C 331/17

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 331/12)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU / CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„CORNOUAILLE“

EU č.: PDO-FR-0043-AM02 -19. 4. 2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Seskupení Žadatelů a Oprávněný Zájem

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille (Organizace pro ochranu a správu cidru s CHOP Cornouaille)

Chambre d‘agriculture (Zemědělská komora) – Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANCIE

Tel.: +33 298524801

Email: odgcornouaille@gmail.com

Seskupení tvoří pěstitelé jablek a výrobci cidru „Cornouaille“. Je proto oprávněné předložit žádost o změnu.

2. Členský stát nebo třetí Země

Francie

3. Položka Specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☒ Zeměpisná oblast:

☒ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování:

☒ Jiné: Aktualizace kontaktních údajů seskupení a příslušného úřadu členského státu, referenční údaje týkající se kontrolních subjektů, souvislost, vnitrostátní požadavky, redakční úpravy položky „Zeměpisná oblast“.

4. Druh Změny (změn)

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

Vzhledem k tomu, že dříve nebyl zveřejněn jednotný dokument, předložené změny se týkají pouze specifikací. Jednotný dokument přejímá prvky z pozměněných specifikací.

5.1 Položka „Popis produktu“

— Ustanovení

„Cornouaille je „cidre bouché“, nepasterizovaný, nesycený, vyráběný z čisté jablečné šťávy k výrobě cidru, která je původem z místních a tradičních odrůd, jež pocházejí z vymezených sadů umístěných ve vymezené oblasti.“

se nahrazuje tímto:

„„Cornouaille“ je šumivé jablečné víno (cidre) získané druhotným kvašením v láhvi, nepasterizované a nesycené. Vyrábí se z čisté jablečné šťávy k výrobě cidru, která je původem z místních a tradičních odrůd, jež pocházejí z vymezených sadů umístěných ve vymezené oblasti.“

Termín „bouché“, který se užívá k definici cidru, se nahrazuje výrazem „šumivý cidre získaný druhotným kvašením v láhvi“. Cílem této změny je vysvětlit pojem pro lepší porozumění.

— Doplňuje se podtitul „Organoleptické vlastnosti“.

— Ustanovení

„Cidre Cornouaille je obzvláště bohatý na tříslovinu, která mu propůjčuje rezavě oranžovo-hnědou barvu a charakteristickou chuť.“

se nahrazuje tímto:

„Cidre „Cornouaille“ je obzvláště bohatý na třísloviny, které mu propůjčují zlatou až oranžovou barvu a charakteristickou tříslovitou chuť. Sladká a hořká chuť jsou v něm správně vyváženy.“

Cílem těchto změn je upřesnit a rozšířit organoleptický popis: výraz „rezavě oranžovo-hnědá“ k popisu barvy se nahrazuje škálou odstínů „zlatá až oranžová“, což lépe odpovídá proměnlivosti produktu. Vkládá se přívlastek „tříslovitý“, aby se popsala „charakteristická chuť “ cidru „Cornouaille“. Doplňuje se rovněž věta „Sladká a hořká chuť jsou v něm správně vyváženy.“ za účelem lepšího popsání chuti cidru „Cornouaille“.

— K doplnění popisu produktu se rovněž doplňuje následující odstavec: „Fyzikálně-chemické vlastnosti: „Cornouaille“ vykazuje tyto analytické vlastnosti: — skutečný objemový obsah alkoholu je vyšší než 3,5 %, — celkový objemový obsah alkoholu je vyšší než 6 %, — obsah cukru je roven 20 gramům na litr nebo je vyšší, — tlak cidru v láhvi: minimálně 1,5 baru při 20 °C nebo 3 gramy CO2“.

5.2 Položka „Zeměpisná oblast“

— Věta

„Pěstování jablek a výroba cidru, a to včetně případného odstraňování sedliny, povinně probíhá ve vymezené zeměpisné oblasti schválené úřadem Institut national de l’origine et de la qualité (Státní institut pro původ a kvalitu) během zasedání příslušného výboru ve dnech 7. a 8. listopadu 1995 a 11. září 2014.“

se doplňuje s cílem jasně vymezit etapy, které musí být povinně provedeny v zeměpisné oblasti, a data, ke kterým úřady přijaly rozhodnutí v této věci.

— Tyto odstavce zapsané specifikace, které popisují zeměpisnou oblast: „Zeměpisná oblast produkce a výroby cidrů, které mají právo na označení „Cornouaille“, se nachází v departementu Finistère a patří k části bývalého hrabství Cornouaille v Bretani. Vymezená oblast zahrnuje oblasti Cornouaille, které jsou nejproslulejší pro svou výrobu cidrů a odpovídají specifickým klimatickým a půdním vlastnostem. Takto byly vybrány jižní Cornouaille a údolí řeky Aulne.“

se mění a nahrazují seznamem obcí (na základě úředního kodexu „code officiel géographique“ z roku 2017), který vymezuje oblast pro přesnější stanovení jejích hranic. Nový text zní takto:

„Okruh této zeměpisné oblasti zahrnuje území těchto 40 obcí na základě kodexu „code officiel géographique“ z roku 2017. Departement Finistère: celé území obcí: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat, části obcí: Arzano (úseky ZD, ZH, ZI), Crozon (úseky DL a ZA), Elliant (úseky H1, H2, I4), Quimper (část patřící území bývalé obce Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (úseky YD a YI), Saint-Coulitz (úsek A2), Telgruc-sur-Mer (úsek ZA).“

— Zeměpisná oblast se rozšiřuje na dvě hraniční obce aktuální oblasti (Crozon a Telgruc-sur-mer), jakož i na dodatečnou část obce Riec-sur-Belon. Tyto obce a tento oddíl odpovídají vymezujícím kritériím pro aktuálně zapsanou oblast.

— Doplňuje se věta „Mapy znázorňující vymezenou zeměpisnou oblast jsou dostupné na internetových stránkách Institut national de l’origine et de la qualité (Státního institutu pro původ a kvalitu“), aby byl uživatel informován o zpřístupnění těchto údajů.

— Položka „Zeměpisná oblast“ je navíc doplněna o postupy pro výběr a identifikaci pozemků způsobilých pro pěstování jablek určených k výrobě cidru „Cornouaille“. Doplňují se tyto věty:

„Jablka určená k výrobě cidru s CHOP„Cornouaille““ pocházejí ze sadů umístěných v zeměpisné oblasti, jež odpovídají identifikačním kritériím spojeným s místem vysazení, které byly schváleny úřadem Institut national de l’origine et de la qualité (Státní institut pro původ a kvalitu) během zasedání příslušného výboru ve dnech 22. a 23. května 1997. Každý pěstitel, který si přeje, aby mezi ně byl zařazen jeho sad, podá do 1. dubna v roce sklizně žádost k úřadu Institut national de l’origine et de la qualité (Státní institut pro původ a kvalitu). Seznam nově zařazených sadů každoročně schvaluje příslušný vnitrostátní výbor úřadu Institut national de l’origine et de la qualité (Státní institut pro původ a kvalitu), a to po konzultaci s výborem odborníků jmenovaným za tímto účelem. Seznamy kritérií a zařazených sadů jsou dostupné na útvarech úřadu Institut national de l’origine et de la qualité (Státní institut pro původ a kvalitu) a daného seskupení.“

5.3 Položka „Důkaz původu“

— Odstavec

„Hrabství Cornouaille vděčí za své jméno obyvatelstvu původem z jihozápadu bývalé římské provincie Británie (Velká Británie), které do této oblasti násilně vniklo, a nahradilo galorománskou nadvládu. Hrabství Cornouaille, které administrativně zaniklo, žije dál díky svým specifickým zvykům, jazyku a folkloru. Odpovídá části departementu Finistère. Jablka se v Cornouaille pěstují již od 6. století, jak to potvrzují příběhy svatého Guengalaena, zakladatele kláštera v Landevennecu (údolí řeky Aulne-Finistère). V tomto hrabství se výroba cidru rozvíjí od 14. století a využívá nových odrůd jabloní s plody bohatými na tříslovinu, jež pocházejí z Galicie (Španělsko) a ze severní Afriky, a to díky nárůstu námořních obchodních vztahů. Třísloviny, kromě svého antiseptického účinku, usnadňují čiření moštů přirozeným odkalováním a zaručují lépe kontrolované kvašení, což je metoda charakteristická pro tradiční cidry v severozápadních oblastech Francie. Postupem času byly vybrány vysoce kvalitní místní odrůdy přizpůsobené místnímu klimatu. Až do konce 19. století dokládá řada písemností dobré jméno cidru Cornouaille (údolí řeky Aulne, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden…) který si navzdory úpadku, jež způsobily změny na bretaňském venkově v důsledku dvou světových válek ve 20. století, uchovává stálou proslulost u spotřebitelů.“

se zrušuje, neboť neodpovídá účelu této části.

Nahrazuje se tímto zněním:

„Kontrola dokladů zavedená na úrovni sadu a během celého procesu výroby cidru „Cornouaille“, jakož i přesně určený analytický a organoleptický kontrolní postup, umožňují sledovat produkt až do doby uvedení do prodeje. 4.1 Oznamovací povinnosti 4.1.1 Prohlášení o identifikaci hospodářských subjektů Každý subjekt, který si přeje se úplně nebo částečně zapojit do produkce a výroby cidru „Cornouaille“, je povinen předložit prohlášení o identifikaci. Prohlášení o identifikaci obsahuje skutečnosti týkající se popisu pozemků a prostředků zavedených za účelem produkce pod chráněným označením původu a závazek subjektu dodržovat specifikace označení původu. Prohlášení o identifikaci je zasláno seskupení, které informuje kontrolní subjekt. Oprávněný subjekt uvede jakoukoliv změnu před začátkem pracovních postupů. HOSPODÁŘSKÉ SUBJEKTY POPIS VÝROBNÍHO ZAŘÍZENÍ DATUM PŘEDLOŽENÍ Pěstitelé ovoce U každé pěstební jednotky: registrační číslo pozemku (pozemků), počet stromů, rok výsadby, způsob pěstování, odrůdy, spon mezi stromy. Plán sadu s polohou odrůd. Pokud chce subjekt produkovat ovoce v roce N: do 1. dubna v roce sklizně u každého nového pozemku či změny pěstební jednotky Výrobci Adresa místa uložení ovoce Adresa výrobního závodu nebo výrobních závodů Přítomnost drticích nebo strouhacích zařízení Přítomnost lisovacího zařízení Před jakoukoli výrobou za účelem uplatnění nároku na označení a nejpozději do 1. září v roce sklizně, pokud chce hospodářský subjekt vyrábět v roce N 4.1.2 Prohlášení o nároku Prohlášení o nároku je předáno nejpozději 10. dne měsíce, který následuje po plnění do láhví. Obsahuje: — datum a — množství naplněné do lahví na šarži. Prohlášení o nároku je zasláno seskupení, které informuje kontrolní subjekt. 4.1.3 Souhrnné prohlášení o nákupu ovoce Souhrnné prohlášení o nákupu ovoce vyplňuje každý výrobce, který si zakoupil ovoce v průběhu hospodářského roku. Každý rok je do 15. února po sklizni zasláno seskupení, které informuje kontrolní subjekt. Obsahuje množství ovoce zakoupené dodavatelem. 4.2 Vedení záznamů 4.2.1 Záznamy a doprovodná dokumentace k ovoci Během jeho přepravy od dodavatele k výrobci je k ovoci přiložen doklad, který uvádí: — nárokované označení původu, — množství, — lokalitu nebo pozemek, — datum sklizně. Hospodářské subjekty zapisují do záznamu o sklizni: — datum sklizně, — referenční údaje o lokalitě či pozemku, — sklizené množství a — odrůdu. 4.2.2 Výrobní záznam Výrobní záznam obsahuje zejména tyto údaje: — Postupy extrakce šťávy: — datum míchání, — použité odrůdy a příslušná množství, — hustotu a objem získaného moštu. — Ošetření využité u moštů v průběhu kvašení — plnění do lahví, — datum plnění do lahví, — smíchání odrůd, — objem, — identifikační číslo šarže. 4.3 Kontrola produktu V rámci prováděné kontroly vlastností produktu s označením původu se analytické a organoleptické zkoušky, a to vizuální a degustační, zaměřují na kvalitu a typický charakter cidru „Cornouaille“. Tyto kontroly se provádějí pomocí náhodného odběru vzorků. Cidry se odebírají po minimální době druhotného kvašení.“

Tato změna je spojena s legislativním vývojem v oblasti vnitrostátních právních předpisů, jejím cílem je popsat zavedený systém sledovatelnosti množství a kvality. Upřesňují se oznamovací povinnosti hospodářských subjektů (zejména jejich obsah a jejich adresáti). Stanovuje se zejména:

— prohlášení o identifikaci pro hospodářské subjekty, na jehož základě se subjektům vydá oprávnění, kterým se uzná jejich způsobilost splňovat požadavky specifikace,

— prohlášení o nároku,

— souhrnné prohlášení o nákupu ovoce,

— upřesňuje se způsob vedení záznamů, zejména záznamů a doprovodné dokumentace k ovoci a výrobního záznamu.

Tato prohlášení jsou nezbytná ke znalosti a kontrole produktů s chráněným označením původu určených k prodeji.

5.4 Položka „Metoda produkce“

Doplňuje se nadpis: 5.1 „Získávání ovoce a šťávy“ a v tomto bodě

— se vkládá nová věta, která zní: „Sad tvoří všechny jabloně v zemědělském podniku, jejichž ovoce lze zpracovat za účelem výroby cidru „Cornouaille“.“

aby byl definován pojem sadu a vysvětlena úroveň, v jejímž rámci se posuzuje dodržování pravidel týkajících se sadu, tedy úroveň zemědělského podniku, a nikoli pozemku.

Doplňuje se podnadpis 5.1.1 „Složení odrůd v sadu“ a v tomto bodě

— se věta „Jablečné odrůdy jsou podle zvyklostí rozděleny do různých kategorií v závislosti na chuti moštu: hořká, hořkosladká, sladká a nakyslá.“

mění takto:

„Jablečné odrůdy jsou podle zvyklostí rozděleny do různých kategorií v závislosti na chuti moštu: bohatá na polyfenoly (hořká a hořkosladká), sladká a nakyslá.“

Kategorie jablek na mošt „hořká“ a „hořkosladká“ se seskupují do kategorie „bohatá na polyfenoly“, což odpovídá stávajícím zvyklostem v odvětví produktů k výrobě cidru.

— věta „Hořké a hořkosladké odrůdy představují 70 % objemu každé sklizně.“ se z této části vyjímá. Toto pravidlo se převádí do pravidel scelování v bodě 5.2.2, neboť toto ustanovení se vztahuje ke kupáži, a nikoli k sadům.

— věta „Cidre požívající kontrolované označení původu „Cornouaille“ se vyrábí v Cornouaille z místních a tradičních odrůd jablek na cidre, která musejí pocházet z vymezených sadů umístěných ve vymezené oblasti.“

se mění takto: „Cidre „Cornouaille“ se vyrábí z místních a tradičních odrůd jablek na cidre.“

Účelem této změny je zjednodušit znění. Slova „která musejí pocházet z vymezených sadů umístěných ve vymezené oblasti“ se vyjímají, neboť, jak je uvedeno výše, původ jablek na cidre a postupy výběru pozemků způsobilých produkovat ovoce jsou nyní stanoveny v části „Zeměpisná oblast“.

— Seznam povolených odrůd, který je předložen níže, se doplňuje do specifikací s cílem lépe definovat povolené místní a tradiční odrůdy:

„Povolené odrůdy jsou tyto: Odrůdy bohaté na polyfenoly: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki nebo Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Nakyslé odrůdy: Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol Sladké odrůdy: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan“ Dous E Veg Briz Guillevig nebo Guillevic

— Doplňuje se věta

„Pro zachování rozmanitosti odrůd je povolen výskyt místních odrůd jablek na cidre, které nejsou na výše uvedeném seznamu, v maximální míře 20 % z povrchu sadu. Tyto odrůdy jsou vzaty v úvahu jako bohaté na polyfenoly.“,

aby se zohlednila stávající přirozená odrůdová rozmanitost, která neumožňuje zaregistrovat místní odrůdy zcela vyčerpávajícím způsobem, a aby se zachovala tato rozmanitost, které představuje zajímavý genofond.

— Vkládá se nové ustanovení, které zní: „Podíl ploch osazených jabloněmi, jež patří k odrůdám bohatým na polyfenoly, je roven 70 % celé plochy sadu nebo je vyšší a podíl ploch osázených jabloněmi, které patří k nakyslým odrůdám, je roven 15 % celé plochy sadu nebo je nižší“.

Toto pravidlo má za cíl zajistit soudržnost osázených ploch s pravidly o poměru různých kategorií jablek v kupáži.

Doplňuje se podnadpis 5.1.2 Způsob pěstování a v tomto bodě

— se vkládá nový odstavec, který zní: „Sady mají maximální hustotu výsadby: — u vysokokmenných jabloní: 250 stromů na hektar s minimálním sponem 6 metrů mezi stromy, — u nízkokmenných jabloní: 750 stromů na hektar.“

Popisuje dva povolené způsoby pěstování stromů v sadu: vysokokmeny a nízkokmeny.

— Vkládají se nová ustanovení, která znějí: „Sad se udržuje tak, aby se zajistil dobrý celkový pěstební stav stromů, který zahrnuje kontrolu růstu stromů a hubení plevelů v půdě, jakož i boj proti jmelí na jabloních. Zavlažování je zakázáno od zahájení produkce u stromů. Sady, kde se pěstují vysokokmeny, jsou zatravněné s výjimkou kruhu kolem stromů, který může být odplevelen v maximálním poloměru 0,50 metru. Sady, kde se pěstují nízkokmeny, jsou zatravněné s výjimkou řady, která může být odplevelena v pásu širokém maximálně 1 m.“

Tato ustanovení popisují pravidla pěstování pro sad, který umožňuje produkci jablek na cidre v kvalitě požadované pro výrobu cidru „Cornouaille“. Vztahují se na údržbu stromů, zákaz zavlažování a kontrolu zatravnění. Jak je to totiž vysvětleno v části „Souvislost s geografickým prostředím“, zatravnění kvůli konkurenci, která v jeho důsledku vzniká mezi trávou a jabloněmi, omezuje vitalitu růstu stromů a přispívá k produkci ovoce bohatého na cukry a třísloviny. Zavlažování jako takové je povoleno pouze u mladých stromů. Dešťové srážky oblasti pokrývají nároky na vodu produkujících stromů.

Doplňuje se podnadpis 5.1.3 Sklizeň a skladování a v tomto bodě

— se ustanovení

„Jablka na cidre musí být sklízena v plné zralosti. Skladují se odrůda po odrůdě v nádobách, které umožňují proudění vzduchu při čekání na dostatečnou zralost pro míchání.“

nahrazují tímto:

„Jablka se sklízejí v plné zralosti, odrůda po odrůdě. Různé odrůdy jablek se skladují tak, aby bylo možné jednotlivě určit jejich množství v době lisování. Ovoce vykazuje dobrý stav zachovalosti při extrakci šťávy.“

Tato změna má za účel zjednodušit znění tím, že se rozliší kritéria, která se uplatňují na sklizeň, a ta, která se uplatňují na skladování. Sklizeň odrůdy po odrůdě, jakož i sledovatelnost jablek během skladování, umožňuje zajistit sledovatelnost suroviny a dodržování pravidel pro scelování jednotlivých sklizených odrůd. Povinnost týkající se prostředků, která spočívala v popisu postupů skladování jablek, se nahrazuje povinností výsledku, která se vztahuje na stav ovoce při využití.

Doplňuje se podnadpis: 5.1.4 Produktivita sadů a zahájení produkce a v tomto bodě

— se vkládá odstavec „Maximální průměrný výnos produkčních sadů je ověřen poměrem mezi množstvím ovoce průměrně vyprodukovaného během posledních dvou sklizní a využívanou plochou určených pozemků. Tato rozloha se získá tak, že se vynásobí celkový počet produkčních stromů průměrnou rozlohou plánovanou pro každý strom, která je určena sponem mezi stromy při výsadbě u řady a mezi řadami.“

Způsob výpočtu výnosů byl revidován, aby se zohlednil jev střídání během produkce ovoce: jabloně na cidre obecně produkují velké množství každý druhý rok a menší množství v následujícím roce. Výnos je tedy upraven na dva po sobě následující roky, mluví se o „průměrném výnosu“.

— odstavec

„Výnosy z těchto sadů nesmějí přesáhnout u sadů „s vysokokmeny“ 20 tun na hektar produkčních sadů a v sadech „s nízkokmeny“ 30 tun na hektar produkčních sadů.“

se nahrazuje tímto:

„Maximální průměrný výnos produkčních sadů je stanoven na:

— 25 tun jablek nebo 187,50 hektolitrů moštu na hektar u sadů s vysokokmeny,

— 30 tun jablek nebo 225 hektolitrů moštu na hektar u sadů s nízkokmeny.“

Znění bylo revidováno v zájmu jeho srozumitelnosti. Začleňuje se pojem průměrný výnos, který byl uveden výše. Maximální průměrný výnos při pěstování vysokokmenů se zvýšil na 25 tun, aby se zohlednily zaznamenané výnosy. Navíc je pro usnadnění kontrol výnos vyjádřený v tunách doplněn svým ekvivalentem v hektolitrech moštu.

— doplňuje se odstavec, který zní

„Mladé jabloně se berou v úvahu pro produkci ovoce určeného k výrobě cidru s označením „Cornouaille“ až od:

— sedmého roku, který následuje po roce, v jehož průběhu byla výsadba provedena, a to do 31. května v případě pěstovaných vysokokmenů,

— třetího roku, který následuje po roce, v jehož průběhu byla výsadba provedena, a to do 31. května v případě pěstovaných nízkokmenů.“

Tato změna má za cíl upřesnit, odkdy se započítává mladá výsadba pro výpočet výnosu. Do tří let u pěstovaných nízkokmenů a 7 let u pěstovaných vysokokmenů jsou případně vyprodukovaná množství velmi nízká.

Doplňuje se podnadpis: 5.1.5 Extrakce šťávy, lisování, nakládání s moštem a v tomto bodě

— se mění odstavec „Jablka na cidre se drtí nebo strouhají. Nepovoluje se žádné přidávání vody.“

takto: „Jablka na cidre se drtí nebo strouhají za účelem získání dužniny, pak se lisují. Nepovoluje se žádné přidávání vody.“

Tyto změny mají za cíl vysvětlit etapy výroby.

— vkládá se nové ustanovení, které zní: „Je zakázáno lisování hnětením dužniny ve šnekovém lisu.“

Tato změna zakazuje extrakční postup, který by měl negativní dopad na kvalitu získané šťávy.

— vkládá se nové ustanovení, které zní: „Získané mošty vykazují přirozený minimální obsah cukru 108 gramů na litr.“

Toto kritérium umožňuje přesvědčit se o zralosti použitých jablek.

Doplňuje se podnadpis: 5.2.1 Kvašení a v tomto bodě

— se odstavec „Čiření moštů je povinné a může být provedeno jen tradiční metodou odkalování.“

nahrazuje tímto: „Čiření moštů je povinné a může být provedeno jen odkalováním, které je realizováno přirozeně nebo usnadňováno použitím odkalovacích solí a specifických enzymů povolených platnými předpisy.“

Tato změna má za cíl vysvětlit povolené úpravy.

— věta „Kvašení moštů se provádí pomalu.“

se doplňuje takto:

„Kvašení čiřených moštů probíhá pomalu, aniž by se přidávaly látky zaměřené na podporu nebo zpomalení vývoje kvasinek.“

Tato změna upřesňuje podmínky, které je třeba dodržovat při provádění prvotního kvašení.

— věty

„Zakazuje se každá operace, jejímž účelem je změnit přirozený obsah cukru v moštech.“ a „Slazení, pasterizace a sycení se zakazují.“

se slučují, aby vznikla tato věta: „Pasterizace, jakož i každá operace, jejímž cílem je změna přirozeného obsahu cukru nebo barvy moštů a cidrů, se zakazuje ve všech etapách výroby.“

Tato změna má za cíl poskytnout seznam zakázaných úprav v rámci výroby „Cornouaille“. Protože barva je specifická charakteristická vlastnost CHOP „Cornouaille“, zakazuje se rovněž změna barvy. Uvedené metody se zakazují najednou u moštů i u cidrů ve všech etapách výroby. Zákaz sycení, který je uveden v bodě 5.2.2, se týká plnění do láhví a druhotného kvašení, nevztahuje se na etapu prvotního kvašení.

Doplňuje se podnadpis: 5.2.2 Plnění do lahví a druhotné kvašení a v tomto bodě

— se vkládá ustanovení „K plnění do lahví dochází minimálně šest týdnů po lisování.“

Toto ustanovení má za cíl zaručit, aby mošty skutečně prošly prvotním alkoholovým kvašením v sudu před plněním do lahví.

— věta „Ke kombinaci odrůd může dojít až při drcení nebo strouhání nebo při smíchání moštů či cidru v průběhu kvašení.“ se zrušuje, neboť je implicitní, vzhledem k tomu, že kombinace se nezbytně provádějí před plněním do láhve.

— věta „Hořké a hořkosladké odrůdy představují 70 % objemu každé sklizně.“

se nahrazuje tímto:

„Cidry připravené k plnění do lahve pro druhotné kvašení pocházejí z kombinace sklizených jablek a použitých v průběhu téhož sklizňového období, v kterém při zpracování:

— poměr jablek odrůd bohatých na polyfenoly je roven 70 % nebo je vyšší,

— poměr jablek nakyslých odrůd je roven 15 % nebo je vyšší,

— poměr jablek místních odrůd je nižší než 20 %,

— poměr jablek ze stejné odrůdy jablek na cidre je roven 60 % nebo je nižší.“

Pravidla pro kombinaci se posilují, aby se lépe vymezil organoleptický profil konečného produktu s označením původu. Ustanovení týkající se hořkých a hořkosladkých odrůd, tedy bohatých na polyfenoly, se zachovává a doplňuje se kritérii u ostatních druhů jablek.

— doplňuje se toto ustanovení „Plnění do lahví se provádí nejpozději 31. října v roce následujícím po sklizni.“

Toto datum konce období plnění se používá, aby se zabránilo tomu, že cidry v lahvích budou příliš vyzrálé.

— věta „Druhotného kvašení musí být dosaženo kvašením v láhvi části zbytkových cukrů“ se mění takto: „Druhotného kvašení je dosaženo kvašením části zbytkových cukrů v láhvi, eventuálně po přidání aktivních suchých kvasinek.“

Tato změna vysvětluje možnost využít přidání aktivních suchých kvasinek, což napomáhá lépe zvládnout zahájení kvašení a úspěšnost druhotného kvašení v láhvích.

— doplňuje se ustanovení „Doba druhotného kvašení v láhvi trvá minimálně šest týdnů.“, aby se lahve ponechaly uležet po nezbytnou dobu při druhotném kvašení.

— doplňuje se ustanovení „Cidry mohou obíhat mezi hospodářskými subjekty nebo být uváděny na trh pro spotřebitele až po ukončení minimální doby druhotného kvašení.“, aby se specifikovalo, že cidre „Cornouaille“ nemůže být prodáván před koncem tohoto šestitýdenního období.

Doplňuje se podnadpis: 5.2.3 Způsoby odstranění sedliny a v tomto bodě se doplňuje toto:

„Na konci minimální doby druhotného kvašení může být sedlina odstraněna:

— buď proplachováním,

— nebo izobarometrickou filtrací zvanou „z láhve do láhve“,

— nebo přelitím do unifikované nádoby a izobarometrickou filtrací.“

Tato změna má za cíl odstranění sedliny z cidru „Cornouaille“. Tato metoda umožňuje lépe kontrolovat vývoj cidru „Cornouaille“ v čase a zachovat jeho specifické organoleptické vlastnosti. Tato sedlina, která je rovnocenná kalům u šumivých vín, je totiž někdy zdrojem rozvoje nežádoucích příchutí v cidru.

5.5 Položka „Skutečnosti dokládající souvislost se zeměpisným prostředím“

Tato kapitola byla nově formulována téměř v celém svém rozsahu. Je nyní rozdělena do tří částí, aby bylo možné lépe definovat zvláštnosti zeměpisné oblasti, specifičnosti produktu a příčinné souvislosti. Jedná se o pouze textové změny, které nevedou ke změnám podstaty.

5.6 Položka „Označování“

— Doplňují se tyto věty: „Cidry „Cornouaille“ nelze po výrobě vykázat, nabízet veřejnosti, expedovat, nabízet k prodeji nebo prodávat, aniž by bylo výše uvedené označení zapsáno na všech výkazech, inzerátech, prospektech, etiketách, fakturách a nádobách a doplněno údajem „Chráněné označení původu“. Název označení a údaj „Chráněné označení původu“ se uvádějí viditelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, aby se tyto údaje mohly jasně rozlišovat od ostatních psaných údajů a obrázků.“

Tato změna má za cíl upřesnit způsoby doplnění názvu označení a údaje „Chráněné označení původu“.

— Věta „Údaj „kontrolované označení původu“ musí být umístěn bezprostředně pod názvem kontrolovaného označení původu bez jakéhokoli dalšího vloženého údaje“ se mění takto: „Na předkládané etiketě musí být údaj „Chráněné označení původu“ umístěn pod názvem označení bez jakékoli dalšího vloženého údaje.“

Slovo „kontrolované“ se nahrazuje slovem „chráněné“, aby odpovídalo evropským předpisům.

5.7 Položka „Jiné“

— Příslušný úřad členského státu

Znění:

„Institut national des appellations d’origine (Státní institut pro označení původu) 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PAŘÍŽ FRANCIE Tel.: +33 153898000 Fax: +33 142255797“

se nahrazuje tímto:

„Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO - Státní institut pro původ a kvalitu) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCIE Tel.: +33 173303800 Fax: +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr“

Tato změna má za úkol aktualizovat a doplnit název a kontaktní údaje INAO.

— Seskupení žadatelů

Znění:

„Název: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF - Výbor pro rozvoj a výzkum výroby cidru v kantonu Fouesnant a departementu Finistère) Adresa: 5, allée Sully - 29 322 QUIMPER CEDEX - FRANCIE Složení: CIDREF je profesní sdružení sdružující producenty a výrobce cidru „Cornouaille“. Bylo založeno 13. října 1980 a dnes má přibližně šedesát členů.“

se nahrazuje tímto:

„Název: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille (Organizace pro ochranu a správu cidru s CHOP Cornouaille) Adresa: Chambre d'agriculture – Kergadalen - 29590 SAINT-SEGAL - FRANCIE Tel.: + 33 298865993 E-mail: odgcornouaille@gmail.com Složení: Seskupení tvoří pěstitelé jablek a výrobci cidru „Cornouaille“.“

Seskupení, které je nyní odpovědné za CHOP a které předkládá žádost o změnu, je „Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille“ (Organizace pro ochranu a správu cidru s CHOP Cournouaille). Informace týkající se seskupení „Comité cidricole de développement et de recherche fouesnantais et finistérien (CIDREF)“ při vzniku žádosti o zápis se tedy zrušují a nahrazují se názvem současného seskupení.

— Druh produktu

Věta „Třída 1-8 - Ostatní produkty přílohy II: cidry“ se nahrazuje větou „Třída 1-8 - Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)“.

Třída začlenění CHOP zůstává nezměněna. Změna má za cíl aktualizovat znění třídy 1.8.

— Položka 7 Referenční údaje týkající se kontrolních subjektů

Znění:

„Institut national des appellations d’origine (Státní institut pro označení původu) 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PAŘÍŽ FRANCIE Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, spotřebu a potlačování podvodů) 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANCIE“

se nahrazuje tímto:

„Institut national de l’origine et de la qualité (INAO – Státní institut pro původ a kvalitu) Adresa: Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCIE Tel.: +33 173303800 Fax: +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF - Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, spotřebu a potlačování podvodů) Adresa: 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cedex 13, FRANCIE Tel.: +33 144871717 Fax: +33 144973037 DGCCRF je ředitelství ministerstva pověřené ekonomickými otázkami.“

Tato změna má za úkol aktualizovat a doplnit název a kontaktní údaje úředních kontrolních subjektů (INAO a DGCCRF).

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„V souladu s ustanoveními článku 37 nařízení (EU) č. 1151/2012 je ověření souladu se specifikacemi před uvedením na trh zajištěno certifikačním orgánem pro produkty, jehož název a kontaktní údaje jsou přístupné na internetových stránkách INAO a v databázi Evropské komise.“

Tento odstavec odkazuje na platné postupy pro kontrolu CHOP.

— Položka 9 Vnitrostátní požadavky

V souladu s vnitrostátní reformou systému kontroly výše uvedeného označení původu se doplňuje tabulka s hlavními body, jež je třeba kontrolovat, a způsobem jejich hodnocení.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„CORNOUAILLE“

EU č.: PDO-FR-0043-AM02 - 19. 4. 2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Název (názvy)

„Cornouaille“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 1.8 Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Cornouaille“ je šumivý cidre získaný druhotným kvašením v láhvi, nepasterizovaný ani nesycený. Vyrábí se z čisté jablečné šťávy k výrobě cidru, která je původem z místních a tradičních odrůd.

Organoleptické vlastnosti:

Cidre „Cornouaille“ je obzvláště bohatý na třísloviny, které mu propůjčují zlatou až oranžovou barvu a charakteristickou tříslovitou chuť. Sladká a hořká chuť jsou v něm správně vyváženy.

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

„Cornouaille“ vykazuje tyto analytické vlastnosti:

— skutečný objemový obsah alkoholu je vyšší než 3,5 %,

— celkový objemový obsah alkoholu je vyšší než 6 %,

— obsah cukru je roven 20 gramům na litr nebo je vyšší,

— tlak cidru v láhvi: minimálně 1,5 baru při 20 °C nebo 3 gramy CO2.

3.3 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jablka použitá na výrobu cidru „Cornouaille“ pocházejí ze sadů, které se nacházejí v zeměpisné oblasti a jsou na základě kritérií schválených pro toto označení uznány za způsobilé k produkci cidru „Cornouaille“.

Tyto sady jsou zatravněné s výjimkou půdy u paty stromů (v poloměru 0,50 m a v pásmu jednoho metru pod řadou), která může být odtravněna.

Jablka patří do seznamu vyjmenovaných místních odrůd:

Odrůdy bohaté na polyfenoly:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki nebo Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Nakyslé odrůdy:

Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol

Sladké odrůdy:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig nebo Guillevic

Pro zachování rozmanitosti odrůd je povolen výskyt místních odrůd jablek na cidre, které nejsou na výše uvedeném seznamu, v maximální míře 20 % z povrchu sadu. Jsou považovány za bohaté na polyfenoly.

Odrůdy bohaté na polyfenoly představují minimálně 70 % plochy sadu; nakyslé odrůdy představují maximálně 15 % jeho plochy.

Každá kupáž pochází z kombinace jablek z téhož období sklizně a zahrnuje:

— minimálně 70 % jablek bohatých na polyfenoly,

— minimálně 15 % nakyslých jablek,

— minimálně 60 % jablek téže odrůdy,

— maximálně 20 % jablek místních odrůd, které se nenacházejí na seznamu.

3.4 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Pěstování jablek a výroba cidru, a to včetně případného odstraňování sedliny, povinně probíhá ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6 Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě povinných údajů stanovených předpisy týkajícími se označování a obchodní úpravy potravin obsahuje etiketa „Cornouaille“ název označení a údaj „chráněné označení původu“, které jsou napsány zřetelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, aby byly jasně odlišeny od všech ostatních nápisů nebo vyobrazení.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast se rozkládá na území těchto obcí:

Departement Finistère:

celé území obcí: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat,

části obcí: Arzano (úseky ZD, ZH, ZI), Crozon (úseky DL a ZA), Elliant (úseky H1, H2, I4), Quimper (část patřící území bývalé obce Ergué-Armel), Riec-sur-Bélon (úseky YD a YI), Saint-Coulitz (úsek A2), Telgruc-sur-Mer (úsek ZA).

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

„Cornouaille“ odvozuje své specifické vlastnosti z půdních a klimatických podmínek v oblasti, které spolupůsobí s místními odrůdami a umožňují získat zralá jablka na cidre, jež jsou bohatá na cukr a fenolové sloučeniny. Kolektivní zvyklosti se projevují zejména při výběru odrůd a při způsobu výroby tohoto cidru, který se získává druhotným kvašením v láhvi.

Specifičnost zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast CHOP „Cornouaille“ zahrnuje na 40 obcí, které se nacházejí v Bretani v departementu Finistère. Skládá se ze čtyř úseků: údolí řeky Aulne, Pays bigouden, Fouesnant – údolí řeky Odet a úsek v Pont-Aven.

Vyznačuje se svou nízkou nadmořskou výškou, která je nižší než 100 m, svým přímořským, prosluněným a velmi mírným klimatem (průměrná teplota vyšší než 10 °C), jakož i pravidelnými, nikoliv však nadměrnými srážkami (méně než 1 100 mm). Členitý povrch vytváří řadu míst chráněných před panujícími větry, což zabraňuje předčasnému opadávání stromů na podzim.

Nejvíce zastoupené půdy v sadech na cidre jsou půdy vzniklé na žulovém substrátu nebo substrátu krystalických břidlic, jež jsou často písčité. U sadů určených k výrobě cidrů „Cornouaille“ je minimální hloubka půdy 50 cm. Díky povaze půd a klimatu se tedy jedná o kraj vhodný pro pravidelnou produkci jablek na cidre.

Zavádění odrůd bohatých na fenolové sloučeniny, původem ze Španělska, zřejmě ve Finistère sahá do 6. století a mělo k němu dojít buď prostřednictvím pobřežní plavby podél atlantického pobřeží, nebo z Ille-et-Vilaine. Tento nový rostlinný prvek vedl k významnému technickému pokroku při výrobě cidru. Fenolové sloučeniny, které se vyskytují v těchto nových odrůdách, totiž zpomalují a chrání kvašení a usnadňují čiření moštů.

V důsledku krizí ve vinařském sektoru se cidre, do něhož se přidávalo více nebo méně vody, stal v Bretani na konci 19. století jedním z každodenních nápojů jak rolníků, tak dělníků či námořníků, zatímco „cidre bouché“ získávaný druhotným kvašením v láhvi byl pak slavnostní nápoj vyhrazený pro vzácné příležitosti.

Mnohé písemnosti z této doby dokazují proslulost cidru vyráběného v Cornouaille, kde se rozprostírá mnoho malých sadů, a to zejména v okolí Fouesnantu. Mimo jiné Crochetelle v roce 1905 sestavuje soupis specifických odrůd pro jih Finistère.

V průběhu 20. století vedla poptávka zbrojního průmyslu po alkoholu k tomu, že se bretaňské sadovnictví zaměřilo na vysoce výnosné odrůdy, jejichž hlavní kvalitou byl vysoký obsah alkoholu. Po velkém kácení jabloňových sadů v důsledku války bretaňské sadovnictví zaznamenává etapu intenzivního rozvoje od osmdesátých let. Výrobci cidru, kteří se obávali nedostatku surovin, nabádali zemědělce, aby vysazovali sady s nízkokmeny. Tato výsadba, prováděná s využitím odrůd s vysokým výnosem, často nakyslých a vzdálených tradičním zvyklostem, vedla k nadprodukci ovoce, která destabilizovala ekonomiku výroby cidru.

Ale Finistère zůstal na okraji těchto průmyslových aktivit. Vzhledem k tomu, že jeho sadovnictví sloužilo hlavně k produkci cidru, rozvíjelo se spolu s cestovním ruchem v rámci řemeslné a farmářské produkce kvalitních cidrů pro slavnostní účely. Zveřejnění nařízení v roce 1987, kterým se povoluje výrobcům cidru přidávat část koncentrované šťávy k čerstvé jablečné šťávě na cidre, vyvolala reakci tradičních producentů v regionu Fouesnant, kteří je považovali za riziko vedoucí k potlačení výjimečnosti kvality cidru. Požádali proto o uznání kontrolovaného označení kvality cidru „Cornouaille“, aby se zachovala specifičnost a proslulost jejich produkce, které byly vybudovány během doby na základě tradičních výrobních postupů. Cidre Cornouaille je proto vyráběn z místních vybraných odrůd, z čisté šťávy těchto jablek na cidre, aniž by se využívala jakákoli koncentrovaná šťáva a ke druhotnému kvašení dochází přirozeně díky kvašení cukrů v láhvi. Tato praxe přispívá k rozvoji aromata cidru „Cornouaille“.

Specifičnost produktu

„Cornouaille“ je cidre získaný druhotným kvašením v láhvi. Má:

— zlatou až oranžovou barvu,

— živou šumivost, která ale zůstává decentní,

— skutečný obsah alkoholu vyšší než 3,5 % a obsah cukru vyšší než 20 gramů na litr,

— charakteristickou tříslovitou chuť spojenou se správnou rovnováhou mezi sladkou a hořkou chutí.

Příčinná souvislost

Díky své poloze nabízí Cornouaille příznivé podmínky pro pěstování specifických jabloní na cidre. Půdní a klimatické podmínky v oblasti nabízejí jabloním pravidelný a dostatečný přísun vody (zejména v období růstu ovoce v létě) díky minimální hloubce 50 cm půdy, nízké nadmořské výšce pozemků, která omezuje srážky, a konkurenci trávy. Tyto prvky omezují vitalitu růstu stromů ve prospěch bohatství látek potřebných pro ovoce.

Tento kraj je však také vystaven silným větrům. Proto na základě zvyklostí byly pro produkci jablek na výrobu cidru vyhrazeny nejslunnější a nejlépe chráněné svahy. Jablka tak mohou prodloužit své zrání na stromě na podzim.

Mošty pocházející z jablek na cidre z místních odrůd, které jsou dobře přizpůsobeny tomuto prostředí, jsou obzvláště bohaté na cukr a třísloviny. Obsah cukru v moštech umožňuje, i přes spotřebu cukrů pro druhotné kvašení v láhvi, vyprodukovat bez obohacení cidry, které vykazují skutečný obsah alkoholu vyšší než 3,5 % a zbytkový cukr vyšší než 20 gramů na litr.

„Cornouaille“ odvozuje svou aromatickou komplexnost z tradičního způsobu výroby, který producenti v této oblasti dokázali vylepšit a uchovat: výběr odrůd, výlučné využití čisté šťávy z jablek na cidre, druhotné kvašení v láhvi. Hořká složka a struktura cidru se získávají využitím scelování převážně z odrůd bohatých na fenolové sloučeniny. Tyto odrůdy, které představují minimální poměr 70 %, převládají v sadech v Cornouaille a vycházejí hlavně ze staletí místního výběru, jako jsou například odrůdy Beleien, C’Huéro Briz, Prat Yod nebo Trojenn Hir. Fenolové sloučeniny nebo třísloviny poskytují rovněž cidru jeho zlatou až oranžovou barvu.

Konečně „Cornouaille“ vděčí za svou decentní šumivost výrobě druhotným kvašením v láhvi, jež byla historicky vyhrazena slavnostním nápojům. Kromě této přirozené šumivosti umožňuje kvašení v láhvi rozvíjet vůně cidru a přispívá k dosažení jeho komplexního charakteru.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.