EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 17.8.2021 COM(2021) 478 final 2021/0271(NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 15. valném shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.Předmět návrhu Tento návrh se týká rozhodnutí, kterým se stanoví postoj, jenž má být zaujat jménem Unie na 15. zasedání valného shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) v souvislosti se zamýšleným přijetím nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře a dalších rozhodnutí týkajících se: změny jednacího řádu valného shromáždění, návrhu dlouhodobé strategie pro organizaci OTIF, sledování a hodnocení právních nástrojů a práce skupiny odborníků na sjednocení železničního práva pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN). 2.Souvislosti návrhu 2.1.Úmluva o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) Úmluva COTIF upravuje fungování organizace OTIF, její cíle, kompetence, vztahy s jejími členy a její činnosti obecně. Smluvními stranami úmluvy COTIF je 51 zemí, včetně 25 členských států EU (všech států kromě Kypru a Malty). Od 1. července 2011 je smluvní stranou úmluvy COTIF i Evropská Unie. Úmluva COTIF se skládá z hlavní úmluvy a sedmi přípojků, které jsou nedílnou součástí úmluvy a stanovují jednotné železniční právo, tj. technické funkční požadavky a vzorové smlouvy pro přepravu osob a zboží (přípojek A: Smlouva o mezinárodní železniční přepravě osob – CIV; přípojek B: Smlouva o mezinárodní železniční přepravě zboží – CIM; přípojek C: Řád pro mezinárodní železniční přepravu nebezpečných věcí – RID; přípojek D: Smlouva o používání vozů v mezinárodní železniční přepravě – CUV; přípojek E: Smlouva o používání infrastruktury v mezinárodní železniční přepravě – CUI; přípojek F: Vyhlašování technických norem za závazné a přijímání jednotných technických předpisů pro železniční materiál, který je určen k používání v mezinárodní dopravě – APTU; přípojek G: Technická admise železničního materiálu, který se používá v mezinárodní dopravě – ATMF). 2.2.Dohoda mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) Dne 16. června 2011 přijala Rada rozhodnutí 2013/103/EU o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) o přistoupení Evropské unie k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě (COTIF) ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. července 2011. Rozhodnutí Rady 2013/103/EU obsahuje prohlášení Unie ohledně výkonu pravomocí (příloha I) a interní ujednání Rady, členských států a Komise o postupech v rámci OTIF (příloha III). 2.3.Valné shromáždění OTIF Valné shromáždění je nejvyšší rozhodovací orgán OTIF. Řádné zasedání se koná každé tři roky. Rovněž může uspořádat mimořádná zasedání. Valné shromáždění přijímá rozhodnutí o návrzích na změny úmluvy. Přijetí změn musí v závislosti na daném případě schválit dvě třetiny nebo polovina smluvních stran. Poslední řádné zasedání valného shromáždění se uskutečnilo v září 2018. Unie a/nebo její členské státy se na tomto postupu podílejí v souladu se svými příslušnými pravomocemi, jednacím řádem valného shromáždění a ustanoveními Dohody o přistoupení Unie k úmluvě COTIF. Valné shromáždění je usnášeníschopné, je-li v době hlasování zastoupena většina (nebo dvě třetiny) smluvních stran OTIF, jež požívají hlasovacího práva. 2.4.Zamýšlený akt valného shromáždění OTIF Očekává se, že valné shromáždění na svém 15. zasedání přijme určité právní akty a správní rozhodnutí, které by mohly mít vliv na činnosti organizace OTIF. Valné shromáždění: –projedná návrh generálního sekretáře připravit dlouhodobou strategii OTIF a může rozhodnout o dalších krocích a činnostech, –posoudí příležitost a může rozhodnout o sloučení činností poradní pracovní skupiny právních odborníků a výboru ad hoc pro spolupráci do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci, –posoudí a může přijmout návrh rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF, –může rozhodnout o vyjádření postojů organizace OTIF k iniciativě EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva, zejména pokud jde o dva alternativní přístupy ke sjednocení železničního práva na celosvětové úrovni,

–očekává se, že přijme návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře, –posoudí a může přijmout návrhy na změnu jednacího řádu valného shromáždění. Valné shromáždění rovněž rozhodne o volbě generálního sekretáře OTIF, o volbě členů správního výboru a o rozpočtovém rámci. 3.Postoj, který má být jménem Unie zaujat Bod 7 pořadu jednání – dlouhodobá strategie OTIF Valné shromáždění bude informováno generálním sekretářem o návrhu na přípravu dlouhodobé strategie OTIF jako doplňku dvouletého pracovního programu. Dne 25. ledna 2021 zaslal generální sekretář členům OTIF (včetně EU) oběžník s žádostí o konzultaci k „předběžnému návrhu dlouhodobé strategie OTIF“. Původním záměrem bylo představit výrazněji revidovaný návrh, zohledňující výsledky konzultace, k přijetí na 15. zasedání valného shromáždění, které se bude konat v září 2021. Příspěvek EU předložila Komise sekretariátu OTIF dne 17. března 2021. EU iniciativu uvítala, ale upozornila, že navrhovaná strategie není dostatečně propracovaná a není pro přijetí na 15. valném shromáždění zralá. Unie poukázala na to, že k vypracování spolehlivého, smysluplného a dlouhodobého strategického dokumentu pro OTIF je zapotřebí více podkladových analýz a diskusí na odborné úrovni. Výchozím bodem by měla být analýza stávající situace v mezinárodní železniční přepravě včetně mapování stávajících i nově vznikajících výzev a posouzení příslušných právních, ekonomických, environmentálních a technologických skutečností. Příspěvky z konzultace jsou shrnuty v dokumentu pro zasedání 15. valného shromáždění, který vypracoval generální sekretář. Je v něm mimo jiné uvedeno, že by v tuto chvíli bylo příliš brzy na to, přijmout konečné rozhodnutí ohledně návrhu dlouhodobé strategie, a navrhuje pokračovat v diskusi v rámci organizace OTIF i mimo ni a zintenzivnit ji. Nový revidovaný předběžný návrh dlouhodobé strategie by pak byl předložen k přijetí na následujícím valném shromáždění, které je plánováno na podzim 2024. Návrh rozhodnutí pro 15. valné shromáždění je v souladu s obecnými připomínkami, které předložila Unie během konzultačního procesu, a měl by tudíž být podpořen. Postoj Unie během dalších jednání v této záležitosti v rámci organizace OTIF by měl zajistit, aby: –dlouhodobá strategie OTIF byla v souladu se strategií EU pro propojení Evropy a Asie a příslušnými cíli politiky EU pro železniční přepravu, včetně souladu s probíhajícím a budoucím vývojem v železničním odvětví pod vlivem hospodářských a společenských změn (např. zelená a digitální transformace, globalizace), –formulace dlouhodobých strategických cílů organizace OTIF přiměřeně pokrývala cíle této organizace, jak jsou stanoveny v článku 2 úmluvy COTIF, a nevedla k přidávání nových cílů organizaci OTIF a/nebo k formulování výkladu stávajících cílů, jenž by znamenal rozšíření pravomocí organizace OTIF, –byl potenciální dopad dlouhodobé strategie na organizaci a zdroje OTIF vyhodnocen a zdokumentován jako součást návrhu revidovaného předběžného návrhu, –po svém přijetí valným shromážděním byla strategie především prováděna s použitím stávajících nástrojů a postupů, jak je stanoveno v úmluvě COTIF (pracovní program, rozpočet, zprávy o řízení, činnosti úřadů atd.). Bod 8 písm. a) pořadu jednání – zpráva o činnosti výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků Valné shromáždění bude informováno o činnostech výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků za období 2019–2021 (SG-21018-AG 15/8.1). Posoudí návrh generálního sekretáře sloučit činnosti těchto dvou orgánů do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci. Institucionální rámec organizace OTIF je stanoven v oddíle III úmluvy COTIF (Struktura a činnost organizace). Článek 13 Úmluvy COTIF určuje orgány včetně valného shromáždění, správního výboru, revizní komise, Odborné komise pro přepravu nebezpečných věcí (Odborná komise RID), Komise pro usnadňování železniční přepravy, Odborné komise pro technické otázky a generálního sekretáře. Odstavec 2 uvedeného článku rovněž stanoví, že „Valné shromáždění může rozhodnout o časově omezeném zřízení dalších výborů (komisí) pro zvláštní úkoly.“ Z toho vyplývá, že návrh generálního sekretáře dočasně zřídit výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci by nezměnil institucionální rámec OTIF. Ve zprávě předložené generálním sekretářem je uvedeno, že výbor ad hoc pro spolupráci a pracovní skupina právních odborníků účinně splnily své mandáty a prokázaly svoji hodnotu v kontextu rozvoje právních předpisů organizace OTIF a posílení mezinárodní spolupráce. Na svém 4. zasedání, které se konalo v dubnu 2021, se tyto dva orgány dohodly na společném návrhu reorganizovat v budoucnu svoji práci a snížit tak administrativní zátěž zřízením jediného výboru ad hoc. Návrh na reorganizaci je relevantní a přiměřený. Během čtyř zasedání pořádaných výborem ad hoc pro spolupráci a pracovní skupinou právních odborníků bylo shledáno, že obou zasedání se obvykle účastní stejní zástupci členů OTIF. Pokud jde o činnosti organizace OTIF, má navíc většina otázek, které vyžadují spolupráci na mezinárodní úrovni, silný právní rozměr. Vytvoření nového výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci by fakticky snížilo administrativní zátěž sekretariátu OTIF, ale také by posílilo schopnost organizace OTIF zlepšit uplatňování úmluvy COTIF a přispívat k řešení vznikajících výzev týkajících se mezinárodní železniční přepravy na celosvětové úrovni (viz např. bod 8 písm. d) pořadu jednání).

Návrh by tudíž měl být podpořen, s výhradou následujících poznámek. Navrhovaný mandát nového výboru ad hoc přiměřeně pokrývá mandáty výboru ad hoc pro spolupráci a pracovní skupiny právních odborníků, vyjma jednoho prvku. Třinácté valné shromáždění rozhodlo, že výbor ad hoc pro spolupráci má povinnost koordinovat své činnosti s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF (tj. s valným shromážděním, správním výborem, revizní komisí, Odbornou komisí pro přepravu nebezpečných věcí, Komisí pro usnadňování železniční přepravy, Odbornou komisí pro technické otázky a generálním sekretářem). Tento prvek ve znění návrhu rozhodnutí chybí. Generální sekretář navrhuje pověřit Odbornou komisi pro přepravu nebezpečných věcí a Odbornou komisi pro technické otázky, a to výhradně v rámci jejich příslušné pravomoci, aby přijímaly rozhodnutí o spolupráci s jinými mezinárodními organizacemi a sdruženími a aby informovaly výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci o svých činnostech v oblasti mezinárodní spolupráce a v případě potřeby s ním tyto činnosti koordinovaly. Tento prvek může Unie podpořit. Nicméně je rovněž důležité a potřebné, aby i sám výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci koordinoval své činnosti s ostatními stálými orgány organizace OTIF. Jelikož výbor ad hoc může být ustaven pouze na časově omezeném základě, je potřebné určit časové období mandátu, které má být uděleno 15. valným shromážděním (buď tři roky, nebo šest let). Aby se usnadnilo sledování jeho činností valným shromážděním, zdá se vhodnější, aby byl nový výbor ad hoc zřízen na první období tří let, které by bylo možné podle potřeby prodloužit. Unie by měla přijetí návrhu rozhodnutí podpořit za předpokladu, že mandát výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci bude stanoven pro první období nejvýše tří let a bude zahrnovat požadavek na koordinaci činností tohoto výboru s orgány stanovenými v čl. 13 odst. 1 úmluvy COTIF. Bod 8 písm. b) pořadu jednání – sledování a hodnocení právních nástrojů Poradní pracovní skupina právních odborníků připravila návrh rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů a průvodní vysvětlivky. Navrhované rozhodnutí obsahuje právní ustanovení pro organizování a provádění politiky sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF (rozsah, plánování a stanovování priorit, spolupráce, sběr údajů, hodnocení a další postup) v souladu s cíli pracovního programu OTIF na období 2020–2021. Pracovní skupina právních odborníků v souladu se svým pracovním plánem posoudila různé otázky důležité pro stanovení politiky sledování a hodnocení právního rámce úmluvy COTIF. Vypracovala předběžná právní ustanovení, která jsou založena na návrhu připraveném sekretariátem, a projednala jednotlivé články. Návrh rozhodnutí a průvodní vysvětlivky dokončila na svém 4. zasedání, aby je předložila k přijetí na 15. zasedání valného shromáždění. Navrhované rozhodnutí stvrzuje a provádí úkol organizace OTIF stanovený v čl. 2 odst. 1 písm. e) úmluvy COTIF, kterým je dohlížet na používání a provádění všech právních předpisů a doporučení (právních nástrojů) stanovených v rámci organizace. Za tímto účelem návrh rozhodnutí stanoví zvláštní požadavky na generálního sekretáře OTIF a členy OTIF, zejména: generální sekretář systematicky provádí sledování a hodnocení provádění úmluvy (čl. 2 odst. 1 návrhu rozhodnutí); orgány OTIF jsou oprávněny zahájit sledování a hodnocení uplatňování určitého právního nástroje v rámci rozsahu své pravomoci nebo jeho konkrétních ustanovení. Generální sekretář může zahájit sledování a hodnocení jakéhokoliv právního nástroje (čl. 1 odst. 2 návrhu rozhodnutí); členové OTIF spolupracují s generálním sekretářem a poskytují mu všechny informace, které jsou důležité pro provádění sledování a hodnocení právních nástrojů (čl. 4 odst. 1 návrhu rozhodnutí). Unie by měla podpořit přijetí rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů valným shromážděním a schvaluje vysvětlivky. Bod 8 písm. c) pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění ohledně účasti a zastoupení (pověření) Pracovní skupina právních odborníků připravila ke zvážení a přijetí valným shromážděním návrhy na změnu ustanovení jednacího řádu valného shromáždění (článků 4 až 7) ohledně pověření, které je mají zlepšit a vyjasnit. Navrhované změny jsou striktně administrativní povahy a jejich cílem je zlepšit postup týkající se pověření a plných mocí pro zastoupení a hlasovací práva členů OTIF, kteří se účastní valného shromáždění. Unie by měla podpořit přijetí změn článků 4 až 7 jednacího řádu valného shromáždění valným shromážděním a schválit příslušné vysvětlivky. Bod 8 písm. d) pořadu jednání – iniciativa EHK OSN ohledně sjednocení železničního práva Předmětem je harmonizace a sjednocení železničního práva pro mezinárodní přepravu v Eurasii, která se v současně době řídí podle dvou různých právních režimů: –úmluvy COTIF spravované Mezivládní organizací pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF), která zahrnuje 51 států, včetně 25 členských států EU, a od roku 2011 Evropskou unii, –Dohody o mezinárodní železniční přepravě zboží (SMGS) spravované Organizací pro spolupráci železnic (OSJD), která zahrnuje 29 států, včetně 9 členských států EU z východní Evropy. Pravidla OTIF pokrývají všechny typy smluv v oblasti mezinárodní železniční přepravy, včetně přepravy zboží, přepravy osob, přepravy nebezpečného zboží, používání infrastruktury, používání vozů. Pravidla OTIF rovněž zahrnují požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Ruská federace, Čína a většina zemí střední Asie jsou členy OSJD, která byla založena v roce 1956, a všechny smlouvy pro mezinárodní přepravu zboží po železnici projíždějící jednou z těchto zemí musí splňovat pravidla OSJD. V důsledku toho musí přepravci a železniční společnosti provozující služby v železniční nákladní přepravě mezi Evropou a Čínou vystavit dvě odlišné smlouvy podle dvou odlišných právních režimů a režimů odpovědnosti. To je považováno za překážku růstu železniční přepravy mezi Evropou a Asií a konkurenceschopnosti železniční přepravy u tohoto typu služby. Iniciativa EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva si klade za cíl tyto otázky vyřešit. Byla zahájena v roce 2011 v podobě skupiny odborníků na sjednocení železničního práva, která byla pověřena vypracováním přístupu pro sjednocení železničního práva s cílem zlepšit konkurenceschopnost služeb v euroasijské železniční nákladní přepravě. Skupina čítala odborníky z: Ruské federace, Švýcarska, Turecka, některých členských států EU, Evropské komise (pozorovatel) a z příslušných mezinárodních organizací, sdružení a železničních podniků (např. OTIF, OSJD, CIT, Ruských železničních drah, Deutsche Bahn, PKP Cargo). Během svého posledního mandátu (2018–2021) měla tato skupina odborníků za cíl vyvinout právně závazný nástroj, s přihlédnutím k návrhu právních ustanovení týkajících se sjednocení železničního práva pro smlouvu o přepravě zboží, který byl vypracován během předchozích mandátů. Nicméně skupině se nepodařilo dosáhnout shody kvůli přetrvávajícímu rozporu mezi dvěma odlišnými a opačnými přístupy: Odborníci EU zastávají pragmatický a postupný přístup, jehož prvním krokem je přijetí „úmluvy o právně sjednocené přepravní smlouvě“ (podobné Úmluvě o přepravní smlouvě v mezinárodní silniční nákladní dopravě (CMR)), která by mohla existovat souběžně s příslušnými pravidly OTIF a OSJD; na podporu tohoto přístupu předložila Komise v dubnu 2019 analytický dokument, který uvítala a podpořila většina odborníků. Na druhé straně Ruská federace podporuje přijetí „globální rámcové úmluvy“, která má pokrývat celé spektrum práva v oblasti železniční dopravy, tj. celý současný rozsah pravidel OTIF, jakož i několik oblastí acquis EU týkajících se železniční dopravy; tento přístup předpokládá rozpuštění obou organizací, OTIF i OSJD, ve prospěch nové specializované agentury OSN, která má být teprve definována/organizována. Ve zprávě, která bude předložena jejímu mateřskému orgánu, Pracovní skupině pro železniční dopravu, v listopadu 2021, je skupina odborníků toho názoru, že její mandát byl dokončen poté, co uspořádala dvě další zasedání v září 2020 a lednu 2021.

Skupina odborníků se dohodla na předložení jednoho jediného výstupního dokumentu nazvaného „Úmluva o smlouvě pro mezinárodní přepravu zboží po železnici jako první úmluva systému úmluvy o sjednocení železničního práva“. I když tento dokument obsahuje ustanovení od úvodní části přes hmotněprávní ustanovení až po závěrečná ustanovení, která společně vytvářejí návrh „úmluvy o právně sjednocené přepravní smlouvě“, nebyla skupina odborníků schopna se na těchto ustanoveních plně shodnout, a tudíž je dokončit, neboť tato skupina odborníků nebyla s to překonat rozdíl v přístupech ke sjednocení železničního práva, jak je popsáno níže: „5. (…) Přístup A – vytvoření jednotných pravidel pro železniční přepravu v euroasijských koridorech v oblastech, kde je průmysl naléhavě potřebuje – tj. přepravní smlouva – přičemž zůstanou nedotčeny obě stávající železniční organizace a právní předpisy (zejména CIM a SMGS) použitelné pro přepravy zboží v rámci jejich příslušných území (právní rozhraní); ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 obsahuje právní režim pro smlouvu pro mezinárodní přepravu zboží po železnici, která je považována za sloužící svému účelu právního rozhraní. Mohla by být formálně rychle přijata jako úmluva a poté by usnadňovala přepravu zboží v euroasijských koridorech, neboť by byla odpovědí na potřeby železničních dopravců i příslušného odvětví; a Přístup B – vytvoření jediného souboru jednotných právních pravidel pro veškerou přeshraniční železniční přepravu v euroasijské oblasti, který by nahradil stávající systémy CIM a SMGS a vstoupil by v platnost až po projednání a přijetí všech příloh (např. infrastruktura, kolejová vozidla, zákon o nákladních vozech, přeprava nebezpečného zboží atd.). Průmysl nemá naléhavý požadavek na třetí právní režim, neboť nákladní list CIM/SMGS umožňuje bezproblémové železniční dodávky. ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 tomuto přístupu neodpovídá. (…). 6. Pokud by byl dále rozvinut přístup A, byla by na základě dokumentu ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 sepsána úmluva o právně sjednocené přepravní smlouvě, která by sloužila jako mezinárodní právní rozhraní, které by mohly smluvní strany okamžitě používat na základě projevu vůle pro přepravu zboží po železnici v euroasijských přepravních koridorech, přičemž úmluva COTIF/CIM a dohoda SMGS by zůstaly nedotčeny. 7. Pokud by byl dále rozvinut přístup B, mohlo by být vypracováno jednotné železniční právo jako jediný soubor právních pravidel pro euroasijské železniční přepravní operace, která by po svém přijetí nahradila CIM a SMGS. To by však bylo mimo rámec působnosti skupiny odborníků, který kromě dokončení úmluvy o přepravní smlouvě požaduje, aby skupina pouze určila další problémy související s mezinárodní železniční nákladní dopravou. 8. S ohledem na výše uvedené skupina odborníků vyzývá Pracovní skupinu pro železniční přepravu (SC.2), aby oba přístupy posoudila.“ Vzhledem k potenciálnímu dopadu na OTIF pověřilo 13. valné shromáždění OTIF pracovní skupinu právních odborníků, aby posoudila iniciativu EHK OSN týkající se sjednocení železničního práva. Pracovní skupina právních odborníků vzala na vědomí aktualizovanou verzi zprávy o sjednocení železničního práva, kterou připravil sekretariát OTIF, na svém 4. zasedání. Projednala oba přístupy popsané výše a došla k následujícímu závěru: „Právní rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS by nebylo v rozporu s úmluvou COTIF ani by se s ní nepřekrývalo, pokud jeho cílem je vyhnout se konfliktu s Jednotnými právními předpisy pro CIM a dohodou SMGS a vyplnit mezeru v mezinárodních předpisech pro mezinárodní přepravu, když nelze pro celou trasu (přeprava mezi Evropou a Asií) použít ani Jednotné právní předpisy pro CIM, ani dohodu SMGS. Jediný soubor jednotných právních pravidel pro veškerou přeshraniční železniční přepravu v euroasijské oblasti nahrazující stávající právní systémy OTIF a OSJD je v rozporu s úmluvou COTIF a překrývá se s ní. Tento jediný režim by bylo možné vytvořit pouze s jasným politickým závazkem a účastí organizací OSJD a OTIF a jejich členů. Tento přístup by rovněž vedl k odmítnutí dvou osvědčených a důvěryhodných právních režimů, COTIF/CIM a SMGS, a k rozpuštění organizací OTIF a OSJD. Na tomto základě generální sekretář OTIF navrhuje, aby valné shromáždění: 1)vzalo na vědomí zprávu generálního sekretáře a závěry pracovní skupiny právních odborníků o možných přístupech ke sjednocení železničního práva; 2)podpořilo vytvoření a přijetí právního rozhraní mezi úmluvou COTIF/CIM a dohodou SMGS za účelem usnadnění mezinárodní železniční nákladní dopravy mezi Evropou a Asií s podmínkou, že toto právní rozhraní nesmí být v rozporu s Jednotnými právními předpisy pro CIM a dohodou SMGS; 3)pověřilo generálního sekretáře, aby se i nadále účastnil prací EHK OSN na projektu sjednocení železničního práva, a výbor ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci sledováním projektu EHK OSN týkajícího se sjednocení železničního práva; 4)zopakovalo rozhodnutí přijaté na svém 13. zasedání, kterým valné shromáždění uznává, že musí předem přijmout rozhodnutí s ohledem na účast na přípravě jakéhokoli nového textu o mezinárodním železničním právu, jehož oblast působnosti a cíle by mohly být v rozporu nebo se částečně překrývat s oblastí působnosti úmluvy COTIF a cíli organizace OTIF. S ohledem na 74. zasedání Pracovní skupiny EHK OSN pro železniční dopravu, které se koná v listopadu 2021, je důležité, aby organizace OTIF přijala k iniciativě týkající se sjednocení železničního práva jasné stanovisko. Prvky navrhovaného rozhodnutí jsou konvergentní a podporují přístup obhajovaný odborníky členských států EU ve skupině odborníků EHK OSN na sjednocení železničního práva. Proto by Unie měla podpořit všechny čtyři výše uvedené prvky navrhovaného rozhodnutí. Bod 9 pořadu jednání – pravidla týkající se volby a služebních podmínek generálního sekretáře Třinácté valné shromáždění pověřilo správní výbor, aby prozkoumal strukturální řešení jmenování dočasného generálního sekretáře a připravil podrobná pravidla, která se použijí na volbu generálního sekretáře. Na svém 130. zasedání konaném v únoru 2019 správní výbor požádal pracovní skupinu právních odborníků, aby záležitost jmenování dočasného generálního sekretáře a volby generálního sekretáře přezkoumala a předložila návrhy na úpravu těchto dvou záležitostí. Na základě osvědčených mezinárodních postupů a zkušeností získaných v rámci OTIF sekretariát navrhl, aby byl přijat právně závazný nástroj. O těchto pravidlech by mělo rozhodnout a přijmout je valné shromáždění. Pracovní skupina právních odborníků vypracovala návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře spolu s průvodními vysvětlivkami a návrh na změnu jednacího řádu valného shromáždění (ohledně volby generálního sekretáře) s vysvětlivkami.

Hlavní dokument, který má být posouzen v rámci tohoto bodu pořadu jednání, je „návrh nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře“ (příloha 1 dokumentu SG-21022-AG 15/9). Poskytuje ucelený právní rámec, který pokrývá všechny hlavní aspekty tohoto předmětu (volební zásady, kvalifikační kritéria, výzvu k podávání přihlášek, přihlášky, životopis, osvědčení o dobrém zdravotním stavu, podávání a posuzování přihlášek, transparentnost, hlasování, služební podmínky, uvolnění funkčního mandátu). Stanoví také „fórum kandidátů“, neboli neformální setkání za účelem představení kandidátů. Správní výbor svolá fórum kandidátů nejméně čtyři týdny před zasedáním valného shromáždění, na kterém se mají volby konat. Odůvodnění tohoto návrhu je možné najít ve vysvětlivkách: „1. Obecně platí, že o preferencích členských států, pokud jde o kandidáty, se rozhoduje před valným shromážděním, takže kandidátům i členům musí být poskytnuta příležitost setkat se před valným shromážděním. (…) 3. Fórum kandidátů poskytuje všem kandidátům příležitost, aby mohli představit sami sebe a své vize všem členům OTIF za rovných podmínek nejméně několik týdnů před konáním valného shromáždění. Nejen, že by to všem kandidátům umožnilo větší zviditelnění, ale také by to poskytlo členům čas na přemýšlení a konzultace před volbami. 4. Fórum by mělo sestávat z prezentací každého kandidáta, po nichž by měla následovat příležitost k otázkám a odpovědím. (…) 7. S ohledem na citlivou povahu procesu a za účelem respektování důstojnosti kandidátů, jakož i zajištění otevřenější interakce mezi kandidáty a členy je účast omezena na členy.“ Navrhované nařízení by obecně zlepšilo účinnost a transparentnost volebního procesu generálního sekretáře OTIF. Během jednání pracovní skupiny právních odborníků však proběhla intenzivní diskuse týkající se ustanovení o jazykových požadavcích jako součásti kvalifikačních kritérií pro uchazeče o místo generálního sekretáře OTIF (čl. 5 písm. c) návrhu nařízení), které stanoví: „Znalost angličtiny a minimálně jednoho z dalších pracovních jazyků OTIF (francouzštiny nebo němčiny). Pro jeden jazyk jsou vyžadovány znalosti na úrovni zkušeného uživatele a pro druhý jazyk znalosti na úrovni samostatného uživatele v souladu s globální stupnicí společného evropského referenčního rámce pro jazyky (CEFR).“ Na rozdíl od kvalifikačních kritérií, která byla u uchazečů o místo generálního sekretáře OTIF (znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat) používána dříve, navrhované nařízení výslovně klade důraz na znalost anglického jazyka. Kromě toho by byla vyžadována znalost pouze dvou ze tří pracovních jazyků OTIF. Vysvětlivky uvádějí: „Znalost dalších jazyků, a především třetího pracovního jazyka OTIF, je výhodou. Kromě toho je třeba poznamenat, že angličtina se používá převážně při externích setkáních (na rozdíl od interních setkání OTIF) a pro externí komunikaci.“ Navzdory výše uvedenému vysvětlení se dotyčné ustanovení nezdá být v souladu s čl. 1 odst. 6 úmluvy COTIF, který stanoví, že: „Pracovními jazyky Organizace jsou francouzský, německý a anglický jazyk. Valné shromáždění může zavést další pracovní jazyky.“ Jak také dokazuje vysoká kvalita a různé národnosti pěti kandidátů (Francouz, Němec, Ital, Nizozemec, Rakušan) v předchozích volbách, které se konaly v roce 2019, nic nenasvědčuje tomu, že by dosud platná jazyková kritéria – znalost všech tří pracovních jazyků OTIF, se schopností v jednom z pracovních jazyků se jasně a plynně písemně vyjadřovat – představovala překážku pro vysoce kvalifikované odborníky ucházet se o post generálního sekretáře OTIF. Komise se domnívá, že by Unie měla přijetí „nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře“ podpořit, ale požadovat, aby byl článek 5 (Kvalifikační kritéria) pozměněn tak, aby se předešlo jakékoli diskriminaci mezi třemi pracovními jazyky OTIF. Unie by měla rovněž podpořit schválení vysvětlivek ve znění upraveném v souvislosti s navrhovanou změnou článku 5 nařízení. Unie by také měla podpořit přijetí změn článků 10 a 22 jednacího řádu valného shromáždění, které se týkají volby a služebních podmínek generálního sekretáře, a schválení vysvětlivek. Bod 10 pořadu jednání – změna jednacího řádu valného shromáždění Jak je uvedeno výše v bodě 8 písm. c) a v bodě 9 pořadu jednání, valné shromáždění rozhodne o návrzích na změnu svého jednacího řádu. Podle článku 27 jednacího řádu valného shromáždění by mělo být konsolidované znění všech změn jednacího řádu předloženo valnému shromáždění k projednání a přijetí. Konsolidovaný návrh změny jednacího řádu valného shromáždění je představen v příloze 1 dokumentu pro zasedání SG-21024-AG 15/10. Obsahuje také několik redakčních oprav německého textu některých dokumentů (příloha 4 dokumentu SG-21022-AG 15/9) a navrhuje, aby byl článek 28 „Vstup v platnost“ jednacího řádu upraven tak, aby vstoupil v platnost prvním dnem po 15. zasedání valného shromáždění. V souladu s postoji uvedenými v rámci bodu 8 písm. c) a bodu 9 pořadu jednání by Unie měla podpořit přijetí změn článků 4 až 7, 10, 22 a 28 jednacího řádu valného shromáždění a schválení příslušných vysvětlivek. 4.Právní základ 4.1.Procesněprávní základ 4.1.1.Zásady Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“. Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se dotyčný orgán řídí. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“. 4.1.2.Uplatnění v tomto konkrétním případě Valné shromáždění OTIF je orgán zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o mezinárodní železniční přepravě (COTIF). Akty, které má valné shromáždění OTIF přijmout, představují akty s právními účinky, jak je vysvětleno v předchozím oddílu. Zamýšlené akty nedoplňují ani nepozměňují institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

4.2.Hmotněprávní základ Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka. Hlavní cíl a obsah zamýšleného aktu se týká železniční dopravy. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 91 SFEU. 4.3.Závěr Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 91 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU. 5.Zveřejnění zamýšleného aktu Jelikož tento akt 15. valného shromáždění OTIF nezmění úmluvu COTIF ani její přípojky, není nutné jej po jeho přijetí zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie. 2021/0271 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má být jménem Evropské unie zaujat na 15. valném shromáždění Mezivládní organizace pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 91 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Unie přistoupila k Úmluvě o mezinárodní železniční přepravě ze dne 9. května 1980 ve znění Vilniuského protokolu ze dne 3. června 1999 (dále jen „COTIF“) rozhodnutím Rady 2013/103/EU. (2)Valné shromáždění OTIF bylo zřízeno podle čl. 13 odst. 1 písm. a) úmluvy COTIF. (3)Unie se účastní valného shromáždění v souladu s ustanoveními COTIF, jednacího řádu valného shromáždění a dohody o přistoupení Unie ke COTIF. (4)Očekává se, že valné shromáždění na svém 15. zasedání plánovaném na 28. a 29. září 2021 rozhodne o: přípravě dlouhodobé strategie OTIF; návrhu nařízení o volbě a služebních podmínkách generálního sekretáře; návrhu na sloučení činností pracovní skupiny právních odborníků a výboru ad hoc pro spolupráci do jediného výboru ad hoc pro právní záležitosti a mezinárodní spolupráci; návrhu rozhodnutí o sledování a hodnocení právních nástrojů OTIF; návrzích na změnu jednacího řádu valného shromáždění.