EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.9.2020 COM(2020) 578 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění makroregionálních strategií EU

{SWD(2020) 186 final}



ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o provádění makroregionálních strategií EU 1. Úvod Makroregionální strategie EU jsou politickými rámci iniciovanými členskými státy EU a zeměmi mimo EU situovanými v určené zeměpisné oblasti, jejichž cílem je společnými silami řešit společné výzvy a příležitosti, a to prostřednictvím stanovení sdílených, dlouhodobých cílů. Do čtyř makroregionálních strategií je zapojeno devatenáct členských států EU a devět zemí mimo EU. Jedná se o: ·strategii EU pro region Baltského moře (EUSBSR, 2009), ·strategii EU pro dunajský region (EUSDR, 2011), ·strategii EU pro jadransko-jónský region (EUSAIR, 2014) a ·strategii EU pro alpský region (EUSALP, 2016). Jak bylo dohodnuto s Radou, Komise od roku 2016 zveřejňuje každé dva roky zprávu o provádění čtyř makroregionálních strategií. Toto je třetí zpráva tohoto druhu, která zahrnuje období od poloviny roku 2018 do poloviny roku 2020. Posuzuje stav a pokrok při provádění makroregionálních strategií a hodnotí možný další postup. Doplňuje ji pracovní dokument útvarů Komise, který uvádí podrobnější informace o jednotlivých makroregionálních strategiích. Oba dokumenty jsou založeny na příspěvcích vnitrostátních a tematických koordinátorů makroregionálních strategií („hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií“) a odborníků. Tato zpráva je zveřejňována v době, kdy má krize způsobená bezprecedentní pandemií COVID-19 vážné hospodářské, fiskální a sociální dopady na evropskou společnost. Komise rychle zareagovala navržením okamžitých opatření (např. investiční iniciativa pro reakci na koronavirus a investiční iniciativa pro reakci na koronavirus plus) a obsáhlými návrhy pro krátký a střednědobý horizont, včetně nástroje na podporu oživení s názvem Next Generation EU. Dne 21. července 2020 dosáhla Evropská rada dohody o nástroji Next Generation EU. Jakmile Komise tyto návrhy přijala, pracovaly hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií na určení vhodných prostředků pro strategie s cílem pomoci zúčastněným zemím reagovat na krizi. Makroregionální strategie poskytují připravený a operativní rámec spolupráce pro zajištění lepší koordinace činností, investic a projektů na jejich územích. Makroregionální strategie jsou meziodvětvové, začleňují zúčastněné strany a zapojují různé úrovně správy. Všechny tyto prvky mohou mít klíčový význam pro dosažení priorit EU, mezi něž patří např. Zelená dohoda pro Evropu, evropská digitální strategie, „hospodářství ve prospěch lidí“ a „silnější Evropa ve světě“. Účel této zprávy je dvojí. Zaprvé bere na vědomí pokrok v oblasti makroregionálních strategií a stanovuje očekávání ohledně jejich dalšího vylepšování. Zadruhé zkoumá možný rozvoj makroregionálních strategií po krizi COVID-19 s cílem zajistit udržitelné, konkurenceschopné a sociálně inkluzivní hospodářské oživení. V tomto ohledu zpráva posuzuje úlohu makroregionálních strategií při plnění nových priorit EU, pokud jde o zelenou, digitální a odolnou budoucnost. 2. Výsledky, výzvy a příležitosti Jak se již ukázalo, tyto čtyři makroregionální strategie mají velký význam pro plnění priorit EU v období 2019–2024 na jejich příslušných územích, zejména pokud jde o Zelenou dohodu pro Evropu, evropskou digitální strategii, „hospodářství ve prospěch lidí“ a „silnější Evropu ve světě“. Makroregionální strategie pomohly především zlepšit stav životního prostředí v Baltském moři a dále stav vody v Dunaji a jeho přítocích a také jeho splavnost. Pomohly rovněž zvýšit integrovanou a udržitelnou správu námořního prostoru a pobřežních oblastí Jaderského a Jónského moře a zlepšit podmínky ekologické konektivity v alpském regionu zavedením zelené infrastruktury. Platforma, kterou makroregionální strategie poskytují pro koordinaci politik v různých zemích a mezi fondy, odvětvími, úrovněmi správy a zúčastněnými stranami, byla pro dosažení těchto výsledků klíčová. Ačkoli makroregionální strategie již přinesly smysluplné výsledky, využití jejich plného potenciálu vyžaduje čas a výraznou změnu způsobu myšlení v jednotlivých zemích, aby bylo zajištěno, že budou systematicky zvažovat výhody vzájemné spolupráce. 2.1 Hlavní body vývoje politiky

Hlavními body vývoje od vydání předchozí zprávy týkající se makroregionálních strategií jsou i) revize akčních plánů v rámci strategií pro dunajský region a pro region Baltského moře; ii) zapojení Republiky Severní Makedonie do strategie pro jadransko-jónský region a iii) proces „začleňování“, probíhající u všech makroregionálních strategií, jehož cílem je sladit příslušné priority programů financování z EU pro období 2021–2027 s těmito makroregionálními strategiemi. i) Revidovaný akční plán v rámci strategie pro dunajský region byl zveřejněn dne 6. dubna 2020 . Revize zajišťuje soulad strategie s novými prioritami a výzvami, jimž tento region čelí, a lépe propojuje činnosti v rámci strategie s novými prioritami EU, jako jsou Zelená dohoda pro Evropu, malé a střední podniky a také cestovní ruch a kulturní dědictví. Pokračuje revize akčního plánu strategie pro region Baltského moře s cílem zaměřit se na oblasti politiky a zjednodušit je a posílit koordinaci. Zveřejnění tohoto revidovaného akčního plánu se očekává v roce 2020. ii) Dne 2. dubna 2020 byla Severní Makedonie oficiálně přivítána jako devátá země zapojená do strategie pro jadransko-jónský region. Se Severní Makedonií nyní strategie zahrnuje pět západobalkánských zemí usilujících o přistoupení k EU, které za rovných podmínek spolupracují se čtyřmi členskými státy EU na společných záležitostech. iii) Od roku 2018 makroregionální strategie iniciovaly nebo posílily proces začleňování, který vede k vzájemně prospěšné interakci mezi orgány odpovědnými za strategie a za programy při přípravě programových dokumentů pro období po roce 2020. Tento proces bude pokračovat během provádění v období 2021–2027. Kromě toho, že poskytne makroregionálním strategiím prostředky pro dosažení jejich cílů, by začleňování posléze mělo zvýšit vliv programů prostřednictvím lepší spolupráce a koordinace. Umožní rovněž příjemcům finančních prostředků EU, aby při své činnosti dosahovali lepších výsledků, a současně přispěje k naplňování strategických cílů makroregionálních strategií. 2.2 Tematické priority makroregionálních strategií a jejich vzájemný vztah se Zelenou dohodou pro Evropu I když jsou jejich priority utvářeny podle specifických výzev a příležitostí příslušných regionů, všechny čtyři makroregionální strategie mají tři hlavní společné, široké a vzájemně propojené priority: životní prostředí a změnu klimatu, výzkum a inovace a hospodářský rozvoj a konektivitu (doprava, energetika a digitální sítě). V následujících oddílech jsou uvedeny informace o některých konkrétních výsledcích − v podobě procesu i projektů − dosažených v těchto třech oblastech priorit od vydání předchozí zprávy a také o jejich vzájemném vztahu s klíčovými opatřeními Zelené dohody pro Evropu. Vzhledem k jejich meziodvětvové povaze přesahující hranice jednotlivých témat podporují tyto dosažené výsledky rovněž prioritu „hospodářství ve prospěch lidí“ a evropskou digitální strategii. Životní prostředí a změna klimatu Klíčová opatření v rámci Zelené dohody pro Evropu zahrnují zamezení znečišťování s cílem zajistit životní prostředí bez toxických látek a dále ochranu a obnovu ekosystémů a biodiverzity. Makroregionální strategie dosáhly významných výsledků v oblasti kvality vody, které jsou relevantní pro klíčová opatření v rámci Zelené dohody pro Evropu, a v oblasti ekologické konektivity, které jsou relevantní pro biodiverzitu. Makroregionální strategie například pomohly zlepšit kvalitu vody v Baltském, resp. Jaderském a Jónském moři prostřednictvím lepšího řízení, pokud jde o uvolňování nebezpečných látek do Baltského moře, a lepšího monitorování kvality vody v Jaderském a Jónském moři. Pomohly rovněž zlepšit stav vody v Dunaji prostřednictvím posílené integrace plánů povodí a prevence povodňových rizik. Pomohly dále vytvořit zelenou infrastrukturu v alpském regionu, a to prostřednictvím tzv. „hvězdných iniciativ“, jejichž cílem je změnit politické prohlášení alpských zemí a regionů „Alpine green infrastructure – joining forces for nature, people and the economy“ (Alpská zelená infrastruktura – společnými silami pro přírodu, obyvatele a hospodářství“ v hmatatelné výsledky. Výzkum/inovace a hospodářský rozvoj Výzkum a inovace budou hrát v Zelené dohodě pro Evropu ústřední úlohu. V tomto ohledu makroregionální strategie mimo jiné podporují využívání znalostí a sdílení výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím „středisek působících v alpském regionu“ a „koordinační sítě pro financování dunajského regionu“ . Kromě toho prosazují strategie inteligentní specializace tím, že podporují mezinárodní platformy pro inovace a klastry malých a středních podniků. Důležitou úlohu hraje v Zelené dohodě pro Evropu rovněž udržitelná modrá ekonomika, zejména při zmírňování požadavků na půdní fond EU a v boji proti změně klimatu. V tomto ohledu makroregionální strategie podporují udržitelný rozvoj modré ekonomiky (podobným způsobem jako strategie pro přímořské oblasti ). Pomáhají například zvyšovat informovanost o „modré bioekonomice“ prostřednictvím specializované platformy v regionu Baltského moře a zlepšovat přenos znalostí o modrých technologiích v jadransko-jónském regionu . Konektivita

Zelená dohoda pro Evropu podporuje urychlení přechodu k udržitelné a inteligentní mobilitě a zásobování čistou, cenově dostupnou a bezpečnou energií. V tomto ohledu makroregionální strategie dosáhly významných milníků, například v oblastech udržitelné a multimodální dopravy a udržitelného zásobování energií. V oblasti dopravy například dne 30. června 2020 deset ministrů dopravy ze zemí dunajského regionu znovu potvrdilo svůj závazek zavést „hlavní plán obnovy a údržby vodních cest“ pro Dunaj a jeho splavné přítoky, přijatý v prosinci 2014. Jedná se o důležitý krok ke zlepšení podmínek vodních cest v několika kritických úsecích Dunaje a celkově k multimodální dopravě v regionu. Makroregionální strategie dále podporují udržitelný rozvoj dopravních koridorů v regionu Baltského moře a distribuci a dodávky zkapalněného zemního plynu pro námořní dopravu v jadransko-jónském regionu . Makroregionální strategie již prokázaly, že mohou hrát významnou úlohu v tzv. „souběžné zelené a digitální transformaci“ tím, že podporují provádění evropské digitální strategie, a to zejména v alpském regionu, prostřednictvím strategických iniciativ zaměřených na podporu inteligentní a digitální transformace alpských vesnic . 2.3 Přístup k financování a začleňování Vzhledem k tomu, že makroregionální strategie nemají své vlastní zdroje, jejich provádění závisí na sdružování finančních prostředků z různých zdrojů. Úspěch nebo neúspěch makroregionálních strategií proto v konečném důsledku souvisí s jejich schopností zajistit, aby fondy EU, vnitrostátní, regionální a jiné veřejné a soukromé fondy byly v souladu s prioritami příslušné strategie. Důležitým úkolem pro období 2021–2027 bude proto překlenutí mezery mezi potřebami makroregionálních strategií a možnostmi financování. Evropské strukturální a investiční fondy (fondy ESI) nabízejí významné finanční zdroje a široké spektrum nástrojů a technických možností, které by mohly pomoci zajistit součinnost a doplňkovost. Přesto však byla koordinace mezi programy v rámci makroregionálních strategií a programy fondů ESI doposud omezená a zaměřovala se zejména na evropské programy územní spolupráce (Interreg). Při podpoře strategií hrály zvláštní úlohu čtyři nadnárodní programy Interreg, které se týkaly makroregionálních strategií. Byly nejviditelnějším zdrojem financování projektů/činností v rámci makroregionálních strategií, přičemž současně − byť v různé míře − udržovaly strukturu řízení makroregionálních strategií. I přes svou velmi pozitivní úlohu katalyzátoru však programy Interreg nemají takovou velikost (velmi omezené rozpočty) ani vlastnosti (druh projektů), aby se mohly zaměřit na ambiciózní cíle a priority makroregionálních strategií. Vnitrostátní/regionální programy fondů ESI by vzhledem ke svému komplexnímu rámci a svým finančním zdrojům mohly a měly účinněji spolupracovat s makroregionálními strategiemi, což je vzájemně prospěšné pro strategie i programy. Priority vnitrostátních/regionálních programů fondů ESI se z velké části shodují s prioritami makroregionálních strategií. Rostoucí počet programů v období 2014–2020 dokládá podporu projektů v rámci makroregionálních strategií, jak uvádí výroční zprávy o provádění předkládané řídícími orgány programů. Koordinace projektů s makroregionálními strategiemi a mezi programy v makroregionech by však dopad této podpory značně zvýšila. V roce 2014 většina vnitrostátních/regionálních programů fondů ESI nezohledňovala cíle a činnosti makroregionálních strategií. Velmi malé množství těchto programů řeší meziodvětvové priority a téměř všechny postrádají meziregionální aspekty. Spolupráce mezi vnitrostátními/regionálními programy fondů ESI z různých zemí je novou koncepcí vyžadující změnu myšlení. Tyto programy jsou v podstatně introspektivní, i když by spolupráce/koordinace s programy v makroregionu mohla zvýšit účinnost a dopad činností. Bude proto důležité zvýšit informovanost o výhodách spolupráce mezi zeměmi a regiony. Ze všech těchto důvodů je pro makroregionální strategie velmi důležité mobilizovat další generace vnitrostátních a regionálních programů financování z EU. Aby se tak stalo, je prvořadé dosáhnout celkové politické shody na tom, že by se fondy měly sladit s prioritami a cíli makroregionálních strategií. Navrhované předpisy v oblasti politiky soudržnosti pro období 2021–2027 obsahují ustanovení koncipovaná k usnadnění podpory projektů/činností v rámci makroregionálních strategií, neboť spolupráce mezi zeměmi a regiony by se měla stát běžnou praxí. Zahrnutí společně dohodnutých priorit makroregionálních strategií do programů financování z EU v období 2021–2027 však vyžaduje účinnou a trvalou spolupráci vnitrostátních a tematických koordinátorů makroregionálních strategií a vnitrostátních/regionálních orgánů odpovědných za tyto programy. Z intenzivnějšího a konstruktivního dialogu mezi orgány odpovědnými za makroregionální strategie a orgány odpovědnými za vnitrostátní/regionální programy fondů ESI již vzešly pozitivní signály. Všechny čtyři makroregionální strategie zahájily iniciativy k urychlení a posílení tohoto procesu „začleňování“. Hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií jsou čím dál aktivnější v prosazování makroregionální spolupráce s orgány odpovědnými za příslušné programy tím, že rozšiřují jejich porozumění výhodám spolupráce za účelem nalezení společných reakcí na výzvy, které přesahují vnitrostátní/regionální hranice. To pak rovněž umožní zúčastněným stranám zvýšit jejich kapacitu a zlepšit jejich výkonnost. V současné době probíhá několik iniciativ ke zlepšení mobilizace programů v rámci fondů ESI za účelem podpory cílů strategií. Ve všech makroregionálních strategiích byly identifikovány makroregionální procesy a stěžejní/typické projekty/činnosti. Jsou vytvářeny/posilovány sítě řídících orgánů programů v rámci fondů ESI, aby se usnadnilo financování a realizace mezinárodních projektů. Jsou rovněž zvažovány tyto návrhy: ·zahrnout hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií do monitorovacích výborů programů, ·uplatnit v praxi projektové náměty (společným) vypracováním návrhů a výběrem činností/projektů pro financování a ·sladit obsah a činnosti, např. prostřednictvím zahájení tematických a zvláštních/cílených výzev.

Přímo řízené programy EU (např. LIFE, Erasmus, Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy) představují další možný zdroj financování, neboť tyto programy často podporují mezinárodní spolupráci. Hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií poskytly omezený počet příkladů součinnosti mezi makroregionálními strategiemi a některými přímo řízenými programy EU, zejména pak v případě programu LIFE, Nástroje pro propojení Evropy a programu Horizont 2020. Posílení této součinnosti vyžaduje individuální přístup, neboť přímo řízené programy EU se týkají všech zemí EU-27 a nejsou geograficky zaměřené. V neposlední řadě mohou programy přeshraniční spolupráce v rámci iniciativy Interreg a nástrojů NPP a NDICI na územích makroregionálních strategií přispět k plnění cílů makroregionálních strategií. V tomto ohledu je úzká spolupráce orgánů odpovědných za tyto programy a příslušných hlavních prováděcích subjektů makroregionálních strategií velmi důležitá od raných fází přípravy programů a po celou dobu jejich provádění v období 2021–2027. 2.4 Kapacita v oblasti řízení a správní kapacita Ve všech čtyřech makroregionálních strategiích jsou vytvořeny struktury řízení, které fungují na třech vzájemně propojených úrovních: politická úroveň, úroveň koordinace a úroveň provádění. Vzhledem k tomu, že dobře fungující struktura řízení má zásadní význam pro úspěch nebo neúspěch makroregionálních strategií, zůstávají otázky posouzení a dalšího zlepšování řízení pro všechny strategie i nadále klíčové, aby bylo možné zajistit, že budou držet krok s vývojem. Za poslední dva roky bylo dosaženo pokroku, pokud jde o kapacitu v oblasti správy a řízení čtyř makroregionálních strategií, a lze vykázat řadu významných výsledků. Pokud jde o strategii pro alpský region, byla zřízena zvláštní pracovní skupina, která má zvažovat a předkládat návrhy na zlepšení účinnosti správy a řízení. V rámci strategie pro dunajský region byl vypracován dokument o správě a řízení, který objasňuje úlohy různých klíčových subjektů, a došlo k aktualizaci jednacího řádu. Struktura řízení strategie pro region Baltského moře je předmětem přezkumu v rámci revize akčního plánu. Všechny čtyři makroregionální strategie pak poskytují dobré příklady spolupráce jejich prováděcích orgánů a vícestranných struktur řízení v oblasti životního prostředí, které jsou relevantní pro území, jichž se strategie týkají. Politická úroveň Ve všech čtyřech makroregionálních strategiích je politická úroveň obecně zastoupena ministry zahraničních věcí a v některých případech ministry či orgány odpovědnými za finanční prostředky EU. Ti zajišťují politické a strategické řízení. Ve strategii pro alpský region hrají regionální orgány důležitou úlohu také v politických/strategických diskusích. Úloha rotujícího předsednictví ve všech strategiích roste, neboť si zúčastněné země uvědomují svou důležitost, pokud jde o určování strategického směru makroregionálních strategií. Ve strategii pro dunajský region, strategii pro jadransko-jónský region a strategii pro alpský region byl zaveden systém „tří předsednictví“ a jeho úloha postupně roste. Posilování politického závazku má zásadní význam: vnitrostátní a regionální orgány zúčastněných zemí by měly být schopny zajišťovat strategičtější vedení na úrovni ministrů, aby bylo možné překlenout mezeru mezi významnými politickými závazky a schopností správních orgánů na tyto závazky navázat. Úroveň koordinace Koordinaci makroregionálních strategií v zúčastněných zemích a mezi nimi provádí vnitrostátní koordinátoři. Společně slouží jako prostředníci mezi politickou úrovní, které podávají zprávy o provádění a předkládají návrhy, a úrovní provádění, které poskytují strategické poradenství. Řada zúčastněných zemí má na vnitrostátní úrovni zavedeny víceúrovňové koordinační mechanismy, které přináší slibné výsledky. Větší pozornost je však nutné věnovat personální kontinuitě a poskytování odpovídající administrativní podpory. Prováděcí úroveň Úloha prováděcích orgánů (na tematické úrovni / na úrovni priorit / na úrovni politického vedení nebo akčních skupin) výrazně roste, neboť jsou hybnou silou každodenního provádění akčních plánů makroregionálních strategií. Hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií potřebují finanční, politickou a administrativní podporu, aby mohly plnit své úkoly. Proto je zapotřebí dalších kroků, aby byly odpovídajícím způsobem jasně zmocněny a měly skutečnou možnost účinně rozhodovat a aby bylo současně zajištěno, že mají potřebné zdroje, technickou kapacitu a dovednosti. Byl rovněž zaznamenán pokrok v oblasti „nástrojů“ podporujících provádění makroregionálních strategií. Bylo zřízeno nové kontaktní místo pro strategii EU pro dunajský region, které je (opět) v provozu od září 2018. Místo služeb strategie EU pro jadransko-jónský region podporuje řízení a správu a hlavní prováděcí subjekty strategie od roku 2015. V únoru 2020 rozhodlo valné shromáždění pro strategii EU pro alpský region o vytvoření struktury technické podpory s cílem podporovat strategii. Strategie pro oblast Baltského moře se rovněž zaměřuje na posílení své správní kapacity a čerpá ze zkušeností ostatních makroregionálních strategií. Předsednictví makroregionálních strategií spolu s Komisí a podporou programu Interact pracují na rozvoji sítí, způsobů a nástrojů spolupráce, aby se makroregionální strategie začlenily do programů financování z EU po roce 2020. Kromě toho program Interact za podpory Komise pokračuje v prosazování makroregionální koncepce vytvářením a konsolidováním sítí mezi hlavními prováděcími subjekty různých strategií (např. v oblasti správy a řízení, dopravy, životního prostředí, změny klimatu) a posílením kapacity prováděcích orgánů. Občanská společnost Víceúrovňový systém správy a řízení makroregionálních strategií zahrnující více zúčastněných stran obsahuje ze své podstaty různé druhy mezinárodních, meziodvětvových a meziregionálních aktérů s různými druhy činnosti. Přístup makroregionálních strategií umožňuje zapojení nových zúčastněných stran a rozvoj nové dynamiky a nových způsobů spolupráce. Všechny makroregionální strategie usilují o to, aby byla do práce na tematických oblastech zapojena občanská společnost. Prováděcí orgány jsou s občanskou společností čím dál více spojeny. Zapojení místních komunit posiluje rozměr činností makroregionálních strategií zdola nahoru, zejména těch, jež jsou zaměřeny na rostoucí zapojení mladých lidí do procesu makroregionálních strategií, které jsou ve všech čtyřech makroregionálních strategiích stále významnější. Ve strategii pro dunajský region se občanská společnost zapojuje prostřednictvím platforem založených na participativním plánování, budování komunit a zmocnění. Zástupci občanské společnosti jsou klíčovými partnery při provádění národních dnů participace − v roce 2019 se národního dne participace v dunajském regionu zúčastnilo více než 1 000 lidí.

Pokud jde o strategii pro region Baltského moře, jsou do mnoha projektů/činností zapojeni aktéři z řad občanské společnosti, zejména z řad vysokoškolských a výzkumných institucí. Je tu však prostor pro větší zapojení podnikatelské sféry, nevládních organizací a mladých lidí. Platforma pro subjekty zapojené do strategie Evropské unie pro jadransko-jónský region je v provozu a strategie pro alpský region začala vyvíjet digitální participativní platformu na podporu šíření udržitelných iniciativ a zapojení zúčastněných stran z řad občanské společnosti. Úloha organizací občanské společnosti tedy roste a bude dále podporována. 2.5 Sledování a hodnocení Makroregionální strategie dosahují značného počtu výsledků, od účinků v oblasti vnitřní kapacity a procesů koordinace/spolupráce mezi zeměmi a regiony po konkrétní mezinárodní projekty/činnosti, které jsou prováděny nebo usnadňovány. V praxi je však obtížné tyto výsledky měřit a podávat o nich zprávy. Probíhají iniciativy v oblasti vývoje systémů sledování, a to zejména prostřednictvím dohod o ukazatelích a cílech, pokud jde o priority obsažené v akčních plánech. Je třeba dále pracovat na zachycení komplikovanosti výsledků, které makroregionální strategie vytváří, včetně nezbytného institucionálního rozvoje a rozvoje kapacit mezi zeměmi a zúčastněnými stranami. Komplexní monitorovací mechanismus by byl rovněž užitečný pro zachování politické podpory a pro pomoc hlavním prováděcím subjektům, aby lépe porozuměly slabým a silným stránkám jednotlivých strategií. V rámci programu Interreg spojeného s Evropskou monitorovací sítí pro územní rozvoj a soudržnost (ESPON) byl vyvinut nástroj sledování − Evropský systém pro územní monitorování (ETMS), který má mimo jiné sloužit makroregionálním strategiím. Nástroj poskytuje hlavním prováděcím subjektům a ostatním zúčastněným stranám územní informace. 2.6 Komunikace Poslední Eurobarometr (říjen 2019) ukazuje rostoucí informovanost občanů EU o čtyřech makroregionálních strategiích, která je s největší pravděpodobností výsledkem výrazného zvýšení komunikační činnosti během vykazovaného období. Každá makroregionální strategie má nyní zřízen plně funkční orgán ke zvýšení informovanosti zúčastněných stran a jednotlivců (strategie EU pro region Baltského moře: Pojďme komunikovat, strategie EU pro dunajský region: kontaktní místo pro strategii pro dunajský region, strategie Evropské unie pro jadransko-jónský region: místo služeb strategie EU pro jadransko-jónský region a strategie EU pro alpský region: AlpGov). Všechny makroregionální strategie mají vyhrazené internetové stránky, aktivní účty na sociálních sítích a informační zpravodaje, přičemž počet jejich odběratelů roste. Strategie pro jadransko-jónský region a strategie pro dunajský region již mají společné plány komunikace, jejichž cílem je zajistit, aby byly komunikační činnosti a zprávy koordinovány. Ve strategii pro alpský region umožňuje iniciativa „Pitch.Your.Project“ (Navrhni svůj projekt) mladým lidem, aby se do provádění strategie přímo zapojili. Došlo ke zřetelnému nárůstu počtu vnitrostátních a makroregionálních akcí, které měly v posledních dvou letech oslovit veřejné orgány, programy financování a veřejnost. Hlavními každoročními událostmi týkajícími se makroregionálních strategií, které přitahují velký počet účastníků, jsou výroční fóra, podporovaná mimo jiné „programem Media“ Evropské komise. Účast vysoce postavených politiků na výročních fórech má zásadní význam pro zvýšení zájmu médií. „Týden strategií pro Středomoří a makroregionálních strategií“ je další hlavní akcí, která sdružuje hlavní prováděcí subjekty čtyř makroregionálních strategií. Tato iniciativa vedená Slovinskem se ukázala jako úspěšný nástroj, jak oslovit vnitrostátní média i širší veřejnost. V únoru 2020 se v Bruselu poprvé konal „Týden makroregionálních strategií“ s cílem zorganizovat různé schůzky a pracovní semináře zaměřené na jednotlivé makroregionální strategie. Tuto akci přivítaly zúčastněné strany makroregionálních strategií jako příležitost ke koordinaci a výměně zkušeností v rámci strategií, k výměně názorů se zástupci orgánů EU a ke zvýšení informovanosti. Na vnitrostátní úrovni všechny strategie zintenzivnily své akce zaměřené na zvýšení informovanosti, bude však zapotřebí ještě další práce. I když je v současnosti pracovním jazykem všech čtyř strategií angličtina, měla by být podporována komunikace s veřejností v národních jazycích. 3. Další postup Makroregionální spolupráce je účinným nástrojem podpory ekonomického, sociálního a územního rozvoje a posílení dobrých vztahů se sousedními zeměmi. Po více než deseti letech provádění jsou makroregionální strategie nedílnou součástí souboru nástrojů spolupráce v EU, ačkoli jejich potenciál dosud nebyl plně využit. Svět se rychle mění, a makroregionální strategie by měly držet krok s novými prioritami. Aby mohly i nadále poskytovat řešení společných výzev, je důležité, aby byly pravidelně revidovány a aktualizovány. Musí zajišťovat rovnováhu mezi schopností reagovat na vznikající nové potřeby a priority a zajišťováním kontinuity práce pro dosažení hmatatelných výsledků. Krize COVID-19, Zelená dohoda pro Evropu a evropská digitální strategie Jakmile se projevil dopad pandemie COVID-19, převzali vnitrostátní koordinátoři makroregionálních strategií iniciativu, aby zvážili, jak by mohly makroregionální strategie pomoci zúčastněným zemím v řešení krize prostřednictvím koordinovaných opatření. Rozsah úlohy, kterou by makroregionální strategie mohly hrát, se stal jasnějším s ohledem na iniciativy Komise, zejména v případě navrhovaného plánu oživení Next Generation EU.

Koordinační orgány makroregionálních strategií se sešly, aby prodiskutovaly, jaká opatření by mohla být ze strany každé makroregionální strategie provedena s cílem pomoci zúčastněným zemím a regionům zotavit se a realizovat střednědobou až dlouhodobou ekonomickou reakci. Předsednictví čtyř makroregionálních strategií se dále sešla dne 17. června 2020, aby identifikovala možná témata, která jsou relevantní pro všechny makroregionální strategie, jestliže by posílená spolupráce mezi makroregionálními strategiemi mohla pomoci k udržitelnému a odolnému oživení makroregionů, a to za současné podpory ekologických a digitálních priorit Unie. Po včasných iniciativách ze strany vnitrostátních koordinátorů makroregionálních strategií by politická úroveň jednotlivých strategií měla nyní naléhavě požadovat, aby hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií koordinovaly své úsilí se všemi příslušnými zúčastněnými stranami napříč makroregionem v oblastech, v nichž makroregionální strategie prokázaly svou přidanou hodnotu. To by mělo zahrnovat úlohu makroregionálních strategií při provádění Zelené dohody pro Evropu a evropské digitální strategie, které jsou základním kamenem strategie růstu Evropy, a oblastí, jako jsou udržitelný cestovní ruch, mezinárodní klastry malých a středních podniků či zdraví. Začleňování a provádění Proces zaměřený na sladění vnitrostátních/regionálních programů financování z EU v období 2021–2027 s příslušnými prioritami makroregionálních strategií („začleňování“) musí být úspěšně dokončen. Jde o důležitý předpoklad pro to, aby makroregionální strategie mohly splnit své ekonomické, sociální a územní cíle, a aby programy mohly zlepšovat svou účinnost a zvyšovat svůj dopad prostřednictvím spolupráce a koordinování činností napříč makroregionem. Za tímto účelem: ·by hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií a vnitrostátní/regionální orgány odpovědné za programy financování z EU v období 2021–2027 měly zintenzivnit svou snahu před dokončením programů, ·by pro jednotlivé makroregionální strategie měly být zřízeny příslušné sítě orgánů odpovědných za programy financování z EU v období 2021–2027 (a jejich řízení), aby se zajistilo účinné provádění priorit makroregionálních strategií obsažených v těchto programech v celém makroregionu. Tyto sítě hrají ústřední úlohu a měly by být dobře strukturovány, aby fungovaly po celé období 2021–2027 i později. Poskytnou prostor pro setkávání orgánů odpovědných za programy (a jejich řízení) s cílem zapojit hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií, koordinovat provádění opatření v rámci makroregionálních strategií obsažená v jejich příslušných programech a prosazovat spolupráci mezi programy tak, aby se zajistil očekávaný makroregionální dopad. První příklady takových sítí v regionu Baltského moře a v dunajském regionu již přinášejí slibné výsledky. Přístup k fondům přímo řízeným Komisí Vnitrostátní a tematičtí koordinátoři makroregionálních strategií by měli podporovat příslušné předkladatele projektů (např. makroregionální aktéry) při účasti v mechanismech hospodářské soutěže (jako jsou výzvy k předkládání projektů) zveřejňovaných přímo řízenými nástroji EU (např. program Horizont Evropa, program Digitální Evropa, program LIFE, program Erasmus, program pro jednotný trh). Aby byli vnitrostátní a tematičtí koordinátoři makroregionálních strategií co nejúspěšnější, měli by prosazovat a usnadňovat přístup k vnitrostátním/regionálním odborným znalostem na podporu vypracování vysoce kvalitních návrhů pro výzvy k předkládání projektů. Řízení a správa makroregionálních strategií Politická úroveň by měla posílit svou vůdčí úlohu v rámci makroregionálních strategií tím, že: ·poskytne silné strategické vedení, ·zajistí soudržnost mezi makroregionálními strategiemi a ostatními územními/odvětvovými vnitrostátními a mezinárodními strategiemi a politikami, ·zajistí, aby byli všichni vnitrostátní a tematičtí koordinátoři makroregionálních strategií řádně zmocněni a měli jasný mandát a odpovídající zdroje; ·posílí víceúrovňovou správu prostřednictvím účinného zapojení regionálních/místních zúčastněných stran, občanské společnosti, včetně mladých lidí, do provádění makroregionálních strategií. Každoroční ministerská/politická setkání, která se konají současně s výročními fóry, se ukázala jako cenný osvědčený postup, který by měl být zvažován ve všech makroregionálních strategiích. Každoroční schůzky ministrů jsou velmi přínosné pro zajištění odpovědnosti, pro přijímání politických rozhodnutí a pro poskytování strategického vedení, např. přijímáním prohlášení ministrů / politických prohlášení. Vnitrostátní a tematičtí koordinátoři by měli být zmocněni k provádění přijatých rozhodnutí a ke zpětnému informování o dosažených výsledcích na dalším výročním setkání ministrů. V návaznosti na zkušenosti se strategií pro dunajský region a strategií pro jadransko-jónský region by měla být všem makroregionálním strategiím nápomocna struktura technické podpory, která je odpovědná za úkoly zahrnující: podporu rotujícího předsednictví a zajišťování kontinuity činností, provádění komunikační činnosti, poskytování podpory tematickým koordinátorům a řídícím skupinám, zajišťování koordinace v rámci makroregionální strategie / napříč těmito strategiemi a se strategiemi pro přímořské oblasti, zprostředkování sítí orgánů odpovědných za programy (a jejich řízení) a hlavních prováděcích subjektů makroregionálních strategií a koordinaci sledování a hodnocení. Struktura technické podpory má stabilní zdroj financování, aby byla zajištěna kontinuita. Programy mezinárodní spolupráce Interreg zahrnující území makroregionálních strategií (region Baltského moře, dunajský region, jadransko-jónský region, alpská oblast) by měly hrát klíčovou úlohu. Informování zúčastněných stran a veřejnosti o makroregionálních strategiích je nanejvýš důležité. Práce v této oblasti by měla pokračovat a měla by se rozšířit v rámci všech makroregionálních strategií a mezi jednotlivými strategiemi, a to prostřednictvím cílenější komunikace, využívání součinnosti, zlepšování koordinace a harmonizace. Úloha makroregionálních strategií v politice rozšíření EU V souladu s prioritou EU „silnější Evropa ve světě“ a novou metodikou rozšíření má užší součinnost s procesem rozšíření klíčový význam pro podporu perspektivy EU pro západní Balkán.