CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 5.2.2007 
KOM(2007) 39 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
o zdokonalení ukazatel ů rybolovné kapacity a intenz ity rybolovu v rámci spole čné 
rybářské politiky 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
o zdokonalení ukazatel ů rybolovné kapacity a intenz ity rybolovu v rámci spole čné 
rybářské politiky 
Obsah 
1. Cíl tohoto sd ělení ......................................................................................................... 3 
2. Definice rybolovné kapacity a intenzity rybolovu....................................................... 3 2.1. Rybolovná kapacita...................................................................................................... 3 2.2. Intenzita rybolovu ........................................................................................................ 3 
3. Kvantifikace rybolovné kapacity ................................................................................. 4 3.1. Ukazatele rybolovné kapacity založené na charakteristických znacích plavidla......... 4 
3.1.1. Prostornost rybá řského plavidla................................................................................... 4 
3.1.2. Výkon rybá řského plavidla .......................................................................................... 5 
3.1.3. Další ukazatele rybolovné kapacity založen é na charakteristických znacích plavidla 5 
3.2. Ukazatele rybolovné kapacity založené na lovném za řízení........................................ 6 
3.2.1. Typ a velikost lovného za řízení; účinnost a selektivita ............................................... 6 
3.2.2. Ukazatele rybolovné kapacity pro vle čné sítě.............................................................. 7 
3.2.3. Ukazatele rybolovné kapacity pro dlouhé lovné š ňůry................................................ 7 
3.2.4. Ukazatele rybolovné kapacity pro nevody................................................................... 7 3.2.5. Ukazatele rybolovné kapacity pro kryté vrše............................................................... 7 3.2.6. Ukazatele rybolovné kapacity pro tenatové sít ě na chytání ryb za žábry a t řístěnné 
tenatové sít ě.................................................................................................................. 7 
3.2.7. Kontrola a vynucování ................................................................................................. 7 4. Technický pokrok......................................................................................................... 8 5. Rybolovná činnost........................................................................................................ 9 
5.1. Definice rybolovné činnosti ......................................................................................... 9 
5.2. Zaznamenávání a monitorování činnosti; lodní deník ................................................. 9 
6. Další postup................................................................................................................ 10 
7. Záv ěry ........................................................................................................................ 11 
 
CS 3   CS 1. CÍL TOHOTO SD ĚLENÍ  
Přizpůsobování kapacity lo ďstev rybolovným práv ům, která jsou pro n ě k dispozici, a 
omezování intenzity rybolovu v p řípadech, kdy je to nutné pro zachování rybích populací, 
jsou základními nástroji řízení spole čné rybářské politiky (SRP). 
Cílem tohoto sd ělení je zahájit disk uzi o tom, jak rybolovnou kap acitu a intenzitu rybolovu 
v rámci spole čné rybářské politiky nejvhodn ěji kvantifikovat. 
2. DEFINICE RYBOLOVNÉ KAPACITY A INTENZITY RYBOLOVU  
2.1. Rybolovná kapacita 
Rybolovná kapacita je definována  jako schopnost plavidla nebo skupiny plavidel lovit ryby.1 
Pokud jde o kvantifikaci této kapacity, používají se dva p řístupy. 
Podle ekonomického p řístupu se kapacita plavidla nebo skupiny plavidel rovná maximálnímu 
výstupu  neboli maximálnímu množství ryb, které lze za ur čitý čas potenciáln ě ulovit za 
předpokladu plného využití plavidel a dobrého stavu rybích populací. 
Druhý přístup, který se obvykle používá pro řízení rybolovu, zakládá kvantifikaci rybolovné 
kapacity na „potenciálu“ lo ďstev být vstupem rybolovu z hlediska úmrtnosti ryb, kterou 
mohou p ůsobit. Uvedená kvantifikace maximálního potenciálního vstupu m ůže vycházet 
z charakteristických znak ů plavidel nebo lovných za řízení. Tyto charakteristické znaky 
plavidel nebo lovných za řízení se mohou rovn ěž označovat jako parametry rybolovné 
kapacity. 
V rámci spole čné rybářské politiky dosud kvantifikace rybolovné kapacity vycházela 
z charakteristických znak ů plavidel. Tento p řístup pochází ze za čátku 80. let, kdy byly p řijaty 
první víceleté orienta ční programy. V té dob ě byly za ukazatele rybolovné kapacity zvoleny 
prostornost plavidla a výkon mo toru a tyto ukazatele byly za členěny do základního na řízení 
společné rybářské politiky2, které stanoví rovn ěž možnost definovat rybolovnou kapacitu na 
základě počtu a/nebo velikosti lovných za řízení. 
2.2. Intenzita rybolovu 
Právní předpisy Spole čenství definují intenzitu rybolovu plavidla jako sou čin jeho kapacity a 
činnosti. Pro skupinu plavidel je inte nzita rybolovu definována jako sou čet intenzit rybolovu 
všech plavidel ve skupin ě. 
O intenzit ě rybolovu lze uvažovat ja ko o vstupu energie, p řičemž kapacita p ředstavuje výkon 
a činnost představuje čas, po který je výkon využíván. To je zvlášt ě patrné v p řípadě, že je 
kapacita definována jako výkon plavidla (viz oddíl 3.1.2). 
                                                 
1 Gréboval D. (ed.) Managing fishing capacity: selected papers on underlying concepts and issues ( Řízení 
rybolovné kapacity: vybrané články o základních pojmech a otázkách), odborný dokument FAO o 
rybolovu č. 386, Řím, FAO, 1999. 
2 Článek 3 na řízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném 
využívání rybolovných zdroj ů v rámci spole čné rybářské politiky. 
 
CS 4   CS 3. KVANTIFIKACE RYBOLOVNÉ KAPACITY  
3.1. Ukazatele rybolovné kapacity založené na charakteristických znacích plavidla 
Kapacita se b ěžně kvantifikuje na základ ě charakteristických znak ů plavidla. Tento p řístup je 
jednoduchý a pom ěrně snadno se vynucuje, alespo ň pokud jde o prostornost. Prostornost a 
výkon jsou nejb ěžněji používané ukazatele, p řestože existují i jiné možnosti. 
3.1.1.  Prostornost rybá řského plavidla 
Prostornost plavidla je  funkcí objemu všech nebo části jeho uzav řených prostor. Existuje 
několik různých systém ů výpočtu prostornosti plavidla, které se liší v podstat ě tím, které 
objemy se p ři výpočtu zohledňují. 
V počátcích SRP členské státy používaly r ůzné standardy pro vym ěřování prostornosti. 
Pomocí spole čného systému byla v celém Spole čenství vym ěřována pouze plavidla delší než 
24 m, která podnikají mezi národní plavby, protože ta podléhají Londýnské úmluv ě.3 
V roce 1994 Rada p řijala současnou definici prostornosti, která platí pro všechna rybá řská 
plavidla Spole čenství.4 U plavidel o celkové délce 15 m nebo v ětší se prostornost vypo čítá 
jako funkce celkového objemu uzav řených prostor podle definice uvedené v Londýnské 
úmluvě, zatímco u plavidel kratších než 15 m se místo celkového objemu uzav řených prostor 
používá odhad objemu trupu (funkce délky, ší řky a hloubky). 
Od konce roku 2003 jsou všechna rybá řská plavidla Spole čenství vym ěřována v souladu se 
společnou definicí prostornosti. To je d ůležitý úsp ěch SRP. Rybá ři nicméně občas žádají o 
vynětí některých prostor plavidla z výpo čtu prostornosti, či dokonce z režimu 
vstupu/výstupu.5 To by podle názoru Komise znamenalo krok zp ět, který by oslabil stávající 
opatření pro řízení kapacity. V minulosti se v členských státech prostornost vym ěřovala 
různými zp ůsoby, kterým však bylo spole čné to, že se p ři výpočtu některé prostory nebraly 
v potaz. Tím se celý systém komplikoval a vybí zelo to k nepravdivým prohlášením o využití 
prostor, aby bylo možné nahradit  staré plavidlo plavidlem v ětším. 
Zkušenost ukazuje, že sou časná definice prostornosti je vyh ovující, a neexistují žádné plány 
na její podstatnou zm ěnu. 
Používání standardu Spole čenství pro vym ěřování prostornosti je p řesto možné pon ěkud 
zlepšit, nap říklad stanovením požadované p řesnosti výpo čtu prostornosti v GT nebo zp ůsobu 
výpočtu objemu v konkrétních p řípadech, jako jsou katamarány kratší než 15 m. 
V současnosti platná ustanovení jsou obsažena ve t řech právních p ředpisech: na řízení Rady 
(EHS) č. 2930/86, na řízení Rady (EHS) č. 3259/94, kterým se uvedené na řízení mění, a 
prováděcí rozhodnutí Komise 95/84/ES. Za ú čelem zjednodušení práva Spole čenství Komise 
                                                 
3 Mezinárodní úmluva o vym ěřování lodí, podepsaná v Londýn ě v roce 1969. 
4 Na řízení Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znak ů rybářských plavidel. Na řízení 
Rady (ES) č. 3259/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se m ění nařízení (EHS) č. 2930/86 o vymezení 
charakteristických znak ů rybářských plavidel. Rozhodnutí Komise ze dne 20. b řezna 1995 o provád ění 
přílohy nařízení Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znak ů rybářských plavidel. 
5 Podle režimu vstupu/výstupu stanoveného v článku 13 na řízení Rady (ES) č. 2371/2002 musí být každý 
vstup kapacity do lo ďstva členského státu vyrovnán výstupem alespo ň stejné kapacity, m ěřené jak 
podle prostornosti, tak podle výkonu. 
 
CS 5   CS navrhne nové konsolidované na řízení Rady o vymezení charakteristických znak ů rybářských 
plavidel, které stávající p ředpisy nahradí. 
3.1.2.  Výkon rybá řského plavidla 
Výkon rybá řského plavidla je v právních p ředpisech Spole čenství6 definován jako nejvyšší 
stálý výkon na setrva čníku každého motoru, který je možné použít k pohonu plavidla. 
V právních p ředpisech Spole čenství se proto výkonem rybá řského plavidla rozumí jeho hnací 
výkon. 
Kromě toho plavidla využívají také výkon obvykle ozna čovaný jako „pomocný výkon“. 
Pomocný výkon lze definovat jako celkový instalovaný výkon na palub ě, na který se 
nevztahuje definice hnacího výkonu. Pomocný výkon slouží pro tyto pot řeby: zařízení 
související s pohonem ( čerpadla, kormidlo atd.), za řízení pro lovné operace, za řízení na 
zpracování a konzervaci ryb, ubytování posádky (osv ětlení, vytáp ění, vaření) a elektronická 
zařízení pro rybolov či navigaci. 
Podíl pomocného výkonu na celkovém výkonu rybá řského plavidla za čal být významný, 
zvláště v případě velkých trauler ů. Vyšší pomocný výkon nyní dovoluje používat v ětší sítě a 
lovit ve velkých hloubkách. Z t ěchto důvodů Komise členským stát ům navrhne, aby definice 
rybolovné kapacity zahrnovala i pomocný výkon. 
Současný systém m ěření a certifikace výkonu motoru má  závažné nedostatky. Motor m ůže 
být certifikován s výkonem, který je mnohem ni žší než jeho nejvyšší  stálý výkon. Snížení 
jmenovitého výkonu (redukce výkonu) p ři certifikaci motoru se obvykle dosahuje úpravami 
nastavení systému vst řikování paliva. Tyto úpravy se  dají snadno odstranit, a v d ůsledku toho 
je takřka nemožné monitorovat či ověřit skutečný výkon motoru po jeho instalaci na palub ě. 
Komise v sou časnosti pracuje na vytvo ření nového systému certifikace výkonu motoru, který 
by zajišťoval, že certifikovaný výkon bude odpovídat skute čnému nejvyššímu stálému 
výkonu; výsledkem by m ělo být, že podobné motory budou mít podobný jmenovitý výkon. 
Tento problém je technicky složitý a nelze jej vy řešit bez spolupráce ze strany výrobc ů 
motorů, certifika čních spole čností a správních orgán ů odpovědných za postupy certifikace 
v členských státech. 
Zavedení nového systému certifikace výkonu si vy žádá nová právní ustan ovení, která nahradí 
článek 5 na řízení Rady (EHS) č. 2930/86. Tato nová ustanovení by také m ěla definovat 
pomocný výkon jako sou část kapacity. Komise má p ředstavu, že by certifikace výkonu 
motoru m ěla vycházet ze stávajícího emisního certifikátu pro oxidy dusíku, který je 
vystavován podle p řílohy IV úmluvy MARPOL7, ale toto řešení musí být ješt ě předmětem 
dalšího technického posouzení. 
3.1.3.  Další ukazatele rybolovné kapacity založené  na charakteristických znacích plavidla 
Použít lze i další ukazatele založen é na charakteristických znacích plavidla, i když se zdá, že 
ve srovnání s prostorností a výkonem nep ředstavují velkou p řidanou hodnotu. 
                                                 
6 Článek 5 na řízení Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znak ů rybářských plavidel. 
7 Mezinárodní úmluva o zabrán ění znečištění z lodí z roku 1973, pozm ěněná protokolem z roku 1978 
k této úmluv ě (MARPOL 73/78). 
 
CS 6   CS Objem prostor pro skladování ryb  se někdy používá jako ukazatel p řepravní kapacity 
rybářského plavidla. V p řípadě rybolovu p ři dně se zdá, že tento ukazatel nemá velký význam, 
protože prostory pro skladování ryb se z řídka zaplní. Naproti tomu u trauler ů lovících 
pelagické druhy a plavidel lovících košelkovými nevody je doba rybá řského výjezdu často 
omezena velikostí jejich prostor pro skladování  ryb. Tento ukazatel však úzce souvisí 
s objemem plavidla (tj. prostorností v GT) a obtížn ě se monitoruje. 
Mrazicí kapacita  může být rovn ěž považována za vhodný ukazatel kapacity. Mrazicí kapacita, 
kterou se rozumí množství r yb, jež lze zmrazit za jednotku času, je omezujícím faktorem u 
některých druh ů rybolovu. Certifikace a monitorování mrazicí kapacity by však bylo velmi 
obtížné. Mrazicí kapacitu lze zjistit zprost ředkovaně změřením pomocného výkonu, protože 
procesy mrazení a chlazení spot řebovávají velké množství energie;  to je též další argument ve 
prospěch zohledn ění pomocného výkonu p ři výpočtu kapacity plavidla. 
Tažná síla  se někdy navrhuje jako vhodný ukazatel pro trau lery. Definována je jako nejvyšší 
síla, kterou m ůže plavidlo vyvinout p ři tažení v ůči pevnému bodu. Tažná síla byla vždy 
hodnotou uvád ěnou ve smlouvách týkajících se remorkér ů (a často i trauler ů) a existují 
standardní metody jejího m ěření. Toto m ěření je ovšem nákladné a bylo by zkreslováno 
stejným podhodnocováním jako m ěření výkonu motoru: je-li redukován výkon motoru, bude 
nižší i zm ěřená tažná síla. 
3.2. Ukazatele rybolovné kapacity založené na lovném za řízení 
3.2.1.  Typ a velikost lovného za řízení; účinnost a selektivita 
Lze mít za to, že vlastnosti lovných za řízení, a obzvlášt ě jejich velikost, p ředstavují potenciál 
plavidla z hlediska úmrtnosti ryb, kterou m ůže způsobovat. Jestliže jsou typ a velikost 
lovného za řízení, které sm ějí rybáři používat v ur čitém lovišti, dob ře definovány, m ůže být 
snazší kvantifikovat rybolovnou kapacitu na základ ě těchto informací. 
Účinnost a selektivita  
Mezi vlastnostmi lovného za řízení, které mají vliv na jeho ú činnost (obecná schopnost lovit 
ryby), a vlastnostmi, které mají vliv na jeho se lektivitu (schopnost roz lišovat ryby podle druhu 
a velikosti), neexistuje z řetelná hranice. Komise bude  navrhovat, aby se vycházelo 
z předpokladu, že typ a velikost lovného za řízení souvisejí s ú činností, a tedy s potenciálem 
k lovu ryb neboli rybolovnou kapacitou, zatímco u n ěkterých vlastností lovného za řízení, jako 
jsou velikost ok či separační zařízení, by se m ělo předpokládat, že ovliv ňují selektivitu. 
Přestože se jedná o zjednodušení, tento p řístup umož ňuje odlišovat řídicí opat ření určená 
k omezení kapacity od t ěch, která jsou ur čena ke zvýšení selektivity. 
Uvedený p řístup Komise zohlední p ři koncipování p řipravovaných legislativních návrh ů 
v oblasti řízení kapacity a technických opat ření pro zachování rybolovných zdroj ů. 
Typ lovného za řízení  
V rámci úsilí o kvantifikaci rybolovné kapacity na základ ě lovného za řízení může být 
užitečné lovná za řízení rozd ělit do dvou skupin podle toho, zda z ůstávají, nebo nez ůstávají 
připevněna k plavidlu. V p řípadě, že lovné za řízení zůstává připevněno k plavidlu, lze trvání 
rybolovu pomocí daného za řízení odhadnout na základ ě doby, kterou plavidlo stráví na mo ři. 
To platí pro vle čné sítě a nevody i n ěkteré typy dlouhých lovných š ňůr. Jestliže je lovné 
 
CS 7   CS zařízení naopak ponecháno v lovišti, za tímco plavidlo klade další lovná za řízení nebo se vrací 
do přístavu, trvání rybolovu či rybolovná činnost mohou být nezávislé na dob ě, kterou 
plavidlo stráví na mo ři, a obtížn ěji měřitelné. To se týká stav itelných tenatových sítí na 
chytání ryb za žábry, t řístěnných tenatových sítí či krytých vrší. 
3.2.2.  Ukazatele rybolovné kapacity pro vle čné sítě 
Rybolov pomocí vle čných sítí v podstatě spočívá ve filtrování vody. Za p ředpokladu 
optimální rychlosti vle čení sítě podle cílového druhu ryb lze rybolovnou kapacitu p řiměřeně 
kvantifikovat pomocí plochy otvoru sít ě vyjádřené v metrech čtverečních (m2). 
Rybolov pomocí vle čných sítí je možné charakterizovat uvedenou plochou otvoru bez ohledu 
na to, zda jde o lov druh ů žijících p ři dně či pelagických druh ů. Vlečné sítě vlečené pomocí 
výložníků na bocích plavidla mohou být charakte rizovány délkou výlož níku, která u tohoto 
typu vlečných sítí ur čuje plochu uvedeného otvoru. 
3.2.3.  Ukazatele rybolovné kapacity pro dlouhé lovné š ňůry 
Rybolovnou kapacitu dlouhých lovných š ňůr lze kvantifikovat pomocí po čtu háčků nebo, 
v případě zachování konstantn í vzdálenosti mezi há čky, pomocí délky lovné š ňůry. 
3.2.4.  Ukazatele rybolovné kapacity pro nevody 
Kapacitu košelkových nevod ů je možné charakteri zovat celkovou délkou sít ě, přičemž 
hloubka sít ě je charakteristická pro cílové druhy. Pozornost je t řeba věnovat používání 
zařízení s uzavíracím mechanismem, která mohou kapacitu zvýšit v obtížn ě kvantifikovatelné 
míře. Nevody jsou vždy p řipevněny k plavidlu. 
3.2.5.  Ukazatele rybolovné kapacity pro kryté vrše 
U rybolovu pomocí krytých vrší by bylo možné kapacitu kvantifikovat prost řednictvím po čtu 
a velikosti vrší. Dalš í vlastnosti vrší, nap říklad jejich tvar, velikost otvor ů a některé 
specifikace použitých materiál ů, do značné míry závisejí na konkr étním druhu rybolovu a lze 
je definovat jako technická opat ření. 
3.2.6.  Ukazatele rybolovné kapacity pro tenatové sít ě na chytání ryb za žábry a t řístěnné 
tenatové sít ě 
Rybolovná kapacita t ěchto sítí p římo souvisí s jejich velikos tí, takže vhodnými ukazateli 
kapacity by byly po čet, délka a hloubka sí tí. Místo nich lze použít také plochu p řepočítanou 
na jednu sí ť. Velikost ok sít ě a další vlastnosti spadají do oblasti technických opat ření. 
3.2.7.  Kontrola a vynucování 
Existuje všeobecná shoda o tom, že každý systém řízení rybolovné  kapacity či intenzity 
rybolovu podle ukazatel ů založených na lovném za řízení by se dal obtížn ěji monitorovat a 
vynucovat než systém vycházející z charakteristických znak ů plavidla. Takový systém m ůže 
být účinný jedin ě v případě, že příslušné orgány a zú častněné strany p řijmou jasné závazky, 
pokud jde o jeho vynucování. To by bylo možné pouze v p řesně vymezených rybolovných 
oblastech a u p řesně definovaných skupin plavidel, ne jlépe takových, která mají výlu čný 
přístup do daného lovišt ě ryb. 
 
CS 8   CS 4. TECHNICKÝ POKROK  
Jedním z hlavních nedostatk ů ukazatelů rybolovné kapacity založen ých na charakteristických 
znacích plavidla je skute čnost, že obtížn ě zohledňují vliv technického pokroku. 
Všeobecn ě se nepochybuje o tom, že pr ůměrné moderní plavidlo dnes uloví podstatn ě větší 
množství ryb než plavidlo o stejné prostornosti p řed 30 lety. Tento jev se však obtížn ě 
kvantifikuje. N ěkteré studie uvád ějí, že roční růst produktivity daný technickým pokrokem 
dosahuje 1 % až 3 %8 a u některých druh ů rybolovu ješt ě vyšších hodnot. K uvedenému 
zvýšení skute čné rybolovné kapacity p řispěla například tato technická zlepšení: 
– používání stavitelných vrtulí či trysek nezvyšuje výkon plavidla definovaný 
v právních p ředpisech Spole čenství, ale zvyšuje ú činnost využití tohoto výkonu. 
Se stejným výkonem motoru lze totiž dosáhnout v ětší tažné síly p ři vlečení vlečné 
sítě nebo vyšší rychlosti plavby; 
– elektronická za řízení pro vyhledávání ryb či pro ovládání polohy lovného za řízení 
jsou příklady zvýšení ú činnosti plavidla, které není možné vyjád řit měřitelným 
parametrem. Totéž platí o elektronických za řízeních pro ovládání polohy vle čné 
sítě, která výrazn ě zvyšují ú činnost jejího používání; 
– dalším příkladem je využívání satelitních údaj ů k určení pravd ěpodobného místa 
výskytu populací tu ňáka. Tato metoda plavidl ům lovícím tu ňáky umož ňuje zkrátit 
dobu vyhledávání ve prosp ěch doby trvání rybolovu, a tak zvýšit úlovek 
připadající na rybá řský výjezd; 
– výkonnější palubní za řízení plavidlu umož ňuje vytáhnout a znovu použít sí ť 
vícekrát za den, a tím zvýšit skute čný úlovek beze zm ěny rozměrů lodi, jejího 
hnacího výkonu a po čtu dní rybolovu; 
– konstrukce vle čných sítí byla r ůznými zp ůsoby zdokonalena s cílem snížit sílu 
potřebnou k jejich tažení ve vod ě. Pevnější materiály dovolují používat ten čí 
vlákna, snižující odpor, který vle čná síť klade při pohybu ve vod ě. Za účelem 
snížení kladeného odporu byly vylepše ny také hydrodynamické vlastnosti 
rozpěrných desek a tvaru vle čné sítě, což dané lodi umož ňuje používat v ětší 
vlečnou síť. 
Vliv technického pokroku na rybolovnou kapacitu je pravd ěpodobně otázka p říliš složitá na 
to, aby se stala p římou sou částí opatření pro řízení rybolovu. Řízení rybolovné kapacity na 
základě typu a velikosti lovného za řízení má tu výhodu, že se tomuto problému částečně 
vyhýbá práv ě tím, že omezení stanovuje na úrovni lovného za řízení. 
Standardizace a technický pokrok  
S kvantifikací a omezováním rybolovné ka pacity a intenzity rybolovu na základ ě vlastností 
lovného za řízení souvisí ur čitá míra standardizace lovných za řízení co do typ ů, velikostí a 
                                                 
8 Report on efficiency and productivity in fish capture operations, ICES Working Group on Fish 
Technology and Fish Behaviour Report 2004 (Zpráva o ú činnosti a produktivit ě rybolovných činností, 
zpráva pracovní skupiny ICES pro technologii rybolovu a chování ryb z roku 2004). 
 
CS 9   CS dalších vlastností, jako je velikost ok nebo tvar há čků. Tato standardizace m ůže brzdit 
technický pokrok, a v d ůsledku toho snižovat ú činnost lovných za řízení. 
5. RYBOLOVNÁ ČINNOST  
5.1. Definice rybolovné činnosti 
Rybolovná činnost je definována jako doba, po kterou je rybolovná kapacita plavidla skute čně 
využívána. V právních p ředpisech Spole čenství se rybolovnou činností rozumí činnost 
plavidla, která se vyjad řuje ve dnech. U n ěkterých druh ů rybolovu by však mohla být 
definována p řesněji, a to na základ ě doby, po kterou je v činnosti lovné za řízení. 
Činnost plavidla  
Tento pojem se v sou časnosti používá pro ú čely plánů obnovy populací tresky obecné a 
štikozubce obecného, jakož i p řílohy II na řízení o TAC a kvótách pro rok 2006, v jejichž 
rámci se činnost plavidla řídí prostřednictvím dní p řítomnosti v oblasti a dní strávených mimo 
přístav. Používá se také pro výpo čet intenzity rybolovu v rámci režimu intenzity rybolovu 
v západních vodách9, kde se činnost definuje jako doba strávená v p řesně vymezené oblasti. U 
plavidel, která kotví blízko svých loviš ť, jsou obě zmíněné definice rovnocenné. 
Kromě výše uvedené definice je t řeba, aby pravidla pro rybolovnou činnost jasn ě stanovila, 
jak se má po čet dní měřit. Je například nutné ur čit, zda se dny rozumí kalendá řní dny, nebo 
počet hodin vyd ělený 24, a vysv ětlit, jak se má nakládat s částmi dne. 
Činnost lovného za řízení; doba pono ření 
Přesnějším a teoreticky lepším ukazatelem pro m ěření činnosti by byla skute čná doba 
strávená rybolovem, tj. doba, po níž je lovné za řízení činné ve vod ě, neboli „doba pono ření“. 
Náležité sledování doby pono ření kotvených za řízení je ovšem obecn ě obtížné či nákladné, 
protože kryté vrše, sít ě a další kotvená za řízení mohou být ponechána ve vod ě, i když plavidlo 
odpluje jinam nebo se vrátí do p řístavu. Tato za řízení také m ůže položit jedna lo ď a vytáhnout 
jiná nebo mohou být položena trvale. 
5.2. Zaznamenávání a monitorování činnosti; lodní deník 
Lodní deník by m ěl v zásadě umožňovat zaznamenávání všech údaj ů potřebných pro r ůzné 
způsoby výpo čtu rybolovné činnosti. Velitelé plavidel by m ěli příslušné údaje vypl ňovat 
podle toho, v jakém rybolovném r ežimu loví. Pro rybolovnou činnost mají význam dva hlavní 
soubory údaj ů: 
(a) údaje o plavidlu: zem ěpisná poloha v r ůzných časech, 
(b) údaje o lovném za řízení: doba pobytu ve vod ě podle rybolovných operací. 
                                                 
9 Na řízení Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu n ěkterých 
rybolovných oblastí a zdroj ů Společenství, kterým se m ění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují na řízení 
(ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95. 
 
CS 10   CS Monitorování činnosti plavidla musí vycházet z údaj ů v deníku a ze systému VMS (systém 
sledování plavidel). Možnosti p řesného a rychlého sledování činnosti dále rozší ří budoucí 
zavedení elektronického lodního deníku. 
6. DALŠÍ POSTUP  
Pokud jde o stávající ukazatele kapacity, Komise soudí, že definice prostornosti rybá řského 
plavidla posta čuje a je řádně uplatňována, a proto nevyžaduje žádné velké zm ěny. Uspokojivá 
ovšem není certifikace výkonu rybá řských plavidel. Útvary Komise budou dále jednat 
s členskými státy, výrobci motor ů, certifika čními spole čnostmi a zástupci rybá řů s cílem 
zdokonalit sou časný systém certifikace stanovený na řízením Rady (EHS) č. 2930/86 o 
vymezení charakteristických znak ů rybářských plavidel. 
Zatím nebyly u činěny žádné kroky k p řijetí ukazatel ů rybolovné kapacity a intenzity rybolovu 
založených na velikosti a vlastnostech lovných za řízení. Jedná se o vysoce odbornou 
problematiku a používání t ěchto ukazatel ů by si vyžádalo p řesně nastavené monitorování a 
kontrolu, takže pro náležité  posouzení této možnosti budou nutné další konzultace. 
Nejvhodn ějšími pro zavedení omezení kapacity a intenzity na základ ě lovných za řízení by 
mohly být rybolovné činnosti, které jsou v sou časnosti ur čeny podle rybolovné oblasti, 
cílového druhu a typu lovného za řízení. U t ěchto druh ů rybolovu by bylo možné uvažovat o 
vydávání povolení k rybolovu ve form ě stanovení maximálního rozsahu rybolovné činnosti 
prováděné pomocí lovného za řízení přesně vymezeného typu a velikosti (standardizace). P řed 
zavedením takového p řístupu do právních p ředpisů Společenství by však bylo t řeba vyřešit 
řadu otázek: 
• slučitelnost se stávajícími omezeními intenzity rybolovu a „denominací“ povolení 
k rybolovu založenou na charakteristických zn acích plavidla, tj. prostornosti a výkonu; 
• možnost zrušit omezení kapacity založená na  charakteristických znacích plavidla 
v případě, že se použije režim řízení založený výlu čně na lovném za řízení. Jinými slovy – 
bylo by možné vytvo řit systém povolení k rybolovu nezávislý na výkonu a prostornosti 
plavidel? 
• konečně by bylo t řeba vyřešit otázku za členění takovéhoto systému řízení intenzity 
rybolovu do systému omezení celkové ka pacity stanoveného právními p ředpisy 
Společenství (režim vstupu/výstupu). 
Komise sice čeká na výsledky p říslušných diskuzí, ale sou časně má za to, že vzhledem ke 
stavu mnoha evropských loviš ť ryb by bylo v každém p řípadě opodstatn ěné přijmout opat ření, 
která zamezí dalším nár ůstům intenzity rybolovu vyplývajícím  z technických zlepšení a 
z větších rozm ěrů a vyššího po čtu lovných za řízení. 
Akční plán  
Co se týče certifikace výkonu motoru a vym ěřování prostornosti, po čítá se s těmito kroky: 
• návrh, kterým bude provedena konsolidace ustanovení o vym ěřování prostornosti, 
jež jsou v sou časnosti obsažena v na řízení Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení 
charakteristických znak ů rybářských plavidel; 
 
CS 11   CS • pokračování konzultací s výrobci motor ů a certifika čními spole čnostmi za ú čelem 
stanovení nejlepšího technického řešení certifikace výkonu motoru, po kterých 
bude následovat komunikace s odborníky členských stát ů. Na základ ě těchto 
diskuzí by pak Komise p ředložila návrh nových pr ávních ustanovení o výkonu 
motoru. 
V souvislosti s použitím vlastností lovných za řízení jakožto ukazatel ů rybolovné kapacity a 
intenzity rybolovu podnikne Komise tyto kroky: 
• případové studie.  Členské státy stanovily celou řadu omezení typu a velikosti 
lovného za řízení na vnitrostátní, regionální či místní úrovni. Zkušenosti 
z používání t ěchto opat ření budou p ředstavovat cenné vých odisko pro diskuze o 
možnosti zavedení obdobných opat ření na úrovni Spole čenství. Prvním úkolem, 
který Komise za čne plnit v roce 2007, bude sb ěr informací od členských stát ů 
ohledně charakteristik t ěchto režim ů. Následovat by m ěla studie analyzující 
výsledky p řinejmenším jednoho z t ěchto řídicích program ů; 
• konzultace s členskými státy, zú častněnými stranami a v ědci. V roce 2007 má 
Komise v úmyslu zahájit sérii kontakt ů a setkání se zú častněnými stranami a 
vědci s cílem stanovit druhy rybolovu, u nichž by bylo vhodné použít nové typy 
omezení kapacity či intenzity uvedené v tomto sd ělení. Vědeckotechnický a 
hospodářský výbor pro rybá řství (VTHVR) bude požádán o doporu čení ke 
konkrétním aspekt ům posuzování intenzit y rybolovu na základ ě vlastností 
lovných za řízení; 
• pilotní projekty. Poté Komise navrhne, aby byly v rámci pilotních projekt ů 
některé vybrané rybolovné činnosti řízeny na základ ě ukazatelů intenzity rybolovu 
a rybolovné kapacity uvedených v tomto sd ělení. K tomu by mohlo dojít v roce 
2008. 
7. ZÁVĚRY 
Komise soudí, že prostornost rybá řských plavidel je vhodnou mírou velikosti t ěchto plavidel, 
a tedy i vhodným ukazatelem rybolovné kapacity. M ěla by se proto i nadále používat 
k posuzování celkové kapacity rybá řských loďstev členských stát ů. Komise má v úmyslu 
navrhnout ur čitá drobná zlepšení de finice prostornosti, v četně nového právního p ředpisu 
konsolidujícího stávající ustanovení. 
Výkon rybá řského plavidla je také vhodným ukazatelem  rybolovné kapacity, ale v této oblasti 
je účinnost sou časných pravidel Spole čenství neuspokojivá. Výrazn ě zlepšit je t řeba postup 
certifikace výkonu motoru. Pokud jd e o použití vlastností lovného za řízení jakožto ukazatel ů 
rybolovné kapacity, Komise provede navržený ak ční plán, zahrnující posouzení p řípadových 
studií, diskuze se zú častněnými stranami a realizaci pilotních projekt ů. 
Komise se domnívá, že opat ření navržená v ak čním plánu by mohla vytvo řit pevný základ pro 
budoucí rozhodnutí o tom, zd a, kdy a jak by se vlastnosti lovného za řízení měly šířeji uplatnit 
jakožto ukazatele rybolovné kapacity, tudíž jako nástroje řízení v rámci spole čné rybářské 
politiky.