(2) AR: účelově vázané příjmy, které by měly být vybrány. Do položek příjmů (p.m.) nejsou zahrnuty žádné příjmy, jejich předpokládaná výše je však uvedena v rozpočtových poznámkách.

(1) Prostředky začleněné do rozpočtu na rok 2017 po odečtení očekávaných účelově vázaných příjmů, které měly být vybrány v roce 2017 a které byly přeneseny z roku 2016 do roku 2017 v souladu s článkem 14 nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012. Týká se pouze nových prostředků (C1 a C4), tj. bez převodu částek (úvěry C2 v případě vrácení nevyužitých rezerv pro případ krize v zemědělství v roce 2016 a účelově vázaných příjmů C5 z přebytku EZZF).

3.2.1.8.Článek 05 02 15: Vepřové, vejce a drůbež, včelařství a ostatní živočišné produkty

Rozpočet na rok 2017 počítal s celkovými dostupnými prostředky ve výši 34,0 milionu EUR, jež měly pokrýt potřeby všech opatření v rámci tohoto odvětví. Výdaje vzniklé členským státům v roce 2017 však činily 90,7 milionu EUR a byly financovány jak ze schválených prostředků, tak z převodů prostředků ve výši 56,7 milionu EUR z jiných rozpočtových položek v rámci téže kapitoly.

3.2.2.Kapitola 05 03: Přímé platby

Rozpočtový rok 2017 byl druhým rokem provádění všech režimů v rámci reformované struktury přímých plateb, o níž se rozhodlo při reformě SZP v roce 2013. Celkové platby pro tuto kapitolu rozpočtu na rok 2017 činily 41 551,2 milionu EUR. Zahrnují i částku ve výši 425,6 milionu EUR vyplacenou na úhradu přímých plateb zemědělcům v souvislosti s finanční kázní a financovanou z částky ve výši 433,1 milionu EUR přenesené z roku 2016 (více podrobností je uvedeno v bodě 3.2.2.3). Zbývající uskutečněné platby ve výši 41 125,6 milionu EUR byly financovány ze schválených prostředků ve výši 39 138,5 milionu EUR a z účelově vázaných příjmů ve výši 1 987,0 milionu EUR. Uvedené účelově vázané příjmy byly použity k úhradě výdajů vzniklých v souvislosti s režimem základní platby. Nevyužité schválené prostředky dosáhly výše 523,2 milionu EUR, jak dokládá rozdíl mezi schválenými prostředky ve výši 39 138,5 milionu EUR použitými na úhradu členským státům a původně schválenými prostředky ve výši 39 661,7 milionu EUR, jež byly zahrnuty do rozpočtu na rok 2017. Tyto nevyužité schválené prostředky byly sníženy převodem schválených prostředků ve výši 66,8 milionu EUR do jiných částí rozpočtu EZZF. Navíc nevyužitá částka rezervy pro případ krizí (450,5 milionu EUR), která byla zřízena na základě navrhované finanční kázně v roce 2017, byla převedena do rozpočtového článku 05 03 09, takže částka skutečně uplatněné finanční kázně (450,5 milionu EUR) mohla být přenesena do roku 2018 na úhradu dotčeným členským státům (viz bod 3.2.2.4). Zůstatek účelově vázaných příjmů vybraných v roce 2017 ve výši 399,4 milionu EUR byl přenesen do roku 2018. V bodech, kde bylo nutné překročit schválené rozpočtové prostředky, byly dodatečné výdaje kryty převody schválených prostředků z jiných bodů rozpočtu nebo účelově vázaných příjmů. Stejně tak v případě přímých plateb platilo, že pokud nebyly rozpočtové prostředky vyčerpány v plné výši, byly výsledné dostupné prostředky převedeny do jiných rozpočtových položek v rámci EZZF ke krytí případných dodatečných výdajů.

3.2.2.1.Článek 05 03 01: Přímé platby oddělené od produkce

Hlavními režimy financovanými z prostředků tohoto článku jsou režim jednotné platby na plochu, režim základní platby, platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí, redistributivní platba a platba pro mladé zemědělce. Všechny režimy podpor v tomto článku jsou vypláceny nezávisle na produkci, ovšem za určitých podmínek, např. dodržování podmíněnosti. Rozpočtové potřeby na rok 2017 vyčleněné na oddělené přímé platby dosáhly výše 35 523,8 milionu EUR, přičemž rozpočtový orgán pro ně schválil prostředky ve výši 33 191,8 milionu EUR po zohlednění účelově vázaných příjmů ve výši 2 332,0 milionu EUR. Výdaje vzniklé členským státům v souvislosti se všemi režimy uvedenými v tomto článku činily 35 366,2 milionu EUR, čímž překročily schválené prostředky o 2 174,4 milionu EUR. Posledně uvedená částka vykázaných výdajů byla pokryta z účelově vázaných příjmů. Výdaje vzniklé členským státům v souvislosti s oddělenými přímými platbami odpovídaly 99,6 % potřeb, které rozpočet na rok 2017 pro tyto režimy předpokládal.

3.2.2.2.Článek 05 03 02: Ostatní přímé platby

Z prostředků tohoto článku byly hrazeny výdaje na „ostatní přímé platby“. Patří sem režimy, u nichž může stále existovat spojitost mezi platbou a produkcí, a to za přesně vymezených podmínek a v jasně stanovených mezích. V důsledku reformy z roku 2013 se režimy zahrnutými do tohoto článku stala dobrovolná podpora vázaná na produkci a režim pro malé zemědělce, přičemž řada položek pokrývala jen relativně drobné zbývající platby na režimy, jejichž platnost již skončila.

Podle odhadů Komise měly být na tento článek v roce 2017 zapotřebí prostředky ve výši 6 019,3 milionu EUR. Členským státům vznikly výdaje ve výši 5 759,4 milionu EUR, takže prostředky začleněné do rozpočtu byly nižší.

3.2.2.3.Článek 05 03 09: Náhrada přímých plateb v souvislosti s finanční kázní

Na tento článek rozpočtový orgán nepřidělil žádné prostředky. Tento článek slouží k výběru schválených prostředků nepřidělených na závazky, zejména včetně prostředků z nevyužité rezervy pro případ krizí, které mají být přeneseny do rozpočtového roku N + 1 a financovat úhradu finanční kázně uplatněné na přímé platby v kalendářním roce N .

Z částky ve výši 433,1 milionu EUR, které odpovídá finanční kázeň uplatněná v rozpočtovém roce 2016 a která byla přenesena pro účely úhrady do rozpočtu na rok 2017, členské státy uhradily 425,6 milionu EUR. Rozdíl ve výši 7,5 milionu EUR byl převeden zpět do rozpočtu na rok 2017 a bude vrácen členským státům prostřednictvím opravného rozpočtu v následujícím rozpočtovém roce.

3.2.2.4.Článek 05 03 10: Rezerva pro krize v odvětví zemědělství

Prostředky podle tohoto článku jsou určeny na pokrytí výdajů na opatření, která je třeba přijmout pro zvládnutí závažných krizí s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci. Rezerva pro případ krizí se vytvoří tak, že se na začátku každého roku uplatní snížení na přímé platby prostřednictvím mechanismu finanční kázně v souladu s články 25 a 26 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i s článkem 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 . Pro tuto rezervu je stanovena roční částka ve výši 400 milionů EUR (v cenách roku 2011). Pro rozpočtový rok 2017 činila ekvivalentní částka rezervy pro případ krizí v běžných cenách 450,5 milionu EUR. Tato rezerva nebyla v rozpočtovém roce 2017 použita.

Pro rok podání žádosti 2016 byla finanční kázeň vypočtena výlučně k vytvoření rezervy pro případ krizí ve výši 450,5 milionu EUR. Nicméně do konce rozpočtového roku byly schválené prostředky nepřidělené na závazky odpovídající výši finanční kázně uplatněné na rok podání žádosti 2016 (s přihlédnutím k výši nevyužité rezervy pro případ krizí) převedeny do rozpočtového článku 05 03 09, aby mohly být přeneseny do dalšího rozpočtového roku, a být tak použity k úhradě finanční kázně uložené zemědělcům v kalendářním roce 2017.

3.2.3.Kapitola 05 07: Audit zemědělských výdajů

3.2.3.1.Článek 05 07 01: Kontrola zemědělských výdajů

Tento článek zahrnuje opatření přijatá s cílem posílit způsoby kontrol na místě a zlepšit systémy ověřování, aby se omezilo riziko podvodů a nesrovnalostí v neprospěch rozpočtu Unie. Zahrnuje rovněž výdaje na financování možných účetních oprav a oprav v rámci souladu ve prospěch členských států.

Evropská unie přímo financovala nákup družicových snímků v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému částkou 11,3 milionu EUR, na nějž tak využila všech prostředků předpokládaných v rozpočtu na rok 2017.

Byly mnohem vyšší než očekávaly opravy ve prospěch členských států na základě schválení účetní závěrky (125,3 milionu EUR místo 25,0 milionu EUR, s nimiž počítal rozpočet). Toto přečerpání bylo částečně vykompenzováno nižšími opravami, než se očekávalo, ve prospěch členských států na základě schválení účetní závěrky (14,8 milionu EUR místo 20,0 milionu EUR, s nimiž počítal rozpočet).