DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Jak je uvedeno ve sdělení Komise o zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů ze dne 23. března 2022 (COM(2022) 133 final), nevyprovokovaná ruská invaze na Ukrajinu ještě více destabilizovala již tak nestabilní zemědělské trhy. Již před invazí zaznamenaly komoditní trhy značný nárůst cen, který zemědělské trhy pociťovaly zvýšením nákladů na energii a hnojiva a následným zvýšením cen zemědělských produktů. Nyní se náklady zemědělců a malých a středních podniků (MSP) působících v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů dále zvyšují a ovlivňují ceny potravin, což odhaluje slabá místa evropského potravinového systému, zejména závislost na dovozu, a vyvolává obavy, pokud jde o příjmy zemědělců a producentů v zemědělsko-potravinářském řetězci.

To zvyšuje tlak na evropské zemědělství po pandemii COVID-19.

Dále je třeba řešit také změnu klimatu a výzvy v oblasti životního prostředí. Ve výše uvedeném sdělení Komise vyzvala „k řešení nedostatků, které odhalila rozvíjející se krize, a to způsoby, jež posilují přechod k udržitelným, odolným a spravedlivým potravinovým systémům v EU i v globálním měřítku“.

Narušení obchodu vzbuzuje vážné obavy ohledně celosvětového potravinového zabezpečení, které vyplývají z krátkodobého dopadu války a související dlouhodobé nejistoty.

Stabilní dodávky potravin v EU sice ohroženy nejsou, ale pokud výrazně vyšší výrobní náklady na úrovni zemědělských podniků nebudou kompenzovány vyššími cenami, může to mít dopad na jistotu dodávek.

Společná zemědělská politika (SZP) stanoví řadu opatření, včetně záchranné sítě týkající se cen a možnosti přijmout výjimečná opatření. Komise již ve svém sdělení ze dne 23. března 2022 představila řadu mimořádných iniciativ k zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů. Současná situace však nemá obdoby a vyžaduje dodatečné iniciativy, vzhledem k tomu, že některé malé podniky a někteří zemědělci naléhavě potřebují mimořádnou podporu, aby mohli pokračovat ve svých činnostech.

Komise proto navrhuje dodatečné opatření financované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), které členským státům umožňuje poskytovat podporu likvidity zemědělcům a zemědělsko-potravinářským podnikům postiženým výrazným zvýšením vstupních nákladů, zvláště podnikům využívajícím krmiva a hnojiva, jakož i energeticky náročným podnikům ve zpracovatelském průmyslu, které čelí zvýšeným nákladům na plyn a elektřinu. Tím, že se podpora přímo zaměří na problémy s peněžním tokem těchto podniků, přispěje k celosvětovému potravinovému zabezpečení a bude řešit narušení trhu způsobené vyššími vstupními náklady.

Za účelem dosažení těchto cílů bude mít podpora formu jednorázové částky vyplácené zemědělcům a MSP působícím v oblasti zpracování, uvádění na trh nebo vývoje zemědělských produktů. Platby bude provádět Komise v souladu s rozpočtovými prostředky a v závislosti na dostupných finančních prostředcích.

V zájmu zajištění co nejúčinnějšího využití zdrojů dostupných v rámci stávajících programů rozvoje venkova budou členské státy muset doložit, že podpora je na základě objektivních a nediskriminačních kritérií zaměřena na nejvíce postižené subjekty. Členské státy by toto opatření musely zahrnout do programů pro rozvoj venkova prostřednictvím změn programu. Členské státy mohou zahájit platby příjemcům ihned poté, co předloží změnu programu zavádějící nové opatření. Předložení se může uskutečnit po přijetí tohoto návrhu, jakož i po přijetí změn souvisejících sekundárních právních předpisů (prováděcích nařízení Komise (EU) č. 808/2014 a 809/2014).