Systém IMI lze používat ve všech jazycích EU: veškerý standardizovaný obsah, otázky, odpovědi, zprávy a textová pole formuláře jsou předem přeloženy. Při zadávání informací do „volných textových polí“ (do nichž uživatelé mohou vpisovat text přímo bez nutnosti vybírat z řady možností) je mimoto umožněn automatizovaný překlad. Systém je flexibilní a lze jej přizpůsobit jakékoli vnitrostátní správní struktuře: centralizované, plně decentralizované i různým kombinacím. Výměna informací prostřednictvím systému IMI je zcela bezpečná a je v souladu se všemi pravidly pro ochranu údajů. Všichni uživatelé kromě toho mohou využívat odbornou přípravu a podporu stávající sítě národních koordinátorů systému IMI. Používání systému nepředstavuje pro členské státy a země EHP žádné náklady na informační technologie. Veškeré pilotní projekty v systému IMI, včetně pilotního projektu v oblasti elektronického obchodu, podléhají hodnocení.

Tato zpráva pojednává o výsledcích pilotního projektu zaměřeného na používání systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) na podporu správní spolupráce podle článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (směrnice o elektronickém obchodu). Zpráva vychází z čl. 4 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 (nařízení o systému IMI). Podle tohoto článku musí Komise předložit hodnocení výsledků pilotního projektu včetně otázek ochrany údajů a účinných překladových funkcí Evropskému parlamentu a Radě. Cílem této zprávy je tudíž posoudit výsledky pilotního projektu o používání systému IMI, aby byla technicky provedena výměna informací mezi Komisí a vnitrostátními orgány. Zpráva usiluje o to, aby toto posouzení bylo prováděno jako součást mechanismu správní spolupráce stanoveného v článku 3 směrnice o elektronickém obchodu. Tato zpráva neposuzuje celkové fungování systému správní spolupráce, který je stanoven v uvedeném článku a který podléhá zvláštnímu posouzení v rámci hodnotící zprávy o směrnici o elektronickém obchodu. Zpráva se rovněž nevztahuje na zvláštní mechanismus správní spolupráce platný pro zprostředkovatele, jak je navrhováno v rámci aktu o digitálních službách, který by se měl, jakmile bude přijat, konkrétně vztahovat na vymáhání harmonizovaných pravidel pro poskytování zprostředkovatelských služeb na vnitřním trhu.

V období let 2013–2019 učinily členské státy celkem 255 výměn, z nichž 149 představovaly žádosti a 106 oznámení. V příloze této zprávy jsou uvedeny podrobné statistické údaje o počtu zaslaných výměn do konce roku 2019.

Několik příslušných orgánů bylo zaregistrováno do obou modulů (pro žadatele i pro oznamovatele). To znamená, že v této oblasti politiky je celkem zaregistrováno 85 různých příslušných orgánů, včetně 27 národních koordinátorů systému IMI.

Do modulu pro oznamovatele členské státy zaregistrovaly 68 příslušných orgánů, včetně sedmnácti národních koordinátorů systému IMI. Většina zemí registrovala mezi jedním až čtyřmi příslušnými orgány, ovšem Německo zaregistrovalo sedm orgánů a Kypr jedenáct.

V oblasti elektronického obchodu je v současné době v systému IMI registrováno 80 příslušných orgánů, které mají přístup do modulu pro žadatele, včetně národních koordinátorů systému IMI v několika zemích. Členské státy v této oblasti obecně registrují mezi jedním až čtyřmi příslušnými orgány. Některé země ovšem registrují více orgánů. Například Chorvatsko zaregistrovalo do modulu pro žadatele pět příslušných orgánů a Kypr jich zaregistroval jedenáct.

Komise konzultovala navrhované formuláře s členskými státy. Na základě zpětné vazby byly formuláře dokončeny, přeloženy do všech úředních jazyků a začleněny do příslušných modulů systému IMI.

Strukturované formuláře pro sdělování obsahu v systému IMI (tj. pole, do nichž odesílatelé žádostí a příjemci oznámení vpisují informace) připravila Komise. Byly vytvořeny dva formuláře pro výměnu informací: formulář žádosti o opatření, která mají být přijata členským státem usazení, a další formulář pro oznámení opatření členským státem určení (včetně naléhavých případů).

-Skutečnost, že některé členské státy systém nikdy nevyužily, mohla nastat z důvodu, že o něm neměly ponětí. Některé členské státy ovšem poznamenaly, že v jejich případě neexistovalo žádné opatření, které by bylo nutné oznámit, ani žádná potřeba žádat o opatření.

V příspěvcích do diskuse během setkání členské státy zdůraznily tyto body:

Osmnáct zemí (66 % respondentů druhého průzkumu) souhlasilo nebo do jisté míry souhlasilo s tvrzením, že pilotní projekt prokázal, že systém IMI je vhodným nástrojem na podporu správní spolupráce podle čl. 3 odst. 4, 5 a 6 směrnice o elektronickém obchodu. Podle čtrnácti zemí účastnících se druhého průzkumu by měl pilotní projekt systému IMI v oblasti elektronického obchodu pokračovat s větší uživatelskou podporou a zlepšeními.

Respondenti druhého průzkumu uvedli, že 57 % (patnáct zemí) obdrželo prostřednictvím systému IMI žádosti o přijetí opatření vůči poskytovatelům služeb informační společnosti a jedenáct z těchto patnácti zemí hodnotilo celkovou zkušenost s výměnou informací jako pozitivní nebo do jisté míry pozitivní. Osm zemí, které odpovídaly v rámci druhého průzkumu, obdrželo prostřednictvím systému IMI oznámení o přijatých opatřeních v dané zemi, která se týkala činnosti poskytovatele služby informační společnosti a 50 % z nich (tj. čtyři země) považovalo zkušenost se systémem IMI za pozitivní nebo do jisté míry pozitivní. Celkem 53 % respondentů (čtrnáct zemí) druhého průzkumu souhlasilo nebo rozhodně souhlasilo, že systém IMI nabízí bezpečné řešení pro výměnu informací s ostatními zeměmi.

Průzkum ukázal, že 77 % členských států uznalo nebo do jisté míry uznalo, že pilotní projekt prokázal, že systém IMI je vhodným nástrojem na podporu správní spolupráce podle čl. 3 odst. 4, 5 a 6 směrnice o elektronickém obchodu. Celkem 83 % respondentů se domnívá, že pilotní projekt IMI v oblasti elektronického obchodu by měl pokračovat, ale s určitými zlepšeními, jako je větší uživatelská podpora.

V roce 2017 se k průzkumu vyjádřilo osmnáct členských států, přičemž dvanáct z nich uvedlo, že použily systém IMI k výměně informací v oblasti elektronického obchodu. Z vyjádření vyplynulo, že 55 % respondentů považuje celkovou zkušenost s výměnou informací prostřednictvím systému za pozitivní nebo do jisté míry pozitivní. Ovšem 38 % respondentů uvedlo, že od roku 2014 rovněž použily jiný komunikační prostředek než systém IMI: i) aby požádaly členský stát usazení o přijetí opatření týkajících se činnosti poskytovatele služby informační společnosti nebo ii) když oznamovaly opatření týkající se činnosti poskytovatele služeb informační společnosti.

Hodnoty z roku 2020 neukazují žádný značný nárůst v používání systému. V roce 2020 bylo prostřednictvím systému IMI zasláno šestnáct žádostí o opatření a osmnáct nových oznámení. Německo zaslalo šest žádostí o opatření, Spojené království podalo pět žádostí o opatření, Itálie zažádala třikrát a Nizozemsko požádalo o opatření dvakrát. Členské státy, které tyto žádosti obdržely, se různí: v případě Irska, Itálie, Kypru a Lucemburska obdržel každý z těchto států dvě žádosti, zatímco Francie, Rakousko, Portugalsko, Německo, Nizozemsko, Spojené království, Lucembursko a Belgie obdržely po jedné žádosti. Itálie byla i nadále nejaktivnějším odesílatelem oznámení, jelikož odeslala patnáct z osmnácti oznámení, zatímco Nizozemsko odeslalo dvě oznámení a Spojené království jedno oznámení. Začátkem roku 2021 byl stav pěti žádostí uzavřený, pět žádostí bylo přijato, pět žádostí bylo staženo a jedna žádost čekala na přijetí. Co se týče stavu oznámení, dvanáct z nich bylo uzavřeno, dvě zůstala otevřená pro vznesení připomínek a u čtyř oznámení byl stav „neaktivní / osobní údaje skryté“.

V modulu pro oznamovatele byly veškeré výměny formálně ukončeny. Co se týče oznámených opatření, doba trvání opatření byla trvalá v 94 % případů a dočasná ve 4 % případů.

Pokud jde o případy v modulu pro žadatele, 74 % žádostí (110) zaslaných do 31. prosince 2019 bylo zodpovězeno a formálně uzavřeno. Kromě toho bylo 9 % žádostí zamítnuto a 8 % žádostí staženo.

Statistické údaje ukazují, že některé členské státy se dosud nepodílely na žádné výměně informací v systému IMI. Některé země rovněž nebyly do oznámení v oblasti elektronického obchodu zasílaných prostřednictvím systému IMI zapojeny.

-Členské státy uvítaly a velmi podpořily rozšíření systému IMI do sítě pro spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele od roku 2020. Očekávaly, že rozšíření pomůže vyjasnit rozdíly mezi výměnou informací prostřednictvím modulu v oblasti elektronického obchodu v rámci systému IMI a prostřednictvím podobných forem spolupráce v rámci sítě pro spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele.

-Mnoho členských států považovalo systém za užitečný a snadno použitelný. Zároveň však poznamenaly, že uživatelům nemusí být vždy jasné, kdo jsou kontakty systému IMI v jiných členských státech nebo kdo jsou národní koordinátoři systému IMI (tito národní koordinátoři systému IMI by mohli poskytovat podporu v konkrétních otázkách týkajících se oblasti elektronického obchodu).

-Některé členské státy se domnívají, že používání systému IMI může být zátěží, zejména pro místní orgány, které systém neznají. Tyto členské státy ovšem dodávají, že dobré fungování jakéhokoli nástroje může být zajištěno prostřednictvím správného řízení, např. „ústředním orgánem“ odpovědným za konkrétní modul v oblasti elektronického obchodu.

-Některé členské státy uvedly, že účinné a úspěšné používání systému IMI je otázkou vnitřní organizace a řízení.

8.Ochrana údajů

Zpracování osobních údajů v systému IMI je v souladu s ustanoveními nařízení (EU) 2016/679 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů, GDPR) a nařízení (EU) 2018/1725 (nařízení o ochraně interních údajů). Bezpečné zpracování osobních údajů je zajištěno článkem 14 nařízení o systému IMI, který stanoví jasné lhůty pro zpracování osobních údajů v systému. Výměna informací prostřednictvím systému IMI tudíž zajišťuje ochranu osobních údajů a je v souladu s nařízením GDPR, jelikož samotné nařízení o systému IMI zajišťuje nezbytný soulad.

Kapitola III nařízení o systému IMI stanoví hlavní pravidla pro zpracování osobních údajů a bezpečnost v systému IMI. Podle těchto pravidel musí subjekty systému IMI (příslušné orgány, koordinátoři systému IMI, Komise a instituce a jiné subjekty Unie) provádět výměnu a zpracování osobních údajů pouze pro účely stanovené v příslušných ustanoveních aktů Unie, které se zabývají oblastmi politiky podporovanými systémem. Údaje předložené systému IMI subjekty údajů se musí využívat pouze k účelům, k nimž byly poskytnuty.

Osobní údaje zpracovávané v systému IMI musí být kromě toho v systému zablokovány (dostupné v systému, avšak nedostupné k náhledu), jakmile přestanou sloužit k účelu, pro nějž byly shromážděny, v závislosti na konkrétním druhu správní spolupráce. Osobní údaje zpracovávané v systému IMI musí být zpravidla zablokovány nejpozději do šesti měsíců od formálního ukončení postupu správní spolupráce. Systém automaticky odstraňuje osobní údaje z žádostí a oznámení. To znamená, že zablokované údaje jsou v systému IMI automaticky vymazány po uplynutí tří let od formálního ukončení postupu správní spolupráce.

V souladu s nařízením GDPR jsou navíc subjekty systému IMI odpovědné za přijetí veškerých nezbytných procesních a organizačních opatření, aby byla zajištěna bezpečnost osobních údajů, které v systému IMI zpracovávají.

V průběhu pilotního projektu nebylo požádáno o předčasné odstranění údajů v rámci žádné výměny informací v oblasti elektronického obchodu. Komise nebyla požádána o poskytnutí přístupu k zablokovaným údajům (podle nařízení o systému IMI) ani o úpravu osobních údajů uložených v systému IMI.

Prohlášení o ochraně soukromí je zveřejněno na domovské stránce systému IMI.

9.Překladové funkce

Systém IMI je vícejazyčným nástrojem. Usnadňuje výměnu informací pomocí předem přeložených formulářů, textových polí, otázek, odpovědí a zpráv. Veškeré výměny v systému lze doplnit o informace ve formě volného textu, pro něž systém nabízí strojový překlad.

V oblasti elektronického obchodu se volný text v předem přeložených formulářích využívá většinou ke sdělení informací o podrobném popisu opatření nebo testu přiměřenosti.

Integrovaná funkce pro překlad volného textu se od zahájení pilotního projektu podstatně vylepšila díky vývoji předchozí služby automatizovaného překladu Evropské komise (mt@EC) do současné podoby služby elektronického překladu (e-translation).

Elektronický překlad byl v systému IMI zaveden v roce 2014. Od té doby nepřetržitě zlepšuje kvalitu výsledného překladu a dobu odezvy dané služby. Strojový překlad je nabízen pro všechny možné kombinace úředních jazyků EU.

V systému IMI bylo provedeno několik systémových vylepšení s cílem usnadnit používání mechanismu integrovaného strojového překladu:

-překlady volného textu se nyní zobrazují v kontextu (tj. původní text je zobrazen na obrazovce),

-veškerý volný text v rámci výměny informací lze přeložit do preferovaného jazyka uživatele systému IMI pomocí jediného kliknutí/akce,

-dočasné ukládání překladů zajišťuje a umožňuje rychlou odpověď na žádosti o překlady.