[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.1.2009 KOM(2009) 16 v konečném znění PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE Snižování administrativní zátěže v Evropské unii Příloha třetího strategického přezkumu zlepšování právní úpravy {KOM(2009) 15 v konečném znění}{KOM(2009) 17 v konečném znění} PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE Snižování administrativní zátěže v Evropské uniiPříloha třetího strategického přezkumu zlepšování právní úpravy 1. Úvod Snižování zbytečné administrativní zátěže je obzvláště důležité v obtížných ekonomických podmínkách, kdy podniky EU mají méně zdrojů a potřebují investovat, aby zůstaly konkurenceschopné[1]. V lednu 2007 zavedla Komise systematičtější přístup předložením ambiciózního akčního programu, jehož cílem je snížit administrativní zátěž podniků v EU o 25 % v roce 2012[2]. Akční program byl schválen Evropskou radou v březnu 2007[3], přičemž Rada konkrétně souhlasila s tím, že „administrativní zátěž způsobená právními předpisy EU“ (tj. včetně vnitrostátních opatření, která uplatňují nebo provádějí ve vnitrostátním právu tyto právní předpisy) by měla být snížena o 25 %, a vyzvala členské státy, aby si „stanovily vlastní, srovnatelně ambiciózní národní cíle“. Evropský parlament cílům akčního programu rovněž vyjádřil silnou podporu[4] a na podporu této činnosti uvolnil prostředky z rozpočtu. Cílem akčního programu je měření nákladů, které podnikům vznikly uložením informačních povinností, a omezení nepotřebných požadavků. To by mělo zlepšit účinnost právních předpisů, aniž by byl dotčen jejich účel. Tento pracovní dokument doprovází třetí strategický přezkum zlepšování právní úpravy[5]. Podrobně popisuje pokrok dosažený v roce 2008 a předkládá výhled na rok 2009 a další roky. 2. mapování a měření administrativních nákladů s původem v předpisech EU – hlavní výsledky Klíčovou částí akčního programu je rozsáhlé základní měření administrativních nákladů vzniklých podnikům při plnění zákonných povinností poskytovat informace veřejným orgánům nebo třetím stranám (podávání zpráv, kontrola, statistika atd.). Toto měření zahrnuje povinnosti vyplývající z právních předpisů EU a z vnitrostátních opatření, která právní předpisy EU uplatňují nebo provádějí ve vnitrostátním právu. Použitá metodika je založena na „standardním nákladovém modelu“ EU (standard cost model - SCM[6]), přičemž se čerpá z národních variant, které jsou v současnosti používány ve 20 členských státech[7]. Program v tomto rozsahu a hloubce se dosud neuskutečnil[8]. Základní měření na úrovni EU poskytne odhad úrovně administrativních nákladů a administrativní zátěže, která vyplývá ze 42 právních aktů[9] v 13 prioritních oblastech ve 27 členských státech Unie. 2.1. Přehled výsledků mapování Prověřování 42 aktů EU v rámci působnosti programu vyústilo v identifikaci celkem 356 ustanovení o podávání informací [10]. Konzultanti najatí k provedení základního měření na úrovni EU zjistili, že uplatňování povinností vyplývajících z předpisů EU nebo jejich provádění ve vnitrostátním právu vedlo v rámci 27 členských států k přijetí více než 9 500 vnitrostátních povinností. Jejich přehled ukázal, že více než 700 bylo nad rámcem toho, co bylo vyžadováno předpisy EU[11]. 2.2. Přehled výsledků měření Výsledky měření jsou založeny na dostupných statistikách (zejména o počtu podniků, kterých se týká informační povinnost), zhruba 3 000 individuálních rozhovorech s podniky, více než 50 workshopech s místními podnikatelskými sdruženími a národními ministerstvy a na práci při úpravě údajů, provedené stovkami odborníků z jednotlivých odvětví[12]. Základní měření na úrovni EU je tvořeno údaji získanými během průzkumů „v terénu“ a dále údaji získanými z vnitrostátních základních měření a extrapolací. Sběr původních údajů se uskutečnil současně v šesti různých členských státech pro každou prioritní oblast s cílem určit, kolik času a peněz podniky vynaloží, aby dostály informačním povinnostem. Pro dalších pět členských států mohlo být v průměru 40 % údajů získáno z jejich základních vnitrostátních měření[13]. Výsledky ze zemí, ve kterých proběhlo „měření na úrovni EU“, a ze zemí se „základním vnitrostátním měřením“ poskytly vylepšený základ pro analýzu administrativních nákladů. Údaje pro zbývajících šestnáct členských států jsou výsledkem extrapolace založené na modelech vytvořených zvlášť pro každou prioritní oblast. Přístup standardního nákladového modelu nemá za cíl poskytnout statisticky platné výsledky, ale spíše odhady založené na stanoviscích expertů, které přispějí k porozumění podstaty problému a relativnímu zhodnocení pokroku v oblasti snižování zátěže. Jiný způsob by nebyl efektivní, pokud jde o náklady (vzhledem k úrovni detailnosti a počtu dotčených parametrů). Fáze měření je před dokončením. Podle prvních údajů znamená 42 právních aktů EU administrativní náklady v celkové výši přibližně 115 až 130 miliard EUR. Mezi 13 oblastmi v rámci tohoto programu se zdají mít největší potenciál pro snižování oblast daní a cel, jakož i oblast práva obchodních společností, protože představují přibližně 60 %, resp. 20 % celkových administrativních nákladů. Za nimi následují bezpečnost potravin, pracovní prostředí, zemědělství a zemědělské dotace a doprava, přičemž každá z těchto oblastí představuje administrativní náklady mezi 5,7 miliardami a 3 miliardami EUR[14]. 2.3. Předběžná analýza údajů Klíčové body vyplývající z analýzy výsledků mapování jsou mimo jiné následující: - podíl předpisů EU, kterými se provádějí mezinárodní povinnosti, je výrazně vyšší ve specifických oblastech práva obchodních společností a pracovního prostředí[15]; časový rozvrh plánů snižování administrativní zátěže v uvedených oblastech bude tedy nutno přizpůsobit vždy, když je dohoda s mezinárodními partnery podmínkou pro změnu na úrovni EU; - významná část administrativní zátěže je zřejmě výsledkem neefektivních administrativních postupů ve veřejné i soukromé sféře (mezi 30 a 40 %). Pokud jde o analýzu výsledků měření, předběžná zjištění naznačují, že: - úroveň možného snižování administrativní zátěže není nevyhnutelně přímo závislá na úrovni administrativních nákladů: v řadě oblastí by podniky dále prováděly některé z činností vyžadovaných informačními povinnostmi, i kdyby právní povinnost neexistovala[16]; - ve většině prioritních oblastí je pro podniky nejnákladnější činností „spolupráce při auditech a při kontrolách veřejnými orgány“; taková spolupráce často zaměstná vysoce kvalifikované síly během poměrně dlouhé doby; i když audit a kontroly jsou nezbytné pro dosažení cílů veřejného sektoru, administrativní zátěž by mohla být velmi významně snížena zejména prostřednictvím zlepšení vyhodnocování rizika, na kterém jsou činnosti k prosazování právních předpisů založeny; - nespokojenost způsobená právními předpisy EU se významně liší mezi jednotlivými členskými státy, ale také pokud jde o jednotlivé právní požadavky. 3. Příprava příspěvků ke snižování administrativní zátěže jednotlivých odvětví Dalším krokem je identifikace dalšího snižování administrativní zátěže[17] pro každý ze 42 aktů EU. Konečné výsledky základního měření na úrovni EU výrazně pomohou při stanovení priorit snižování a přípravě návrhů na snižování. Z hodnocení administrativní zátěže přímo nevyplývá, které požadavky jsou a které nejsou nutné, ale z podrobného základního měření je zřejmé, které jsou nejnákladnější a/nebo se kterými jsou podniky nejvíce nespokojeny[18]. Z hodnocení také vyplývá, kdo administrativní zátěž ukládá a může ji tedy ulehčit. Na rozdíl od programů snižování administrativní zátěže zavedených jako reakce na všeobecné stížnosti toto hodnocení umožní rychle určit, kde by měla práce na snižování administrativní zátěže začít tak, aby přinesla největší užitek. Skutečnost, že jsou k dispozici údaje z tak velkého počtu informačních povinností a zemí, poskytuje rovněž bohatý základ pro srovnávací analýzu. Velké rozdíly v zátěži uložené stejným typem povinnosti pro jednotlivá odvětví by mohly vyplývat z rozdílů v technických možnostech[19]. Obdobně, pokud jsou podniky schopny v jedné zemi vyhovět informační povinnosti rychleji, mohlo by to být způsobeno tím, že jsou tyto podniky efektivnější, nebo že provádění práva EU je v této zemi lépe připraveno. Mapování vnitrostátních opatření je prvním, ale velmi důležitým ukazatelem. Identifikace opatření na snižování administrativní zátěže ve dvou nejrozsáhlejších prioritních oblastech byla dokončena nebo je v dostatečně pokročilém stádiu, aby mohly být identifikovány hodnoty snižování pro jednotlivá odvětví: jmenovitě zhruba 18 miliard EUR pro oblast daní[20] a 8 miliard EUR pro právo obchodních společností. Hodnoty pro ostatní prioritní oblasti budou následovat, společně s podrobnými odvětvovými plány[21] s uvedením opatření na snižování administrativní zátěže, která již byla přijata, byla předložena nebo jsou v přípravě. Komise vyvine veškeré úsilí k tomu, aby předložila tyto návrhy před skončením svého funkčního období. 4. Dosažené výsledky v oblasti snižování administrativní zátěže Jak bylo oznámeno v akčním programu, Komise nečekala na výsledky měření, aby předložila první konkrétní návrhy snižující zbytečnou administrativní zátěž podniků. Některé z návrhů byly zařazeny do souborů „urychlených opatření“, zatímco jiné byly předloženy samostatně. Komise vyzývá Radu a Parlament, aby předložené návrhy přijaly co nejrychleji[22]. 4.1. Urychlená opatření na snižování administrativní zátěže Urychlená opatření jsou definována jako okamžitá opatření, která pravděpodobně přinesou značné přínosy nebo sníží nespokojenost prostřednictvím technických změn existujících předpisů. Celkem 21 urychlených opatření, předložených v letech 2007 a 2008[23], nabízí podle odhadů podnikům z EU úspory více než 2,3 miliard EUR. Vzhledem k charakteru požadovaných změn by mělo být možné přijmout tato opatření poměrně rychle. To obyčejně platí pro případy výkonných opatření: v rámci postupu projednávání ve výborech trvalo v průměru pět měsíců, než bylo v roce 2007 a 2008 přijato šest ze sedmi urychlených opatření, která patřila do této kategorie. Oproti tomu byly zatím přijaty jen čtyři ze šesti legislativních návrhů předložených v březnu 2007 a ze souboru opatření z roku 2008 pouze jedno opatření ze sedmi. Urychlené opatření týkající se označování baterií (směrnice 2006/66/ES) předložené v roce 2008 nicméně prokazuje, že politické dohody může být v rámci postupu spolurozhodování dosaženo během pěti měsíců (vyjma parlamentních prázdnin). 4.2. Samostatná opatření Kromě urychlených opatření již Komise předložila návrhy na změny 26 ze 42 aktů, kterých se v současnosti týká akční program. Šestnáct z těchto návrhů již bylo do prosince 2008 přijato. Uvedená opatření zahrnují řízení celních postupů na úrovni Společenství a bezpapírové prostředí, což může obchodníkům přinést úsporu odhadovanou na 2,5 miliard EUR ročně. V oblasti statistiky návrhy na snižování administrativní zátěže týkající se obchodu se zbožím uvnitř Společenství (Intrastat), přijaté od roku 2004 nebo čekající na přijetí zákonodárci, osvobodí zhruba 370 000 společností (zejména malých a středních podniků) od povinnosti podávat zprávy za předpokladu, že všechny členské státy stanoví prahové hodnoty pro podání zpráv na úrovně povolené předpisy EU. To u sledovaného výběru podniků znamená potenciální snížení administrativní zátěže během šesti let (od roku 2004 do roku 2010) o zhruba 52 % neboli více než 100 milionů EUR úspor ročně do roku 2010 a více než 200 milionů EUR úspor ročně po roce 2010. Pokrok zaznamenala také oblast práva obchodních společností. Některé návrhy byly od roku 2005 přijaty a některé stále čekají na schválení zákonodárci. Návrh týkající se povinností společností při zveřejňování a překládání údajů má sám o sobě potenciál úspor v oblasti administrativní zátěže vyšší než 600 milionů EUR[24]. Identifikace budoucích opatření na snižování administrativní zátěže významně pokročila ve dvou klíčových prioritních oblastech. V případě práva obchodních společností plánuje Komise navrhnout, aby členské státy mohly vyloučit z oblasti působnosti účetních směrnic EU mikropodniky. Zásada „zelenou malým a středním podnikům“ se uplatňuje ve všech těchto směrnicích, aby byly přizpůsobeny potřebám malých a středních podniků[25]. Tyto dvě revize by mohly přinést úsporu ve výši zhruba 8 milionů EUR. Komise navrhne ambiciózní revizi směrnice týkající se DPH s cílem odstranit překážky při elektronické fakturaci a modernizovat pravidla v oblasti fakturování. Maximální střednědobý potenciál snižování administrativní zátěže v důsledku odstranění překážek v oblasti DPH při elektronickém fakturování byl odhadnut až na 18 miliard EUR, pokud by všechny faktury byly zasílány elektronicky. Poslední příklad ukazuje, že elektronické komunikace jsou klíčovým nástrojem pro snižování administrativní zátěže podniků, pokud jsou dobře přizpůsobeny potřebám podniků i orgánů. Komise bude proto i nadále snižovat administrativní zátěž podporou využívání informačních a komunikačních technologií v souladu se svou strategií e-Komise na období 2006–2010[26] a strategií i-2010[27] týkající se elektronické veřejné správy v Evropě. Opatření na snižování administrativní zátěže, která již byla předložena nebo jsou plánována, představují prozatím úspory více než 30 miliard EUR[28]. 5. Konzultace se zúčastněnými stranami Snižování zátěže nemůže Unie realizovat sama. Právní předpisy Společenství jsou ve skutečnosti prováděny většinou na úrovni členských států. Akční program proto potřebuje externí poznatky, aby se plně vzaly v úvahu konkrétní zkušenosti zúčastněných stran. Zapojení zúčastněných stran se soustřeďuje kolem tří pilířů: rozsáhlé konzultace založené na různých komunikačních kanálech, organizace decentralizovaných akcí a práce skupiny nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže. 5.1. Online a offline konzultace se zúčastněnými stranami Podniky v EU mají možnost přednést své názory a předložit konkrétní návrhy přímo Evropské komisi prostřednictvím online konzultací ve 22 úředních jazycích EU[29]. V roce 2008 přijala Komise na své specializované stránce 148 podání. Více než polovina z nich byla od soukromých podniků, včetně mikropodniků[30]. Celkem 237 návrhů na snižování administrativní zátěže bylo zasláno také ve zprávách a v dopisech. Tyto offline návrhy pocházely mimo jiné od britských, dánských, nizozemských a švédských veřejných orgánů, jakož i od mnohých (odvětvových) podnikatelských sdružení na úrovni vnitrostátní i úrovni EU – zejména od Business Europe a UEAPME[31]. Celkem bylo přijato 27 návrhů a 250 návrhů je ve stadiu posuzování[32]. Významná část těchto podání poukazuje na problémy týkající se přeshraničního obchodu, DPH, vnitřního trhu, životního prostředí a bezpečnosti potravin. Komise doufá, že dostane více návrhů, pokud možno co nejpřesnějších a nejoperativnějších. 5.2. Úsilí v oblasti komunikace V roce 2008 vynaložila Komise obzvláštní úsilí na zvýšení povědomí o důležitosti snižování administrativní zátěže. Učinila tak prostřednictvím série veřejných akcí spolupořádaných s členskými státy, e-mailových kampaní nebo jinými elektronickými prostředky[33], jakož i zorganizováním velké konference „Cutting Red Tape for Europe“ (Snižování byrokracie v Evropě) v Bruselu dne 20. června, které se zúčastnily stovky představitelů podniků a národních expertů[34]. 5.3. Skupina nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže Tato skupina na vysoké úrovni byla ustanovena jako odpověď na návrh Evropského parlamentu[35]. Tato skupina radí Komisi, pokud jde o akční program, zejména o opatření na snižování administrativní zátěže. Skupině předsedá dr. Edmund Stoiber a je složena ze čtrnácti dalších odborníků na vysoké úrovni z různého prostředí, počínaje podnikateli, přes profesní sdružení a nevládní organizace až po politické představitele na celostátní a regionální úrovni. V roce 2008 uskutečnila skupina osm zasedání[36]. Zabývala se nejprve souborem urychlených opatření schválených Komisí v březnu 2008; poskytla klíčová stanoviska k různým politikám, přičemž podpořila probíhající iniciativy zaměřené na snižování zátěže i iniciativy nové. Podpořila zejména myšlenky týkající se práva obchodních společností a účetní uzávěrky, elektronické fakturace (právní předpisy týkající se DPH) a veřejných zakázek, jakož i několik online a offline návrhů od zúčastněných stran. Skupina také iniciovala vyhlášení soutěže EU s názvem „Nejlepší myšlenka zaměřená na snížení byrokracie“[37]. V roce 2009 bude skupina pokračovat v tomto procesu ve všech zbývajících prioritních oblastech a nadále se zaměří na návrhy, které podaly přímo podniky a ostatní zúčastněné strany. 6. Rozšíření oblasti působnosti akčního programu Ve sdělení z ledna 2007, které stálo u zrodu akčního programu[38], se uvádí, že „působnost programu je možno rozšířit, aby byly zjištěny další informační povinnosti vyhovující podmínkám pro snižování“. Aby bylo možno zohlednit návrhy zúčastněných stran, lépe posoudit rozsah úsilí o snižování administrativní zátěže a dále zvýšit přínos pro podniky, rozšiřuje se oblast působnosti akčního programu na 30 aktů vyjmenovaných v příloze 9. Komise již předložila návrhy týkající se některých z těchto aktů. Příkladem oblasti, na kterou se program rozšíří, jsou formality, které musí plnit přepravní společnosti přepravující zboží po moři v rámci Evropské unie. Komise navrhne v roce 2009 evropský prostor námořní dopravy bez překážek, jehož cílem je minimalizovat formality pro přepravu zboží po moři mezi přístavy v rámci EU, zejména za podpory nových technologií. 7. Národní programy pro snižování administrativní zátěže 7.1. Národní cíle Výzva Evropské rady v březnu 2007 a akční program výrazně přispěly k zintenzivnění procesu, když počet členských států, které si stanovily své národní cíle, se zvýšil ze sedmi koncem roku 2006 na čtrnáct koncem roku 2007 a dále na dvacet jedna koncem roku 2008[39]. Velká většina z nich si jako cíl stanovila snížení o 25 %, což bylo stanoveno jako cíl na úrovni EU. Několik členských států, které stanovily své cíle v prvotní fázi, již přijalo významné změny opatření, jež uplatňují právní předpisy EU nebo je provádějí ve vnitrostátním právu nebo změny výlučně svých vnitrostátních právních předpisů[40]. Všechny členské státy by nyní měly aktivně připravovat a přijímat opatření na snižování administrativní zátěže. 7.2. Potřeba koordinovaného úsilí na úrovni EU a na úrovni členských států Z různých příkladů vyplývá, nakolik je potřebné koordinované úsilí na úrovni EU a na úrovni členských států, aby se snížila administrativní zátěž a zvýšily se přínosy. Z toho vyplývá, že pokrok dosahovaný v oblasti snižování administrativní zátěže na úrovni EU a členských států musí být monitorován současně. Členské státy se také vyzývají, aby v rámci svých národních programů nadále posuzovaly, které změny na úrovni EU by mohly být potřebné k tomu, aby mohly snižovat zbytečnou administrativní zátěž. Komise také vytvořila „startovací balíček“[41], který má členským státům pomoci měřit a snižovat administrativní zátěž. Tento balíček je založen na osvědčených postupech a bude zahrnovat dokumenty připravené k okamžitému použití (vzory sloužící jako modely k rozhovorům, plánovací listy, vzory zpráv, „cestovní mapy“ (plány postupů) vedoucí ke zjednodušování atd.), obecně použitelnou databázi k ukládání údajů z národních měření týkajících se administrativní zátěže a nástroj na výpočet administrativní zátěže. Tyto nástroje informačních technologií jsou pojaty tak, aby se daly jednoduše upravit podle specifik členského státu. Startovací balíček bude k dispozici počátkem roku 2009 společně s úvodní technickou podporou. Členské státy by měly tento balíček v maximální míře využít, aby byla umožněna další harmonizace a srovnatelnost údajů. 7.3. Sdílení osvědčených postupů Komise bude nadále úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány zodpovědnými za uplatňování a provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu, aby byly šířeny osvědčené postupy umožňující rychlé snižování administrativní zátěže, a to i na úrovni odvětví. Komise již spolupracuje s členskými státy s cílem ulehčit uplatňování nebo provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu, například prostřednictvím prováděcích skupin, kde členské státy mohou porovnávat návrhy a možnosti a diskutovat o nich. V roce 2009 se stejná metoda použije v každé prioritní oblasti na základě podrobných doporučení týkajících se snížení administrativní zátěže. 8. Další kroky Komise: - bude identifikovat, zejména s ohledem na základní měření na úrovni EU, specifická snížení, která je třeba provést ve všech třinácti prioritních oblastech, a vyvine veškeré úsilí k tomu, aby před koncem svého funkčního období předložila všechny návrhy vyplývající ze současného akčního programu s cílem snížit administrativní zátěž, kterou způsobují právní předpisy EU; - bude systematicky vyhledávat další možnosti snižování administrativní zátěže, kdykoli budou právní předpisy EU předmětem přezkumu nebo revize; - dále rozpracuje část svých pokynů k posuzování dopadů, která se týká administrativní zátěže tak, že začátkem roku 2009 zavede nové nástroje informačních technologií určené k ulehčení výpočtu takové zátěže; - zvýší úsilí zaměřené na šíření osvědčených postupů, umožňujících rychlé snižování administrativní zátěže, a to v užší spolupráci s vnitrostátními orgány zodpovědnými za provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu; a - počátkem roku 2009 dá k dispozici startovací balíček pro měření a snižování administrativní zátěže na úrovni členských států. Parlament a Rada se vyzývají, aby: - co nejrychleji přijaly návrhy na snížení administrativní zátěže, které již byly předloženy; - zvážily dopady změn, které navrhují, z hlediska administrativní zátěže; - zavedly postupy v zájmu zrychlení přijímání zjednodušujících opatření, jak je stanoveno v interinstitucionální dohodě o zlepšování tvorby právní úpravy z roku 2003. Členské státy se vyzývají, aby: - pokud je potřeba, předložily před jarním zasedáním Evropské rady v roce 2009 své národní cíle v oblasti snižování administrativní zátěže; - vzaly při snižování administrativní zátěže vyplývající z uplatňování a provádění právních předpisů EU ve vnitrostátním právu v úvahu zjištění a doporučení akčního programu; - posoudily, které změny na úrovni EU jsou potřebné k tomu, aby mohly snižovat zbytečnou administrativní zátěž; - přijaly konkrétní opatření na snižování administrativní zátěže na své úrovni a podaly o tom zprávu jako součást svých výročních národních zpráv o pokroku dosaženém v oblasti Lisabonské strategie; - v maximální míře využily startovací balíček vyvinutý Komisí pro budoucí činnost v oblasti měření a snižování administrativní zátěže, aby byla umožněna další harmonizace a srovnatelnost údajů; - nejpozději do konce roku 2010 uzavřely svá vnitrostátní základní měření; - stanovily společné zásady monitorování pokroku dosaženého v oblasti snižování administrativní zátěže na úrovni EU a úrovni členských států. [1] I když právní předpisy ukládají podnikům různé typy nákladů, malé a střední podniky považují administrativní zátěž za „nejdůležitější jednotlivé omezení podnikání“, po nedostatku poptávky na trhu. Velká část malých a středních podniků také „pociťuje všeobecné zhoršení v oblasti správních předpisů“. Viz výsledky průzkumu Střediska pro sledování evropských malých a středních podniků (Observatory of European MSP) z roku 2007 (v EU je 23 milionů MSP, které představují 99,7 % všech podniků):http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/observatory_en.htm. [2] KOM(2007) 23. [3] Závěry předsednictví Evropské rady v Bruselu (8.–9. března 2007), s. 10:http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/cs/ec/93150.pdf. [4] Viz například usnesení Evropského parlamentu T6-0493/2008 ze dne 21. října 2008 „Zlepšení tvorby právních předpisů 2006“ podle článku 9 Protokolu o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality. [5] KOM(2009) 15. [6] Viz příloha 10 dokumentu Impact Assessment Guidelines (Pokyny k posuzování dopadu):http://ec.europa.eu/governance/impact/docs/key_docs/sec_2005_0791_anx_en.pdf a příloha 6. [7] Viz internetová stránka sítě standardního nákladového modelu: http://www.administrative-burdens.com/. [8] Předchozí největší srovnávací studie byla provedena OECD v roce 2006. Měřily se v ní povinnosti poskytovat informace v odvětví nákladní silniční dopravy při „najímání pracovníků“ a „provozování vozidla během roku“ v 11 zemích (OECD, Cutting Red Tape – Comparing Administrative Burdens across Countries , 2007). [9] Seznam uvedený v KOM(2007) 23 obsahuje 41 původních (tj. legislativních) aktů a jedno výkonné opatření (postup projednávání ve výborech), které by měly představovat více než 80 % administrativní zátěže vyplývající z předpisů EU. Viz příloha 1. [10] Právní texty EU obsahují různé typy ustanovení, která mohou vést k informační povinnosti na vnitrostátní úrovni: některá ukládají podnikům povinnost (314); jiná dávají členským státům možnost uložit podnikům povinnost (42). [11] Viz příloha 2. [12] Každý členský stát určil „jediné kontaktní místo“, které koordinuje u akčního programu zpětnou vazbu v rámci státu. Tato síť vládních expertů významně přispěla ke zlepšení vyhodnocování vnitrostátních informačních povinností. Skupina předních vnitrostátních právních expertů, která poskytuje Komisi rady týkající se zlepšování právních předpisů, také přispěla zejména v oblasti obecných (metodologických) otázek. [13] Jedná se o Dánsko, Německo, Nizozemsko, Rakousko a Velkou Británii. Zejména vzhledem k rozdílům v mapování informačních povinností musely být některé údaje upraveny. [14] Viz příloha 3. Vzhledem k tomu, že prioritní oblasti nezahrnují stejný počet a typ aktů EU, mělo by být toto srovnání bráno s rezervou. [15] Mezinárodní standardy pro účetní výkaznictví vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy byly například zavedeny do právního rámce EU. [16] Tyto náklady „obvyklého provozu“ představují v oblastech finančních služeb a práva obchodních společností 30 až 50 % nákladů, zatímco průměrně představují 18 %. [17] Určitý počet opatření ke snížení administrativní zátěže již byl předložen či přijat (viz oddíl 4). [18] Počet minut, typu zařízení a/nebo úroveň využití outsourcingu, které jsou potřebné pro splnění různých typů informačních povinností a k provedení určitých úkolů. [19] EU například zavedla systémy sledovatelnosti pro jednotlivá odvětví v různých obdobích. Některé z nich vyžadují podklady na papíře, zatímco jiné jsou založeny na technologii čárového kódu, což je obyčejně méně nákladné. [20] Další podrobnosti viz oddíl 4.2. [21] KOM(2007) 23 a KOM(2008) 35. [22] Evropský parlament a Rada při několika příležitostech zopakovaly svůj závazek snižovat zbytečnou administrativní zátěž (viz zejména usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2008 „Zlepšení tvorby právních předpisů 2006“ (2008/2045(INI)) a závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost přijaté dne 2. prosince 2008). [23] Viz přílohy 5 a 6. [24] Doplňkové informace o zjednodušujících opatřeních v odvětvích zemědělství a rybolovu předloží Komise na jaře 2009 ve formě zprávy o dosaženém pokroku a sdělení. [25] Zejména zátěž kladená na malé a střední podniky, které nejsou zapojeny do přeshraničních činností, by měla zůstat přiměřená. [26] http://ec.europa.eu/dgs/informatics/ecomm/index_en.htm [27] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm [28] Komise v současnosti vyčísluje další dosáhnutá snížení administrativní zátěže. Očekává se, že tento proces bude uzavřen do konce roku 2009. [29] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/online_consulation_cs.htm [30] Viz příloha 7 a čtvrtletní zprávy na http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/reports_en.htm. [31] Evropské sdružení řemesel a malých a středních podniků. [32] Po důkladném přezkoumání se ukázalo, že v ostatních podáních se vyskytovaly návrhy, o kterých se již uvažovalo, které byly příliš všeobecné na to, aby se daly zpracovat, nebo byly mimo rozsah působnosti programu. Posledně jmenované byly zaslány vnitrostátním orgánům. [33] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/news_en.htm [34] Viz závěry z konference: http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/redtape_conference_en.htm. [35] Viz usnesení Evropského parlamentu A6-0275/2007: Zpráva o minimalizaci administrativních nákladů stanovených právními předpisy ze dne 10. července 2007. [36] Viz příloha 8: http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/highlevelgroup_en.htm. [37] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/competition_en.htm nebo www.best-idea-award.eu. [38] Viz KOM(2007) 23. [39] Viz příloha 10. [40] Viz příloha 12. [41] Viz příloha 13.