Nástroj bude následovat po zřízení pracovní skupiny pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, která bude podporovat koordinaci velmi krátkodobých potřeb v oblasti veřejných zakázek, aby bylo možné čelit nové bezpečnostní situaci. V návaznosti na vytvoření nástroje navrhne Komise nařízení o Evropském programu investic do obrany (EDIP). Nařízení o EDIP by mohlo sloužit jako základ pro budoucí společné projekty vývoje a zadávání veřejných zakázek vysokého společného zájmu pro bezpečnost členských států a Unie, a v návaznosti na logiku uvedeného krátkodobého nástroje i pro případné související finanční intervence Unie na posílení evropské průmyslové základny obrany, zejména pro projekty, které by žádný členský stát nemohl vyvinout nebo obstarat sám.

Tento nástroj by měl být zřízen s cílem motivovat ty členské státy, které jsou ochotny pokračovat v kolaborativním zadávání veřejných zakázek s cílem uvedené nedostatky odstranit. Nástroj by měl být specializovaným prostředkem určeným k řešení nepříznivých dopadů a důsledků války na Ukrajině v Unii.

Finanční podpora EU poskytnutá prostřednictvím nástroje by měla stimulovat proces kooperativního zadávání zakázek v oblasti obrany prováděného členskými státy a přinést prospěch základně EDTIB a zároveň zajistit akceschopnost ozbrojených sil členských států EU, bezpečnost dodávek a vyšší interoperabilitu.

Bez koordinace a spolupráce s sebou nesou zvýšené investice členských států do obrany riziko, že dojde k prohloubení roztříštěnosti evropského odvětví obrany, omezení potenciálu spolupráce v průběhu celého životního cyklu příslušného vybavení, prohloubení vnější závislosti a pravděpodobnému ztížení interoperability. Rozhodnutí učiněná v souvislosti s krátkodobými akvizicemi budou mít dlouhodobý dopad na tržní sílu evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB) a na příležitosti pro příští desetiletí.

Ve společném sdělení se uvádí, že při doplňování svých zásob a zvyšování množství svého vojenského vybavení by členské státy měly využít možnosti vzájemné spolupráce. Přinesla by vyšší hodnotu za vynaložené prostředky, zvýšila interoperabilitu a zabránila tomu, aby nejohroženější členské státy EU čelily nemožnosti získat to, co potřebují, kvůli protichůdným požadavkům na obranný průmysl, který na tento nárůst poptávky nemůže v krátkodobém horizontu reagovat.

Společné sdělení připomíná, že členské státy musí s ohledem na bezpečnostní situaci a již uskutečněné transfery na Ukrajinu urychleně obnovit bojovou a obrannou připravenost. Díky doplnění zásob materiálu by navíc byly schopny poskytnout Ukrajině další pomoc.

V reakci na tuto výzvu předložili Evropská komise a vysoký představitel dne 18. května 2022 společné sdělení o analýze nedostatků v oblasti investic do obrany a dalším postupu (dále jen „společné sdělení“). Analýza poskytla poznatky o třech hlavních typech nedostatků: nedostatky v oblasti financí, průmyslu a schopností. Společné sdělení konstatuje, že k nedávnému navýšení rozpočtu členských států došlo po letech výrazných škrtů a nedostatečných investic. Tato nedostatečná úroveň investic do výdajů na obranu vedla k nedostatkům v oblasti průmyslu a schopností v EU a k současnému nízkému stavu zásob vojenského vybavení. Transfery vojenského vybavení na Ukrajinu spolu s úrovní zásob přizpůsobenou období míru vedly ke vzniku naléhavých a kritických nedostatků, pokud jde o vojenské vybavení.

Hlavy států a předsedové vlád EU se dne 11. března 2022 na zasedání ve Versailles zavázali v souvislosti s ruskou vojenskou agresí vůči Ukrajině „zlepšit obranné schopnosti Evropy“. Versailleské prohlášení zejména uvádí, že členské státy by měly zvýšit výdaje na obranu; posílit spolupráci prostřednictvím společných projektů, odstranit nedostatky a splnit cíle v oblasti schopností, podpořit inovace, mj. prostřednictvím synergií v civilní a vojenské oblasti, a posílit a rozvíjet obranný průmysl EU, včetně malých a středních podniků. Rada dále vyzvala „Komisi, aby ve spolupráci s Evropskou obrannou agenturou do poloviny května předložila analýzu nedostatků v oblasti investic do obrany a aby navrhla veškeré další kroky nezbytné k posílení evropské obranné průmyslové a technologické základny“.

Geopolitický kontext Unie, který se již řadu let vyznačuje nestabilní situací v sousedních regionech Evropy a složitým a náročným prostředím, se dramaticky změnil v souvislosti s vojenskou agresí Ruska vůči Ukrajině. Návrat územních konfliktů a válek vysoké intenzity na evropskou půdu vyžaduje, aby členské státy přehodnotily své obranné plány a kapacity.

Motivace ke společnému zadávání veřejných zakázek je proto nutností a její výhodou by bylo, že zatímco obranný průmysl by se mohl rychleji přizpůsobit současným strukturálním změnám na trhu, vnitrostátní ozbrojené síly by díky spolupráci ve fázi akvizice získaly lepší podmínky a termíny dodávek. Kromě toho by spolupráce v oblasti akvizice vedla ke snížení nákladů na provoz, údržbu a stažení systémů (náklady se odhadují na 55 % celkových nákladů na zařízení).

Roztříštěné zakázky jednotlivě zadávané členskými státy by vedly k omezenějším tržním vyhlídkám společností v oblasti obrany a nutně by se promítly do větší roztříštěnosti nabídky, což by výrazně poškodilo hospodářskou účinnost odvětví a zhoršilo konkurenceschopnost základny EDTIB.

Současné souvislosti obranného trhu, který se vyznačuje zvýšenou bezpečnostní hrozbou a reálnou vyhlídkou na konflikt vysoké intenzity, zároveň vede k tomu, že členské státy rychle navyšují své rozpočty na obranu a usilují o nákupy podobného vybavení. Vede to k poptávce, která převyšuje výrobní kapacity základny EDTIB, která je v současnosti přizpůsobena pro období míru.

Je to mnohem méně než referenční hodnota 35 %, ke které se členské státy zavázaly. Roztříštěnost poptávkové strany obranného trhu vede k řadě problémů a k neefektivnosti, a to i na straně nabídky, přičemž velké množství různých systémů zároveň zvyšuje náklady na údržbu.

Podle údajů agentury EDA o obraně za rok 2020 investovaly členské státy EU do nákupu vojenského vybavení ve vzájemné spolupráci pouze 4,1 miliardy EUR (11 % svých celkových výdajů), což je o 13 % méně než v roce 2019.

Lze to vysvětlit několika faktory:

Finanční krytí pro provádění nástroje na období od XX 2022 do 31. prosince 2024 činí 500 milionů EUR v běžných cenách.

Neočekává se, že by nástroj zvýšil administrativní zátěž.

V závěrech Evropské rady ze dne 30. a 31. května 2022 byla Rada vyzvána, aby tento krátkodobý nástroj urychleně posoudila. Komise proto předkládá návrh nařízení, kterým se zřizuje tento nástroj, aniž by obsahoval posouzení dopadů, aby jej spolunormotvůrci mohli obdržet co nejdříve.

Neexistují žádné předchozí právní předpisy, které by se vztahovaly na tuto konkrétní akci. Doposud neexistovaly žádné jiné legislativní iniciativy Unie v oblasti obrany, jejichž cílem by bylo zvýšit konkurenceschopnost základny EDTIB zejména tím, že by se na základě vzájemné spolupráce urychlilo přizpůsobení průmyslu strukturálním změnám, včetně zvýšení jeho výrobních kapacit. V oblasti obrany rovněž neexistovaly žádné další legislativní iniciativy Unie, jejichž cílem by bylo podpořit spolupráci mezi zúčastněnými členskými státy v procesu zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany. Není tudíž k dispozici dřívější hodnocení ex post ani kontrola účelnosti platných právních předpisů, které se v případě takové legislativní iniciativy prováděly.

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

(7)V současných souvislostech obranného trhu, který se vyznačuje zvýšenou bezpečnostní hrozbou a reálnou vyhlídkou na konflikt vysoké intenzity, členské státy rychle zvyšují své rozpočty na obranu a usilují o podobné nákupy. Vede to k poptávce, která převyšuje výrobní kapacity evropské technologické a průmyslové základny obrany, která je v současnosti přizpůsobena pro období míru.

(6)Jádrem tohoto úsilí by proto mělo být posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany. Potíže a nedostatky tedy stále existují, přičemž evropská průmyslová základna obrany zůstává značně roztříštěná a chybí jí dostatečná spolupráce a interoperabilita výrobků.

(4)Specializovaný krátkodobý nástroj navržený v duchu solidarity byl označen jako prostředek, který by členské státy motivoval k dobrovolnému kolaborativnímu zadávání veřejných zakázek s cílem odstranit ve vzájemné spolupráci nejnaléhavější a nejkritičtější nedostatky, zejména ty, které vznikly v reakci na současnou ruskou agresi.

(3)Komise a vysoký představitel předložili dne 18. května 2022 společné sdělení nazvané „Analýza nedostatků v oblasti investic do obrany a další postup“. Sdělení zdůraznilo, že v rámci EU existují nedostatky v oblasti financí, průmyslu a schopností.

Komise by měla svá opatření pravidelně monitorovat, posuzovat pokrok v plnění předpokládaných výsledků a hledat synergie s dalšími doplňujícími programy Unie. Komise by o nástroji měla vypracovat hodnotící zprávu a poskytnout ji Evropskému parlamentu a Radě. V této zprávě bude zejména zhodnocen pokrok dosažený při plnění cílů stanovených v návrhu.

(8)V důsledku toho lze očekávat silnou cenovou inflaci a delší zpoždění v dodacích lhůtách, což může poškodit bezpečnost Unie a jejích členských států. Obranný průmysl potřebuje zajistit výrobní kapacitu potřebnou ke zpracování objednávek, jakož i kritické suroviny a dílčí komponenty. V této souvislosti mohou výrobci upřednostňovat velké zakázky, což může vést k tomu, že nejohroženější země, které nemají kritickou velikost a finanční prostředky k zajištění velkých zakázek, zůstanou vystaveny riziku.

(9)Dále je třeba usilovat o to, aby zvýšené výdaje vedly k mnohem silnější evropské technologické a průmyslové základně obrany. Bez koordinace a spolupráce by zvýšené vnitrostátní investice pravděpodobně prohloubily roztříštěnost evropského obranného průmyslu.

(10)Vzhledem k výše uvedeným výzvám a souvisejícím strukturálním změnám v obranném průmyslu EU se jeví jako nezbytné urychlit přizpůsobení evropské technologické a průmyslové základny obrany, zvýšit její konkurenceschopnost a efektivitu, a tím přispět k posílení a reformování schopností obranného průmyslu členských států. Řešení nedostatků v průmyslu by mělo zahrnovat rychlé odstranění těch nejnaléhavějších z nich.

(11)Podporovány by měly být zejména společné investice a kolaborativní zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, neboť taková spolupráce by zajistila, že nezbytné změny v průmyslové základně EU budou probíhat na základě vzájemné spolupráce, čímž by se zabránilo dalšímu tříštění průmyslu.

(12)Za tímto účelem by měl být zřízen krátkodobý nástroj k posílení spolupráce členských států ve fázi zadávání zakázek v oblasti obrany (dále jen „nástroj“). Bude motivovat členské státy k tomu, aby pokračovaly ve vzájemné spolupráci, a zejména aby při zadávání veřejných zakázek za účelem odstranění těchto nedostatků postupovaly společně, čímž se zvýší úroveň interoperability a posílí a zreformují schopnosti jejich obranného průmyslu.

(13)Krátkodobý nástroj by měl kompenzovat složitost a rizika spojená s těmito společnými akcemi a zároveň umožnit úspory z rozsahu při akcích prováděných členskými státy s cílem posílit a modernizovat evropskou technologickou a průmyslovou základnu, a tím zvýšit odolnost kapacit Unie a bezpečnost dodávek. Motivace ke kolaborativnímu zadávání veřejných zakázek by rovněž vedla ke snížení nákladů na provoz, údržbu a stažení systémů.

(14)Tento nástroj bude vycházet z práce pracovní skupiny pro společné zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany, kterou zřídila Komise a vysoký představitel / vedoucí agentury v souladu se společným sdělením nazvaným „Analýza nedostatků v oblasti investic do obrany a další postup“, a tuto práci zohlední s cílem koordinovat velmi krátkodobé potřeby v oblasti zadávání veřejných zakázek v oblasti obrany a spolupracovat s členskými státy a výrobci obranného materiálu v EU na podpoře společného zadávání veřejných zakázek za účelem doplnění zásob, zejména s ohledem na podporu poskytnutou Ukrajině.

(15)Nástroj je v souladu se stávajícími iniciativami EU v oblasti obrany založenými na vzájemné spolupráci, například Evropským obranným fondem a stálou strukturovanou spoluprací (PESCO), a vytváří synergie s dalšími programy EU. Nástroj je plně v souladu s ambicemi Strategického kompasu.

(16)Vzhledem k tomu, že cílem nástroje je zvýšit konkurenceschopnost a efektivitu obranného průmyslu Unie, bude k využití tohoto nástroje nutné, aby byly kolaborativní veřejné zakázky uzavřeny s právními subjekty usazenými v Unii nebo v přidružených zemích a nepodléhajícími kontrole ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. K zajištění ochrany základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států se navíc infrastruktura, zařízení, majetek a zdroje dodavatelů a subdodavatelů zapojených do kolaborativního zadávání veřejných zakázek, které jsou využívány pro účely kolaborativního zadávání veřejných zakázek, musí nacházet na území členského státu nebo přidružené třetí země.

(17)Za určitých okolností by mělo být možné odchýlit se od zásady, že dodavatelé a subdodavatelé zapojení do kolaborativního zadávání veřejných zakázek podporovaného z nástroje nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. V této souvislosti se právní subjekt usazený v Unii nebo v přidružené třetí zemi a podléhající kontrole ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země může účastnit jako dodavatel a subdodavatel zapojený do kolaborativního zadávání veřejných zakázek, pokud jsou splněny přísné podmínky týkající se bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, jak jsou stanoveny v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), a to i pokud jde o posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany.

(18)Kolaborativní zadávací řízení a zakázky navíc rovněž obsahují požadavek, aby obranný produkt nepodléhal kontrole nebo omezení ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země.

(19)Granty v rámci nástroje mohou mít podobu financování, které není vázáno na náklady a je založeno na dosažení výsledků s odkazem na pracovní balíčky, milníky nebo cíle procesu kolaborativního zadávání veřejných zakázek s cílem vytvořit potřebný motivační účinek.

(20)Pokud má grant Unie formu financování, které není vázáno na náklady, měla by Komise v pracovním programu stanovit podmínky financování pro každou akci, zejména a) popis akce zahrnující spolupráci při kolaborativním zadávání veřejných zakázek s cílem řešit nejnaléhavější a nejkritičtější potřeby v oblasti kapacit, b) milníky pro provádění akce, c) řádově přibližný očekávaný objem kolaborativně zadaných veřejných zakázek a d) maximální dostupný příspěvek Unie.

(21)Pro vytvoření motivačního účinku lze výši příspěvku Unie rozlišit na základě činitelů, jako jsou a) složitost kolaborativního zadávání veřejné zakázky, pro což může jako počáteční ukazatel sloužit podíl předpokládané velikosti veřejné zakázky na základě zkušeností získaných při podobných akcích, b) charakteristiky spolupráce, například společné využívání, skladování, vlastnictví nebo údržba, které pravděpodobně vyvolají lepší výsledky interoperability a dlouhodobé investiční signály pro průmysl, a c) počet zúčastněných členských států nebo přidružených zemí nebo začlenění dalších členských států nebo přidružených zemí do stávající spolupráce.

(22)Členské státy by měly jmenovat zástupce pro zadávání veřejných zakázek, který by jejich jménem prováděl kolaborativní zadávání veřejných zakázek. Zástupce pro zadávání veřejných zakázek by měl být veřejným zadavatelem usazeným v členském státě nebo v přidružené třetí zemi, včetně orgánů Unie nebo mezinárodních organizací, například Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR).

(23)V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Finanční příspěvek by se však neměl vztahovat na období před datem podání žádosti o grant, s výjimkou řádně odůvodněných výjimečných případů. Aby se předešlo jakémukoli narušení podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, mělo by být možné v rozhodnutí o financování stanovit finanční příspěvky na akce, které se vztahují na období od 24. února 2022, i když byly zahájeny před podáním žádosti o grant.

Na tento program se vztahuje nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“). Uvedené nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů.

(25)Toto nařízení stanoví pro fond finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (interinstitucionální dohoda ze dne 16. prosince 2020).

(26)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) vyšetřovat a stíhat podvody a jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, úřadu EPPO a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

(27)Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů nástroje a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno.