CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 4.4.2014  
COM(2014) 215 final 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
Účinné, dostupné a odolné systémy zdravotní pé če 
 
 
2 
 1. Úvod  
Systémy zdravotní pé če1 hrají v moderní spole čnosti klíčovou roli tím, že lidem pomáhají zachovat a 
zlepšit si zdraví. Tyto systémy by m ěly být schopny život nejen prodloužit, ale také zkvalitnit. 
Systémy zdravotní pé če v členských státech EU jsou r ůznorodé, nebo ť odrážejí rozdílné preference 
společnosti. I přes organiza ční a finan ční rozdíly však vycházejí ze spole čných hodnot, uznaných 
Radou ministr ů zdravotnictví v roce 2006:2 univerzálnosti, p řístupu ke kvalitní zdravotní pé či, rovnosti 
a solidarity. 
Systémy zdravotní pé če zemí EU se vzájemn ě stále více ovliv ňují. Klíčový krok p ři zvyšování této 
interakce p ředstavoval vstup sm ěrnice 2011/243 v platnost. Posilování spolupráce mezi systémy 
zdravotní pé če by mělo napomoci jejich le pšímu fungování vzhledem k rostoucí mobilit ě pacientů i 
zdravotnických pracovník ů. 
Během uplynulého desetiletí čelily evropské systémy zdravotní pé če vzrůstajícímu množství 
společných výzev: zvyšujícím se náklad ům na zdravotní pé či, stárnutí obyvatelstva spojenému 
s nárůstem chronických onemocn ění a multimorbidity, což vedlo ke zvýšeným nárok ům na zdravotní 
péči, nedostatku a nerovnému rozd ělení zdravotnických pracovník ů, nerovnostem v oblasti zdraví a 
k nerovnému p řístupu ke zdravotní pé či. 
V posledních letech navíc hospodá řská krize snížila množství dostupných finan čních zdroj ů, a tím 
zhoršila problémy členských stát ů při zajišťování udržitelnosti jejich systém ů zdravotní pé če4. To zase 
ohrožuje schopnost členských stát ů poskytovat univerzální p řístup ke kvalitní zdravotní pé či. Systémy 
zdravotní pé če musí být odolné: musí být schopné se efektivn ě přizpůsobit měnícímu se prost ředí a 
vypořádat se s vážnými problémy s omezenými zdroji. 
Rostoucí vzájemná závislost a spole čné problémy vyžadují užší spolupráci. V roce 2006 se členské 
státy dohodly na spole čných cílech týkajících se dostupnosti, kvality a finan ční udržitelnosti zdravotní 
péče v rámci otev řené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální za členění5. V roce 2011 
Rada ministr ů zdravotnictví zahájila proces reflexe, aby členským stát ům pomohla zajistit moderní, 
flexibilní a udržitelné systémy zdravotní pé če6. Uznala, že „ zatímco zajišt ění rovného p řístupu 
k vysoce kvalitním službám zdravotní pé če za nedostatku hospodá řských a dalších zdroj ů bylo klíčovou 
                                                            
1 V tomto sd ělení jsou systémy zdravotní pé če definovány jako systémy, které se zam ěřují na poskytování služeb 
zdravotní pé če pacient ům – ať už se jedná o služby preventivní, diagnostické, lé čebné nebo paliativní – 
s primárním cílem zlepšit jejich zdraví. 
2 Závěry Rady o spole čných hodnotách a zásadách ve zdravotních systémech Evropské unie, Ú ř. věst. C 146, 
22.6.2006. 
3 Směrnice 2011/24/EU, Ú ř. věst. L 88, 4.4.2011. 
4 To zdůrazňují rovněž závěry Rady o spole čné zprávě Výboru pro hospodá řskou politiku (EPC) a Evropské 
komise o systémech zdravotnictví v EU (7. prosince 2010). 
5 Společné stanovisko Výboru pro sociální ochranu a Výboru pro hospodá řskou politiku ke sd ělení Komise 
„Pracujme spole čně, pracujme lépe: návrhy nového rámce pro otev řenou koordinaci sociální ochrany a 
začlenění“, schválenému Radou EPSCO dne 10. b řezna 2006. 
6 Závěry Rady: Na cest ě k moderním, pružným a udržitelným  zdravotním systém ům (6. června 2011).  
 
3 
 otázkou vždy, to, co se nyní m ění, je závažnost a naléhavost situace, a nebude-li tato otázka vy řešena, 
mohla by se v budoucnu stát v ekonomickém a sociálním prost ředí EU klíčovým faktorem.“  
V prosinci 2013 Rada ministr ů zdravotnictví ve svých záv ěrech o procesu reflexe o moderních, 
pružných a udržitelných zdravotních systémech7 podpořila dosažený pokrok a požadovala další 
činnost v této oblasti. 
V analýze r ůstu pro rok 20148 (AGS) se uvádí, že „nejd ůležitější současnou prioritou je dosažení r ůstu 
a konkurenceschopnosti“, aby se dosáhlo trvajíc ího oživení. Vzhledem k tomuto cíli AGS zd ůrazňuje 
nutnost zlepšit ú činnost a finan ční udržitelnost systém ů zdravotní pé če a zárove ň zvyšovat jejich 
efektivnost i schopnost uspokojit sociální pot řeby a zajistit sít ě základního sociálního zabezpe čení. 
Uznává rovn ěž význam odv ětví zdravotní pé če při řešení sociálních dopad ů hospodářské krize, když 
upozorňuje, že služby zdravotní pé če představují oblast, která v na dcházejících letech vytvo ří značné 
množství pracovních p říležitostí. Doporu čila vytváření strategií aktivního sociálního za čleňování, 
zahrnujících univerzální p řístup k cenov ě dostupným a vysoce kvalit ním zdravotnickým službám. 
To bylo zd ůrazněno již v roce 2013, kdy jedenáct členských stát ů9 dostalo v rámci evropského 
semestru doporu čení týkající se reforem jejich systém ů zdravotní pé če. Většina těchto doporu čení se 
zaměřovala na udržitelnost a nákladovou efektivnost systém ů zdravotní pé če a požadovala reformy 
v nemocni čním odvětví, ve stanovení cen zdravotn ických služeb, v ambulantní pé či a primární pé či. 
Tři doporučení také požadovala zachování nebo zlepšení p řístupu ke zdravotní pé či. 
Zdraví je nejen cenné samo o sob ě, ale představuje také nezbytný p ředpoklad hospodá řské 
prosperity, jak uvádí pracovní dokument útvar ů Komise „Investice do zdraví“, který tvo ří součást 
balíčku sociálních investic10. Zdraví lidí ovliv ňuje hospodá řské výsledky, pokud jde o produktivitu, 
nabídku pracovních sil, lidský kapitál a ve řejné výdaje. V odv ětví zdravotní pé če jsou významnou 
hnací silou inovace a toto odv ětví má velký hospodá řský význam: tvo ří 10 % HDP EU. Navíc se jedná o 
činnost velmi náro čnou na pracovní sílu a o jedno z nejv ětších odvětví v EU: v roce 2010 tvo řila 
pracovní místa ve zdravotnictví 8 % všech pracovních míst v EU11. 
Toto sdělení navazuje na zkušenosti a práci od vedenou v posledních letech a za ú čelem dalšího 
rozvoje přístupů na úrovni EU se zam ěřuje na kroky vedoucí ke:  
1. zvýšení efektivnosti systém ů zdravotní pé če; 
2. zlepšení dostupnosti zdravotní pé če; 
3. zvýšení odolnosti systém ů zdravotní pé če. 
                                                            
7 Závěry Rady o procesu reflexe o moderních, pružných a udržitelných zdravotních systémech (10. prosince 
2013). 
8 COM(2013) 800. 
9 Bulharsko, Česká republika, Finsko, Francie, Malta, N ěmecko, Polsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko a 
Španělsko. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, p řipojený k COM(2012) 173. 
 
4 
 2. Zvyšování efektivnosti systém ů zdravotní pé če  
Efektivnost, bezpe čnost a zkušenosti pacient ů tvoří klíčové složky kvality zdravotní pé če, která je 
významným aspektem výkonnosti systém ů zdravotní pé če. Práce na bezpe čnosti pacient ů na úrovni 
EU právě probíhají12, zatímco zkušenosti pacient ů představují klí čovou oblast, jež bude v budoucnu 
vyžadovat více pozornosti. 
Toto sdělení se zam ěřuje na efektivnost: schopnost systém ů zdravotní pé če přinášet pozitivní 
výsledky v oblasti zdraví, tj. zlepšit zdraví obyvatelstva. 
Měření efektivnosti systém ů zdravotní pé če bude mít stále v ětší význam, zvlášt ě proto, že tyto 
systémy nejsou jediným faktorem p ři zlepšování našeho zdraví. A čkoliv mezi členskými státy dosud 
existují zna čné rozdíly ve st řední délce života, obecn ě platí, že žijeme déle a zdrav ěji než předchozí 
generace. V neposlední řadě je tomu tak díky významným úsp ěchům zaznamenaným v oblasti 
veřejného zdraví i mimo systém zdravotní pé če. Zlepšení lze o čekávat také v budoucnu, nap říklad 
pokles po čtu kuřáků, nižší spot řebu alkoholu, lepší výživu a v ětší tělesnou aktivitu. Panuje obecná 
shoda, že p říspěvek odvětví zdravotní pé če ke zdravému obyvatelstvu se v posledních padesáti až 
šedesáti letech prudce zvýšil. 
Získávání informací o srovnávání efektivnosti systém ů zdravotní pé če je dosud na samém za čátku. 
Níže uvedené p říklady ukazují oblasti, ve kterých je p říspěvek systém ů zdravotní pé če ke zlepšení 
zdraví nejviditeln ější, s využitím ukazatel ů dostupných pro celou EU (tj. perinatální úmrtnosti, 
odvratitelné úmrtnosti, incidence nemocí, jimž lze p ředcházet o čkováním, a screeningu rakoviny). 
Toto srovnání odhalilo zna čné rozdíly mezi členskými státy EU. 
Perinatální úmrtnost 
Perinatální úmrtnost se vypo čítá jako sou čet pozdní fetální úmrtnosti (po 28. týdnu t ěhotenství) a 
časné novorozenecké úmrtnosti (do sedmi dn ů po porodu). Ve srovnání s kojeneckou úmrtností13 
není tak úzce spojena se socioekono mickými faktory, a proto je spolehliv ějším ukazatelem 
efektivnosti systému zdravotní pé če. 
                                                            
12 Doporučení Rady ze dne 9. června 2009 o bezpe čnosti pacient ů včetně prevence a kontroly infekcí spojených 
se zdravotní pé čí, Úř. věst. C 151, 3.7.2009.  
13 Kojenecká úmrtnost je po čet dětí zemřelých do jednoho roku života na 1  000 živě narozených d ětí. 
 
5 
 Graf 1: Míra perina tální úmrtnosti na 1  000 narozených d ětí (údaje z roku 2011 nebo nov ější) 
 
Zdroj: databáze Eurostatu, projekt Europeristat (vytvo řeno pracovníky útvar ů Komise) 
Míra perinatální úmrtnosti se v posledních p ěti letech ve v ětšině členských stát ů snížila, i když 
v některých zemích došlo b ěhem tohoto období k jejímu zvýšení.  
Odvratitelná úmrtnost 
Odvratitelná úmrtnost je definována jako p ředčasná úmrtí, ke kterým by z řejmě nedošlo, pokud by 
byla poskytnuta v časná a účinná zdravotní pé če. Jde o základní ukazatel využívaný p ři zjišťování 
příspěvku systém ů zdravotní pé če k výsledk ům v oblasti zdraví14. Odvratitelná úmrtnost kombinuje 
standardizované míry úmrtnosti u vybrané skupiny onemocn ění, na něž má zdravotní pé če podle 
předpoklad ů přímý dopad.  
Graf 2: Odvratitelná úmrtnost, standardizované míry úmrtnosti na 100  000 obyvatel – 2010 
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
ženy
 muži
 
Zdroj: Eurostat (údaje o Řecku nejsou k dispozici) 
                                                            
14 Je zřejmé, že srovnání „odvratitelné úmrtnosti“ musí brát v úvahu také incidenci onemocn ění, a nikoli pouze 
úmrtí na p říslušná onemocn ění. Srovnatelné údaje však nejsou k dispozici. 
 
6 
 Prakticky všem členským stát ům se v letech 2000 až 2010 poda řilo míru odvratitelné úmrtnosti snížit, 
ačkoli se zna čně liší míra tohoto poklesu. 
Přenosná onemocn ění 
Incidence jednotlivých p řenosných onemocn ění je přímo ovlivn ěna poskytováním pat řičných služeb 
zdravotní pé če: imuniza ční kampan ě výrazně snížily incidenci onemocn ění, jimž lze p ředcházet 
očkováním (i když v n ěkterých zemích existují znepok ojující náznaky klesající proo čkovanosti). 
Graf 3: Incidence onemocn ění, jimž lze p ředcházet o čkováním – potvrzené p řípady na 100  000 obyvatel – 
2011 
meningokokové 
onemocn ěníhepatitida B p říušnice spalničky
 
Zdroj: Výro ční epidemiologická zpráva ECDC za rok 2012  
I když se zam ěříme jen na malou skupinu onemocn ění, jimž lze p ředcházet o čkováním 
(meningokokové onemocn ění, hepatitidu B, p říušnice a spalni čky), mezi členskými státy se projevují 
značné rozdíly v mí ře incidence. 
Screening rakoviny 
Včasná diagnostika rakoviny tlustého st řeva a kone čníku, děložního čípku a prsu prost řednictvím 
organizovaných program ů screeningu obyvatelstva je užite čným ukazatelem efektivnosti systému 
zdravotní pé če při řešení problém ů v rizikových oblastech. Rada doporu čila provedení t ěchto 
programů v souladu s evropskými pokyny pro zajišt ění kvality15.  
Rakovina prsu p ředstavuje oblast, ve které se dosáhlo nejv ětšího pokroku. Vnitrostátní programy 
screeningu v zásad ě splňují pokyny EU ohledn ě určování cílových v ěkových skupin (ženy ve v ěku 50–
69 let) a doporu čených časových interval ů mezi mamografickými screeningy. P řestože evropské 
pokyny za žádoucí rozsah cíleného screeningu ozna čují nejmén ě 75  % žen pat řících k cílové skupin ě (a 
za přijatelný rozsah 70  %), v roce 2010 tohoto rozsahu dosáhlo jen n ěkolik členských stát ů. 
                                                            
15 Doporučení Rady ze dne 2. prosince 2003 o screeningu rakoviny; Ú ř. věst. L 327, 16.12.2003. Viz také 
evropské pokyny pro zajišt ění kvality p ři screeningu a diagnostice rakoviny tlustého st řeva a kone čníku, 
screeningu rakoviny d ěložního čípku a screeningu a diagnostice rakoviny prsu. 
 
7 
 Graf 1: Screening rakoviny prsu — % vyšet řených žen ve v ěku 50–69 let 
 
Zdroj: publikace OECD Stru čný pohled na zdraví: Evropa 2012, vnitrostátní statistiky  
Hlavní zjišt ění  
Z těchto specifických ukazatel ů lze vyvodit n ěkteré počáteční poznatky, které však nejsou dostate čně 
reprezentativní, aby umožnily celkové hodnocení systém ů zdravotní pé če. Dokládají zna čné rozdíly 
mezi členskými státy EU. Ukazují rovn ěž, že výsledky v oblast i zdraví mají více rozm ěrů a obtížně se 
určují. Obecn ě platí, že hodnocení efektivnosti systém ů zdravotní pé če je složitý proces: dopady 
opatření v oblasti zdravotní pé če se mohou projevit až po dlouhé dob ě a srovnatelnost i spolehlivost 
údajů představují problém. Pracuje se však na tom, aby se tato situace zlepšila. 
Komise podpo řila vývoj evropských zákla dních zdravotních ukazatel ů (ECHI), souboru ukazatel ů pro 
monitorování zdraví obyvatelstva a výkonnosti systém ů zdravotní pé če. Vydáno bylo také n ěkolik 
zpráv hodnotících evropské systémy zdravotní pé če. Zvlášť přínosnými jsou spole čná zpráva Výboru 
pro hospodá řskou politiku a Evropské komise o systémec h zdravotnictví v EU, vydaná v roce 2010, a 
série publikací „Stru čný pohled na zdraví: Evropa“, vydávaných OECD a Komisí. 
V roce 2013 byl u činěn další významný krok: Výbor pro sociální ochranu vytvo řil společný rámec pro 
hodnocení systém ů zdravotní pé če, jenž má sloužit jako po čáteční nástroj screeningu ur čený ke 
zjišťování možných problém ů v systémech zdravotní pé če členských stát ů. Tento rámec p ředstavuje 
klíčový příspěvek ke srovnávacímu hodnocení výkonnosti systém ů zdravotní pé če, vezmeme-li 
v úvahu dostupnost údaj ů na úrovni EU. Krom ě toho bylo z rámcových program ů pro výzkum a 
technologický vývoj financováno n ěkolik projekt ů za účelem vývoje ukazatel ů a metod k hodnocení 
výkonnosti systém ů zdravotní pé če16. 
3. Zl epšování p řístupnosti systém ů zdravotní pé če  
Systémy zdravotní pé če musí být p řístupné. Taková je jedna ze zásad uvedených v Evropské sociální 
chartě17, jež zdůrazňuje význam transparentních kritérií pro p řístup k léčbě a povinnost stát ů zajistit 
                                                            
16 Viz nap říklad projekty ECHO ( http://www.echo-health.eu ), Eurohope ( http://www.eurohope.info ) a 
EuroREACH ( http://www.euroreach.net ). 
17 Revidovaná Evropská sociální charta, Štrasburk, dne 3. kv ětna 1996. 
 
8 
 odpovídající systém zdravotní pé če, který žádné části obyvatelstva nebrání ve využívání 
zdravotnických služeb. 
Přístup ke zdravotní pé či se však obtížn ě měří a v EU chybí jednotná podrobná metodika pro jeho 
monitorování a propagaci osv ědčených postup ů. Ta by byla významným krokem ke snížení 
nerovností v oblasti zdraví18.  
Běžně používaný ukazatel v celé EU p ředstavuje procento obyvatel uvád ějících problémy s p řístupem 
k lékařské péči z důvodů souvisejících19 s přístupností systém ů zdravotní pé če: čekací lhůtou, 
dlouhým cestováním a sdílením náklad ů. Tato zjišt ění však pramení z pot řeb uváděných příslušnou 
osobou, a p ři jejich srovnávání mezi zem ěmi se tedy m ůže ukázat, že jsou podmín ěná kulturou. 
Graf 5: Nespln ěné potřeby lékařského vyšet ření vyjád řené příslušnou osobou, rozd ělené podle d ůvodů a 
udávané v procentech obyvatelstva (%) 
EU = 3,4
051015202530
LV RO PL EE BG EL IT FI HR CY PT HU FR LT IE SK BE DE UK SE DK MT CZ ES LU NL AT SIjiné pořadník příliš velká vzdálenost příliš nákladné EU (čekací lhůty, cestování, náklady)
 
Zdroj: Eurostat, statistiky v oblasti p říjmů a životních podmínek v roce 2012 (u Rakouska a Irska jsou uvedeny 
údaje z roku 2011) 
Přístup ke zdravotní pé či je výsledkem vzájemného p ůsobení různých faktor ů, včetně pokrytí systému 
zdravotní pé če (tj. kdo má nárok na zdravotní pé či), hloubky pokrytí (tj. na co mají ob čané nárok), 
cenové dostupnosti a dostupnosti zdravotnických služeb. P řístup ke zdravotní pé či přímo ovlivňují 
také modely organizace a řízení používané v systémech zdravotní pé če. Přístup ke zdravotní pé či 
může být pro pacienty obtížn ější, pokud jsou systémy zdravotní pé če složité a netransparentní. 
Pokrytí zdravotním 
pojištěním
(procento obyvatelstva)
Balíček péče
(hloubka pokrytí)Cenová dostupnost pé če
(spoluúčast, sdílení 
nákladů)
Dostupnost pé če
(vzdálenost, čekací lhůty)PŘÍSTUP  KE ZDRA VOTNÍ 
PÉČI
 
                                                            
18 KOM(2009) 567. 
19 Povšimn ěte si, že skupina v této analýze ozna čená jako „jiné d ůvody“ se týká d ůvodů nesouvisejících 
s místními systémy zdravotní pé če, např. „nedostatku času“, „strachu z léka ře“ apod. 
 
9 
 Pokrytí obyvatelstva 
Zdravotnické služby jsou prakticky ve všech členských státech EU financovány p řevážně z veřejných 
zdrojů. Pokrytí zdravotní pé čí je ve všech členských státech univerzální či téměř univerzální. N ěkteří 
lidé pocházející ze znevýhodn ěného prost ředí jsou však z odpovídajícího pokrytí zdravotní pé čí stále 
vyloučeni. 
Hloubka pokrytí Zdravotní pé če financovaná z ve řejných zdroj ů se v různých vnitrostátních systémech zdravotní pé če 
liší. Například zubní pé če, oční péče a některé druhy nejmodern ější léčby jsou do ní zahrnuty pouze 
v některých členských státech. V n ěkterých členských státech neexistuje žádné explicitní vymezení 
druhů léčby financované z ve řejných zdroj ů. To komplikuje srovnávání a analýzu, jež by mohly p řispět 
ke konsensu na minimálním či optimálním rozsahu poskytování pé če. 
Cenová dostupnost 
Po lidech se často žádá, aby na službu, kterou požadují, finan čně př
ispěli, a to bu ď sdílením náklad ů, 
nebo spoluú častí. To pomáhá zajistit zodpov ědné využívání zdravotnických služeb, zárove ň by to však 
nemělo představovat p řekážku nebo prost ředek k odrazení lidí od toho, aby dostali zdravotní pé či, 
kterou pot řebují. Opat ření ke snížení náklad ů v systémech zdravotní pé če, jejichž ú čelem je 
podporovat racionální využívání zdravotní pé če, by nem ěla neodůvodněně omezovat p řístup 
k vysoce kvalitní zdravotní pé či. 
Dostupnost (zdravotni čtí pracovníci, vzdálenost od místa poskytování pé če, čekací lhůty) 
Pacienti by m ěli mít přiměřený přístup ke službám zdravotní pé če: neměli by cestovat p říliš daleko 
ani čekat příliš dlouho na to, aby se jim dostalo služby, kterou pot řebují. To je vážný problém 
především ve venkovských a odlehlých oblastech. 
Problémy spojené se vzdáleností by bylo možné vy řešit prost řednictvím více integrovaných model ů 
péče, které zlepšují kontakt mezi pacienty a systémem zdravotní pé če, a také pomocí častějšího 
využívání řešení v oblasti elektronického zdravotnictví (eHealth). 
Na úrovni EU není vymezeno, jak m ěřit čekací lhůty, přestože se jedná o významný koncept v na řízení 
883/0420 i směrnici 2011/24. To by se mohlo zm ěnit, neboť směrnice 2011/24 zvyšuje odpov ědnost 
systému zdravotní pé če za přístup k pé či prostřednictvím v ětší transparentnosti konceptu 
„zbytečného odkladu“ p ři čekání na lé čbu. 
Stárnutí obyvatelstva a nár ůst mnoha chronických onemocn ění vyžadují r ůzné kombinace 
dovedností, což má dopady na obsah program ů lékařské odborné p řípravy. Odd ělení jednotlivých 
profesí bude patrn ě méně striktní díky vytvo ření multidisciplinárních tým ů. Požadavky na dovednosti 
a kompetence se v odv ětví zdravotní pé če neustále m ění a role i profese se patrn ě budou vyvíjet, aby 
vyhověly potřebám obyvatelstva. Vzhledem k vysoké mí ře fyzické ne činnosti v EU a s ní spojeným 
                                                            
20 Nařízení 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systém ů sociálního zabezpe čení, Úř. věst. L 166, 
30.4.2004. 
 
10 
 zdravotním rizik ům hrají zdravotni čtí pracovníci nap říklad klíčovou úlohu p ři informování pacient ů o 
důležitosti fyzické aktivity, a to ve spolupráci s ostatními odv ětvími, jako je nap říklad sport21. 
Aby byly na tento vývoj p řipraveny, musí být systémy plánování léka řské odborné p řípravy 
důmyslnější, schopné rychleji reagovat a lépe získ ávat studenty pro obory, po kterých je nejv ětší 
poptávka. 
Důkazy navíc ukazují, že je t řeba věnovat pozornost lék ům, neboť podíl soukromých výdaj ů je u léků 
výrazně vyšší než u ostatních druh ů zdravotní pé če hrazené z ve řejných zdroj ů. 
Vnitrostátní rozhodnutí týkající se stanovení cen a úhrad mají p římý i nepřímý dopad na p řístup 
k lékům v celé EU: inovativní produkty nejsou vždy dostupné ve všech členských státech sou časně a 
v některých zemích nemusí být dostupné v ůbec. 
První krok ke zlepšení této situace p ředstavoval proces vytvá ření odpov ědnosti ve farmaceutickém 
odvětví, který podnítil diskusi mezi p říslušnými orgány odpov ědnými za stanovení cen a úhrad a 
dalšími zú častněnými stranami a také podpo řil transparentní vým ěnu informací o tom, jak zajistit 
lepší přístup k lék ům. 
4. Zvyšování od olnosti systém ů zdravotní pé če  
Moderní systémy zdravotní pé če musí zůstat přístupné a efektivní a zárove ň usilovat o dlouhodobou 
udržitelnost. To vyžaduje, aby z ůstaly fiskáln ě udržitelnými. Komise členské státy v této činnosti 
podporuje tím, že jim poskytuj e analýzy a prognózy a doporu čuje jim reformy v rámci evropského 
semestru. 
Systémy zdravotní pé če by se m ěly rovněž zaměřit na nefiskální faktory. Musí být schopny se 
efektivně přizpůsobit měnícímu se prost ředí a nalézt a uplat ňovat inovativní řešení významných 
problémů – nedostatku odborník ů či zdrojů v konkrétních oblastech, neo čekávaného prudkého 
nárůstu poptávky (nap ř. kvůli epidemii) apod. – s omezenými zdroji. Jinými slovy řečeno, musí získat 
odolnost a udržet si ji. 
Systémy zdravotní pé če zemí EU se s hospodá řskou krizí vypo řádaly s různým úsp ěchem a některé 
musely ve velice krátké dob ě zavést významné a n ěkdy i bolestivé reformy. S využitím zkušeností 
s nedávnými reformami Komise vymezila následující faktory odolnosti, které pomohly n ěkterým 
systémům zdravotní pé če zajistit pro své obyvatelstvo dostupné a efektivní zdravotnické služby. 
                                                            
21 Doporučení Rady ze dne 26. listopadu 2013 o podpo ře zdraví upev ňující tělesné aktivity ve všech odv ětvích, 
Úř. věst. C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 
 
Mechanismy stabilního financování  
Stabilní financování umož ňuje efektivní plánování investic a bezproblémové pokra čování služeb 
v oblasti organizace a řízení poskytování zdravotní pé če. Systémy zdravotní pé če, jejichž financování 
je založeno na mén ě stabilních zdrojích p říjmů, bývají náchyln ější vůči vnějším šokům: např. systémy 
spoléhající ve financování p řevážně na příspěvky od zam ěstnanců a zaměstnavatelů jsou více 
postiženy následky nár ůstu nezam ěstnanosti. Stabilitu finan čních prost ředků mohou pomoci zajistit 
rezervy nebo jiné proticyklické mechanismy pro transfer prost ředků ve státním rozpo čtu. 
Spolehlivé metody p řizpůsobování se rizik ům 
Důsledný systém p řizpůsobování se rizik ům a sdílení rizik je klí čovým nástrojem zajiš ťujícím, aby se 
prostředky vynakládaly podle pot řeb. Když nap říklad různé sociální a zdravotní pojiš ťovny vybírají 
sociální p říspěvky nebo pojistné, využívají mechanismus p řizpůsobování se rizik ům / vyrovnávání 
rizik, který zohled ňuje velikost, strukturu podle v ěku a pohlaví a reprezentativní vzorce úmrtnosti 
jednotlivc ů pojištěných u příslušného fondu. To má zabránit selekci pacient ů i jejich diskriminaci a 
zajistit, aby se financování p řizpůsobilo pot řebám. 
Řádná správa 
Podstatou správy je jasn ě vymezená odpov ědnost při řízení systému zdravotní pé če a jeho hlavních 
složek spolu s pevným vedením, spolehlivými mechanismy odpov ědnosti a jasnou organiza ční 
strukturou. To systém ům umožňuje rychle se p řizpůsobit novým cíl ům a prioritám a zvyšuje jejich 
schopnost reagovat na hlavní výzvy nalezením a zavedením opat ření nezbytných pro podporu 
inteligentních investi čních rozhodnutí. 
Informační toky v systému  
 
12 
 Spolehlivá znalost silných i slabýc h stránek a schopnost sledovat informace, a to i na úrovni 
jednotlivých pacient ů nebo poskytovatel ů zdravotní pé če, umožňuje manažer ům systém ů zdravotní 
péče činit v konkrétních pododv ětvích taková rozhodnutí, která jsou šitá na míru a podložená d ůkazy. 
Informační systémy založené na elektronickém zdravotnictví usnad ňují a podporují posilování 
informačních znalostních systém ů. Elektronické zdravotnictví navíc m ůže zajistit individualizovanou 
zdravotní pé či, která je cílen ější a efektivn ější a pomáhá snižovat po čet chyb a minimalizovat délku 
hospitalizace. 
Řádná kalkulace náklad ů na zdravotnické služby 
Tato kalkulace je nezbytná k porozum ění komplexním proces ům směřujícím od náklad ů k výsledk ům: 
jak náklady souvisejí s lidskými a materiálními zdroji, jak se zdroje podílejí na činnostech (nap ř. 
chirurgických zákrocích, diagnost ických testech), jak lze tyto činnosti rozd ělit na intervence v rámci 
zdravotní pé če a konečně jaký mají tyto intervence v rámci zdravotní pé če dopad na zdraví. 
Hodnocení zdravotnických technologií je klí čem k prosazení spole čné metody hodnocení efektivnosti 
intervencí a řádné kalkulace náklad ů na služby, což manažer ům umožní rozd ělovat prost ředky tím 
nejefektivn ějším způsobem. 
Schopnost p řesně vyčíslit náklady na zdravotnické služby je nutná nejen pro kontrolu výdaj ů, ale 
představuje také nezbytný p ředpoklad pro efektivní rozhodo vání o investicích a prioritách. 
Zdravotni čtí pracovníci s vhodnými schopnostmi a náležitými dovednostmi 
Vysoce kvalifikovaní a motivovaní zdravotni čtí pracovníci s vhodnými schopnostmi a náležitými 
dovednostmi jsou nepostradatelní pro nalezení inovativních řešení prost řednictvím organiza čních a 
technologických zm ěn. Efektivní systém pobídek je nezbytný pro zvýšení výkonnosti zdravotnických 
pracovník ů a zajištění orientace na p římé poskytování zdravotní pé če. 
5. Program EU pro efektivní, p řístupné a od olné systémy 
zdravotní pé če 
Primární odpov ědnost za systémy zdravotní pé če nesou členské státy. EU u činila celou řadu opatření, 
která mohou členským stát ům pomoci, poskytla jim p ředevším obecné pokyny a nástroje 
k monitorování a hodnocení. 
Komise zřídila nezávislý panel odborník ů pro poskytování poradenství ohledn ě investování do 
zdraví22. Tento panel bude Komisi poskytovat analýzy a doporu čení týkající se celé řady 
projednávaných otázek. 
Podpora zvyšování efektivnosti systém ů zdravotní pé če 
Hodnocení výkonnosti systém ů zdravotní pé če (HSPA) 
                                                            
22 Rozhodnutí Komise o z řízení mnohoodv ětvového a nezávislého panelu odborník ů pro poskytování 
poradenství ohledn ě účinných zp ůsobů investování do zdraví, Ú ř. věst. C 198, 6.7.2012 . 
 
13 
 Rada ministr ů zdravotnictví vyzvala členské státy, aby p ři prosazování politik, odpov ědnosti a 
transparentnosti využívaly HSPA , a také vyzvala Komisi, aby členské státy ve využívání HSPA 
podporovala. 
Spolupráce na HSPA, jež je reakcí na tuto výzvu, členským stát ům poskytne nástroje i metodiku a 
rovněž: 
• navazuje na výzkum financovaný EU a zam ěřený na opat ření a ukazatele pro hodnocení 
výkonnosti, 
• stanoví kritéria a postupy výb ěru prioritních oblastí pro HSPA na úrovni členských stát ů i EU, 
• vytváří systém podávání zpráv šitý na míru, a 
• prohlubuje spolupráci s mezinárodními organizacemi, p ředevším s OECD a Sv ětovou 
zdravotnickou organizací. 
Tato spolupráce m ůže na úrovni EU také umožnit činnost více zam ěřenou na snižování nerovností 
poskytováním podpory členským stát ům, jejichž výsledky nedosahují pr ůměru EU, ve snaze pomoci 
zlepšit jejich situaci. Mohla by také významn ě pomoci členským stát ům při plnění požadavk ů 
směrnice 2011/24 týkajících se informací o kvalit ě a bezpečnosti. 
Kvalita pé če včetně bezpečnosti pacient ů 
Na jaře 2014 hodlá Komise p ředložit svou druhou zprávu o provád ění doporu čení Rady o bezpe čnosti 
pacientů23. V návaznosti na záv ěry této zprávy má Komise v úmyslu jednat o opat řeních, jež mají dále 
posílit bezpe čnost pacient ů a omezit neod ůvodněné rozdíly v rámci členských stát ů i mezi nimi. 
Závěry nedávné ve řejné konzultace o bezpe čnosti pacient ů a kvalitě péče ukazují, že existuje zna čný 
zájem na vytvo ření širšího programu EU zam ěřeného na řešení problém ů, které mají dopad na kvalitu 
zdravotní pé če. Komise hodlá na tato zjišt ění náležitě navázat. 
Integrace poskytování pé če  
K integraci poskytování pé če by mělo dojít jak mezi r ůznými druhy zdravotní pé če (primární pé če, 
nemocniční péče atd.), tak mezi zdravotní a sociální pé čí, zejména pokud jde o starší osoby nebo 
osoby s chronickým onemocn ěním. 
Reformy členských stát ů, zaměřené na snížení závislosti jejich systém ů zdravotní pé če na nemocni ční 
péči prostřednictvím lepší integrace poskytování pé če, poskytují p říležitost vym ěnit si zkušenosti 
získané v klí čových oblastech a zodpov ědět následující otázky:  
• Které pacienty lze lépe nebo stejn ě tak dobře léčit mimo nemocnici?  
• Jak lze úsp ěšně snížit množství odvratit elných hospitalizací?  
                                                            
23 První zpráva byla vydána v roce 2012: COM(2012) 658. 
 
14 
 Panel odborník ů na investování do zdraví vydal zprávu o primární pé či a integraci poskytování pé če, o 
které Komise zahájila ve řejnou konzultaci s cílem nalézt nové oblasti k analýze. 
Zvyšování dostupnosti zdravotní pé če  
Zdravotni čtí pracovníci v EU 
Byly zjištěny závažné nedostatky ve schopnosti členských stát ů plánovat s ohledem na budoucí 
požadavky na zdravotnické pracovníky, týkající se jejich celkového po čtu i požadovaného souboru 
dovedností, za ú čelem efektivního napl ňování očekávaných pot řeb v oblasti zdravotní pé če. 
Výsledky ak čního plánu pro zdravotnické pracovníky24 pomohou lépe p ředvídat budoucí pot řeby 
týkající se dovedností a poskytnou d ůležité poznatky pro odbornou p řípravu příštích generací 
zdravotnických pracovník ů s náležitými dovednostmi. Zp řesňování dostupných údaj ů pro vylepšení 
vnitrostátních systém ů plánování m ůže také pomoci řešit problémy spojené s mobilitou 
zdravotnických pracovník ů a nalézt řešení, jež zohled ňují právo volného pohybu v EU. 
Plánování týkající se zdravotnických pracovník ů by mělo na úrovni EU vést k udržitelným řešením, aby 
byl zajištěn dostate čný počet adekvátn ě vyškolených zdravotnických pracovník ů s náležitými 
dovednostmi pro poskytování pé če všem, kte ří ji potřebují. Ve snaze zabránit budoucímu nedostatku 
pracovních sil i náležitých dovedností hodlá Komise spolupracovat s členskými státy na vytvá ření 
doporučení, spole čných nástroj ů, ukazatel ů i obecných pokyn ů, a posílit tak podporu EU 
poskytovanou členským stát ům při plánování. 
Nákladov ě efektivní využívání lék ů  
EU potřebuje konkurenceschopný farmaceutický pr ůmysl. Vzhledem k tomu by členské státy a 
Komise m ěly dále zvažovat, jak sladit politické cíle v podob ě zajištění dostupné zdravotní pé če pro 
všechny ob čany EU s pot řebou omezit náklady. M ělo by se p řitom zvážit zlep šení spolupráce p ři 
vytváření mechanism ů pro zvyšování transparentnosti a také lepší koordinace, aby se tak 
minimalizovaly jakékoli nezamýšlen é dopady, které mohou mít sou časné vnitrostátní systémy 
stanovování cen na dostupnost v celé EU. 
Optimální provád ění směrnice 2011/24  
Směrnice 2011/24 rozši řuje možnosti volby pacient ů v oblasti zdravotní pé če a pomáhá jim vyhnout 
se zbytečným odklad ům při poskytování lé čby, kterou pot řebují. Tato sm ěrnice zvýší transparentnost, 
jelikož po členských státech požaduje, aby z řídily národní kontaktní místa, kde mají být ob čanům 
poskytovány informace o jejich  právech a nárocích, bezpe čnosti pacient ů a standardech kvality pé če. 
Požaduje rovn ěž lepší porozum ění balíčkům zdravotní pé če. Členské státy by m ěly zajistit, aby byla 
řádně provedena veškerá ustanovení sm ěrnice. Komise bude pe člivě sledovat, jakým zp ůsobem se 
v členských státech uplat ňuje koncept zbyte čného odkladu. 
Referenční sítě podpoří spolupráci mezi vysoce specializovanými poskytovateli v r ůzných členských 
státech, a umožní tak pacient ům trpícím onemocn ěním s nízkou prevalencí či komplexním nebo 
                                                            
24 SWD(2012) 93, p řipojený k COM(2012) 173. 
 
15 
 vzácným onemocn ěním přístup k vysoce kvalitní pé či. Komise má v úmyslu vyhlásit výzvu k vyjád ření 
zájmu o členství v evropské referen ční síti. Členové této sít ě by také mohli zajiš ťovat odbornou 
přípravu zdravotnických pracovník ů a poskytovat podporu p ři určování spole čných požadavk ů na 
zabezpečení kvality. 
Zvyšování odolnosti systém ů zdravotní pé če 
Je naprosto nezbytné se dále zabývat faktory odolnosti systém ů zdravotní pé če i způsoby jejich 
vytváření. Členské státy by m ěly na základ ě svých vnitrostátních zkušeností provést lepší analýzy 
těchto faktor ů. Tyto analýzy by m ěla doplnit činnost EU týkající se sdílení osv ědčených postup ů a 
navrhování politických opat ření. Odolnost systém ů zdravotní pé če v Evropské unii pomohou zvýšit 
následující p řístupy. 
Hodnocení zdravotnických technologií (HTA) 
HTA je vědecký přístup k hodnocení relativního dopadu ko nkrétní zdravotnické technologie na 
zdravotní stav prost řednictvím odpov ědí na otázky typu:  
• Je daná technologie ú činná?  
• Komu pomáhá?  
• Jaké náklady jsou s ní spojeny?  
• Jaké má výsledky ve srovnání s alternativními technologiemi?  
Ukázalo se, že HTA p ředstavuje ú činný nástroj pro zlepšování p řístupu pacient ů k inovativním 
technologiím a pro podporu efektivn ějšího rozd ělování finan čních prost ředků. 
Členské státy na HTA sp olupracují v rámci sít ě vytvořené směrnicí 2011/24. Komise podporuje 
ambiciózní cíl týkající se sít ě HTA, tj. op ětovné využívání informací spole čně získaných v rámci HTA na 
vnitrostátní úrovni. To omezí zdvojování činnosti regula čních orgán ů, orgánů a odvětví HTA a povede 
ke společnému porozum ění klinickým aspekt ům zdravotnických technologií (tj. jejich relativní 
bezpečnosti a účinnosti/efektivnosti). 
V příštích letech bude vytvo řena ambiciózn ější a stabiln ější struktura pro podporu v ědecké 
spolupráce na HTA. Komise spole čně se sítí HTA pracuje na možných návrzích této struktury. 
Zdravotnický informa ční systém 
Jakýkoli zásah za ú čelem zvýšení odolnosti systému zdravotní pé če musí brát v úvahu samotný 
systém. Rozhodnutí o investování nebo o omezení investic do konkrétních odv ětví musí vycházet 
z porozum ění procesům, které uvedená odv ětví řídí, i dopadu t ěchto zásah ů na zdravotní a 
hospodářské parametry. 
Členské státy by proto m ěly investovat do rozvoje informa čních toků, aby například zajistily, že 
informační toky na úrovni pacient ů budou náležit ě směřovat ke všem poskytovatel ům nezbytné 
 
16 
 zdravotní pé če nebo že bude podporována efektivn ější a udržitelná reorganizace systém ů a služeb 
zdravotní pé če25. 
Komise uvažuje o poskytnutí podpory členským stát ům při vytváření udržitelného a integrovaného 
zdravotnického informa čního systému EU a v této souvislosti analyzuje zejména potenciál konsorcia 
evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) v oblasti informací tý kajících se zdraví. 
Elektronické zdravotnictví (eHealth) Komise jednozna čně podporuje spolupráci mezi členskými státy v oblasti elektronického 
zdravotnictví a pomáhá jim p ři vytváření a zavád ění nákladov ě efektivních a interoperabilních řešení 
v oblasti elektronického zdravotnictví s cílem zdokonalit systémy zdravotní pé če
26. V souladu 
s požadavky sm ěrnice 2011/24 Komise podporuje sí ť elektronického zdravotnictví, jež má zajistit 
udržitelný p řínos evropských systém ů elektronického zdravotnictví,  služeb a interoperabilních 
aplikací. P řínosy služeb elektronického zdravotnictví pro ob čany, pacienty i poskytovatele zdravotní 
péče zdůrazňuje také ak ční plán elektronického zdravotnic tví na období 2012–2020, který navrhuje 
konkrétní opat ření k odstra ňování překážek bránících zavád ění těchto služeb. 
Je třeba vyvinout další úsilí p ři vytváření efektivních a interoperabilních služeb v oblasti telemedicíny. 
Evropské referen ční sítě budou ideální p říležitostí k zavád ění a testování telemedicíny v EU. 
6. Závěry 
Analýza růstu na rok 2013 p řiznala, že „v souvislosti s demograf ickými výzvami a tlakem na výdaje 
spojené se stárnutím obyvatelstva by se m ěly uskutečnit reformy systém ů zdravotní pé če s cílem 
dosáhnout nákladové efektivnosti a udržitelnosti a nastavit hodnocení výkonnosti t ěchto systém ů z 
hlediska dvojího cíle, tj. ú činnějšího využívání ve řejných zdroj ů a přístupu k vysoce kvalitní zdravotní 
péči“. 
Schopnost členských stát ů poskytovat vysoce kvalitní pé či všem bude v budoucnu záviset na zvýšení 
odolnosti systém ů zdravotní pé če a na zlepšení jejich schopnosti vypo řádat se s výzvami, kterým 
budou čelit. Systémy zdravotní pé če přitom musí z ůstat nákladov ě efektivními a fiskáln ě 
udržitelnými. 
I když jde p ředevším o úkol pro členské státy, toto sd ělení poukazuje na celou řadu iniciativ, jejichž 
prostřednictvím m ůže EU podporovat tv ůrce politik v členských státech. EU bude muset tyto 
iniciativy rozvíjet a stav ět na nich, aby zajistila, že poptávka ob čanů po vysoce kvalitní pé či bude moci 
být uspokojena. Bude nutné se zam ěřit na metody a nástroje, které členským stát ům umožní 
dosáhnout v ětší efektivnosti, p řístupnosti a odolnosti jejich systém ů zdravotní pé če v souladu 
s doporučeními v oblasti reforem adresovanými členským stát ům v rámci evropského semestru. 
                                                            
25 Viz závěry zprávy pracovní skupiny pro elektronické zdravotnictví nazvané „Redesigning health in Europe for 
2020“ (Nové pojetí poskytování zdravotní pé če v Evrop ě do roku 2020), která tv ůrce politik vyzývá, aby využili 
přesvědčivosti údaj ů: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news /eu-task-force-ehealth -redesigning-health-
europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 Členské státy jsou rovn ěž vyzývány, aby p ři uskutečňování reforem zmín ěných v těchto doporu čeních 
využívaly evropské nástroje financování . 
Program EU pro efektivní, p řístupné a odolné systémy zdravotní 
péče
Zvyšování efektivnosti Zlepšování p řístupnosti Zvyšování odolnosti
Hodnocení výkonnosti 
systémů zdravotní pé če
Bezpečnost pacient ů a 
kvalita pé če
Integrace pé čePlánování ohledn ě 
zdravotnických pracovník ů 
v EU
Nákladov ě efektivní 
využívání lék ů
Optimální provád ění 
směrnice 2011/24HTA
Zdravotnický informa ční 
systém
Elektronické 
zdravotnictví