CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
NÁVRH ROZPO ČTOVÝCH PLÁN Ů NA ROK 2015: CELKOVÉ POSOUZENÍ 
 
 
2 
 Shrnutí  
Toto sdělení shrnuje posouzení provedené Komisí u návrh ů rozpočtových plán ů na rok 2015, které do 
15. října předložilo šestnáct členských stát ů eurozóny, které neprovád ějí makroekonomický ozdravný 
program (EA-16). V souladu s na řízením (EU) č. 473/2013 Komise posoudila tyto plány, jakož i 
celkovou rozpo čtovou situaci a orientaci fiskální politiky v eurozón ě jako celku v dob ě, kdy jsou 
rovněž prováděny významné strukturální reformy. 
Celkové posouzení návrh ů rozpočtových plán ů na rok 2015 a souhrnné orientace fiskální politiky lze 
shrnout takto: 
1. Z plánů členských stát ů vyplývá, že v eurozón ě bude pokra čovat snižování souhrnného celkového 
rozpočtového schodku: poté, co se v roce 2013 poprvé od roku 2008 dostal pod hranici 3 % HDP, 
bude schodek podle p ředpokladů dále klesat, a to v roce 2014 na 2,6 % HDP a v roce 2015 na 2,2 
% HDP. Na základ ě návrhů rozpočtových plán ů zůstane souhrnný pom ěr dluhu k HDP v roce 
2015 podle plánu oproti hodnot ě odhadované pro letošní rok v podstat ě beze změny, a to přibližně 
na úrovni 92,5 % HDP. 
2. Plánované snížení schodk ů je v porovnání se st řednědobými plány uvedenými v programech 
stability z jara 2014 výrazn ě nižší. To odráží jednak vyhlídky nižšího r ůstu a jednak omezení 
fiskální konsolidace. Po jejím zastavení v roce 2014 se podle souhrnu návrhu rozpo čtových plán ů 
zemí EA-16 neplánuje, že by fiskální konsolidace byla v roce 2015 obnovena. 
3. Situaci, kterou nazna čují návrhy rozpo čtových plán ů, v zásad ě potvrzuje i prognóza Komise z 
podzimu 2014. P řestože vychází z totožného odhadu celkového schodku na rok 2014 (2,6 % 
HDP), předpovídá Komise na rok 20 15 menší snížení celkových schodk ů než členské státy (pouze 
o 0,2 procentního bodu namísto 0,4). To odráží menší o čekávanou fiskální konsolidaci v roce 
2015. Vyšší schodky a nižší r ůst vedou k tomu, že souhrnný pom ěr dluhu k HDP, který 
předpovídá Komise, bude stoupat z 91,7 % HDP v roce 2013 na 93,1 % v roce 2014 a 93,6 % v 
roce 2015, na rozdíl od stabilizace p ředpovídané v návrzích rozpo čtových plán ů. 
4. Po zastavení konsolidace v roce 2014 prognóza Komise rovn ěž naznačuje pro eurozónu v roce 
2015 v zásad ě neutrální orientaci fiskální politiky (ani zp řísnění ani uvoln ění). Zdá se, že to 
zajišťuje náležitou rovnováhu mezi požadavky na fisk ální udržitelnost, které podtrhují vysoké a 
zvyšující se pom ěry veřejného dluhu, a obavami ohledn ě cyklického stabiliza čního účinku, které 
jsou zesíleny významnými a p řetrvávajícími produk čními mezerami, jež se podle p ředpovědi v 
nadcházejících letech budou zmenš ovat jen pomalu. Posouzení plán ů zároveň potvrzuje, že 
několik členských stát ů podle sou časných očekávání nesplní své povinnosti vyplývající z Paktu o 
stabilitě a růstu.  
5. Je třeba pečlivě sledovat jak celkovou orientaci fiskální politiky v eurozón ě, tak její distribuci 
napříč členskými státy ve vztahu k prostoru, který poskytuje Pakt o stabilit ě a růstu. Zejména 
udržení neutrální souhrnné orientace fiskální politiky v situaci, kdy je po n ěkterých členských 
státech požadováno zvýšení úsilí s cílem dodržet Pakt o stabilit ě a růstu, předpokládá míru 
fiskální podpory pocházející z využití fiskální ho prostoru dostupného jinde. To také velmi 
posiluje d ůvody pro ambiciózní investi ční plán pro Evropu, který Komise p ředložila 26. 
listopadu. 
6. Tento sm ěr podpory r ůstu eurozóny je relevantní p ři zkoumání složení ve řejných financí. A čkoli 
 
3 
 nedávné kroky ke snížení da ňového zatížení práce jdou správným sm ěrem, ukazuje složení 
výdajů malý nebo žádný pokrok sm ěrem k větší podpo ře růstu. To podtrhuje nezbytnost lepšího 
sladění politik členských stát ů s prioritami balí čku v oblasti pracovních míst, r ůstu a investic, 
který předložila Komise. 
7. Posouzení jednotlivých členských stát ů provedené Komisí lze shrnout takto: 
Nebylo zjišt ěno, že by n ěkterý návrh rozpo čtového plánu na rok 2015 byl obzvláš ť výrazně v 
nesouladu s požadavky Paktu o stabilit ě a růstu. V několika případech však Komise došla k 
závěru, že plánované fiskální korekce nedosta čují nebo nemusí dosta čovat požadavk ům paktu. 
Konkrétn ě: 
Návrhy rozpo čtových plán ů pěti zemí (N ěmecko, Irsko, Lucembursko, Nizozemsko a 
Slovensko) jsou v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. 
Návrhy rozpo čtových plán ů čtyř zemí (Estonsko, Lotyšsko, Slovinsko a Finsko) jsou v 
zásadě v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. U Estonska, Lotyšska a Finska by 
plány mohly vést k mírnému odklonu od postup ů korekce sm ěrem k st řednědobému 
rozpočtovému cíli každé zem ě. Pokud jde o Slovinsko, a čkoli celkový schodek státního rozpo čtu 
může být ve lh ůtě stanovené podle postupu p ři nadměrném schodku snížen pod 3 % HDP, 
ohrožuje nespln ění fiskální konsolidace v časnou a udržitel nou nápravu nadm ěrného schodku. 
Komise vyzývá orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu p řijaly nezbytná 
opatření, a zajistily tak soulad rozpo čtu na rok 2015 s Paktem o stabilit ě a růstu. 
Návrhy rozpo čtových plán ů sedmi zemí (Belgie, Špan ělsko, Francie, Itálie, Malta, Rakousko 
a Portugalsko) p ředstavují riziko nesouladu. U Rakouska by plány mohly vést k výraznému 
odklonu od postup ů korekce sm ěrem k střednědobému rozpo čtovému cíli, což by také byl p řípad 
Malty, kdyby u činila kroky sm ěrem k preventivní složce. Návrhy rozpo čtových plán ů Španělska, 
Francie, Malty a Portugalska obsahují rizika, pokud jde o soulad s požadavky postupu p ři 
nadměrném schodku. Zejména u Francie dostupné informace nazna čují, že zem ě v roce 2014 v 
této fázi nep řijala účinná opatření a v roce 2015 jí hrozí riziko nesouladu. Belgii a Itálii, na než se 
v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu, hrozí nesoulad s pravidlem 
týkajícím se zadlužení. Komise vyzývá orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu 
přijaly nezbytná opat ření, a zajistily tak soulad rozpo čtu na rok 2015 s Paktem o stabilit ě a růstu. 
8. V některých p řípadech má riziko nesouladu dopad na možné kroky v rámci postupu p ři 
nadměrném schodku. V p řípadě Francie, Itálie a Belgie Komise na základ ě dokončení 
rozpočtových zákon ů a očekávané specifikace program ů strukturálních reforem oznámených 
orgány dopisy z 21. listopadu p řezkoumá za čátkem března 2015 sv ůj postoj v ůči jejich 
povinnostem vyplývajícím z Paktu o stabilit ě a růstu. Tyto t ři členské státy se na nejvyšší vládní 
úrovni zavázaly, že do za čátku roku 2015 p řijmou a provedou pror ůstové strukturální reformy, 
které podle o čekávání budou mít dopad na udržitelnost ve řejných financí ve st řednědobém 
horizontu. 
 
4 
 Obsah  
1. Úvod ............................................................................................................................... .....................5 
2. Hlavní zjišt ění týkající se eurozóny ....................................................................................................6 
3. Přehled jednotlivých návrh ů rozpočtových plán ů.............................................................................12 
PŘÍLOHA 1: Posouzení návrh ů rozpočtových plán ů jednotlivých zemí ............................................ 20  
PŘÍLOHA 2: Metodika a p ředpoklady, z nichž vychází prognóza Komise z podzimu 2014 ....... 25  
PŘÍLOHA 3: Analýza citlivosti ............................................................... ......................................................... 27  
PŘÍLOHA 4: Provád ění strukturálních reforem: řešení makroekonomické nerovnováhy a 
snižování da ňového zatížení ............................................................... ............................................................... .3 0 
PŘÍLOHA 5: Grafy a tabulky ............................................................... ............................................................. 33  
 
 
 
 
5 
 1. Úvod 
 
Aby se zlepšila koordinace hospodá řských politik v hospodá řské a měnové unii, stanoví právní 
předpisy EU, aby členské státy eurozóny p ředkládaly Komisi do 15. října návrhy rozpo čtových plán ů 
na příští rok1. Tyto plány shrnují návrhy rozpo čtů, které vlády p ředkládají svým vnitrostátním 
parlament ům. Komise ke každému plánu vydává st anovisko posuzující, zda je v souladu 
s povinnostmi dané zem ě vyplývajícími z Paktu o stabilit ě a růstu. Předkládá rovn ěž celkové 
posouzení rozpo čtové situace a výhled ů eurozóny jako celku.  
V souladu s ustanoveními tzv. balí čku dvou právních akt ů zaslalo do 15. října Komisi své návrhy 
rozpočtových plán ů na rok 2015 šestnáct2 členských stát ů eurozóny. Belgie a Lotyšsko p ůvodně 
předložily návrhy rozpo čtových plán ů založené na p ředpokladu nezm ěněné politiky, nebo ť v důsledku 
nedávných celostátních voleb nem ěly vládní rozpo čtovou politiku; Belgie pak o týden pozd ěji 
předložila úplný program3.  
Stanoviska Komise p ři současném respektování rozpo čtové autonomie členských stát ů obsahují 
nezávislé politické poradenství ur čené zejména pro vnitrostátní vlády a parlamenty, jehož cílem je 
usnadnit posouzení souladu návrh ů rozpočtu s fiskálními pravidly EU. Balí ček dvou právních akt ů 
představuje komplexní soubor nástroj ů, který k hospodá řské a rozpo čtové politice p řistupuje z 
hlediska spole čného zájmu, jak to zamýšlí Smlouva. 
Kromě toho v červenci 2014 Rada vyzvala Euroskupinu, aby v zájmu zajišt ění diferencované fiskální 
politiky podporující r ůst sledovala a koordinovala fiskální politiky členských stát ů eurozóny 
a souhrnnou fiskální orientaci eurozóny4. Rada doporu čila, aby členské státy eurozóny v období 
2014 –2015 jednotliv ě i společně přijaly opat ření s cílem „v úzké spolupráci s Komisí koordinovat 
fiskální politiky členských stát ů eurozóny, zejména p ři posuzování návrh ů rozpočtových plán ů, aby 
byla v celé eurozón ě zajištěna soudržná fiskální orientace podporující r ůst. Zlepšit kvalitu a 
udržitelnost ve řejných financí tím, že se jako prioritní st anoví hmotné i nehmotné investice na 
vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Zajistit,  aby vnitrostátní fiskální rámce, v četně vnitrostátních 
rozpočtových rad, byly silné.“ Z tohoto doporu čení vychází posouzení Komise. 
Toto sdělení má dvojí cíl. Za prvé na základ ě horizontálního posouzení návrh ů rozpočtových plán ů 
souhrnně zachycuje rozpo čtovou politiku na úrovni eurozóny. Tato funkce odpovídá horizontálnímu 
                                                            
1  Jak stanoví na řízení (EU) č. 473/2013 o spole čných ustanoveních týkajících se  sledování a posuzování návrh ů 
rozpočtových plán ů a zajišťování nápravy nadm ěrného schodku členských stát ů v eurozón ě. Jedná se o jedno ze dvou 
nařízení tzv. balí čku dvou právních akt ů, který vstoupil v platnost v kv ětnu 2013.  
2  Řecko a Kypr, které jako zbývající zem ě eurozóny provád ějí makroekonomický ozdra vný program, nemají povinnost 
plán předkládat, protože d ůkladné fiskální monitorování zajiš ťuje samotný program. 
3  Lotyšsko bylo vyzváno k v časnému p ředložení aktualizovaného plánu tak, aby Komise mohla p řijmout informované 
stanovisko k návrhu rozpo čtového plánu a aby jej Euroskupina mohla řádně projednat, než bude o p řijetí zákona o 
rozpočtu hlasovat vnitrostátní parlament. 
4  Doporu čení Rady ze dne 8. července 2014 o provád ění hlavních sm ěrů hospodářských politik členských stát ů, jejichž 
měnou je euro (Ú ř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 143). 
 
6 
 posouzení program ů stability, které se provádí na ja ře, ale zam ěřuje se na nadcházející rok, a nikoli na 
střednědobé fiskální plány. Za druhé podává p řehled návrh ů rozpočtových plán ů na úrovni 
jednotlivých členských stát ů a vysvětluje přístup, který Komise p ři jejich posuzování využívá. 
Uvedený p řístup lze v zásad ě shrnout jako posuzování souladu s požadavky Paktu o stabilit ě a růstu. 
2. Hlavní zjišt ění týkající se eurozóny 
 
Celková zjišt ění 
Návrhy rozpo čtových plán ů na tento rok potvrzují zpomalení r ůstu HDP ve srovnání s prognózou 
Komise z jara 2014, jež byla zve řejněna v kv ětnu. Podle makroekonomických p ředpokladů 
obsažených v plánech se nyní p ředpokládá, že HDP v šestnácti dot čených členských státech eurozóny 
(EA-16) v roce 2014 vzroste o 1,0 %, což je mén ě než 1,3 % o čekávané v dob ě vypracování program ů 
stability v dubnu 2014 (tabulka 1). P ředpověď zrychlení r ůstu HDP na 1,5 % v zemích EA-16 v roce 
2015 je nižší než 1,7 % p ředpokládaných v programech stability. Revidování sm ěrem dolů se jeví 
jako obecn ější trend, nebo ť pouze Špan ělsko, Irsko, Malta a Slovinsko oznámily revize svých 
prognóz r ůstu směrem nahoru, kdežto v ětšina ostatních zemí vykazuje zna čné snížení.  
Výhled inflace byl rovněž revidován sm ěrem dolů, a to v důsledku klesajících cen energií a potravin, 
ale také vzhledem ke zna čným nevyužitým kapacitám v ekonomice. Podle návrh ů rozpočtových plán ů 
letošní míra inflace, která v EA-16 činí 0,8 %, p ředstavuje nejnižší hodnotu a v roce 2015 se o n ěco 
zvýší (na 1,2 %). 
Poté, co se souhrnný celkový rozpo čtový schodek  EA-16 v roce 2013 poprvé od roku 2008 dostal 
pod hranici 3 % HDP, klesne podle návrh ů rozpočtových plán ů v roce 2014 na 2,6 % HDP, a čkoli to 
je více než schodek ve výši 2,4 % p ředpokládaný v programech stab ility. Pomalejší snižování 
schodku je patrné i v roce 2015, kdy souhrnný celko vý schodek klesne o 0,4 procentního bodu na 2,2 
% HDP ve srovnání s poklesem o 0,6 procentního bodu, který se p ředpokládal na ja ře. Tento vyšší 
předpokládaný schodek souvisí se zhoršujícím se výhledem r ůstu na období 2014–2015, ale je též 
způsoben omezením fiskální konsolidace (viz dále). 
Souhrnný pom ěr dluhu  k HDP se podle plán ů v porovnání s letošním rokem v podstat ě nezmění a v 
roce 2015 dosáhne hodnoty 92,5 % HDP. Op roti tomu v programech stability se o čekávalo, že dluh 
začne příští rok klesat. Za tímto souhrnným pom ěrem se skrývají r ůzné hodnoty pro jednotlivé zem ě, 
od 133 % HDP v Itálii až po necelých 10 % HDP v Estonsku. Z hlediska úrovní odráží revize pom ěru 
dluhu k HDP sm ěrem dolů v programech stability zavedení nového systému národních ú čtů ESA, 
které více než p řevažuje zhoršující se vyhlídky r ůstu a inflace i oslabení konsolida čního úsilí.  
Při bližším prozkoumání plánované fiskální konsolidace  návrhy rozpo čtových plán ů v letech 2014 a 
2015 na úrovni souhrnných ukazatel ů nevykazují známky konsolidace vyjád řené pozitivní zm ěnou 
strukturálního salda. Členské státy ve svých programech stability o čekávaly na oba roky zlepšení o 
0,3 % HDP. Vzhledem k tomu, že na šest členských stát ů z EA-16 se v roce 2014 nadále vztahuje 
postup při nadměrném schodku5 a že pouze dva členské státy, na které se vztahuje preventivní složka, 
by v období 2014–2015 m ěly dosáhnout nebo p řekonat své st řednědobé cíle, se zdá, že požadavky 
Paktu o stabilit ě a růstu nejsou zcela napln ěny. Souhrnnou strukturální korekci je však t řeba v tomto 
                                                            
5  Francie, Irsko, Malta, Port ugalsko, Slovinsko, Špan ělsko. 
 
7 
 ohledu chápat jen orienta čně, protože nezachycuje významné rozdíly mezi členskými státy, pokud jde 
o požadavky Paktu o stabilit ě a růstu, kterých se týká posou zení jednotlivých zemí provád ěné Komisí. 
Kromě toho by se veškeré záv ěry týkající se celkového konsolida čního úsilí, které se zakládají na 
změně strukturálního salda, m ěly brát s rezervou, nebo ť strukturální saldo nemusí vždy p řesně odrážet 
související fiskální konsolidaci, nap říklad z d ůvodu neobvyklé reakce p říjmů na hospodá řský růst. 
Absence fiskální konsolidace na úrovni souhrnných ukazatel ů je však potvrzena použitím 
alternativního m ěření konsolida čního úsilí, které nazna čuje korekci ve výši pouze 0,2 % HDP v letech 
2014 i 20156. 
 
Tabulka 1: P řehled souhrnných hospodá řských a rozpo čtových ukazatel ů (EA-16) na období 
2014–15 
2014 2015 
  Programy 
stability z 
roku 2014 
(duben) Návrhy 
rozpočtový
ch plánů 
(říjen) Prognóza 
Komise 
z podzimu 
2014 
(listopad) Programy 
stability z 
roku 2014 
(duben) Návrhy 
rozpočtový
ch plánů 
(říjen) Prognóza 
Komise 
z podzimu 
2014 
(listopad) 
Růst reálného 
HDP (změna 
v %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
Inflace m ěřená 
HISC 
(změna v %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Celkový 
schodek 
vládního 
sektoru  
(v % HDP)  –2,4 –2,6 –2,6 –1,8 –2,2 –2,4 
Změna 
strukturálního 
salda  
(p. b. HDP)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Dluh (v % 
HDP)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Cyklicky 
očištěný podíl 
výdajů (v % 
potenciálního 
HDP)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Cyklicky 
očištěný podíl 
příjmů  
(v % 
potenciálního 46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
                                                            
6  Alternativní m ěření konsolida čního úsilí v návrzích rozpo čtových plán ů lze získat zvážením výše diskre čních opatření na 
straně příjmů po odečtení změny cyklicky o čištěného podílu výdaj ů (tabulka A5.7) To nazna čuje pro zem ě EA-16 
fiskální korekci ve výši 0,2 % HDP v letech 2014 i 2015. A čkoli tyto  odhady jsou mírn ě vyšší než zm ěny strukturálního 
salda (0,0 %, resp. 0,1 % HDP v t ěchto dvou letech), jsou revize sm ěrem dolů ve srovnání s jarem pro ob ě konsolida ční 
opatření stejného rozsahu. To potvrzuje, že souhrnné konsolida ční úsilí odvozené z návrh ů rozpočtových plán ů je menší 
než úsilí p ředpokládané v jarních programech stability. 
 
8 
 HDP)  
 
Složení ve řejných financí 
Pro eurozónu jako celek p ředpokládají návrhy rozpo čtových plán ů v období 2014–2015 jen malé 
změny ve složení ve řejných financí  (tabulka A5.5). Cyklicky o čištěný podíl výdaj ů se podle 
předpokladů v roce 2015 slab ě sníží (o 0,2 procentního bodu), čímž se vyrovnají ú činky podobn ě 
slabého zvýšení v roce 20147. Očekává se, že v ětšina kategorií výdaj ů se sníží, v četně zejména 
mzdových náklad ů ve veřejném sektoru a úrokových náklad ů (graf A5.2), s výjimkou sociálních 
transferů.  
Opatření v daňové oblasti obsažená v návrzích rozpo čtových plán ů sice míří více pror ůstovým 
směrem, na daňovou skladbu  však v roce 2015 budou mít jen nevýrazný vliv. Dopady snížení p říjmů 
ze sociálních p říspěvků o 0,1 procentního bodu vyrovnává zvýšení p říjmů z přímých daní o 0,1 
procentního bodu (graf A5.3). Podíl nep římých daní ve vztahu k HDP z ůstane podle p ředpokladů 
stabilní. 
Řada návrh ů rozpočtových plán ů zmiňuje opatření pro řešení daňového zatížení práce  (též „daňový 
klín“). Pracovní dokument útvar ů Komise, který doprovází její posouzení návrh ů rozpočtových plán ů, 
obsahuje speciální ráme ček týkající se „ řešení daňového zatížení“ u t ěch členských stát ů, které 
obdržely doporu čení v této oblasti8 nebo které v návrhu svého rozpo čtového plánu oznámily 
relevantní reformu. P říloha IV tohoto sd ělení obsahuje další informace k této otázce. 
Celkově návrhy rozpo čtových plán ů ukazují, že členské státy eurozóny jsou si jasn ě vědomy přínosů, 
které by m ělo řešení vysokého da ňového zatížení práce. Za prvé, zatímco v uplynulých letech da ňové 
zatížení práce ve v ětšině členských stát ů eurozóny trvale stoupalo, návrhy rozpo čtových plán ů 
obsahují pouze velmi málo opat ření, která by jej dále zvýšila. Naopak mnoho členských stát ů plánuje 
nebo realizuje opat ření ke snížení da ňového zatížení. Za druhé opat ření ke snížení da ňového zatížení 
práce plánují nejen ty členské státy, kde je toto zatížení pom ěrně vysoké, ale také ty, v nichž je 
relativně nízké. Za t řetí je řada opatření cílena na nízkop říjmové skupiny; jedná se o zvýšení 
nezdanitelné částky nebo snížení daní u nízkých p říjmových úrovní či sociálních p říspěvků u osob s 
nízkými p říjmy. Většina reforem da ňového zatížení však z ůstává v porovnání s výzvami relativn ě 
opatrná. V tom se odráží jak malý fiskální prostor v řadě zemí, tak skute čnost, že je obtížné nalézt 
kompenza ční opatření, ať už snížením výdaj ů z veřejných rozpo čtů, nebo zvýšením daní, které nemají 
tak záporný vliv na r ůst, jako jsou spot řební daně, daně z nemovitostí nebo environmentální dan ě. 
Rozdíly v prognózách 
Inovací balí čku dvou právních akt ů, jejímž ú čelem je zmírnit možné rozdíly mezi prognózami 
členských stát ů a Komise, je zavedení požadavku na v ětší dohled rozpo čtových rad nad procesem 
vytváření prognóz. Ráme ček 1 na stran ě 10 ukazuje, jak členské státy uplatnily požadavek, že návrhy 
rozpočtu mají být založeny na nezávislých makroekonomických prognózách . 
                                                            
7   Cyklicky neo čištěný podíl by v roce 2015 vzhledem k pozitivnímu „ef ektu jmenovatele“ v souvislosti s menší produk ční 
mezerou poklesl výrazn ěji, asi o 0,6 procentního bodu. 
8   Úř. věst. C 247, 29.7.2014, s. 1. 
 
9 
 Pokud jde o celkový fiskální výhled , je souhrnný celkový schodek státního rozpo čtu zemí EA-16 
vyplývající z návrh ů rozpočtových plán ů na rok 2015 o 0,2 procentního bodu HDP nižší než schodek 
uvedený v prognóze Komise. Za prvé návrhy rozpo čtových plán ů předpokládají v ětší konsolida ční 
úsilí (0,2 % HDP oproti –0,1 % HDP v prognóze Komise, m ěřeno za použití alternativního ukazatele 
uvedeného výše; viz tabulka A5.7). Za druhé plány p ředpokládají v roce 2015 vyšší r ůst HDP (1,5 % 
oproti 1,1 % v prognóze Komise, p řičemž na N ěmecko p řipadá výrazná část rozdílu9). 
Makroekonomické p ředpoklady však nejsou hlavním d ůvodem rozdílu v prognózách schodku na rok 
2015. Je to proto, že členské státy souhrnn ě sice předpokládají vyšší r ůst HDP, avšak rovn ěž 
předpokládají nižší reakci p říjmů na růst než prognóza Komise10. Tato nižší p ředpokládaná elasticita 
obecně vyrovnává dopad vyššího o čekávaného r ůstu HDP. Nejv ětší rozdíl mezi prognózou schodku 
Komise a návrhy rozpo čtových plán ů ve skute čnosti spočívá v rozdílném hodnocení úsilí na stran ě 
výdajů. 
Z důvodů, které se stát od státu liší, mohou být rozdíly mezi jednotlivými návrhy rozpo čtových plán ů 
a prognózou celkového schodku, kterou provedla Komise, relativn ě velké. Ve srovnání s návrhy 
rozpočtových plán ů Komise p ředpovídá vyšší schodek v Belgii, ve Špan ělsku, na Malt ě, v 
Portugalsku a na Slovensku, p řičemž největší rozdíl je v p řípadě Malty (tabulka A5.1 a graf A5.4). 
Ostatní rozdíly v prognózách dosahují nejvýše 0,2 procentního bodu a v p řípadě Nizozemska a 
Rakouska p ředpovídá Komise nižší schodek. 
Podobně, jako tomu je u prognóz souhrnného celkového schodku, p ředpovídá Komise vyšší 
souhrnný dluh , než jaký o čekávají členské státy. V prognóze Komise se uvádí, že dluh bude v roce 
2015 nadále mírn ě stoupat až nad 93 % HDP, zatímco podle návrh ů rozpočtových plán ů zůstane v 
podstatě beze změny. Tento rozdíl je zp ůsoben zejména vyššími celkovými schodky a nižším r ůstem 
nominálního HDP, které p ředpovídá Komise. Z d ůvodů, které se stát od státu liší, mohou být op ět 
rozdíly mezi návrhy rozpo čtových plán ů a prognózou Komise na úrovni členských stát ů větší. 
Výraznější rozdíly se týkají Belgie, N ěmecka, Lotyšska a Malty, kde návrhy rozpo čtových plán ů 
očekávají, že dluh dosáhne hodnoty p řibližně o 2 % HDP nižší než podle prognózy Komise (tabulka 
A5.3 a graf A5.5). Ve v ětšině případů činí rozdíly mezi prognózami 0 až 1 % HDP. Komise 
předpovídá nižší schodek pouze v p řípadě Slovinska. Pokud jde o složení, podle prognózy Komise 
existuje riziko, že nedojde ani k omezenému poklesu cyklicky o čištěného podílu výdaj ů, který 
předpovídají návrhy rozpo čtových plán ů (tabulka A5.5). V rámci výdaj ů prognóza Komise potvrzuje, 
že by se mohl snížit význam mezd ve ve řejném sektoru, úrokových plateb a možná ve řejných investic, 
zatímco podíl sociálních plateb by se mohl dále zvýšit (graf A5.2). Pokud jde o p říjmy, je prognóza 
Komise s návrhy rozpo čtových plán ů v souladu (graf A5.3).  
Velikost a složení korekce 
                                                            
9  Makroekonomický scéná ř, na němž je založen návrh rozpo čtového plánu, vychází z jarní prognózy n ěmecké spolkové 
vlády zve řejněné v dubnu. Avšak vzhledem k tomu, že další of iciální statistiky a uk azatele zhoršeného hospodá řského 
cyklu byly k dispozici až po jejím zve řejnění, popisuje tato prognóza výrazn ě optimisti čtější výhled ekonomické aktivity 
v letech 2014 a 2015 než prognóza Komise z podzimu 2014. Od p ředložení návrhu rozpo čtového plánu n ěmecká vláda 
svou vlastní prognózu aktualizovala.  
10   Tzv. „čistá elasticita p říjmů“, tj. procentuální zm ěna příjmů po odečtení účinku diskre čních opatření, na jedno procento 
změny HDP. Souhrnná elasticita p říjmů v roce 2015 vyplývající z plán ů je nižší než elasticita, z níž vychází prognóza 
Komise (0,8 resp. 1,0; viz tabulka A5.6).  
 
10 
 Pokud jde o velikost strukturální fiskální korekce , shoduje se prognóza Komise s návrhy 
rozpočtových plán ů; po třech letech trvalé fiskální konsolidace je souhrnná orientace fiskální politiky 
eurozóny v roce 2014 neutrální a o čekává se, že tomu tak bude i v roce 2015. Na úrovni souhrnných 
ukazatelů se zdá, že absence restrikti vní fiskální politiky zajiš ťuje obecn ě přijatelnou rovnováhu mezi 
požadavky na udržitelnost, které podtrhují vysoké a zvyšující se pom ěry dluhu, a cyklickými 
podmínkami, které poukazují na významné a p řetrvávající produk ční mezery, jež se podle p ředpovědi 
budou v nadcházejících letech zmenšovat jen pomalu. Posouzení plán ů zároveň potvrzují, že n ěkolik 
členských stát ů podle sou časných očekávání nesplní své povinnosti vyplývající z Paktu o stabilit ě a 
růstu. Celkov ě všechny tyto skute čnosti nazna čují potřebu pečlivě sledovat jak celkovou orientaci 
fiskální politiky v eurozón ě, tak její distribuci nap říč členskými státy ve vztahu k prostoru, který 
poskytují pravidla Paktu o stabilit ě a růstu. V zásad ě by bylo možné dosáhnout op ětovného slad ění 
fiskálních politik nap říč státy, jež by zajistilo soulad s Paktem o stabilit ě a růstu ve všech členských 
státech a zabránilo neod ůvodněné restriktivní fiskální politice. To by znamenalo využití fiskálního 
prostoru, který v n ěkterých zemích poskytují pravidla.  
Výše uvedené skute čnosti rovn ěž velmi posilují d ůvody pro ambiciózní investi ční plán na úrovni EU, 
aby se podpo řila celková poptávka a zmenšila omezení na stran ě nabídky, a tudíž podpo řil stimul, 
který nabízí akomodativní m ěnová politika.  
Tento sm ěr podpory r ůstu napříč eurozónou je relevantní p ři zkoumání složení korekce ve řejných 
financí . Ačkoli pozorovaný odklon od da ňového zatížení práce a řada politických opat ření přijatých 
ke snížení tohoto zatížení jdou správným sm ěrem, ukazuje složení výdaj ů malý nebo žádný pokrok 
směrem k větší podpo ře růstu. To podtrhuje pot řebu lepšího slad ění politik členských stát ů s 
prioritami balí čku v oblasti pracovních míst, r ůstu a investic, v četně využití flexibility, kterou 
poskytují pravidla. 
 
Rámeček 1: Příspěvek nezávislých fiskálních institucí k návrh ům rozpočtových plán ů na rok 
2015 
Články 1, 4 a 5 na řízení (EU) č. 473/2013 z balí čku dvou právních akt ů uvádějí koncept nezávislých 
subjektů. Toto na řízení představuje další up řesnění a rozší ření dřívějších požadavk ů stanovených v 
unijních a mezivládních právních p ředpisech, které sv ěřují nezávislým subjekt ům různé úkoly ve 
fiskální oblasti. Jsou zde vy členěny dvě dodatečné oblasti: i) sledování dodržování fiskálních 
pravidel a ii)  makroekonomické prognózy. V souboru pravidel pro balí ček dvou právních akt ů byla 
vymezena provád ěcí ustanovení týkající se vytvá ření prognóz, která p řinášejí pokyny pro členské 
státy. Jako dopln ění těchto ustanovení vyzvalo zasedání Rady dne 8. července 2014 členské státy 
eurozóny, „aby vnitrostátní fiskální rámce, v četně vnitrostátních rozpo čtových rad, byly silné“. 
Podle čl. 4 odst. 4 uvedeného na řízení konkrétn ě návrhy rozpo čtů „vycházejí z nezávislých 
makroekonomických prognóz“, což podle čl. 2 odst. 1 písm. b) znamená, že musí být „vypracované 
nebo schválené nezávislými subjekty“. Řada návrh ů rozpočtových plán ů předložených v říjnu 2014 
obsahuje odkazy na tyto požadavky balí čku dvou právních akt ů, přičemž členské státy se rozhodly 
buď pro nezávislé vypracování, nebo pro sc hválení výchozích ma kroekonomických prognóz. 
Podle návrh ů rozpočtových plán ů byly prognózy vypracovány nezávislými subjekty v p ěti členských 
státech: Rakousku ( Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgii ( Bureau 
Fédéral du Plan, FPB), Lucembursku (STATEC), Nizozemsku ( Centraal Planbureau, CPB) a 
 
11 
 Slovinsku ( Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). V N ěmecku sice 
makroekonomické prognózy nadále vytvá ří ministerstvo hospodá řství, činí to však na základ ě 
společných hospodá řských prognóz, které vypracovávají výzku mné ústavy. V listopadu zkoumá jejich 
důvěryhodnost nezávislá rada hospodá řských poradc ů. Prognóza v návrhu rozpo čtového plánu je 
založena na spole čných hospodá řských prognózách a vládní prognóze z jara a nezahrnuje spole čné 
prognózy ani vládní makroekonomické p ředpovědi z podzimu. Ve Finsku vytvá ří makroekonomické 
prognózy intern ě ministerstvo financí, uznává však nutnost opat ření, která zaru čí formální nezávislost 
příslušného týmu. 
V případě Estonska, Špan ělska, Irska, Itálie a Slovenska odkazovaly návrhy rozpo čtových plán ů na 
stanoviska k makroekonomickým prognózám, kt eré poskytly nezávislé subjekty ( Eelarvenõukogu , 
Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council  (IFAC), 
Ufficio Parlamentare di Bilancio  (UPB) a slovenský Výbor pre makroekonomické prognózy). Ve 
Francii, na Malt ě a v Portugalsku sice bylo vydáno st anovisko nezávislého orgánu (HCFP ( Haut 
Conseil des Finances Publiques) , National Audit Office of Malta  a CFP ( Conselho das Finanças 
Públicas )), avšak v návrhu rozpo čtového plánu se o n ěm nehovo ří. Ve Francii a Portugalsku bylo toto 
stanovisko nakonec zahrnuto mezi rozpo čtové dokumenty. V p řípadě Lotyšska se vydaný rozpo čtový 
dokument založený na p ředpokladu nezm ěněné politiky nepovažuje za návrh rozpo čtového plánu, a 
tak formáln ě nevyžaduje stanovisko nezávislého subjektu. V p řípadě Estonska, Špan ělska, Irska, 
Itálie, Malty, Portugalska a Slovenska byly pr ognózy uvedenými nezávislými subjekty v zásad ě 
schváleny, byla však zd ůrazněna řada rizik. Ve Francii ozna čila rada HCFP makroekonomický scéná ř 
na rok 2015 za optimistický. V Estonsku, Špan ělsku, Francii, Irsku, na Malt ě a v Portugalsku byla 
uvedena rizika horšího výsledku vycházející z vn ějšího vývoje, která by se mohla projevit v nižším 
růstu vývozu, než se o čekává. Dále byly zmín ěny nejistoty ve vztahu k domácí poptávce (Francie), 
spotřebě (Španělsko) nebo investicím (Malta). 
 
 
12 
 3. Přehled jednotlivých návrh ů rozpočtových plán ů 
 
Stanoviska Komise k návrh ům rozpočtových plán ů se zaměřují na dodržování ustanovení Paktu 
o stabilitě a růstu a doporu čení vydaných na tomto základ ě. U členských stát ů, vůči nimž je veden 
postup p ři nadměrném schodku, stanoviska Komi se posuzují pokrok dosažený p ři nápravě 
nadměrného schodku, a to s ohledem na cíle celkového i strukturálního schodku. V p řípadě členských 
států eurozóny, jichž se týká preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu, tj. nikoli postup p ři 
nadměrném schodku, se posuzuje pokrok p ři dosahování st řednědobých rozpo čtových cíl ů, aby se 
zjistilo, zda je v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu a s fiskálními doporu čeními, která vydala Rada 
jednotlivým členským stát ům v červenci.  
Posouzení plán ů je založeno na prognóze Komise z podzimu 2014.  
Po konzultacích s n ěkterými členskými státy, kdy si Komise vyžádala další informace nebo zd ůraznila 
některé počáteční obavy ve vztahu k p ředloženým návrh ům rozpočtových plán ů, došla Komise 
koncem října k záv ěru, že žádný návrh rozpo čtového plánu nep ředstavuje „obzvlášt ě závažné 
nedodržení povinností“, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 2 na řízení (EU) č. 473/2013. N ěkolik 
předložených plán ů nicméně vyvolává obavy z možného nedodržení povinností. Tabulky 2a a 2b 
shrnují posouzení návrh ů rozpočtových plán ů jednotlivých zemí obsažená ve stanoviscích Komise 
vydaných 28. listopadu, jakož i posouzení pokroku dosaženého v oblasti fiskálních strukturálních11 
reforem. K snadn ějšímu srovnání je posouzení návrh ů rozpočtových plán ů shrnuto ve t řech obecných 
kategoriích:  
• V souladu:  Podle podzimní prognózy Komise není k zajištění souladu s pravidly Paktu o stabilit ě 
a růstu v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu nutná úprava rozpo čtových plán ů. Avšak 
v případech, kdy je posouzení návrhu rozpo čtového plánu Komisí vystaveno zvláštním rizik ům, 
vyzývá Komise dot čené členské státy, aby podle pot řeby zareagovaly. 
• Obecně v souladu:  Komise vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového 
procesu přijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude v souladu 
s Paktem o stabilit ě a růstu. Komisi k tomu vedou následující d ůvody: 
V případě členských stát ů, vůči nimž je veden postup p ři nadměrném schodku: prognóza Komise 
sice předpovídá, že celkový schodek bude snížen pod úrove ň referenční hodnoty stanovené 
Smlouvou na 3 % HDP do lh ůty stanovené v rámci postupu p ři nadměrném schodku, je však 
patrný znatelný nedostatek fiskálního úsilí, což ohrožuje v časnou a udržitelnou nápravu 
nadměrného schodku.  
V případě členských stát ů, jichž se týká preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu: podle 
prognózy Komise se neo čekává, že by v roce 2015 došlo k provedení požadované strukturální 
korekce vedoucí ke spln ění střednědobého rozpo čtového cíle, nespln ění tohoto požadavku ale 
nebude p ředstavovat významnou odchylku od požadované korekce vedoucí ke spln ění 
střednědobého rozpo čtového cíle12. Pokud však tato situace potrvá n ěkolik let, mohla by mít za 
                                                            
11  Strukturální reformy, které mají p římý dopad na rozpo čet. 
12  Pro členský stát, který nesplnil sv ůj střednědobý rozpo čtový cíl, se odchylka považu je za význam nou, jestliže: 
 i) odchylka strukturálního salda od p říslušného postupu korekce činí alespo ň 0,5 % HDP v jednom roce nebo alespo ň 
0,25 % HDP v pr ůměru každý rok ve dvou po sob ě následujících letech a 
 
 
13 
 následek významnou odchylku od požadované korekce. Tyto členské státy jsou v souladu 
s případnou referen ční hodnotou pro snížení dluhu. 
• Riziko nesouladu:  prognóza Komise neo čekává, že návrh rozpo čtového plánu zajistí soulad s 
požadavky Paktu o stabilit ě a růstu. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci 
vnitrostátního rozpo čtového procesu přijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na 
rok 2015 bude v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Komisi k tomu vedou následující d ůvody:  
V případě členských stát ů, vůči nimž je veden postup p ři nadměrném schodku: pokud by se 
prognóza Komise pro rok 2015 potvrdila ex post , mohlo by to vést k posílení postupu p ři 
nadměrném schodku, nebo ť se neočekává napln ění fiskálního úsilí ani dodržení cíle týkajícího se 
celkového schodku.  
V případě členských stát ů, jichž se týká preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu: prognóza 
Komise p ředpovídá významnou odchylku od poža dovaného postupu korekce vedoucího ke 
splnění střednědobého rozpo čtového cíle v roce 2015 a/nebo p řípadné nedodržení referen ční 
hodnoty pro snížení dluhu (podle toho, která hodnota je závazn ější). 
Dopad přechodu na standardní systém národních ú čtů ESA 2010 a jiných statistických revizí na výši 
schodku a dluhu byl zohledn ěn při posuzování plán ů (dopad p řechodu na systém ESA 2010 byl 
nejvýrazn ější v případě Francie, Irska, Itálie, Portugalska a Finska). V pracovních dokumentech 
útvarů Komise p řiložených ke stanovisk ům Komise se z kvalitativního a pokud možno i z 
kvantitativního hlediska p řistupovalo zejména ke statistickým revizím, kdykoli se jejich dopad týkal 
hlavních prom ěnných používaných pro posouzení souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Další 
statistické zm ěny byly výslovn ě uvedeny v p řípadě Estonska, Lotyšska a Slovinska. V ostatních 
případech dopad nebyl významný a/nebo by nem ěl za následek zm ěnu posouzení. 
Kromě toho Komise posoudila úrove ň celkového dodržování fiskálních strukturálních reforem 
uvedených v doporu čeních pro jednotlivé zem ě z roku 2014. Posouzení návrh ů rozpočtových plán ů je 
shrnuto v následujících p ěti obecných kategoriích. Jsou to: 
• Žádný pokrok: Členský stát neoznámil ani nep řijal žádná opat ření, jež by reagovala na p říslušné 
jemu vydané doporu čení.  
• Omezený pokrok:  Členský stát oznámil n ěkterá opat ření reagující na p říslušné jemu vydané 
doporučení, ale p ředmětná opatření se zdají být nedosta čující anebo je ohroženo jejich p řijetí či 
provedení. 
• Určitý pokrok:  Členský stát oznámil nebo p řijal opatření reagující na p říslušné jemu vydané 
doporučení. Předmětná opatření jsou slibná, ne všechna však  byla dosud provedena a provedení 
není ve všech p řípadech jisté. 
                                                                                                                                                                                         
 ii) míra r ůstu výdajů po odečtení diskre čních opatření na stran ě příjmů překročila příslušný postup korekce vymezený ve 
vztahu k referen ční střednědobé míře růstu, což m ělo negativní dopad na saldo ve řejných financí ve výši alespo ň 0,5 
procentního bodu HDP v jednom roce nebo v sou čtu za dva po sob ě následující roky. 
 Odchylka m ůže být rovn ěž považována za význa mnou, pokud bude napln ěna pouze jedna ze dvou podmínek i) a ii) 
a celkové posouzení prokáže, že  tato podmínka je nejvhodn ější pro posouzení souvise jícího fiskálního úsilí.  
 
14 
 • Výrazný pokrok:  Členský stát p řijal opatření, jež byla z v ětšiny provedena. Tato opat ření do 
značné míry reagují na p říslušné jemu vydané doporu čení. 
• Plné provedení:  Členský stát p řijal a provedl opat ření, jež odpovídajícím zp ůsobem reagují na 
příslušné jemu vydané doporu čení. 
Tabulka 2a: P řehled jednotlivých stanovisek Komise k návrh ům rozpočtových plán ů – členské 
státy, jichž se týká preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu 
 Celkový soulad návrhu rozpo čtového plánu 
s Paktem o stabilit ě a růstu  
Celkový soulad s fiskálními 
strukturálními refor mami navrženými 
v doporu čeních pro jednotlivé zem ě 
v roce 2014 
Země 
Celkový záv ěr na 
základě prognózy 
Komise z podzimu 
2014 Soulad s požadavky 
preventivní složky 
v letech 2014–2015  Celkový záv ěr 
ohledně pokroku 
směrem 
k fiskálním 
strukturálním 
reformám  
Hlavní opat ření v 
návrhu rozpo čtového 
plánu na spln ění 
doporučení pro 
jednotlivé zem ě 
týkajících se da ňového 
zatížení 
BE Riziko nesouladu  2014: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
ohroženo 
2015: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
ohroženo Určitý pokrok Doporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Vyšší odpo čet daně 
z příjmu fyzických 
osob. Nižší p říspěvky 
zaměstnavatele 
na sociální zabezpe čení 
DE V souladu 2014: dosaženo lepšího 
výsledku, než byl 
střednědobý rozpo čtový 
cíl; dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
2015: dosaženo lepšího 
výsledku, než byl 
střednědobý rozpo čtový 
cíl; dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh Omezený pokrokDoporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Od roku 2014 vyšší 
úleva z dan ě z příjmu 
fyzických osob a 
neuskutečnění původně 
plánovaného snížení 
sazby příspěvku 
na důchodové 
zabezpečení za účelem 
financování 
dodatečných 
důchodových dávek. 
Od roku 2015 zvýšení 
sazby příspěvků na 
dlouhodobou pé či 
 
15 
 a reforma financování 
zdravotního pojišt ění 
EE Obecně v souladu 2014: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle; 2015: 
určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle Žádný pokrok Doporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Snížení sazby dan ě 
z příjmu fyzických osob 
a příspěvků na pojištění 
pro případ ztráty 
zaměstnání. Zvýšení 
základní da ňové úlevy 
 
16 
  
IT Riziko nesouladu  2014: možnost odchýlit 
se od postupu korekce 
vedoucího dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle 
v důsledku mimo řádně 
nepříznivých 
hospodářských 
podmínek; dodržení 
referenční hodnoty pro 
dluh ohroženo 
2015: významná 
odchylka od postupu 
korekce vedoucího k 
dosažení st řednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
ohroženo Určitý pokrok Doporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Vynětí nákladů práce z 
daňového základu 
regionální dan ě z 
podnikání. Stálá da ňová 
úleva (zanesena jako 
sociální transfer do 
systému ESA 2010) pro 
zaměstnance s nízkými 
příjmy, v sou časné době 
hrazena pouze v roce 
2014. Osvobození od 
placení příspěvků 
zaměstnavatele 
na sociální zabezpe čení 
na tři roky za p řijímání 
nových zam ěstnanců na 
smlouvu na dobu 
neurčitou během roku 
2015 
LV Obecně v souladu 2014: žádná odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle 
2015: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle za 
předpokladu, že nedojde 
k žádným zm ěnám 
návrhu rozpo čtového 
plánu Omezený pokrokDoporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Odcházející vláda  
nepředložila v návrhu 
rozpočtového plánu 
žádná opat ření. 
Strategie da ňové 
politiky na období 
2015–2017 však 
zahrnuje plány 
na zvýšení minimální 
mzdy i nezdan ěného 
minimálního p říjmu 
LU V souladu 2014: Dosaženo lepšího 
výsledku, než byl 
střednědobý rozpo čtový 
cíl 
2015: žádná odchylka 
od střednědobého 
rozpočtového cíle Určitý pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
MT13 Riziko nesouladu 2014: postup p ři 
nadměrném schodku 
2015: významná 
odchylka od postupu 
korekce vedoucího k Určitý pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
                                                            
13  Na Maltu se v sou časné době vztahuje nápravná složka, od roku 2015 by se však na ni mohla vztahovat preventivní 
složka, jestliže dosáhne v časné a udržitelné korekce.  
 
17 
 dosažení st řednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
NL V souladu 2014: žádná odchylka 
od střednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
2015: žádná odchylka 
od střednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh Určitý pokrok Doporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Reforma da ňových úlev 
pro zaměstnance, 
snížení da ňové zátěže u 
nižších a st ředních 
příjmů. Snížení sazby 
daně z příjmů fyzických 
osob v nejnižším 
daňovém pásmu 
 
18 
  
AT Riziko nesouladu 2014: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh 
2015: významná 
odchylka od postupu korekce vedoucího k 
dosažení st řednědobého 
rozpočtového cíle; 
dodržení referen ční 
hodnoty pro dluh Omezený pokrokDoporučení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Obecné oznámení 
reformy na snížení 
daňového zatížení, o níž 
se rozhodne v b řeznu 
2015 
SK V souladu 2014: žádná odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle 
2015: žádná odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle Omezený pokrokŽádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
FI Obecně v souladu 2014: určitá odchylka 
od střednědobého 
rozpočtového cíle 
2015: určitá odchylka 
od postupu korekce 
vedoucího k dosažení 
střednědobého 
rozpočtového cíle Určitý pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající 
se „daňového zatížení“ 
 
Tabulka 2b: P řehled jednotlivých stanovisek Komise k návrh ům rozpočtových plán ů – členské 
státy, jichž se týká preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu 
 Celkový soulad návrhu rozpo čtového 
plánu s Paktem o stabilit ě a růstu  
Celkový soulad s fiskál ními strukturálními 
reformami navrženými v doporu čeních pro 
jednotlivé zem ě v roce 2014 
Země 
Celkový záv ěr na 
základě prognózy 
Komise z podzimu 
2014 Soulad s postupem 
při nadměrném 
schodku v letech 
2014–2015  Celkový záv ěr 
ohledně pokroku 
směrem k fiskálním 
strukturálním 
reformám  
Hlavní opat ření v 
návrhu rozpo čtového 
plánu zam ěřená na 
řešení daňového zatížení
ES Riziko nesouladu 2014: cíl pro 
celkový schodek 
splněn 
2015: nebudou-li 
přijata dodate čná 
opatření, není 
zajištěn soulad Určitý pokrok Doporučení pro jednotlivé 
země týkající se 
„daňového zatížení“ 
 
Snížení sazeb dan ě 
z příjmů fyzických osob. 
Dočasné snížení p říspěvků 
 
19 
 na sociální zabezpe čení 
u nových smluv 
podepsaných v roce 2014
FR Riziko nesouladu 2014: hrozí, že 
nebudou p řijata 
žádná účinná 
opatření 
2015: nebudou-li 
přijata dodate čná 
opatření, není 
zajištěn soulad Omezený pokrok Doporučení pro jednotlivé 
země týkající se 
„daňového zatížení“ 
 
Od roku 2014 nová 
daňová úleva pro mzdy 
odpovídající až 2,5 
násobku minimální mzdy. 
Snížení p říspěvků 
zaměstnavatele na sociální 
zabezpečení. Snížení dan ě 
z příjmu fyzických osob u 
osob s nízkými p říjmy 
 
20 
  
IE V souladu 2014: účinná 
opatření 
2015: očekává se 
včasná korekce Určitý pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající se 
„daňového zatížení“ 
PT Riziko nesouladu 2014: hrozí, že 
nebudou p řijata 
žádná účinná 
opatření 
2015: nebudou-li 
přijata dodate čná 
opatření, není 
zajištěn soulad Omezený pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající se 
„daňového zatížení“ 
SI Obecně v souladu 2014: hrozí, že 
nebudou p řijata 
žádná účinná 
opatření 
2015: očekává se 
včasná korekce Omezený pokrok Žádné doporu čení pro 
jednotlivé zem ě týkající se 
„daňového zatížení“ 
 
21 
  
PŘÍLOHA 1: Posouzení návrh ů rozpočtových plán ů jednotlivých zemí 
 
Členské státy, na n ěž se vztahuje preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu 
Plány, které jsou v souladu s povinnostmi dané zem ě 
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Německa , na které se v sou časnosti 
vztahuje preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení, je v souladu 
s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Ovšem zna čný fiskální prostor, investi ční potřeby a velmi 
nízké úrokové sazby, díky nimž sociální p řínosy zna čně převažují nad náklady na financování, 
ponechávají prostor pro navýšení ve řejných investic. Dále musí N ěmecko zajistit, aby byl ustaven 
nezávislý subjekt, který by vypracovával či potvrzoval makroekonomické prognózy.  Komise také 
zastává stanovisko, že N ěmecko dosáhlo omezeného pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních 
doporučení vydaných Radou v rámci evropské ho semestru 2014, a vyzývá tedy n ěmecké orgány, aby 
jejich realizaci urychlily.  
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Lucemburska , na které se v sou časné době 
vztahuje preventivní složka, je v so uladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Lucembursko 
zejména plánuje, že v roce 2015 využije svoji rezervu, pokud jde o st řednědobý rozpo čtový cíl, nebo ť 
strukturální p řebytek se bude zhoršovat, avšak stále bude respektovat st řednědobý rozpo čtový cíl 
Lucemburska. Snížení strukturálního p řebytku souvisí p řevážně se snížením p říjmů z DPH spojeným 
se změnou právních p ředpisů pro elektronický obchod (p řibližně 1,5 % HDP), které je kompenzováno 
novými opat řeními plánovanými v návrhu rozpo čtového plánu pouze částečně. Ztráty p říjmů z DPH 
by však mohly být vyšší, než se o čekává. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby byly p řipraveny 
přijmout dodate čná opatření, pokud by se tato rizika naplnila. Komise také zastává stanovisko, že 
Lucembursko dosáhlo ur čitého pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných 
Radou v rámci evropského semestru 2014, a vy zývá orgány Lucemburska, aby v práci pokra čovaly. 
Komise zastává stanovi sko, že návrh rozpo čtového plánu Nizozemska , na které se v sou časnosti 
vztahuje preventivní složka a p řechodné pravidlo pro zadlužení, je  v souladu s ustanoveními Paktu 
o stabilitě a růstu. Komise vyzývá p říslušné orgány, aby rozpo čet na rok 2015 d ůsledně naplnily. 
Komise také zastává stanovisko, že Nizozemsko dosáhlo ur čitého pokroku, pokud jde o strukturální 
část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evropského  semestru 2014, a vyzývá orgány 
Nizozemska, aby v práci pokra čovaly. 
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Slovenska , na které se v sou časnosti 
vztahuje preventivní složka, je v s ouladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Zejména platí, že 
dle aktuáln ě dostupných informací by schodek ve řejných financí nem ěl překročit referenční hodnotu 
stanovenou Smlouvou, p řestože je jeho vývoj v roce 2014 spojen s ur čitou nejistotou. Slovensko bylo 
shledáno zp ůsobilým k tomu, aby v roce 2014 využilo výhod investi ční doložky, která mu umož ňuje 
se v uvedeném roce do časně odchýlit od postupu korekce požadovaného ke spln ění střednědobého 
rozpočtového cíle. V roce 2015, kdy bude nutno toto do časné odchýlení kompenzovat, by Slovensko 
mělo podle projekcí dosáhnout p ři plnění svého st řednědobého cíle dostate čného pokroku. Vzhledem 
k výše uvedenému a s p řihlédnutím ke skute čnosti, že vnitrostátní dluhová brzda, z níž návrh 
rozpočtového plánu vychází, by podle o čekávání již nem ěla být uplat ňována, Komise vyzývá 
příslušné orgány, aby byly v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu p řipraveny p řijmout nezbytná 
 
22 
 opatření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 z ůstane v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. 
Komise také zastává stanovisko, že Slovensko u činilo jen omezený pokrok, pokud jde o strukturální 
část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evropského semestru 2014, a vyzývá tedy orgány 
Slovenska, aby provád ění urychlily. 
Plány, které jsou obecn ě v souladu s paktem  
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Estonska , na které se v sou časnosti 
vztahuje preventivní složka, je obecn ě v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Zejména se 
na základ ě prognózy Komise v roce 2015 o čekává určitá odchylka od postupu korekce k dosažení 
střednědobého cíle. Komise vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového 
procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude v souladu s Paktem 
o stabilitě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Estonsko neu činilo pokrok, pokud jde o 
strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evrops kého semestru v roce 2014, a 
vyzývá proto orgány Estonska, aby provád ění urychlily. 
Lotyšsko  dne 15. října předložilo návrh rozpo čtového plánu, jehož základem je pokra čování 
v dosavadní politice. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Lotyšska , na které se 
v současnosti vztahuje preventivní složka, je obecn ě v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě 
a růstu. Komise vyzývá orgány Lotyšska, aby v rozpo čtu na rok 2015 provedly nezbytná opat ření, aby 
byl rozpo čet v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Lotyšsko 
učinilo jen omezený pokrok, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v 
rámci evropského semestru 2014, a vyzývá tedy orgány Lotyšska, aby provád ění urychlily. Poté, co 
nová vláda dne 22. listopadu 2014 p ředložila aktualizovaný návrh rozpo čtového plánu, hodlá Komise 
mohla přijmout stanovisko k tomuto aktualizovanému návrhu rozpo čtového plánu, než bude návrh 
zákona o státním rozpo čtu přijat vnitrostátním parlamentem. 
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Finska , na které se v sou časnosti vztahuje 
preventivní složka, je obecn ě v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Komise vyzývá 
příslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem 
zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Krom ě toho by Finsko 
mělo zavést vhodný právní rámec s cílem zajistit, aby makroekonomické prognózy, z nichž vychází 
návrh rozpo čtu, byly schváleny a vypracovány nezávislým subjektem. Komise také zastává 
stanovisko, že Finsko dosáhlo ur čitého pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení 
vydaných Radou v rámci evropského semestru 2014 , a vyzývá orgány Finska, aby v práci 
pokračovaly. 
Plány, u nichž hrozí nesoulad s paktem 
Komise zastává stanovisko, že návrhu rozpo čtového plánu Belgie , na kterou se v sou časnosti vztahuje 
preventivní složka Paktu o stabilit ě a růstu a pravidlo pro zadlužení, hrozí nesoulad s ustanoveními 
Paktu o stabilit ě a růstu. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního 
rozpočtového procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude 
v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Belgie dosáhla ur čitého 
pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evropského 
semestru 2014, a vyzývá orgány Belgie, aby v práci pokra čovaly. Komise za čátkem března 2015 
přezkoumá své stanovisko v ůči závazkům Belgie v rámci Paktu o stabilit ě a růstu v souvislosti s 
finalizací zákona o rozpo čtu a očekávaným vymezením programu strukturálních reforem oznámeného 
 
23 
 příslušnými orgány v dopise ze dne 21. listopadu, který je podepsán ministerským p ředsedou 
Michelem a ministry van Overtveldtem a Jamarem. 
Komise zastává stanovisko, že aktualizovanému návrhu rozpo čtového plánu Itálie , na kterou se v 
současnosti vztahuje preventivní složka a pravidlo pr o zadlužení, hrozí nesoulad s požadavky Paktu 
o stabilitě a růstu. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového 
procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude v souladu s Paktem 
o stabilitě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Itálie dosáhla ur čitého pokroku, pokud jde o 
strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evropského semestru 2014, avšak 
vyzývá orgány Itálie, aby v práci pokra čovaly. V této souvislosti by v nadcházejících letech ke 
snižování pom ěru dluhu k HDP v souladu s pravidlem pro zadlužení p řispěly politiky podporující 
růst, udržení b ěžných primárních výdaj ů pod přísnou kontrolou a posílení celkové efektivnosti 
veřejných výdaj ů, jakož i plánované privatizace. Komise za čátkem března 2015 p řezkoumá své 
stanovisko v ůči závazkům Itálie v rámci Paktu o stabilit ě a růstu v souvislosti finalizací zákona o 
rozpočtu a očekávaným vymezení programu strukt urálních reforem oznámeného p říslušnými orgány 
v dopise ze dne 21. listopadu, který je podepsán ministrem Padoanem. 
Komise zastává stanovi sko, že návrhu rozpo čtového plánu Malty  hrozí nesoulad s ustanoveními 
Paktu o stabilit ě a růstu. Na Maltu se v sou časné době vztahuje nápravná složka, avšak v p řípadě, že 
bude dosaženo v časné a udržitelné korekce, mohla by se na ni od roku 2016 vztahovat preventivní 
složka. Podle prognózy Komise strukturál ní úsilí v roce 2014 zdaleka nedosahuje hodnot 
doporučených Radou v doporu čení vydaném v rámci postupu p ři nadměrném schodku, p řičemž se 
upozorňuje na riziko, že k náprav ě nadměrného schodku by nakonec nemuselo dojít, nebo ť tato 
náprava není zjevn ě podpořena dostate čným úsilím. Rovn ěž soulad s pravidlem pro zadlužení v roce 
2014 na základ ě prognózy Komise mírn ě zaostává. Dále se v roce 2015 na základ ě prognózy Komise 
na rozdíl od návrhu rozpo čtového plánu o čekává významná odchylka od postupu korekce k dosažení 
střednědobého rozpo čtového cíle, a to jak podle strukturálního salda, tak podle výdajového kritéria. 
Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu p řijaly 
nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. 
Komise uznává, že Malta dosáhla ur čitého pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních 
doporučení vydaných Radou v rámci evropské ho semestru 2014. Vyzývá však p říslušné orgány, aby 
urychlily pokrok v plánovaném úsilí o zlepšení finan ční udržitelnosti systému zdravotní pé če a 
zajistily, aby byla zavedena další opat ření v rámci d ůchodové reformy a aby ús ilí o lepší dodržování 
daňových předpisů a úsilí o boj proti da ňovým únik ům přineslo očekávané výsledky. 
Komise zastává stanovisko, že návrhu rozpo čtového plánu Rakouska , na které se v sou časnosti 
vztahuje preventivní složka a p řechodné pravidlo pro zadlužení, hroz í nesoulad s ustanoveními Paktu 
o stabilitě a růstu. Komise se zejména domnívá, že z návrhu rozpo čtového plánu na rok 2015 p ři 
zohlednění opatření oznámených v říjnu vyplývá významná odchylka od postupu korekce k dosažení 
střednědobého rozpo čtového v letech 2014-2015, a to jak na základ ě strukturálního salda, tak na 
základě výdajového kritéria. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního 
rozpočtového procesu p řijaly nezbytná opat ření, aby byl zajišt ěn soulad rozpo čtu na rok 2015 
s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovi sko, že Rakousko dosáhlo omezeného 
pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci evropského 
semestru 2014, a vyzývá p říslušné orgány, aby urychlily práci p ři jejich provád ění. 
 
24 
 Členské státy, na n ěž se vztahuje nápravná složka Paktu o stabilit ě a růstu 
Plány, které jsou v souladu s povinnostmi dané zem ě 
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Irska , na které se v sou časnosti vztahuje 
nápravná složka, je v soula du s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Komise však vyzývá Irsko, aby 
využilo ekonomického oživení, které p ředčilo očekávání, k urychlení snížení pom ěru dluhu k HDP. 
Zatímco sou časné prognózy jsou v souladu s v časnou nápravou nadm ěrného schodku, ambiciózn ější 
cíle schodku pro rok 2015 a 2016 by pomohly rozhodným zp ůsobem snížit velmi vysoký pom ěr 
veřejného dluhu k HDP. Komise dále vyzývá Irsko, aby v p řípadě potřeby bylo p řipraveno p řijmout 
nezbytná opat ření, aby bylo zajišt ěno včasné odstran ění nadměrného schodku v roce 2015. Komise 
také zastává stanovisko, že Irsko dosáhlo ur čitého pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních 
doporučení vydaných Radou v rámci evropského semestru 2014, a vyzývá tedy p říslušné orgány, aby 
v práci pokra čovaly. 
Plány, které jsou obecn ě v souladu s paktem 
Komise zastává stanovisko, že návrh rozpo čtového plánu Slovinska , na které se v sou časnosti 
vztahuje nápravná složka, je obecn ě v souladu s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Zatímco návrh 
rozpočtového plánu p ředpokládá v časné odstran ění nadměrného schodku, nebo ť se předpokládá, že 
celkové saldo bude v roce 2015 sníženo pod 3 % HDP, o čekává se, že doporu čené fiskální úsilí ve 
strukturálním vyjád ření bude spln ěno. Komise vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního 
rozpočtového procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, že rozpo čet na rok 2015 bude pln ě v 
souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Slovinsko dosáhlo 
omezeného pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných Radou v rámci 
evropského semestru 2014, a vyzývá tedy p říslušné orgány, aby jejich realizaci urychlily. 
Plány, u nichž hrozí nesoulad s paktem 
Komise zastává stanovisko, že návrhu rozpo čtového plánu Španělska, na které se v sou časnosti 
vztahuje nápravná složka, hrozí nes oulad s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Zejména se 
neočekává, že návrh rozpo čtového plánu zajistí soulad s rozpo čtovými cíli stanovenými v doporu čení 
postupu p ři nadměrném schodku. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního 
rozpočtového procesu p řijaly nezbytná opat ření, aby byl zajišt ěn soulad návrhu rozpo čtového plánu 
na rok 2015 s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko, že Špan ělsko dosáhlo 
určitého pokroku, pokud jde o dodržení požadavk ů strukturální části fiskálních doporu čení vydaných 
Radou v rámci evropského semestru v roce 2014, a vyzývá p říslušné orgány, aby v práci pokra čovaly.  
Komise zastává stanovi sko, že návrhu rozpo čtového plánu Francie , na kterou se v sou časnosti 
vztahuje nápravná složka, hrozí neso ulad s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Při zohledn ění 
dalšího balí čku předloženého dne 27. října se očekává, že korekce strukturálního salda dosáhne 0,3 % 
HDP oproti hodnot ě 0,8 % HDP doporu čené Radou v roce 2013. Komise proto vyzývá p říslušné 
orgány, aby v rámci vnitrostátního rozpo čtového procesu p řijaly nezbytná opat ření s cílem zajistit, 
že rozpočet na rok 2015 bude v souladu s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko, 
že Francie dosáhla omezeného pokroku, pokud jde o strukturální část fiskálních doporu čení vydaných 
Radou v rámci evropského semest ru 2014, a vyzývá tedy p říslušné orgány, aby jejich realizaci 
urychlily. Z doposud dostupných informací vyplývá, že Francie v této fázi nep řijala účinné opat ření 
pro rok 2014. Komise za čátkem března 2015 p řezkoumá své stanovisko v ůči závazkům Francie v 
rámci Paktu o stabilit ě a růstu v souvislosti s finalizací zákona o rozpo čtu a očekávaným vymezením 
 
25 
 programu strukturálních reforem oznámeného p říslušnými orgány v dopise ze dne 21. listopadu, který 
je podepsán ministerským p ředsedou Vallsem. 
Komise zastává stanovisko, že návrhu rozpo čtového plánu Portugalska , na které se v sou časnosti 
vztahuje nápravná složka, hrozí nes oulad s ustanoveními Paktu o stabilit ě a růstu. Existuje zejména 
riziko, že návrh rozpo čtového plánu nesplní doporu čení Rady týkající se odstran ění nadměrného 
schodku do roku 2015. Toto riziko vychází zejména z optimistických p ředpokladů dopadu 
makroekonomického vývoje na rozpo čet a neexistence strukturálních opat ření, na nichž je plán 
založen. Fiskální úsilí zjevn ě zaostává za doporu čením a pro rok 2015 nazna čuje potřebu značných 
dalších opat ření strukturální konsolidace, která posílí d ůvěryhodnou a udržitelnou nápravu 
nadměrného schodku. Komise proto vyzývá p říslušné orgány, aby v rámci vnitrostátního 
rozpočtového procesu p řijaly nezbytná opat ření, aby byl zajišt ěn soulad rozpo čtu na rok 2015 
s Paktem o stabilit ě a růstu. Komise také zastává stanovisko,  že Portugalsko dosáhlo omezeného 
pokroku, pokud jde o strukturální část doporu čení vydaných Radou v rámc i evropského semestru 
2014, a vyzývá tedy p říslušné orgány, aby jejich realizaci urychlily. 
 
26 
 PŘÍLOHA 2: Metodika a p ředpoklady, z nichž vychází prognóza Komise 
z podzimu 2014 
 
V čl. 7 odst. 4 na řízení (EU) č. 473/2013 se uvádí, že „k celkovému posouzení se p řipojí metodika a 
předpoklady nejnov ějších hospodá řských prognóz útvar ů Komise pro každý členský stát, v četně 
odhadů dopadu souhrnných rozpo čtových opat ření na hospodá řský růst“. Předpoklady, z nichž 
vychází prognóza Komise z podzimu 2014, která je vypracována nezávisle zam ěstnanci Komise, jsou 
vysvětleny v samotném dokumentu obsahujícím prognózu14. 
Rozpočtové údaje do roku 2013 jsou založeny na údajích oznámených členskými státy Komisi p řed 
1. říjnem 2014 a potvrzených Eurostatem dne 21. října. Eurostat stáhl svou výhradu ke kvalit ě údajů o 
schodku ve řejných financí oznámených Nizozemskem, kterou vyjád řil v tiskové zpráv ě Eurostatu ze 
dne 23. dubna 2014 z d ůvodu nejistoty o statistických dopadech zásah ů státu týkajících se zestátn ění a 
restrukturalizace spole čnosti SNS Reaal v roce 2013, jelikož  velikost tohoto dopadu byla 
nizozemskými statistickými orgány vyjasn ěna. Eurostat neprovedl žádné úpravy údaj ů, které členské 
státy v rámci oznamování na podzim 2014 vykázaly. 
Pro účely prognózy byla opat ření podporující finan ční stabilitu zaznamenána v souladu s rozhodnutím 
Eurostatu ze dne 15. července 200915. Není-li dot čeným členským státem ve výkazech uvedeno jinak, 
dostatečně podrobně známé kapitálové injekce byly do prognózy zahrnuty jako finan ční transakce, 
tj. takové, které zvyšují dluh, nikoliv však schodek. Státní záruky za bankovní závazky a vklady 
nejsou uvedeny jako ve řejný výdaj, pokud neexistují d ůkazy o tom, že jich v dob ě dokončení 
prognózy bylo využito. Je však t řeba si uv ědomit, že úv ěry, jež bankám poskytla vláda nebo jiné 
subjekty za řazené do sektoru vládních institucí, obvykle zvyšují ve řejný dluh. 
Pro rok 2015 jsou zohledn ěny rozpočty přijaté vnitrostátními parlamenty nebo t ěmto parlament ům 
předložené a všechna další dostate čně podrobně známá opat ření. V této prognóze se zejména odrážejí 
veškeré informace zahrnuté do návrh ů rozpočtových plán ů předložených do poloviny října. 
V prognózách na rok 2016 je uplatn ěn předpoklad nezm ěněné politiky, který zahrnuje extrapolaci 
příjmových a výdajových trend ů a začlenění opatření, která jsou dostate čně podrobně známá.  
Evropské souhrnné ukazatele dluhu vládního sektoru v posuzovaných letech 2014–2016 jsou 
zveřejněny na nekonsolidovaném základ ě (tj. nejsou upraveny o mezivládní p ůjčky). Aby byla 
zajištěna konzistentnost časových řad, jsou na tomtéž základ ě zveřejněny i historické údaje. Pro rok 
2013 to znamená, že pom ěr dluhu k HDP v eurozón ě je o 2,2 procentního bodu (1,7 procentního bodu 
v EU) vyšší než konsolidovaná míra ve řejného zadlužení, kterou zve řejnil Eurostat ve své tiskové 
zprávě č. 158/2014 ze dne 21. října 201416. V předpovědích dluhu vládního sektoru pro jednotlivé 
členské státy na období 2014–2016 je zahrnut dopa d záruk poskytnutých do Evropského nástroje 
                                                            
14  Metodologické p ředpoklady, z nichž vychází prognóza Komise  z podzimu 2014, k dispozici na adrese 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  K dispozici na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
16  K dispozici na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/c ache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-
EN.PDF . 
 
27 
 finanční stability (EFSF)17, dvoustranných p ůjček jiným členským stát ům a účasti na kapitálu 
Evropského mechanismu stability (ESM) v podob ě plánované k datu uzáv ěrky prognózy. 
Podle prognózy Komise z podzimu 2014 činí souhrnná rozpo čtová opat ření v návrzích rozpo čtových 
plánů na rok 2015 p řibližně 0,2 % HDP. Úspory výdaj ů se odhadují na 0,25 % HDP, zatímco opat ření 
na straně příjmů v souhrnu schodek slab ě zvyšují. Celkový mechanický dopad na r ůst by 
v krátkodobém horizontu činil zhruba 0,15 procentního bodu. 
K výkladu tohoto odhadu je t řeba přistupovat obez řetně:  
• Neřešení fiskální nerovnováhy by mohlo zvýšit zranitelnost finan čních aktiv a vést k v ětším 
rozpětím a úvěrovým sazbám, což by m ělo negativní dopad na r ůst.  
• Cílem nařízení je vyhodnotit ú činek opatření přijatých v návrzích rozpo čtových plán ů. Opatření, 
jež byla p řijata a vstoupila v platnost p řed vypracováním t ěchto návrh ů, proto do posouzení 
zahrnuta nejsou (a čkoliv mohou prognózu ovlivnit).  
• Přijatá opat ření, jejichž ú činek se projeví v roce 2015, rovn ěž mohou kompenzovat stávající 
opatření s jednorázovým dopadem v roce 2014 a trend zvyšování výdaj ů. Na úrovni souhrnných 
ukazatelů pro země EA-16 vyhodnotila Komise jednorázová opat ření v roce 2014 na 0,0 % HDP 
a trend zvyšování výdaj ů (měřený změnou cyklicky o čištěného podílu výdaj ů) na 0,25 % HDP, 
nebudou-li p řijata politická opat ření. 
                                                            
17  V souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 27. ledna 2011 o statistickém zaznamenávání operací Evropského nástroje 
finanční stability, k dispozici na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-
27012011-AP-EN.PDF.  
 
28 
 PŘÍLOHA 3: Analýza citlivosti 
 
Podle článku 7 na řízení (EU) č. 473/2013 „celkové hodnocení zahr nuje analýzy citlivosti, které 
poukáží na rizika pro udržitelnost ve řejných financí v p řípadě nepříznivého hospodá řského, 
finančního nebo rozpo čtového vývoje“. Tato p říloha proto p ředstavuje analýzu citlivosti vývoje 
veřejného dluhu v ůči možným makroekonomickým ot řesům (působícím na r ůst a úrokové sazby), 
přičemž vychází z výsledk ů stochastických projekcí dluhu18. Analýza umož ňuje posoudit možný 
dopad rizika nižšího a vyššího r ůstu nominálního HDP na dynamiku ve řejného dluhu (p řičemž je 
rovněž zohledn ěn dopad na cyklickou složku rozpo čtového salda p ůsobením automatických 
stabilizátor ů), jakož i ú činky pozitivního/negativního vývoje na finan čních trzích, které se promítají 
do nižších/vyšších výp ůjčních náklad ů veřejné správy. 
U stochastických projekcí se nejistota ohledn ě budoucích makroekonomických podmínek uvádí 
v analýze dynamiky ve řejného dluhu v souvislosti s „úst ředním“ scéná řem projekce dluhu, který 
odpovídá scéná ři podle prognózy Komise z podzimu 2014 a scéná ři podle prognóz návrh ů 
rozpočtových plán ů ve dvou níže uvedených grafech , jež podávají výsledky pro zem ě EA-16 (v obou 
případech se na dobu po skon čení sledovaného období použije obvyklý p ředpoklad nezm ěněné 
fiskální politiky)19. Na makroekonomické podmínky (krá tkodobé a dlouhodo bé úrokové sazby 
u státních dluhopis ů, míra růstu), které p ředpokládá úst řední scéná ř, se uplatňují otřesy a výsledkem je 
„vějíř“ (rozložení) možného vývoje dluhu v níže uvedeném grafu. Tento v ějíř odpovídá rozsáhlému 
souboru možných základních makroekonomických podmínek, p řičemž u růstu a úrokových sazeb je 
simulováno 2 000 ot řesů. V rozsahu a korelaci ot řesů se odráží historické chování daných 
proměnných20. Z toho plyne, že tato metodika nezachycuje nejistotu v reálném čase, která by 
v současné situaci mohla být vyšší, zejména u produk ční mezery. V simulované dynamice dluhu je 
zohledněna skutečnost, že ot řesy růstu se promítají zp ět do „otřesů rozpočtu“ vzhledem k tomu, že 
cyklická složka rozpo čtového salda je ovlivn ěna působením automatických stabilizátor ů. Výsledné 
níže uvedené v ějířové grafy tudíž poskytují pravd ěpodobnostní informace o dynamice dluhu pro zem ě 
EA-16 s ohledem na možné ot řesy růstu a úrokových sazeb, jejichž rozsah a korelace odrážejí stav 
pozorovaný v minulosti. 
Vějířové grafy znázor ňují předpokládaný vývoj dluhu podle úst ředního scéná ře (na který se uplat ňují 
makroekonomické ot řesy) jako p řerušovanou čáru a křivku předpokládaného vývoje dluhu, která 
celkový soubor možných k řivek získaných uplatn ěním otřesů rozděluje na dv ě poloviny (medián), 
jako plnou černou čáru procházející st ředem vějíře. Samotný v ějíř představuje 80 % všech možných 
případů vývoje dluhu získaných simulací 2 000 ot řesů růstu a úrokových sazeb (spodní a horní čára, 
která vějíř ohraničuje, totiž p ředstavují 10. a 90. percentil rozložení),  takže vystínovaná oblast 
nezahrnuje p řípady simulovaného vývoje dluhu (20 % z celkového po čtu případů), které jsou 
způsobeny extrémn ějšími (mén ě pravděpodobnými) ot řesy neboli „událostmi na okrajích k řivky“. 
Různě stínovaná pole uvnit ř vějíře představují r ůzné části celkového rozložení možných p řípadů 
                                                            
18  Použitá metodika stochastických projekcí ve řejného dluhu je p ředstavena ve zpráv ě Evropské komise o fiskální 
udržitelnosti z roku 2012, oddíl 3.3.3, a ve studii Berti K. (2013) , „Stochastic public debt proj ections using the historical 
variance-covariance matrix approach for EU countries“, European Economy Economic Paper  č. 480. 
19  To předpokládá, že strukturální pr imární saldo zemí EA-16  zůstane po zbytek posuzovaného období beze zm ěny na 
poslední p ředpovídané hodnot ě – tedy podle scéná ře návrhů rozpočtových plán ů v roce 2015 s přebytkem 1,4 % a podle 
scénáře Komise s p řebytkem 1,2 % v roce 2016. 
20  Předpokládá se, že ot řesy se řídí společným normálním rozložením.  
 
29 
 vývoje dluhu. Tmavomodré pole (ohrani čené 40. a 60. percentilem) zahrnuje 20 % všech možných 
případů vývoje dluhu, které se p řibližují úst řednímu scéná ři. 
Graf A3.1: V ějířové grafy stochastických projekcí ve řejného dluhu vycházející ze scéná ře podle 
prognóz Komise a scéná ře podle prognóz návrh ů rozpočtových plán ů (NRP) 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% HDP)Scénář podle Komise
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 scénář podle prognóz Komise  
 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(% HDP)Scénář podle NRP
p10 p10_p20
p20_p40 p40_p60
p60_p80 p80_p90
p50 scénář podle prognóz NRP  
 
U scénářů podle prognóz Komise a NRP v ějířové grafy v roce 2015 zd ůrazňují 40%, resp. 50% 
pravděpodobnost horšího pom ěru dluhu k HDP pro zem ě EA-16, než jaký se p ředpokládal, 
v důsledku výskytu nep říznivých makroekonomických ot řesů21. Zohledníme-li v rámci obou scéná řů 
                                                            
21  V roce 2015 odpovídá p řerušovaná čára, která v obou v ějířových grafech zobrazuje prognózy úst ředního scéná ře, ve 
scénáři podle NRP čáře 50. percentilu a ve scéná ři podle Komise čáře 60. percentilu rozložení (to znamená, že nad 
předpovídanou hodnotou by se nacházelo 50 %, resp. 40 % všech možných hodnot pom ěru dluhu k HDP v roce 2015). 
 
30 
 rizika lepšího i horšího r ůstu a podmínek na finan čních trzích, pohybuje se výše dluhu v zemích EA-
16 v roce 2015 s 80% pravd ěpodobností (v ějíř totiž představuje 80 % všech možných p řípadů 
simulovaného vývoje dluhu) v rozmezí 90–91 % až 94–95 % HDP. Spodní a horní hranice rozmezí 
poměru dluhu k HDP v roce 2015 by byla ve scéná ři podle Komise vyšší než ve scéná ři podle NRP, a 
to kvůli rozdílu 1 procentního bodu mezi p říslušnými úst ředními prognózami, na n ěž jsou ot řesy 
uplatněny (poměr dluhu k HDP ve výši zhruba 93,5 % ve scéná ři podle Komise oproti 92,5 % ve 
scénáři podle NRP).  
Po roce 2015, který je horizontem pro sou časné NRP, výsledky simulace ukazují zv ětšování rozdílu 
mezi scéná ři podle Komise a NRP, pokud jde o p ředpokládaný pom ěr dluhu k HDP p ři otřesech. Na 
konci sledovaného období, s nímž v ějířové grafy pracují (rok 2019), by byl podle scéná ře Komise 
poměr dluhu k HDP s 50% pravd ěpodobností vyšší než 89 % HDP, zatímco podle scéná ře NRP by 
byl tento pom ěr s 50% pravd ěpodobností vyšší než 87 % HDP. Tento rozdíl je dán p ředevším tím, že 
ve scénáři podle NRP oproti scéná ři podle Komise strukturální primární saldo z ůstává stále na vyšší 
hodnotě naposledy p ředpovídaného p řebytku, což ve scéná ři podle NRP vede k výrazn ějšímu snížení 
simulovaných pom ěrů dluhu k HDP po roce 2015. 
Je třeba si uv ědomit, že jelikož velikost a korelace ot řesů odrážejí historické chování prom ěnných, 
nezachycuje tato metodika nejistoty v reálném čase, jež se mohou vyskytovat zejména p ři posuzování 
produkční mezery. Vzhledem k tomu, že v minulosti docházelo k významným revizím odhad ů 
produkční mezery, a to často směrem k nižší potenciální produkci, než jaká se p ředpokládala 
v reálném čase, lze to považovat za dodate čný zdroj rizika pro budoucí vývoj dluhu, který ovšem 
předchozí analýza nezohled ňovala. 
 
31 
 PŘÍLOHA 4: Provád ění strukturálních reforem: řešení makroekonomické 
nerovnováhy a snižování da ňového zatížení 
 
Strukturální reformy mají zásadní význam pro stimulaci r ůstu a vytvá ření pracovních míst v Evrop ě, 
neboť podporují ú čelné přerozdělení zdroj ů a zlepšují vyhlídky produktivity a 
konkurenceschopnosti22. Kromě zranitelných členských stát ů eurozóny, které provád ějí ekonomický 
ozdravný program s podporou finan ční pomoci, je pot řeba reforem nejv ětší v těch zemích, které se 
potýkají s nadm ěrnou nerovnováhou ve smyslu postupu p ři makroekonomické nerovnováze (Itálie a 
Slovinsko23) nebo s nerovnováhou, která vy žaduje rozhodná politická opat ření (Francie, Irsko a 
Španělsko24). V reakci na doporu čení Rady týkající se eurozóny zahájila Komise zvláštní sledování 
provádění politik v t ěchto členských státech.  
Podrobné posouzení dopadu konkrétních  strukturálních politik na hospodá řskou činnost lze nalézt ve 
studii „Market Reforms at Work“, European Economy , 2014(5). Z n ěj vyplývá, že potenciální dopad 
některých tržních reforem ve čtyřech nejzraniteln ějších evropských ekonomikách (v Itálii, Řecku, 
Portugalsku a Špan ělsku) může být zna čný a že reformní úsilí v t ěchto zemích z řejmě začíná mít 
pozitivní výsledky. Zdá se, že reformní úsilí i jeho ú činnost jsou v každé z t ěchto čtyř zemí různé, 
přičemž Špan ělsko vykazuje nejsiln ější známky toho, že se reformy za čínají vyplácet, druhé je 
Portugalsko, avšak Itálie a Řecko jsou z řejmě pozadu25. 
Snižování da ňového zatížení 
Daňové zatížení práce je v eurozón ě poměrně vysoké, což má negativní vliv na hospodá řskou činnost 
a zaměstnanost. V roce 2014 vydala Rada pro n ěkolik členských stát ů eurozóny doporu čení, jak tento 
problém řešit. Krom ě toho obdržela eurozóna jako celek doporu čení, že by m ěla „pravideln ě vést 
tematické diskuze o strukturálních reformách na trhu práce a výrobkovém trhu, jež mohou mít zna čné 
nepřímé účinky, a zam ěřit se přitom na snižování vysokého da ňového zatížení práce a reformu trh ů se 
službami“. 
Na základ ě tohoto doporu čení v červenci a v zá ří letošního roku o vysokém da ňovém zatížení práce 
v eurozón ě diskutovala Euroskupina. Vyslovila závazek ú činně snížit da ňové zatížení práce 
v eurozón ě a přijala řadu spole čných zásad pro reformy v této oblasti, zejména pokud jde o jejich 
skladbu, financování, širší politické  souvislosti a politickou a spole čenskou podporu. Zd ůraznila 
význam dalšího úsilí v této oblasti, mimo jiné prost řednictvím vým ěny osvědčených postup ů. 
                                                            
22  Pro syntetické ukazatele souladu s politickými doporu čeními viz Deroose, S. a J. Gr iesse, „Implementing Economic 
Reforms – Are EU Member States Responding  to European Semester Recommendations?“, ECFIN Economic Brief , 
2014(37). 
23  Komise zjistila, že mimo eurozónu se s nadm ěrnou nerovnováhou potýká také Chorvatsko. 
24   Komise zjistila, že mimo eurozónu se s nerovnováhou vyžadující rozhodná politická opat ření potýká také Ma ďarsko. 
25  Pro odhady potenciálního dopadu n ěkterých tržních reforem ve vybraných ekono mikách viz „Market Reforms at Work“, 
European Economy , 2014(5). Pro podrobn ější posouzení odv ětvových reforem viz Turrini A.  et al., „A Decade of 
Labour Market Reforms in the EU“, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D. a J. Varga, „The 
Economic Impact of Digita l Structural Reforms“, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D a F. Lucidi, 
„The Economic Impact of Civil Justice Reforms“, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W., „Economic 
Impact of Late Payments“, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D., „Busin ess Dynamics and Red Tape 
Barriers“, European Economy-Economic Papers , 532, a Canton E. et al., „The Economic Impact of Professional 
Services Liberalisation“, European Economy-Economic Papers , 533.  
 
32 
 Vysoké da ňové zatížení práce m ůže samo o sob ě nebo v kombinaci se systémem sociálních dávek 
vytvářet past nezam ěstnanosti nebo neaktivity26. Vysoké zdan ění práce zv ětšuje rozdíl mezi náklady 
práce a čistou mzdou, čímž snižuje poptávku po práci i nabídku pracovních sil. Tyto ú činky se mohou 
výrazně projevit zejména u málo kvalifikovaných pracovník ů a osob s nízkými p říjmy a mohly by se 
kombinovat s dalšími charakteristikami tr hu práce, jako je minimální mzda. P řesunutí da ňového 
zatížení z práce na jiné oblasti by díky omezení demotiva čního faktoru povzbudilo nabídku práce a 
zvýšilo by poptávku po práci tím, že by snížilo náklady podnik ů na práci. Nižší zdan ění práce p řispívá 
též ke ziskovosti firem, která zase zlepšuje výnosy z kapitálu a povzbuzuje investice. V n ěkolika 
členských státech eurozóny je nutnost sníž it nemzdové náklady práce spojena také s pot řebou zvýšit 
nákladovou konkurenceschopnost, aniž by došlo k poklesu čistých mezd. 
V letech p řed nástupem krize provedlo n ěkolik členských stát ů strukturální reformy, jejichž cílem 
bylo vysoké zdan ění práce řešit. Během krize však tyto snahy ustaly a řada členských stát ů zvýšila 
daň z příjmů fyzických osob nebo sociální p říspěvky, aby napomohla konsolidaci. Tento trend 
znázorňuje graf A4.1. V rámci eurozóny existují mezi členskými státy zna čné rozdíly ve velikosti a 
složení da ňového zatížení práce, jak ukazuje graf A4.2 na p říkladu svobodného zam ěstnance 
s průměrnou mzdou.  
Návrhy rozpo čtových plán ů ukazují, že členské státy eurozóny jsou si jasn ě vědomy přínosů, které by 
řešení vysokého da ňového zatížení práce m ělo. V celé eurozón ě se přistoupilo k reformám. Uve ďme 
tři příklady:  
• Francie, která obdržela doporu čení „přijmout opat ření v zájmu dalšího snížení odvod ů 
zaměstnavatelů na sociální pojišt ění“ a „zmírnit da ňové zatížení práce“, v návrhu svého 
rozpočtového plánu p řipomněla, že v rámci paktu odpov ědnosti a solidarity byla oznámena 
řada opatření cílených zejména na osoby s nízkými p říjmy. Od roku 2014 sníží da ňová úleva 
pro konkurenceschopnost a zam ěstnanost náklady práce u mezd až do výše 2,5násobku 
minimální mzdy. Rozpo čtové náklady na toto opat ření budou po jeho plné realizaci činit 
20 miliard EUR. Krom ě toho vláda oznámila snížení p říspěvků na sociální zabezpe čení 
placených zam ěstnavateli do roku 2016 o 10 miliard EUR. Návrh rozpo čtového plánu také 
obsahuje opat ření, které sníží da ň z příjmů fyzických osob pro nízkop říjmové domácnosti o 
2,7 miliardy EUR. 
• Estonsko, které obdrželo doporu čení „zlepšit motivaci k práci prost řednictvím opat ření 
zaměřených na osoby s nízkými p říjmy“, do svého návrhu rozpo čtového plánu za řadilo 
několik opat ření pro všeobecné snížení da ňového zatížení práce: sazba dan ě z příjmů 
fyzických osob se sníží o 1 procentní bod na 20 %, p říspěvek na pojišt ění pro případ ztráty 
zaměstnání se sníží ze sou časných 3 % na 2,4 % a nedan ěný příjem neboli základní da ňová 
úleva se zvýší o 7 %. 
• Nizozemsko, které obdrželo doporu čení „omezovat da ňové faktory, které odrazují od 
zapojení do pracovního procesu“, do svého návrhu rozpo čtového plánu zahrnulo opat ření 
k dalšímu zvýšení da ňové úlevy pro zam ěstnance. Krom ě toho bude da ňová úleva pro 
zaměstnance upravena tak, aby posilovala pobí dky k práci pro osoby s nízkými a st ředními 
příjmy. Díky tomu se omezí rozpo čtové náklady na opat ření (500 milion ů EUR) p ři 
současném zachování významného kladného vlivu této úlevy na nabídku pracovní síly 
                                                            
26  Jako past nezam ěstnanosti a neaktivity se ozna čuje situace, kdy jsou nezam ěstnané nebo neaktivní osoby finan čně 
demotivovány nastoupit do zam ěstnání kombinovanými ú činky daňového systému a systém u sociálních dávek.  
 
33 
 v případě domácností s nízkými a st ředními příjmy. Krom ě toho bude zvýšení da ňové sazby 
pro první pásmo dan ě z příjmů (po dočasném snížení v roce 2014) nižší, než se plánovalo 
v koaliční dohodě, s rozpočtovými náklady 475 milion ů EUR. 
 
Graf A4.1: Da ňové zatížení v eurozón ě, svobodný zam ěstnanec s pr ůměrnou mzdou 
 
Zdroj: OECD a útvary Komise . 
Pozn.: Uvedený pr ůměr eurozóny p ředstavuje prostý aritmetický pr ůměr; nejnov ější údaje pro Kypr nejsou 
k dispozici; pro Lotyšsko a Maltu byly použity údaje z roku 2012.  
 
Graf A4.2: Da ňové zatížení, svobodný zam ěstnanec s pr ůměrnou mzdou (2013)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EA EUdaň z příjmů sociální p říspěvky zaměstnance
sociální p říspěvky zaměstnavatele 
Zdroj: OECD a útvary Komise . Sociálními p říspěvky se rozum ějí platby sociálního zabezpe čení. 
Pozn.: Uvedené pr ůměry EU a eurozóny p ředstavují prostý aritmetický pr ůměr; nejnovější údaje pro Kypr a 
Chorvatsko nejsou k dispozici; pro Bulharsko, Lotyšsko, Litvu, Maltu a Rumunsko byly použity údaje z roku 2012.
 
 
 
34 
 PŘÍLOHA 5: Grafy a tabulky 
 
Tabulka A5.1: Cílové hodnoty celkového schodku (v % HDP) pro zem ě EA-16 podle program ů 
stability (PS), návrh ů rozpočtových plán ů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2014 (KOM) 
  2014 2015 
Země PS NRP KOM PS NRP KOM 
BE –2,1 –2,9 –3,0 –1,4 –2,1 –2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE –0,7 –0,3 –0,4 –0,5 –0,5 –0,6 
ES –5,5 –5,5 –5,6 –4,2 –4,2 –4,6 
FR –3,8 –4,4 –4,4 –3,0 –4,3 –4,5 
IE –4,8 –3,7 –3,7 –3,0 –2,7 –2,9 
IT –2,6 –3,0 –3,0 –1,8 –2,6 –2,7 
LV –1,0 –1,5 –1,1 –0,8 –1,0 –1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 –0,5 –0,2 –0,4 
MT –2,1 –2,1 –2,5 –1,6 –1,6 –2,6 
NL –2,9 –2,9 –2,5 –2,1 –2,2 –2,1 
AT –2,7 –2,8 –2,9 –1,4 –1,9 –1,8 
PT –4,0 –4,8 –4,9 –2,5 –2,7 –3,3 
SI –4,1 –4,4 –4,4 –2,4 –2,8 –2,9 
SK –2,8 –2,9 –3,0 –2,8 –2,0 –2,6 
FI –2,0 –2,7 –2,9 –1,1 –2,4 –2,6 
EA-16 –2,4 –2,6 –2,6 –1,8 –2,2 –2,4 
 
 
35 
  
Tabulka A5.2: Zm ěny strukturálního salda (v % HDP) pro zem ě EA-16 podle program ů 
stability (PS), návrh ů rozpočtových plán ů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Země PS NRP KOM PS NRP KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 –0,1 0,1 –0,2 –0,2 –0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 –0,1 –0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 –0,3 –0,1 0,4 0,3 0,1 
LV –0,5 –0,5 –0,4 0,0 0,1 –0,2 
LU –0,5 –0,8 –0,9 –1,2 –0,7 –0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 –0,2 
NL –0,1 –0,3 0,1 0,3 0,1 –0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 –0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 –0,3 
SI 0,8 –0,4 –0,7 0,6 0,2 0,3 
SK –0,4 –0,6 –0,7 0,3 1,3 0,8 
FI –0,3 –0,4 –0,4 0,4 –0,2 0,0 
EA-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
36 
  
Tabulka A5.3: Pom ěr dluhu k HDP (v % HDP) pro zem ě EA-16 podle program ů stability (PS), 
návrhů rozpočtových plán ů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2014 (KOM)  
 2014 2015 
Země PS NRP KOM PS NRP KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
37 
  
Tabulka A5.4: R ůst reálného HDP (v %) pro zem ě EA-16 podle program ů stability (PS), 
návrhů rozpočtových plán ů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Země PS NRP KOM PS NRP KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 –0,3 –0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 –0,4 1,4 1,2 0,6 
EA-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
38 
  
Tabulka A5.5: Struktura fiskální konsolidace v letech 2014 a 2015 pro zem ě EA-16 podle 
program ů stability (PS), návrh ů rozpočtových plán ů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2014 
(KOM) 
2014 2015 V % potenciálního 
HDP, není-li 
uvedeno jinak PS NRP KOM PS NRP KOM 
Cyklicky o čištěný 
podíl příjmů  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
Změna v 
procentních bodech oproti předchozímu 
roku 0,0 0,1 0,2 –0,1 –0,1 
0,0 
Cyklicky o čištěný 
podíl výdaj ů 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Změna v 
procentních bodech oproti předchozímu 
roku –0,3 0,1 0,2 –0,3 –0,2 
0,0 
Změna 
strukturálního 
salda  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tabulka A5.6: Krátkodobá elasticita, na níž jsou založeny prognózy p říjmů na rok 2015 
v zemích EA-16: návrhy rozpo čtových plán ů (NRP) oproti prognóze Komise z podzimu 2014 
(KOM) a OECD 
Země NRP KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI –1,5 0,1 1,0 
SK –0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EA-16 0,8 1,0 1,0 
 
39 
 Pozn.: Při srovnávání elasticity odvozené z NRP a prognózy Komise na jedné stran ě a elasticity OECD na stran ě 
druhé je t řeba jisté obez řetnosti. Zatímco v prvních dvou p řípadech se jedná o čistou elasticitu ve vztahu k HDP, 
poslední hodnota je v zásad ě vypočtena ve vztahu k produk ční mezeře. Obecně jsou rozdíly jen malé. 
 
Tabulka A5.7: Fiskální konsolidace m ěřená jako sou čet diskrečních opat ření na stran ě příjmů 
po odečtení změny podílu cyklicky o čištěných výdaj ů: návrhy rozpo čtových plán ů (NRP) 
oproti prognóze Komise z podzimu 2014 (KOM) a program ům stability (PS) 
 2014 2015 
Země PS NRP KOM PS NRP KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 –0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 –0,2 –0,7 –0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 –0,1 
FR 0,8 –0,1 0,1 0,4 –0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 –0,1 –0,5 
LV 0,8 –0,7 –0,1 1,7 2,0 –0,2 
LU 0,6 –0,3 –0,6 0,4 –0,1 –0,7 
MT –0,3 –0,2 –0,8 0,3 –0,1 –0,6 
NL 0,8 0,6 –0,1 0,4 0,5 –0,6 
AT –1,1 –1,4 –1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 –0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI –0,2 –0,1 –0,5 0,6 –0,1 0,2 
EA-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 –0,1 
 
40 
  
Graf A5.1a: P ředpokládané zm ěny v podílech výdaj ů v roce 2015 pro zem ě EA-16: návrhy 
rozpočtových plán ů (NRP) oproti prognóze Komise z podzimu 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,070,0
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16změna výdajů KOM změna výdajů NRP
KOM podíl výdaj ů 2015 NRP podíl výdaj ů 2015
 
Graf znázor ňuje změny podílů výdajů mezi roky 2014 a 2015 (levá strana) a podíly v roce 2015 (pravá strana).  
 
Graf A5.1b: P ředpokládané zm ěny v podílech p říjmů v roce 2015 pro zem ě EA-16: návrhy 
rozpočtových plán ů (NRP) oproti prognóze Komise z podzimu 2014 (KOM) 
0,010,020,030,040,050,060,0
-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16změna příjmů KOM změna příjmů NRP
KOM podíl p říjmů 2015 NRP podíl p říjmů 2015
 
Graf znázor ňuje změny podílů příjmů mezi roky 2014 a 2015 (levá strana) a podíly v roce 2015 (pravá strana). 
 
41 
  
Graf A5.2: P ředpokládané zm ěny v hlavních typech výdaj ů (v % HDP) v roce 2015 v zemích 
EA-16: návrhy rozpo čtových plán ů (NRP) oproti prognóze Komise z podzimu 2014 (KOM) 
-0,5-0,4-0,3-0,2-0,10,00,1
NRP KOMsociální platby mezispotřeba kapitálové výdaje
náhrady zam ěstnancům úrokové náklady subvence
 
Graf znázor ňuje příspěvek hlavních složek výdaj ů k předpokládaným zm ěnám v pom ěru výdajů k HDP.  
 
Graf A5.3:  Předpokládané zm ěny v hlavních typech da ňových příjmů (v % HDP) v roce 2015 
v zemích EA-16: návrhy rozpo čtových plán ů (NRP) oproti prognóze Komise z podzimu 2014 
(KOM) 
-0,2-0,10,00,10,2
NRP KOM
sociální p říspěvky nepřímé daně přímé daně
 
Graf znázor ňuje příspěvek hlavních složek p říjmů k předpokládaným zm ěnám v pom ěru příjmů k HDP.  
 
42 
  
Graf A5.4: Srovnání projekce celkového salda ve řejných financí (v % HDP) na rok 2015 podle 
prognózy Komise z podzimu 2014 (KOM) a podle návrh ů rozpočtových plán ů (NRP) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7,0-6,0-5,0-4,0-3,0-2,0-1,00,01,02,0
-7,0 -6,0 -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0Nominální saldo rozpo čtu podle prognózy KOM
Nominální saldo rozpo čtu plánované v NRP 
Graf znázor ňuje nominální rozpo čtová salda na rok 2015 z prognózy Komise (vodorovná osa) ve vztahu 
k saldům plánovaných v NRP (svislá osa). Nad (pod) p ůlící čárou se nacházejí ty členské státy, u nichž Komise 
předpovídá vyšší (nižší) nominální saldo než NRP.  
 
43 
  
Graf A5.5: Rozložení rozdílu v cílových hodnotách ve řejného dluhu (v % HDP) na rok 2015 
uvedených v prognóze Komise z podzimu 2014 a v návrzích rozpo čtových plán ů 
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEA-
16
efekt sněhové koule změna srovnávací základny 2014
rozdíl v primárním saldu rozdíl ve vnit řní dynamice dluhu
 
V tomto grafu jsou p ředpokládané rozdíly v pom ěru dluhu k HDP rozloženy na rozdíly ve zm ěnách ve 
srovnávací základn ě, v primárním saldu, ve vnit řní dynamice dluhu a v efektu sn ěhové koule. Efekt sn ěhové 
koule představuje rozdíl mezi p ředpokládanými mírami r ůstu a úrokovými sazbami.