CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 20.5.2015  
COM(2015) 205 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
 o povinném uvád ění země původu nebo místa provenience u mléka, mléka použitého 
jako složka v mlé čných výrobcích a jiných druh ů masa než hov ězí, vepřové, skopové, 
kozí a dr ůbeží maso 
 
 
2 
 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
 o povinném uvád ění země původu nebo místa provenience u mléka, mléka použitého 
jako složka v mlé čných výrobcích a jiných druh ů masa než hov ězí, vepřové, skopové, 
kozí a dr ůbeží maso 
1. Ú VOD 
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací 
o potravinách spot řebitelům (dále jen „na řízení o poskytování informací“)1 zavádí 
soubor ustanovení o ozna čování původu potravin. 
Podle čl. 26 odst. 5 a 6 na řízení o poskytování informací musí Komise p ředložit 
Evropskému parlamentu a Rad ě řadu zpráv o možnosti rozší řit povinné ozna čení 
původu na jiné potraviny. První zpráva o povinném uvád ění země původu nebo místa 
provenience u masa použitého jako sl ožka v balených potravinách byla p řijata dne 
17. prosince 20132. 
Touto zprávou je spln ěna povinnost Komise p ředložit do 13. prosince 2014 
Evropskému parlamentu a Rad ě zprávy týkající se povinného uvád ění země původu 
nebo místa provenience u mléka, mléka použitého jako složka v mlé čných výrobcích 
a jiných druh ů masa než hov ězí, vepřové, skopové, kozí a dr ůbeží maso. Co se týká 
oblasti působnosti této zprávy, za mléko a mlé čné výrobky se považují produkty 
definované v p říloze VII části III na řízení (EU) č. 1308/2013. Dot čenými druhy masa 
je čerstvé a zmrazené maso z koní, králík ů, sobů a jelenů, z farmové a voln ě žijící 
zvěře a z jiných pták ů než kuřat, krocan ů, krůt, kachen, hus a perli ček. 
Jak je uvedeno v čl. 26 odst. 7 na řízení o poskytování informací, tato zpráva 
zohledňuje: 
– potřebu informovat spot řebitele, 
– proveditelnost povinného uvád ění země původu nebo místa provenience 
u různých výrobk ů a 
– analýzu náklad ů a přínosů zavedení takovýchto požadavk ů pro provozovatele 
potraviná řských podnik ů i správní orgány a rovn ěž posouzení jejich dopadu na 
vnitřní trh a na mezinárodní obchod. 
Za účelem důkladného posouzení povinného ozna čení původu potravin, jichž se tato 
zpráva týká, pov ěřily útvary Komise nezávislého poradce provedením pr ůzkumu3 
(dále jen „studie“) s cílem analyzovat dopad r ůzných scéná řů označování. V této 
zprávě jsou projednána hlavní zjišt ění studie. Dobrovolné nebo povinné ozna čení 
původu bylo posouzeno v devíti členských státech u konzumního mléka a u výrobk ů, 
                                                            
1 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování 
informací o potravinách spot řebitelům, o zm ěně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení sm ěrnice Komise 87/250/EHS, sm ěrnice Rady 
90/496/EHS, sm ěrnice Komise 1999/10/ES, sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, 
směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a na řízení Komise (ES) č. 608/2004 (Ú ř. věst. L 304, 
22.11.2011, s. 18). 
2 COM(2013) 755, 17.12.2013. 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/index_en.htm  
 
 
3 
 v nichž se mléko používá jako složka, jako jsou sýry, jogurty atd., a rovn ěž v zemích, 
které jsou hlavními producenty ko ňského masa, králi čího masa a masa zv ěře. 
2. P OVINNÉ A DOBROVOLNÉ OZNA ČENÍ PŮVODU  
Pravidla týkající se povinného ozna čení původu existují pro řadu produkt ů, například 
med4, ovoce a zeleninu5, nezpracované ryby6, hovězí maso7, olivový olej8, víno9, 
vejce10, dovážené dr ůbeží maso11 a lihoviny12. Jak je stanoveno v na řízení 
o poskytování informací, Komise p řijala podrobná pravidla  týkající se povinného 
označení původu čerstvého, chlazeného a zmrazeného vep řového, skopového, kozího 
a drůbežího masa13. Tato pravidla vyžadují povinné uvedení zem ě, kde bylo zví ře 
chováno po podstatnou část svého života, spolu s uvedením zem ě porážky. Od 
1. dubna 2015 se budou nové požadavky vztahovat na balené maso, členské státy 
však mohou rozhodnout o jejich rozší ření i na nebalené maso. 
Ačkoli podrobné údaje pro pos ouzení podílu potraviná řských výrobk ů zapojených do 
dobrovolných režim ů označování potravin na trhu nejs ou dostupné, stávající zásoby 
ukazují, že odv ětví mléka a masa vykazují relativn ě vyšší míru využití režim ů 
označování potravin. Mlé čné a masné výrobky prodávané na trhu EU jsou již 
označovány dobrovoln ě buď prostřednictvím režimu EU (CHOP, CHZO nebo 
ZTS14), nebo prost řednictvím soukromých či veřejných organizací (jako jsou 
seskupení hospodá řských subjekt ů, maloobchodníci, nevládní organizace nebo 
orgány ve řejné moci). Toto ozna čení obvykle odkazuje na ur čitý členský stát nebo na 
nižší územní úrove ň (region). Kritéria , která se v t ěchto dobrovolných režimech 
používají ke spojení ur čitých vlastností se zem ěpisným p ůvodem, se mezi 
jednotlivými režimy mohou zna čně lišit. 
                                                            
4 Sm ěrnice Rady 2001/110/ES o medu (Ú ř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 1). 
5 Provád ěcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví provád ěcí 
pravidla k na řízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odv ětví ovoce a zeleniny a odv ětví výrobk ů z ovoce 
a zeleniny (Ú ř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1). 
6 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o spole čné 
organizaci trh ů s produkty rybolovu a akvakultury  (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1). 
7 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 o systému iden tifikace a evidence skotu, 
o označování hov ězího masa a výrobk ů z hovězího masa (Ú ř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1). 
8 Provád ěcí nařízení Komise (EU) č. 29/2012 ze dne 13. ledna 2012 o obchodních normách pro olivový 
olej (Úř. věst. L 12, 14.1.2012, s. 14). 
9 Na řízení (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví spole čná organizace trh ů se 
zemědělskými produkty a zrušují na řízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 
a (ES) č. 1234/2007 (Ú ř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671). 
10 Na řízení Komise (ES) č. 589/2008 ze dne 23. června 2008, kterým se stanoví provád ěcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro vejce (Ú ř. věst. L 163, 24.6.2008, 
s. 6). 
11 Na řízení Komise (ES) č. 543/2008 ze dne 16. června 2008, kterým se stanoví provád ěcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy pro dr ůbeží maso (Ú ř. věst. L 157, 
17.6.2008, s. 46). 
12 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, 
obchodní úprav ě, označování a ochran ě zeměpisných ozna čení lihovin a o zrušení na řízení Rady (EHS) 
č. 1576/89 (Ú ř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16). 
13 Provád ěcí nařízení Komise (EU) č. 1337/2013 ze dne 13. prosince 2013, kterým se stanoví provád ěcí 
pravidla k na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011, pokud jde o uvád ění země 
původu nebo místa provenience u čerstvého, chlazeného a zmrazeného vep řového, skopového, kozího 
a drůbežího masa (Ú ř. věst. L 335, 14.12.2013, s. 19). 
14 CHOP = chrán ěné označení původu; CHZO = chrán ěné zeměpisné ozna čení; ZTS = zaru čená tradiční 
specialita. 
 
4 
 3. M LÉKO A JINÉ DRUHY MASA – PŘEHLED ODV ĚTVÍ 
3.1 Dodavatelský a zpracovatelský řetězec 
Hlavními subjekty p ři předávání informací o p ůvodu dalšímu ú častníkovi 
v potravinovém řetězci jsou mlékárny, jatka a zpracovatelské závody. Čím vyšší je 
míra vertikální integrace, tím snáz e lze zajistit, aby byly v potravinovém řetězci 
předávány informace o p ůvodu. Naopak čím je zpracování složit ější a náročnější, tím 
je označení původu obtížn ější. 
Údaje o struktu ře mlékárenského pr ůmyslu v EU, které byly získány p ři šetření, jež 
bylo provedeno v říjnu-listopadu 2009, ukazují, že malé a st řední podniky 
produkující mén ě než 100 000 tun mléka p ředstavují 81 % zpracovatel ů mléka 
a zpracovávají 28,5 % celkového objemu mléka. Ve velkých producentských členských státech se p řibližně 50 % zpracování často soust ředí do pěti největších 
podniků. Vzhledem ke skute čnosti, že produkt podléhá rych le zkáze a produkce je 
nepřetržitá, jsou zem ědělci silně závislí na místních zpra covatelích. Zpracovatelé 
mléka zpravidla po ř
izují syrové mléko a jiné mlé čné složky z více zdroj ů 
a v mlékárnách, které se nacházejí v pohrani čních oblastech, je  obvyklé, že se 
v témže závod ě zpracovává mléko více četného původu. 
Druhy masa, jichž se tato zpráva týká, zpra vidla také zahrnují kr átké dodavatelské 
řetězce, často v rámci téhož členského státu. Maloobchodníci nakupují toto maso 
především od obchodník ů na spotových trzích, na jatkách nebo v bourárnách. 
Koňské maso má delší dodavatelské řetězce s více zapojenými hospodá řskými 
subjekty a s v ětším obchodem uvnit ř EU i zahrani čním obchodem. 
3.2 Spot řeba mléka, mlé čných výrobk ů a druhů masa, jichž se tato zpráva týká 
Průměrná spotřeba na obyvatele v EU činí u konzumního mléka p řibližně 62 kg, 
u sýrů 17 kg, u acidofilního mléka 16 kg, u smetany 5 kg, u másla 4 kg a u ostatních 
čerstvých mlé čných výrobk ů 9 kg (Eurostat, 2013). 
Trh s mlékem je v EU pom ěrně vyspělý a významné zvýšení spot řeby na obyvatele 
je pravděpodobné pouze v členských státech, které do EU vstoupily v minulém 
desetiletí, p řičemž se p ředpokládá, že ve „starých“ členských státech poroste 
spotřeba pouze nevýznamn ě. 
Spotřeba druhů masa, jichž se tato zpráva týká, p ředstavuje pouze 3 % celkové 
spotřeby masa v EU15, ačkoli údaje od členských stát ů nejsou vždy aktuální. 
Spotřeba koňského a králi čího masa je významn ější v Itálii, Francii, Špan ělsku, 
Belgii a Nizozemsku. Maso ze zv ěřiny se spot řebovává p ředevším b ěhem lovecké 
sezóny, tj. od října do prosince. 
3.3 Produkce a obchod 
E U  j e  d o  z n a čné míry sob ěstačná, pokud jde o mléko a mlé čné výrobky, p řičemž 
téměř 65 % získaného mléka je  zpracováno na spot řební výrobky ur čené většinou 
pro domácí trh. Z hlediska použití mléka p ředstavuje nejd ůležitější segmenty výroba 
sýrů a čerstvých výrobk ů (53 resp. 43 milion ů tun ekvivalentu mléka). Z hlediska 
objemu je výroba prášku (odst ředěné a plnotu čné mléko a syrovátka) a másla 
relativně menší (12 resp. 25 milion ů tun ekvivalentu mléka). Obchod s t ěmito 
                                                            
15 Posouzení dopad ů – pracovní dokument útvar ů Komise – Povinné uvád ění původu pro nezpracované 
vepřové, drůbeží, skopové a kozí maso. 
http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/docs/ia_2013/ia_meat_origin_labelling.pdf  
 
 
5 
 výrobky uvnit ř EU je nicmén ě značný (1,6 resp. 0,6 milionu tun), avšak mén ě 
významný než u sýr ů (3,6 milionu tun). Objemy každý rok mírn ě kolísají v závislosti 
na nabídce a tržních podmínkách. 
Dovoz mlé čných výrobk ů je omezen na preferen ční přístup udělený některým třetím 
zemím v rámci dvoustranných nebo mnohostranných dohod, zatímco vývoz 
mléčných výrobk ů představuje p řibližně 10 % produkce mléka. Celkov ě je EU 
čistým vývozcem mlé čných výrobk ů. 
Roční produkce druh ů masa, jichž se tato zpráva týká, se odhaduje pouze na 2 % 
celkové produkce masa v EU. Na králi čí maso připadá přibližně 490 tisíc tun, na 
koňské maso 73 tisíc tun a na maso ze zv ěřiny 131 tisíc tun (FAO, 2012), zatímco 
u ostatních druh ů masa, jichž se tato zpráva tý ká, jsou údaje o produkci podstatn ě 
nižší. Obchod uvnit ř EU zahrnuje tém ěř 52 tisíc tun ko ňského masa a 22 tisíc tun 
králičího masa, p řičemž přibližně 25 tisíc tun p ředstavuje dovoz ko ňského masa ze 
třetích zemí, zejména z Argentiny,  USA, Kanady a Mexika, a králi čího masa 
dováženého p ředevším z Číny (více než 7 tisíc tun). Zv ěřina se dováží p ředevším z 
Nového Zélandu. 
3.4 Systémy sledovatelnosti v EU 
Systém sledovatelnosti potraviná řských výrobk ů v EU má zajistit bezpe čnost 
potravin a není nutn ě vhodný pro p ředávání informací o p ůvodu v potravinovém 
řetězci: 
–  Bezpečnost potravin16 vyžaduje evidenci údaj ů v potravinovém řetězci dle 
zásady „jeden krok dozadu – jeden krok dop ředu“: provozovatelé 
potraviná řských podnik ů musí být schopni identifikovat podniky, jimž byly 
jejich výrobky dodány, a podniky, z nichž po řídili suroviny. U potravin 
živočišného původu jsou stanoveny požadavky na p ředávání podrobn ějších 
informací17, aniž by se však vyžadovalo systematické odkazování na zemi 
původu nebo místo provenience použitých surovin. 
– U výrobk ů živočišného původu je nutno uvést rovn ěž označení zdravotní 
nezávadnosti nebo identifika ční ozna čení uvád ějící poslední 
výrobní/zpracovatelské/balicí za řízení a členský stát, v n ěmž se toto za řízení 
nachází ( článek 5 a p říloha II oddíl I na řízení č. 853/2004)18, to však nutn ě 
nesouvisí s p ůvodem nebo proveniencí použitých surovin. 
– Ačkoli existují systémy identifikace a evidence živých zví řat, jejich fungování 
se u jednotlivých druh ů liší a většina z nich nep ředstavuje vhodný základ pro 
vytvoření informací pot řebných pro úplné ozna čení původu (místo 
narození/chovu/porážky). 
– V případě masa, jehož se tato zpráva týká, existuje systém identifikace 
a evidence živých zví řat pouze pro ko ňovité (nap ř. koně). Koňovité musí v 
případě přesunu v rámci EU v souladu s ro zhodnutím Komise 2000/68/ES a 
                                                            
16 Článek 18 na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se 
stanoví obecné zásady a požadav ky potravinového práva, z řizuje se Evropský ú řad pro bezpe čnost 
potravin a stanoví postupy týkající se bezpe čnosti potravin (Ú ř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1). 
17 Provád ěcí nařízení Komise (EU) č. 931/2011 ze dne 19. zá ří 2011 o požadavcích na sledovatelnost 
stanovených na řízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 pro potraviny živo čišného 
původu (Úř. věst. L 242, 20.9.2011, s. 2). 
18 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví 
zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živo čišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55). 
 
6 
 nařízením Komise (ES) č. 504/2008, kterým se stanoví pravidla pro identifikaci 
koňovitých narozených v Unii nebo dovezených do Unie, doprovázet 
identifika ční doklad nebo pr ůkaz. Tento systém však nezahrnuje povinnou 
centralizovanou databázi ke sledování p řesunů zvířat. Probíhá práce na posílení 
požadavk ů na registraci a od roku 2016 budou platit nové požadavky19. 
4. P OSTOJ SPOT ŘEBITELŮ K POVINNÉMU OZNA ČENÍ PŮVODU MLÉKA A JINÝCH DRUH Ů 
MASA  
Podle průzkumu Eurobarometru z roku 201320 pokládá v ětšina občanů EU za 
nezbytné uvád ět původ mléka, a ť už prodávaného jako tako vé, nebo použitého jako 
složka v mlé čných výrobcích (84 %). Podobný procentní podíl (88 %) byl 
zaznamenán u masa, jehož se tato zpráva týká. I v t ěchto případech se však 
očekávání spot řebitelů ohledně přesných informací, které by m ěly být uvedeny pod 
pojmem „p ůvod“, zna čně liší. 
U mléka a mlé čných výrobk ů se upřednostňovala zem ě dojení nebo zpracování, 
zatímco u masa bylo hlavním p ředmětem zájmu místo, kde bylo zví ře chováno 
a poraženo, p řičemž místo narození vzbuzovalo me nší zájem. Informace na úrovni 
členského státu nebo t řetí země se považovaly za vhodn ější než regionální úrove ň 
nebo úrove ň „EU / mimo EU“. 
Průzkumy spot řebitelů ukazují, že p ůvod je při nákupu mléka, mlé čných a masných 
výrobků důležitým faktorem, avšak až za cenou, c hutí a datem minimální trvanlivosti 
/ doporučené spotřeby. 
Většina průzkumů však rovn ěž prokazuje, že v preferencích spot řebitelů existují 
mezi jednotlivými členskými státy významné rozdíly a stejn ě tak existuje rozpor 
mezi zájmem spot řebitelů o označení původu a jejich ochotou platit za tyto 
informace. Navzdory zájmu o informace o p ůvodu nejsou proto spot řebitelé nutn ě 
ochotni po řizovat výrobky za vyšší cenu, aby tyto informace získali. R ůzné metodiky 
prokazují, že je obtížné odhadnout skute čnou ochotu platit za tyto informace, a to 
buď z důvodu metodického zkreslení, nebo kv ůli skutečnosti, že odpov ědi 
spotřebitelů v průzkumu neodpovídají vždy jejich  nákupnímu chování. V pr ůzkumu 
Eurobarometru v roce 2013 pouze p řibližně polovina spot řebitelů uvedla, že za 
získání informací o p ůvodu výrobk ů, jichž se tato zpráva tý ká, je ochotna zaplatit o 
1–2 % více. 
5. M OŽNÉ SCÉNÁ ŘE A ZPŮSOBY OZNA ČENÍ PŮVODU  
U mléka a mléka použitého jako složka Předmětem posouzení jsou tyto scéná ře: 
– scénář č. 1 – zachování stávající situace (dobrovolné ozna čení původu), 
– scénář č. 2 – povinné ozna čení původu jako „EU / mimo EU“ (nebo „zem ě EU 
/ třetí země“), 
                                                            
19  Provád ěcí nařízení Komise (EU) č. 2015/262 ze dne 17. února 2015, kterým se stanoví pravidla podle 
směrnic Rady 90/427/EHS a 2009/156/ES,  pokud jde o metody identifikace ko ňovitých (na řízení 
o průkazu koňovitých) (Ú ř. věst. L 59, 3.3.2015, s. 1). 
20 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_419_400_fr.htm  
 
7 
 – scénář č. 3 – povinné ozna čení původu s uvedením členských stát ů nebo třetí 
země, kde bylo mléko a) nadojeno nebo b) zpracováno. 
 
U druhů masa 
Předmětem posouzení jsou tyto scéná ře: 
– scénář č. 4 – zachování stávající situace (dobrovolné ozna čení původu), 
– scénář č. 5 – povinné ozna čení původu s uvedením členských stát ů nebo třetí 
země, kde zvíře strávilo podsta tnou dobu chovu p řed porážkou, a rovn ěž místa 
porážky, 
– scénář č. 6 – povinné ozna čení původu s uvedením členských stát ů nebo třetí 
země, kde se zví ře narodilo, bylo chováno a poraženo. 
U masa voln ě žijící zvěře je jediným posuzovaným scéná řem uvedení místa lovu. 
U druhů masa, jichž se tato zpráva týká , se mimoto nebral v potaz scéná ř založený na 
možnosti „EU / mimo EU“ (nebo „zem ě EU / třetí země“), a to kv ůli omezenému 
zájmu spot řebitelů o takovýto široký geografický rámec, jak bylo potvrzeno b ěhem 
studie a v rámci studie o dopadech povinného ozna čení původu u vep řového, 
drůbežího, skopového a kozího masa21. 
Vedle toho nebyla vzata v potaz možnost týkající se povinného ozna čení na 
regionální úrovni v rámci EU kv ůli velmi vysokým náklad ům na zavedení (nutnost 
zřízení podrobn ějších systém ů sledovatelnosti a pot řeba větší segmentace 
dodavatelského řetězce) spolu s neexistencí harmoni zované právní definice této 
územní úrovn ě v Unii.  
6. P OSOUZENÍ DOPAD Ů A ANALÝZA NÁKLAD Ů A PŘÍNOSŮ JEDNOTLIVÝCH SCÉNÁ ŘŮ 
6.1 Dopad na chování spot řebitelů 
Odhad dopadu ozna čení původu na spot řebitele z hlediska analýzy náklad ů a přínosů 
je obtížný. Ozna čení původu poskytuje spot řebitelům dodate čné informace, aby se 
mohli na základ ě těchto informací lépe rozhodnout , které potraviny budou nakupovat 
a konzumovat. Ozna čení původu bývá spot řebiteli celkov ě spojováno s řadou 
pozitivních vlastností, v četně jakosti. 
Podle scéná řů založených na zachování stávající situace s dobrovolným ozna čením 
původu by byly informace o provenienci výrobku poskytovány v závislosti na 
poptávce spot řebitelů. To by neuspokojovalo pln ě požadavky spot řebitelů na 
poskytování systematických informací o p ůvodu, bylo by to však více v souladu 
s omezenou ochotou spot řebitelů platit za povinné informace o p ůvodu. 
Pokud se hospodá řské subjekty rozhodnou uvád ět informace o p ůvodu dobrovoln ě, 
je to prezentováno jako p řidaná hodnota výrobku a zp ůsob ovlivn ění nákupních 
rozhodnutí spot řebitelů, pro něž jsou tyto informace d ůležité. 
U mléka a mléka použitého jako složka 
Scénáře založené na povinném ozna čení původu, a to jako „EU / mimo EU“ nebo 
„členský stát“, by spot řebitelům systematicky poskytovaly informace o p ůvodu. 
                                                            
21 http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/docs/ia_2013/ia_meat_origin_labelling.pdf  
  
 
8 
 Možnost „EU / mimo EU“ by pouze od lišovala produkci EU od produkce t řetích 
zemí. Jelikož se toto ozna čení pokládá za p říliš obecné, z hlediska spot řebitele se 
nevyplatí jakkoli kv ůli tomu zvyšovat cenu. Naopak scéná ř založený na možnosti 
„členský stát“ se pro spot řebitele jeví jako užite čnější, zejména je-li ozna čení původu 
uvedeno s ohledem na místo dojení. Naopak mlékárny up řednostňují uvedení místa 
zpracování, což lze zavést mnohem snáze. 
U druhů masa 
Z průzkumu vyplývá, že se spot řebitelé zajímají p ředevším o místo, kde bylo zví ře 
chováno a poraženo (nebo uloveno). 
Případ odv ětví koňského masa s nedávnými skandály a následným negativním 
vnímáním ze strany ve řejnosti vedl k žádostem r ůzných organizací a institucí 
o zevrubn ější informace. 
6.2 Ekonomické dopady 
6.2.1 Provozní náklady provozovatel ů potraviná řských podnik ů 
Ve studii bylo zjišt ěno, že s výjimkou dobrovolného ozna čení, kdy se provozní 
náklady nezm ění, by nové povinnosti týkající se povinného ozna čení znamenaly pro 
provozovatele potraviná řských podnik ů dodatečné náklady. 
U mléka a mléka použitého jako složka 
Scénáře založené na možnostech „EU / mimo EU“ a „ členský stát“ by znamenaly 
provozní problémy a vyžadovaly by da lekosáhlé úpravy, zejména v p řípadě 
mléčných složek smíšeného p ůvodu. 
Náklady na ozna čení původu konzumního mléka by závisely na stanovených 
pravidlech a charakteristikách každého závodu. Zatímco ozna čení místa zpracování 
by bylo mnohem jednodušší, uvedení míst a dojení by bylo problematické v p řípadě 
zpracovatel ů, kteří pořizují mléko z r ůzných zdroj ů, a zavedení takovéhoto ozna čení 
by mělo za následek dodate čné provozní náklady. V p řípadě smíšeného p ůvodu 
daného produktu se mohou nákla dy lišit, je-li nutné ozna čit několik členských stát ů / 
třetích zemí. Pokud by byla tato mo žnost zachována, byla by zapot řebí další 
technická práce za ú čelem stanovení p řípustných odchylek a dolních mezí, p ři jejichž 
překročení by bylo nutno uvést členský stát p ůvodu (jelikož je mléko tekutý produkt, 
přirozeně se smíchá, jakmile je dáno dohromady). 
Na rozdíl od mléka ur čeného pro p římou spot řebu se ozna čení původu mléka 
použitého jako složka v mlé čných výrobcích jeví v praxi jako mnohem obtížn ější, 
a tudíž i nákladn ější, zejména u vysoce zpracovaných mlé čných výrobk ů s několika 
výrobními fázemi a v p řípadě přepravy mlé čných složek na velké vzdálenosti. 
Provozovatelé potraviná řských podnik ů, kteří používají mlé čné složky více četného 
původu, by byli nep říznivě dotčeni těmito skute čnostmi: 
– Nejvýznamn ější nákladové položky vyzdvižené ve studii se týkají úpravy 
způsobů pořizování dodávek, možných zm ěn ve skladb ě dodavatel ů, přechodu 
na menší výrobní dávky, p řizpůsobení výrobních proces ů k oddělení výrobk ů 
podle původu, přizpůsobení balení/ozna čování a zavedení/úpravy systém ů 
sledovatelnosti. 
– Náklady se mohou lišit v závislosti na konkrétní provozní situaci u dot čených 
provozovatel ů potraviná řských podnik ů, dotyčném mléčném výrobku a mlé čné 
složce a zavedených systémech sledovatelnosti. 
 
9 
 Z analýzy vyplynulo, že by dodate čné náklady byly v rozmezí od zanedbatelných 
nákladů až do výše 8 % výrobních náklad ů na úrovni zpracovatele, n ěkteré podniky 
však tvrdí, že by za zvláš ť nepříznivých podmínek mohly dosáhnout až 45 %. 
U druhů masa 
– Náklady by byly v porovnání s velkoobchodní cenou pom ěrně nízké (mén ě než 
3 %) a lišily by se v závislosti na velikosti a poloze podniku. V ětší podniky 
pořizující dodávky na domácím trhu nebo z jedné t řetí země by mohly náklady 
absorbovat snadn ěji. Tyto náklady by zahrnoval y nutnost posílit sledovatelnost 
v navazujících částech dodavatelského a zpracovatelského řetězce. 
– Čím složitější jsou pravidla týkající se ozna čování, tím nákladn ější je úprava 
systémů identifikace živých zví řat. 
– Hospodářské subjekty zpracovávající maso z n ěkolika míst provenience by 
v zájmu snížení provozních náklad ů přeorientovaly své do dávky tak, aby byl 
původ homogenní. 
6.2.2 Konkurenceschopnost, obchodní a investi ční toky 
Konzultanti, kte ří byli pov ěřeni provedením studie, odhadují, že by povinné ozna čení 
původu spot řebitele případně tlačilo k pořizování domácích výrobk ů. Došlo by proto 
k určitému opětovnému znárodn ění jednotného trhu. 
U mléka a mléka použitého jako složka  
– V případě scénáře založeného na možnosti „EU / mimo EU“ se o čekává, že 
vnitřní trh nebude p říliš dotčen. Zpracovatelé by pravd ěpodobně přešli 
k nižšímu po čtu dodavatel ů mléčných složek, aby se vyhnuli složitosti 
plynoucí z p ůvodu v několika zemích EU a t řetích zemích, s možným dopadem 
na mezinárodní obchod. 
– Odbytiště mléka a mlé čných složek smíšeného p ůvodu by byla v p řípadě 
povinného uvád ění členských stát ů omezenější. Provozovatelé potraviná řských 
podniků by patrn ě zaznamenali r ůst cen surovin, jelikož jejich celková 
dodavatelská základna by byla omezen ější. 
U druhů masa 
– Rozsah dopadu jednotlivých scéná řů by byl u v ětšiny druh ů masa, jichž se tato 
zpráva týká, mírný. Naopak zm ěny v dodavatelském řetězci koňů mohou vést 
k segmentaci obchodu uvnit ř EU a k snížení po čtu zprost ředkovatel ů. 
Provozovatelé potraviná řských podnik ů mohou mimoto považovat za 
nákladově efektivn ější úpravu struktury dodáve k (zdroje dodávek, velikost 
dávek, snížení po čtu zprostředkovatel ů) než modernizaci vnit řního systému 
sledovatelnosti, aby mohli sou časně zpracovávat produkty více četného původu. 
– Dopady povinného ozna čení původu by se dotýkaly zejména t ěch třetích zemí, 
které v sou časnosti vyvážejí ur čité množství nezprac ovaného masa do Unie. 
Zahraniční obchod s masem drobné zv ěře a volně žijících pták ů prakticky 
neexistuje a obchod uvnit ř Unie je velmi omezený. 
6.2.3 Regula ční zátěž pro podniky 
Provozovatel ům potraviná řských podnik ů vzniknou dodate čné správní náklady kv ůli 
nutnosti zaznamenávat p ůvod dodávek a upravit systém sledovatelnosti. 
 
10 
 Obecně budou menší mlékárny závislé na místních dodávkách dot čeny méně než 
odběratelé mléka u velkých podnik ů. Rovněž menší jatka a bourárny, které zví řata 
pořizují obvykle v míst ě, by nebyly nuceny upravit významn ě své způsoby 
pořizování dodávek, a tudíž by jim nevznikly vysoké dodate čné náklady. Velká část 
zátěže by se proto týkala mlékáren/jatek p ůsobících v pohrani čních oblastech a 
mlékáren/jatek nacházejících se  v oblastech, které nejsou sob ěstačné, pokud jde o 
syrové mléko / maso. 
Ve studii bylo odhadnuto, že by se zát ěž oproti sou časné situaci nezm ěnila, pokud by 
označení původu bylo i nadále dobrovolné, a podle p ředpokladů se jen mírn ě zvýší, 
pokud by bylo v p řípadě konzumního mléka povinné uvád ění členského státu. 
Dodatečná zátěž by mohla být naopak zna čná, pokud by bylo nutno uvád ět členský 
stát původu u vysoce zpracovaných a sm ěsných produkt ů, jako jsou jogurty a mlé čné 
dezerty. Vysoká zát ěž uložená výrobc ům potravin v souvislosti s kontrolami by je 
nutila pořizovat mléko z mén ě zemí na úkor jednotného trhu. 
V případě masa, jehož se tato zpráva týká, zastávají konzultanti pov ěření provedením 
studie názor, že by se podnik ům po nezbytném období pro p řizpůsobení poda řilo 
snížit dodate čné jednotkové náklady, zejména co  se týká správních náklad ů. Dopad 
by byl patrný pouze u hospodá řských subjekt ů v odvětví koňského masa 
s významnými rozdíly mezi ko ňmi chovanými na maso ve specializovaných 
zemědělských systémech (s omezeným významem z kvantitativního hlediska) 
a ostatními ko ňmi. 
6.2.4 Zát ěž pro orgány ve řejné moci 
Ačkoli studie neobsahuje podrobné číselné údaje, uvádí malý nár ůst náklad ů na 
kontroly v p řípadě povinného ozna čení „EU / mimo EU“ u konzumního mléka. 
V případě povinného ozna čení členského státu by byly náklady vyšší a zna čně by 
závisely na úrovni podrobnosti požadovaných informací o p ůvodu, tj. místu 
zemědělské činnosti / dojení ne bo zpracování/porážky. 
Zavedení modelu „místo narození/chovu/porážky“ u ko ňského masa by bylo 
nákladné. Stávající systém sledovateln osti a identifikace mimoto neposkytuje 
příslušnému orgánu vždy zevrubné informace o místu narození a chovu kon ě. 
Zvýšení zát ěže vede obecn ě k potřebě většího počtu pracovník ů, kteří provádějí 
kontroly doklad ů. Pokud by se nezvýšily finan ční prostředky přidělené kontrolním 
orgánům ze státního rozpo čtu, mohl by o čekávaný nár ůst času zaměstnanců vést 
k snížení četnosti kontrol nebo ke zm ěně priorit, což by mohlo mít za následek 
rovněž vyšší riziko podvod ů. Zátěž pro orgány ve řejné moci by bylo možno zmírnit, 
pokud by byly za provád ění úředních kontrol zavedeny poplatky. Tyto náklady by 
byly provozovateli potraviná řských podnik ů prostřednictvím cen obvykle p řeneseny 
na další ú častníky v řetězci. 
6.2.5 Náklady pro spot řebitele 
Zachování stávající situace pravd ěpodobně nepovede k celkovému r ůstu cen. Je-li 
uváděn původ, jsou dodate čné náklady obvykle p řeneseny na spot řebitele, jelikož 
výrobky se prodávají za vyšší cenu. 
Poskytování povinných informací o p ůvodu na úrovni členského státu podle 
očekávání povede k vyšším náklad ům, které budou v ětšinou p řeneseny na 
 
11 
 spotřebitele, ale i na výrobce. P řesné podíly se liší v závislosti na odv ětví, dotčeném 
členském stát ě a míře vertikální integrace a koncentraci trhu. 
6.2.6 Dopady na životní prost ředí a sociální dopady 
Tyto dopady nebyly ve studii analyzovány. Lze však p ředpokládat, že pokud budou 
poskytovány podrobn ější informace o p ůvodu, budou spot řebitelé up řednostňovat 
„místní potraviny“, nebo budou dokonce aktivn ě odmítat výrobky z jiných zemí. To 
může mít dopad na p řepravu živých zví řat, syrového mléka, mlé čných složek 
a mléčných/masných výrobk ů. To, zda se to ukáže jako p říznivé pro životní prost ředí 
(např. z hlediska snížení emisí skleníkových plyn ů), nelze zjistit, jelikož se v ětšina 
obchodu uvnit ř EU uskute čňuje mezi sousedními zem ěmi, kdy mohou být 
vzdálenosti ve skute čnosti kratší než v rámci n ěkterých členských stát ů. Jiné scéná ře 
než dobrovolné ozna čení mohou vést k mírnému zvýšení odpadu z produkt ů. 
Zavedení povinného uvád ění členského státu na štítku by mohlo podpo řit rovněž 
nákupní chování zam ěřené více na místní výrobu a p řípadné zm ěny ve spot řebě, 
vyloučení zprost ředkovatel ů, změny v pořizování dodávek a zpracování. To m ůže 
mít i dominový efekt na zam ěstnanost, povede-li r ůst cen k ur čitému snížení 
spotřeby. 
6.3 Výhody a nevýhody jednotlivých zp ůsobů povinného ozna čení původu u mléka, 
mléka použitého jako složka v mlé čných výrobcích a jiných druh ů masa 
V níže uvedených tabulkách jsou shrnuty výhody a nevýhody možných zp ůsobů 
povinného ozna čení původu: 
– u mléka a mléka použitého jako složka: 
Způsob povinného ozna čení původu Výhody Nevýhody 
Místo prvního 
zpracování − Nízké náklady 
(< 1 %) − Žádný údaj o p ůvodu 
syrového mléka Mléko 
Místo dojení − Nízké náklady 
(< 1 %) 
− Užitečné informace 
pro spotřebitele na 
úrovni členského 
státu / zem ě − Nezbytné další 
systémy 
sledovatelnosti 
u výrobních závod ů, 
které pořizují mléko 
vícečetného původu 
− V případě 
vícečetného původu 
problematické 
z technického 
hlediska 
− Dopad na 
přeshraniční obchod 
− Nutnost stanovit 
minimální p řípustnou 
odchylku v p řípadě 
pořizování dodávek 
z více zdroj ů 
Mléko použité 
jako složka 
v mléčných 
výrobcích Místo prvního 
zpracování syrového 
mléka − Nízké náklady 
(< 1 %), je-li zvolena 
možnost EU / mimo EU, s výjimkou 
vysoce − Žádný údaj o p ůvodu 
mléka 
− Nezbytné další 
systémy 
sledovatelnosti 
 
12 
 zpracovaných 
výrobků 
 u výrobních závod ů, 
které pořizují mléko 
vícečetného původu 
− V případě 
vícečetného původu 
problematické 
z technického 
hlediska 
− Dopad na obchodní 
toky 
− Nutnost stanovit 
minimální p řípustnou 
odchylku v p řípadě 
pořizování dodávek 
z více zdroj ů 
− Vysoké náklady 
v případě původu 
z několika zemí (až 
8 % na úrovni 
členského státu a až 
45 % na úrovni 
jednotlivých 
výrobních závod ů) 
 
Místo dojení Užite čné informace 
pro spotřebitele na 
úrovni členského 
státu / zem ě − Nezbytné další 
systémy 
sledovatelnosti 
u výrobních závod ů, 
které pořizují mléko 
vícečetného původu 
− Obzvláště 
problematické 
v případě vícečetného 
původu 
− Dopad na obchodní 
toky 
− Nutnost stanovit 
minimální p řípustnou 
odchylku v p řípadě 
pořizování dodávek 
z více zdroj ů 
− Vysoké náklady 
v případě původu 
z několika zemí (až 
8 % na úrovni členského státu a až 
45 % na úrovni 
jednotlivého 
výrobního závodu) 
 
– u druhů masa, jichž se tato zpráva týká: 
 
13 
 Způsob povinného ozna čení původu Výhody Nevýhody 
Místo narození + 
místo chovu + místo 
porážky − Poskytuje 
spotřebitelům 
užitečné informace 
na úrovni členského 
státu / zem ě 
− Zajišťuje důvěru 
spotřebitelů − Dodatečné systémy 
sledovatelnosti 
− Problematické 
v případě informací 
o narození, pokud by nebyla řádně 
sledována pravidla 
týkající se identifikace 
− Problematické 
v případě několika 
míst chovu 
− Omezené použití kv ůli 
nízké míře výskytu 
baleného ko ňského 
masa Koňské maso 
Místo minimální 
doby chovu p řed 
porážkou + místo 
porážky − Klade větší důraz na 
poslední fáze života 
zvířete − Dodatečné systémy 
sledovatelnosti 
− Nutnost stanovit 
minimální dobu 
chovu v rámci celé 
doby chovu 
− Omezené použití kv ůli 
nízkému výskytu 
baleného ko ňského 
masa 
Místo narození + 
místo chovu + místo 
porážky − Poskytuje 
spotřebitelům 
užitečné informace 
na úrovni členského 
státu / zem ě − Místo narození: není 
důležité v případě 
krátkých výrobních 
cyklů 
− Byl by nezbytný 
dodatečný 
identifika ční systém 
− Dodatečné systémy 
sledovatelnosti 
− Mohou být ovlivn ěny 
obchodní toky Králičí maso + 
maso farmové 
zvěře a ptáků 
Místo minimální 
doby chovu p řed 
porážkou + místo 
porážky − Klade větší důraz na 
místo chovu a 
konečné porážky 
zvířete 
− Poskytuje 
spotřebitelům 
užitečné informace 
na úrovni členského 
státu / zem ě − Dodatečné systémy 
sledovatelnosti 
− Nutnost stanovit 
minimální dobu chovu v rámci celé 
doby chovu 
− Mohou být ovlivn ěny 
obchodní toky 
Maso voln ě žijící 
zvěře a ptáků Místo lovu  
− Poskytuje 
spotřebitelům 
užitečné informace 
na úrovni členského 
státu / zem ě − Dodatečné systémy 
sledovatelnosti 
− Mohou být ovlivn ěny 
obchodní toky 
− Omezené použití kv ůli 
nízkému výskytu 
 
14 
 baleného masa 
7. Z ÁVĚRY 
U potravin, jichž se tato zpráva týká, se mohou v sou časnosti spot řebitelé (pokud 
chtějí) rozhodnout pro mlé čné nebo masné výrobky, u nichž provozovatelé 
potraviná řských podnik ů uvádějí informace o p ůvodu dobrovoln ě. To může 
představovat vhodnou možnost, aniž by byla výrobnímu odv ětví a orgán ům uložena 
dodatečná zátěž. 
Povinné ozna čení původu by u v ětšiny výrobk ů, které byly ve zpráv ě posouzeny, 
znamenalo vyšší regula ční zátěž, a je proto t řeba uvážit, zda je rovnováha mezi 
náklady a p řínosy taková, aby to od ůvodňovalo povinné uvád ění tohoto údaje. 
Z této zprávy plynou i další zjišt ění: 
– Navzdory zájmu spot řebitelů o původ mléka, mléka použitého jako složka 
v mléčných výrobcích a masa, jehož se tato zpráva týká, je patrné, že celková 
ochota spot řebitelů platit za tyto informace je malá. 
– Vezmou-li se v úvahu scéná ře založené na povinném ozna čení původu, je 
patrné, že spot řebitele up řednostňují uvádění tohoto údaje na úrovni členského 
státu. 
– Ačkoli náklady na ozna čení původu mléka mohou být obecn ě nízké, dopad na 
hospodářské subjekty by nebyl rovnom ěrný, jelikož n ěkteré subjekty by 
musely zavést dodate čné systémy sledovatelnosti, což by znamenalo podstatné 
zvýšení náklad ů, zejména v p řípadě hospodá řských subjekt ů usazených 
v pohrani čních oblastech nebo v obl astech, které nejsou sob ěstačné, pokud jde 
o mléko. 
– Studie prokazuje, že povinné ozna čení původu mléka použitého jako složka 
v mléčných výrobcích m ůže mít za následek nep říznivé ekonomické dopady 
a další požadavky na sledovateln ost a u vysoce zpracovaných výrobk ů by bylo 
obtížné. 
– V případě uložení povinného ozna čení původu masa, jehož se tato zpráva týká, 
by vznikly dodate čné provozní náklady.