, a vytvářením vědecké základny pro toto řízení v rámci výzkumných programů. Tyto činnosti tedy rovněž přispívají k integrovanému řízení pobřežních zón. Integrované řízení pobřežních zón je jednou ze součástí Integrované námořní politiky pro Evropskou unii. 3. Jednání směřující k uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří (dále jen protokol ICZM) probíhala v souvislosti s Barcelonskou úmluvou od roku 2006 a výsledný protokol byl přijat dne 21. ledna 2008 na konferenci zplnomocněných zástupců v Madridu. Protokol ICZM byl schválen jménem Evropského společenství s výhradou pozdějšího uzavření rozhodnutím Rady ze dne 4. prosince 2008 (2009/89/ES, Úř. věst. L34, 4.2.2009). Protokol podepsaly všechny členské státy EU, které jsou stranou Barcelonské úmluvy, kromě Kypru. Strany se nyní vyzývají, aby protokol ratifikovaly tak, aby vstoupil v platnost co nejdříve. Ratifikace a procesy přistoupení v současné době probíhají. 4. Ve středomořských pobřežních zónách nadále přetrvává vysoká zátěž pro životní prostředí a degradace pobřežních zdrojů. Prudký nekontrolovaný růst měst ve Středomoří způsobuje postupnou ztrátu přírodních oblastí, biologické rozmanitosti a zostřující se boj o vodní zdroje. Problémy s pobřežní erozí a záplavami nízko položených pobřežních oblastí jsou zhoršovány rozšiřováním městské zástavby do míst v blízkosti pobřeží a záplavových oblastí[1]. Předpokládaný nárůst počtu obyvatel soustředěný do pobřežních městských oblastí, téměř dvojnásobný počet turistů a stále intenzivnější růst dopravy pravděpodobně stávající zatížení ještě zhorší. Do roku 2025 by mohlo být zastavěno téměř 50 % pobřeží v porovnání se 40 % v roce 2000[2]. Kromě toho patří oblast Středomořské pánve mezi nejohroženější oblasti z hlediska dopadů změny klimatu[3]. Protokol poskytuje rámec, který má podnítit koordinovanější a integrovanější přístup nutný pro účinnější řešení těchto problémů a k dosažení udržitelnějšího rozvoje pobřežních zón Středozemního moře. 5. Protokol zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy při zohlednění zásad subsidiarity a proporcionality. Evropská unie by měla podporovat integrované řízení pobřežních zón s tím, že je mimo jiné nutno přihlížet k tomu, že většina ekologických problémů má přeshraniční charakter. Členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány však budou odpovědné za návrh a provedení některých podrobných opatření stanovených v protokolu, která se týkají území na pobřeží, jako je zřízení zón, kde není povolena výstavba. Vzhledem k výše uvedenému je vhodné, aby Evropská unie uzavřela Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří. 2010/0016 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropské unie RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[4], s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[5], vzhledem k těmto důvodům: 1. Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním, která byla následně přejmenována na Úmluvu o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří (dále jen „Barcelonská úmluva“), byla jménem Evropského společenství uzavřena rozhodnutími Rady 77/585/EHS[6] a 1999/802/ES[7]. 2. V souladu s čl. 4 odst. 3 písm. e) Barcelonské úmluvy se smluvní strany zavazují podporovat integrované řízení pobřežních zón s uvážením zájmů ochrany životního prostředí a krajiny a racionálního využívání přírodních zdrojů. 3. Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2002 o provádění integrovaného řízení pobřežních zón v Evropě[8], zejména kapitola V tohoto doporučení, podporuje provádění integrovaného řízení pobřežních zón členskými státy v souvislosti se stávajícími úmluvami se sousedními zeměmi včetně nečlenských států ve stejném regionálním moři. 4. Evropská unie podporuje integrované řízení ve větším rozsahu pomocí horizontálních nástrojů, včetně oblasti ochrany životního prostředí, a vytvořením vědecké základny pro toto řízení v rámci výzkumných programů. Tyto činnosti tedy přispívají k integrovanému řízení pobřežních zón. 5. Integrované řízení pobřežních zón je jednou ze součástí integrované námořní politiky pro Evropskou unii, jak ji potvrdila Evropská rada na zasedání ve dnech 13. a 14. prosince 2007 v Lisabonu, a která byla podrobněji rozpracována ve sdělení Komise „Cesta k integrované námořní politice za účelem lepší správy Středozemního moře“[9] a později pozitivně zmíněna Radou pro obecné záležitosti v jejích závěrech ohledně integrované námořní politiky ze dne 16. listopadu 2009. 6. Rozhodnutím Rady ze dne 4. prosince 2008[10] byl Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří (dále jen protokol ICZM) k Barcelonské úmluvě podepsán jménem Evropského společenství s výhradou pozdějšího uzavření. 7. Ve středomořských pobřežních zónách nadále přetrvává vysoká zátěž pro životní prostředí a degradace pobřežních zdrojů. Protokol ICZM poskytuje rámec pro podporu koordinovanějšího a integrovanějšího přístupu se zapojením veřejnosti a soukromých zúčastněných stran včetně občanské společnosti a hospodářských subjektů. Tento komplexní přístup, založený na nejlepších dostupných vědeckých pozorováních a znalostech, je nutný k účinnějšímu řešení uvedených problémů a k dosažení udržitelnějšího rozvoje pobřežních zón Středozemního moře. 8. Protokol ICZM zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy při zohlednění zásad subsidiarity a proporcionality. Evropská unie by měla podporovat integrované řízení pobřežních zón s tím, že je mimo jiné nutno přihlížet k tomu, že většina ekologických problémů má přeshraniční charakter. Členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány však budou odpovědné za návrh a provedení některých podrobných opatření stanovených v protokolu ICZM, která se týkají území na pobřeží, jako je zřízení zón, kde není povolena výstavba. 9. Protokol ICZM by měl být uzavřen, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře se uzavírá. Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou uložit jménem Evropské unie schvalovací listiny u španělské vlády, která přebírá funkci depozitáře, stanovenou v článku 37 protokolu, za účelem vyjádření souhlasu Evropské unie s tím, že bude protokolem vázána. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie . Den vstupu tohoto protokolu v platnost bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu dne Za Radu Předseda PROTOKOL Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří SMLUVNÍ STRANY TOHOTO PROTOKOLU, JAKO STRANY Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, přijaté dne 16. února 1976 v Barceloně a změněné dne 10. června 1995, PŘEJÍCE si, aby byly provedeny závazky stanovené v čl. 4 odst. 3 písm. e) a odst. 5 uvedené úmluvy, S VĚDOMÍM, že pobřežní zóny Středozemního moře jsou společným přírodním a kulturním dědictvím národů Středomoří a že by měly být zachovány a rozumně využívány ku prospěchu současných a budoucích generací, ZNEPOKOJENY nárůstem antropogenního tlaku na pobřežní zóny Středozemního moře, který ohrožuje jejich zranitelnou povahu, a přejíce si zastavení a zvrácení procesu znehodnocování pobřežní zóny a významné snížení ztráty biologické rozmanitosti pobřežních ekosystémů, OBÁVAJÍCE se rizik ohrožujících pobřežní zóny v důsledku změny klimatu, která pravděpodobně mimo jiné vyústí ve zvýšení hladiny moří, a vědomy si potřeby přijmout udržitelná opatření ke snížení negativních dopadů přírodních jevů, PŘESVĚDČENY, že plánování a řízení pobřežních zón, jakožto nenahraditelného ekologického, hospodářského a sociálního zdroje, vyžadují za účelem jejich zachování a udržitelného rozvoje zvláštní integrovaný přístup na úrovni Středomořské pánve jako celku a jejích pobřežních států s ohledem na jejich rozmanitost, a zejména na specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi, S OHLEDEM NA ÚMLUVU Organizace Spojených národů o mořském právu, uzavřenou v Montego Bay dne 10. prosince 1982, Úmluvu o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva, uzavřenou v Ramsaru dne 2. února 1971, a Úmluvu o biologické rozmanitosti, uzavřenou v Rio de Janeiru dne 5. června 1992, jejímiž stranami jsou mnohé středomořské pobřežní státy a Evropské společenství, USILUJÍCE zejména o spolupráci při vývoji vhodných a integrovaných plánů pro řízení pobřežních zón podle čl. 4 odst. 1 písm. e) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, uzavřené v New Yorku dne 9. května 1992, VYCHÁZEJÍCE z existujících zkušeností s integrovaným řízením pobřežních zón a z činnosti různých organizací, včetně evropských orgánů, OPÍRAJÍCE SE o doporučení a činnosti Komise Středomoří pro udržitelný rozvoj a doporučení zasedání smluvních stran, které se konaly v roce 1997 v Tunisu, v roce 2001 v Monaku, v roce 2003 v Katánii a v roce 2005 v Portoroži, a na základě Strategie Středomoří pro udržitelný rozvoj, přijaté v roce 2005 v Portoroži, ROZHODNUTY posílit na úrovni Středomoří snahy pobřežních států zajistit integrované řízení pobřežních zón, ODHODLÁNY povzbudit státní, regionální a místní iniciativy prostřednictvím koordinované propagační činnosti, spolupráce a partnerství s různými příslušnými činiteli s cílem podpořit účinnou správu pro účely integrovaného řízení pobřežních zón, PŘEJÍCE si, aby se zajistilo dosažení soudržnosti v integrovaném řízení pobřežních zón při uplatňování úmluvy a jejích protokolů, SE DOHODLY TAKTO: ČÁST I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Obecné závazky V souladu s Úmluvou o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří a jejími protokoly vytvoří strany společný rámec pro integrované řízení středomořské pobřežní zóny a za tímto účelem přijmou opatření nezbytná k posílení regionální spolupráce. Článek 2 Definice Pro účely tohoto protokolu se rozumí: a) „stranami“ smluvní strany tohoto protokolu; b) „úmluvou“ Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, uzavřená dne 16. února 1976 v Barceloně ve znění ze dne 10. června 1995; c) „organizací“ orgán uvedený v článku 17 úmluvy; d) „střediskem“ Středisko regionálních činností s programem prioritních akcí; e) „pobřežní zónou“ geomorfologická oblast na obou stranách mořského břehu, ve které probíhá interakce mezi mořskou a pevninskou částí v podobě složitých ekologických a zdrojových systémů tvořených biotickými a abiotickými složkami, které s lidskými společenstvími a příslušnými sociálně-ekonomickými činnostmi žijí vedle sebe a vzájemně na sebe působí; f) „integrovaným řízením pobřežních zón“ dynamický proces pro udržitelné řízení a využívání pobřežních zón, jenž bere ohled na zranitelnost pobřežních ekosystémů a krajin, rozmanitost činností a využívání, jejich vzájemné působení, námořní zaměření některých činností a využívání a jejich dopad jak na mořskou, tak pevninskou část pobřežní zóny. Článek 3 Územní působnost 1. Oblastí působnosti tohoto protokolu je oblast Středozemního moře, vymezená článkem 1 úmluvy. Tato oblast je rovněž definována pomocí: a) hranice pobřežní zóny na straně moře, která je vnější hranicí teritoriálních vod stran, a dále b) hranice pobřežní zóny na straně pevniny, která je hranicí příslušných pobřežních jednotek, jak je vymezily strany. 2. Pokud strana v mezích své svrchovanosti stanoví jiné hranice než hranice předpokládané v odstavci 1 tohoto článku, předá depozitáři prohlášení o této skutečnosti v okamžiku uložení své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu anebo kdykoli později, pokud: a) hranice na straně moře je menší než vnější hranice teritoriálních vod; b) hranice na straně pevniny se liší, ať už je menší či větší, od hranic území pobřežních jednotek, jak je definováno výše, aby se mimo jiné uplatnil ekosystémový přístup a hospodářská a sociální kritéria, vzaly se v úvahu specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi a zohlednily nepříznivé účinky změny klimatu. 3. Každá strana na příslušné institucionální úrovni přijme nebo bude prosazovat přiměřená opatření, aby informovala obyvatelstvo a jakékoli příslušné činitele o územní působnosti tohoto protokolu. Článek 4 Zachování práv 1. Nic v tomto protokolu ani žádný akt přijatý na jeho základě se nedotýká práv, současných a budoucích nároků nebo právních názorů kterékoli strany v souvislosti s mořským právem, a zejména povahy a rozsahu mořských oblastí, vymezení mořských oblastí mezi státy s protilehlým či sousedícím pobřežím, práva a způsobů proplutí průlivy, které se využívají pro mezinárodní plavbu, práva pokojného proplutí teritoriálními vodami a rovněž povahy a rozsahu jurisdikce pobřežního státu, státu vlajky nebo přístavního státu. 2. Žádný akt nebo činnost vykonaná na základě tohoto protokolu nezakládá důvody pro uplatnění, napadání nebo zpochybňování jakéhokoli nároku na státní svrchovanost nebo jurisdikci. 3. Přísnější ustanovení uznávající ochranu a řízení pobřežní zóny obsažená v jiných stávajících či budoucích vnitrostátních nebo mezinárodních nástrojích či programech nejsou ustanoveními tohoto protokolu dotčena. 4. Národní bezpečnost a obranné činnosti a zařízení nejsou dotčeny žádnými ustanoveními tohoto protokolu, avšak všechny strany souhlasí, že takové činnosti by měly být provozovány a zařízení by měla být zřízena v přiměřené a proveditelné míře, v souladu s tímto protokolem. Článek 5 Cíle integrovaného řízení pobřežních zón Cíle integrovaného řízení pobřežních zón jsou: a) prostřednictvím racionálního plánování činnosti usnadnit udržitelný rozvoj pobřežních zón zajištěním toho, že je brán ohled na životní prostředí a krajinu v souladu s hospodářským, sociálním a kulturním rozvojem; b) zachovat pobřežní zóny ku prospěchu současných a budoucích generací; c) zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na využívání vod; d) zajistit zachování celistvosti pobřežních ekosystémů, krajin a geomorfologie; e) předcházet účinkům přírodních nebezpečí, a zejména změny klimatu, které mohou být způsobeny přírodními nebo lidskými činnostmi, a/nebo je omezovat; f) dosáhnout soudržnosti mezi veřejnými a soukromými iniciativami a mezi všemi rozhodnutími veřejnoprávních orgánů na státní, regionální a místní úrovni, která ovlivňují využívání pobřežní zóny. Článek 6 Obecné zásady integrovaného řízení pobřežních zón při provádění tohoto protokolu se strany řídí těmito zásadami integrovaného řízení pobřežních zón: a) bere se zvláštní ohled na biologické bohatství a přírodní dynamiku a fungování přílivové oblasti a doplňující a vzájemně závislou povahu mořské a pevninské části tvořící jednotný celek. b) veškeré prvky související s hydrologickými, geomorfologickými, klimatickými, ekologickými, sociálně-ekonomickými a kulturními systémy se berou v úvahu integrovaně, aby se nepřekročila zatížitelnost pobřežní zóny a zabránilo se nepříznivým účinkům přírodních pohrom a rozvoje. c) ekosystémový přístup k pobřežnímu plánování a řízení se uplatňuje tak, aby zajistil udržitelný rozvoj pobřežních zón. d) zajistí se vhodná správa umožňující přiměřenou a včasnou účast místního obyvatelstva a zúčastněných stran z občanské společnosti zabývajících se problematikou pobřežních zón v transparentním rozhodovacím procesu. e) napříč odvětvími se požaduje organizovaná institucionální koordinace různých správních služeb a regionálních a místních úřadů odpovědných za pobřežní zóny. f) vyžaduje se vytváření strategií, plánů a programů územního plánování zabývajících se rozvojem měst a sociálně-ekonomickou činností, stejně jako dalších příslušných odvětvových politik. g) bere se ohled na velký počet a rozmanitost činností v pobřežních zónách, a pokud to bude nutné, dá se přednost veřejným službám a činnostem, které, pokud jde o využívání a polohu, vyžadují bezprostřední blízkost moře. h) rozdělení využívání by mělo být v celé pobřežní zóně vyrovnané a mělo by se vyhnout zbytečné koncentraci a nekontrolovatelnému růstu měst. i) provedou se předběžná posouzení rizik souvisejících s různými lidskými činnostmi a infrastrukturou, aby se zabránilo jejich nepříznivému vlivu na pobřežní zóny a aby se tento vliv omezil. j) zabrání se škodám na pobřežním prostředí, a pokud k nim dojde, provede se vhodná obnova. Článek 7 Koordinace 1. Pro účely integrovaného řízení pobřežní zóny strany: a) zajistí institucionální koordinaci, v případě nutnosti prostřednictvím vhodných orgánů a mechanismů, aby se vyhnuly odvětvovým přístupům a usnadnily komplexní přístupy; b) organizují vhodnou koordinaci mezi různými orgány příslušnými jak pro mořskou, tak pevninskou část pobřežních zón v různých správních službách na státní, regionální a místní úrovni; c) organizují úzkou koordinaci mezi státními, regionálními a místními orgány v oblasti pobřežních strategií, plánů a programů a ve vztahu k různým povolením činností, kterých lze dosáhnout prostřednictvím společných poradních orgánů nebo společných rozhodovacích postupů. 2. Příslušné státní, regionální a místní orgány odpovědné za pobřežní zóny spolupracují, pokud je to proveditelné, na posílení soudržnosti a účinnosti zavedených pobřežních strategií, plánů a programů. ČÁST II PRVKY INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN Článek 8 Ochrana a udržitelné využívání pobřežních zón 1. V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu strany usilují o zajištění udržitelného využívání a řízení pobřežních zón, aby se zachovala pobřežní přírodní stanoviště, krajina, přírodní zdroje a ekosystémy v souladu s mezinárodními a regionálními právními nástroji. 2. Za tímto účelem strany: a) zavedou v pobřežních zónách podle nejvyššího stavu vody v zimě zónu, kde není povolena výstavba. S ohledem mimo jiné na oblasti přímo a nepříznivě postižené změnou klimatu a přírodními riziky nesmí být tato zóna méně než 100 metrů široká, s výhradou níže uvedených ustanovení písmene b). Nadále se používají přísnější vnitrostátní opatření určující tuto šířku; b) mohou výše uvedená ustanovení upravit způsobem, který je v souladu s cíli a zásadami tohoto protokolu: 1. u projektů veřejného zájmu; 2. v oblastech se specifickými geografickými nebo jinými místními omezeními, zvláště v souvislosti s hustotou obyvatelstva nebo sociálními potřebami, v nichž jsou individuální bydlení, urbanizace nebo rozvoj stanoveny vnitrostátními právními nástroji; c) oznámí organizaci své vnitrostátní právní nástroje stanovující výše uvedené úpravy. 3. Strany se také snaží zajistit, aby jejich vnitrostátní právní nástroje zahrnovaly kritéria pro udržitelné využívání pobřežních zón. Taková kritéria s ohledem na místní zvláštní podmínky mimo jiné zahrnují: a) určení a vymezení, mimo chráněné oblasti, otevřených oblastí, ve kterých jsou rozvoj měst a další činnosti omezeny nebo v případě nutnosti zakázány; b) omezení lineárního šíření měst a vytváření nové dopravní infrastruktury podél pobřeží; c) zajištění toho, aby byla hlediska ochrany životního prostředí začleněna do pravidel pro řízení a využívání veřejné námořní oblasti; d) zajištění svobodného přístupu veřejnosti k moři a pobřeží; e) omezení nebo v případě nutnosti zákaz pohybu a parkování pozemních vozidel a pohybu a kotvení mořských plavidel ve zranitelných přírodních oblastech na pevnině nebo na moři, včetně pláží a dun. Článek 9 Hospodářské činnosti 1. V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu a při zohlednění příslušných ustanovení Barcelonské úmluvy a jejích protokolů smluvní strany: a) věnují zvláštní pozornost hospodářským činnostem, které vyžadují bezprostřední blízkost moře; b) zajistí, aby různé hospodářské činnosti minimalizovaly využívání přírodních zdrojů a zohledňovaly potřeby budoucích generací; c) zajistí, aby bylo dodržováno integrované řízení vodních zdrojů a nakládání s odpady, jež by bylo šetrné k životnímu prostředí; d) zajistí, aby se pobřežní a námořní hospodářství přizpůsobilo zranitelné povaze pobřežních zón a aby byly mořské zdroje chráněny před znečištěním; e) definují ukazatele rozvoje hospodářských činností, aby se zajistilo udržitelné využívání pobřežních zón a snížily se nároky, které překračují jejich zatížitelnost; f) propagují mezi veřejnými orgány, hospodářskými subjekty a nevládními organizacemi kodexy správné praxe. 2. Smluvní strany se dále s ohledem na tyto hospodářské činnosti dohodly takto: a) Zemědělství a průmysl: zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí při umisťování a při provádění zemědělských a průmyslových činností tak, aby se zachovaly pobřežní ekosystémy a krajina a předešlo se znečištění moře, vody, ovzduší a půdy. b) Rybolov: i) zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany rybolovných oblastí, ii) zajistit, aby byly metody rybolovu v souladu s udržitelným využíváním přírodních mořských zdrojů. c) Akvakultura: i) zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany oblastí akvakultury a oblastí s výskytem měkkýšů a korýšů, ii) regulovat akvakulturu kontrolováním využití vstupů a nakládání s odpadem. d) Cestovní ruch, sport a volnočasové aktivity: i) podporovat udržitelný pobřežní cestovní ruch, který zachovává pobřežní ekosystémy, přírodní zdroje, kulturní dědictví a krajinu, ii) propagovat konkrétní podoby pobřežního cestovního ruchu, včetně kulturního, venkovského a ekologického cestovního ruchu, a zároveň respektovat tradice místního obyvatelstva, iii) regulovat a v případě potřeby zakázat výkon některých sportovních a volnočasových aktivit, včetně rekreačního rybolovu a sběru měkkýšů a korýšů. e) Využití zvláštních přírodních zdrojů: i) zajistit, aby získávání a těžba nerostů, včetně využití mořské vody v odsolovacích stanicích a při těžbě kamene, podléhaly předchozímu povolení, ii) regulovat těžbu písku, včetně mořského dna a říčních sedimentů, nebo ji zakázat tam, kde je pravděpodobné, že bude mít nepříznivý dopad na rovnováhu pobřežních ekosystémů, iii) sledovat pobřežní zvodnělé vrstvy a dynamické oblasti kontaktu sladké a slané vody nebo na pomezí mezi sladkou a slanou vodou, jež mohou být nepříznivě ovlivněny těžbou podzemní vody nebo vypouštěním odpadů do přírodního prostředí. f) Infrastruktura, energetická zařízení, přístavy a námořní díla a stavby: zajistit, aby tato infrastruktura, zařízení, díla a stavby podléhaly povolení, aby se jejich nepříznivý dopad na pobřežní ekosystémy, krajiny a geomorfologii minimalizoval nebo byl případně odčiněn opatřeními jiné než finanční povahy. g) Námořní činnosti: provádět námořní činnosti tak, aby se zajistilo zachování pobřežních ekosystémů v souladu s pravidly, normami a postupy příslušných mezinárodních úmluv. Článek 10 Zvláštní pobřežní ekosystémy Strany přijmou opatření na ochranu charakteristických rysů některých zvláštních pobřežních ekosystémů takto: 1. Mokřady a ústí řek Strany navíc k vytvoření chráněných oblastí a s cílem předejít tomu, aby vymizely mokřady a ústí řek: a) zohlední národní pobřežní strategie a pobřežní plány a programy a při vydávání povolení také environmentální, hospodářské a sociální funkce mokřadů a ústí řek; b) přijmou opatření potřebná pro regulaci nebo případně zákaz činností, které mohou mít nepříznivý dopad na mokřady a ústí řek; c) provedou v co nejvyšší možné míře obnovu poškozených pobřežních mokřadů s cílem obnovit jejich kladnou úlohu v procesech pobřežního životního prostředí. 2. Mořská stanoviště Strany uznávají potřebu ochrany mořských oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany, bez ohledu na stupeň jejich ochrany a: a) přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení mořských a pobřežních oblastí zajistily ochranu a zachování zejména oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany; b) zavazují se podporovat regionální a mezinárodní spolupráci pro provádění společných programů na ochranu mořských stanovišť. 3. Pobřežní lesy Strany přijmou opatření určená k zachování či rozvoji lesů, zejména těch, které se nacházejí vně zvláště chráněných oblastí. 4. Duny Strany se zavazují zachovat duny a písčiny, a kde je to možné, udržitelným způsobem je obnovit. Článek 11 Pobřežní krajina 1. Strany uznávají zvláštní estetickou, přírodní a kulturní hodnotu pobřežní krajiny bez ohledu na stupeň její ochrany a přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení zajistily její ochranu. 2. Strany se zavazují podporovat regionální a mezinárodní spolupráci v oblasti ochrany krajiny, a zejména ve vhodných případech podporovat provádění společných akcí u přeshraničních pobřežních oblastí. Článek 12 Ostrovy Strany se zavazují dohodnout se na zvláštní ochraně ostrovů, včetně malých ostrovů, a za tímto účelem: a) podporují v těchto oblastech činnosti šetrné k životnímu prostředí a činí zvláštní opatření, aby zajistily účast obyvatel na ochraně pobřežních ekosystémů, která se zakládá na jejich místních zvycích a znalostech; b) zohledňují zvláštní charakteristiky ostrovního prostředí a potřebu zajistit vzájemné působení mezi ostrovy v rámci národních pobřežních strategií, plánů a programů a nástrojů řízení, zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, rybolovu, odpadů a vody. Článek 13 Kulturní dědictví 1. Strany jednotlivě či společně přijmou všechna opatření vhodná pro zachování a ochranu kulturního, zejména archeologického a historického, dědictví pobřežních zón, včetně podvodního kulturního dědictví, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními a mezinárodními nástroji. 2. Strany zajistí, aby bylo zachování kulturního dědictví pobřežních zón na místě považováno za první možnost, dříve než u tohoto dědictví dojde k jakémukoli jinému zásahu. 3. Strany zejména zajistí, aby prvky podvodního kulturního dědictví pobřežních zón, které byly vyjmuty z mořského prostředí, byly uchovávány a spravovány tak, aby se zabezpečilo jejich dlouhodobé zachování a neobchodovalo se s nimi, nebyly prodávány, vykupovány nebo směňovány jako zboží. Článek 14 Angažovanost 1. S cílem zajistit v průběhu procesu integrovaného řízení pobřežních zón účinnou správu přijmou strany opatření nezbytná k tomu, aby se ve fázích formulování a provádění pobřežních a námořních strategií, plánů a programů nebo projektů a také při vydávání různých povolení zajistilo vhodné zapojení různých zúčastněných stran, včetně: - dotčených územních společenství a veřejnoprávních subjektů, - hospodářských subjektů, - nevládních organizací, - sociálních činitelů, - dotčené veřejnosti. Tato účast mimo jiné zahrnuje poradní orgány, šetření nebo veřejná slyšení a může být rozšířena na partnerství. 2. S cílem zajistit tuto účast strany přiměřeně, včas a účinně poskytují informace. 3. Každé zúčastněné straně, která napadá rozhodnutí, akty nebo opomenutí, by měly být k dispozici mediační nebo smírčí postupy a měla by mít právo na správní nebo právní prostředky, které podléhají ustanovením ohledně účasti stanoveným stranami, pokud jde o plány, programy nebo projekty týkající se pobřežních zón. Článek 15 Zvyšování povědomí, odborná příprava, vzdělávání a výzkum 1. Strany se zavazují provádět na státní, regionální nebo místní úrovni činnosti pro zvyšování povědomí o integrovaném řízení pobřežních zón a vyvinout na toto téma vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání. 2. Strany přímo, na vícestranném či dvoustranném základě nebo za pomoci organizace, střediska nebo dotčených mezinárodních organizací organizují vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání o integrovaném řízení pobřežních zón s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj. 3. Strany umožní mezioborový vědecký výzkum integrovaného řízení pobřežních zón a vzájemného působení mezi jednotlivými činnostmi a jejich dopadů na pobřežní zóny. Za tímto účelem by měly zřídit nebo podporovat specializovaná výzkumná střediska. Cílem tohoto výzkumu je zejména prohloubit znalost integrovaného řízení pobřežních zón, přispět k informovanosti veřejnosti a umožnit rozhodování ve veřejném i soukromém sektoru. ČÁST III NÁSTROJE INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN Článek 16 Mechanismy a sítě monitorování a sledování 1. Strany k monitorování a sledování využívají a posilují příslušné stávající mechanismy nebo v případě potřeby vytvářejí nové. Rovněž připravují a pravidelně aktualizují celostátní soupisy pobřežních zón, které by měly v co nejvyšší míře zahrnovat informace o zdrojích a činnostech i o institucích, právních předpisech a plánování, které mohou mít na pobřežní zóny vliv. 2. S cílem podporovat výměnu vědeckých zkušeností, údajů a osvědčených postupů se strany na vhodné správní a vědecké úrovni zapojí ve spolupráci s organizací do sítě středomořské pobřežní zóny. 3. S cílem usnadnit pravidelné sledování stavu a vývoje pobřežních zón strany stanoví dohodnutý referenční formát a postup pro shromažďování vhodných údajů v celostátních soupisech. 4. Strany využijí všech nutných prostředků, aby zajistily veřejný přístup k informacím získaným z mechanismů a sítí monitorování a sledování. Článek 17 Středomořská strategie pro integrované řízení pobřežních zón Strany se zavazují spolupracovat na podpoře udržitelného rozvoje a integrovaného řízení pobřežních zón, zohledňovat při tom středomořskou strategii pro udržitelný rozvoj a v případě nutnosti ji doplňovat. Za tímto účelem strany za pomoci střediska definují společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří, který má být proveden prostřednictvím vhodných regionálních akčních plánů a dalších operačních nástrojů i prostřednictvím jejich národních strategií. Článek 18 Národní pobřežní strategie, plány a programy 1. Každá strana dále posílí nebo zformuluje národní strategii pro integrované řízení pobřežních zón a prováděcí plány a programy pro pobřeží, které jsou v souladu se společným regionálním rámcem, s cíli integrovaného řízení a se zásadami tohoto protokolu, a uvědomí organizaci o koordinačních mechanismech zavedených pro tuto strategii. 2. Národní strategie založená na analýze stávající situace stanoví cíle, určí priority s uvedením jejich zdůvodnění, identifikuje pobřežní ekosystémy, které vyžadují řízení, i všechny příslušné činitele a procesy, vyjmenuje opatření, která mají být přijata, a jejich náklady i dostupné institucionální nástroje a právní a finanční prostředky a stanoví harmonogram provádění. 3. Pobřežní plány a programy, jež mohou být samostatné nebo integrované do jiných plánů a programů, specifikují zaměření národní strategie a provedou ji na příslušné územní úrovni, přičemž mimo jiné případně stanoví kapacity a podmínky pro přidělení a využití příslušných mořských a pevninských částí pobřežních zón. 4. Strany definují vhodné ukazatele, aby bylo možno hodnotit účinnost strategií, plánů a programů integrovaného řízení pobřežních zón, jakož i pokrok v provádění protokolu. Článek 19 Hodnocení vlivů na životní prostředí 1. Strany při zohlednění zranitelné povahy pobřežních zón zajistí, aby u veřejných a soukromých projektů, u nichž jsou pravděpodobné významné účinky na životní prostředí v pobřežních zónách, a zejména na jejich ekosystémy, postup a studie související s hodnocením vlivů na životní prostředí zvažovaly zvláštní citlivost prostředí a vzájemné vztahy mezi mořskými a pevninskými částmi pobřežní zóny. 2. V souladu s týmiž kritérii strany vhodně zformulují strategické hodnocení vlivů plánů a programů, které postihují pobřežní zónu, na životní prostředí. 3. Hodnocení vlivů na životní prostředí by také mělo zvažovat kumulativní dopad na pobřežní zóny a věnovat náležitou pozornost mimo jiné jejich zatížitelnosti. Článek 20 Územní politika 1. Za účelem podpory integrovaného řízení pobřežních zón, snížení hospodářského tlaku, zachování otevřených ploch a umožnění veřejného přístupu k moři a podél pobřeží přijmou strany vhodné nástroje a opatření územní politiky, včetně postupu plánování. 2. Za tímto účelem a s cílem zajistit udržitelné řízení veřejné a soukromé půdy v pobřežních zónách mohou strany mimo jiné přijmout mechanismy pro nákup, postoupení, darování nebo převod pozemků do veřejného vlastnictví a uvalovat na nemovitosti věcná břemena. Článek 21 Hospodářské, finanční a daňové nástroje Pro provádění národních pobřežních strategií a pobřežních plánů a programů mohou strany přijmout vhodná opatření pro přijetí příslušných hospodářských, finančních a/nebo daňových nástrojů určených k podpoře místních, regionálních a celostátních iniciativ pro integrované řízení pobřežních zón. ČÁST IV RIZIKA POSTIHUJÍCÍ POBŘEŽNÍ ZÓNU Článek 22 Přírodní nebezpečí V rámci národních strategií pro integrované řízení pobřežních zón vyvinou strany politiky pro předcházení přírodním nebezpečím. Za tímto účelem provedou posouzení zranitelnosti a nebezpečí pro pobřežní zóny a přijmou opatření pro předcházení, zmírňování a přizpůsobování, aby se čelilo účinkům přírodních pohrom, zejména změny klimatu. Článek 23 Eroze pobřeží 1. V souladu s cíli a zásadami stanovenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu se strany s cílem účinněji předcházet nepříznivému dopadu eroze pobřeží a zmírňovat jej zavazují přijmout opatření nezbytná k tomu, aby se zachovala či obnovila přirozená schopnost pobřeží přizpůsobovat se změnám, včetně změn způsobovaných zvýšením hladiny moře. 2. Při zvažování nových činností a stavebních děl umístěných v pobřežní zóně, včetně námořních staveb a obranných pobřežních děl, strany zejména zohlední jejich nepříznivé účinky na erozi pobřeží a přímé a nepřímé náklady, jež z nich mohou vyplývat. Pokud jde o stávající činnosti a stavby, měly by strany přijmout opatření pro minimalizaci jejich účinků na erozi pobřeží. 3. Strany usilují o předcházení dopadům eroze pobřeží prostřednictvím integrovaného řízení činností, včetně přijetí zvláštních opatření pro pobřežní sedimenty a pobřežní stavební díla. 4. Strany se zavazují sdílet vědecké údaje, které mohou zlepšit znalost stavu, vývoje a dopadů eroze pobřeží. Článek 24 Reakce na přírodní pohromy 1. Strany se zavazují podporovat mezinárodní spolupráci, aby reagovaly na přírodní pohromy, a přijmout všechna opatření nezbytná pro včasné řešení jejich účinků. 2. Strany se zavazují koordinovat používání zařízení pro odhalování, varování a komunikaci, jež mají k dispozici, a využívat stávající mechanismy a iniciativy, aby se zajistilo co nejrychlejší předávání naléhavých informací o významných přírodních pohromách. Strany sdělí organizaci, které vnitrostátní orgány jsou v rámci příslušných mezinárodních mechanismů příslušné tyto informace poskytovat a přijímat. 3. Strany se zavazují podporovat vzájemnou spolupráci a spolupráci mezi státními, regionálními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími příslušnými organizacemi pro poskytování humanitární pomoci v naléhavých případech přírodních pohrom postihujících pobřežní zóny Středozemního moře. ČÁST V MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE Článek 25 Odborná příprava a výzkum 1. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při odborné přípravě vědeckého, technického a administrativního personálu v oblasti integrovaného řízení pobřežních zón, zejména s cílem: a) identifikovat a posílit kapacity; b) rozvinout vědecký a technický výzkum; c) podporovat střediska specializovaná na integrované řízení pobřežních zón; d) podporovat programy odborné přípravy místních odborníků. 2. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací podporovat vědecký a technický výzkum integrovaného řízení pobřežních zón, zejména prostřednictvím výměny vědeckých a technických informací a koordinace svých výzkumných programů ohledně témat společného zájmu. Článek 26 Vědecká a technická pomoc Pro účely integrovaného řízení pobřežních zón se strany zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat na poskytování vědecké a technické pomoci, včetně přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a jejich přenosu, a dalších možných podob pomoci stranám, které o takovou pomoc požádají. Článek 27 Výměna informací a činnosti společného zájmu 1. Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při výměně informací o využívání osvědčených environmentálních postupů. 2. Za podpory organizace strany zejména: a) definují ukazatele pobřežního řízení, přičemž zohledňují stávající ukazatele, a spolupracují při jejich využívání; b) zavádějí a aktualizují posouzení využití a řízení pobřežních zón; c) provádějí činnosti společného zájmu, například ukázkové projekty integrovaného řízení pobřežních zón. Článek 28 Přeshraniční spolupráce Kde je to vhodné, strany přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací na dvoustranném či vícestranném základě usilují o koordinaci národních pobřežních strategií, plánů a programů týkajících se sousedících pobřežních zón. Na této koordinaci se podílejí příslušné vnitrostátní správní orgány. Článek 29 Přeshraniční hodnocení vlivů na životní prostředí 1. Dříve než strany povolí nebo schválí plány, programy a projekty, u nichž je pravděpodobný významný nepříznivý dopad na životní prostředí v pobřežních zónách ostatních stran, spolupracují v rámci tohoto protokolu prostřednictvím oznamování, výměny informací a konzultací na hodnocení vlivů těchto plánů, programů a projektů na životní prostředí a zohledňují při tom článek 19 tohoto protokolu a čl. 4 odst. 3 písm. d) úmluvy. 2. Za tímto účelem se strany zavazují spolupracovat při formulování a přijímání vhodných obecných směrů, které stanoví postupy pro oznamování, výměnu informací a konzultaci ve všech fázích procesu. 3. Kde je to vhodné, mohou strany pro účinné provádění tohoto článku uzavírat dvoustranné či vícestranné dohody. ČÁST VI INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ Článek 30 Kontaktní místa Každá strana určí kontaktní místo, které bude sloužit jako středisko pro technická a vědecká hlediska provádění tohoto protokolu a bude šířit informace na státní, regionální a místní úrovni. Kontaktní místa se pravidelně scházejí, aby plnila své funkce vyplývající z tohoto protokolu. Článek 31 Zprávy Na řádných zasedáních smluvních stran předkládají strany zprávy o provádění tohoto protokolu, včetně přijatých opatření, jejich účinnosti a problémů, které vyvstaly při jejich provádění, a to způsobem a v takových časových rozestupech, jak stanoví tato zasedání. Článek 32 Institucionální koordinace 1. Organizace zodpovídá za koordinaci provádění tohoto protokolu. Za tímto účelem ji podporuje středisko, jemuž může svěřit tyto funkce: a) pomáhat stranám definovat společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří podle článku 17; b) připravovat pravidelnou zprávu o stavu a vývoji integrovaného řízení pobřežních zón ve Středozemním moři s cílem umožnit provádění protokolu; c) vyměňovat informace a provádět činnosti společného zájmu podle článku 27; d) na žádost pomáhat stranám: - účastnit se sítě středomořské pobřežní zóny podle článku 16, - připravovat a provádět jejich národní strategie pro integrované řízení pobřežních zón podle článku 18, - spolupracovat na činnostech odborné přípravy a na programech vědeckého a technického výzkumu podle článku 25, - kde je to vhodné, koordinovat řízení přeshraničních pobřežních zón podle článku 28; e) pořádat schůze kontaktních míst podle článku 30; f) vykonávat jakékoli další funkce uložené stranami. 2. Pro účely provádění tohoto protokolu mohou strany, organizace a středisko společně navázat spolupráci s nevládními organizacemi, jejichž činnost souvisí s protokolem. Článek 33 Zasedání stran 1. Řádná zasedání stran tohoto protokolu se konají ve spojení s řádnými zasedáními smluvních stran úmluvy, která se konají v souladu s článkem 18 úmluvy. Strany mohou rovněž v souladu s uvedeným článkem svolávat mimořádná zasedání. 2. Zasedání stran tohoto protokolu mají tyto úkoly: a) dohlížet na provádění tohoto protokolu; b) zajišťovat, aby byl tento protokol prováděn v koordinaci a součinnosti s ostatními protokoly; c) dohlížet na činnost organizace a střediska týkající se provádění tohoto protokolu a poskytovat pokyny pro jejich činnosti; d) zvažovat účinnost opatření přijatých pro integrované řízení pobřežních zón a potřebu dalších opatření, zvláště v podobě příloh nebo změn tohoto protokolu; e) vydávat stranám doporučení ohledně opatření, která mají být přijata pro provádění tohoto protokolu; f) posuzovat návrhy vznesené schůzí kontaktních míst podle článku 30 tohoto protokolu; g) zvažovat zprávy předané stranami a vydávat vhodná doporučení podle článku 26 úmluvy; h) posuzovat jakékoli další příslušné informace předané prostřednictvím střediska; i) posuzovat jakékoli další záležitosti týkající se tohoto protokolu, kde je to vhodné. ČÁST VII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 34 Vztah k úmluvě 1. Ustanovení úmluvy týkající se kteréhokoliv protokolu se použijí na tento protokol. 2. Jednací řád a finanční pravidla přijatá podle článku 24 úmluvy se vztahují i na tento protokol, pokud se strany tohoto protokolu nedohodnou jinak. Článek 35 Vztahy se třetími stranami 1. V případě potřeby strany vyzvou státy, které nejsou stranami protokolu, a mezinárodní organizace ke spolupráci při provádění tohoto protokolu. 2. Strany se zavazují přijmout v souladu s mezinárodním právem vhodná opatření, aby se zajistilo, že nikdo neprovádí činnost, která je v rozporu se zásadami a cíli tohoto protokolu. Článek 36 Podpis Tento protokol je otevřen k podpisu kterékoli smluvní straně úmluvy ode dne 21. ledna 2008 do dne 20. ledna 2009 v Madridu ve Španělsku. Článek 37 Ratifikace, přijetí nebo schválení Tento protokol podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u španělské vlády, která bude vykonávat funkci depozitáře. Článek 38 Přistoupení Ode dne 21. ledna 2009 bude tento protokol otevřen k přistoupení kterékoliv straně úmluvy. Článek 39 Vstup v platnost Tento protokol vstupuje v platnost třicátým dnem po uložení alespoň šesté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení. Článek 40 Závazná znění Prvopis tohoto protokolu, jehož znění v jazyce anglickém, francouzském, španělském a arabském mají stejnou platnost, bude uložen u depozitáře. NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně za tímto účelem zplnomocnění k tomuto protokolu své podpisy. V MADRIDU VE ŠPANĚLSKU dne dvacátého prvního ledna dva tisíce osm. [1] The changing faces of Europe's coastal areas (Měnící se tvář evropských pobřežních oblastí), EHP, 2006. [2] A Sustainable Future for the Mediterranean – The Blue Plan's Environment and Development Outlook (Udržitelná budoucnost pro Středomoří – emvironmentální a rozvojový výhled v rámci modrého plánu), UNEP/MAP Blue Plan, červenec 2006. [3] Bílá kniha Komise: Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci, KOM(2009) 147 v konečném znění, 1.4.2009. [4] Úř. věst. C , , s. . [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1. [7] Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32. [8] Úř. věst. L 148, 6.6.2002, s. 24. [9] KOM(2009) 466 v konečném znění, 11.9.2009. [10] Úř. věst. L 34, 4.2.2009, s. 17.