CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 20.5.2015  
COM(2015) 219 final 
  
ZPRÁVA KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Stav přírody v Evropské unii 
Zpráva o stavu a trendech u typ ů stanovišť a druhů, na které se vztahuje sm ěrnice o 
ptácích a sm ěrnice o stanovištích, za období 2007–2012, jak se požaduje podle článku 
17 směrnice o stanovištích a článku 12 sm ěrnice o ptácích  
 
2 1. Ú VOD 
1.1 SOUVISLOSTI  
Evropané žijí v jedné z nejhust ěji osídlených oblastí na sv ětě, jež má dlouhou tradici 
využívání p ůdy. Tato skute čnost má zásadní vliv na p řírodu a vede ke vzniku rozmanitých 
kulturních krajin, které jsou domovem velkého množství živo čichů a rostlin. Vývoj, zejména 
během 20. století, však ve dl i k rozsáhlému ni čení přírody. V období od roku 1900 do 
poloviny 80. let 20. století již Evropa p řišla o dv ě třetiny mok řadů1, a téměř tři čtvrtiny 
písečných dun a v řesovišť, a to v d ůsledku kombinace dopad ů změn ve využívání p ůdy, 
vývoje infrastruktury, zne čištění a rozšiřování měst. 
Tato ztráta p řírodního kapitálu p ředstavuje významný problém. Jsme na p řírodě závislí, kv ůli 
potravinám, energii, surovinám, ovzduší a vod ě, bez nichž by život nebyl možný. Krom ě toho 
je příroda ústředním hnacím prvkem ekonomiky, jenž se na našem hospodá řství podílí 
způsoby, kterým teprve za čínáme pln ě rozumět, a poskytuje služby, které mají zásadní 
význam pro zachování a tvorbu pracovních míst a r ůstu. Je také zdrojem inspirace, znalostí 
a odpočinku a nedílnou sou částí našeho kulturního d ědictví. 
Směrnice o ptácích2 a směrnice o stanovištích3 představují hlavní legislativní nástroje pro 
zajištění ochrany a udržitelného využívání p řírody v EU, zejména prost řednictvím sít ě oblastí 
s vysokou hodnotou biologické rozmanitosti Natura 2000. Sm ěrnice jsou klí čovými prvky 
strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti,  která má dosáhnout hlavního cíle EU, tedy 
„zastavit do roku 2020 úbytek biologické rozm anitosti a degradaci ekosystémových služeb 
[a] v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit“ . Mají také zásadní význam pro pln ění 
globálních závazk ů EU v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti, která byla uzav řena 
v Nagoji v říjnu 2010. 
1.2 K ČEMU TATO ZPRÁVA SLOUŽÍ ? 
Účinné provád ění uvedených sm ěrnic se opírá o kvalitní znalosti stavu a trend ů stanovišť 
a druhů chráněných těmito směrnicemi. Prost řednictvím této zprávy plní Komise právní 
požadavek pravideln ě posuzovat pokrok p ři provádění směrnic na základ ě monitorování 
a zpráv členských stát ů. 
Zpráva popisuje hlavní výsledky za vykaz ované období 2007–2012 a odráží bezprecedentní 
míru spolupráce mezi členskými státy a evropskými orgány. Základem této zprávy je 
jedinečná databáze4 o přírodě EU, která zahrnuje více než 17 000 soubor ů dat a hodnocení 
jednotlivých druh ů a stanoviš ť. Obsahuje údaje o stavu více než 450 druh ů volně žijících 
ptáků, 231 typ ů stanovišť a více než 1 200 dalších druh ů s významem pro Spole čenství. 
Ačkoli se jedná pouze o jednu ze složek celé ší ře biologické rozmanitosti v EU, p ředstavuje 
velmi důležitý vzorek, který odráží hrozby a tlaky, jimž je biologická rozmanitost ve všech 
členských státech vystavena. 
                                                            
1 Sdělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu „Wise use and conser vation of wetlands“ (Moudré využívání a ochrana mok řadů) – 
COM(1995) 189 final, 29.5.1995.  
2 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/ 147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochran ě volně žijících pták ů. 
3 Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. kv ětna 1992 o ochran ě přírodních stanoviš ť, volně žijících živo čichů a planě rostoucích rostlin. 
4 K dispozici ke stažení v datovém centru agentury EEA (http://www.eea.europa.eu /themes/biodiversity/dc). 
 
3 Díky zjednodušenému vykazování lze poprvé p ředstavit a posoudit výsledky podle obou 
směrnic spole čně a rovněž podrobn ěji prozkoumat p řínos sítě Natura 2000 ke stavu 
a trendům vývoje p řírody. Tato zpráva je stru čným shrnutím komplexních a podrobných 
informací a opírá se o rozsáhlé analýzy, kt eré provedla Evropská agentura pro životní 
prostředí (EEA)5, jež také obsahuje další metodické podrobnosti. 
Výsledky tohoto hodnocení poskytnou nezbytný ná hled a znalosti, které budou východiskem 
pro veškerá další opat ření nutná k dosažení cíl ů směrnice o ptácích a sm ěrnice o stanovištích 
a k optimalizaci jejich p řínosu pro realizaci cíl ů strategie EU v oblasti biologické 
rozmanitosti pro rok 2020. 
Pokud jde o zkoumání toho, jak se zm ěnil stav ur čitých stanoviš ť a druhů, je třeba upozornit 
na to, že již v dob ě, kdy byly do sm ěrnice zahrnuty, byla v ětšina z nich v kritickém stavu, což 
znamenalo, že zajišt ění jejich obnovy si vyžádá zna čný čas a úsilí. Ur čitá omezení vyplývají 
také ze skute čnosti, že časovou řadu tvoří údaje pouze za dv ě vykazovaná období podle 
směrnice o stanovištích. 
 
2. H ODNOCENÍ STAVU – METODIKA  
2.1 H ODNOCENÍ STAVU OCHRANY STANOVIŠ Ť A DRUHŮ (SMĚRNICE O STANOVIŠTÍCH ) 
Cílem opat ření přijímaných podle sm ěrnice o stanovištích je „zachování nebo obnova 
příznivého stavu z hlediska ochrany u p řírodních stanoviš ť, druhů volně žijících živo čichů 
a planě rostoucích rostlin v zájmu Spole čenství“ . Směrnice pak vymezuje pojem „stav 
přírodního stanovišt ě z hlediska ochrany“ na základ ě několika parametr ů: rozšíření, populace, 
plocha stanovišt ě, vhodnost stanovišt ě pro určitý druh, struktura a funkce stanovišt ě 
a budoucí vyhlídky. Tyto parametry jsou základem sb ěru dat. U každého stanovišt ě a druhu 
se každý z uvedených parametr ů podle dohodnuté matice hodnocení hodnotí jako p říznivý6, 
nedostate čný7 nebo špatný8 (či nezjištěný), což vede k celkovému hodnocení stavu z hlediska 
ochrany podle čtyř tříd. U stanoviš ť a druhů, jejichž stav je hodnocen jako nep říznivý, jsou 
určeny čtyři typy trendu stavu (tabulka 1). 
 
Třída stavu z hlediska ochrany Barva  Trend stavu z hlediska ochrany 
(období 2007–2012)   Barva 
Příznivý   Zlepšující se  
Nepříznivý – nedostate čný   Stabilní  
Nepříznivý – špatný   Zhoršující se  
Nezjištěno   Nezjišt ěno  
Tabulka 1 – Barevné rozlišení t říd a trend ů stavu z hlediska ochrany pro stanovišt ě a druhy  
 
                                                            
5 Zpráva agentury EEA č. 2/2015 – State of nature in the EU: Results from reporting under the nature directives 2007–2012 (Stav p řírody 
v EU – výsledky ze zpráv p ředkládaných podle sm ěrnic o ochran ě přírody za období 2007–2012). 
6 Typ stanovišt ě nebo druh prospívá (z hlediska kvality i množství) a má dobré vyhlídky na pokra čování tohoto stavu i v budoucnosti. 
7 Navrácení typu stanovišt ě nebo druhu do p říznivého stavu vyžaduje zm ěnu péče, v předvídatelné budoucnosti však nehrozí vyhubení. 
8 Stav typu stanovišt ě nebo druhu zdaleka není dobrý, nebo dokonce existuje závažné riziko vyhubení (p řinejmenším v regionálním 
měřítku). 
 
4 Aby bylo možné provést sm ysluplné srovnání mezi členskými státy, je Evropa rozd ělena do 
devíti biogeografických suchozemských a p ěti mořských oblastí, které se vyzna čují 
podobnými ekologickými podmínkami (mapa 1). Členské státy, jejichž území obsahuje více 
než jednu biogeografickou oblast, p ředložily samostatné hodnocení za každou 
biogeografickou oblast pro každý druh a typ stanovišt ě, který se na jejich území vyskytuje. 
 
 
Mapa 1 – Biogeografické a mo řské oblasti v EU-27 ve vykazovaném období 2007–20129 
 
Kromě hodnocení, která provedly členské státy, údaje agregovala  a na biogeografické úrovni 
EU posuzovala agentura EEA a její Evropské tematické st ředisko biologické rozmanitosti 
(ETC-BD). 
 
2.2 H ODNOCENÍ STAVU POPULACE A  TRENDŮ U DRUHŮ PTÁKŮ (SMĚRNICE O PTÁCÍCH ) 
Pokud jde o sm ěrnici o ptácích, jejímž cíle m je chránit všechny druhy voln ě žijících pták ů 
přirozeně se vyskytujících v EU, je to poprvé, co členské státy p ředložily údaje o velikosti 
a trendech populací na svém vnitrostátním úz emí. Stav populací byl hodnocen jen na úrovni 
EU. Třídy stavu použité pro ptáky vycházejí z v ědeckých kritérií vypracovaných pro ur čení 
rizik vyhynutí, která byla použita p ři sestavování červených seznam ů ohrožených druh ů, 
které vydává Mezinárodní unie pro ochranu p řírody (IUCN). Pokud jde o vývoj populací 
druhů v ohrožení, který se týká období 2001–201210, byly vymezeny čtyři typy trend ů 
populace (tabulka 2). 
                                                            
9 Zpráva uvádí EU-27, nebo ť se týká doby p řed přistoupením Chorvatska.  
10 S členskými státy bylo dohodnuto dvanáctileté období trendu, nebo ť šest let by bylo p říliš krátké období na zjišt ění smysluplných trend ů 
populace. 
 
5  
Třída stavu populace v EU Barva  Trend populace11 Barva 
Bezpečný stav   Vzr ůstající  
Téměř ohrožená, klesající nebo 
vyčerpaná   Stabilní  
 Kolísající  Ohrožená (tj. zran itelná, ohrožená, 
kriticky ohrožená, lokáln ě vyhynulá)  
 Klesající  
Nezjištěno nebo nevyhodnoceno   Nezjišt ěno  
Tabulka 2 – Barevné rozlišení t říd stavu populace v EU a trend ů populace druh ů ptáků 
 
2.3 VYUŽITÍ TREND Ů 
Analýza na úrovni EU vychází z agregace údaj ů, které předložily členské státy. To znamená, 
že v tomto širším m ěřítku nemusí být viditelné četné pozitivní vývojov é trendy dosažené na 
místní, regionální nebo i celostátní úrovni. Navíc p řechod z jedné t řídy stavu 
ochrany/populace do jiné vyžaduje významnou zm ěnu jednoho či několika jednotlivých 
parametrů/kritérií, která je za období pouhých šesti let obtížn ě dosažitelná. V d ůsledku toho, 
pokud jsou uvád ěny pouze informace o sou časném stavu, nemusí být zaznamenány zm ěny 
v čase (zlepšení či zhoršení), které nejsou dostate čně silné, aby vyvolaly p řechod z jedné 
třídy stavu do jiné. Z toho d ůvodu zpráva krom ě informací o stavu uvádí také informace 
o trendech stavu z hlediska ochrany pro prvky podle sm ěrnice o stanovištích za období 2007 
až 2012 a o trendech populace pták ů za období 2001 až 2012. V oddíle 6 v ěnovaném síti 
Natura 2000 jsou uvedeny i dlouhodobé trendy populací pták ů (1980–2012). 
3. S TAV A  TRENDY Z  HLEDISKA OCHRANY  
3.1 ÚPLNOST A  KVALITA ÚDAJ Ů 
Od minulého vykazovaného období došlo k zás adnímu zlepšení dostupnosti, kvality 
a normalizace údaj ů podle sm ěrnice o stanovištích. Po čet hodnocení na úrovni EU uvád ěných 
jako „nezjištěno“ se snížil o polovinu (z 18 % na 7 % u stanoviš ť a z 31 % na 17 % u druh ů 
kromě ptáků). Znalost populací a trend ů u ptáků se za poslední de setiletí také významn ě 
zlepšila, což umož ňuje lepší a cílen ější opatření v oblasti ochrany. 
Míra souladu a kvality údaj ů ve zprávách stát ů s e  v š a k  r ůzní a bylo by možné ji dále 
zlepšovat pomocí cílených monitorovacích program ů. Nadále jsou nejmén ě známy mo řská 
stanoviště a druhy a jejich monitorování vyžaduje zna čné další úsilí. V této oblasti by situaci 
mělo zlepšit zajišt ění většího souladu s rámcovou sm ěrnicí o strategii pro mo řské prostředí . 
                                                            
11 Krátkodobé trendové období: 2001–2012, dl ouhodobé trendové období: 1980–2012. 
 
6 3.2 VŠECHNY DRUHY PTÁK Ů 
Stav více než poloviny všech hodnocených voln ě žijících druh ů ptáků je hodnocen jako 
bezpečný. Přibližně 15 % populací je tém ěř ohroženo, klesají nebo jsou vy čerpány a dalších 
17 % druh ů je ohroženo (obrázek 1) . Krátkodobé trendy populací pta čích druhů naznačují, že 
pouze 4 % populací jsou v ohrožení, ale se vzr ůstající tendencí, zatímco 6 % je v ohrožení 
a stabilní a dalších 20 % je v ohrožení a vykazují klesající tendenci (obrázek 2). 
 
52%
15%17%16%
Bezpečný stav
Téměř ohrožený, klesající
nebo vyčerpaný
Ohrožený
Nezjištěno
 52%
4%6%20%2%16%
Bezpečný stav
V ohrožení – vzr ůstající
V ohrožení – stabilní
V ohrožení – klesající
V ohrožení –
nezjištěno/nevyhodnoceno
Nezjištěno
Obrázek 1 – Stav populace pták ů Obrázek 2 – Stav populace pták ů s doplněním 
krátkodobých trend ů populace pro druhy 
ptáků, které jsou v ohrožení  
 
Některým druh ům zřejmě prospívají cílená ochranná opat ření zaměřená na p řizpůsobení 
postupů využívání p ůdy, zvlášt ě v lokalitách sít ě Natura 2000. Nap říklad 
agroenvironmentální programy a programy v oblasti hospoda ření s půdou, které byly úsp ěšně 
zavedeny ve Špan ělsku, Portugalsku, Rakousku, Ma ďarsku a N ěmecku, napomohly obnov ě 
populace dropa velkého (Otis tarda) , druhu závislého na otev řené krajin ě (travinné porosty, 
stepi a klidové obd ělávané plochy), jehož populace se jinde v Evrop ě snižuje. Co se tý če 
strakapouda b ělohřbetého ( Dendrocopos leucotos ), který je zna čně závislý na starých 
a mrtvých listnatých stromech, p řestože byl v n ěkterých zemích EU zaznamenán výrazný 
pokles populace, ve Finsku došlo k jejímu nár ůstu v důsledku zm ěn v lesnických postupech 
v lokalitách sít ě Natura 2000. Populace n ěkolika druh ů dravých pták ů včetně karpatské 
populace orla královského (Aquila heliaca)  se zvýšily v d ůsledku opat ření, jakými jsou 
například ochrana hnízdiš ť a péče o stanovišt ě. 
 
7  
3.3 DRUHY V  ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ (SMĚRNICE O STANOVIŠTÍCH ) 
Přibližně 23 % hodnocení druh ů na úrovni EU nazna čuje příznivý stav, zatímco 60 % druh ů 
vykazuje nep říznivý stav, p řičemž 18 % druh ů vykazuje nep říznivý – špatný stav. Pokud jde 
o trendy u zmín ěných 60 % druh ů, jejichž stav je hodnocen jako nep říznivý, u 4 % byl 
zaznamenán zlepšující se trend, u 20 % stabiln í trend, u 22 % zhoršující se trend a u 14 % 
nebyl trend zjišt ěn (obrázky 3 a 4). 
 
23%
42%18%17%
Příznivý
Nepříznivý – nedostate čný
Nepříznivý – špatný
Nezjištěno
 23%
4%
20%
22%14%17%
Příznivý
Nepříznivý – zlepšující se
Nepříznivý – stabilní
Nepříznivý – zhoršující se
Nepříznivý – neznámý trend
Nezjištěno
Obrázek 3 – Stav druh ů z hlediska ochrany Obrázek 4 – Stav z hlediska ochrany a trendy u 
druhů, jejichž stav je hodnocen jako nep říznivý  
 
Nejvyšší podíly p říznivých hodnocení u suchozemských biogeografických oblastí byly 
hlášeny za černomořskou (32 %) a alpinskou oblast (31 %),  zatímco boreální a atlantické 
oblasti vykazují nejvyšší podí l stavu hodnoceného jako nep říznivý – špatný (29 %, resp. 
32 %). A čkoli mořských oblastí se týká menší po čet hodnocení druh ů, podíl nezjišt ěných 
hodnocení je u nich daleko vyšší (až 88 % v makaronéské oblasti).  Oblast Baltského mo ře 
vykazuje nejhorší stav, kdy 60 % druh ů vykazuje nep říznivý – špatný stav, následuje 
černomořská oblast (33 % druh ů vykazujících nep říznivý – špatný stav). 
Cévnaté rostliny a obojživelníci vykazují nejvyšší míru p říznivých hodnocení 
s podílem 29 %, resp. 28 % (obrázek 5). Mnohé z trend ů špatného/zhoršujícího se stavu se 
vyskytují u druh ů spojených s vodním prost ředím, jako jsou řeky, jezera a mok řady. To 
odpovídá zjišt ění, že sladkovodní stanovišt ě mají většinou nep říznivý – nedostate čný stav 
 
8 z hlediska ochrany. Ohrožují je člověkem vyvolané zm ěny hydrologických funkcí, ztráta 
propojení, stavba kanál ů, odstraňování sediment ů a eutrofizace a zne čištění. 
Stavy mnoha druh ů spojovaných se sladkovodními stanoviš ti, jako jsou migrující ryby, se 
znepokojivou m ěrou snižují. Díky rozsáhlým partnerským projekt ům na ochranu migrujících 
ryb, například bolena dravého (Aspius aspius)  ve Švédsku a placky pomo řanské (Alosa alosa)  
v Německu, se však poda řilo posílit populace díky obnov ě vodních tok ů 
prostřednictvím odstran ění překážek migrace díky výstavb ě rybích p řechodů. V Rakousku 
došlo díky odstran ění migračních překážek na horním toku Dunaje ke zlepšení možností 
migrace pro hlavatku obecnou (Hucho hucho)  a jiné ohrožené druhy ryb.  
 
 
0% 25% 50% 75% 100%Bezcévné rostliny (99)Cévnaté rostliny (842)Mlži  (99)Členovci (415)Ryby (304)Obojživelníci (182)Plazi  (215)Savci (495)Ostatní bezobratlí (14)
Příznivý Nepříznivý – zlepšující se Nepříznivý – neznámý trend
Nezjištěno Nepříznivý – stabilní Nepříznivý – zhoršující se
 
Obrázek 5 – Stav z hlediska ochrany a trendy druh ů podle taxonomických skupin  
 
 
3.4 TYPY STANOVIŠ Ť 
Stav z hlediska ochrany a trendy u stanoviš ť jsou horší než u jednotlivých druh ů. Důvodem je 
patrně zavedenější tradice opat ření ochrany druh ů a méně komplexní povaha a kratší doba 
odezvy při obnově druhů. V celé EU je stav 16 % stanoviš ť hodnocen jako p říznivý, zatímco 
více než t ři čtvrtiny (77 %) vykazují nep říznivý stav, p řičemž 30 % p ředstavuje stav 
hodnocený jako nep říznivý – špatný. Pokud jde o trendy stavu, u zmín ěných 77 % stanoviš ť, 
jejichž stav je hodnocen jako nep říznivý, je rozd ělení následující: 4 % stanoviš ť vykazuje 
zlepšení, u 33 % stanoviš ť je trend stabilní, u 30 % je uvád ěn zhoršující se trend a u 10 % 
nebyl trend zjišt ěn (obrázky 6 a 7). 
 
 
9 16%
47%30%7%
Příznivý
Nepříznivý – nedostate čný
Nepříznivý – špatný
Nezjištěno
 16%
4%
33%30%10%7%
Příznivý
Nepříznivý – zlepšující se
Nepříznivý – stabilní
Nepříznivý – zhoršující se
Nepříznivý – neznámý trend
Nezjištěno
 
Obrázek 6 – Stav stanoviš ť z hlediska ochrany  Obrázek 7 – Stav z hlediska ochrany a trendy 
stanovišť s nepříznivým stavem  
 
Atlantická a boreální biogeografická oblast vykazují nejvyšší podíly stanoviš ť, jejichž stav je 
hodnocen jako nep říznivý – špatný (ob ě 51 %). Tyto dv ě oblasti však mají také nejvyšší podíl 
stanovišť, jejichž stav se zlepšuje (11 %, resp. 10 %). Nap říklad v Dánsku je stav pob řežních 
lagun v atlantické oblasti nadále hodnocen jako nep říznivý – špatný, ale cílená opat ření 
v rámci projekt ů LIFE a agroenvironmentálních program ů zde pomohla obnovit n ěkteré 
pobřežní laguny a okolní pob řežní louky. V Lotyšsku, které je sou částí boreální oblasti, bylo 
zaznamenáno rozší ření a celkov ě pozitivní trend u suchých pís čitých vřesovišť. Ta jsou 
většinou chrán ěna v rámci sít ě Natura 2000 a využívají p řínosů projektů LIFE a inovativního 
partnerství se správci vojenských výcvikových prostor ů. Úspěšná obnova st ředomořských 
slaných luk ve Slovinsku díky zajišt ění tradičních činností v solných pánvích a další opat ření 
k jejich řízení vedla u tohoto typu stanoviš ť ke zlepšení stavu z hlediska ochrany. 
 3.5
 POKROK P ŘI DOSAHOVÁNÍ CÍLE 1 STRATEGIE V  OBLASTI BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI  
Prvořadým cílem strategie EU v oblasti biologic ké rozmanitosti je za stavit do roku 2020 
úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb a v maximálním 
proveditelném rozsahu je obnovit. C íl 1 uvedené strategie stanoví m ěřitelné dílčí cíle pro 
zlepšení stavu z hlediska ochrany u stanoviš ť a druhů, které chrání sm ěrnice o ochran ě 
přírody. Na základ ě zprávy z roku 2009 vyprac ované podle ustanovení sm ěrnice 
o stanovištích a na základ ě hodnocení stavu s názvem „Ptáci v EU“ z roku 200412 byly jako 
referenční hodnoty stanoveny tyto cíle: 
                                                            
12 BirdLife International (2004) Birds in the European Union: a status assessment (Pt áci v Evropské unii: hodnocení stavu). Wageni ngen, 
Nizozemsko: BirdLife International.  
 
10 • aby o 100 % více posuzovaných stanoviš ť (tedy 34 %) a o 50 % více posuzovaných 
druhů (tedy 25,5 %) podle sm ěrnice o stanovištích vykázalo p říznivý nebo zlepšený 
stav z hlediska ochrany; a 
• aby o 50 % více posuzovaných druh ů (tedy 78 %) podle sm ěrnice o ptácích vykázalo 
bezpečný nebo zlepšený stav. 
Tyto cíle vycházely z optimálního, ale dosažitelného scéná ře, který p ředpokládal, že členské 
státy plně provedou opat ření pro zlepšení stavu z hled iska ochrany podle uvedených sm ěrnic. 
Obrázek 8 dokládá pokrok p ři dosahování stanovených cíl ů. Při srovnávání hodnocení za 
různá období je však nezbytné v maximální možné mí ře zajistit, aby zjišt ěné změny byly 
skutečné a aby nebyly jen výsle dkem lepší dostupnosti údaj ů nebo odlišné metodiky13. 
Hlavní body jsou následující: 
• Dosud nedošlo k významné zm ěně stavu u jednotlivých typ ů stanovišť. Hodnocení d říve 
stanovená jako p říznivá se nem ění. Žádná další stanovišt ě nedosáhla p říznivého stavu 
z hlediska ochrany (16 %). 4 % vykazují nep říznivý, ale zlepšující se stav,  30 % stále se 
zhoršující stav a u 42 % nedošlo od roku 2006 ke zm ěně14. 
• Hodnocení zm ěn mezi vykazovanými obdobími je obtížn ější. Vedle p řípadných 
skutečných změn vlastního stavu jsou hodnocení významn ě ovlivněna i zdokonalením 
údajů a metodiky. P ři zohledn ění této skute čnosti se zdá, že p říznivý stav v roce 2007 
vykazovalo 22 % druh ů, a ne 17 % druh ů. S přihlédnutím k této skute čnosti lze 
konstatovat, že skute čné zlepšení, co se tý če příznivých hodnocení u druh ů, je velmi malé 
(o 1–2 % více než v roce 2007). Obrázek 8 proto uvádí „zp ětně upravený“ cíl, který 
ukazuje, jaký by byl skute čný cíl, kdyby byl stav dot čených druh ů v roce 2007 hodnocen 
jako příznivý. Při posouzení všech hodnocení druh ů vykazuje 5 % druh ů nepříznivý, ale 
zlepšující se stav, 22 % stále se  zhoršující stav a u 33 % druh ů nedošlo od roku 2006 ke 
změně. 
• Podíl hodnocení druh ů ptáků se stavem hodnoceným jako „bezpe čný“ nadále činí 52 % 
(stejně jako v roce 2004). P ři posouzení všech hodnocení druh ů ptáků vykazuje 8,5 % 
druhů stav v ohrožení, ale se vzr ůstající tendencí, 2 % druh ů stav v ohrožení a stabilní 
a 20 % druh ů je v ohrožení a vykazuje další pokles. 
Celkový trend u stanoviš ť je zřejmě obecně obdobný jako trend u druh ů. Stanovišt ě již 
hodnocená stavem p říznivý/bezpe čný zůstávají stabilní nebo vykazují další zlepšení. Malá 
část stanoviš ť hodnocených stavem nep říznivý / v ohrožení vykazuje zlepšení, u v ětší části 
z nich však dochází k dalšímu zhoršení. Pokud nedojde k významnému zlepšení trend ů, 
nebude možné do roku 2020 dosáhnout cíle 1. 
                                                            
13 Další podrobnosti viz zpráva agentury EEA č. 2/2015 – State of nature in the EU: Results  from reporting under the nature directives 
2007–2012 (Stav p řírody v EU – výsledky ze zpráv p ředkládaných podle sm ěrnic o ochran ě přírody za období 2007–2012). 
14 Včetně těch, kde zůstává hodnocení „nezjišt ěno“. 
 
11 0%10%20%30%40%50%60%70%80%
Stanoviště
(Stav z hlediska ochrany)Druhy
(Stav z hlediska ochrany)Všichni ptáci
(Stav populace)Příznivý Bezpečný stav
Nepříznivý – zlepšující se                                     V ohrožení – vzr ůstající
Nepříznivý – beze zm ěn V ohrožení – stabilní
Nepříznivý – zhoršující se Klesající
Cíl Cíl
Zpětně upravený cíl
 
Obrázek 8 – Pokrok p ři dosahování cíle 1 strategie v oblasti biologické rozmanitosti  (nejsou 
uvedeny „nezjišt ěné“ situace)  
 
4.  T LAKY A  HROZBY  
Pro lepší pochopení faktor ů ovlivňujících stav a trendy poskytly členské státy informace 
o tlacích a hrozbách15, tedy o základních p říčinách, které mají dopad na druhy a stanovišt ě. 
U suchozemských systém ů (obrázek 9) p ředstavují nejv ětší problémy pro všechny t ři skupiny 
(ptáci, jiné druhy a stanovišt ě) „zemědělství“  a člověkem vyvolané „úpravy p řírodních 
podmínek“ . Pokud jde o „zemědělství“ , nejčastěji uváděnými tlaky a hrozbami jsou úpravy 
pěstitelských postup ů, pastva hospodá řských zví řat (včetně opuštění pasteveckých systém ů / 
nedostate čné pastvy), hnojení a pesticidy. Pokud jde o „úpravy p řírodních podmínek“ , 
nejčastěji uváděné činitele představují člověkem vyvolané zm ěny hydrologických podmínek 
a vodních útvar ů, úpravy hydrografických funkcí,  snížení propojení stanoviš ť a odběr 
podzemních vod. Toto hodnocení odpovídá hodn ocení provedenému podle rámcové sm ěrnice 
o vodě, v němž byly zem ědělství a hydromorfologie ur čeny jako hlavní prvky tlaku na vodní 
útvary16. 
                                                            
15  Členské státy musely za řadit každý uvedený prvek hrozby/tlaku podle jeho významu jako „vysoký“, „st řední“ nebo „nízký“. 
16  Viz Plán na ochranu vodních zdroj ů Evropy COM(2012) 673 a sd ělení Komise Rámcová sm ěrnice o vod ě a směrnice o povodních: 
Opatření k dosažení „dobrého stavu“ vod EU a snížení povod ňových rizik, COM(2015) 120. 
 
12 0% 5% 10% 15% 20% 25% 30%XO – Hrozby a tlaky mimo členské státyXE – Hrozby a tlaky mimo EUM – Změna klimatuL – Geologické události, p řírodní katastrofyK – Přírodní procesy (vyjma katastrof)J – Úpravy p řírodních podmínekI – Invazivní a zavle čené druhyH – Znečištění G – Narušení v d ůsledku činnosti člověkaF – Využívání živých zdroj ůE – Urbanizace a obdobné vlivyD – Doprava a obslužná infrastrukturaC – Těžba, dobývání a výroba energieB – LesnictvíA – Zemědělství 
Ptáci Stanoviště Jiné druhy než ptáci
 
Obrázek 9 – Četnost (%) tlak ů a hrozeb řazených na nejvyšší úrove ň 1 (spole čně) – 
suchozemské prost ředí 
 
Pokud jde o mo řské systémy, hlavními uvád ěnými tlaky a hrozbami jsou „využívání živých 
zdrojů“ (především rybolov a čerpání vodních zdroj ů, ale rovn ěž – v menší mí ře –  
akvakultura) a „znečištění“ (obrázek 10). 
Jako významné jsou uvád ěny i „úpravy p řírodních podmínek“  (hloubení, úpravy 
hydrologického režimu a obhospoda řování pob řežních oblastí) a „narušení v d ůsledku 
činnosti člověka“, jakož i dopad zm ěny klimatu na mo řské ptáky. 
 
 
13 0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35%XO – Hrozby a tlaky mimo členské státyXE – Hrozby a tlaky mimo EUM – Změna klimatuL – Geologické události, p řírodní katastrofyK – Přírodní procesy (vyjma katastrof)J – Úpravy p řírodních podmínekI – Invazivní a zavle čené druhyH – Znečištění G – Narušení v d ůsledku činnosti člověkaF – Využívání živých zdroj ůE – Urbanizace a obdobné vlivyD – Doprava a obslužná infrastrukturaC – Těžba, dobývání a výroba energieB – LesnictvíA – Zemědělství 
Ptáci StanovištěJiné druhy než ptáci
 
Obrázek 10 – Četnost (%) tlak ů a hrozeb řazených na nejvyšší úrove ň 1 (společně) – mořské 
prostředí 
 
5. H LEDISKO EKOSYSTÉM Ů 
Analýza stavu z hlediska ochrany a trend ů stanoviš ť a druhů je provedena podle jejich 
příslušnosti k ekosystém ům uvedeným v typologii vypracované v rámci iniciativy EU 
„Mapování a hodnocení ekosystém ů a jejich služeb“ (MAES)17. Obrázek 11 uvádí stav 
z hlediska ochrany a trendy stanoviš ť a druhů podle typu ekosystému. 
 
5.1 S UCHOZEMSKÉ EKOSYSTÉMY  
Stav z hlediska ochrany a trendy stanoviš ť a druhů se mezi suchozemskými ekosystémy 
značně liší. Travinné porosty a mok řady mají nejvyšší podíl stanoviš ť se stavem hodnoceným 
jako nepříznivý – špatný a zhoršující  se. To podporují i zjišt ění o tlacích a hrozbách, která 
poukázala na to, že tyto systémy jsou obzvlášt ě zasaženy zem ědělstvím a hydrologickými 
změnami. 
                                                            
17 http://biodiversity.europa.eu/maes .  
 
14 0% 20% 40% 60% 80% 100%trendPlochy s řídkým porostem (105)       CStrendVřesoviště a křoviny (106)       CStrendŘeky a jezera (94)       CStrendLesy (229)       CStrendPobřežní oblasti (28)       CStrendŠelf a volný oceán (14)       CStrendMokřady (61)       CStrendTravinné porosty (158)       CStrendHlavní přítoky a brakické vody (51)     CS
Příznivý Nepříznivý – zlepšující se Nepříznivý – neznámý trend
Nezjištěno Nepříznivý – stabilní Nepříznivý – zhoršující se
Nepříznivý-nedostate čný Nepříznivý – špatný 
 
Obrázek 11 – Stav z hlediska ochrany (CS) a trend ů stanoviš ť podle typu ekosystému (MAES)  
(Počet hodnocení v závorce)   
 
Ačkoli situace týkající se t ěchto dvou ekosystém ů je nep říznivá nap říč všemi 
biogeografickými oblastmi, p řípadové studie ukazují, že jsou-li p řijata vhodná a cílená 
opatření, je zlepšení možné. 
• Travinné porosty 
Přírodní a částečně přírodní travinné porosty pat ří v EU z hlediska druh ů k nejbohatším 
ekosystém ům. Tyto systémy, pro n ěž bylo v minulosti typické extenzivní hospoda ření, 
zaznamenaly v posledních desetiletích zásadní snížení plochy. P řibližně 49 % hodnocení EU 
pro 45 typ ů stanovišť travinných porost ů významných pro Spole čenství došlo k výsledku 
nepříznivý – špatný. Navíc stav tém ěř 50 % druh ů ptáků vázaných na travinné porosty se 
snižuje a stav ostatních druh ů z hlediska ochrany je v ětšinou nep říznivý. 
Současné prvky tlaku na travinné porosty zah rnují intenzifikaci využívání, necitlivé 
pěstitelské postupy, p řechod na jiné zp ůsoby využívání p ůdy a její opoušt ění. V Litv ě 
vykazují dv ě třetiny hodnocení typ ů stanovišť travinných porost ů zhoršující se trend, zatímco 
ve Spojeném království vykazují všechna tato stanovišt ě nepříznivý – špatný stav z hlediska 
ochrany. Rozší řené druhy pták ů vázaných na travinné porosty, jako je ch řástal polní (Crex 
crex)  a čejka chocholatá (Vanellus vanellus) , vykazují v EU zásadní úbytek. 
 
15 Tam, kde byla zavedena vhodná opat ření na úrovni EU a vnitrostátní opat ření, však bylo 
možné negativní trendy zvrátit. Nap říklad v Estonsku byly s podporou EU v rámci 
Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského fondu pro regionální 
rozvoj a nástroje LIFE obnoveny velké plochy částečně přírodních travinných porost ů. Tato 
podpora umožnila úpravy postup ů seče stávajících luk i znovuzavedení extenzivního 
hospodaření u opušt ěných luk. Tato opat ření byla nejprve pilotn ě zavedena v lokalitách sít ě 
Natura 2000 a následn ě uplatněna v širším m ěřítku na udržitelné obhospoda řování luk. 
• Mokřady 
Mokřady včetně rašeliniš ť, vrchoviš ť a močálů patří k nejohrožen ějším ekosystém ům 
v Evropě, neboť v posledních desetiletích zaznamenávají velký úbytek. Tvo ří pouze přibližně 
2 % území EU a 4,3 % plochy sít ě Natura 2000, jsou však vysoce významné pro širokou 
škálu druh ů. Většina typů mokřadních stanoviš ť je v EU chrán ěna. 
Hodnocení stavu z hlediska oc hrany ukazuje, že 51 % stanoviš ť souvisejících s mok řady 
vykazuje nep říznivý – špatný sta v. Zdaleka nejvýznamn ější tlak p ředstavují člověkem 
vyvolané hydrologické zm ěny (např. odvodňování). Nap říklad v Irsku všechny typy stanoviš ť 
„vrchovišt ě, rašeliništ ě a močály“ vykazují nep říznivý stav z hlediska ochrany a stav 
vrchovišť se dále zhoršuje z d ůvodu těžby rašeliny a odvod ňování. V d ůsledku rozsáhlého 
zhoršování stavu mok řadů v celé EU se snižují populace n ěkterých druh ů, jež jsou na 
mokřadech vysoce závislé, jako je koliha velká (Numenius arquata)  nebo ku ňka obecná 
(Bombina bombina) . Tyto trendy však lze zvrátit. Nap říklad v Belgii tém ěř všechny typy 
mokřadních stanoviš ť vykazují stabilní nebo zlepšující se trend díky četným rozsáhlým 
projektům a soustavnému úsilí vyvíjenému v lokalitách sít ě Natura 2000. 
Druhy závislé na mok řadech, nap říklad buka č velký (Botaurus stellaris) , vykázaly v p řípadě, 
že byla uplatn ěna ochranná opat ření cílená na jejich stanovišt ě, značnou obnovu populací. 
K tomuto vývoji došlo i ve Spojeném  království za podpory z programu LIFE. 
 
5.2 M OŘSKÉ EKOSYSTÉMY  
Také u mo řských ekosystém ů se stav z hlediska ochrany a trendy velmi r ůzní (obrázek 11). 
V důsledku pom ěrně nízkého po čtu rysů mořského ekosystému upravených sm ěrnicí 
o stanovištích a vysokému podílu kategorie hodnocení „nezjišt ěno“ jsou výsledky mén ě 
průkazné. 
61 % druh ů ptáků spojených s mo řskými ekosystémy vykazuje bezpe čný stav. P řibližně 
jedna čtvrtina těchto pták ů je ohrožena, což podtrhuje dopad hrozeb, jako je predace 
a vyrušování kolonií, vedlejší úlovky p ři rybolovu a zne čištění moří. 
Kvůli složitosti práce v mo řském prost ředí a relativnímu nedostatku údaj ů dosáhla ochrana 
rysů mořského ekosystému a budování sít ě Natura 2000 (zejména na mo ři) menšího pokroku. 
Opatření, jejichž cílem je lepší a citliv ější obhospoda řování lokalit a zákaz škodlivých 
činností, však mohou p řinést rychlá zlepšení. Nap říklad v Irsku je nedávný pozitivní trend 
stavu maerlové struktury tvo řené řasou Lithothamnium coralloides  z hlediska ochrany spojen 
s ochranným režimem podle sm ěrnice o stanovištích. Ochranná opat ření v rámci sít ě Natura 
2000 prosp ěla rovněž některým ohroženým druh ům mořských pták ů: populace rybáka 
 
16 rajského (Sterna dougalli)  se v EU významn ě zvýšila díky ochran ě hnízdišť a péči o tato 
hnízdiště, včetně kontroly predátor ů. 
 
6.  ÚLOHA SÍT Ě NATURA 2000 
Síť Natura 2000, kterou tvo ří zvláště chráněné oblasti (SPA) podle sm ěrnice o ptácích 
a zvláštní oblasti ochrany18 (SAC) podle sm ěrnice o stanovištích, zahrnuje oblasti s vysokou 
hodnotou biologické rozmanitosti. Nyní pokrývá více než 18 % suchozemské plochy EU 
a 4 % evropských mo ří. Je hlavním nástrojem sm ěrnic o ochran ě přírody k zajišt ění 
dobrého/p říznivého stavu druh ů a stanoviš ť. Ve stávajícím vykazovaném období se po čet 
lokalit zvýšil o 9,3 % (SAC) a 12,1 % (SPA ), zatímco plocha zahrnutá do sít ě vzrostla 
o 41,2 % (SAC) a 28,9 % (SPA). P řevážná část tohoto nár ůstu souvisí s p řistoupením 
Bulharska a Rumunska k EU v roce 2007 a s mo řskou složkou sít ě. 
Přestože došlo k zna čnému pokroku p ři určování zvláštních oblastí ochrany v n ěkterých 
členských státech a probíhají další práce na plánech pé če, ještě nebyl využit plný potenciál 
sítě. Důvodem je skute čnost, že pot řebná opat ření na ochranu loka lit dosud nejsou pln ě 
zavedena, nap ř. jen 50 % lokalit je hlášeno jako  lokality s komplexním plánem pé če. Rovněž 
se zdá, že v n ěkterých státech investice nedosta čují k napln ění tohoto cíle19 a že dosud nejsou 
plně využívány p říležitosti, které nabízí nap říklad spole čná zemědělská politika, spole čná 
rybářská politika a regionální politika EU. 
 
6.1 PŘÍNOS SÍT Ě KE STAVU Z  HLEDISKA OCHRANY (SMĚRNICE O STANOVIŠTÍCH ) 
Síť Natura 2000 v r ůzné míře zahrnuje typy stanoviš ť uvedené v p říloze I a druhy uvedené 
v příloze II sm ěrnice, u nichž se ur čují zvláštní oblasti ochrany. Aby pokrytí sít ě Natura 2000 
odpovídalo stavu a trend ům, byla hodnocení rozd ělena do tří skupin podle míry, v jaké jsou 
typy stanoviš ť a druhy pokryty sítí Natura 2000, tj. pokr ytí sítí Natura 2000 vyšší než 75 % 
(vysoké), 35–75 % (st řední) a nižší než 35 % (n ízké) (viz obrázek 12). 
 
                                                            
18  Lokality podle sm ěrnice o stanovištích navrhují členské státy a tyto lokality jsou nejprve ozna čovány jako „loka lity významné pro 
Společenství“, nežli jsou formáln ě označeny za zvláštní oblasti ochrany – údaje v této zpráv ě se týkají obou typ ů označení. 
19  Financing Natura 2000 – Investing in Natura 2000: Deliv ering benefits for nature and people (Financování sít ě Natura 2000. Investice 
do sítě Natura 2000: p řínos pro p řírodu i člověka), SEC(2011) 1573 final, 12.12.2011. 
 
17 0% 20% 40% 60% 80% 100%0-35% (485)35-75% (606)75-100% (799)
Nepříznivý – zlepšující se Nepříznivý – stabilní
Nepříznivý – nezjišt ěný Nepříznivý – zhoršující se 
 
 
 
Obrázek 12 – Trendy stavu stanoviš ť podle přílohy I z hlediska ochrany, která podle hodnocení 
členských stát ů vykazují nep říznivý stav (pro stanovišt ě s více než 75 %, 35–75 % a mén ě než 
35 % plochy pokrytými sítí Natura 2000) 
  
Celkový stav z hlediska ochrany u stanoviš ť a druhů nelze přičítat pokrytí sítí Natura 2000. 
Avšak jak u stanoviš ť, tak u druh ů s nepříznivým stavem je trend stavu z hlediska ochrany20 s 
pokrytím sítí Natura 2000 úzce spjatý. Podíl stanoviš ť vykazujících nep říznivý stav a 
zhoršující se trend je vyšší v oblas tech s nízkým pokrytím (0–35 %) než u t ěch, kde je pokrytí 
vysoké (75–100 %). Naopak stanovišt ě s relativn ě vyšším pokrytím sítí Natura 2000 s vyšší 
pravděpodobností vykazují stab ilní hodnocení. To zd ůrazňuje zásadní úlohu sít ě při 
stabilizaci stavu z hlediska ochrany. 
Zajímavý p říklad lze nalézt v Polsku, kde sí ť Natura 2000 pokrývá 80–90 % ohrožených 
stanovišť vápnomilných travinných porost ů typu 6210. Stanovišt ě tohoto typu byla 
v minulosti často opoušt ěna nebo špatn ě obhospoda řována. V poslední dob ě zaznamenala 
zlepšení stavu díky zavedení ochranných opat ření v lokalitách sít ě Natura 2000, která 
zahrnovala vyklu čení křovin, sečení a v n ěkterých p řípadech extenzivní pastvu. Tato 
opatření, která do zna čné míry financoval Evropský fond pro regionální rozvoj, vedla 
k postupnému zv ětšování plochy tohoto travinného stanovišt ě i k menší fragmentaci. To pak 
napomohlo obnov ě populace endemického sysla perli čkovaného (Spermophilus suslicus) , 
která se tém ěř celá nachází v lokalitách sít ě Natura 2000. Jedná se o jasný p říklad toho, jak 
mohou být lidské činnosti, a to i s hospodá řským účelem, prosp ěšné pro ochranu stanoviš ť 
a druhů, jsou-li provád ěny udržitelným zp ůsobem.  
 
6.2 TRENDY DRUH Ů ZÁVISLÝCH NA SÍTI ZVLÁŠT Ě CHRÁNĚNÝCH OBLASTÍ (SMĚRNICE O PTÁCÍCH ) 
Vyšší podíl druh ů ptáků uvedených v p říloze I, u nichž je jako hlavní opat ření stanoveno 
vymezení zvlášt ě chráněných oblastí, vykazuje vzestupn é trendy hnízdních populací 
(obrázek 13) v porovnání s druhy, které v uvedené p říloze zařazeny nejsou. To nazna čuje, že 
                                                            
20 A rovněž krátkodobý trend populace u druh ů. 
 
18 cílené opat ření ochrany t ěchto druh ů, zejména pé če o zvlášt ě chráněné oblasti, má na 
populace t ěchto pták ů kladný vliv. Druhy a poddruhy uvedené v p říloze I, pro které byly 
vypracovány ak ční plány EU pro jednotlivé druhy a kt eré mají prioritu pro financování 
v rámci programu LIFE, vykazují ješt ě vyšší podíl vzestupných popula čních trend ů. 
Přibližně 35 % druh ů uvedených v p říloze I, které dlouhodob ě vykazovaly sestupný trend, 
nyní v krátkodobém m ěřítku zaznamenává trend vzestupný nebo stabilní. To je  jasná známka 
stabilizace a v n ěkterých p řípadech zlepšení stavu. Avšak 45 % druh ů vykazujících 
dlouhodobý sestupný trend zaznamenává pokles i krátkodob ě, což nazna čuje, že zvrácení 
těchto pokles ů stále vyžaduje zna čnou pozornost a úsilí. 
 
 
0%5%10%15%20%25%30%35%40%45%
V příloze I Neuvedený v p říloze I% of taxon ůVzrůstající
Nejistý/nezjišt ěno
Stabilní
Kolísající
Klesající
 
Obrázek 13 – Dlouhodobý (od roku 1980) trend hnízdní populace (%) druh ů podle přílohy 
 
Jeřáb popelavý (Grus grus) , charakteristický druh uvedený v p říloze I, jehož hnízdišt ě, 
hřadoviště a zimovišt ě jsou v rámci sít ě Natura 2000 zvlášt ě chráněna a který byl p ředmětem 
řady cílených ochranných opat ření, zaznamenal od po čátku 80. let, kdy vstoupila v platnost 
směrnice o ptácích, pozoruhodný nár ůst co do po čtu i rozsahu výskytu. 
 
 
19 7. Z ÁVĚRY 
Toto hodnocení je druhým hodnocením stavu z hlediska ochrany podle sm ěrnice 
o stanovištích, které umož ňuje provést první srovnávací hodnocení na úrovni EU. Jeho 
přidaná hodnota spo čívá v tom, že od p ředešlého vykazovaného období se zna čně zlepšily 
znalosti stavu a trend ů chráněných druh ů a stanoviš ť. Kromě toho byla obdobná zpráva 
zpracována i podle sm ěrnice o ptácích, což poprvé umož ňuje provést komplexní hodnocení 
stavu a trend ů všech druh ů, které jsou zahrnuty do právních p ředpisů EU na ochranu p řírody. 
Některé druhy a stanovišt ě zahrnuté do právních p ředpisů vykazují známky obnovy, jak 
dokládají p říklady úsp ěchů z různých částí Evropy. Existují ja sné doklady toho, že sí ť Natura 
2000 má zásadní úlohu p ři stabilizaci stanoviš ť a druhů v nepříznivém stavu, zejména 
v případech, kdy jsou v odpovídajícím rozsa hu zavedena nutná ochranná opat ření. 
Celkový stav druh ů a stanoviš ť v EU se však v období 2007–2012 významn ě nezměnil, 
mnoho stanoviš ť a druhů vykazuje nep říznivý stav a u podstatné části z nich pokra čuje 
zhoršování stavu. Dosažení cíle  1 strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020 
tudíž vyžaduje daleko v ětší úsilí. Zvláštní pozornost vyžadují n ěkteré skupiny druh ů, jako 
jsou sladkovodní ryby, a stanoviš ť, jako jsou travinné porosty či mokřady. Aby se tyto trendy 
zvrátily, je nutné řešit významné tlaky a hrozby, které p ředstavují zm ěny zemědělských 
postupů a pokra čující zm ěny hydrologických podmínek, jakož i nadm ěrné využívání 
a znečišťování mořského prost ředí. 
Ústředním prvkem pro dosažení cíl ů směrnic jsou ú činná péče a obnova v lokalitách sít ě 
Natura 2000. P řestože bylo p ři budování sít ě dosaženo pokroku, zavád ění cílů a opatření 
ochrany, které by pln ě odpovídaly pot řebám chrán ěných stanoviš ť a druhů, nepostupuje 
dostatečně. Komplexní plán pé če mělo koncem roku 2012 podle vykázaných údaj ů 
pouze 50 % lokalit. Nástroje financování EU, které poskytují p říležitosti k podpo ře péče 
a obnovy v síti Natura 200021, nebyly dostate čně využívány. 
Stav druh ů a stanoviš ť z hlediska jejich ochrany lze zlepšit pomocí cílených opat ření, jak 
ukazují nap říklad programy LIFE Nature a indi viduální agroenvi ronmentální opat ření 
spolufinancovaná z Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova. Komise 
spolupracuje s členskými státy a zú častněnými subjekty na biogeografické úrovni EU s cílem 
prosazovat vým ěnu zkušeností a osv ědčených postup ů v oblasti pé če a obnovy. Tato zlepšení 
budou dále t ěžit z významných hospodá řských přínosů rozsáhlých služeb ekosystém ů 
zajišťovaných sítí Natura 2000. K t ěmto přínosům, které jsou jen u suchozemských lokalit 
odhadovány na 200–300 miliard EUR, pat ří ukládání uhlíku, zmír ňování přírodních rizik, 
čištění vody, zdraví a cestovní ruch22. Tyto přínosy by m ěly být pobídkou k dalším investicím 
do sítě. 
V rámci programu REFIT (Program Komise pro ú čelnost a ú činnost právních p ředpisů) 
Komise nedávno iniciovala „kontrolu ú čelnosti“ sm ěrnic o ochran ě přírody s cílem posoudit, 
zda uvedené sm ěrnice plní sv ůj cíl. Kontrola ú čelnosti se bude zabývat širokou škálou otázek 
týkajících se efektivity, ú činnosti, soudržnosti, relevantnosti a p řidané hodnoty EU t ěchto 
                                                            
21 Financing Natura 2000 – Investing in Natu ra 2000: Delivering benefits for nature a nd people, SEC(2011) 1573 final, 12.12.2011.  
22 Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provide d by the Natura 2000 Network (O dhad celkové ekonomické hodnoty 
přínosů sítě Natura 2000), IEEP (prosinec 2011).  
 
20 právních p ředpisů. Tato zpráva o stavu p řírody bude pro kontrolu ú čelnosti významným 
vstupem, zejména pokud jde o efektivnost právních p ředpisů. Výsledky budou použity i p ři 
přezkumu strategie v oblasti biol ogické rozmanitosti v polovin ě období.