Pokud jde o druhy nástrojů, ze 162 platných opatření se ve 125 případech jedná o opatření antidumpingová, v sedmi případech o opatření antisubvenční a v 30 případech o opatření ochranná. Antisubvenční opatření zavedlo proti EU jen velmi málo obchodních partnerů: pouze USA (čtyři), Čína (dvě) a Kanada (jedno). Co se týče ochranných opatření, setrvale je uplatňují převážně východoasijské země, konkrétně Indonésie a Vietnam (v obou případech čtyři), a dále Thajsko, Maroko, Malajsie a Filipíny (ve všech případech tři).

Tato zpráva popisuje: obecné trendy v činnostech na ochranu obchodu ze strany třetích zemí, jež mají nebo by mohly mít nepříznivý dopad na vývoz z Unie; hlavní zjištěné problémy; a výsledky dosažené v roce 2017. Pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě obsahuje podrobnou analýzu šetření a opatření na ochranu obchodu členěnou podle jednotlivých třetích zemí, a to včetně intervencí provedených Komisí, spolu s úplným souborem údajů členěných podle jednotlivých zemí a druhů nástrojů na ochranu obchodu.

Pokud třetí země zahájí proti vývozu z EU šetření v souvislosti s ochranou obchodu, je úlohou Komise v případě potřeby aktivně intervenovat, aby vyvrátila nepodložená tvrzení a zjištění předložená v rámci řízení, jež jsou v rozporu s pravidly WTO. To se děje například prostřednictvím písemných podání předložených vyšetřujícímu orgánu ve třetích zemích, jakož i prostřednictvím pravidelné účasti na slyšeních, aby bylo zajištěno dodržování práv a zájmů vývozců z EU. Komise rovněž zasahuje v rámci dvoustranných dohod (např. na pravidelných dvoustranných setkáních na vysoké úrovni s příslušnými obchodními partnery) a na vícestranné úrovni (např. na pravidelných zasedáních výborů WTO v Ženevě).

Jedním z pilířů obchodní politiky EU je zajistit pro podniky z EU rovné podmínky na vývozních trzích. Neopodstatněná opatření na ochranu obchodu nekalým způsobem znemožňují vývozcům z EU volný přístup na světové trhy a jejich negativní dopad by měl být minimalizován, kdykoli je to možné.

V červenci 2017 zahájily Spojené státy antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu španělských zralých oliv (španělský vývoz dosahuje částky přibližně 60 milionů EUR). Díky četným technickým a politickým intervencím Komise provedeným v těsné spolupráci se španělskými orgány a podniky se podařilo snížit počet údajných subvenčních programů, jež byly předmětem šetření, z deseti na šest. Předmětem šetření však i nadále zůstalo několik režimů podpory poskytnutých Španělskem a Unií včetně režimu základní platby, který je základním kamenem reformované společné zemědělské politiky (SZP). Komise v průběhu řízení zvláště zdůrazňovala, že inkriminované režimy SZP Unie nemají narušující účinek, jsou nespecifické, a tudíž i nenapadnutelné podle práva WTO. Podle pravidel WTO jsou tyto režimy podpory považovány za opatření spadající do tzv. zelené skupiny („green box“). Komise velmi aktivně intervenovala ve všech fázích těchto šetření a poskytla nezbytnou pomoc španělským orgánům na ústřední i regionální úrovni, jakož i dotčeným vývozcům a bude tak činit i nadále, aby orgány Spojených států odradila od uvalení neopodstatněných opatření. Očekávalo se, že konečné zjištění újmy bude provedeno nejpozději v červenci 2018.

Spojené státy, které obvykle ochranná opatření nepoužívají, zahájily v roce 2017 dvě ochranná šetření; týkala se jednak velkých praček (červen 2017), jednak fotovoltaických článků a modulů s krystalickým křemíkem (květen 2017). Prvně jmenované zboží se sice z EU nevyváží a druhé jmenované zboží se ve srovnání s asijskými exportními zeměmi vyváží jen v omezené míře, tato opatření však mohou kromě svého bezprostředního účinku způsobit v důsledku odklonu obchodu i vedlejší škody výrobcům z Unie. Komise zdůraznila, že dovoz z EU vzhledem k nízkému objemu a vyšším cenám nezpůsobuje žádnou újmu. Komise vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti tohoto opatření s pravidly WTO a vhodnosti tohoto ochranného nástroje, když je přitom skutečným cílem řešit obcházení antidumpingových opatření Spojených států uvalených na Čínu. Komise navrhla formu opatření, která by dovoz z Unie penalizovala menší měrou, např. kvótu stanovenou pro jednotlivé země nebo minimální dovozní cenu. Spojené státy oba návrhy odmítly a rovněž odmítly poskytnout jakoukoli náhradu za nepříznivé účinky ochranného opatření.

V roce 2017 bylo na vývoz z EU uloženo celkem 26 nových opatření. To představuje pokles oproti roku 2016 (30) a 2015 (37). Pokles byl zvláště výrazný u antidumpingových opatření (19 v roce 2016 a 15 v roce 2017). V roce 2017 byla uložena dvě antisubvenční opatření (oproti jedinému v roce 2016) a devět ochranných opatření (oproti deseti v roce 2016). Pokud jde o rozdělení podle zemí, Spojené státy uložily šest nových opatření, následovala Indie, která proti EU v roce 2017 uložila čtyři opatření (z toho v osmi případech se jednalo o antidumpingová opatření a ve dvou případech o antisubvenční opatření) a poté se dvěma opatřeními následovala Kanada (pouze antidumpingová opatření), Malajsie (pouze ochranná opatření), Turecko (pouze antidumpingová opatření) a Vietnam (pouze ochranná opatření).

Pokud jde o rozdělení podle odvětví, z celkového počtu 31 nových šetření zahájených v roce 2017 proti vývozu z EU se šest šetření týkalo odvětví oceli (z toho čtyři zahájily Spojené státy). To je výrazná změna oproti rokům 2015 a 2016, kdy 19, respektive 17 nových šetření v odvětví oceli představovalo více než 50 % všech nových šetření. Naopak stojí za zmínku, že 13 nových šetření se týkalo vývozu chemických látek, které nyní v Unii jednoznačně představují odvětví, jež je předmětem opatření na ochranu obchodu v největší míře.

Z důkazů rovněž vyplývá, že Spojené státy zaujímají přísnější postoj k prosazování antidumpingových pravidel, a to nejen z hlediska počtu šetření, ale i z hlediska užívané metodiky.

V případě, že vývozce, který je předmětem antidumpingového/antisubvenčního šetření, neposkytne nezbytné informace, pravidla WTO dovolují vyšetřujícímu orgánu, aby tyto chybějící informace nahradil „nejspolehlivějšími dostupnými skutečnostmi“, tj. informacemi ze sekundárního zdroje. Spojené státy však obvykle volí přísnější přístup a často odmítají veškeré informace poskytnuté respondenty, mnohdy na základě slabých argumentů, a uplatňují „nepříznivé dostupné skutečnosti“. To vždy vede k výrazně vyšším clům, než kdyby se použily údaje dané společnosti nebo alternativní nejspolehlivější dostupné skutečnosti. Tento přístup využívají Spojené státy v mnoha svých šetřeních a nedávno si na něj u WTO stěžovala Korea (zjištění antidumpingových a vyrovnávacích cel na některé výrobky z Koreje, WT/DS/539/1); Komise bude tuto věc aktivně sledovat.

Spojené státy v roce 2017 nadále uplatňovaly při antidumpingových šetřeních kontroverzní metodiku nulování. K dumpingu dochází, jestliže jsou vývozní ceny nižší než běžná hodnota. Obě částky se určí na základě určitého počtu obchodů, které byly uskutečněny během stanoveného období. Při použití nulování vyšetřující orgán srovnává cenu výrobku na vývozním trhu s cenou výrobku na domácím trhu, avšak nezohledňuje žádný obchod, u kterého je cena výrobků na vývozním trhu vyšší než cena na domácím trhu, tzn. nastaví u nich nulovou hodnotu. Výsledkem této metodiky je zvětšení dumpingového rozpětí. Nulování je od roku 2001 předmětem řešení sporů ve WTO a odvolací orgán WTO od té doby tento postup soustavně odsuzuje. Později, v roce 2016 (DS464: USA – antidumpingová a antisubvenční opatření týkající se velkých praček pocházejících z Koreje, potvrzeno ve sporu č. DS471: USA – antidumpingové metodiky (Čína)), odvolací orgán WTO odmítl poslední zbývající možnost nulování používanou Spojenými státy, když rozhodl, že metodika nulování je i v případě „cíleného dumpingu“ v rozporu s pravidly WTO. Komise tuto záležitost pozorně sleduje a přijme nezbytná opatření k tomu, aby Spojené státy nakonec začaly plnit závazky v rámci WTO.

3.2.Různí uživatelé, a přesto stejné sporné použití ochranného nástroje

Jak bylo objasněno výše, ochranná opatření představují nástroj, který obchod omezuje nejvíce, jelikož se vztahují na veškerý dovoz bez ohledu na jeho původ. Z tohoto důvodu by se měla používat pouze v přesně vymezených a velmi výjimečných případech s cílem dočasně chránit domácí výrobní odvětví před náhlým a prudkým nárůstem dovozu. Ačkoli se počet zahájených ochranných šetření v roce 2017 výrazně snížil, Komise i nadále systematicky intervenuje ve všech ochranných šetřeních, jelikož se zdá, že mnoho vyšetřujících orgánů nedodržuje přísná pravidla stanovená v Dohodě WTO o ochranných opatřeních. Mnoho šetření v souvislosti s ochrannými opatřeními se týká dovozu, který ve skutečnosti pochází hlavně z jedné země, proto by k zajištění cílené reakce na tento problém byly vhodnější antidumpingové nebo antisubvenční nástroje, které by nepatřičně neomezily přístup na trh jiným zemím.

Ochranná opatření platná v roce 2017 uplatňují převážně země jihovýchodní Asie, konkrétně Indonésie a Vietnam (v obou případech čtyři) a Thajsko, Malajsie a Filipíny (ve všech případech tři). Tato ochranná opatření byla často (nevhodně) uvalena s cílem řešit masivní příliv čínských výrobků z oceli a možné obcházení opatření prostřednictvím jiných zemí. Ochranná opatření však nerozlišují mezi zeměmi původu, a proto často způsobují vedlejší škody na obchodu, který újmu nezpůsobuje.

Pokud jde o nová ochranná šetření, novinkou roku 2017 je skutečnost, že nová šetření již nezahajují především země jihovýchodní Asie. V roce 2017 byly hlavními zeměmi, které zahájily nová šetření, Spojené státy (dvě nová ochranná šetření týkající se fotovoltaických článků a modulů s krystalickým křemíkem a velkých praček) a Turecko (rovněž dvě nová ochranná šetření, jedno týkající se pneumatik, které představují pro EU významný hospodářský zájem, druhé týkající se kartáčků na zuby, které pro EU významný hospodářský zájem nepředstavují).

Uvedená dvě ochranná šetření Spojených států byla prvními ochrannými šetřeními, která Spojené státy zahájily za více než deset let. Komise si stěžovala, že šetření neměla být zahájena, neboť údajně problematický nárůst dovozu pocházel pouze z omezeného počtu asijských zemí. V reakci na tento dovoz a ve snaze předejít vedlejším škodám na řádném dovozu, jenž nebyl příčinou problému, měly Spojené státy použít jiné, lépe zacílené nástroje, jako jsou například antidumpingová a/nebo antisubvenční opatření.

Pokud jde o turecké ochranné šetření týkající se dovozu pneumatik, Komise úspěšně intervenovala a docílila ukončení šetření bez přijetí opatření (podrobnosti viz níže v oddíle „Hlavní úspěchy“).

4.Hlavní úspěchy

USA – ukončení antidumpingových/antisubvenčních šetření týkajících se velkých civilních letadel z Kanady

V lednu 2018 komise USA pro mezinárodní obchod (ITC) zjistila, že dovoz velkých civilních letadel typu Bombardier C-series nepoškozuje průmysl USA, a proto zablokovala uvalení 292% cel na dovoz některých letadel výrobce se sídlem v Montrealu. Ministerstvo obchodu USA předtím provedlo šetření a zjistilo úhrnné antidumpingové a antisubvenční rozpětí na úrovni 292 %. Pro Kanadu, ale i pro Spojené království a Evropskou unii to představuje významný úspěch. Ohroženy byly tisíce pracovních míst v provozu společnosti Bombardier v Severním Irsku (kde se vyrábějí křídla proudového letadla Bombardier C-series) i v provozech jeho dodavatelů v jiných členských státech EU. Komise v těchto antidumpingových/antisubvenčních šetřeních Spojených států rozhodně podporovala společnost Bombardier a vládu Spojeného království. Komise mimo jiné vznesla námitku proti zjištěním Spojených států o subvencování a argumentovala, že domácímu výrobnímu odvětví (např. společnosti Boeing) nehrozí nebezpečí újmy a že veškeré obtíže, s nimiž se výrobní odvětví potýká, jsou způsobeny jinými faktory, zejména nedostatečným využitím nejnovější technologie a neschopností nabídnout typ letadla, po němž je poptávka. Šetření Spojených států bylo založeno na jedné objednávce 75 proudových letadel typu Bombardier C-series od společnosti Delta Air Lines z roku 2016 (letouny měly být dodávány od roku 2018), které byly podle tvrzení společnosti Boeing subvencovány a nabízeny na trhu ve Spojených státech za nižší cenu než na kanadském trhu.

Brazílie – ukončení opatření týkajících se dovozu syntetického kaučuku

Brazilská antidumpingová opatření uložená na vývoz syntetického kaučuku (E-SBR) z Unie, která byla v roce 2015 zavedena a vzápětí pozastavena, byla s konečnou platností ukončena v listopadu 2017 z důvodu veřejného zájmu. Ve spolupráci s výrobním odvětvím v Unii a s členskými státy předložila Komise brazilským orgánům řadu podání, v nichž poukazovala zejména na skutečnost, že vývoz z EU nezpůsobuje domácímu výrobnímu odvětví žádnou újmu. Potvrdila to mimo jiné skutečnost, že během uvedeného dvouletého pozastavení opatření se domácímu výrobnímu odvětví podařilo zvýšit podíl na trhu. Vývoz z Unie do Brazílie činil v roce 2013 před uložením opatření 80 milionů EUR.

Turecko – ukončení ochranného šetření týkajícího se pneumatik bez uložení opatření

V lednu 2018 Turecko ukončilo ochranné šetření ohledně dovozu pneumatik (pro osobní automobily, autobusy a nákladní vozidla) bez uložení opatření. Ochranné šetření bylo zahájeno v dubnu 2017. Komise společně s výrobním odvětvím do řízení zasáhla (podání, slyšení) a nevynechala jedinou příležitost k tomu, aby tuto otázku otevřela na dvoustranných schůzkách na vysoké úrovni. Díky tomu Turecko neuložilo prozatímní opatření, jak původně oznámilo, a nakonec ochranné šetření ukončilo bez uložení opatření. Vzhledem k hodnotě vývozu pneumatik z EU do Turecka (450–500 milionů EUR ročně) představuje skutečnost, že Turecko neuložilo ochranná opatření, pro EU velký úspěch.