Na základě zjištění expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu, jež budou představena v první polovině roku 2017, Komise v polovině roku 2017 zváží předložení druhého souboru návrhů s cílem dále zlepšit interoperabilitu SIS s ostatními počítačovými systémy. Stejně důležitým prvkem této práce je přezkum nařízení (EU) č. 1077/2011 o Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA), kterým se budou zabývat samostatné návrhy Komise, a to pravděpodobně také v roce 2017. Investice do rychlé, účinné a kvalitní výměny informací, řízení informací a do zajištění interoperability databází a informačních systémů EU je důležitý aspekt řešení nynějších výzev v oblasti bezpečnosti.

(6)Evropská pohraniční a pobřežní stráž, pokud jde i) o možnost, aby pracovníci agentury prováděli analýzy rizik, ii) o přístup ústřední jednotky ETIAS zřízené v rámci agentury pro účely navrhovaného evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a iii) o vytvoření technického rozhraní pro přístup do SIS pro jednotky Evropské pohraniční a pobřežní stráže, týmy pracovníků, kteří se podílejí na úkolech spojených s navracením, a členy podpůrných týmů pro řízení migrace s cílem udělit jim v rámci jejich mandátu právo na přístup k údajům vloženým do SIS a právo v těchto údajích vyhledávat;

(5)účinná návratová politika EU, která je součástí systému EU pro odhalování a předcházení opětovného vstupu státních příslušníků třetích zemí po jejich navrácení a tento systém posiluje. Tento návrh by pomohl snížit motivaci k nelegální migraci do EU, což je jeden z hlavních cílů Evropského programu pro migraci;

S vystupňováním migrační a uprchlické krize v roce 2015 značně vzrostla nutnost přijmout účinné kroky k řešení nelegální migrace. V akčním plánu EU v oblasti navracení Komise oznámila, že navrhne uložit členským státům povinnost vkládat do SIS všechny zákazy vstupu s cílem pomoci zabránit tomu, aby státní příslušníci třetích zemí, jimž není dovoleno vstoupit na území členských států a pobývat na něm, znovu vstupovali do schengenského prostoru. Zákazy vstupu vydané v souladu s ustanoveními v souladu se směrnicí 2008/115/ES mají účinek v celém schengenském prostoru, a proto mohou být na vnějších hranicích vymáhány i orgány jiného členského státu, než je stát, který zákaz vydal. Stávající nařízení (ES) č. 1987/2006 vkládání záznamů do SIS pro účely odepření vstupu a pobytu na základě zákazů vstupu členským státům pouze umožňuje, avšak tento krok v něm není vyžadován. Bude-li uložena povinnost vkládat do SIS všechny zákazy vstupu, může být dosaženo větší míry účinnosti a harmonizace.

Podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii nepřekročí činnost Unie rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smlouvy. Pro toto opatření EU se musí zvolit forma, která umožní, aby návrh dosáhl daného cíle a mohl být proveden co nejúčinněji. Navrhovaná iniciativa představuje revizi SIS ve vztahu k hraničním kontrolám.

Dánsko: Podle článku 4 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvám, se Dánsko rozhodne do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda provede tento návrh, který navazuje na schengenské acquis, ve svém vnitrostátním právu.

Návrh obsahuje významné změny z hlediska biometrických identifikátorů. Vedle otisků prstů by se za podmínky splnění právních požadavků měly shromažďovat a uchovávat rovněž otisky dlaní. Záznamy otisků prstů se připojují k alfanumerickým záznamům v SIS, jak stanoví článek 24. V budoucnu by mělo být možné porovnávat tyto daktyloskopické údaje (otisky prstů a otisky dlaní) s otisky prstů nalezenými na místě činu v případě, že se jedná o závažný trestný čin či teroristický trestný čin a s vysokou mírou pravděpodobnosti lze stanovit, že otisky patří pachateli. Vzniknou-li na základě dokladů určité osoby pochybnosti o její totožnosti, měly by příslušné orgány porovnat otisk prstu s otisky prstů uloženými v databázi SIS.

Tento návrh úzce souvisí s návrhem Komise týkajícím se využívání SIS při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, který stanoví podmínky a postupy pro vkládání záznamů o rozhodnutích o navrácení do SIS. Uvedený návrh obsahuje mechanismus pro sledování, zda státní příslušníci třetích zemí, kteří jsou předmětem rozhodnutí o navrácení, skutečně opustili území EU, a mechanismus varování v případě porušení tohoto rozhodnutí. V článku 26 je stanoven postup konzultace, který musí členské státy dodržovat, pokud nalezly záznam o odepření vstupu nebo pobytu – nebo pokud mají v úmyslu takový záznam vložit – který je v rozporu s rozhodnutím jiného členského státu, například platným povolením k pobytu. Tato pravidla by měla zabránit vzniku rozporuplných pokynů, které mohou být v důsledku takových situací vydávány, a případně je odstranit. Zároveň by měla poskytnout jasné pokyny koncovým uživatelům ohledně opatření, která mají být v takové situaci přijata, a orgánům členských států ohledně toho, zda má být záznam vymazán.

V současnosti může členský stát podle čl. 24 odst. 3 nařízení o SIS II vložit záznam do SIS o osobách, na které se vztahuje zákaz vstupu z důvodu porušení vnitrostátních právních předpisů v oblasti migrace. Revidovaný čl. 24 odst. 3 vyžaduje, aby byl do SIS vložen záznam ve všech případech, kdy byl vydán zákaz vstupu neoprávněně pobývajícímu státnímu příslušníkovi třetí země podle ustanovení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Toto ustanovení upravuje rovněž lhůty a podmínky pro vkládání těchto záznamů poté, co státní příslušník třetí země opustil území členských států na základě povinnosti navrácení. Ustanovení bylo vloženo s cílem zabránit zobrazení zákazů vstupu v SIS, zatímco se dotčený státní příslušník třetí země stále pohybuje na území EU. Protože zákazy vstupu brání opětovnému vstupu na území členských států, mohou nabýt účinku až po navrácení (se) dotčeného státního příslušníka třetí země. Členské státy by zároveň měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, že nedojde k žádné prodlevě mezi okamžikem navrácení (se) a aktivací záznamu v SIS.

Těmito změnami se rozšiřuje přístup Europolu k záznamům v SIS o odepření vstupu, aby Europol mohl optimálně využívat tohoto systému při plnění svých úkolů, a doplňují se nová ustanovení, jimiž se uděluje přístup do tohoto systému Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž a jejím jednotkám při provádění různých operací v rámci jejich mandátu pomáhat členským státům. Podle návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS), předloženého Komisí, bude navíc ústřední jednotka ETIAS v rámci Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž prostřednictvím systému ETIAS ověřovat v SIS, zda státní příslušník třetí země, který žádá o cestovní povolení, není předmětem záznamu v SIS. Proto bude mít ústřední jednotka ETIAS také přístup do SIS.

Možnost vyhledávat s pomocí otisků prstů za účelem určení totožnosti osoby je již stanovena v článku 22 nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV. Návrhy ukládají povinnost provést takovéto vyhledávání, jestliže nelze zjistit totožnost osoby jinými prostředky. V současnosti může být zobrazení obličeje použito pouze k potvrzení totožnosti osoby nalezené na základě alfanumerického vyhledávání, ale nemůže sloužit jako základ pro vyhledávání. Pozměněné články 22 a 28 navíc stanoví, že zobrazení obličeje, fotografie a otisky dlaní mohou být použity k vyhledávání v systému a určení totožnosti osob, jakmile to bude technicky možné. Daktyloskopie je nauka o otiscích prstů, jež jsou využívány jako metoda určení totožnosti. Podle odborníků v oboru daktyloskopie mají otisky dlaní jedinečnou povahu a charakteristické znaky, které umožňují stejně přesné a průkazné srovnání jako otisky prstů. Otisky dlaní lze tedy používat ke zjištění totožnosti osoby stejným způsobem jako otisky prstů. Odebírání otisků dlaní a deseti válených a deseti píchaných otisků prstů je již dlouhá desetiletí běžnou policejní praxí. Otisky dlaní mají hlavní využití pro účely určení totožnosti v případě, že má daná osoba úmyslně či neúmyslně poškozená bříška prstů. Důvodem může být snaha vyhnout se identifikaci či sejmutí otisků nebo poškození způsobené úrazem či těžkou manuální prací. V průběhu jednání o technických pravidlech systému automatizované identifikace otisků prstů (AFIS), začleněného do SIS, členské státy hlásily značný úspěch při zjišťování totožnosti nelegálních migrantů, kteří si bříška prstů poškodili s úmyslem vyhnout se určení totožnosti. Odebírání otisků dlaní by orgánům členských států umožnilo následné určení totožnosti.

Článek 21 rozšiřuje požadavek, aby členské státy posoudily před pořízením záznamu jeho přiměřenost, i na rozhodnutí o případném prodloužení doby platnosti záznamu. Nově však čl. 24 odst. 2 písm. c) ukládá členským státům povinnost vytvořit za všech okolností záznam o osobách, jejichž činnost spadá do působnosti článků 1, 2, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu.

(6)Je nezbytné konkrétně vymezit účely SIS, jeho technickou architekturu a financování, stanovit pravidla pro komplexní provoz a využívání všech prvků tohoto systému a vymezit povinnosti, kategorie údajů vkládaných do systému, účely jejich vkládání, kritéria jejich vkládání, orgány oprávněné k přístupu do systému a používání biometrických identifikátorů, jakož i další pravidla týkající se zpracování údajů.

(5)Skutečnost, že legislativní základ nezbytný pro řízení SIS sestává ze samostatných nástrojů, nemá dopad na zásadu, že SIS představuje jednotný informační systém, který by měl jako takový fungovat. Proto by určitá ustanovení těchto nástrojů měla být totožná.

(4)Toto nařízení představuje nezbytný právní základ pro řízení SIS v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/… o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech představuje nezbytný právní základ pro řízení SIS v souvislosti se záležitostmi spadajícími do oblasti působnosti hlavy V kapitol 4 a 5 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(3)Po třech letech od uvedení SIS II do provozu provedla Komise vyhodnocení tohoto systému v souladu s čl. 24 odst. 5, čl. 43 odst. 5 a čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1987/2006 a s článkem 59 a čl. 65 odst. 5 rozhodnutí 2007/533/SVV. Hodnotící zpráva a související pracovní dokument útvarů Komise byly přijaty dne 21. prosince 2016. Doporučení uvedená v těchto dokumentech by měla být v tomto nařízení vhodně zohledněna.

(10)Provozní řízení centrálních složek SIS vykonává Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“). Aby agentura mohla vyčlenit nezbytné finanční a personální zdroje zahrnující všechny aspekty provozního řízení centrálního SIS, mělo by toto nařízení podrobně vymezit její úkoly, zejména pokud jde o technické aspekty výměny doplňujících informací.

(11)Aniž je dotčena odpovědnost členských států za správnost údajů vkládaných do SIS, měla by agentura nést odpovědnost za zlepšování kvality údajů zavedením centrálního nástroje pro sledování kvality údajů a za předkládání zpráv členským státům v pravidelných intervalech.

(12)Aby bylo možno lépe sledovat využívání SIS s cílem analyzovat tendence, pokud jde o migrační tlak a správu hranic, měla by být agentura schopna vytvořit špičkovou kapacitu pro statistické hlášení členským státům, Komisi, Europolu a Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž, aniž by byla ohrožena neporušenost údajů. Mělo by být proto zřízeno centrální úložiště statistických údajů. Žádné vypracované statistiky by neměly obsahovat osobní údaje.

(13)SIS by měl obsahovat další kategorie údajů, aby koncoví uživatelé mohli na základě záznamu činit informovaná rozhodnutí bez ztráty času. Záznamy pro účely odepření vstupu a pobytu by proto měly obsahovat informace o rozhodnutí, na němž se daný záznam zakládá. Za účelem usnadnění identifikace a odhalování vícenásobných identit by měl být v záznamu dále uveden odkaz na doklad totožnosti nebo osobní identifikační číslo včetně kopie takového dokladu, jsou-li k dispozici.

(14)SIS by neměl uchovávat žádné údaje použité k vyhledávání s výjimkou protokolů umožňujících ověřit, zda je vyhledávání zákonné, za účelem sledování zákonnosti zpracovávání údajů, pro vlastní kontrolu, pro zajištění řádného fungování N.SIS, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení.

(15)SIS by měl umožnit zpracování biometrických údajů s cílem napomoci spolehlivému určení totožnosti dotyčných osob. Ve stejném smyslu by měl SIS umožňovat rovněž zpracování údajů o osobách, jejichž totožnost byla zneužita (aby se předešlo nežádoucím důsledkům způsobeným chybným určením totožnosti), s výhradou odpovídajících záruk, zejména se souhlasem dotyčné osoby a za přísného omezení účelů, pro něž se tyto údaje mohou zákonným způsobem zpracovávat.

(16)Členské státy by měly provést nezbytná technická opatření, aby pokaždé, když jsou koncoví uživatelé oprávněni provést vyhledávání ve vnitrostátní policejní nebo imigrační databázi, vyhledávali také souběžně v SIS, a to v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/680. To by mělo zajistit, aby SIS fungoval v prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích jako hlavní kompenzační opatření a dokázal lépe reagovat na přeshraniční rozměr trestné činnosti a mobilitu pachatelů.

(17)Toto nařízení by mělo stanovit podmínky pro používání daktyloskopických údajů a zobrazení obličeje pro účely určení totožnosti. Používání zobrazení obličeje pro účely určení totožnosti v SIS by též mělo přispět k zajištění jednotnosti postupů hraničních kontrol, jestliže je nezbytné určení a ověření totožnosti na základě daktyloskopických údajů a zobrazení obličeje. V případě jakýchkoli pochybností o totožnosti dané osoby by vyhledávání pomocí daktyloskopických údajů mělo být povinné. Zobrazení obličeje by měla být používána za účelem určení totožnosti pouze v rámci běžných hraničních kontrol prováděných v samoobslužných kioscích a elektronických branách.

(18)Mělo by být umožněno porovnávání otisků prstů nalezených na místě činu s daktyloskopickými údaji uloženými v SIS, pokud lze s vysokou mírou pravděpodobnosti stanovit, že patří pachateli závažné trestné činnosti nebo teroristického trestného činu. Závažnou trestnou činností je třeba rozumět trestné činy vyjmenované v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/584/SVV a „teroristickým trestným činem“ je třeba rozumět trestné činy podle vnitrostátního práva uvedené v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/475/SVV.

(19)Členským státům by mělo být umožněno zavést odkazy mezi záznamy v SIS. Vytvoření odkazů mezi dvěma nebo více záznamy členským státem by nemělo mít dopad na přijímaná opatření, na délku doby uchovávání ani na práva přístupu k záznamům.

(20)Větší míry účinnosti, harmonizace a soudržnosti lze dosáhnout uložením povinnosti vkládat do SIS veškeré zákazy vstupu vydané příslušnými orgány členských států v řízení v souladu se směrnicí 2008/115/ES a stanovením společných pravidel pro vkládání těchto záznamů po navrácení neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země. Členské státy by měly přijmout veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, že nedojde k žádné prodlevě mezi okamžikem, kdy státní příslušník třetí země opustí schengenský prostor, a aktivací záznamu v SIS. To by mělo zaručit úspěšné vymáhání zákazů vstupu na hraničních přechodech na vnějších hranicích, a účinně tak zabránit opětovnému vstupu do schengenského prostoru.

(21)Toto nařízení by mělo stanovit závazná pravidla pro konzultaci mezi vnitrostátními orgány v případě, že státní příslušník třetí země má nebo může získat platné povolení k pobytu nebo jiné oprávnění nebo právo k pobytu udělované v jednom členském státě, přičemž jiný členský stát má v úmyslu pořídit nebo již vložil záznam pro účely odepření vstupu nebo pobytu tomuto státnímu příslušníkovi třetí země. Takové situace vytvářejí značnou nejistotu jak pro příslušníky pohraniční stráže, tak pro policejní a imigrační orgány. Je proto vhodné stanovit závaznou lhůtu pro rychlou konzultaci s konečným výsledkem, aby se zabránilo případnému vstupu osob představujících hrozbu do schengenského prostoru.

(22)Tímto nařízením by nemělo být dotčeno použití směrnice 2004/38/ES.

(23)Záznamy by v SIS měly být uchovávány nanejvýš po dobu nezbytnou pro splnění účelů, pro které byly pořízeny. Aby se snížila administrativní zátěž orgánů zabývajících se za různými účely zpracováním údajů o osobách, je vhodné sjednotit maximální dobu uchování záznamů o odepření vstupu a pobytu s maximální možnou délkou zákazů vstupu vydaných v řízení v souladu se směrnicí 2008/115/ES. Proto by doba uchovávání záznamů o osobách měla činit nejvýše pět let. Obecnou zásadou je, že záznamy o osobách by měly být ze SIS automaticky vymazány po uplynutí pěti let. Rozhodnutí o uchování záznamů o osobách by měla vycházet z komplexního individuálního posouzení. Členské státy by měly během vymezeného období záznamy o osobách přezkoumat a měly by vést statistiku o počtu záznamů o osobách, u nichž byla doba uchovávání prodloužena.

(24)Na vložení záznamu do SIS a prodloužení doby jeho platnosti by se měl vztahovat nezbytný požadavek přiměřenosti spočívající v posouzení, zda je daný případ dostatečně přiměřený, relevantní a závažný pro vložení záznamu do SIS. V případě trestných činů podle článků 1, 2, 3 a 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV o boji proti terorismu by vždy měl být vytvořen záznam o státních příslušnících třetích zemí pro účely odepření vstupu a pobytu, který zohlední vysoký stupeň ohrožení a celkový negativní dopad, jaký může daná činnost mít.

(25)Neporušenost údajů SIS má prvořadý význam. Proto by měly být stanoveny odpovídající záruky pro zpracování údajů SIS na centrální i na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit komplexní (end-to-end) zabezpečení údajů. Orgány, které se zabývají zpracováním údajů, by měly být vázány bezpečnostními požadavky uvedenými v tomto nařízení a měly by se řídit jednotným postupem hlášení incidentů.

(26)Údaje zpracovávané v SIS za použití tohoto nařízení by neměly být poskytovány ani zpřístupňovány žádným třetím zemím nebo mezinárodním organizacím.

(27)Pro zvýšení účinnosti práce imigračních orgánů rozhodujících o právu státních příslušníků třetích zemí na vstup a pobyt na území členských států a o navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí je vhodné poskytnout jim přístup do SIS podle tohoto nařízení.

(28)Na zpracování osobních údajů orgány členských států podle tohoto nařízení by se mělo použít nařízení (EU) 2016/679, ledaže by se použila směrnice (EU) 2016/680. Na zpracování osobních údajů orgány a institucemi Unie při plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení by se mělo použít nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001. Je-li to potřebné, měla by být ustanovení směrnice (EU) 2016/680, nařízení (EU) 2016/679 a nařízení (ES) č. 45/2001 v tomto nařízení blíže upřesněna. Pokud jde o zpracování osobních údajů Europolem, použije se nařízení (EU) 2016/794 o Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (nařízení o Europolu).

(29)Pokud jde o důvěrnost, měla by se na úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie zaměstnané a pracující v souvislosti se SIS vztahovat příslušná ustanovení služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie.