Zvláštní zpráva Jednotný mechanismus 
dohledu – dobrý začátek, 
jsou však zapotřebí další 
zlepšení CS 2016  č. 29
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6215-8 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/42889 QJ-AB-16-029-CS-C
PDF  ISBN 978-92-872-6208-0  ISSN 1977-5628  doi:10.2865/09323  QJ-AB-16-029-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6246-2 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/3172 QJ-AB-16-029-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázku 4 je nutno získat povolení přímo od držitele autorských práv.
Překlady textů z dokumentů vytvořených jinými subjekty (např. BIS, IMF) uvedené v této zprávě nejsou nutně úřední 
překlady provedené těmito subjekty. 
Jednotný mechanismus 
dohledu – dobrý začátek, 
jsou však zapotřebí další 
zlepšení
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 29
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zamě -
řených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl 
jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tuto zprávu vypracoval auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Baudilio Tomé Muguruza a který se zaměřuje na 
oblast regulace trhů a konkurenceschopnou ekonomiku. Audit vedl člen EÚD Neven Mates a podporu mu poskytovali 
vedoucí kabinetu George Karakatsanis, tajemník kabinetu Marko Mrkalj, ředitel Zacharias Kolias a vedoucí úkolu  
Mirko Gottmann. Členy auditního týmu byli tito auditoři: Boyd Anderson (vyslaný národní odborník), Paraskevi  
Demurtziduová, Helmut Kern a Giorgos Tsikkos. Jazykovou podporu poskytoval Thomas Everett.
Zleva doprava: G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Obsah
Bod 
 Zkratky
I - XV Shrnutí
1 - 12 Úvod
6 - 12 Zřízení evropské bankovní unie
13 - 19 Koncepce a  metodika auditu
19 Obtíže při získávání důkazních informací
20 - 77 Správa a  řízení
21 - 27 Byla vybudována složitá organizační struktura
25 Nábor ECB pro jednotný mechanismus dohledu byl s ohledem na časová omezení účinný…
26 - 27 … ale je značnou měrou závislý na zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů
28 - 39 Institucionální orgány byly ustaveny dle požadavků a opírají se o spletitý rozhodovací proces
32 - 35 Rozhodování je složitý proces s  mnoha vrstvami výměny informací a  významným zapojením sekretariátu 
Rady dohledu
36 - 37 Rada dohledu musí přijímat obrovské množství rozhodnutí…
38 - 39 … s  dominovým efektem na činnost řídícího výboru
40 - 52 Zásada oddělení měnové politiky a dohledu je uplatňována, existují však rizika z hlediska vnímání 
nezávislosti
42 - 46 Bylo možné učinit víc pro posouzení rizik vyplývajících ze sdílení služeb
47 - 52 Další rizika pro nezávislost funkcí měnové politiky a dohledu jsou nedílně spjata s organizačním 
a finančním uspořádáním jednotného mechanismu dohledu
04 Obsah 
 
53 - 57 Byly uplatněny etické postupy a kodexy jednání pro vedení a zaměstnance v rámci jednotného 
mechanismu dohledu
53 - 57 Byl stanoven „etický rámec jednotného mechanismu dohledu“, vnitrostátní příslušné orgány však stále 
podléhají vnitrostátním právním předpisům a  mají značnou volnost uvážení při určování svých vlastních 
pravidel
58 - 77 Interní audit: inovativní přístup využívající komplexní plán auditu, provádění však narušují 
problémy v oblasti přidělování a plánování zdrojů
62 - 65 Přidělování zdrojů z  ředitelství pro interní audit: ačkoli byly personální potřeby jasně určeny, konečná 
úroveň personálního zajištění byla nedostatečná
66 - 69 Plánování vychází z  komplexního auditního prostředí, ne vždy však zohledňuje osvědčené postupy
70 - 77 Ačkoli metodika posouzení rizik je obecně přiměřená, postrádá ochranná opatření, která by zajistila, že 
vysoce a středně rizikové oblasti budou ošetřeny v plném rozsahu a ve správnou dobu
78 - 103 Mechanismy vyvozování odpovědnosti
82 - 84 i) Úlohy a povinnosti jednotného mechanismu dohledu jako celku jsou jasně vymezeny 
a zveřejněny v  právních předpisech upravujících jeho činnost
85 - 87 ii) Mandát Účetního dvora k provedení auditu je vymezen ve Smlouvě o fungování EU
88 - 97 iii) Dosud nebyl vypracován formální rámec výkonnosti, který by poskytl jistotu ohledně dosažení 
cílů jednotného mechanismu dohledu
98 - 99 iv) Demokratický dohled Parlamentu nad oblastí bankovního dohledu probíhá s podstatnými 
omezeními danými důvěrností informací
100 - 103 v) Mechanismy zpětné vazby existují, dosud však nezahrnují obecné průzkumy finančních 
institucí
104 - 149 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů
106 - 125 Plánování a odhady celkových potřeb zdrojů pro oblast dohledu, přidělování zdrojů a personální 
zajištění
107 - 110 Prvotní odhady celkových potřeb lidských zdrojů pro jednotný mechanismus dohledu vycházely 
z jednoduchého přístupu…
111 - 112 … který nepředjímal plný rozsah narůstající pracovní zátěže v oblasti dohledu
113 - 119 Metodika zařazování do uskupení měla usnadnit prvotní přiřazování zaměstnanců do společných týmů 
dohledu, je však třeba ji aktualizovat
120 - 121 Zdroje ECB jsou přidělovány v  souladu s  metodikou banky pro zařazování do uskupení
122 - 125 Politika jmenování koordinátorů měla podporovat harmonizaci, není však vždy dodržována
05 Obsah 
 
126 - 137 Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány a závislost na jejich činnosti
126 - 128 Společné týmy dohledu jsou značně závislé na zaměstnancích vnitrostátních příslušných orgánů, přesto 
má ECB pouze malou kontrolu nad zdroji těchto orgánů
129 Ve společných týmech dohledu stále pracuje velký počet pracovníků ze zemí původních vnitrostátních 
příslušných orgánů…
130 - 137 … přičemž počet přidělovaných zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů neodpovídá očekáváním 
ECB z  hlediska personálního zajištění společných týmů dohledu
138 - 149 Struktura, hierarchické linie a odborná příprava společných týmů dohledu
138 - 139 Mezinárodní týmy usnadňují sdílení znalostí a  osvědčených postupů…
140 … avšak protichůdné hierarchické linie, …
141 … nedostatečně jasné komunikační toky a  přidělování úkolů…
142 … a rozdíly ve využívání a klasifikaci horizontálních funkcí vnitrostátního příslušného orgánu by mohly 
vést k  neefektivnímu využití zdrojů
143 - 147 Neexistence závazných hodnocení výkonnosti pracovníků společných týmů dohledu z  vnitrostátních 
příslušných orgánů by mohla vést k problémům v oblasti motivace a dosahování výsledků
148 - 149 Jednotný mechanismus dohledu nemá integrované osnovy odborné přípravy ani program certifikace 
orgánu dohledu
150 - 183 Dohled na místě
150 - 152 Mechanismy pro dohled na místě jsou soudržné a ucelené
153 - 170 Objevily se praktické nedostatky v oblasti personálního zajištění, plánování a provádění kontrol 
na místě
153 - 158 Omezená účast ECB na kontrolách na místě
159 - 164 Plánování je podrobné a  komplexní
165 - 170 Jsou zapotřebí zlepšení v  oblasti informačních technologií
171 - 175 ECB plánuje konkrétní opatření s cílem zlepšit kvalifikaci a dovednosti kontrolorů a vedoucích 
týmů
06 Obsah 
 
176 - 183 Jasná hierarchická struktura, která nevěnuje patřičnou pozornost podrobnostem a kterou by 
mohl znehodnotit zdlouhavý postup
176 - 177 Postup podávání zpráv v ECB je dobře strukturovaný
178 - 182 Pravidla pro sdělování zjištění však nejsou úplná
183 Časový rámec pro vydávání zpráv je dlouhý
184 - 197 Závěry a  doporučení
185 - 187 Správa a  řízení
188 - 189 Odpovědnost
190 - 194 Společné týmy dohledu
195 - 197 Kontroly na místě
 Příloha I — Shrnutí koncepce auditu
 Příloha II — Omezení přístupu k informacím
 Příloha III — Postup rozhodování
 Příloha IV — Rozpočtový proces ECB
 Příloha V — Audit bankovního dohledu ve vybraných vnitrostátních jurisdikcích
 Příloha VI —  Doporučení MMF k transparentnosti a odpovědnosti v rámci povinností ECB 
v oblasti dohledu
 Příloha VII —  Oblast působnosti přezkumu Evropské komise podle článku 32 nařízení 
o jednotném mechanismu dohledu
 Příloha VIII — Průzkum vnitrostátních příslušných orgánů a dohlížených institucí
 Příloha IX —  Hlavní prvky ujednání o odpovědnosti ECB vůči Evropskému parlamentu
 Příloha X — Struktura procesu podávání zpráv u kontroly na místě
 Odpověď ECB
07
 Zkratky
BCBS : Basilejský výbor pro bankovní dohled
BIS: Banka pro mezinárodní platby
BUCOM : rozpočtový výbor Evropské centrální banky
COI : odbor ECB pro centralizované kontroly na místě
EBA : Evropský orgán pro bankovnictví
ECB : Evropská centrální banka
ESCB : Evropský systém centrálních bank
ESFS : Evropský systém dohledu nad finančním trhem
FAQ : často kladené otázky
FDIC : Federální pojišťovna vkladů USA
FTE : ekvivalent plného pracovního úvazku
GAO : Nejvyšší kontrolní úřad USA
GŘMD : Generální ředitelství pro mikroobezřetnostní dohled
HMU : hospodářská a měnová unie
HoM : vedoucí mise
IAC: výbor interních auditorů
IMAS : systém řízení informací
MEL : minimální úroveň angažovanosti
MMF : Mezinárodní měnový fond
NCA : vnitrostátní příslušný orgán
NCB : národní centrální banka
RAS : systém hodnocení rizik
08 Zkratky 
 
SAI: nejvyšší kontrolní orgán
SB: Rada dohledu
SEP : Program dohledových šetření
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
SQA : zajištění kvality dohledu
SREP : proces přezkumu a vyhodnocení
SSM : jednotný mechanismus dohledu
STD : společný tým dohledu
09
 Shrnutí
V čem spočívá jednotný mechanismus dohledu?
I
Celosvětová finanční krize v roce 2008 závažně narušila mnoho evropských ekonomik. Dominový efekt v bankovním 
sektoru po letech deregulace a podstupování stále vyšších rizik spočíval v tom, že mnohé úvěrové instituce zjistily, 
že mají nadměrnou expozici na oslabujících trzích, a byly nuceny se obrátit na vládu s žádostí o finanční podporu. 
Státem zajišťovaná rekapitalizace z vnějších zdrojů však přispěla k nárůstu veřejného dluhu, což vedlo k nižším 
investicím a růstu a k dalšímu tlaku na solventnost bank.
II
Na pomoc odvrácení budoucích krizí a posílení důvěry v bankovní sektor bylo nutné prolomit „bludný kruh“ pod -
stupování nadměrných rizik a státem zajišťované rekapitalizace z vnějších zdrojů. V roce 2012 vedoucí představitelé 
EU, ve snaze najít trvalé řešení v eurozóně, oznámili společnou regulaci bank prostřednictvím evropské bankovní 
unie.
III
Hlavními pilíři bankovní unie měl být centralizovaný dohled nad bankami v eurozóně, mechanismus zajišťující, aby 
byly banky v úpadku likvidovány s minimálními náklady pro daňového poplatníka a hospodářství, a harmonizovaný 
systém pojištění vkladů. První krok spočívající v centralizovaném dohledu zahrnoval v roce 2014 zřízení jednotného 
mechanismu dohledu, který měl převzít velkou část činností v oblasti dohledu, které předtím vykonávaly vnitro -
státní orgány. Jednotný mechanismus dohledu byl svěřen do pravomoci Evropské centrální banky, intenzivně však 
zapojuje i zúčastněné členské státy.
Co je předmětem této zprávy?
IV
Účetní dvůr má mandát zkoumat provozní efektivnost řízení ECB. Pro účely tohoto auditu jsme se tudíž zaměřili na 
způsob, jakým ECB vybudovala jednotný mechanismus dohledu a uspořádala jeho činnost. Konkrétně jsme se zabý -
vali řídicí strukturou nového mechanismu (včetně činnosti interního auditu), režimem vyvozování odpovědnosti 
(včetně externího auditu), organizací týmů bankovního dohledu a zajištěním jejich zdrojů (jak dohledu „na dálku“, 
tak „na místě“ v prostorách banky) a postupem pro kontroly na místě.
V
Zjistili jsme však důležitou překážku ve všech oblastech našeho zamýšleného auditu – jmenovitě skutečnost, že 
nedošlo ke shodě s ECB na přesných podmínkách našeho mandátu a právu přístupu k dokumentům. ECB tvrdila, že 
nespadá do oblasti naší pravomoci, a nebyla ochotna sdílet řadu dokumentů, které jsme potřebovali k dokončení 
naší práce. Byli jsme tedy jen zčásti schopni posoudit, zda ECB účinně řídí jednotný mechanismus dohledu v oblasti 
správy a řízení, dohledu na dálku a kontrol na místě.
10 Shrnutí 
 
Co jsme zjistili?
VI
Získali jsme dostatek informací, abychom mohli vyvodit závěr, že jednotný mechanismus dohledu byl zřízen podle 
harmonogramu. V důsledku zapojení vnitrostátních orgánů dohledu je struktura dohledu dosti složitá a opírá se 
o vysokou míru koordinace a komunikace mezi zaměstnanci ECB a osobami přidělenými vnitrostátními příslušnými 
orgány zúčastněných členských států. Tato složitost komplikuje situaci v oblasti správy a řízení, kde mohou efektiv -
nost a účinnost rozhodování vedení narušovat složité postupy výměny informací.
VII
ECB je právními předpisy vázána, aby jasně oddělovala své funkce v oblasti měnové politiky a v oblasti dohledu. 
Funkci dohledu dozoruje Rada dohledu, která předkládá návrhy rozhodnutí Radě guvernérů ECB. V rámci ECB však 
Rada dohledu SSM nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu nebo lidskými zdroji. To vyvolává obavy 
týkající se nezávislosti obou oblastí činnosti ECB, stejně jako skutečnost, že některé útvary ECB poskytují služby 
oběma funkcím bez jasných pravidel a hierarchických linií, které by minimalizovaly možné rozporné cíle.
VIII
Jednou z těchto sdílených služeb je interní audit. Zjistili jsme, že interní audit nemá dostatečné zdroje pro svou práci 
týkající se jednotného mechanismu dohledu, kterému je věnována menší pozornost než jiným auditním úkolům. 
Ačkoli bylo provedeno uspokojivé posouzení rizik s cílem určit nezbytná témata auditu, zdroje aktuálně dostupné 
pro interní audit nedostačují k tomu, aby se mohl v přiměřeném časovém rámci zaměřit na nejrizikovější aspekty 
činností jednotného mechanismu dohledu.
IX
Snahy ECB o zajištění transparentnosti a odpovědnosti týkající se jednotného mechanismu dohledu vůči Evrop -
skému parlamentu a veřejnosti může narušovat neexistence řádného mechanismu pro posuzování účinnosti 
dohledu a následného podávání zpráv o této účinnosti.
X
Počet pracovníků dohledu původně vycházel z velmi jednoduchého přístupu, který se spoléhal na odhady per -
sonálního obsazení vnitrostátních příslušných orgánů před zřízením jednotného mechanismu dohledu. Nebyla 
provedena podrobná analýza potřeb lidských zdrojů pro nový a daleko náročnější rámec jednotného mechanismu 
dohledu, tudíž nebyla stanovena žádná přímá vazba mezi programem dohledových šetření a přidělováním zdrojů, 
jak požadují právní předpisy. Existují známky toho, že stávající počty pracovníků jsou nedostatečné.
11 Shrnutí 
 
XI
Činnost jednotného mechanismu dohledu spočívající v dohledu nad důležitějšími bankami eurozóny, a to jak 
dohledu na dálku, tak na místě, značně závisí na pracovnících, které jmenují vnitrostátní orgány. I přes svou celko -
vou odpovědnost proto ECB nemá dostatečnou kontrolu nad složením a dovednostmi týmů pro provádění dohledu 
či kontrol ani nad zdroji, které může využít.
XII
Přidělování zdrojů pro společné týmy dálkového dohledu, zejména ze strany vnitrostátních orgánů, neodpovídalo 
původním odhadům potřeb a výsledná omezení z hlediska počtu pracovníků mohla v mnoha případech ovlivnit 
schopnost týmů provádět přiměřený dohled nad bankami, za něž nesou odpovědnost.
XIII
Stejně tak je odpovědností ECB práce v oblasti dohledu na místě, v této oblasti však spočívá problém v tom, že týmy 
pro provádění kontrol obvykle tvoří velmi málo pracovníků ECB. Kromě toho ve většině případů stojí v čele kontrol 
orgán dohledu domovského nebo hostitelského státu banky.
XIV
K dalším problémům, které podle našich zjištění ovlivňují provádění dohledu na místě, patří chybějící pokyny ke 
stanovení prioritního pořadí žádostí o kontrolu, nedostatky v oblasti IT a nutnost zlepšit kvalifikaci pracovníků 
vnitrostátních příslušných orgánů, kteří provádějí kontroly na místě. Kromě toho kvůli délce časového rámce pro 
vydání konečných doporučení mohou být zjištění v okamžiku, kdy jsou formálně předložena kontrolované bance, již 
neaktuální.
Jak by bylo možné jednotný mechanismus dohledu zlepšit?
XV
Naše doporučení jsou následující:
a) V oblasti správy a řízení by ECB měla:
i) usilovat o zlepšení efektivnosti dalším zjednodušením rozhodovacího procesu;
ii) zkoumat riziko, které představuje systém sdílených služeb pro oddělení funkcí, zřídit samostatné hierar -
chické linie pro případy, kdy jde o konkrétní zdroje dohledu, a posoudit možnost většího zapojení předsedy 
a místopředsedy Rady dohledu do rozpočtového procesu;
iii) přidělovat odborné znalosti a zdroje v oblasti interního auditu tak, aby zajistila případné pokrytí oblastí 
s vysokými riziky v potřebnou dobu.
12 Shrnutí 
 
b) V oblasti vyvozování odpovědnosti by ECB měla:
i) zpřístupnit veškeré dokumenty, které Účetní dvůr požaduje pro výkon svého mandátu, a
ii) vypracovat a zveřejnit formální rámec výkonnosti k prokázání účinnosti svých činností v oblasti dohledu.
c) V oblasti dohledu na dálku (společné týmy dohledu) by ECB měla:
i) přijmout opatření, jež zajistí, aby se vnitrostátní orgány plně a úměrně podílely na činnosti společných týmů 
dohledu;
ii) ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vypracovat metody pro posuzování vhodnosti budoucích 
kandidátů na členy společného týmu dohledu a jejich následné výkonnosti;
iii) zřídit a spravovat úplnou obecnou databázi dovedností, zkušeností a kvalifikací všech pracovníků společ -
ných týmů dohledu;
iv) zajistit formální relevantní program odborné přípravy pro všechny pracovníky dohledu a zvážit zřízení certi -
fikačního programu dohledu na dálku;
v) vypracovat metodiku založenou na rizicích pro určení cílové velikosti a složení každého společného týmu 
dohledu;
vi) pravidelně přezkoumávat model zařazování do uskupení používaný při plánování dohledu a dle potřeby jej 
aktualizovat. Samotné zařazování do uskupení by mělo probíhat na základě nejnovějších informací o kon -
krétních bankách.
d) V oblasti dohledu na místě by ECB měla:
i) podstatně posílit přítomnost svých vlastních zaměstnanců při kontrolách na místě a zajistit, aby větší počet 
kontrol řídili pracovníci dohledu, kteří pocházejí z jiného státu, než ze státu sídla kontrolovaného subjektu;
ii) napravit nedostatky IT systému a zlepšit celkové dovednosti a kvalifikaci osob provádějících kontroly na 
místě.
13
 Úvod
01 
Finanční systém má pro fungování ekonomiky zásadní význam. Silný finanční sys -
tém hraje klíčovou úlohu při efektivním přidělování zdrojů, a tím přispívá k udrži -
telnému hospodářskému růstu. Narušení finanční stability může vést k vysokým 
nákladům pro stát a hospodářství jako celek.
02 
Před nástupem celosvětové finanční krize se evropské banky vyznačovaly zejmé -
na chybným oceňováním rizika (např. riziko spojené s deriváty, nemovitostmi, 
státními dluhopisy), zatímco jejich rozvahy rychle expandovaly na pozadí nedo -
statečných rezerv kapitálu a likvidity. Toto nedostatečné řízení rizik ve spojení 
s nízkými úrokovými sazbami vedlo k podstupování nadměrného rizika, nárůstu 
úvěrů a neudržitelnému pákovému efektu, přičemž současně přispívalo ke vzniku 
rozsáhlých makroekonomických nerovnováh v několika členských státech EU. 
Tyto nedostatky bohužel nebyly zjištěny dostatečně včas, aby bylo možné je 
uspokojivě napravit. V důsledku propojenosti moderních finančních systémů se 
problémy v jedné zemi rychle přelily přes hranice států a vyvolaly finanční potíže 
v jiných zemích EU.
03 
S tím, jak docházely likvidní prostředky a hospodářský útlum dále ovlivňoval kva -
litu úvěrů, se ukazovalo, že mnoho bank je mimořádně zranitelných a potřebuje 
podporu od veřejného sektoru. Zejména v eurozóně se projevily hluboko zakoře -
něné strukturální nedostatky ujednání o hospodářské a měnové unii (HMU).
04 
Jedním z důležitých faktorů byla skutečnost, že regulace úvěrových institucí a do -
hled nad nimi spadaly do odpovědnosti členských států. Neexistence jediného 
evropského orgánu dohledu znamenala „podstatné rozdíly v pravomocích uděle -
ných vnitrostátním orgánům dohledu v různých členských státech“1.1 Evropská komise, Report of the 
High-Level Group on Financial 
Supervision in the EU  (Zpráva 
skupiny na vysoké úrovni pro 
finanční dohled v EU),  Brusel, 
2009.
14 Úvod 
 
05 
Dalším nedostatkem byla skutečnost, že v roce 2012 byla institucionální struktura 
HMU považována za nedostatečnou k tomu, aby odvrátila „škodlivou interakci 
mezi finanční křehkostí států a zranitelností bankovního sektoru“2. Krize vnit -
rostátního bankovního systému by ovlivnila státní správu a naopak. Vzájemná 
závislost bank a vlád vedla ke křehkosti eurozóny a řešení krize dále ztížila (viz 
obrázek  1).Obrázek  12 Herman Van Rompuy, 
předseda Evropské rady, ve 
spolupráci s Josém Manuelem 
Barrosem, předsedou 
Evropské komise, Jean-
Claudem Junckerem, 
předsedou Euroskupiny, 
a Mariem Draghim, 
prezidentem Evropské 
centrální banky, „Směrem ke 
skutečné hospodářské 
a měnové unii“, prosinec 2012.
Vzájemná závislost bank a státu: sestupná spirála?
nadměrné podstupování rizik s 
nedostatečnými rezervami kapitálu a likvidity nadměrný růst úvěrůvysoký pákový efektnadměrné bonusy
tlaky na likvidituproblémy týkající se solventnostimalý růst úvěrů (nabídka)nízká důvěra v bankovní systémmakroekonomické nerovnováhynadměrná veřejná ﬁnanční podpora při znárodňování bank v případě bank na pokraji úpadku 
nižší výdaje veřejného sektorunižší růstmalý růst úvěrů (poptávka)více úvěrů v selhánívyšší náklady na půjčky pro banky (v důsledku rizika státních dluhopisů)vyšší schodky veřejných ﬁnancí a veřejný dluhvyšší náklady na půjčky pro stát
Krize státního 
dluhu Omezující 
ﬁskální politikaRekapitalizace 
bank na pokraji 
úpadku z 
vnějších zdrojů Bankovní krize
Slabý bankovní 
dohled
Zdroj:  EÚD.
15 Úvod 
 
Zřízení evropské bankovní unie
06 
V roce 2012 přijali vůdčí evropští představitelé rozhodnutí prohloubit HMU zříze -
ním evropské bankovní unie s cílem „prolomit bludný kruh mezi bankami a státy“3 
a řešit nedostatky, které ovlivňují bankovní sektor v zemích eurozóny. Hlavním 
účelem bankovní unie je učinit evropské bankovnictví transparentnějším, jednot -
ným a bezpečnějším v rámci stabilního a dobře fungujícího finančního systému 
(viz tabulka 1 ).Tabulka 1Účel bankovní unie
Učinit evropské banky:
… transparentnějšímisoudržným uplatňováním společných pravidel a administrativních norem 
na postup dohledu, ozdravení a řešení krizí bank
… unifikovanějšímirovným přístupem k vnitrostátním a přeshraničním bankovním činnostem 
a přerušením vazby mezi finančním stavem bank a zemí, ve kterých se tyto 
banky nacházejí
… bezpečnějšímivčasným provedením intervence v bankách, které čelí problémům, v zájmu 
prevence jejich selhání, a bude-li to nezbytné, v zájmu efektivního řešení 
(likvidace) bank, které jsou na pokraji úpadku.
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB (internetové stránky ECB věnované bankovnímu 
dohledu).3 Vytvoření evropské bankovní 
unie bylo oznámeno na 
zvláštním evropském summitu 
dne 29. června 2012. Následně 
dne 5. prosince 2012 předseda 
Evropské rady v úzké 
spolupráci s předsedy 
Evropské komise 
a Euroskupiny a prezidentem 
Evropské centrální banky 
zveřejnil zprávu nazvanou 
„Směrem ke skutečné 
hospodářské a měnové unii“. 
O tři roky později, dne 
22. června 2015, představilo 
pět předsedů (nyní též včetně 
předsedy Evropského 
parlamentu) návaznou zprávu 
pod názvem „Dokončení 
evropské hospodářské 
a měnové unie“.
4 Obezřetnostními pravidly se 
rozumí právní předpisy 
zavedené pro zlepšení 
finančního zdraví úvěrových 
institucí.
07 
Zřízení bankovní unie zahrnovalo vytvoření:
a) jednotného mechanismu dohledu (SSM), který má zaručovat jednotné uplat -
ňování obezřetnostních pravidel4 ve všech zemích eurozóny;
b) jednotného mechanismu pro řešení krizí, který má zajistit efektivní likvidaci 
bank na pokraji úpadku s minimálními náklady pro daňové poplatníky a pro 
reálnou ekonomiku, a to zapojením soukromých věřitelů do restrukturalizace 
a řešení krize;
c) částečně harmonizované soustavy systémů pojištění vkladů.
16 Úvod 
 
08 
Zřízení jednotného mechanismu dohledu v listopadu 2014 bylo nazváno „největ -
ším krokem k hlubší hospodářské integraci od vytvoření hospodářské a měnové 
unie“5. Mechanismus je nezbytným základem pro ostatní pilíře bankovní unie: 
jednotný mechanismus pro řešení krizí a případně systém pojištění vkladů v celé 
EU.  Tvůrci právních předpisů jej také považovali za zásadní pro přerušení vazby 
mezi národními vládami a bankami a pro snížení rizika budoucích systémových 
bankovních krizí. Kromě toho je cílem regulačního a dohledového rámce jed -
notného mechanismu dohledu držet krok s průběžným vývojem v celosvětovém 
finančním prostředí, které se vyznačuje složitými mezinárodními dohodami 
a závazky (např. basilejské dohody)6, a zbavuje tudíž banky možnosti přenést 
rizikovější činnosti do jurisdikcí s mírnější regulací.
09 
Jednotný mechanismus dohledu zahrnuje Evropskou centrální banku (ECB) a vnit -
rostátní orgány odpovědné za bankovní dohled („vnitrostátní příslušné orgány“) 
v zúčastněných členských státech. Nařízení o jednotném mechanismu dohledu7 
stanoví odpovědnost těchto subjektů za mikroobezřetnostní dohled nad všemi 
úvěrovými institucemi v zúčastněných členských státech8. Podle čl. 6 odst. 1 ECB 
odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu. 
Podle článku 5 vykonává jednotný mechanismus dohledu také makroobezřet -
nostní úkoly (viz rámeček 1 ).
Mikro a makroobezřetnostní dohled
Mikroobezřetnostní dohled má zajistit finanční zdraví jednotlivých bank. Makroobezřetnostní dohled má 
odhalovat rizika pro stabilitu finančního systému jako celku, která vyplývají především z makroekonomického 
vývoje. Ačkoli jsou cíle obou úrovní dohledu různé, používané nástroje se často kryjí: makroobezřetnostní 
nástroj lze použít i pro hodnocení a zásahy v rámci mikroobezřetnostního dohledu a naopak. Liší se logikou 
a rozsahem použití. Konkrétně jde o to, že tentýž nástroj bude často považován za mikronástroj, je-li používán 
selektivně na jednotlivé instituce, a za makronástroj, je-li uplatňován na skupiny bank nebo na všechny banky 
v zemi.Rámeček 15 Předmluva Maria Draghiho 
k výroční zprávě ECB 
o dohledových činnostech za 
rok 2014.
6 Herman Van Rompuy, 
předseda Evropské rady, Jose 
Manuel Barroso, předseda 
Evropské komise, Jean-Claude 
Juncker, předseda 
Euroskupiny, a Mario Draghi, 
prezident Evropské centrální 
banky, „Směrem ke skutečné 
hospodářské a měnové unii“, 
prosinec 2012.
7 Nařízení Rady (EU) 
č. 1024/2013 ze dne 
15. října 2013, kterým se 
Evropské centrální bance 
svěřují zvláštní úkoly týkající se 
politik, které se vztahují 
k obezřetnostnímu dohledu 
nad úvěrovými institucemi (Úř. 
věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).
8 Jednotného mechanismu 
dohledu se automaticky 
účastní všechny země 
eurozóny (Belgie, Německo, 
Estonsko, Irsko, Řecko, 
Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, 
Lotyšsko, Litva, Lucembursko, 
Malta, Nizozemsko, Rakousko, 
Portugalsko, Slovinsko, 
Slovensko a Finsko). Členské 
státy mimo eurozónu se 
mohou rozhodnout pro účast 
prostřednictvím systému 
„úzké spolupráce“ s ECB.
17 Úvod 
 
10 
Tři hlavní cíle jednotného mechanismu dohledu jsou následující9:
a) zajistit bezpečnost a odolnost evropského bankovního systému;
b) posílit finanční integraci a stabilitu a
c) zajistit konzistentní dohled.
11 
Příslušné úlohy a odpovědnosti ECB a vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti 
dohledu jsou rozděleny podle významnosti dohlížených subjektů. ECB v rámci 
jednotného mechanismu dohledu odpovídá za přímý dohled nad „významnými“ 
institucemi10. Za tímto účelem tvoří ECB společné týmy dohledu, které se sklá -
dají z pracovníků ECB a vnitrostátních příslušných orgánů. Každý společný tým 
dohledu je pověřen mikroobezřetnostním dohledem nad významnou bankou, 
příslušná rozhodnutí však přijímá Rada guvernérů ECB na návrh Rady dohledu 
jednotného mechanismu dohledu.
12 
ECB provádí obezřetnostní dohled i nad „méně významnými“ bankami. V této ob -
lasti je orgánem přímého dohledu odpovídající vnitrostátní příslušný orgán, který 
má pravomoci přijímat veškerá potřebná rozhodnutí v oblasti dohledu. ECB však 
může převzít přímý dohled nad méně významnou institucí, kdykoli to považuje 
za potřebné. Obrázek 2 znázorňuje rozdělení úkolů v rámci jednotného mechani -
smu dohledu.9 Příručka bankovního dohledu 
ECB.
10 V současné době má 129 
bankovních skupin (přibližně 
1 200 subjektů, které jsou 
předmětem dohledu) aktiva 
v hodnotě více než 
21 bilionů EUR a podléhá 
přímému dohledu ze strany 
ECB, zatímco přibližně 3 200 
bank se řadí mezi méně 
významné. Kritéria pro určení 
toho, zda jsou banky 
považovány za významné, 
a zda tudíž spadají pod přímý 
dohled ECB, stanoví čl. 6 
odst. 4 nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu. Těmito 
kritérii jsou: celková hodnota 
aktiv banky, ekonomický 
význam banky pro členský 
stát nebo EU jako celek, 
význam jejích přeshraničních 
činností a v neposlední řadě 
to, zda banka požádala 
o financování z Evropského 
mechanismu stability nebo 
Evropského nástroje finanční 
stability nebo takové 
financování obdržela. Lze 
použít každé a kterékoli 
z uvedených kritérií. Banku lze 
považovat za významnou 
i v případě, že je jednou ze tří 
nejvýznamnějších bank 
usazených v konkrétní zemi.
18 Úvod 
 Obrázek  2Rozdělení úkolů v rámci jednotného mechanismu dohledu
 podporují ECB
 Nepřímý 
dohled  dozoruje systém  Přímý 
dohled
   Méně významné 
instituce Příslušné 
vnitrostátní 
orgány
 Významné 
instituce  Společný 
tým dohledu
 Horizontální oddělení
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
19
 Koncepce a  metodika 
auditu
13 
Zkoumali jsme, zda byly společné týmy dohledu a týmy pro provádění kontrol na 
místě v rámci jednotného mechanismu dohledu zřízeny tak, aby efektivně pra -
covaly v rámci přiměřených podmínek správy a řízení, auditu a odpovědnosti11. 
Konkrétně jsme analyzovali:
a) provozní prostředí vytvořené správní strukturou pro činnost společných 
týmů dohledu a týmů pro provádění kontrol na místě, včetně úlohy útvaru 
interního auditu ECB a plánování jeho činnosti týkající se jednotného mecha -
nismu dohledu;
b) postupy a pravidla upravující odpovědnost, včetně externího auditu, a jejich 
uplatňování v praxi;
c) plánování a zřizování společných týmů dohledu s důrazem na strukturu 
a zdroje;
d) zřizování, plánování a realizaci kontrol na místě a podávání zpráv o těchto 
kontrolách.
14 
Kritéria auditu byla odvozena z těchto zdrojů:
a) právní požadavky a cíle stanovené v nařízení o jednotném mechanismu do -
hledu a v nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu12;
b) Core Principles for Effective Banking Supervision  (Základní zásady účinného 
bankovního dohledu), vydal Basilejský výbor pro bankovní dohled, revidova -
né vydání z roku 2012;
c) standardy Institutu interních auditorů (IIA) a minimální požadavky na řízení 
rizik, které vydal německý spolkový úřad finančního dohledu (BaFin) a
d) vnitřní pravidla a postupy ECB.
15 
Důkazní informace jsme shromáždili prostřednictvím setkání a rozhovorů s klí -
čovými pracovníky dohledu v ECB a přezkumem interních dokumentů a veřejně 
dostupných údajů. Tyto důkazní informace jsme použili ke zkoumání přiměře -
nosti systémů správy a řízení a organizační struktury ECB poté, co ECB převzala 
povinnosti v oblasti dohledu, a k posouzení souladu s právním rámcem, zejména 
pak s pravidly týkajícími se nezávislosti. Zabývali jsme se efektivností rozhodo -
vacího procesu a posuzovali jsme etický rámec zavedený pro pracovníky dohle -
du. Srovnávali jsme strukturu a plánování útvaru interního auditu jednotného 
mechanismu dohledu s uznávanými osvědčenými postupy.11 Náš mandát je odvozen od 
čl. 27 odst. 2 statutu 
Evropského systému 
centrálních bank a čl. 20 
odst. 7 nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu.
12 Nařízení Evropské centrální 
banky (EU) č. 468/2014 ze dne 
16. dubna 2014, kterým se 
stanoví rámec spolupráce 
Evropské centrální banky 
s vnitrostátními příslušnými 
orgány a vnitrostátními 
pověřenými orgány v rámci 
jednotného mechanismu 
dohledu (Úř. věst. L 141, 
14.5.2014, s. 1).
20 Koncepce a metodika auditu 
 
16 
Pokud jde o postupy a pravidla upravující odpovědnost, včetně externího auditu, 
zkoumali jsme procesy výběru údajů a informací pro klíčové zúčastněné strany 
a kontrolovali jsme soulad s příslušnými pravidly. Rovněž jsme posuzovali a po -
rovnávali režim týkající se odpovědnosti a externího auditu stanovený pro jed -
notný mechanismus dohledu s režimy uplatňovanými v některých jiných jurisdik -
cích. Za tímto účelem jsme použili informace získané od nejvyšších kontrolních 
orgánů Austrálie, Kanady a USA.
17 
Pokud jde o práci společných týmů dohledu, zkoumali jsme předběžné plánování 
a přidělování zdrojů v oblasti dohledu v ECB během počáteční fáze a to, jak ECB 
spolupracuje s vnitrostátními příslušnými orgány a jak na tyto orgány spoléhá při 
zajišťování zdrojů pro dohled na dálku a při vykonávání tohoto dohledu. Rovněž 
jsme posuzovali strukturu společných týmů dohledu, hierarchické vztahy v nich 
a opatření pro zajištění odpovídající odborné přípravy.
18 
Vedle své auditní činnosti v ECB jsme zaslali dotazník všem relevantním vnitro -
státním příslušným orgánům a významným bankám s cílem získat zpětnou vazbu 
k efektivnosti nového režimu dohledu. Podrobnosti o práci týkající se každého 
kontrolovaného subjektu uvádí příloha  I.
Obtíže při získávání důkazních informací
19 
ECB nám poskytla velmi málo informací, které jsme požadovali pro zhodnocení 
provozní efektivnosti řízení komplexních posouzení ECB, provozní efektivnosti 
společných týmů dohledu, provozní efektivnosti plánování a realizace dohledo -
vých činností, rozhodovacího procesu a samotné práce vykonané v rámci kontrol 
na místě. Úplné podrobnosti jsou uvedeny v  příloze II . Ve stručnosti jsme nebyli 
schopni prozkoumat tyto důkazní informace:
i) Správa a řízení:
 ο rozhodnutí a zápisy z jednání Rady dohledu (viz body 36–39).
ii) Vyvozování odpovědnosti:
 ο dokumentace ad hoc  prováděné výměny stanovisek mezi Evropským 
parlamentem a předsedou Rady dohledu a dokumentace, kterou poža -
duje Komise v souvislosti se svou zákonnou povinností podávat zprávy 
o jednotném mechanismu dohledu (viz bod 92 a body 98–99).
21 Koncepce a metodika auditu 
 
iii) Společné týmy dohledu:
 ο části příručky dohledu týkající se činností v rámci programu dohledových 
šetření a dokumenty programu dohledových šetření pro vzorek bank, 
který byl součástí našeho auditu,
 ο příslušné kapitoly příručky dohledu, modely a metodiky, jakož i vzorky 
zpráv a rozhodnutí z procesu přezkumu a vyhodnocení,
 ο konkrétní údaje o každém významném subjektu a výpočty použité pro 
metodiku seskupování a zařazování bank do konkrétních uskupení ze 
strany ECB (viz body 104–149).
iv) Dohled na místě:
 ο informace o konkrétních žádostech o kontroly včetně podrobností 
o důvodech podání žádostí, způsobu stanovení jejich pořadí přednosti 
a důvodech případného zamítnutí,
 ο informace o zdrojích vnitrostátních příslušných orgánů a plánování kont -
rol na roky 2015 a 2016,
 ο kontrolní zprávy a přílohy kapitoly 6 příručky dohledu popisující metodi -
ku kontrol na místě (viz body 150–183).
22
 Správa a  řízení
20 
Pro účely této zprávy termín správa a řízení označuje vnitřní procesy a postupy, 
kterými se řídí funkce dohledu a které zajišťují, aby byly činnosti a rozhodnutí 
v oblasti dohledu soudržné, efektivní, účinné a transparentní. Řádná správa a ří -
zení zahrnuje jasné rozdělení úloh a odpovědností, řádné delegování pravomocí 
a přiměřenou provozní nezávislost, aby mohly orgány dohledu plnit své úkoly 
v souladu se svým mandátem a odbornými technickými zkušenostmi. Dalším 
aspektem řádné správy a řízení je interní audit, který usnadňuje odhalování 
a prevenci podvodů, monitorování dodržování předpisů a zmírňování rizik. Podle 
Basilejského výboru pro bankovní dohled „by měly být provozní nezávislost, 
odpovědnost a správa a řízení orgánu dohledu stanoveny v právních předpisech 
a zveřejněny“ (zásada 2, základní kritérium 1).
Byla vybudována složitá organizační struktura
21 
Klíčové pravidlo použitelné pro organizační strukturu jednotného mechanismu 
dohledu stanoví, že „zaměstnanci pověření plněním úkolů svěřených ECB naříze -
ním o jednotném mechanismu dohledu jsou organizačně odděleni od zaměst -
nanců plnících jiné úkoly svěřené ECB a vztahují se na ně oddělené hierarchické 
linie“13.
22 
ECB se podařilo rychle vybudovat novou organizační strukturu zajišťující funkci 
dohledu14. Nová struktura zahrnuje Radu dohledu, která za pomoci sekretariátu 
odpovídá za plánování a realizaci úkolů ECB v oblasti dohledu, a čtyři generální 
ředitelství pro mikroobezřetnostní dohled (GŘMD I až IV), která jsou ve funkč -
ních záležitostech podřízena předsedovi a místopředsedovi Rady dohledu15 (viz 
obrázek  3). V rámci správní struktury ECB bylo v rámci GŘMS IV ustaveno speci -
alizované oddělení, které v oblasti dohledové funkce ECB odpovídá za zajištění 
kvality dohledu (SQA). SQA funguje jako „druhá obranná linie“ mezi operačními 
odděleními a funkcí interního auditu. Provádí prověrky zajištění kvality ex post  
u výstupů, procesů a nástrojů ECB. Prostřednictvím doporučení pro vedení usiluje 
o podporu kvality bankovního dohledu ECB a podporu osvědčených postupů.
23 
Model použitý k zajištění zdrojů pro dohled nad významnými institucemi zahr -
nuje zaměstnance ECB i vnitrostátních příslušných orgánů16. GŘMD I a GŘMD II, 
které plní povinnosti ECB v oblasti přímého dohledu, zahrnují zaměstnance ECB 
jmenované členy a koordinátory společných týmů dohledu. Odpovídající pracov -
níci vnitrostátních příslušných orgánů působí z prostor svých příslušných domov -
ských institucí. K březnu 2016 vnitrostátní příslušné orgány přidělily na činnost ve 
společných týmech dohledu 846 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku oproti 455 zaměstnancům v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku z ECB (215 z GŘMD I a 240 z GŘMD II).13 Čl. 25 odst. 2 druhý 
pododstavec nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
14 Struktura správy a řízení ECB je 
definována ve SFEU. 
Odpovědnost Výkonné rady 
za řízení vnitřní organizace 
ECB včetně problematiky 
lidských zdrojů a rozpočtu 
nebyla nařízením o jednotném 
mechanismu dohledu 
dotčena.
15 66. bod odůvodnění nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
16 Podle čl. 6 odst. 2 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu mají ECB i vnitrostátní 
příslušné orgány povinnost 
v dobré víře spolupracovat 
a vyměňovat si informace. Čl. 6 
odst. 3 uvádí, že „vnitrostátní 
příslušné orgány [mají] 
povinnost pomáhat ECB 
s přípravou a prováděním 
veškerých aktů týkajících se 
úkolů uvedených v článku 4 
v souvislosti se všemi 
úvěrovými institucemi [….].“
23 Správa a  řízení 
 Obrázek  3Organizační struktura jednotného mechanismu dohledu
Mikroobezřetnostní dohled
Přímý dohled Nepřímý dohled Horizontální dohled 
GŘ pro mikroobezřetnostní 
dohled IGŘ pro mikroobezřetnostní 
dohled IIGŘ pro mikroobezřetnostní 
dohled IIGŘ pro mikroobezřetnostní 
dohled IV
± 30 bankovních skupin ± 90 bankovních skupinDohled a vztahy s  vnitrostátními 
příslušnými orgányPovolení
Krizové řízení
Institucionální a odvětvový dohledPlánování a koordinace programů 
dohledových šetření
Analýza a metodická podpora Interní modely
Vývoj metodiky a standardů 
Prosazování a sankce 
Analýza rizik
Zajištění kvality dohledu 
Politiky dohledu
Centralizované kontroly na místě
Rada dohledu Sekretariát Rady dohledu
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.Společné týmy dohledu
Společné týmy dohledu jsou hlavním nástrojem 
pro každodenní dohled nad významnými 
institucemi
24 Správa a  řízení 
 
24 
Při zahájení činnosti jednotného mechanismu dohledu v listopadu 2014 bylo nové 
organizační uspořádání připraveno zahájit plný provoz. Dohodnutá složitá struktura 
však způsobovala značné problémy. Pro dosažení jednotného a efektivního pří -
stupu v oblasti dohledu se stala zásadní vysoká míra koordinace a bezproblémové 
komunikace mezi zaměstnanci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů .
Nábor ECB pro jednotný mechanismus dohledu byl s ohledem 
na časová omezení účinný…
25 
Při přípravě na převzetí svých povinností v oblasti dohledu přijala ECB kroky 
k zajištění zdrojů pro tuto novou funkci – a to se značným úspěchem, vzhledem ke 
krátkému časovému rámci. Nábor byl zahájen v roce 2013 a 113 samostatných výzev 
k obsazení pracovních míst přilákalo 25 000 žadatelů. Do konce roku 2014 bylo 
obsazeno přibližně 85 % z 1 073 schválených pracovních míst v přepočtu na ekviva -
lenty plného pracovního úvazku (FTE) pro rok 2015. Nábor pokračoval i v roce 2015 
a do konce roku bylo obsazeno přibližně 96 % všech schválených pracovních míst. 
Na základě náhodně vybraného vzorku jsme srovnali životopisy skutečně přijatých 
zaměstnanců s kvalifikací požadovanou pro odpovídající pozice. Dotčení zaměst -
nanci měli potřebné dovednosti a kvalifikaci k plnění úkolů přidělených ze strany 
ECB – přestože systematické kontroly referencí (tj. kontaktování osob poskytujících 
reference uvedených v životopisech) byly prováděny až od prosince 2015. Procentní 
strukturu zaměstnanců ECB přidělených na jednotný mechanismus dohledu nalez -
nete v  obrázku 4 .Obrázek  4Schválená pracovní místa pro bankovní dohled ECB k 31. prosinci 2015 – členění 
podle FTE
© Evropská centrální banka, Frankfurt nad Mohanem, Německo (výroční zpráva o dohledových činnostech za rok 2015).GŘ MS IV33 %
GŘ MS III11 %
GŘ MS II25 %
GŘ MS I27 %Sekretariát4 %
25 Správa a  řízení 
 
… ale je značnou měrou závislý na zdrojích vnitrostátních 
příslušných orgánů
26 
Normy upravující zajištění zdrojů pro jednotný mechanismus dohledu stanoví, že 
„ECB je povinna věnovat potřebné finanční a lidské zdroje na provádění úkolů, 
které jsou jí svěřeny“17, a že zdroje by měly být získány „způsobem, který zajišťuje 
nezávislost ECB na nepatřičném vlivu vnitrostátních příslušných orgánů a účastní -
ků trhu […]“18.
27 
Klíčové riziko vyplývající ze stávajícího uspořádání spočívá v tom, že v systému 
týmů dohledu se společně zajišťovanými členy nesou velkou část nákladů na 
dohled nad významnými bankami v eurozóně vnitrostátní příslušné orgány19. 
Souhrnný rozpočet v oblasti dohledu je tudíž vlastně kombinací 27 samostatných 
rozpočtů20 včetně rozpočtu ECB. Významná část kombinovaných zdrojů je vyna -
kládána na vnitrostátní osobní náklady (vnitrostátní příslušné orgány a centrální 
banky). Vnitrostátní orgány mají konečné slovo ve věci finančních a jiných zdrojů, 
které přidělují kontrolám na místě a svým zaměstnancům vyslaným do společ -
ných týmů dohledu21, přestože jsou tyto oblasti dohledu v konečném důsledku 
odpovědností ECB. Kromě toho ačkoli ECB zveřejňuje výši poplatku za dohled, 
který vybírá od bank, a sděluje tento poplatek vnitrostátním příslušným orgá -
nům, nežli přijme konečné rozhodnutí o jeho uplatnění, současný právní rámec 
neobsahuje žádné ustanovení o konsolidovaném zveřejňování celkových nákladů 
jednotného mechanismu dohledu.
Institucionální orgány byly ustaveny dle požadavků 
a opírají se o spletitý rozhodovací proces
28 
Existuje právní rámec pro jednotný mechanismus dohledu. Podle požadavků na -
řízení a v souladu se základní zásadou BCBS 122 byla přijata a zveřejněna ujednání 
týkající se zřízení a jednacího řádu orgánů jednotného mechanismu dohledu 
s určitou úlohou v rozhodovacím procesu.17 Článek 28 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
18 77. bod odůvodnění nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
19 Náš auditu nezahrnoval 
šetření rozpočtů 
vnitrostátních příslušných 
orgánů.
20 Tento údaj zahrnuje rozpočty 
vnitrostátních příslušných 
orgánů a případně ostatních 
orgánů jmenovaných 
zúčastněnými členskými státy.
21 Článek 6 nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu stanoví 
pravidla spolupráce ECB 
s vnitrostátními příslušnými 
orgány v rámci jednotného 
mechanismu dohledu. 
Dokumenty a informace 
o vnitrostátních příslušných 
orgánech jsme však obdrželi 
pouze prostřednictvím ECB 
a našeho dotazníku. 
U jednotlivých vnitrostátních 
příslušných orgánů jsme audit 
neprováděli.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Správa a  řízení 
 
29 
Úlohou Rady dohledu je plánovat a plnit úkoly v oblasti dohledu, které jsou 
svěřeny ECB. V této souvislosti Rada dohledu finalizuje celé návrhy rozhodnutí, 
které ve většině případů vycházejí od společných týmů dohledu, a předkládá tyto 
návrhy Radě guvernérů ECB. Rozhodnutí se považují za přijatá, pokud k nim Rada 
guvernérů v určité lhůtě nevysloví námitky (tzv. postup „neuplatnění námitek“). 
Složení Rady dohledu a příslušný postup jmenování stanoví nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu23. Nemohli jsme provést audit postupů jmenování a odvo -
lávání zástupců vnitrostátních příslušných orgánů v Radě dohledu24. Orgány EU 
nejsou při jmenování členů z vnitrostátních příslušných orgánů nijak konzultová -
ny či jinak zapojovány.
30 
V souladu s nařízením o jednotném mechanismu dohledu25 také ECB ustavila 
správní revizní komisi pro účely provádění vnitřního správního přezkumu roz -
hodnutí ECB. Do července 2015 musela správní revizní komise přezkoumat šest 
rozhodnutí a ve všech případech vydala výrok v rámci stanovené dvouměsíční 
lhůty. V jednom případě trvalo po jednání správní revizní komise předložení 
nového rozhodnutí Rady dohledu Radě guvernérů místo dvaceti pracovních dní 
tři a půl měsíce.
31 
Mediační komise26 zřízená k tomu, aby řešila rozdíly v postojích vnitrostátních pří -
slušných orgánů dotčených námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady 
dohledu, dosud nebyla využita.
Rozhodování je složitý proces s mnoha vrstvami výměny 
informací a  významným zapojením sekretariátu Rady 
dohledu
32 
Účinné procesy vnitřní správy a řízení a komunikace by měly usnadnit přijímání 
rozhodnutí na úrovni úměrné významu dané záležitosti, a to v patřičné lhůtě 
podle míry naléhavosti27.
33 
Rozhodovací proces jednotného mechanismu dohledu včetně postupu „neuplat -
nění námitek“ uvádí obrázek  5.23 Článek 26 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
24 Viz základní zásada BCBS 2, 
základní kritérium 2.
25 Článek 24 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
26 Viz nařízení Evropské centrální 
banky (EU) č. 673/2014 ze dne 
2. června 2014 o zřízení 
mediační komise a o jejím 
jednacím řádu (Úř. věst. L 179, 
19.6.2014, s. 72).
27 Základní zásada BCBS 2, 
základní kritérium 4.
27 Správa a  řízení 
 
34 
Příloha III  dokládá složitou a komplikovanou povahu výměny informací v rozho -
dovacím procesu, který velkou měrou zapojuje sekretariát Rady dohledu. V rámci 
standardního postupu (bez přihlédnutí k přípravné činnosti společných týmů 
dohledu) by měl celý proces trvat přibližně pět týdnů28.
35 
Sekretariát Rady dohledu odpovídá za koordinaci rozhodovacího procesu. Za tím 
účelem vypracoval interní postupy a procesy. Vydal však jen velmi málo pokynů 
pro společné týmy dohledu a ostatní organizační složky v podobě kontrolních 
seznamů, šablon a vývojových diagramů.28 Tato doba zahrnuje pět 
pracovních dnů pro členy 
Rady dohledu na zvážení 
dokumentace před 
schválením návrhu 
rozhodnutí, dva týdny na 
právo úvěrové instituce být 
vyslechnuta a nejvýše deset 
pracovních dnů pro Radu 
guvernérů na přijetí 
rozhodnutí bez námitek, jak 
stanoví nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu. Fáze 
přípravné činnosti společných 
týmů dohledu jsou popsány 
v příloze III . Standardní lhůta 
pěti týdnů platí v případech, 
kdy je nezbytné slyšení. Pokud 
by rozhodnutí nemělo žádný 
negativní účinek, není právo 
být vyslechnut nutné 
a standardní postup trvá tři 
týdny.Příloha 5Přehled rozhodovacího procesu
 Přijetí
   Dotčené právnické nebo 
fyzické osoby mohou 
požádat o přezkum správní 
revizní komisi Přezkum
Předkládá nezávazné stanovisko Radě dohledu pro podání nového návrhu rozhodnutí        MediaceŘeší rozdíly v postojích vnitrostátních příslušných orgánů k námitce
  Mediační komise b) Vznáší námitky   
a) Nevznáší námitky  Rada guvernérů     Předkládá návrhy 
rozhodnutí  Rada dohledu
       
  Správní revizní 
komiseNámitkaVrací zpět Radě dohledu pro podání 
nového návrhu rozhodnutí
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
28 Správa a  řízení 
 
Rada dohledu musí přijímat obrovské množství rozhodnutí…
36 
Do listopadu 2015 přijala Rada dohledu celkem 1 450 rozhodnutí v oblasti dohle -
du (viz tabulka  2). Předsedkyně Rady dohledu se veřejně vyjádřila, že v důsledku 
objemu rozhodnutí v oblasti dohledu předávaných Radě guvernérů musí Rada 
guvernérů důvěřovat závěrům Rady dohledu29. V lednu 2016 byla zahájena deba -
ta o zefektivnění některých aspektů rozhodovacího procesu30.29 „Hovoříme zde o tisících 
rozhodnutí předkládaných 
Radě guvernérů. Patří k nim 
rozhodnutí, která se nikdy 
nedostala ani na můj stůl, ani 
na stoly na nejbližší nižší 
úrovni v hierarchii, neboť 
nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu 
nestanoví delegování úkolů. 
Myslím si, že Rada guvernérů 
nemůže zkoumat každý detail. 
Musí důvěřovat Radě 
dohledu.“  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160125.
en.html
30 Ve svém projevu 
místopředsedkyně vysvětlila, 
že Rada dohledu zvažuje 
zavedení rámce pro 
delegování „rutinních“ 
rozhodnutí na nižší úrovně, 
které by radě umožnilo 
soustředit se na citlivější 
a podstatnější záležitosti, které 
vyžadují větší vlastní uvážení.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160113.
en.htmlTabulka 2Rozhodnutí v oblasti dohledu za období listopad 2014 – 
listopad 2015
Kategorie rozhodnutí v oblasti dohledu Počet rozhodnutí
Rozhodnutí o způsobilosti a bezúhonnosti 661
Rozhodnutí o významnosti a změně významnosti 216
Související s komplexním posouzením 145
Proces přezkumu a vyhodnocení 119
Kapitál (emise, snížení kmenového kapitálu tier 1) 103
Nabývání kvalifikovaných účastí 80
Udělování licencí 27
Prominutí obezřetnostních požadavků 18
Různé 17
Probíhající řízení v oblasti dohledu 13
Pokyny pro vnitrostátní příslušné orgány týkající se významných institucí 13
Ostatní povolení (prodej) 9
Fúze 8
Rozhodnutí o výzvách k úhradě nákladů a poplatky 7
Rozhodnutí o finančních konglomerátech 6
Interní modely 5
Rozhodnutí o skupinových strukturách 2
Obecné pokyny pro vnitrostátní příslušné orgány 1
CELKEM 1 450
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
29 Správa a  řízení 
 
31 Článek 25 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
32 Viz zejména článek 25 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.37 
Pro šestnáct případů v našem vzorku jsme obdrželi tabulky procesních kroků 
a data pro jednotlivé druhy rozhodnutí. Neměli jsme však přístup k podklado -
vé dokumentaci, a tudíž jsme nebyli schopni vyslovit stanovisko k efektivnosti 
procesu.
… s  dominovým efektem na činnost řídícího výboru
38 
Přezkum, který ECB provedla v roce 2015, určil nedostatky v organizaci a dalších 
podrobnostech postupů a zasedání řídícího výboru. Sekretariát především zjistil, 
že je obtížné zajišťovat přípravu na zasedání Rady dohledu i řídícího výboru ko -
naná v tentýž den, dokumenty byly tudíž často rozesílány se zpožděním a členo -
vé výboru nebyli dostatečně připraveni na projednávání témat zasedání.
39 
Přezkum v závěru uváděl poznámku, která stanovila argumenty pro a proti u celé 
škály možností. Řídící výbor se po úvaze rozhodl způsob organizace své práce 
nezměnit, s výjimkou standardizace některých prvků návazného postupu.
Zásada oddělení měnové politiky a dohledu je 
uplatňována, existují však rizika z  hlediska vnímání 
nezávislosti
40 
ECB provádí úkoly, které jsou jí svěřeny nařízením o jednotném mechanismu do -
hledu, aniž jsou dotčeny její úkoly týkající se měnové politiky a odděleně od těch -
to a všech ostatních úkolů31. 65. bod odůvodnění tohoto nařízení uvádí, že úkony 
ECB v oblasti měnové politiky a dohledu by měly být vykonávány zcela odděleně, 
aby se zamezilo střetu zájmů a zajistilo, že každá funkce je vykonávána v souladu 
s platnými cíli. Zaměstnanci zapojení do plnění úkolů svěřených nařízením musí 
být organizačně odděleni od zaměstnanců plnících jiné úkoly svěřené ECB a musí 
být součástí oddělených hierarchických linií. ECB byla povinna přijmout a zveřej -
nit všechny nezbytné vnitřní předpisy, včetně předpisů týkajících se služebního 
tajemství a výměny informací mezi oběma funkčními oblastmi, a zajistit, aby byla 
činnost Rady guvernérů plně odlišena, pokud jde o funkce týkající se měnové 
politiky a funkce v oblasti dohledu32.
30 Správa a  řízení 
 
41 
ECB přijala v tomto ohledu rozhodnutí, jakož i pravidla pro služební tajemství 
a výměnu informací mezi oběma uvedenými funkcemi. Změnila svůj jednací řád 
tak, aby zahrnoval i nové rozhodovací orgány v rámci organizační struktury, a vy -
jasnila jejich vzájemné vztahy v rozhodovacím procesu. Byli jsme informováni, 
že v souladu s nařízením má Rada guvernérů pro obě oblasti oddělené programy 
a zasedání. Tuto povinnost stanoví článek 13I.1 jednacího řádu ECB.
Bylo možné učinit víc pro posouzení rizik vyplývajících ze 
sdílení služeb
42 
Rozhodnutí ECB o provedení zásady oddělení33 stanoví, že některé útvary ECB 
mohou být označeny za „sdílené služby“ a podporovat funkci měnové politiky 
i funkci dohledu. Sdílené útvary se zřizují v zájmu účinného poskytování služeb, 
aby se minimalizovalo zdvojování práce. I přes výše uvedené pozitivní rysy je 
však toto uspořádání spojeno s určitými riziky (viz tabulka 3 ).
43 
Rizika vyplývající z neúplného provedení zásady oddělení mohou existovat i v ji -
ných funkčních oblastech ECB. K těmto rizikům mimo jiné patří sdílení důvěrných 
informací. Sdílené služby jsou vyňaty z ustanovení o výměně informací mezi 
funkčními oblastmi podle článku 6 rozhodnutí ECB o provedení zásady odděle -
ní (např. výměna důvěrných informací nevyžaduje předchozí souhlas Výkonné 
rady)34, ačkoli platí obecné zásady přístupu k informacím.
44 
Existují obecná ustanovení pro zpracování důvěrných informací (např. zákonné 
povinnosti podle článku 37.2 statutu Evropského systému centrálních bank a ECB, 
článku 339 SFEU, etického rámce ECB a článků 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/39). 
Základní zásada BCBS 2 v kritériu 5 zdůrazňuje nutnost existence pravidel pro 
řešení střetů zájmů a přiměřené využívání informací. ECB však neprovedla žádnou 
konkrétní analýzu rizik u každé sdílené služby ani u většiny organizačních složek 
nezajistila oddělení na úrovni jednotky nebo odboru.33 Rozhodnutí ECB/2014/39 ze 
dne 17. září 2014 o provedení 
zásady oddělení funkce 
měnové politiky od funkce 
dohledu Evropské centrální 
banky (Úř. věst. L 300, 
18.10.2014, s. 57).
34 Article 3(4) of Decision 
ECB/2014/39.
31 Správa a  řízení 
 Tabulka 3Sdílené útvary ECB a rizika pro oddělení funkcí
Sdílený útvar / organizační 
složkaSamostatné odbory v rámci útvaru? Možné střetyZvláštní ochranná 
opatření vedle 
rozhodnutí a etických 
pravidel ECB?
Administrativa Ne Přidělování zdrojů, stanovení priorit úkolů Ne
Informační technologie NePřidělování zdrojů, stanovení priorit úkolů, samo -
statné požadavky na ITNe
Komunikace NeV případě protikladných názorů na určitou otázku 
by útvar poskytl komunikační podporu. To by 
mohlo vést ke konsenzu, který by neuvítala žádná 
ze stran.Ne
Lidské zdroje, rozpočet 
a organizaceNeFunkční hierarchická podřízenost jen vůči Výkonné 
radě, bez oddělení odpovědností v oblasti náboru, 
rozpočtu, pravomocí týkajících se kariérního 
postupu, propouštění a kázeňských řízení, 
zaměstnanci dohledu jsou odpovědní předsedovi 
Rady dohledu.Ne
Interní auditVe velmi omezené míře. Vedoucí 
týmu interního auditu, jakožto člen 
týmu vedoucích ředitelství pro interní 
audit, odpovídá za auditní práci v obou 
oblastech a tým kontroluje i statistiku 
(v oblasti dohledu i měnové politiky).Posouzení rizik se týká organizace jako celku, 
klíčová rizika v jedné oblasti tudíž nelze řešit ve 
druhé oblasti, přinejmenším nikoliv s dostateč -
ným předstihem. Přidělování zdrojů může být 
nevhodné. Touto oblastí se zabývá část věnovaná 
internímu auditu.Ne
Právní službyByl zřízen samostatný odbor dohle -
du oddělený až do úrovně zástupce 
generálního ředitele. Generální ředitel 
odpovídá za obě oblasti. Hierarchická 
linie v oblasti dohledu nesahá k před -
sedovi Rady dohledu, ale jen k místo -
předsedovi, který je rovněž členem Rady 
guvernérů a Výkonné rady ECB.Právní posudky se mohou týkat obou funkcí1. Po -
kud neexistuje plné oddělení na úrovni GŘ, může 
jedna strana převládnout nad druhou, zejména 
vzhledem k tomu, že hierarchická linie končí 
u místopředsedy, nikoli předsedy Rady dohledu. 
To by mohlo bránit vyjadřování rozdílných názorů 
na otázky společného zájmu.Ne
1  Pokud jde o právní služby a poradenství v oblasti dohledového práva, hierarchická linie v oblasti dohledu nesahá jen k místopředsedovi Rady 
dohledu, ale i k členovi Výkonné rady, který odpovídá za právní služby.
Zdroj:  EÚD.
32 Správa a  řízení 
 
35 „Čínské zdi“ jsou interní 
informační bariéry zřizované 
s cílem předcházet střetům 
zájmů.
36 Základní zásada BCBS č. 2.
37 Nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu nemění 
strukturu správy a řízení ECB 
(článek 10.1 jednacího řádu 
ECB). Podle článku 11.6 statutu 
Evropského systému 
centrálních bank a Evropské 
centrální banky Výkonná rada 
odpovídá za běžné záležitosti 
ECB. To však nevylučuje 
použití postupu „neuplatnění 
námitek“ či podobných 
postupů, které Radě dohledu 
poskytují vysokou míru 
autonomie.
38 Článek 15.1 jednacího řádu 
ECB.45 
Kromě rozhodnutí ECB/2014/39 jsme neobdrželi žádnou dokumentaci k prová -
dění zásady oddělení, včetně jakýchkoli „čínských zdí“35 v rámci sdílených služeb 
nebo důkazů o sledování toho, zda je zásada oddělení dodržována.
46 
S výjimkou právní služby a ředitelství pro statistiku nejsou úkoly ECB v oblasti 
dohledu na úrovni odboru odděleny od jiných úkolů v rámci sdílených služeb 
a neexistuje funkční hierarchická linie vedoucí k předsedovi Rady dohledu. Od 
1. ledna 2016 podléhají některé sdílené útvary (GŘ pro informační služby, GŘ 
pro správu, GŘ pro lidské zdroje a GŘ pro finance) řediteli pro služby (CSO), který 
prostřednictvím předsedy ECB odpovídá Výkonné radě. ECB neprovedla analýzu 
rizik týkající se možných střetů zájmů, sdílení informací v rámci těchto útvarů 
nebo nutnosti ochranných opatření. Nezavedla ani monitorování toho, jak jsou 
v této věci u každé organizační složky dodržovány předpisy, aby snížila rizika, jež 
by mohla vyplývat z koncepce sdílených služeb.
Další rizika pro nezávislost funkcí měnové politiky a dohledu 
jsou nedílně spjata s  organizačním a  finančním uspořádáním 
jednotného mechanismu dohledu
47 
Základní zásady BCBS uvádějí, že „orgán dohledu má operační nezávislost, […] 
rozpočtové postupy, které nenarušují autonomii a přiměřené zdroje, a odpovídá 
za plnění svých povinností a využívání svých zdrojů“36.
48 
Výkonná rada nese odpovědnost za řízení vnitřní organizace ECB včetně roz -
počtových a personálních aspektů její funkce dohledu37. Příloha IV  uvádí roz -
počtový proces v ECB. Před koncem každého rozpočtového roku Rada guvernérů 
ECB na návrh Výkonné rady přijme rozpočet instituce na následující rozpočtový 
rok. Výdaje na úkoly v oblasti dohledu jsou v rozpočtu samostatně identifiko -
vatelné a jsou schváleny po konzultaci s předsedou a místopředsedou Rady 
dohledu38.
33 Správa a  řízení 
 
49 
Rozpočtový výbor ECB (BUCOM), který je složen z odborníků z národních centrál -
ních bank, poskytuje rozhodovacím orgánům při jejich činnosti pomoc39. V tomto 
kontextu poskytuje Radě guvernérů poradenství v oblasti zdrojů pro funkci mě -
nové politiky i dohledu, bez jakéhokoli organizačního rozlišení obou funkcí.
50 
V rámci rozpočtového procesu ECB jsou předseda a místopředseda Rady dohle -
du konzultováni ve věci výdajů instituce v oblasti bankovního dohledu, avšak 
ani rozpočtový výbor ECB, ani GŘ pro finance, jehož odbor (odbor pro rozpočet, 
kontrolu a organizaci – viz příloha  IV) sdílí odpovědnost týkající se poskytování 
poradenství, posuzování a monitorování rozpočtu, není podřízen předsedovi 
nebo Radě dohledu jako celku. Každý rok před dokončením rozhodovacího pro -
cesu ECB sděluje členům Rady dohledu obsah návrhu rozhodnutí ECB týkajícího 
se celkové částky poplatku za dohled, který má být vybrán od bank.
51 
V praxi to znamená, že Rada dohledu, ačkoli odpovídá za plánování a plnění úko -
lů v oblasti dohledu, nemá kontrolu nad potřebnými lidskými a finančními zdroji. 
To by mohlo vzhledem k neucelené povaze nacházení zdrojů pro oblast dohledu 
ovlivnit konečnou schopnost Rady dohledu zajistit náležitou odpovědnost (viz 
body 26 a 27).
52 
66. bod odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu40 uvádí, že 
zaměstnanci zapojení do plnění úkolů svěřených ECB tímto nařízením by měli 
podávat předsedovi Rady dohledu zprávy. V praxi hierarchická linie zahrnuje 
místopředsedu, který je rovněž členem Rady guvernérů a Výkonné rady a zaha -
juje konečnou fázi rozhodování s Radou guvernérů. Totéž se týká dohledových 
odborů v rámci sdílených právních a statistických služeb, které jsou podřízeny jen 
místopředsedovi Rady dohledu (viz bod 46).39 Článek 9 jednacího řádu ECB.
40 Přestože body odůvodnění 
nařízení nemají samostatné 
právní účinky, stanoví důležité 
pokyny k výkladu článků 
nařízení a k zajištění 
potřebných organizačních 
opatření, například navrhování 
souvisejících rámcových 
nařízení nebo jednacího řádu.
34 Správa a  řízení 
 
Byly uplatněny etické postupy a  kodexy jednání pro 
vedení a  zaměstnance v  rámci jednotného 
mechanismu dohledu
Byl stanoven „etický rámec jednotného mechanismu 
dohledu“, vnitrostátní příslušné orgány však stále podléhají 
vnitrostátním právním předpisům a mají značnou volnost 
uvážení při určování svých vlastních pravidel
53 
Etické standardy platné pro všechny pracovníky ECB jsou vymezeny v „etickém 
rámci“ instituce41, který je nedílnou součástí pracovního řádu pro zaměstnance 
ECB. Rámec platí pro všechny zaměstnance ECB, avšak vzhledem k tomu, že ECB 
nemá pravomoc regulovat podmínky zaměstnání pracovníků vnitrostátních 
příslušných orgánů, netýká se pracovníků dohledu, které vnitrostátní příslušné 
orgány přidělí do společných týmů dohledu.
54 
V březnu 2015 přijala ECB obecné zásady42, které stanoví zásady samostatného 
„etického rámce jednotného mechanismu dohledu“. Tento nový rámec měly 
tvořit obecné zásady, soubor osvědčených postupů týkajících se provádění (pro -
váděcí postupy) a vnitřní pravidla a postupy, jež samostatně přijme ECB a každý 
vnitrostátní příslušný orgán. Vnitrostátním příslušným orgánům byla na provede -
ní obecných zásad stanovena lhůta do března 2016. Společná „pracovní skupina 
pro etický rámec“ v tomto kontextu pravidelně monitoruje činnost v oblasti 
harmonizace.
55 
Obecné zásady jsou méně podrobné než etický rámec platný pro zaměstnance 
ECB, neboť stanoví jen základní principy společného rámce, který mají vnitro -
státní příslušné orgány přijmout při zavádění svých vlastních vnitřních pravidel, 
postupů a mechanismů. Existuje tudíž značný prostor pro odchylky mezi speci -
fickými rysy interních pravidel vnitrostátních příslušných orgánů. Rozdíly mezi 
vnitrostátními etickými rámci v celém jednotném mechanismu dohledu by mohly 
narušit zákonný cíl spočívající ve sbližování a harmonizaci dohledu a vytvořit 
riziko zhoršení pověsti ECB. Například ačkoli se obecné zásady zabývají otázkou 
„přechodných období“43 pro zaměstnance a členy orgánů ECB, kteří jsou zapojeni 
do plnění úkolů v oblasti dohledu, uvádějí pouze to, že takové období by mělo 
existovat, aniž by upřesňovaly minimální období; obecné zásady nezvažují ani 
ochranné lhůty pro vedoucí pracovníky v oblasti dohledu44 neurčují orgán pro 
monitorování souladu s etickým rámcem jednotného mechanismu dohledu ani 
nestanoví četnost takového monitorování.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/CS/
TXT/?uri=CELEX:52015XB0620(01 )
42 Obecné zásady Evropské 
centrální banky (EU) 2015/856 ze 
dne 12. března 2015, kterými se 
stanoví zásady etického rámce 
jednotného mechanismu 
dohledu (ECB/2015/12) 
(Úř. věst. L 135, 2.6.2015, s. 29).
43 Doba, po kterou se osoby 
odcházející z ECB musí zdržet 
účasti na činnostech, které by 
mohly vést ke střetu zájmů.
44 Například Spojené království 
uplatňuje u vedoucích 
pracovníků v oblasti dohledu 
minimální a maximální 
ochranné lhůty.
35 Správa a  řízení 
 
45 Například prováděcí postup 
č. 11 týkající se omezení po 
skončení pracovního poměru: 
„Doporučuje se, aby ECB 
a vnitrostátní příslušné orgány 
v možném rozsahu v rámci 
vnitrostátního práva přijaly 
přiměřená přechodná období 
pro členy orgánů 
i zaměstnance na vedoucí 
a odborné úrovni, kteří hodlají 
pracovat pro úvěrovou 
instituci v oblasti dohledu, 
v níž dříve působili, nebo pro 
přímé konkurenty takové 
úvěrové instituce. Pro členy 
orgánů a vedení by přechodné 
období mělo trvat nejméně 
šest měsíců, jestliže hodlají 
pracovat pro úvěrovou 
instituci v oblasti dohledu, za 
kterou nesli odpovědnost.“
46 Evropský systém centrálních 
bank zahrnuje ECB a národní 
centrální banky všech 28 
členských států EU, zatímco 
Eurosystém je omezen na ECB 
a centrální banky členských 
států eurozóny (jeho funkcí je 
uplatňovat měnovou politiku, 
o které rozhoduje ECB).56 
Prováděcí postupy, které vydala ECB k obecným zásadám, obsahují různá dopo -
ručení ECB45 pro vnitrostátních etické rámce. Avšak na rozdíl od obecných zásad 
nejsou prováděcí postupy pro vnitrostátní příslušné orgány právně závazné.
57 
Záměrem je, aby zúčastněné vnitrostátní příslušné orgány uplatňovaly na své za -
městnance ustanovení etického rámce jednotného mechanismu dohledu (včetně 
ustanovení obecných zásad a prováděcích postupů). Obecná povaha zásad ve 
spojení se skutečností, že prováděcí postupy nejsou právně závazné, nevyhnutel -
ně poskytuje každému vnitrostátnímu příslušnému orgánu značnou svobodu při 
definování a uplatňování jeho vlastního etického rámce.
Interní audit: inovativní přístup využívající komplexní 
plán auditu, provádění však narušují problémy 
v oblasti přidělování a  plánování zdrojů
58 
Interní audit v ECB spadá do působnosti ředitelství pro interní audit (Ř-IA), které 
se po zavedení jednotného mechanismu dohledu stalo sdílenou službou. Ředitel -
ství pro interní audit odpovídá za audit všech operací a činností ECB; rovněž při -
děluje zdroje výboru interních auditorů, což je orgán složený z vedení ředitelství 
pro interní audit a jeho protějšků z vnitrostátních příslušných orgánů a národních 
centrálních bank.
59 
Výbor interních auditorů zasedá ve třech samostatných „složeních“, která se 
zabývají záležitostmi Eurosystému, Evropského systému centrálních bank (ESCB)46 
a jednotného mechanismu dohledu, jako je plánování, definování společných 
standardů auditu, sdílení příslušných znalostí a provádění auditů a související 
činnosti. Charta auditu výboru IAC přiřazuje výboru funkci „hlavního výkonného 
orgánu dohledu“ pro Eurosystém / Evropský systém centrálních bank / jednotný 
mechanismus dohledu, za kterou nesou členové výboru kolektivní odpovědnost. 
Současně každý člen výboru interních auditorů jedná jako zástupce samostatné -
ho právního subjektu a přejímá individuální odpovědnost za řízení, výkonnost 
a nezávislé podávání zpráv o jím zajišťovaných částech auditního projektu.
36 Správa a  řízení 
 
60 
Struktura výboru interních auditorů je zobrazena na obrázku 6 . Plánováním a pro -
váděním auditních úkolů týkajících se konkrétních témat je pověřeno šest pra -
covních skupin pro audit. Pracovní skupiny pro audit se skládají z pracovníků ECB 
a vnitrostátních příslušných orgánů / národních centrálních bank. Každé zjištění 
společného auditorského týmu v průběhu auditu prováděného výborem interních 
auditorů na místní úrovni musí být posouzeno z hlediska dopadu na jednotný 
mechanismus dohledu jako celek. Tento inovativní přístup byl zaveden za účelem 
zajištění jednotného auditu průřezových otázek v celém jednotném mechanismu 
dohledu. Při našem auditu jsme se zaměřovali zejména na úlohu pracovní skupiny 
pro audit odpovědné za jednotný mechanismus dohledu a statistiku, tedy pracovní 
skupiny označované jako ATF SSM-ST.
61 
Zkoumali jsme přidělování zdrojů pro výbor interních auditorů, zejména ze strany 
ředitelství pro interní audit, jakož i plánování auditů a posuzování rizik (včetně 
pokrytí rizik). Obrázek  6Úloha ředitelství pro interní audit v činnosti interního auditu zaměřené na jednotný 
mechanismus dohledu a Eurosystém
Rozhodovací orgány
Zdroje 
Koordinuje 
Administrativní 
hierarchická 
linie 
Audity
Témata jednotného 
mechanismu dohleduTémata Eurosystému[provádí audity v centrální bance (úroveň vnitrostátních příslušných orgánů a ECB)]Statistika  SSM Systémy plateb a vypořádání Měnová politika IT Bankovky  Správa a řízení a ﬁnanční     výkaznictvíPracovní skupiny 
pro auditFunkční 
hierarchická linie
Sekretariát Výboru 
pro interní auditVnitrostátní příslušné 
orgány / Centrální banka
Výkonná rada  
činnosti ECBPředseda 
Ředitelství pro 
interní auditZdroje Zdroje Schvaluje program auditu Auditní zprávy 
/ pracovní 
program
Výbor pro audit ECBVýkonná rada ECB
Rada guvernérů ECB Generální rada ECB 
Poskytuje 
poradenstvíRada dohledu
Členové společně tvoří hlavní výkonný orgán dohleduVýbor pro 
interní 
auditSložení ESCB
Složení Eurosystému Složení SSM 
Zdroj:  EÚD.
37 Správa a  řízení 
 
Přidělování zdrojů z ředitelství pro interní audit: ačkoli 
byly personální potřeby jasně určeny, konečná úroveň 
personálního zajištění byla nedostatečná
62 
V březnu 2013 v návaznosti na externí posouzení kvality, které konstatovalo, že je 
třeba dát nový impulz přípravě ředitelství pro interní audit na jeho audit jednot -
ného mechanismu dohledu, ředitelství pro interní audit rozhodlo, že dosažení 
nezávislé a objektivní jistoty v tomto ohledu vyžaduje nejméně šestnáct zaměst -
nanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku. V srpnu 2013 však 
Rada guvernérů ECB schválila pouze tři pracovníky na plný úvazek pro ředitelství 
pro interní audit na rok 2013 a další čtyři na rok 2014, kteří měli plnit úkoly týkající 
se jednotného mechanismu dohledu i statistiky47. Dožadující oddělení neobdrže -
la žádné zdůvodnění tohoto odklonu od původních návrhů (viz tabulka 4 ).47 Statistika je úkol související 
s bankovním dohledem (údaje 
dohledu) i s měnovou 
politikou (údaje centrálních 
bank).Tabulka 4Určené personální potřeby v porovnání se skutečným 
náborem
Potřeby, které ředitelství interní audit určilo pro jednotný mechanismus 
dohledu (v FTE)16
Celkový schválený počet pracovních míst 7
(jedno pracovní místo pro úkoly v oddělení vyšetřování, které může působit i v oblas -
tech nesouvisejících s jednotným mechanismem dohledu)(1)
(jedno pracovní místo v IT – obsazováno pro konkrétní projekty zaměstnanci z jiných 
oddělení Ř-IA)(1)
Pracovní místa byla pro úkoly týkající se jednotného mechanismu dohledu / 
statistiky mimo IT a vyšetřování přidělena takto:5
(jeden hlavní auditor přijatý z řad zaměstnanců ECB po externě zveřejněné náborové 
kampani)1
(zaměstnanci přijatí ze zdrojů mimo ECB s nedávnou konkrétní kvalifikací z oblasti 
komerčního bankovnictví / bankovního dohledu)2
(přijatí zaměstnanci s nedávnou konkrétní kvalifikací z oblasti bankovního dohledu 
v rámci krátkodobého vyslání)1
(interní přesun jednoho zaměstnance Ř-IA se specializací na IT/statistiku) 1
Zdroj:  EÚD.
38 Správa a  řízení 
 
63 
Předseda pracovní skupiny pro audit odpovědné za jednotný mechanismus do -
hledu a statistiku má praxi v oblasti bankovního dohledu (1995–2000) a je členem 
týmu vedoucích pracovníků ředitelství pro interní audit, který odpovídá za audit, 
za tuto pracovní skupinu a za audity, které se týkají centrálního bankovnictví. 
V březnu 2015 se ke skupině připojily dvě osoby s tříletou, resp. čtyřletou praxí 
v oblasti bankovního dohledu. Další člen skupiny, který se připojil v září 2014, má 
zkušenost ze soukromého sektoru v oblasti řízení rizik a provádění požadavků 
rámce Basel II.
64 
I přes nízký počet zaměstnanců v ředitelství pro interní audit pokrývá současná 
kombinace kvalifikací řadu důležitých oblastí a všeobecný audit, avšak až skupi -
na dosáhne přiměřené velikosti, která jí umožní hloubkové audity metodických 
a koncepčních otázek, budou zapotřebí další specifické dovednosti a praktické 
zkušenosti (např. týkající se makroobezřetnostního dohledu, útvarů pro úvěrová -
ní podniků).
65 
Pracovní skupina pro audit se opírá o kolektivní odpovědnost svých členů, její 
výsledky jsou závislé na spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány a na jejich 
praktickém přínosu pro daný úkol. V některých oblastech může být míra závislosti 
vyšší (např. v oblasti dohledu na místě, příspěvků místních zaměstnanců vnitro -
státních příslušných orgánů) než v jiných oblastech (např. problematika správy 
a řízení). Je zjevné, že kvůli koordinaci potřeb se pracovní zátěž ředitelství pro in -
terní audit se při auditu zaměřeném na jednotný mechanismus dohledu zvyšuje.
Plánování vychází z  komplexního auditního prostředí, ne 
vždy však zohledňuje osvědčené postupy
Plánování auditů se opírá o  komplexní plán…
66 
Původně přidělené zdroje pro interní audit byly jak nedostačující, tak opožděné. 
V důsledku toho bylo plánování nejprve jen omezené.
67 
Velmi podrobné „prostředí“48 témat auditu bylo dokončeno v květnu 2015. Skládá 
se z pěti auditních uskupení, která se dále člení na 14 předmětů auditu a 31 ob -
lastí a procesů a nakonec na více než 150 dalších dílčích prvků.48 Naše kladné hodnocení 
auditního prostředí sdílely 
všechny vnitrostátní příslušné 
orgány, které odpověděly na 
náš dotazník. Tři z jedenácti 
vnitrostátních příslušných 
orgánů však vyjádřily obavy 
týkající se přesné oblasti 
působnosti stanovených 
předmětů auditu a jejich 
pokrytí v přiměřeném 
časovém rozmezí.
39 Správa a  řízení 
 
… plánování však nezahrnuje rezervu na žádosti ad hoc , ani 
nezohledňuje využití externích/společných zdrojů (outsourcing/
co-sourcing)
68 
Celkové plánování auditů narušuje skutečnost, že v rozporu s osvědčenými 
postupy49 neexistuje rezerva pro audity ad hoc  nebo rozšíření stávajících auditů 
(v důsledku politiky 100% využití zdrojů).
69 
V rozporu s osvědčenými postupy je i to, že ředitelství pro interní audit nemá sys -
tematický postup pro outsourcované/co-sourcované operace50. Funkce interního 
auditu poskytovatelů služeb například není nijak smluvně vázána podávat ECB 
zprávy o činnostech, které jim byly zadány v rámci outsourcingu/co-sourcingu. 
Ne všechny příslušné smlouvy také obsahují ujednání, která by samotnému útva -
ru interního auditu ECB dala právo provádět audit činností zajišťovaných formou 
outsourcingu/co-sourcingu.
Ačkoli metodika posouzení rizik je obecně přiměřená, 
postrádá ochranná opatření, která by zajistila, že vysoce 
a středně rizikové oblasti budou ošetřeny v plném rozsahu 
a ve správnou dobu
Byly vypracovány komplexní šablony pro předměty auditu, jež 
jsou používány v modelu rizik, který je i přes určité nedostatky 
koncepčně odpovídající
70 
Posouzení rizik se používá k podpoře rozhodování o stanovení pořadí priorit 
témat auditu v nadcházejícím období. Posouzení se opírá o klíčové informace 
uvedené v „šablonách předmětů auditu“, které uvádějí podrobnosti o hlavních 
tématech auditního prostředí, jakož i úplný popis každé činnosti, související pro -
cesy a nejvýznamnější klíčové kontroly. Při použití v posouzení rizik jsou šablony 
velmi dobrým východiskem plánování.49 Viz například oddíl BT 2.3 
bod 3 dokumentu „Minimální 
požadavky na řízení rizik“, 
který vypracoval německý 
vnitrostátní příslušný orgán 
(BaFin), a bod 20 auditního 
standardu PS 240, který vydal 
německý ústav 
certifikovaných auditorů 
(IDW).
50 BaFin, „Minimální požadavky 
na řízení rizik“, AT 9, bod 6; BT 
2.1, bod 3.
40 Správa a  řízení 
 
71 
Zkoumali jsme šablony u tří auditních oblastí a konstatovali jsme, že jsou přimě -
řené a dobře uplatňované. Kromě toho, že byla nutná jasnější definice rizika třetí 
strany, však byla obecněji zapotřebí konzistentnost uplatňování kritérií rizika 
finančního dopadu a soudních sporů a v jednom případě zaměření na rizika týka -
jící se oddělení měnové politiky a politiky v oblasti dohledu.
72 
I přes tyto nedostatky je model rizik velmi vhodným nástrojem plánování. Všech -
ny vnitrostátní příslušné orgány, které odpověděly na náš dotazník, považovaly 
proces posouzení rizik za „přiměřený“ a „transparentní“.
Nejsou stanoveny minimální úrovně angažovanosti, které 
by zajistily plné pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí 
a klíčových dílčích prvků, a audity zaměřené na jednotný 
mechanismus dohledu soupeří o zdroje s audity jiných oblastí…
73 
Výbor interních auditorů se nesnaží pokrýt veškerá rizika v daném plánovacím 
období (například v pětiletém cyklu), ale spoléhá se jen na střednědobé cíle 
plánování. Spravuje klíčový ukazatel výkonnosti pro pokrytí vysoce rizikových 
oblastí, kdy je jeho cílem každoročně zkontrolovat přinejmenším 30 % vysoce 
rizikových oblastí a pokrýt minimálně 90 % takových oblastí v období tří let. 
Obdobný cíl pro středně rizikové oblasti však neexistuje. V rámci ročního progra -
mu auditu se posouzení rizik pro vysoce a středně rizikové oblasti upravuje každé 
čtvrtletí, aby bylo možné plánování pravidelně přepracovávat při vzniku nových 
rizik. Ačkoli střednědobý harmonogram pro období 2015–2018 pokrývá všechny 
vysoce rizikové oblasti, není jasné, zda nebo kdy budou ošetřeny všechny dílčí 
prvky těchto oblastí, a vzorec použitý pro plánování auditů nezahrnuje syste -
maticky prvky, které dosud nebyly zkoumány. U oblastí řazených mezi středně 
rizikové, například interní modely, makroobezřetnostní dohled a méně významné 
instituce, není plánován do roku 2019 vůbec žádný audit a není jasné, do jaké 
míry budou pokryty.
74 
Při omezených zdrojích může přístup popsaný v bodě 73 vést k tomu, že vysoce 
nebo středně rizikové oblasti nebudou podrobeny auditu, neboť nejsou defi -
novány minimální úrovně angažovanosti (určité skóre rizik, které vede k ratingu 
„audit nutný“)51.51 Naproti tomu „Minimální 
požadavky na řízení rizik“, 
které vydal německý 
vnitrostátní příslušný orgán, 
vyžadují roční audit v případě 
„zvláštních“ rizik a tříletý 
auditní cyklus u všech 
ostatních procesů a činností 
(minimální požadavky úřadu 
BaFin na řízení rizik, BT 2.3).
41 Správa a  řízení 
 
75 
Skutečnost, že interní audit má povahu sdílených služeb, spolu s nedostatkem 
zdrojů vedly k situaci, kdy předměty auditu v oblasti centrálního bankovnictví 
a jednotného mechanismu dohledu „soupeří“ o zdroje (viz tabulka  5). V roce 
2015 bylo jen 15 % skutečně rezervovaného času vynaloženo na úkoly týkající se 
jednotného mechanismu dohledu. Z 30 pracovních míst ředitelství pro interní 
audit je jen sedm (včetně vyšetřování a IT) určeno pro úkoly v oblasti jednotného 
mechanismu dohledu a statistiky. Tabulka 5Audity plánované pro jednotný mechanismus dohledu 
v porovnání s ostatními auditními úkoly ve spolupráci 
s vnitrostátními příslušnými orgány
Oblast audituOblasti s vysokým 
zbytkovým rizi -
kem v září 2015Audity pro -
vedené nebo 
zahájené v  roce 
2015Audity navržené 
na rok 2016Audity 
navržené 
na rok 
2017/18
Jednotný mechanismus 
dohledu / statistika16 1 2 3
Eurosystém/ Evropský 
systém centrálních bank29 11 9 14
Správa a řízení, riziko, 
účetnictví a IT3 0 2 6
Celkem oblasti mimo 
jednotný mechanismus 
dohledu12 11 11 20
1 Oblasti statistiky týkající se centrálního bankovnictví a dohledu nejsou jasně odděleny.
2  Zahrnuje zejména měnovou politiku a provádění, statistiku, platební systémy a systémy vypořá -
dání, bankovky, účtování v konsolidované rozvaze Eurosystému a finanční výkaznictví.
Zdroj: EÚD, na základě údajů ECB.
… a v praxi nebyly oblasti s nejvyšším rizikem okamžitě určeny 
jako prioritní pro audit
76 
Kalibrační porovnání za účelem dosažení konzistentnosti mezi předměty audi -
tu, které navrhují jednotlivé pracovní skupiny pro audit, by mohlo vést k úpravě 
ratingů rizik. Kromě toho při navrhování auditů výboru interních auditorů může 
pracovní skupina pro řízení kvality vybírat předměty auditu, kterým nebyl přiřa -
zen nejvyšší rating rizik. Výbor interních auditorů přitom není povinen se návrhy 
pracovní skupiny řídit.
42 Správa a  řízení 
 
77 
Přestože témata „Průběžný dohled nad systémově důležitými bankami – pro -
ces přezkumu a vyhodnocení“ a „Řízení bankovní krize“ získala nejvyšší a druhé 
nejvyšší skóre zbytkových rizik ze všech předmětů auditu pracovní skupiny pro 
interní audit odpovědné za jednotný mechanismus dohledu, nebyla předmětem 
auditu v prvním roce, ale jsou zařazena do plánu auditu na období 2017/2018. 
Předměty auditu v oblasti jednotného mechanismu dohledu vybranými pro roky 
2015 a 2016 byly „Průběžný dohled – plánování a monitorování“ (šestý v pořadí), 
resp. „Statistiky v oblasti dohledu a řízení informací“ (druhý v pořadí). Kontrola 
aspektů průběžného dohledu v oblasti plánování bez hloubkového šetření pro -
cesu přezkumu a vyhodnocení, který je klíčovým procesem dohledu, neznamená 
nutně komplexní pokrytí předmětné záležitosti.
43
 Mechanismy vyvozování 
odpovědnosti
52 Empirická analýza ukázala 
pozitivní a významnou 
korelaci mezi transparentností 
orgánu dohledu a účinností 
bankovního dohledu. Viz 
například Arnone. M. 
Salim. M.D. a A. Gambini, 
Banking Supervision: Quality 
and Governance (Bankovní 
dohled: kvalita a  správa), 2007, 
pracovní dokument 07/82, MMF.
53 „Nedostatky, přesahy a výzvy: 
situační zpráva 
o mechanismech EU v oblasti 
vyvozování odpovědnosti 
a auditu veřejných 
prostředků“, EÚD, 2014 ( http://
eca.europa.eu ).78 
Silný rámec vyvozování odpovědnosti má zásadní význam pro kvalitu bankov -
ního dohledu, neboť souvisí se zásadami řádné správy a řízení, jako jsou trans -
parentnost a účinnost52. Vyvozování odpovědnosti vyžaduje, aby orgán dohledu 
poskytoval relevantní, včasné a přesné informace celé řadě zúčastněných sub -
jektů, aby vytvořil a podpořil obecné povědomí o svých činnostech a výsledcích 
a získal potřebnou zpětnou vazbu.
79 
Srovnávacím základem pro posouzení celkového rámce odpovědnosti za jed -
notný mechanismus dohledu byl rámec určený v situační zprávě Evropského 
účetního dvora o mechanismech EU v oblasti vyvozování odpovědnosti a auditu 
veřejných prostředků (viz bod 80)53, režim stanovený článkem 20 nařízení o jed -
notném mechanismu dohledu, revidované Základní zásady účinného bankovního 
dohledu BCBS (z roku 2012) (viz rámeček  2) a právní rámce a postupy ve srovna -
telných jurisdikcích.
Basilejský výbor pro bankovní dohled
Basilejský výbor pro bankovní dohled je hlavním celosvětovým normalizačním subjektem pro oblast obezřet -
nostní regulace bank a nabízí fórum pro spolupráci v záležitostech bankovního dohledu. Revidovaný soubor 
jeho 29 základních zásad (obsahujících jednotlivá základní a dodatečná kritéria) zahrnuje:
 οpravomoci, povinnosti a funkce v oblasti dohledu, a to se zaměřením na účinný dohled založený na rizicích 
a na nutnost včasného zásahu a včasných opatření orgánu dohledu (zásady 1–13), a
 οočekávání bank v oblasti dohledu s důrazem na důležitost řádné správy a řízení rizik, jakož i na dodržování 
standardů v oblasti dohledu (zásady 14–29).
Ačkoli nejsou právně závazné, jsou zásady široce používány jako mezinárodně uznávané reference pro posu -
zování kvality systémů dohledu a postupů v různých jurisdikcích. Jako člen Basilejského výboru ECB potvrdi -
la54 svůj závazek k prohlášení, které je uvedeno v Základních zásadách účinného bankovního dohledu BCBS 
(2012), a to zřídit „  pevný základ regulace, dohledu, správy a řízení rizik v bankovním sektoru “55.
54 ECB, Guide to Banking Supervision  (Příručka bankovního dohledu, listopad 2014), s. 6–7.
55 BCBS, Core Principles for Effective Banking Supervision  (Základní zásady účinného bankovního dohledu, 2012).
Zdroj: Banka pro mezinárodní platby (BIS).Rámeček 2
44 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
80 
Ve své situační zprávě o vyvozování odpovědnosti v EU jsme určili následující 
hlavní prvky silného rámce vyvozování odpovědnosti:
i) jednoznačně vymezené úlohy a povinnosti;
ii) silný mandát pro provedení nezávislého externího auditu finančních aspektů, 
souladu a výkonnosti;
iii) zabezpečení řízení, pokud jde o splnění politických cílů;
iv) plný demokratický dohled a
v) zpětné vazby, které umožňují přijmout nápravná opatření / provést 
zlepšení.56
81 
Míra, v níž rámec odpovědnosti v jednotném mechanismu dohledu splňuje každý 
z uvedených pěti požadavků, je posuzována níže.
i)  Úlohy a  povinnosti jednotného mechanismu 
dohledu jako celku jsou jasně vymezeny 
a zveřejněny v  právních předpisech upravujících 
jeho činnost
82 
Z hlediska jasného vymezení povinností v celém řetězci odpovědnosti právní 
předpisy pověřily úkoly v oblasti dohledu týkajícími se jednotného mechanismu 
dohledu Evropskou centrální banku. Existují zvláštní pravidla, která vyžadují, aby 
ECB prováděla své funkce v oblasti měnové politiky a dohledu odděleně a sou -
časně byla nadále odpovědná Evropskému parlamentu, Radě a Euroskupině za 
činnosti související s jednotným mechanismem dohledu. Plánování a realizaci 
dohledové činnosti zajišťuje Rada dohledu, zatímco Rada guvernérů je nadále 
odpovědná jakožto subjekt přijímající konečná rozhodnutí a nese odpovědnost 
za celkovou správu a řízení ECB, což zahrnuje funkci v oblasti měnové politiky 
a dohledu. Podrobnosti o rozhodovacím procesu jsou uvedeny v  příloze  III.
83 
Pokud jde o jasnost cílů, nařízení o jednotném mechanismu dohledu jasně uvádí, 
že cílem ECB, pokud jde o její úkoly dohledu, je „přispět k bezpečnosti a odol -
nosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého 
členského státu“57.56 Všechny tyto požadavky jsou 
zohledněny v basilejských 
kritériích, kromě požadavku 
na zpětné vazby, což je postup 
používaný zejména v jiných 
jurisdikcích k pochopení 
dopadu obezřetnostního 
rámce a účinnosti dohledu. 
Zpětné vazby jsou 
mechanismy, které mají 
zajistit, aby byla zpětná vazba 
zúčastněných subjektů (např. 
konzultace nebo průzkumy 
dohlížených subjektů) 
zohledněna v legislativním 
procesu. Průzkumy lze 
například použít jako ukazatel 
výkonnosti, který odhalí 
problematické oblasti 
a potenciál pro zlepšení.
57 Článek 1 nařízení (EU) 
č. 1024/2013.
45 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
58 Znění čl. 27 odst. 2 se odráží 
v čl. 20 odst. 7 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
59 Jedna země na průzkum 
neodpověděla.
60 Prohlášení kontaktního 
výboru vedoucích 
představitelů nejvyšších 
kontrolních orgánů členských 
států EU a Evropského 
účetního dvora „Zajištění plně 
kontrolovatelného, 
odpovědného a účinného 
mechanismu bankovního 
dohledu po zavedení 
jednotného mechanismu 
dohledu“.84 
Zjistili jsme určité problémy týkající se povinností a koordinace různých složek 
jednotného mechanismu dohledu (viz oddíl věnovaný společným týmům dohle -
du a oddíl týkající se kontroly na místě).
ii)  Mandát Účetního dvora k provedení auditu je 
vymezen ve Smlouvě o fungování EU
85 
Mnoho jurisdikcí stanoví, že veřejná kontrola orgánů bankovního dohledu a jejich 
činností zahrnuje případy, kdy dohled spočívá na centrálních bankách. Poskytnutí 
pravomocí provádět audit orgánů bankovního dohledu nejvyšším kontrolním 
orgánům by mělo pomoci posílit odpovědnost a transparentnost.
86 
Účetní dvůr je určeným auditorem ECB. Jeho mandát je stanoven v článku 27.2 
statutu Evropského systému centrálních bank a ECB58, podle něhož se použijí 
ustanovení článku 287 SFEU. Uvedený článek stanoví, že Účetní dvůr nese odpo -
vědnost za zkoumání operační efektivnosti řízení ECB, a to i u úkolů dohledu.
87 
V tomto prvním auditu nebylo možné pokrýt některé důležité oblasti činností 
v rámci jednotného mechanismu dohledu (viz podrobnosti o rozsahu auditu 
v bodě 19 a v  příloze I ). Zpráva kontaktního výboru nejvyšších kontrolních orgá -
nů členských států EU porovnávala kontrolní pravomoci vůči orgánům bankov -
ního dohledu u 27 z 28 vnitrostátních nejvyšších kontrolních orgánů v celé EU59. 
Výsledné prohlášení60 poukázalo na to, že „v těch zemích eurozóny, kde dřívější 
mandáty národních NKI provádět kontrolu vnitrostátních orgánů provádějících 
bankovní dohled nebyly nahrazeny kontrolou EÚD nad dohledovými činnostmi 
ECB na odpovídající úrovni, vznikla oblast, jež nepodléhá žádné kontrole“. Tabul -
ka 6  uvádí srovnávací přehled kontrolních pravomocí nad mikroobezřetnostním 
dohledem v některých jurisdikcích mimo EU a  příloha  V shrnuje režimy pro kont -
rolu bankovního dohledu v těchto jurisdikcích.
46 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 Tabulka 6Pravomoci kontrolovat orgán mikroobezřetnostního 
dohledu (práva zajištěná ze zákona) a  rozsah tohoto 
mandátu
Orgán 
dohleduPravomoc kontro -
lovat výkonnost 
u dohledových 
činnostíPravomoc kontro -
lovat výkonnost 
u jiných než dohle -
dových činnostíPravomoc 
kontrolovat 
soulad s  předpisy 
u dohledových 
činnostíPravomoc kon -
trolovat soulad 
s předpisy 
u jiných než 
dohledových 
činností
USAANO – PLNÁ kontrol -
ní pravomocANO – PLNÁ kontrol -
ní pravomocANO – PLNÁ kont -
rolní pravomocANO – PLNÁ kont -
rolní pravomoc
KanadaANO – PLNÁ kontrol -
ní pravomocANO – PLNÁ kontrol -
ní pravomocANO – PLNÁ kont -
rolní pravomocANO – PLNÁ kont -
rolní pravomoc
AustrálieANO – Oprávnění 
provádět přezkum 
nebo šetření jakého -
koli aspektu činnosti 
subjektuANO – Oprávnění 
provádět přezkum 
nebo šetření jakého -
koli aspektu činnosti 
subjektuOprávnění posky -
tovat další služby 
(pokyny k lepší pra -
xi a zprávy o jistotě 
a přezkumu)Oprávnění 
poskytovat další 
služby. (pokyny 
k lepší praxi 
a zprávy o jistotě 
a přezkumu)
Zdroj:  EÚD.
iii)  Dosud nebyl vypracován formální rámec 
výkonnosti, který by poskytl jistotu ohledně 
dosažení cílů jednotného mechanismu dohledu
88 
Vyvozování odpovědnosti předpokládá, že kroky orgánu dohledu budou posu -
zovány na základě určitých standardů a s ohledem na definované cíle. Rámec vý -
konnosti, který používá širokou škálu ukazatelů výkonnosti a metriky na různých 
úrovních dohledu, nabízí jednotný a soudržný přehled účinnosti dohledu a slouží 
zúčastněným subjektům jako ukázka toho, jak postupy dohledu přispívají k reali -
zaci cílů.
89 
Za dobu, kterou měla ECB k dispozici, dosud nevypracovala formální rámec 
výkonnosti pro jednotný mechanismus dohledu. Připravila nástroj, tzv. pilotní 
přehled ukazatelů dohledu pro jednotný mechanismus dohledu, který jí umož -
ňuje sledovat a posuzovat nejdůležitější aspekty jejích dohledových činností 
a monitorovat účinnost, s níž jsou priority dohledu uváděny do praxe. Tento 
nástroj je však k dispozici pouze Radě dohledu a vedení, a neposkytuje tudíž jis -
totu ostatním zúčastněným subjektům, pokud jde o dosahování cílů jednotného 
mechanismu dohledu.
47 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
90 
Formální ukazatele výkonnosti jsou v ostatních jurisdikcích běžnou součástí funk -
ce dohledu. Orientační výběr je uveden na obrázku 7 .
61 MMF, European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical Note 
on Issues in Transparency and 
Accountability  (Evropská unie: 
Zveřejňování dokumentace 
programu posuzování 
finančního sektoru, technická 
poznámka k otázkám 
transparentnosti 
a odpovědnosti), zpráva 
o zemi č. 13/65, březen 2013. 
Stanoviska vyjádřená v tomto 
dokumentu nutně neodráží 
stanoviska zástupců Evropské 
unie u MMF nebo Výkonné 
rady MMF.Obrázek  7Příklady ukazatelů výkonnosti
Příklady metriky
Ukazatele týkající se úpadku nebo míry 
ztrát způsobených selháním •skóre rizik podle orgánu dohledu před úpadkem, 
počet úpadků •ztráty v důsledku selhání (index ochrany peněz1, 
index subjektů řádně plnících závazky2) •řízené nebo neřízené selhání
Ukazatele týkající  se důvěry (veřejnosti) 
v bankovní sektor nebo orgán 
bankovního  dohledu •podnikové a veřejné průzkumy  •trendy vkladů klientů
Ukazatele pohybu mezi různými režimy 
dohledu nebo skóre rizik  •sledované a vykazované dlouhodobé trendy skóre 
rizik bank podle orgánů dohledu
Ukazatele založené na průzkumech 
u zúčastněných subjektů  •dotazník vyplněný institucemi po přezkumu na 
místě, názory pozorovatelů odvětví, průzkumy u 
ostatních orgánů dohledu
1 Poměr bezpečných závazků k celkovým závazkům.
2 Poměr institucí, které plní své závazky, k celkovému počtu institucí.
Zdroj: Zpráva BIS o dopadu a odpovědnosti bankovního dohledu, červen 2015; Australský úřad pro 
obezřetnostní regulaci.
91 
Před zavedením jednotného mechanismu dohledu byl v jedné technické po -
známce MMF navržen soubor opatření týkajících se transparentnosti a odpověd -
nosti, který měl podpořit důvěryhodnost takové politiky dohledu61. V dokumentu 
bylo mimo jiné navrženo, aby Rada dohledu zveřejňovala zápisy z jednání týka -
jících se politiky a zřídila externí panel odborníků, kteří by zajišťovali nezávislý 
dozor nad jednotným mechanismem dohledu. Další podrobnosti viz příloha  VI.
48 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
Otázky týkající se poskytování dokumentace Komisi
92 
Článek 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu konkrétně vyžaduje, 
aby Evropská komise předkládala každé tři roky komplexní zprávy o přezkumu 
uplatňování, přiměřenosti a účinnosti režimu jednotného mechanismu dohledu 
v oblasti správy a řízení, odpovědnosti a finančních mechanismů, o účinnosti do -
hledových a sankčních pravomocí ECB a možném dopadu jednotného mechanis -
mu dohledu na fungování vnitřního trhu (viz příloha  VII). První zpráva o přezku -
mu, která měla být předložena do 31. prosince 2015, se opozdila. ECB obdržela 
první žádost o informace v červenci 2015. Obě instituce podepsaly memorandum 
o porozumění týkající se poskytování neveřejných informací teprve v listopadu 
2015 a ECB následně Komisi poskytla zbývající informace, o něž Komise požádala 
16. prosince 2015. Na základě podrobnější žádosti z února 2016 předložila ECB 
19. dubna 2016 dodatečné informace. Komise neobdržela informace o konkrét -
ních bankách, které požadovala (datové soubory bank k posouzení poplatků za 
dohled), neboť ECB vyjádřila obavy ohledně utajení.
Přiměřené zveřejňování
93 
Veřejná transparentnost je klíčovým prvkem vyvozování odpovědnosti. Na 
základě osvědčených postupů, které vedou orgány dohledu k tomu, aby byly 
transparentní a vysvětlovaly důvody svých pravidel a činností62, se na interne -
tových stránkách bankovního dohledu ECB63 zveřejňují komplexní informace 
určené veřejnosti včetně právního rámce a regulačního prostředí, častých otázek 
a odpovědí, Příručky bankovního dohledu, metodické brožury k procesu přezku -
mu a vyhodnocení, týdenní a měsíční kalendáře schůzek (se zpožděním asi tří 
měsíců) předsedkyně a místopředsedkyně Rady dohledu a jiná dokumentace, 
která vymezuje postoje a postupy ECB v oblasti dohledu. Tyto internetové strán -
ky zveřejňují i připomínky k návrhům nařízení v průběhu veřejných konzultací 
a příslušné odpovědi ECB.62 Viz zpráva Basilejského výboru 
o dopadu a vyvozování 
odpovědnosti bankovního 
dohledu, červenec 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
Omezená transparentnost informací pro dohlížené subjekty
94 
Informace sdělované dohlíženým subjektům nejsou ve všech ohledech pro řádné 
pochopení metodiky jednotného mechanismu dohledu dostačující. ECB uplatnila 
selektivní přístup (tj. zveřejnila jen krátké úseky) ke zveřejnění příručky dohledu 
nad jednotným mechanismem dohledu, která vymezuje procesy a metodiku 
procesu přezkumu a vyhodnocení pro účely dohledu nad úvěrovými institucemi 
a postupy spolupráce v rámci jednotného mechanismu dohledu i spolupráce 
s jinými orgány. V jiných jurisdikcích se přístup ke zveřejňování různí. Například 
ve Spojených státech jsou příručky dohledu zveřejňovány na oficiálních inter -
netových stránkách orgánů dohledu, úřad pro obezřetnostní dohled při Bank of 
England  však svou interní příručku nezveřejňuje.
95 
Přístup ECB ke zveřejňování informací tedy dohlíženým subjektům neumožňuje 
výstupu procesu přezkumu a vyhodnocení plně porozumět. Obavy týkající se 
nedostatečné transparentnosti vyjádřila přibližně polovina bank, které odpo -
věděly na náš dotazník (viz příloha  VIII ), tato netransparentnost podle nich 
může zvyšovat (abychom citovali z jedné z odpovědí) „riziko svévolného jednání 
orgánu dohledu“. V této souvislosti viz  obrázek 8 týkající se zveřejňování procesu 
přezkumu a vyhodnocení. Obrázek  8Názory bank na zveřejňování procesu přezkumu a vyhodnocení
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %bez odpovědi5 nedostatečné informace43 vyvážené 21 velmi obsažné
Pozn.: Velikost průzkumu: odpovědělo 69 bank ze 129, které obdržely dotazník.
Zdroj: dotazník EÚD zaslaný významným dohlíženým institucím.
50 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
96 
Ještě u jedné otázky 29 % bank uvedlo skóre nižší než 3 (1 = vynikající, 5 = nedo -
statečný), a sice u kvality informací obdržených v souvislosti s postupy vyplýva -
jícími z příručky dohledu, které jsou významné z hlediska jejich každodenní spo -
lupráce s orgánem dohledu, neboť „nejsou dostatečně popsána důležitá témata 
každodenní spolupráce s orgány dohledu“  (viz obrázek  9).
97 
Ve své výroční zprávě o bankovní unii za rok 2015 Evropský parlament vyslovil 
podobné obavy a požadoval větší transparentnost, pokud jde o rozhodnutí 
a odůvodnění v rámci druhého pilíře procesu dohledu a hodnocení64.Obrázek  9Nevyhraněnost názorů na kvalitu informací o  postupech 
dohledu
Jak byste ohodnotili kvalitu informací, které máte o postupech vyplývajících z 
příručky dohledu, které jsou významné pro vaši každodenní práci s orgánem 
dohledu?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %3 
bez odpovědi5 nedostatečné421 vynikající
Pozn.: Velikost průzkumu: odpovědělo 69 bank ze 129, které obdržely dotazník.
Zdroj: průzkum EÚD u dohlížených významných institucí.64 EP, Hospodářský a měnový 
výbor, „Zpráva o bankovní 
unii – výroční zpráva za rok 
2015“, 19.2.2016, bod 37.
51 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
iv)  Demokratický dohled Parlamentu nad oblastí 
bankovního dohledu probíhá s  podstatnými 
omezeními danými důvěrností informací
98 
Nařízení o jednotném mechanismu dohledu stanovilo obecný režim odpověd -
nosti vůči Evropskému parlamentu a Radě. Další podrobnosti týkající se odpo -
vědnosti v rámci jednotného mechanismu dohledu stanovila interinstitucionální 
dohoda s Evropským parlamentem65 a memorandum o porozumění s Radou66. Ve 
své výroční zprávě o bankovní unii za rok 2015 Parlament uvítal „účinný a otevře -
ný způsob, jakým ECB dosud plní své povinnosti vůči Parlamentu“67. Povinnost 
odpovídat se Evropskému parlamentu je vykonávána prostřednictvím řady kaná -
lů (viz příloha  IX), mimo jiné i poskytováním záznamů z jednání Rady dohledu.
99 
Na jakékoli sdělení informací Evropskému parlamentu se vztahuje služební tajem -
ství, jak stanoví interinstitucionální dohoda, a s ním související závazky budou 
platné i po skončení platnosti dohody. Ve své zprávě Parlament vyzval ECB, aby 
dále přispívala ke zlepšování jeho kapacity posuzovat politiky a činnosti v rámci 
jednotného mechanismu dohledu68, a doporučil, aby bylo zváženo posílení man -
dátu Evropského účetního dvora k provádění auditu69.
v)  Mechanismy zpětné vazby existují, dosud však 
nezahrnují obecné průzkumy finančních institucí
100  
Povinnosti ECB z hlediska vyvozování odpovědnosti by neměly být vykládány tak, 
jako by omezovaly její právo plnit úkoly v oblasti dohledu zcela nezávisle, zejmé -
na bez neoprávněného politického vlivu a zásahů z finančního odvětví (75. bod 
odůvodnění nařízení o jednotném mechanismu dohledu). To je v souladu s basi -
lejskými základními zásadami, které uvádějí: „[…] Žádné vměšování vlády nebo 
odvětví nesnižuje provozní nezávislost orgánu dohledu. Orgán dohledu má 
plnou pravomoc přijímat rozhodnutí v oblasti dohledu nebo rozhodnutí týkající 
se bank a bankovních skupin spadajících do působnosti jeho dohledu.“7065 Interinstitucionální dohoda 
mezi Evropským parlamentem 
a Evropskou centrální bankou 
o praktických podmínkách 
uplatňování demokratické 
odpovědnosti a dohledu nad 
plněním úkolů, které jsou ECB 
svěřeny v rámci jednotného 
mechanismu dohledu.
66 Memorandum o porozumění 
mezi Radou Evropské unie 
a Evropskou centrální bankou 
ohledně spolupráce ve věci 
postupů týkajících se 
jednotného mechanismu 
dohledu.
67 EP, Hospodářský a měnový 
výbor, „Zpráva o bankovní 
unii – výroční zpráva za rok 
2015“, 19.2.2016, bod 39.
68 Tamtéž.
69 Tamtéž, bod 40.
70 BCBS, Základní zásady 
účinného bankovního 
dohledu (2012), zásada 2, 
základní kritérium 1.
52 Mechanismy vyvozování odpovědnosti 
 
101  
To znamená, že Evropský parlament a Rada nesmí poskytovat direktivní zpětnou 
vazbu nebo požadovat nápravná opatření, jak činí vůči ostatním orgánům či 
institucím EU, které podléhají přímější kontrole. Je tedy více na ECB, aby náleži -
tě zvážila jakoukoli zpětnou vazbu ze strany Parlamentu, Rady nebo externích 
auditorů. Očekává se také, že ECB bude provádět účinné sebehodnocení, včetně 
požadování zpětné vazby od svých přímých zúčastněných subjektů.
102  
ECB stanovila jasné a přiměřené mechanismy, kterými mají finanční instituce 
poskytovat zpětnou vazbu týkající se jejich činností v oblasti dohledu: i) pro -
střednictvím průběžného dialogu se společnými týmy dohledu a vedením ECB; ii) 
prostřednictvím formálních připomínek k rozhodnutím v rámci práva být vyslech -
nuty; iii) prostřednictvím veřejných konzultací a iv) prostřednictvím vnitrostát -
ních nebo evropských bankovních sdružení, která předkládají námitky nebo se 
pravidelně s ECB scházejí. Z bank, které odpověděly na náš dotazník, mělo 61 % 
za to, že mechanismy zpětné vazby, které ECB zřídila, vyhovují jejich potřebám.
103  
Více než rok po svém zřízení jednotný mechanismus dohledu neprovedl průzkum 
u dohlížených subjektů, aby získal jejich názory na svou činnost při dosahování 
cílů, jež mu byly určeny. Pro takový průzkum existují vhodné modely. Například 
Komise využila metodu průzkumu pro získání empirických důkazů a konkrétní 
zpětné vazby mimo jiné ve věci zbytečné regulační zátěže pravidel EU pro finanč -
ní služby71. Orgány dohledu v jiných jurisdikcích (např. v Kanadě a Austrálii) také 
provedly průzkumy, které měly měřit vnímanou účinnost jejich dohledu (viz rá-
meček 3 ). Odvětvové průzkumy by neměly být vykládány jako vměšování, které 
snižuje provozní nezávislost orgánu dohledu.71 Viz například http://ec.europa.
eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm .
Několik příkladů vyjádření bank k režimům zpětné vazby
 οČtyři banky se vyslovily pro přezkum mechanismu konzultací (např. delší období konzultací a lepší synchro -
nizace za účelem řešení problému omezených zdrojů).
 οŠest bank doporučilo, aby ECB provedla další konzultace na téma technického obsahu, například metodiky 
procesu přezkumu a vyhodnocení a definic kapitálu.
 οPatnáct bank požadovalo strukturovanější a komplexnější mechanismy zpětné vazby. Například jedenáct 
bank zmínilo využití pravidelných průzkumů pro poměřování jejich hodnocení efektivity a účinnosti dohle -
dových činností.
Zdroj: průzkum EÚD u dohlížených významných institucí.Rámeček 3
53
 Společné týmy dohledu  – 
organizace a  přidělování 
zdrojů
104  
Přímým průběžným dohledem nad bankami v rámci jednotného mechanismu do -
hledu jsou pověřeny společné týmy dohledu72, složené z pracovníků bankovního 
dohledu z ECB i vnitrostátních příslušných orgánů zúčastněných členských států. 
Existuje 129 společných týmů dohledu – jeden pro každý významný dohlížený 
subjekt, jehož sídlo je v zúčastněném členském státě73.
105  
V našem auditu zřízení a fungování společných týmů dohledu jsme zkoumali:
a) jak ECB předběžně odhaduje a plánuje celkové zdroje v oblasti dohledu 
potřebné během počáteční fáze jednotného mechanismu dohledu, jakož 
i prvotní přidělení zdrojů z oblasti dohledu při personálním zajišťování spo -
lečných týmů dohledu;
b) jak ECB spolupracuje s vnitrostátními příslušnými orgány a jak na tyto orgány 
spoléhá při zajišťování personálních zdrojů pro společné týmy dohledu a při 
provádění průběžného dohledu;
c) strukturu, hierarchické linie a režim odborné přípravy společných týmů 
dohledu.
Plánování a  odhady celkových potřeb zdrojů pro 
oblast dohledu, přidělování zdrojů a  personální 
zajištění
106  
Společné týmy dohledu představují inovaci ve světě bankovního dohledu. Jedná 
se o mnohonárodní týmy orgánů bankovního dohledu ze všech zemí a kultur 
dohledu v EU, které s dohlíženými subjekty komunikují mnoha jazyky (v rámci 
jednotného mechanismu dohledu je pracovním jazykem angličtina). Používají 
jednotný mechanismus pro dohled nad bankami z devatenácti členských států 
eurozóny, které mají právní rámce, jež dosud nejsou plně harmonizované.
Prvotní odhady celkových potřeb lidských zdrojů pro 
jednotný mechanismus dohledu vycházely z  jednoduchého 
přístupu…
107  
Při určení prvotních odhadů potřeb lidských zdrojů pro společné týmy dohledu 
v rámci jednotného mechanismu dohledu byl využit základní přístup. Původní 
odhady potřeby zaměstnanců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů pro per -
sonální zajištění společných týmů dohledu se opíraly o dva souběžně prováděné 
samostatné, ale související procesy.72 Zřizování společných týmů 
dohledu konkrétně upravuje 
čl. 3 odst. 1 nařízení o rámci 
jednotného mechanismu 
dohledu.
73 V případě bankovních skupin, 
jejichž sídlo není v zúčastněné 
zemi, nebude ECB jediným 
orgánem dohledu nad 
bankami ve skupině. Bude 
tudíž zřízen samostatný 
společný tým dohledu pro 
každou z dceřiných 
společností banky, která má 
sídlo v zemi jednotného 
mechanismu dohledu, je-li 
daná dceřiná společnost 
považována za významný 
subjekt. Má-li hostitelská 
instituce se sídlem 
v zúčastněném členském státě 
„konsolidující“ subjekt, 
probíhá dohled na 
konsolidované úrovni.
54 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
108  
Prvotní odhad zdrojů ECB a jejich přidělení společným týmům dohledu zahrnoval 
zařazení každé banky do jednoho z šesti uskupení podle řady faktorů (podrobné 
vysvětlení metodiky zařazování do uskupení viz body 113 až 120). Každý společný 
tým dohledu by pak měl minimální počet zaměstnanců ECB na každé uskupení 
a určitý počet dalších zaměstnanců jako rezervu, která by byla přidělena tam, kde 
to bude nejvhodnější. ECB tento velmi jednoduchý přístup přijala s cílem umožnit 
společným týmům dohledu rychlé zahájení činnosti. K datu, kdy převzala přímou 
odpovědnost za oblast dohledu, zaměstnávala ECB v GŘMD I a II z celkového 
počtu 403 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, 
s nimiž se počítalo v rozpočtu, 330 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plné -
ho pracovního úvazku.
109  
Prvotní odhad zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů byl odvozen se série 
průzkumů neboli „inventur“, které zahájila ECB a v nichž všechny vnitrostátní 
příslušné orgány uvedly podrobnosti o počtu pracovníků, kteří budou poskytnuti 
pro každý společný tým dohledu u významných subjektů spadajících pod přímý 
dohled ECB po zřízení jednotného mechanismu dohledu. Nežli ECB převzala 
přímý dohled, byly provedeny tři takové inventury: v říjnu 2013, červnu 2014 
a v září 2014. Na základě výsledků inventury z října 2013 byl odsouhlasen „záva -
zek“ ve výši 1 005 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního 
úvazku z vnitrostátních příslušných orgánů. Po druhém průzkumu personálního 
obsazení v červnu 2014 bylo toto číslo sníženo na nový „závazek“ vnitrostátních 
příslušných orgánů ve výši 834 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku. Podle ECB revidovaný počet zaměstnanců v přepočtu na 
ekvivalenty plného pracovního úvazku přesněji odrážel lidské zdroje vnitrostát -
ních příslušných orgánů přidělené pro společné týmy dohledu, neboť původní 
počet zahrnoval například zaměstnance přidělené pro kontroly na místě a va -
lidace modelů, kteří měli být přiřazeni k funkcím horizontální podpory, a nikoli 
ke společným týmům dohledu. Průzkum v září 2014 ukázal další pokles na 803,5 
ekvivalentu plného pracovního úvazku. K datu, kdy převzala své povinnosti do -
hledu, však ECB jako srovnávací základ celkového závazku vnitrostátních přísluš -
ných orgánů pro společné týmy dohledu použila výsledky průzkumu z června 
2014 (834 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku).
110  
Prvotní odhady potřeby lidských zdrojů tak kombinovaly prvek kontinuity 
(vycházely z objemu zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů věnovaných na 
dohled nad významnými bankami krátce předtím, než ECB převzala své dohledo -
vé povinnosti) s uznáním skutečnosti, že budou zapotřebí další zdroje v podobě 
zaměstnanců ECB. Kromě toho se v rámci procesu zajišťování prvotních lidských 
zdrojů usilovalo o cílový poměr 25 % zaměstnanců ECB a 75 % zaměstnanců 
vnitrostátních příslušných orgánů (odůvodnění tohoto poměru však nebylo nikdy 
vysvětleno). Při prvotním personálním rozpočtu ECB pro společné týmy dohledu 
ve výši 403 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku 
by to tedy znamenalo, že vnitrostátní příslušné orgány přispějí v přepočtu na 
ekvivalenty plného pracovního úvazku 1 209 zaměstnanci. V praxi se při sestavo -
vání společných týmů dohledu vnitrostátními příslušnými orgány vychází ze zá -
vazků těchto orgánů, které se pravidelně monitorují formou průzkumu a o nichž 
se diskutuje na dvoustranných i vícestranných jednáních.
55 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
… který nepředjímal plný rozsah narůstající pracovní zátěže 
v oblasti dohledu
111 
Není jasné, zda ve svých prvotních odhadech potřeb lidských zdrojů ECB plně 
předvídala rozsah zvýšení celkové pracovní zátěže v oblasti dohledu po zříze -
ní jednotného mechanismu dohledu. Oznámení týkající se lidských zdrojů od 
GŘMD I a II ze dne 16. března 2015, jen čtyři měsíce po zahájení přímého dohledu 
ECB, které požaduje 29 nových zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku u GŘMD I a 88 nových zaměstnanců v přepočtu na ekviva -
lenty plného pracovního úvazku u GŘMD II (vše stálí zaměstnanci), naznačuje, že 
budoucí pracovní zátěž byla přinejmenším podhodnocena. V oznámení je uve -
dena řada důvodů žádosti, jmenovitě „vyšší než očekávaná pracovní zátěž nutná 
u některých úkolů v oblasti dohledu […]“. Nebyly nám předloženy žádné studie, 
zprávy nebo jiná dokumentace z doby, než se ECB ujala svých povinností v oblasti 
dohledu v listopadu 2014, které by vyčíslily zdroje, jež budou nutné pro zvládnutí 
nového, značně složitějšího systému dohledu. ECB neprovedla ani žádná před -
běžná zdola nahoru vedená posouzení svých předpokládaných potřeb zdrojů.
112  
Dalo se však předpokládat, že by pracovní zátěž v oblasti dohledu mohla pod -
statně zvýšit kombinace snadno předvídatelných faktorů: i) nutnost harmonizo -
vat velmi nesourodá pravidla a postupy dohledu v bankovnictví v celé eurozóně; 
ii) zvýšené dohledové povinnosti vyplývající z provádění nových směrnic74 a iii) 
přístup dohledu u jednotného mechanismu dohledu, který měl být „důkladný“75.
Metodika zařazování do uskupení měla usnadnit prvotní 
přiřazování zaměstnanců do společných týmů dohledu, je 
však třeba ji aktualizovat
113  
Zřízení společných týmů dohledu vychází ze zásad proporcionality a dohledu 
založeného na rizicích. Pro účely odhadu potřebných zdrojů v oblasti dohledu 
pro každý společný tým dohledu v souladu s uvedenými zásadami ECB vypraco -
vala systém klasifikace významných subjektů do „uskupení“ podle rizik. Metodika 
zařazování do uskupení zohledňovala faktory, jako je externí rating rizik banky, 
složitost, velikost, geografická diverzifikace, propojenost a komplexnost dohledu. 
Jejím výsledkem byl systém známkování od 1 do 5, v němž bylo nejvíce zdrojů 
dohledu přiřazeno bankám v uskupení 1 a nejméně zdrojů bankám v uskupení 5. 
Existuje i „hostitelské uskupení“ pro subjekty, které jsou přítomny v zúčastněném 
členském státě, ale jejich sídlo se nachází mimo oblast jednotného mechanismu 
dohledu76.74 Např. směrnice o kapitálových 
požadavcích (CRD IV) ze dne 
26. června 2013 a směrnice 
o ozdravných postupech 
a řešení krize bank ze dne 
15. května 2014.
75 Úloha jednotného 
mechanismu dohledu: https://
www.bankingsupervision.
europa.eu/about/mission-
statement/mission-statement-
of-the-ssm/html/index.
cs.html .
76 Institucemi v hostitelském 
uskupení jsou významné 
subjekty, pro které ECB není 
orgánem vykonávajícím 
dohled na konsolidovaném 
základě.
56 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
114  
Metodika zařazování do uskupení se poněkud odchyluje od doporučení vyda -
ných Evropským orgánem pro bankovnictví, který doporučuje čtyři kategorie77, 
zatímco většina významných subjektů v šesti uskupeních ECB by spadala do 
kategorie 1 Evropského orgánu pro bankovnictví.
115  
Basilejský výbor pro bankovní dohled doporučuje metodiku78, která používá pět 
kategorií o stejné váze, které jsou odrazem velikosti bank, jejich propojenosti, ne -
dostatku okamžitě dostupných náhrad nebo infrastruktury finanční instituce pro 
služby, které instituce poskytuje, jejich celosvětové činnosti (ve více jurisdikcích) 
a složitosti. ECB zohledňuje podobné kvalitativní faktory a doplňuje faktor rizika 
konkrétní banky . Tento doplněk jde nad rámec doporučení Evropského orgánu 
pro bankovnictví, podle něhož by zařazení do kategorií „mělo odrážet vyhodno -
cení systémového  rizika, které instituce představují pro finanční systém […] a ne 
[sloužit] jako prostředek vyjadřující kvalitu instituce“79.
116  
Interní přezkum, který ECB provedla v prosinci 2015 ve věci složení, personálního 
zajištění a kvalifikací společných týmů dohledu, však zjistil, že uvedený model má 
řadu nedostatků, je-li užíván jako základ pro zajištění lidských zdrojů. Faktor slo -
žitosti dohledu nezohledňuje zejména několik kritérií, jež mohou mít významný 
vliv na pracovní zátěž: patří k nim počet vhodných a řádných posouzení, povo -
lení, sekuritizací atd. Kromě toho nebyla do modelu přímo zapracována větší 
pracovní zátěž související s bankami v krizové situaci.
117  
Metodika může navíc velmi podceňovat pozornost, kterou musí orgán dohledu 
věnovat institucím, které jsou v celkovém kontextu jednotného mechanismu 
dohledu malé a méně složité, avšak v rámci svých místních ekonomik mají značný 
systémový význam. Jak ukázaly nedávné finanční krize, problémy s vnitrostátními 
systémovými bankami mohou rychle eskalovat v rámci hranic členského státu 
i mimo ně, a to i v případě relativně malých bank. Bylo by proto obezřetné zařadit 
banky, které jsou v rámci svých vnitrostátních ekonomik systémově důležité, 
do vyššího uskupení, než jaké by vyplývalo z jejich pořadí v celkové klasifikaci 
v rámci jednotného mechanismu dohledu. Stávající metodika ECB tuto možnost 
připouští a v několika případech byla i využita.77 Oddíl 2.1.1 odstavec 10 
Obecných pokynů ke 
společným postupům 
a metodikám procesu 
přezkumu a vyhodnocení 
(EBA/GL/2014/13).
78 BCBS 255: Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement  (Globální 
systémově důležité banky: 
aktualizovaná metodika 
posuzování a požadavek vyšší 
schopnosti absorbovat ztráty), 
BIS, červenec 2013. Pozn.: Tato 
metodika posuzování pro  
globální systémově důležité 
banky se použije pouze na 
osm ze 129 bank, které 
podléhají jednotnému 
mechanismu dohledu. 
Podobná metodika pro 
vnitrostátní  systémově důležité 
banky (BCBS233) však 
doporučuje obdobný přístup, 
který využívá stejné kategorie 
s výjimkou toho, že činnost ve 
více jurisdikcích nemusí být 
přímo relevantní. Kromě toho 
metodika BCBS233 umožňuje 
větší vlastní volnost uvážení 
vnitrostátních orgánů.
79 Oddíl 2.1.1 odstavec 11 
Obecných pokynů ke 
společným postupům 
a metodikám procesu 
přezkumu a vyhodnocení 
(EBA/GL/2014/13).
57 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
118  
V době auditu neměla ECB žádné zavedené postupy pro pravidelný přezkum 
zařazování bank do uskupení80. Navíc při interním přezkumu z prosince 2015 (viz 
bod 116) bylo zjištěno, že údaje použité k výpočtu skóre k zařazení do uskupení 
nebyly od roku 2013 aktualizovány. Vzhledem k tomu, že zařazení do uskupení 
má důležitou úlohu při určování minimální četnosti činností dohledu pro každý 
významný subjekt, mělo by být pravidelně přezkoumáváno a aktualizováno.
119  
Počet zaměstnanců každého společného týmu dohledu určovalo zejména 
uskupení příslušné banky, v němž je riziko jen velmi malým prvkem. Minimální 
úroveň angažovanosti81 u dohlížené banky však odráží jak uskupení, do kterého 
je zařazena, tak skóre posouzení rizik dané banky. Program dohledových šetření 
instituce, která je vnímána jako rizikovější, bude obsahovat větší počet minimál -
ních dohledových úkolů, ačkoli odpovědný společný tým dohledu nebude ne -
zbytně mít dostatečný počet zaměstnanců pro náležité plnění všech těchto úkolů 
(neboť přidělování zaměstnanců podle uskupení odráží riziko jen okrajově). Tento 
problém má vliv zvláště na společné týmy dohledu v uskupeních 3 až 5 a v hosti -
telském uskupení, z nichž mnohé trpí omezeními v oblasti lidských zdrojů.
Zdroje ECB jsou přidělovány v  souladu s  metodikou banky 
pro zařazování do uskupení
120  
Společné týmy dohledu pro banky z uskupení 1 a uskupení 2 působí v rámci 
GŘMD I, společné týmy dohledu pro uskupení 4 a 5 působí v rámci GŘMD II, za -
tímco společné týmy dohledu pro uskupení 3 mohou působit v rámci kteréhokoli 
z obou generálních ředitelství. ECB, která měla k dispozici 215 zaměstnanců v pře -
počtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku v GŘMD I pro dohled nad zhruba 
30 institucemi a přibližně 240 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku v GŘMD II na zhruba 90 bank, přiřadila v souladu se svou me -
todikou významně více zdrojů dohledu v přepočtu na jednu banku do uskupení 1 
a 2 než do uskupení 3, 4 a 5. Obrázek  10 uvádí průměrný počet zaměstnanců ECB 
ve společném týmu dohledu v každém uskupení.
121  
Obecné zásady ECB pro přidělování zaměstnanců do společných týmů dohledu 
stanoví minimální počet zaměstnanců ECB v každém společném týmu dohledu 
v každém uskupení. Nejvyšší počet samozřejmě připadá na uskupení 1 (7 FTE plus 
koordinátor) a nejnižší na uskupení 5 (0,5 FTE plus koordinátor). Podle nejnověj -
ších údajů, které poskytla ECB, je skutečné rozdělení přidělených zaměstnanců 
do značné míry v souladu s těmito obecnými pokyny.80 Pokyny EBA vyžadují, aby se 
kategorizace bank pro účely 
procesu přezkumu 
a vyhodnocení (EBA/
GL/2014/13) každoročně 
přezkoumávala, viz oddíl 2.1.1, 
odstavec 2, Obecných pokynů 
ke společným postupům 
a metodikám procesu 
přezkumu a vyhodnocení 
(EBA/GL/2014/13).
81 ECB stanovila čtyři minimální 
úrovně angažovanosti, které 
definují minimální úroveň 
„intenzity“ pro dohled nad 
konkrétní institucí. Na každé 
úrovni existuje minimální 
soubor klíčových úkolů 
a činností v rámci programu 
dohledových šetření 
a minimální četnost jejich 
provádění. V pořadí od 
nejméně po nejvíce důkladné 
jsou tyto čtyři minimální 
úrovně angažovanosti 
označovány jako základní, 
standardní, zvýšená 
a intenzivní. ECB vypracovala 
matici pro přiřazování bank 
k minimálním úrovním 
angažovanosti na základě 
skóre rizik banky a uskupení, 
do kterého byla banka 
zařazena. Čím je banka 
složitější a systémově 
důležitější a čím je podle ECB 
rizikovější, tím vyšší je 
minimální úroveň intenzity 
dohledu.
58 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 Obrázek  10Průměrný počet zaměstnanců ECB (FTE) ve společném týmu dohledu v uskupeních
1,92,23,46,57,111,9
Hostitel 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
Politika jmenování koordinátorů měla podporovat 
harmonizaci, není však vždy dodržována
122  
Koordinátora každého společného týmu dohledu jmenuje ECB. Na počátku 
schvalovala jmenování koordinátorů Rada dohledu jednotného mechanismu 
dohledu82 jako celek, tento postup však byl pozměněn tak, že nyní schvaluje jme -
nování pouze předseda Rady dohledu, nejde-li o změnu hierarchie (tj. je-li daný 
koordinátor také povyšován do funkce vedoucího odboru, musí jmenování schvá -
lit i Výkonná rada). To snižuje vliv Rady dohledu na jmenování koordinátorů.
123  
Příručka bankovního dohledu ECB stanoví, že koordinátor by obecně neměl být 
státním příslušníkem domovské země dané banky. V současné době je však osm -
náct koordinátorů ze 123 ze země, v níž má odpovídající banka své sídlo83.82 Koordinátory jmenuje 
generální ředitel příslušného 
GŘMD I nebo II. Rada dohledu 
je vyrozuměna a může 
o kterémkoli jmenování jednat 
a napadnout je.
83 Těchto 18 případů se týká 
společných týmů dohledu pro 
belgické, německé, španělské 
a italské banky zejména 
v uskupeních 4 a 5, čtyř 
společných týmů dohledu 
v uskupení 3 a jedním 
v hostitelském uskupení.
59 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
124  
Ačkoli ECB uvedla, že nepovažuje ustanovení příručky za právně závazná, hodlá 
výše uvedené případy přesto řešit pomocí postupného přístupu ve třech vl -
nách84: první v červnu 2016, druhé v prosinci 2016 a třetí přibližně v červnu 2017.
125  
Aby dále zajistila různorodost dohledu a usnadnila sdílení znalostí v oblasti 
dohledu, hodlá ECB měnit koordinátory a všechny zaměstnance společných týmů 
dohledu z ECB formou rotace v intervalu tří až pěti let. Tento proces však pravdě -
podobně nebude formalizován dříve než na konci roku 2017.
Spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány 
a závislost na jejich činnosti
Společné týmy dohledu jsou značně závislé na 
zaměstnancích vnitrostátních příslušných orgánů, přesto má 
ECB pouze malou kontrolu nad zdroji těchto orgánů
126  
Při personálním obsazování společných týmů dohledu je ECB velmi závislá na zú -
častněných vnitrostátních příslušných orgánech. Neexistuje však žádný formální 
postup, kterým by ECB mohla žádat o dodatečné zdroje z vnitrostátního přísluš -
ného orgánu. Proces přidělování zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů 
do společných týmů dohledu závisí na dvoustranných dohodách ad hoc  a na dob -
ré vůli vnitrostátních příslušných orgánů. Ačkoli mají vnitrostátní příslušné orgány 
povinnost spolupracovat v dobré víře85, počet zaměstnanců vnitrostátních pří -
slušných orgánů, kteří mají být dáni k dispozici ECB, není určen právně závazným 
způsobem. Kromě toho mohou vnitrostátní příslušné orgány své zaměstnance 
v oblasti dohledu přesouvat nebo je jiným způsobem využívat dle svého uvážení.
127  
Podle nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu je ECB pověřena ustave -
ním a složením společných týmů dohledu, zatímco vnitrostátní příslušné orgány 
odpovídají jen za jmenování členů z řad svých zaměstnanců. Zaměstnanci z řad 
vnitrostátního příslušného orgánu mohou být jmenováni členy více než jednoho 
společného týmu dohledu současně86.84 Dne 28. prosince 2015 vedení 
GŘMD II navrhlo, aby byli 
koordinátoři, kteří jsou 
státními příslušníky země, 
v níž má dohlížená banka 
sídlo, převedeni do jiných 
společných týmů dohledu. 
Tento návrh schválila Rada 
dohledu dne 30. prosince 
2015.
85 Článek 20 nařízení o rámci 
jednotného mechanismu 
dohledu, čl. 6 odst. 2 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
86 Čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení 
o rámci jednotného 
mechanismu dohledu.
60 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
128  
Jediná pravomoc ECB ve vztahu k zaměstnancům vnitrostátních příslušných or -
gánů ve společných týmech dohledu je pravomoc zamítnout jmenování ze strany 
vnitrostátního příslušného orgánu. Všech dvanáct vnitrostátních příslušných 
orgánů, které odpověděly na náš dotazník, uvedlo, že ECB dosud žádného z jejich 
kandidátů nezamítla. ECB totiž v současnosti nemá žádné postupy nebo obecné 
zásady, jak akceptovat nebo zamítat jmenování ze strany vnitrostátních přísluš -
ných orgánů, a to ani postupy pro hodnocení kvalifikace, zkušeností, znalostí 
nebo vhodnosti osob, které vnitrostátní příslušné orgány jmenují. Kromě toho 
v důsledku požadavků na ochranu údajů uváděných ze strany vnitrostátních pří -
slušných orgánů ECB tvrdí, že má pouze omezenou možnost žádat o osobní údaje 
(např. v souvislosti s kvalifikací nebo zkušenostmi) zaměstnanců vnitrostátních 
příslušných orgánů nominovaných pro společné týmy dohledu.
Ve společných týmech dohledu stále pracuje velký počet 
pracovníků ze zemí původních vnitrostátních příslušných 
orgánů…
129  
Jedním z cílů společných týmů dohledu je vytvořit společnou kulturu dohledu 
díky různorodosti pracovníků dohledu z hlediska jejich původu87. Skladba spo -
lečných týmů dohledu však ukazuje, že ve většině případů jsou v týmech státní 
příslušníci domovské země dohlížené banky. Ve většině společných týmů dohle -
du v uskupení 1 tvoří nejméně 70 % pracovníků zaměstnanci z téže země, jako je 
dohlížený subjekt, a v případě uskupení 2 je situace obdobná. Mnoho společných 
týmů dohledu v uskupeních 3 až 5 má dokonce vyšší podíl pracovníků z jurisdik -
ce dohlížené banky.
… přičemž počet přidělovaných zaměstnanců vnitrostátních 
příslušných orgánů neodpovídá očekáváním ECB z hlediska 
personálního zajištění společných týmů dohledu
130  
Počet zaměstnanců ECB přidělených do společného týmu dohledu bude záviset 
na uskupení a na specifických rysech dohlížené banky, zatímco celková velikost 
a složení společného týmu dohledu se budou značně lišit i podle konkrétních 
charakteristik dohlížené banky. Průměrná velikost společného týmu dohledu (za -
městnanci ECB a vnitrostátního příslušného orgánu celkem) se pohybuje od 43,6 
ekvivalentu plného pracovního úvazku v uskupení 1 po 4,8 ekvivalentu plného 
pracovního úvazku v uskupení 5. Zdroje vnitrostátních příslušných orgánů přidě -
lené pro společné týmy dohledu v uskupení 1 jsou v souladu s původním po -
měrem 25 % / 75 %, jak vyplývá z  obrázku 1 1  níže. V uskupeních 2 a 3 je situace 
smíšená, neboť řada společných týmů dohledu v těchto uskupeních má relativní 
nedostatek pracovníků z vnitrostátních příslušných orgánů.87 79. bod odůvodnění nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
61 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
131  
V uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení je podíl zaměstnanců vnitrostát -
ních příslušných orgánů nižší. To naznačuje, že přidělování zdrojů vnitrostátních 
příslušných orgánů do těchto uskupení je nedostatečné. Některé společné týmy 
dohledu v uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení mají méně než dvě pracovní 
místa na plný úvazek pro pracovníky vnitrostátního příslušného orgánu a obdob -
ný počet zaměstnanců ECB. Ačkoli jsou obecně banky z uskupení 4 a 5 z celko -
vého pohledu jednotného mechanismu dohledu systémově méně významné, 
mnohé z nich ve vnitrostátním kontextu přesto představují důležité a vysoce 
systémově významné instituce. Vzhledem k tomu, že lze jen obtížně tvrdit, že po -
čet nižší než 1,5 zaměstnance na plný úvazek z vnitrostátního příslušného orgánu 
je dostatečný pro zajištění účinného dohledu, lze dospět k závěru, že mnoho 
vnitrostátních příslušných orgánů patrně trpí závažným nedostatkem pracovní -
ků bankovního dohledu nebo že zdroje, které tyto orgány poskytují společným 
týmům dohledu, nejsou dostatečné. Interní přezkum ECB skutečně došel k závě -
ru, že „[z]droje jsou zejména u nejmenších společných týmů dohledu v současné 
době z hlediska dosažení požadované kvality dohledu velmi omezené, a to v ECB 
i ve vnitrostátních příslušných orgánech […].“88Obrázek  11Průměrný počet a složení zaměstnanců společných týmů dohledu podle uskupení
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9Domovský vnitrostátní příslušný 
orgánJiný vnitrostátní příslušný orgánECB
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
88 Zpráva o složení, personálním 
zajištění a kvalifikaci 
společných týmů dohledu, 
zpráva ECB č. 02/2015, 
10. prosince 2015, s. 9.
62 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
132  
Poté, co ECB převzala své dohledové povinnosti, provedla v lednu 2015 čtvrtý 
průzkum personálního obsazení vnitrostátních příslušných orgánů. Z něho vyply -
nulo, že příspěvek vnitrostátních příslušných orgánů stále činil 801 zaměstnanců 
v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, o 33 méně než 834 zaměst -
nanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku, které požadovala 
ECB a k nimž se vnitrostátní příslušné orgány o rok dříve „zavázaly“. V září 2015 po 
diskusi na zasedání Rady dohledu dne 8. června 2015 zaslala předsedkyně Rady 
dohledu formální dopisy ve věci personálního zajištění společných týmů dohledu 
z vnitrostátních příslušných orgánů 21 orgánům dohledu ve všech devatenácti 
zúčastněných členských státech89:
a) ECB zastávala názor, že devět orgánů dohledu přispělo dostatečným počtem 
pracovníků a těchto devět orgánů nebylo požádáno o další zaměstnance.
b) ECB požádala o dostatečné zdroje pro společné týmy dohledu dvanáct 
orgánů, jejichž příspěvek pro společné týmy dohledu byl považován za ne -
dostatečný. Šest vnitrostátních příslušných orgánů přislíbilo, že konkrétním 
žádostem ECB vyhoví. Dalších pět se zavázalo vyhovět částečně. Jeden orgán 
původně odmítl vyhovět, ale po šesti měsících od něj ECB obdržela doku -
mentaci, v níž se zavázal částečně vyhovět.
133  
V důsledku toho počet přidělených zaměstnanců sedmi vnitrostátních přísluš -
ných orgánů neodpovídá posledním očekáváním ECB z hlediska personálního 
zajištění společných týmů dohledu90. Tento schodek podtrhuje základní slabinu 
dohledového mechanismu společných týmů dohledu v rámci ECB, který je znač -
nou měrou závislý na spolupráci a dobré vůli vnitrostátních příslušných orgánů.
134  
Některé vnitrostátní příslušné orgány dále zřejmě nesouhlasí s ECB ve věci přes -
ného výkladu jejich „závazku“ poskytnout zaměstnance pro společné týmy do -
hledu. Výsledky průzkumu personálního obsazení z ledna 2015 projednala Rada 
dohledu v dubnu 2015. Během jednání „někteří členové Rady dohledu uvedli, že 
nejsou schopni poskytnout závazky týkající se počtu zaměstnanců, a skutečně 
tak nikdy neučinili, v odpovědích na průzkumy pak přesně vykázali počty zaměst -
nanců podílejících se na činnosti společných týmů dohledu, což nepředstavuje 
závazek.“9189 Dvě země mají systém dvou 
orgánů dohledu.
90 Počet zaměstnanců 
přislíbených jedním 
vnitrostátním příslušným 
orgánem převyšuje počet 
ekvivalentů plného 
pracovního úvazku, který ECB 
požadovala.
91 Zpráva o složení, personálním 
zajištění a kvalifikaci 
společných týmů dohledu, 
zpráva ECB č. 02/2015, 
10. prosince 2015, s. 16.
63 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
135  
Do května 2015 se vnitrostátní příslušné orgány „zavázaly“ poskytnout 830,5 
pracovníků v přepočtu na ekvivalenty plného pracovní úvazku. Z původního 
cílového poměru 25 % / 75 % vyplývalo, že vnitrostátní příslušné orgány přispějí 
v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního úvazku 1 209 pracovníky. Podle 
údajů poskytnutých ECB v březnu 2016 mělo GŘMS I s II v přepočtu na ekvivalen -
ty plného pracovního úvazku ve společných týmech dohledu 455 pracovníků. Ná -
růst příspěvku ECB o 52 pracovníků v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního 
úvazku od listopadu 2014 nevyrovnal rozdíl mezi předpokládaným původním 
cílem vnitrostátních příslušných orgánů a tím, k čemu se tyto orgány skutečně 
„zavázaly“.
136  
V dopisech, které předsedkyně Rady dohledu zaslala v září 2015, ECB upozornila 
na relativní nedostatek pracovníků dohledu v porovnání s obdobnými subjekty 
v USA takto: „V porovnání s orgány bankovního dohledu v této zemi ( Federal  Re-
serve  a Office of the Comptroller of the Curency ) má jednotný mechanismus dohle -
du v průměru na jednu banku jen přibližně 60 % kapacity vyčleněné na průběžný 
dohled.“
137  
K problému nedostatku zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů může 
dále přispívat i skutečnost, že ECB umožňuje koordinátorům v uskupeních 3 až 5 
a v hostitelském uskupení, aby vedli více než jeden společný tým dohledu sou -
časně. V praxi většina koordinátorů v uskupeních 4, 5 a v hostitelském uskupení 
odpovídá za dva až čtyři společné týmy dohledu a jedna osoba odpovídá za pět 
společných týmů dohledu.
Struktura, hierarchické linie a odborná příprava 
společných týmů dohledu
Mezinárodní týmy usnadňují sdílení znalostí a osvědčených 
postupů…
138  
Mezinárodní složení společných týmů dohledu má mimo jiné podporovat sdílení 
znalostí a osvědčených postupů ze všech jurisdikcí jednotného mechanismu 
dohledu a přispívat k vytváření harmonizované kultury dohledu a rovných 
podmínek.
64 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
139  
Společné týmy dohledu odpovídají za řízení činnosti všech členů z řad svých 
příslušných týmů včetně zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů se 
sídlem v jiných zemích. Nápomocni jsou jim „dílčí koordinátoři z vnitrostátních 
příslušných orgánů“, kteří koordinují průběžný dohled na vnitrostátní úrovni. Dílčí 
koordinátoři jsou také povinni zajistit, aby byl dohled prováděn odborně a obe -
zřetně v souladu se zásadami jednotného mechanismu dohledu a pod vedením 
koordinátora. Vedle pravidelné komunikace po telefonu a elektronickou poštou 
pořádají společné týmy dohledu častá zasedání v ECB, v prostorách vnitrostát -
ních příslušných orgánů nebo na místě v dohlížené bance. Členové společných 
týmů dohledu se také účastní tzv. teambuildingových akcí a školení.
… avšak protichůdné hierarchické linie, …
140  
Vzhledem k jejich struktuře čelí efektivní fungování společných týmů dohledu 
řadě problémů, zejména pokud jde o přidělování úkolů a komunikační toky 
v rámci týmu, za něž odpovídá koordinátor. Z formálního hlediska jsou všichni 
zaměstnanci, kteří tvoří společný tým dohledu (z ECB i vnitrostátních příslušných 
orgánů), podřízeni koordinátorovi (přičemž průběžně informují vnitrostátní pří -
slušné orgány). Členové společného týmu dohledu z vnitrostátního příslušného 
orgánu jsou však součástí dvou hierarchických linií: pokud jde o činnost společ -
ného týmu dohledu, na kterou připadá většina jejich profesních povinností92, jsou 
podřízeni koordinátorovi, zatímco pokud jde o ostatní činnosti, jsou podřízeni 
svým vedoucím pracovníkům ve vnitrostátním příslušném orgánu. Navíc ve všech 
záležitostech hierarchie a lidských zdrojů podléhají pouze vedení v rámci vnitro -
státním příslušném orgánu.
… nedostatečně jasné komunikační toky a  přidělování 
úkolů…
141  
Pro efektivní fungování společných týmů dohledu je nezbytný dobrý pracov -
ní vztah mezi koordinátory společných týmů dohledu a dílčími koordinátory 
z vnitrostátních příslušných orgánů a velká míra spolupráce a interakce. Interní 
přezkum ECB (viz bod 116) došel k závěru, že ačkoli je kvalita spolupráce mezi ECB 
a členy vnitrostátních příslušných orgánů obecně dobrá, existují mezi společnými 
týmy dohledu rozdíly:
a) Někteří koordinátoři uvedli problémy s přidělováním úkolů na úrovni vnit -
rostátního příslušného orgánu. Kromě toho v největších společných týmech 
dohledu rozdělují úkoly zejména dílčí koordinátoři a hlavní koordinátor někdy 
nebyl příliš informován o efektivitě tohoto rozdělování.92 Rozdělení úkolů pro společný 
tým dohledu / vnitrostátní 
příslušný orgán je 
u zaměstnanců 
z vnitrostátních příslušných 
orgánů určeno dvoustrannými 
dohodami mezi ECB 
a vnitrostátními příslušnými 
orgány, které stanoví „stropy“ 
ohledně procenta času 
vynaloženého na úkoly týkající 
se společných týmů dohledu, 
přičemž toto číslo se pohybuje 
od 75 % do 100 %. Jeden 
vnitrostátní příslušný orgán 
uplatňuje strop ve výši 75 %, 
čtrnáct vnitrostátních 
příslušných orgánů má strop 
80 %, tři 90 %, jeden 95 % 
a dva strop nemají (100 %). 
(Součet je vyšší než 19, neboť 
dvě země mají více než jeden 
orgán dohledu a tyto orgány 
mohou uplatňovat různé 
stropy.)
65 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
b) V některých společných týmech dohledu bylo jako problém zjištěno sdílení 
informací a komunikace. Někteří dílčí koordinátoři z vnitrostátních přísluš -
ných orgánů si stěžovali, že členové z vnitrostátních příslušných orgánů měli 
málo informací o požadavcích ze strany koordinátora a že po splnění žádostí 
chyběla zpětná vazba.
c) Nikdo z členů společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgá -
nů nemá přístup ke společným schránkám týmů, které jsou používány jako 
„jednotné kontaktní místo“ pro sdílení informací s dohlíženými institucemi. 
Některé společné týmy dohledu umožňují dohlížené bance, aby souběžně 
komunikovala s ECB a s vnitrostátním příslušným orgánem.
… a  rozdíly ve využívání a  klasifikaci horizontálních 
funkcí vnitrostátního příslušného orgánu by mohly vést 
k neefektivnímu využití zdrojů
142  
Na úrovni vnitrostátních příslušných orgánů pracuje v přepočtu na ekvivalenty 
plného pracovního úvazku93 přibližně 1 300 zaměstnanců v horizontálních funk -
cích dohledu94. Je poskytováno málo konkrétních pokynů ohledně přímé inte -
rakce mezi společnými týmy dohledu a horizontálními funkcemi vnitrostátních 
příslušných orgánů. Z interního přezkumu ECB (viz bod 116) vyplynulo, že v ně -
kterých případech se členové společného týmu dohledu z vnitrostátních přísluš -
ných orgánů obraceli na své místní horizontální týmy, zatímco členové z ECB se 
za stejným účelem obraceli na horizontální odbory ECB. To vedlo ke zdvojování 
práce a k prodlevám v rozhodování.
Neexistence závazných hodnocení výkonnosti pracovníků 
společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných 
orgánů by mohla vést k problémům v oblasti motivace 
a dosahování výsledků
143  
Při zřízení jednotného mechanismu dohledu neexistovaly formální postupy, 
kterými by ECB oficiálně informovala vedení vnitrostátních příslušných orgá -
nů o výkonnosti jejich pracovníků ve společných týmech dohledu. Ačkoli byla 
poskytována určitá zpětná vazba, měla neoficiální povahu a vnitrostátní příslušný 
orgán nebyl povinen ji přijmout nebo využít.93 Tento údaj byl zjištěn 
z průzkumu, který provedl 
Výbor pro organizační rozvoj 
ECB (říjen 2014).
94 Horizontální funkce se mohou 
v různých vnitrostátních 
příslušných orgánech lišit 
svým názvem a obsahem, 
obecně k nim však patří 
specializované oblasti, jako je 
povolení k bankovní činnosti, 
řízení krizí, prosazování 
a sankce, politiky dohledu, 
interní modely rizik, plánování 
a koordinace atd.
66 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
144  
ECB nyní zavedla pilotní postup pro poskytování oficiální zpětné vazby od ko -
ordinátorů společných týmů dohledu určené dílčím koordinátorům společných 
týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů, ale nikoliv ostatním zaměst -
nancům vnitrostátních příslušných orgánů. Tento postup se začal používat 18. lis -
topadu 201595. „Na základě získaných zkušeností […] bude zvážena komplexnější 
realizace systému zpětné vazby k plnění úkolů v rámci jednotného mechanismu 
dohledu.“96 Znamená to pozitivní vývoj a potenciálně i významné zlepšení oproti 
dřívějšímu stavu.
145  
Je však zcela na úvaze vnitrostátního příslušného orgánu, zda využije zpětnou 
vazbu ze strany koordinátora společného týmu dohledu a zda ji zařadí do svých 
vlastních zpráv o zaměstnancích. Kromě toho, že si vnitrostátní příslušné orgány 
ponechávají plnou odpovědnost za hodnocení výkonnosti svých zaměstnanců, 
mohou vnitrostátní právní předpisy některým z nich dokonce bránit využít zpět -
nou vazbu ve věci výkonnosti ze strany ECB.
146  
80 % vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, 
uvedlo, že získávají zpětnou vazbu ECB týkající se činnosti členů společných týmů 
dohledu z daného orgánu. Jen 33 % však uvedlo, že tuto zpětnou vazbu zohled -
ňují pro účely svého vlastního přezkumu výkonnosti.
147  
Protichůdné hierarchické linie a neexistence závazné zpětné vazby ECB ve věci 
výkonnosti by mohly mít negativní dopad. Existuje riziko, že zaměstnanci z vnit -
rostátních příslušných orgánů se rozhodnou upřednostňovat práci pro vnitrostát -
ní příslušný orgán před svými povinnostmi ve společném týmu dohledu.95 Rozhodnutí ECB/2015/36 
(zveřejněné na internetové 
stránce https://www.ecb.
europa.eu/ecb/legal/pdf/
en_ecb_2015_36_f_sign.pdf ).
96 3. bod odůvodnění rozhodnutí 
ECB/2015/36 ze dne 
18. listopadu 2015.
67 Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů 
 
Jednotný mechanismus dohledu nemá integrované osnovy 
odborné přípravy ani program certifikace orgánu dohledu
148  
ECB zajišťuje rozsáhlou odbornou přípravu v oblasti obecných obchodních a tzv. 
„měkkých“ dovedností“, například koncepční práce, jakož i manažerské kurzy 
a školení týkající se procesů a IT nástrojů. Technické znalosti pracovníků ban -
kovního dohledu se testují během náborového procesu a ECB poskytuje svým 
zaměstnancům přístup k on-line kurzům v oblasti bankovního dohledu, které 
pořádá Institut pro finanční stabilitu. Pracovníci mohou vedle specifické odborné 
přípravy, kterou zajišťuje zejména GŘMD IV, navštěvovat i školení, která pořádají 
vnitrostátní příslušné orgány nebo jiné orgány bankovního dohledu. Neexistu -
jí však strukturované závazné osnovy odborné přípravy jako takové, zejména 
v oblastech technických témat, která jsou zvláště významná pro úkoly pracovníků 
jednotného mechanismu dohledu v oblasti bankovního dohledu. Byla ustavena 
řídící skupina, jejímž úkolem je koncipovat a spravovat celosystémový program 
odborné přípravy v oblasti dohledu pro všechny příslušné pracovníky jednot -
ného mechanismu dohledu. Skupina vyvíjí a doplňuje stávající prvky programu, 
aby zajistila, že pro celý jednotný mechanismus dohledu bude zaveden účinný 
výukový program. Prioritní kurzy odborné přípravy pro rok 2016 se budou konat 
na podzim tohoto roku a v roce 2017 se bude postupně spouštět komplexnější 
program.
149  
Jakkoli je nedostatek integrovaných osnov odborné přípravy nebo programu 
certifikace znalostí v počátečních fázích budování mechanismu pochopitelný, 
může narušovat účinný dohled, neboť pracovníci jednotného mechanismu do -
hledu mohou postrádat aktuální technické znalosti potřebné pro účinný dohled 
nad bankovním sektorem v EU. To platí zejména s ohledem na mnoho nových 
obezřetnostních zásad a požadavků dohledu, které byly zavedeny v posledních 
letech. Kromě toho noví zaměstnanci ECB přicházejí z nejrůznějších vnitrostát -
ních regulačních a právních systémů, v nichž i přes snahy o harmonizaci postupů 
v celém jednotném mechanismu dohledu přetrvává velmi mnoho rozdílů. V tako -
vém prostředí by se důkladný a integrovaný program odborné přípravy v oblasti 
dohledu s jasným certifikačním postupem jevil jako nezbytná podmínka k vytvo -
ření skutečně integrovaného mechanismu dohledu, který předpokládá nařízení 
o jednotném mechanismu dohledu97.97 Viz 79. bod odůvodnění 
nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu.
68
 Dohled na místě
Mechanismy pro dohled na místě jsou soudržné 
a ucelené
150  
Náš audit dohledové činnosti na místě vycházel ze základních zásad BCBS, které 
vyžadují, aby orgány dohledu využívaly přiměřenou kombinaci dohledu na místě 
a na dálku98. Orgány dohledu by měly mít soudržný postup plánování a prová -
dění činností dohledu na místě i na dálku a využívat při tom politiky a postupy, 
které zajistí, aby byly tyto činnosti prováděny důkladně a důsledně, s jasnými od -
povědnostmi, cíli a výstupy a aby existovala účinná koordinace a sdílení informací 
mezi funkcemi dohledu na místě i na dálku99.
151  
Proces pro dohled na místě se dělí do jasně definovaných fází (viz obrázek  12).98 BCBS, Základní zásady 
účinného bankovního 
dohledu (2012), zásada 9, 
základní kritérium 1. Zásady 
definují činnost na místě jako 
„nástroj, který má zajistit 
nezávislé ověření toho, že 
v bankách existují odpovídající 
politiky, postupy a kontroly, 
určit, že informace vykazované 
bankami jsou spolehlivé, získat 
dodatečné informace o bance 
a jejích spřízněných 
společnostech potřebné pro 
posouzení stavu banky, 
monitorovat návazné kroky 
banky ve věci obav 
vyslovených orgánem 
dohledu atd.“
99 BCBS, Základní zásady 
účinného bankovního 
dohledu (2012), zásada 9, 
základní kritérium 2.Obrázek  12Fáze dohledu na místě
C.B.A.
Zúčastněné strany
Funkční oblast ECB pro zajištění kvality dohledu a srovnáváníHorizontální zajištění kvality (přezkum ex post)Společný tým dohleduOdbor centr. 
kontroly na místěSpolečný tým dohleduVedoucí mise Kontrolní tým Kontrolní týmSpolečný tým dohledu Vedoucí mise Vedoucí mise
Společný tým dohleduKontrolní týmVedoucí miseOdbor centr. 
kontroly na místěZúčastněné stranyB.4. Návazná opatření B.3. Předkládání zpráv B.2. Vyšetřování B.1. PřípravaZúčastněné strany
Centralizovaná funkce kontrol na místě, společné týmy dohledu, funkce vnitrostátních příslušných 
orgánů pro kontroly na místě, horizontální funkce ECBPLÁNOVÁNÍ
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
69 Dohled na místě 
 
152  
Během fáze přípravy  se očekává, že se všichni účastníci shodnou na společ -
ném pojetí rozsahu plánované kontroly. Koordinátor společného týmu dohledu 
a vedoucí mise odpovídající za tým pro provádění kontroly na místě vypracují 
předběžné oznámení o kontrole, které vymezí cíle, rozsah a podrobnosti kontro -
ly. Během fáze vyšetřování  jsou všechny potřebné kontrolní postupy prováděny 
pod vedením vedoucího mise, většinou v prostorách úvěrové instituce. Vedoucí 
mise vypracuje předběžný návrh zprávy a banka je na jednání před ukončením 
kontroly vyzvána, aby se k návrhu vyjádřila; následně je vypracován návrh zprávy, 
u kterého provede domovský vnitrostátní příslušný orgán vedoucího mise a od -
bor ECB pro centralizované kontroly na místě přezkumy konzistentnosti. Vedoucí 
mise pak vypracuje konečné znění zprávy a uskuteční se závěrečné jednání s úvě -
rovou institucí pod vedením koordinátora společného týmu dohledu. V návazné 
fázi koordinátor společného týmu dohledu vypracuje doporučení na základě 
zjištění uvedených v kontrolní zprávě. Tato doporučení se zašlou bance formou 
dopisu o návazných opatřeních.
Objevily se praktické nedostatky v  oblasti 
personálního zajištění, plánování a  provádění kontrol 
na místě
Omezená účast ECB na kontrolách na místě
153  
Ke konci listopadu 2015 měl odbor ECB pro centralizované kontroly na místě 46 
členů, z nichž 35 vedlo kontroly, nebo se na kontrolách podílelo. Odbor odhadu -
je, že tito zaměstnanci tráví dvě třetiny své pracovní doby prací v terénu a jednu 
třetinu plánováním, koordinací a kontrolami konzistentnosti.
154  
V roce 2015 bylo do října provedeno celkem 235 kontrol na místě. Dvacet devět 
z nich vedl odbor ECB pro centralizované kontroly na místě (12 % z celkového 
počtu), zatímco většinu kontrol vedl vnitrostátní příslušný orgán. ECB v roce 2015 
zajistila pro všechny kontroly na místě 8 % pracovníků a 92 % pracovníků pochá -
zelo z vnitrostátních příslušných orgánů.
70 Dohled na místě 
 
155  
Nařízení o jednotném mechanismu dohledu pověřilo ECB přímým dohledem nad 
všemi systémově významnými bankami v eurozóně a svěřilo ECB odpovědnost za 
tento dohled. Dohled na místě je zásadní součástí této pravomoci. Ústřední úloha 
ECB při kontrolách na místě je jasně uvedena v 47. bodu odůvodnění100 a čl. 12 
odst. 1101 nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Jakkoli to neznamená, že 
každou kontrolu musí vést nebo provádět výhradně zaměstnanci ECB, stávající 
míra účasti ECB je překvapivě nízká a není v souladu s duchem nařízení. Kromě 
toho příručka dohledu uvádí, že „týmy pro provádění kontrol na místě zpravidla 
vedou pracovníci vnitrostátního příslušného orgánu“, což není v souladu se zně -
ním nařízení. Pro podrobnosti k tomuto tématu viz tabulka 7  níže.100 Aby mohla ECB účinně plnit 
své úkoly, měla by mít 
možnost vyžádat si veškeré 
potřebné informace 
a provádět šetření a kontroly 
na místě, a to případně ve 
spolupráci s vnitrostátními 
příslušnými orgány. ECB 
a vnitrostátní příslušné orgány 
by měly mít přístup k týmž 
informacím, aniž by na 
úvěrové instituce byly kladeny 
požadavky na dvojí podávání 
zpráv.
101 V zájmu plnění úkolů, které 
jsou jí svěřeny tímto 
nařízením, a s výhradou 
dalších podmínek 
stanovených v příslušných 
právních předpisech Unie 
může ECB v souladu s článkem 
13 a s výhradou předchozího 
oznámení dotyčnému 
vnitrostátnímu příslušnému 
orgánu provádět veškeré 
nezbytné kontroly na místě 
v provozních prostorách 
právnických osob uvedených 
v čl. 10 odst. 1 i kteréhokoli 
jiného podniku zahrnutého do 
dohledu na konsolidovaném 
základě, vykonává-li ECB 
dohled na konsolidovaném 
základě podle čl. 4 odst. 1 
písm. g). Vyžaduje-li to řádné 
provedení a účinnost kontroly, 
může ECB provést kontrolu na 
místě bez předchozího 
ohlášení uvedeným 
právnickým osobám.Tabulka 7Ustanovení týkající se vedoucích misí
Nařízení o  jednotném mechanis -
mu dohleduRámcové nařízení Příručka dohledu
Článek 12
V zájmu plnění úkolů, které jsou jí 
svěřeny tímto nařízením, a s výhra -
dou dalších podmínek stanovených 
v příslušných právních předpisech 
Unie může ECB v souladu s člán -
kem 13 a s výhradou předchozího 
oznámení dotyčnému vnitrostátní -
mu příslušnému orgánu provádět 
veškeré nezbytné kontroly na místě 
v provozních prostorách právnických 
osob uvedených v čl. 10 odst. 1 i kte -
réhokoli jiného podniku zahrnutého 
do dohledu na konsolidovaném 
základě, vykonává-li ECB dohled na 
konsolidovaném základě podle čl. 4 
odst. 1 písm. g).
47. bod odůvodnění
Aby mohla ECB účinně plnit své 
úkoly, měla by mít možnost vyžádat 
si veškeré potřebné informace 
a provádět šetření a kontroly na 
místě, a to případně ve spolupráci 
s vnitrostátními příslušnými orgány.Čl. 143 odst. 1
1. Na základě článku 12 nařízení 
o jednotném mechanismu dohledu 
ECB za účelem plnění úkolů, které jí 
byly svěřeny nařízením o jednotném 
mechanismu dohledu, ustanoví 
týmy pro provádění kontrol na 
místě, jak je uvedeno v článku 144, 
s cílem provést všechny nezbytné 
kontroly na místě v prostorách práv -
nické osoby ve smyslu čl. 10 odst. 1 
nařízení o jednotném mechanismu 
dohledu.
Článek 144
1. ECB je pověřena ustavením a slo -
žením týmů pro provádění kontrol 
na místě se zapojením vnitrostát -
ních příslušných orgánů v souladu 
s článkem 12 nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu.
2. ECB jmenuje vedoucího týmu pro 
provádění kontrol na místě z řad 
zaměstnanců ECB a vnitrostátního 
příslušného orgánu.Bod 45
Týmy pro provádění kontrol 
na místě zpravidla vedou 
pracovníci vnitrostátního 
příslušného orgánu.
Zdroj:  EÚD.
71 Dohled na místě 
 
156  
Členy týmu pro provádění kontrol včetně vedoucího mise jmenuje ECB. Jak 
rámcové nařízení, tak příručka dohledu vylučují externí osoby, například členy au -
ditorských firem, z možnosti jmenování vedoucím mise a uvádějí, že tyto osoby 
mohou působit jen jako členové týmu pro provádění kontrol. Rámcové nařízení 
je tudíž více omezující než nařízení o jednotném mechanismu dohledu. Nedávná 
studie pro Evropský parlament tvrdí, že pružnější přístup k zapojování externích 
auditorů v oblasti dohledu by za určitých podmínek zlepšil kvalitu102. Jmenování 
externích odborníků spojené s přiměřenými ochrannými opatřeními by ve sku -
tečnosti mohlo zmírnit situaci v době, kdy má ECB sama omezené lidské zdroje, 
pokud by bylo zajištěno, aby nedocházelo k případným střetům zájmů.
157  
Prostřednictvím našeho dotazníku jsme se zeptali vnitrostátních příslušných 
orgánů, zda by bylo možné, aby externí odborníci působili jako vedoucí mise při 
kontrolách na místě u méně významných úvěrových institucí. Dva vnitrostátní 
příslušné orgány odpověděly kladně. Jeden z nich využívá externí pracovníky 
jako vedoucí misí již mnoho let.
158  
Z analýzy programu dohledových šetření, kterou poskytla ECB v rámci interní 
zprávy o zajištění kvality dohledu, vyplynulo, že v roce 2015 existoval nepříznivý 
trend přidělování zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů na přeshranič -
ní kontroly. Jedním důvodem byla politika náhrad cestovních výdajů a mezd ve 
vnitrostátních příslušných orgánech. V září 2015 se Rada dohledu rozhodla krýt 
a nahrazovat všechny cestovní výdaje, nikoli však mzdové náklady. V dotazníku 
jsme se zeptali vnitrostátních příslušných orgánů, zda by měly být mzdové ná -
klady hrazeny. Pět ze sedmi vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly, 
zastávalo názor, že mzdy by měly být hrazeny, zatímco další dva se domnívaly, že 
stávající režim by se neměl měnit. K dalším důvodům tohoto trendu v přidělování 
zaměstnanců vnitrostátních příslušných orgánů podle zmíněné zprávy o zajiš -
tění kvality dohledu patřil nedostatek zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů 
a dlouhá doba trvání přeshraničních kontrol.
Plánování je podrobné a  komplexní
159  
Proces dohledu začíná tím, že je pro každou významnou úvěrovou instituci sta -
noven program dohledových šetření, který vymezuje činnosti a priority v oblasti 
dohledu pro následující rok. Za tímto účelem program dohledových šetření uvádí 
výčet všech žádostí o kontrolu na místě a člení je do kategorií podle priorit jako 
„nezbytné“, „důležité“ nebo „žádoucí“103. Pro toto zařazování do kategorií nejsou 
dány žádné pokyny.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union  (Bankovní 
dohled a externí auditoři 
v Evropské unii), s. 6, http://
www.europarl.europa.eu/
RegData/etudes/
STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf .
103 Kapitola 6 bod 75 příručky 
dohledu.
72 Dohled na místě 
 
160  
Tabulka 8  uvádí počet kontrol, o které žádaly společné týmy dohledu, a počet 
provedených kontrol podle priorit za rok 2015. Souhrnné údaje ukazují, že společ -
né týmy dohledu v roce 2015 podaly 576 žádostí o kontrolu na místě, z nichž 250 
(43 %) bylo schváleno. ECB vysvětlila, že ačkoli byly některé kontroly považovány 
za neodůvodněné, jiné nebylo možné provést z toho důvodu, že scházeli pra -
covníci ECB anebo vnitrostátních příslušných orgánů. Tři z jedenácti vnitrostát -
ních příslušných orgánů, které odpověděly na otázku týkající se odpovídajícího 
personálního zajištění, uvedly, že se potýkají s nedostatkem pracovníků. Odbor 
pro zajištění kvality dohledu ve své zprávě konstatoval, že zdroje vnitrostátních 
příslušných orgánů byly nedostatečné zejména ve druhé polovině roku 2015. Tabulka 8Požadované, schválené a provedené kontroly na místě za 
rok 2015 (ke dni 31. října 2015)
Úroveň 
priorityPočet žádostí 
o kontrolyPočet schválených 
kontrolPočet provedených 
kontrol
Nezbytná Nezveřejněno 148 143
Důležitá Nezveřejněno 86 80
Žádoucí Nezveřejněno 16 12
Celkem 576 250 235
Zdroj: Upraveno podle ECB, číselné údaje nebyly podrobeny kontrole.
161  
Postup pro přeložení kontroly na místě na jiný termín není v příručce dohledu 
upraven ani vysvětlen. Je však obsažen v měsíční aktualizaci kontrol na místě, 
která vyžaduje schválení Radou dohledu a Radou guvernérů v rámci postupu 
„neuplatnění námitek“.
162  
K listopadu 2015 vnitrostátní příslušné orgány poskytly pro kontroly na místě 249 
vedoucích misí (134 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného pracovního 
úvazku) a 906 kontrolorů (421 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalenty plného 
pracovního úvazku). Rozdíl mezi počtem zaměstnanců a údaji o ekvivalentech 
plného pracovního úvazku byl způsoben zejména časem, který mohli kontroloři 
misím věnovat, podle odboru pro centralizované kontroly na místě jsou však 
důvodem i nespolehlivé údaje, které poskytly vnitrostátní příslušné orgány. 
V důsledku nedostatku zdrojů musel odbor pro centralizované kontroly na místě 
v roce 2015 nově stanovit priority ostatních kontrol, aby vyhověl žádostem o kon -
troly ad hoc .
73 Dohled na místě 
 
163  
Příručka dohledu nestanoví minimální četnost kontrol, ačkoli se to považuje za 
součást osvědčených postupů dohledu104. V lednu 2016 Rada dohledu požádala 
o jasnou strategii pro žádosti odboru pro centralizované kontroly na místě o pro 
jejich prioritizaci. Rozhodnutí o navrhované strategii pro odbor pro centralizo -
vané kontroly na místě, včetně „cílené míry zapojení“, bylo přijato v květnu 2016. 
Cílenou mírou zapojení se rozumí orientační počet kontrol na místě ideálně pro -
vedených ve fázi plánování. Stále platí, že neexistuje ustanovení, podle něhož by 
úvěrové instituce samotné měly žádat o kontrolu na místě, což je v jiných systé -
mech dohledu běžnou praxí105.
164  
Pro rok 2016 musí koordinátoři společných týmů dohledu nově u každé žádosti 
o kontrolu na místě předkládat stručné písemné odůvodnění. To odboru pro cen -
tralizované kontroly na místě umožňuje lépe pochopit požadavky, což by mělo 
zjednodušit procesu plánování. V tomto ohledu zpráva o zajištění kvality dohledu 
došla k závěru, že zatímco v krátkodobém výhledu může být v důsledku omeze -
ných zdrojů přiměřeným postupem výběr kontrol na základě dostupných zdrojů, 
v dlouhodobém výhledu by měly být návrhy společných týmů dohledu schvalo -
vány podle situace a profilu rizik úvěrové instituce.
Jsou zapotřebí zlepšení v oblasti informačních technologií
165  
Provádění kontrol na místě, podávání z práv o těchto kontrolách a realizaci 
návazných opatření by měl podporovat vhodný systém IT. ECB používá aplikaci 
systému řízení informací. Vzhledem k tomu, že systém řízení informací je hlavním 
nástrojem IT, který používají společné týmy dohledu i týmy pro provádění kontrol 
na místě, měl by poskytovat technický základ pro harmonizaci procesů a konzis -
tentnost dohledu nad úvěrovými institucemi.
166  
Celkově je rozumné, aby ECB používala integrovanou platformu IT pro pokrytí 
dohledu na místě i na dálku. Avšak pokud jde o dohled na místě, má systém řízení 
informací tyto hlavní nedostatky:
a) nemá funkci pro personální zajištění a monitorování misí;
b) není v souladu s kapitolou 6 příručky dohledu jednotného mechanismu do -
hledu, zvláště pokud jde o jednotné standardy dokumentace a auditní stopu;
c) špatné nahrávání a stahování dokumentů a dat;
d) problémy se vzdáleným přístupem;
e) nedostatečné funkce podávání zpráv a
f) nedostatečné kontrolní postupy.104 Viz oddíl 5000.0.3 příručky 
dohledu banky Federal 
Reserve, USA.
105 Viz oddíl 5000.0.2 příručky 
dohledu banky Federal 
Reserve, USA.
74 Dohled na místě 
 
167  
Stávající verze systému řízení informací není vhodná pro kontroly na místě. Podle 
ECB se jednalo o dočasné řešení, než bude možné zavést plnohodnotný systém 
IT. Pět z vnitrostátních příslušných orgánů, které odpověděly na náš dotazník, 
v současné době používá systém řízení informací a čtyři jej nepoužívají. Míra 
využití se u jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů různí.
168  
Nebyli jsme schopni v příručce dohledu nalézt informace o ukládání nebo 
archivaci kontrolních dokumentů (např. kontrolních zpráv) v případech, kdy se 
nepoužívá systém řízení informací. Odbor pro centralizované kontroly na místě 
nám poskytl standardní e-mail, v němž se požaduje, aby byly určité dokumenty 
uchovávány v systému řízení informací. Tento e-mail se zasílá vedoucím misí při 
vydání závěrečné zprávy. Odbor pro centralizované kontroly na místě však nekon -
troluje, zda byly uloženy všechny požadované dokumenty. Kromě toho e-mail 
neobsahuje žádný požadavek týkající se uchovávání důkazních materiálů, které 
nebyly použity k vyvození zjištění.
169  
Poskytnutá dokumentace neobsahovala důkazy, které by naznačovaly, že Rada 
dohledu byla informována o tom, že systému řízení informací chybí určité klíčové 
funkce, které by Radě dohledu umožnily přijímat dobře informovaná rozhodnutí.
170  
Všichni vedoucí misí mají v systému řízení informací přístup ke všem zprávám 
z kontrol na místě po celou dobu platnosti svého jmenování. To vytváří operační 
riziko zneužití nebo nezáměrné ztráty vykazovaných údajů. ECB nám poskytla 
dokument politiky týkající se práv přístupu členů společných týmů dohledu 
k dohledovým informacím v systému řízení informací, tento dokument však ne -
zahrnuje přístupová práva vedoucích misí nebo osob provádějících kontrolu na 
místě, které jmenují vnitrostátní příslušné orgány. Kromě toho příručka dohledu 
nevyžaduje, aby byly v systému řízení informací uchovávány všechny pracovní 
dokumenty, a tudíž mohou vnitrostátní příslušné orgány v tomto ohledu uplatnit 
svůj vlastní režim.
75 Dohled na místě 
 
ECB plánuje konkrétní opatření s  cílem zlepšit 
kvalifikaci a dovednosti kontrolorů a vedoucích týmů
171  
Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu svěřuje ECB pravomoci 
ohledně ustavení a složení týmů pro provádění kontrol na místě. V praxi se však 
v důsledku svých omezených zdrojů musí ECB spoléhat na dostupné zaměstnan -
ce vnitrostátních příslušných orgánů.
172  
Obdrželi jsme jen souhrnné statistické údaje o zkušenostech vedoucích misí 
a manažerů projektů odpovědných za audit interních modelů kapitálových poža -
davků bank. V únoru 2015 mělo 56 % všech vedoucích misí a manažerů projektů 
méně než tři roky zkušeností s vedením kontrol na místě nebo s audity interních 
modelů106.
173  
Vzhledem k rozdílům mezi vnitrostátními příslušnými orgány odbor pro centrali -
zované kontroly na místě pomocí pololetních šetření pravidelně zjišťuje doved -
nosti pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů, kteří provádějí kontroly na 
místě. Obdrželi jsme agregovaný souhrn za únor 2015, avšak ne s podrobnými 
podkladovými údaji o průzkumu. Podle souhrnu byly v uvedené době schopny 
zajistit veškeré potřebné dovednosti pro kontroly na místě pouze tři vnitrostátní 
příslušné orgány. Jeden vnitrostátní příslušný orgán postrádal téměř všechny 
potřebné dovednosti a zbylým orgánům chyběly alespoň některé z dovedností.
174  
V našem dotazníku jsme požádali banky, aby ohodnotily kvalitu kontrol na místě 
od zavedení jednotného mechanismu dohledu. 54 % respondentů odpovědělo, 
že kvalita je dobrá nebo velmi dobrá, 37 % uvedlo, že kvalita je jen dostatečná, 
a 10 % označilo kvalitu za špatnou.
175  
V roce 2015 uspořádala ECB šest seminářů odborné přípravy pro vedoucí misí. 
V průměru se však polovina vedoucích misí neúčastnila ani jednoho semináře. 
ECB plánuje zřídit akademii kontroly, která připraví kurzy na míru jako součást 
programu institucionální odborné přípravy ECB.106 Interní modely se používají 
k výpočtu kapitálových 
požadavků podle nařízení 
o kapitálových požadavcích. 
Tyto interní modely musí 
schválit a monitorovat orgány 
dohledu. Další informace jsou 
uvedeny v Příručce 
bankovního dohledu ECB 
z listopadu 2014.
76 Dohled na místě 
 
Jasná hierarchická struktura, která nevěnuje patřičnou 
pozornost podrobnostem a  kterou by mohl 
znehodnotit zdlouhavý postup
Postup podávání zpráv v  ECB je dobře strukturovaný
176  
Postup, který má být u kontrol na místě dodržován, je jasně určen. Podrobnosti 
viz příloha  X. V našem dotazníku jsme se bank ptali, zda měly přiměřenou příle -
žitost vyjádřit se k návrhu kontrolní zprávy a projednat ji s týmem pro provádění 
kontroly na místě. Velká většina respondentů (92 %) odpověděla kladně.
177  
Odbor pro centralizované kontroly na místě může požádat o změny obsahu 
kontrolní zprávy a podle „zásady nezávislosti“107 může vedoucí mise změny 
odmítnout. Ačkoli každé takové odmítnutí musí být evidováno v rámci zjištění 
odboru pro centralizované kontroly na místě týkajících se konzistentnosti, bance 
se předává závěrečná zpráva ve znění konečného návrhu vedoucího mise.
Pravidla pro sdělování zjištění však nejsou úplná
178  
Kontrolní zjištění se člení do kategorií podle svého dopadu na finanční situaci 
úvěrové instituce („nízký“, „mírný“, „vysoký“ a „velmi vysoký“)108. Tato klasifika -
ce se však používá jen interně a kontroloři ji dokumentují v pracovních doku -
mentech, není však zaznamenána v kontrolní zprávě. Příručka dohledu v tomto 
ohledu neuvádí žádné pokyny. Je obtížné zajistit, aby byla kategorizace zjištění 
různých vedoucích misí konzistentní – tento problém je třeba řešit následně kon -
trolami konzistentnosti. Dva z vnitrostátních příslušných orgánů, které odpově -
děly na náš dotazník, měly za to, že pokyny ECB k této interní kategorizaci nejsou 
dostatečné, zatímco devět orgánů je shledalo uspokojivými.107 V důsledku „zásady 
nezávislosti“ je vedoucí mise 
výhradně odpovědný za 
vyhotovení, předložení 
a odsouhlasení kontrolní 
zprávy.
108 Kapitola 6 odstavec 123 
příručky dohledu.
77 Dohled na místě 
 
179  
Příručka dohledu neupřesňuje, komu by měly být zprávy z kontrol na místě zasílá -
ny. ECB podrobně nezkoumala, kdo by byli vhodní příjemci v každé jurisdikci. Je 
na uvážení koordinátora společného týmu dohledu, komu zprávu zašle. Existuje 
riziko, že zprávu neobdrží členové rady úvěrové instituce (včetně nevýkonných 
členů), dozorčí rady nebo výboru pro audit.
180  
V našem dotazníku jsme se bank ptali, komu jsou zprávy z kontrol na místě 
adresovány. Většina respondentů (56 %) odpověděla, že zprávy jsou adresovány 
správní radě, 11 % uvedlo, že zprávy se zasílají jen dozorčí radě, a 9 % uvedlo jen 
generálního ředitele. Dalších 9 % respondentů uvedlo, že zprávy jsou adresovány 
správní radě i dozorčí radě. Zbývající odpovědi (15 %) uváděly různé kombinace 
příjemců nebo ve vzácných případech zcela jiné příjemce.
181  
Podle závažnosti a významnosti odpovídajících zjištění mohou mít doporučení 
jednu ze dvou podob. „Operativní akty“ jsou nezávazné a nepodléhají rozho -
dovacímu procesu za účasti Rady dohledu a Rady guvernérů. Na druhou strany 
„rozhodnutí v oblasti dohledu“ připravuje koordinátor společného týmu dohledu 
a schvaluje Rada dohledu a Rada guvernérů v rámci postupu „neuplatnění námi -
tek“. Ačkoli nám ECB poskytla určité relevantní části příručky dohledu, tyto části 
neobsahovaly pokyny ke koncepcím závažnosti nebo významnosti.
182  
Závěrečná zpráva a doporučení se projednávají na závěrečném jednání s úvěro -
vou institucí. Příručka dohledu stanoví povinnou účast vedoucího mise a koordi -
nátora společného týmu dohledu, neuvádí však, kdo by se měl zúčastnit z úvěro -
vé instituce109.109 Kapitola 6 odstavec 137 
příručky dohledu.
78 Dohled na místě 
 
Časový rámec pro vydávání zpráv je dlouhý
183  
Jak ukazuje obrázek  13, pro zaslání závěrečné zprávy koordinátorovi společného 
týmu dohledu existuje lhůta osmi týdnů. Konečný dopis týkající se návazných 
opatření a obsahující doporučení pro banku musí být zaslán do dalších jedenácti 
týdnů, což znamená, že celková lhůta je devatenáct týdnů. Kvůli délce procesu 
existuje riziko, že v okamžiku, kdy se dostanou k zúčastněným subjektům, budou 
již kontrolní zjištění neaktuální. Obrázek  13Časový rámec návazného procesu
Závěrečná 
zpráva zaslána 
společnému 
týmudohleduPřezkum 
konzistentnos-
tiJednání před 
uzavřením 
kontrolyPrůběžná kontrola 
na místěKonečný dopis 
obsahující závěrečná 
doporučeníZávěrečné jednáníNávrh 
doporučení zaslán 
bancePřezkum vedením 
GŘNávrh 
doporučeníPostup společného týmu dohledu
8 týdnů 11 týdnů Postup centralizované kontroly na místě
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých ECB.
79
 Závěry a  doporučení
184  
ECB se podařilo za poměrně krátkou dobu vybudovat složitou strukturu dohledu. 
Nový mechanismus dohledu je stále nevyhnutelně závislý na zdrojích vnitrostát -
ních příslušných orgánů. Kromě toho je třeba navýšit zdroje přidělované pro in -
terní audit a zkrátit časový rámec pro pokrytí rizika funkcí interního auditu. Míra 
informací, které nám ECB poskytla, nám jen částečně dostačovala pro posouzení 
operací spojených se strukturou správy a řízení jednotného mechanismu dohle -
du, činnosti jeho společných týmů dohledu a jeho kontrol na místě110. Náš audit 
tudíž potvrdil kontrolní mezeru, která vznikla po zřízení jednotného mechanismu 
dohledu a na kterou upozornil kontaktní výbor vnitrostátních nejvyšších kontrol -
ních orgánů.
Správa a  řízení
185  
Rozhodovací proces je složitý a obsahuje mnoho vrstev výměny informací (body 
32–35). Rada dohledu je povinna finalizovat velký počet celých návrhů rozhodnu -
tí. Tato skutečnost může narušovat efektivitu a účinnost zasedání Rady dohledu 
a významnou měrou váže zdroje sekretariátu (body 36–39).
186  
ECB provádí úkoly, které jsou jí svěřeny tímto nařízením, aniž jsou dotčeny její 
úkoly týkající se měnové politiky a odděleně od těchto a všech ostatních úko -
lů111. V 16. bodu odůvodnění tohoto nařízení se uvádí, že úkony ECB v oblasti 
měnové politiky a dohledu by měly být vykonávány zcela odděleně. Podle ECB je 
tedy možné využívat některých sdílených služeb. Je také zjevné, že oddělení by 
nemělo vylučovat výměnu potřebných informací. Nebyla však provedena žádná 
analýza rizik týkající se využití sdílených služeb, které poskytují podporu oběma 
funkcím, a není zavedeno monitorování dodržování souladu s předpisy (body 
40–46). Kromě toho existuje riziko pro vnímanou nezávislost funkce dohledu, ne -
boť předseda a místopředseda Rady dohledu jsou jen konzultováni a nevykoná -
vají kontrolu nad rozpočtem nebo lidskými zdroji v oblasti dohledu (body 47–52).
187  
Funkce interního auditu ECB v současné době nemá dostatečné zdroje pro řešení 
rizik zjištěných u témat jednotného mechanismu dohledu a plánování auditů 
nezajišťuje, aby byly všechny klíčové prvky vysoce a středně rizikových oblastí 
pokryty v přiměřeném časovém rámci (body 62–77).110 Viz bod 19.
111 Článek 25 nařízení 
o jednotném mechanismu 
dohledu.
80 Závěry a  doporučení 
 
Doporučení  1
ECB by měla dále zefektivnit svůj rozhodovací proces a delegovat určitá roz -
hodnutí na nižší úrovně, aby Radě dohledu umožnila soustředit se na náročnější 
úkoly. Vzhledem k tomu, že sekretariát je do rozhodovacího procesu významně 
zapojen jakožto koordinátor, měl by vypracovat další pokyny v podobě kontrol -
ních seznamů, šablon a vývojových diagramů pro každý typ rozhodnutí.
Cílové datum provedení: polovina roku 2017
Doporučení  2
Aby překonala obavy týkající se využívání sdílených služeb, měla by ECB posou -
dit související rizika a zavést potřebná ochranná opatření včetně řízení možných 
střetů u žádostí a specializovaného monitorování souladu s předpisy. Pokud jde 
o předsedu a místopředsedu Rady dohledu, měl by být zaveden úřední postup, 
který zajistí, aby:
i) byly potřeby funkce politiky dohledu vhodným a vyčerpávajícím způsobem 
reflektovány;
ii) existovaly oddělené hierarchické linie, pokud jde o konkrétní zdroje dohledu;
iii) se více podíleli na sestavování rozpočtu a souvisejícím rozhodování a pod -
porovali rozpočtovou autonomii funkce dohledu v ECB v hranicích daných 
právním rámcem.
Cílové datum provedení: polovina roku 2017
Doporučení  3
ECB by měla alokovat dostatečné zdroje a dovednosti v oblasti interního auditu, 
aby dle potřeby mohla zajistit pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí.
Cílové datum provedení: polovina roku 2017
81 Závěry a  doporučení 
 
Odpovědnost
188  
Kontrolní pravomoci Účetního dvora vůči ECB jsou zdůrazněny v čl. 20 odst. 7 
nařízení o jednotném mechanismu dohledu, v němž se odkazuje i na čl. 27 odst. 2 
statutu ESCB a ECB. Kvůli omezení přístupu k dokumentům ze strany ECB nebyly 
důležité oblasti podrobeny kontrole112. Mezeru v auditech zjistily také vnitrostátní 
nejvyšší kontrolní orgány, neboť jejich předešlé kontrolní pravomoci vůči vnitro -
státním orgánům bankovního dohledu nebyly nahrazeny obdobným mandátem 
pro Účetní dvůr v oblasti dohledových činností ECB (body 85–87).
189  
ECB stanovila pravidla upravující její odpovědnost vůči Evropskému parlamentu 
a veřejnosti a úlohy a povinnosti jednotného mechanismu dohledu jsou jasně 
definovány a zveřejněny. Tyto mechanismy negativně ovlivňuje skutečnost, že 
ECB nezveřejňuje ukazatele výkonnosti a metriky, aby prokázala účinnost dohle -
du (body 82–84 a body 88–91).
Doporučení  4
ECB by měla plně spolupracovat s Účetním dvorem, aby mu umožnila výkon jeho 
mandátu, a tím posílila vyvozování odpovědnosti.
Cílové datum provedení: okamžitě
Doporučení  5
Aby ECB posílila vyvozování své odpovědnosti vůči externím subjektům, měla by 
vypracovat formální rámec výkonnosti pro měření a zveřejňování informací o vý -
konnosti dohledu. Naznačit problematické oblasti a možná zlepšení by mohly 
pomoci průzkumy provedené ve finančních institucích.
Cílové datum provedení: konec roku 2018112 Viz bod 19.
82 Závěry a  doporučení 
 
Společné týmy dohledu
190  
Ačkoliv nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu svěřuje ECB pravomo -
ci ohledně ustavení a složení společných týmů dohledu pro dohled nad význam -
nými subjekty na dálku, společné týmy dohledu jsou z hlediska složení nadále 
značně závislé na zaměstnancích, které jmenují vnitrostátní příslušné orgány. 
ECB má proto jen omezenou kontrolu (z hlediska množství i kvality) nad největší 
složkou lidských zdrojů společných týmů dohledu a namísto toho se spoléhá na 
spolupráci a dobrou vůli vnitrostátních příslušných orgánů. Lidské zdroje jsou 
omezené pro všechny společné týmy dohledu, což ohrožuje poslání ECB, jímž je 
provádět „důkladný a účinný bankovní dohled“ (body 126–137).
191  
Počet pracovníků dohledu původně vycházel z velmi jednoduchého přístupu, 
který se spoléhal na odhady personálních obsazení vnitrostátních příslušných 
orgánů před zřízením jednotného mechanismu dohledu. Tyto odhady se ukázaly 
jako nepřesné. Nebyla provedena podrobná analýza potřeb lidských zdrojů pro 
nový a mnohem náročnější rámec jednotného mechanismu dohledu. To zna -
mená, že nebyla vytvořena přímá vazba mezi programem dohledových šetření 
a přidělováním zdrojů, jak stanoví směrnice o kapitálových požadavcích (body 
107–112). Existují náznaky, které potvrzuje nedávné sdělení Rady dohledu, že 
stávající počty zaměstnanců jsou nedostatečné.
192  
Neexistují strukturované závazné osnovy odborné přípravy pracovníků ECB tý -
kající se praktických aspektů dohledu na dálku, zejména v oblastech technických 
témat, která jsou zvláště významná pro úkoly bankovního dohledu. Kromě toho 
ECB postrádá centralizovanou, standardizovanou a komplexní databázi doved -
ností a kompetencí členů společných týmů dohledu (zaměstnanců ECB i vnitro -
státních příslušných orgánů) (body 148–149).
193  
Uskupení, do kterého je každá banka zařazena, se průběžně používá jako jeden 
ze dvou vstupních údajů (druhým je skóre posouzení rizik), které určují minimální 
úroveň angažovanosti banky pro účely intenzity dohledu. Metodika ECB pro zařa -
zování do uskupení nebyla od zahájení činnosti jednotného mechanismu dohle -
du přezkoumána ani aktualizována. Údaje na úrovni bank používané při přiřazo -
vání k uskupení dále nebyly aktualizovány od roku 2013. Pro průběžné plánování 
dohledu tedy ECB stále používá model, který se používal na začátku fungování 
jednotného mechanismu dohledu (body 113–121).
83 Závěry a  doporučení 
 
194  
Poskytnutá dokumentace týkající se plánování dohledu nám neumožnila dospět 
k závěru, zda ECB plní všechny uvedené činnosti dohledu efektivně.
Doporučení  6
ECB by měla pozměnit nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu tak, 
aby v něm byly formalizovány závazky zúčastněných vnitrostátních příslušných 
orgánů a bylo zajištěno, aby se všechny tyto orgány plně a úměrně podílely na 
činnosti společných týmů dohledu.
Cílové datum provedení: konec roku 2017
Doporučení  7
ECB by měla ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vytvořit profily 
rolí/týmů a metody pro posuzování vhodnosti pracovníků, které vnitrostátní pří -
slušné orgány plánují jmenovat do společných týmů dohledu, a jejich následné 
výkonnosti.
Cílové datum provedení: konec roku 2018
Doporučení  8
ECB by měla zřídit a spravovat centralizovanou, standardizovanou a komplexní 
databázi dovedností, zkušeností a kvalifikací zaměstnanců společných týmů do -
hledu, a to jak z řad ECB, tak z vnitrostátních příslušných orgánů.
Cílové datum provedení: konec roku 2018
84 Závěry a  doporučení 
 
Doporučení  9
ECB by měla zavést formální osnovy odborné přípravy pro nové i stávající pra -
covníky dohledu ve společných týmech dohledu, které se zaměří na odbornou 
přípravu orientovanou na obsah a relevantní pro bankovní dohled. Dále by měla 
zajistit, aby povinná účast odpovídala potřebám a zkušenostem a profilu pracov -
níků, a zvážit zavedení certifikačního programu dohledu na dálku pro zaměst -
nance ve společných týmech dohledu.
Cílové datum provedení: konec roku 2018
Doporučení  10
ECB by měla vypracovat a zavést na rizicích založenou metodiku pro určování 
cílového počtu zaměstnanců a složení dovedností pro společné týmy dohledu, 
která by měla zajistit, aby zdroje každého společného týmu dohledu (zaměst -
nanci ECB a vnitrostátních příslušných orgánů) byly úměrné velikosti, složitosti 
a profilu rizik dohlížené instituce a přiměřené pro provádění programu dohledo -
vých šetření pro danou instituci.
Cílové datum provedení: konec roku 2018
Doporučení  11
Vzhledem k tomu, že je v tomto důležitém procesu plánování dohledu nadále 
využíván model uskupení, měl by být pravidelně přezkoumáván a dle potřeby ak -
tualizován. Pravidelně by měly být aktualizovány i údaje o konkrétních bankách 
používané při zařazování do uskupení.
Cílové datum provedení: polovina roku 2017
85 Závěry a  doporučení 
 
Kontroly na místě
195  
Dokumentace, kterou ECB poskytla, nebyla pro plné prošetření provozní účin -
nosti dostačující. Podle toho, co jsme mohli posoudit, je proces zřejmě soudržný 
a ucelený (body 150–152).
196  
Článek 12 nařízení o jednotném mechanismu dohledu pověřil ECB úkolem pro -
vádět kontroly na místě. Stávající provozní praxe však s tímto cílem není v sou -
ladu. ECB zajišťuje méně než 8 % celkového počtu zaměstnanců, kteří provádějí 
kontroly na místě, a vedla jen 12 % kontrolních návštěv. Téměř všechny ostatní 
kontroly vedou pracovníci z domovského nebo hostitelského orgánu dohledu 
(body 153–158).
197  
V oblasti plánování a přidělování zdrojů pro jednotlivé kontroly jsme zjistili, že až 
do května 2016 nebyly poskytnuty jasné pokyny pro stanovení priorit (bod 159). 
Příručka dohledu ECB nestanoví minimální četnost kontrol (bod 163), v květnu 
2016 však byla přijata také opatření, která se touto záležitostí zabývají. IT systém 
má významné nedostatky (body 165–170) a je třeba se zabývat otázkou kvalifika -
ce a dovedností pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů provádějících kon -
troly na místě (body 171–175). Kromě toho by měly být zprávy vydávány s kratším 
odstupem od uspořádání závěrečného jednání (bod 183).
Doporučení  12
ECB by měla doplnit nebo přerozdělit své zaměstnance, aby mohla podstatně po -
sílit svou přítomnost při kontrolách významných bank na místě na základě jasně 
stanoveného pořadí priorit v oblasti rizika. Měl by se zvýšit podíl kontrol na místě 
vedených vnitrostátním příslušným orgánem dohledu jiného než domovského 
nebo hostitelského státu.
Cílové datum provedení: konec roku 2018
86 Závěry a  doporučení 
 
Doporučení  13
ECB by měla bedlivě sledovat nedostatky v systému IT pro kontroly na místě 
a snažit se zvýšit kvalifikace a dovednosti pracovníků vnitrostátních příslušných 
orgánů, kteří provádějí kontroly na místě.
Cílové datum provedení: polovina roku 2017
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Baudilo Tomé MUGURUZA, člen 
Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 18. října 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Klaus-Heiner Lehne
87
 Přílohy
Shrnutí koncepce auditu
Téma auditu Kritéria auditu Analýza auditu
Zajišťují systémy správy a řízení jednot -
ného mechanismu dohledu přiměřené 
podmínky pro práci společných týmů 
dohledu a týmů pro provádění kontrol 
na místě?I Základní zásada BCBS č. 2
II  Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, 65., 66. 
a 77. bod odůvodnění
III  Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, články 4, 
6, 19, 22, 24, 25 a 26
IV Příručka dohledu ECB
V Jednací řád ECB ο Kvantitativní analýza dokumentů
 ο Rozhovory se zaměstnanci
Jsou uspořádání interního auditu a me -
chanismy pro plánování a předkládání 
zpráv takové, aby byla uspokojivým 
způsobem řešena rizika zjištěná v sou -
vislosti s úkoly bankovního dohledu?I  Standard IIA 2030, Mezinárodní rámec pro odbornou 
praxi – IPPF Praktické pokyny IPPF ke standardu 2030 ο Kvantitativní analýza dokumentů
 ο Rozhovory se zaměstnanci
Zajišťují postupy a praktické provádění 
pravidel pro vyvozování odpovědnosti 
včetně externího auditu přiměřené 
prostředí pro bankovní dohled?I Základní zásada BCBS č. 2
II Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 20 ο Srovnávání a rozhovory s ostatními nej -
vyššími kontrolními institucemi (Austrálie, 
Kanada, USA)
 ο Analýza průzkumu kontaktního výboru
 ο Kvantitativní analýza dokumentů
 ο Rozhovory se zaměstnanci ECB
 ο Rozhovory se zúčastněnými subjekty (Parla -
ment, Rada)
Bylo plánování a zřizování společných 
týmů dohledu přiměřené z hlediska 
struktury a zdrojů?I Základní zásady BCBS
II Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 6
III Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 79
IV  Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, 
články 3 a 4
V Směrnice 2013/36/EU, články 63 a 971
VI Příručka dohledu ECB
VII  Obecné pokyny EBA ke společným postupům a meto -
dikám procesu přezkumu a vyhodnocení.V možném rozsahu:
 ο Analýza částí příručky dohledu a ostatních 
dokumentů zabývajících se organizačním 
uspořádáním
 ο Posouzení celkového plánování zdrojů 
v GŘMD I a II
 ο Posouzení plánování zdrojů pro společné 
týmy dohledu
 ο Přezkum rozhodnutí o přidělení zdrojů a pod -
kladových předpokladů a modelů
 ο Rozhovory se zaměstnanci
 ο Kvantitativní analýza spisů zaměstnanců
 ο Kvantitativní analýza dokumentů z programů 
odborné přípravy
 ο (všechny postupy v možném rozsahu)
Jsou činnosti dohledu přiměřeně 
plánovány, aby zohlednily normami 
stanovená kritéria, a provádí orgán 
dohledu tyto činnosti efektivně?I Základní zásady BCBS
  Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, 
článek 3
III Směrnice 2013/36/EU, články 97 a 99
IV  Obecné pokyny EBA ke společným postupům a meto -
dikám procesu přezkumu a vyhodnocení. ο Nebylo možné provést téměř žádné z před -
pokládaných postupů (nebyly k dispozici 
dokumenty programu dohledových šetření / 
procesu přezkumu a vyhodnocení, spisy bank 
a metodické části příručky dohledu)
Jsou kontroly na místě přiměřeně 
plánovány a prováděny a jsou o nich 
přiměřeně podávány zprávy?I Základní zásada BCBS č. 9
II ISA 580
III Nařízení o jednotném mechanismu dohledu, článek 12
IV  Nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu, 
článek 3
V Směrnice 2013/36/EU, článek 99
VI Příručka dohle du ECB, kapitola 6 ο Kvantitativní analýza dokumentů, k nimž 
nám byl umožněn přístup
 ο Rozhovory se zaměstnanci
1  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním 
dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES 
(Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).Příloha I
88 Přílohy 
 
Omezení přístupu k informacím
Oblasti, v nichž nebyl proveden dostatečný audit, protože 
ECB neposkytla požadované dokumentyNebyly poskytnuty důkazní informace
Ucelené posouzení
 ο Zátěžové testování
 ο Přezkum kvality aktiv ο Mimo jiné obecné zásady k oceňování kolaterálu, postup pro výběr rizikových ak -
tiv, časté otázky a odpovědi, zápisy a korespondence z jednání s EBA, ERSB, ECB, 
posouzení dopadu daňových dobropisů a související obecné zásady a některé 
dokumenty týkající se projektů1
Rozhodovací proces
 ο Dodržování stanovených lhůt
 ο Úroveň a načasování rozhodnutí s ohledem na závažnost věci
 ο Zda a jak jednotlivé strany v rozhodovacím procesu přidávají 
hodnotu a zda u konkrétních případů dochází k překryvu 
nebo nadbytečným úkonům
 ο Nemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerč -
ních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se rozhodova -
cího procesu a skutečných rozhodnutí ο Rozhodnutí Rady dohledu
 ο Spisy bank
 ο Podkladová dokumentace procesních kroků v rozhodovacím procesu
 ο Zápisy z jednání Rady dohledu
Provozní efektivnost kontrol na místě
 ο Zásadní části metodiky plánování
 ο Skutečná efektivnost kontrol na místě
 ο Jednotné a efektivní uplatňování metodiky v celém 
jednotném mechanismu dohledu (např. zbytečná prodlení, 
nedostatečné cílení, neefektivní provádění auditů)
 ο Soudržné podávání zpráv o kontrolách na místě
 ο Efektivní kontroly konzistentnosti
 ο Nemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerč -
ních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se procesu kon -
trol na místě a skutečných zpráv nebo pracovních dokumentů 
z kontrol na místě
 ο Konkrétnost a časový horizont zlepšení systému řízení 
informací
 ο Zajištění kvality kontrol na místě ο Seznam naplánovaných a neprovedených kontrol
 ο Byly poskytnuty přílohy kapitoly 6 příručky dohledu týkající se metodiky dohledu 
na místě (kapitola 6, 60 stran), nikoli však všechny přílohy (údajně 1 000 stran)
 ο Plánování konkrétních kontrol na místě (seznam kontrol na místě s žádostí 
o zdroje)
 ο Seznam tematických přezkumů a seznam žádostí ad hoc
 ο Podkladové údaje průzkumu vnitrostátních příslušných orgánů pro posouzení 
dovedností dostupných pracovníků provádějících kontroly na místě
 ο Plán na spuštění provozu verzí systému řízení informací
 ο Rozhodnutí Rady dohledu, např. o plánování kontrol na místě
 ο Pracovní dokumenty (včetně plánovací dokumentace) kontrolorů
 ο Zprávy o kontrole konzistentnosti u konkrétních bank
 ο Spisy bank / vzorky konkrétních případů
 ο Zapojení auditorů na místě a příslušné zprávy o přezkumu kvality aktiv v Řecku 
v roce 2015
Provozní  efektivnost plánování dohledu na dálku
 ο Podkladové údaje a výpočty použité při prvotním zařazení do 
uskupení a souvisejícím přidělení zdrojů
 ο Účinnost plánování činností dohledu
 ο Přiměřenost plánování činností dohledu
 ο Efektivní / vhodné využití tematických přezkumů při pláno -
vání činností dohledu
 ο Provozní efektivnost provádění dohledu na dálku
 ο Účinnost provádění činností dohledu
 ο Přiměřenost provádění činností dohledu
 ο Soudržná a přiměřená analýza procesu přezkumu a vyhodno -
cení a podávání zpráv
 ο Přiměřené / efektivní používání identifikačních průkazů
 ο Vhodnost modelu systému hodnocení rizik
 ο Efektivní využití modelu systému hodnocení rizik v procesu 
dohledu
 ο Efektivní a cílené kroky navazující na rozhodnutí v oblasti 
dohledu ze strany společných týmů dohledu
 ο Nemohli jsme provést křížovou kontrolu připomínek komerč -
ních bank v rámci našeho průzkumu týkajícího se dohledu 
na dálku ο Příručka dohledu (kromě přibližně 25 stran o společných týmech dohledu a 17 
stran o řízení krizí z celkového počtu 346 stran)
 ο Metodické přílohy příručky dohledu
 ο Podrobné metodiky a modely procesu přezkumu a vyhodnocení
 ο Podrobné metodiky modelu systému hodnocení rizik
 ο Tematické zprávy
 ο Rozhodnutí Rady dohledu
 ο Návrhy programu dohledových šetření, schválené programy dohledových šetření
 ο Skutečné identifikační průkazy (poskytnuta jen upravená verze), jakož i použité 
soubory dat FINREP
 ο Zprávy o procesu přezkumu a vyhodnocení
 ο Skóre a modelové výstupy systému hodnocení rizik, podkladová dokumentace, 
podrobnosti, případy odchýlení od systému
 ο Ozdravné plány předložené ECB, analýza a návazné kroky společných týmů 
dohledu
 ο Rozhodnutí v oblasti dohledu, návazné kroky a provádění ze strany společných 
týmů dohledu
 ο Metodika zařazování do uskupení – nebyl poskytnut model, vstupy (údaje 
o bankách, data), výpočty, podrobnosti o výstupu (včetně případy odchýlení od 
modelu)
 ο Spisy bank / vzorky konkrétních případůPříloha II
89 Přílohy 
 Příloha IIOblasti, v nichž nebyl proveden dostatečný audit, protože 
ECB neposkytla požadované dokumentyNebyly poskytnuty důkazní informace
Zasedání Rady dohledu
 ο Efektivnost zasedání
 ο Dodržování zásady nezávislosti u zástupců vnitrostátních 
příslušných orgánů v Radě dohledu ο Zápisy z jednání Rady dohledu
Vyvozování odpovědnosti
 ο Komplexní a efektivní podávání zpráv EP
 ο Efektivní a komplexní výměna informací, kterou stanoví člá -
nek 32 nařízení o jednotném mechanismu dohledu – v tomto 
ohledu jsme museli vycházet z informací od třetích stran ο Písemná dokumentace výměny názorů ad hoc  mezi Evropským parlamentem 
a předsedkyní Rady dohledu
 ο Záznam jednání Rady dohledu poskytnutý příslušnému výboru Parlamentu 
s komentovaným seznamem rozhodnutí
 ο Skutečná dokumentace požadovaná Evropskou komisí pro její zprávu podle 
článku 32 a korespondence týkající se žádosti o informace, včetně dat
Zdroj:  EÚD.
1 V dubnu 2016 nám ECB poskytla zprávu GŘMD IV o zajištění kvality z dubna 2015. Ačkoli zpráva zahrnovala řadu oblastí, na základě 
dostupných zdrojových dokumentů jsme nebyli schopni provést naše auditní postupy. Zpráva se zaměřovala spíše na procesní než metodické 
otázky. Rovněž jsme obdrželi řadu procesních dokumentů, například dopisy o pověření pro auditory, a navrhované požadavky na zdroje pro 
přezkum úvěrového portfolia. Nebyl nám umožněn dostatečný přístup k pracovním dokumentům auditorů a na základě dostupných informací 
jsme nebyli schopni vyvodit vlastní závěry týkající se dalších aspektů.
90 Přílohy 
 Příloha IIPříklady toho, jak uvedená situace ovlivnila náš audit, jsou uvedeny níže.
I.  Správa a řízení
Problém V odpovědi na dotazník, který jsme zaslali komerčním bankám, tři instituce uvedly, že jim nebylo přiznáno právo být 
vyslechnuty. Nebyl nám však poskytnut přístup ke spisům bank nebo rozhodnutím.
Důsledek Toto tvrzení jsme nemohli ověřit.
Problém Žádali jsme o vzorky případů pro různé druhy rozhodnutí (mimořádné situace, běžné případy, rozhodnutí z procesu 
přezkumu a vyhodnocení a povolení), včetně úplného toku podkladové dokumentace s daty každého kroku od prvotní 
fáze až po vydání konečného rozhodnutí. Obdrželi jsme však pouze tabulky uvádějící data procesních kroků, bez přístupu k 
podkladové dokumentaci.
Důsledek Nebyli jsme schopni určit, zda byla prodlení při rozhodování způsobena nedostatky postupu nebo složitostí předmětné 
záležitosti. Nemohli jsme posoudit konkrétní nedostatky rozhodovacího procesu, určit případné zbytečné vrstvy nebo 
ověřit, že poskytnuté dokumenty umožňovaly přijmout informované rozhodnutí. Jakákoli analýza rozhodování musí proto 
zůstat spíše v abstraktní rovině.
Problém Požadovali jsme zápis z jednání Rady dohledu, abychom posoudili, zda předsedkyně v Radě dohledu zajišťuje efektivní, ale 
účinné diskuse s řádnou účastí a příspěvky všech členů v zájmu EU jako celku. Byl nám však zamítnut přístup k zápisům z 
jednání Rady dohledu.
Důsledek Nemohli jsme vyslovit stanovisko k efektivnosti jednání Rady dohledu.
II. Společné týmy dohledu
Problém V odpovědi na dotazník nás jedna komerční banka informovala, že ECB požadovala neúměrné množství dokumentace 
(„stovky spisů“) pro svá posouzení „způsobilosti a bezúhonnosti“, ačkoli většina případů se týkala prodloužení funkčního 
období ředitelů.
Důsledek Rozhodnutí o „způsobilosti a bezúhonnosti“ tvořila více než polovinu rozhodnutí ECB. Ve zprávě odboru zajištění kvality 
se zdůrazňuje, že taková rozhodnutí mohla mít dopad na zdroje. Nebyli jsme schopni posoudit, zda jsou postupy pro 
rozhodnutí o způsobilosti a bezúhonnosti přiměřené (tj. zda byly všechny postupy a žádosti o informace nezbytné), nebo 
zda měly negativní dopad na přidělování zdrojů. Proto jsme nemohli vyslovit informované stanovisko k potřebě dalších 
zaměstnanců nebo efektivnější organizaci úkolů.
Problém Hodlali jsme zkoumat modelování rizik jako součást procesu přezkumu a vyhodnocení a to, zda byly údaje od dohlíže -
ných bank účinně využity ve vhodném modelu rizik. Neobdrželi jsme žádné podrobnosti týkající se dopadu údajů, které 
poskytly dohlížené banky, na skóre systému hodnocení rizik. V odpovědi na náš dotazník mnoho komerčních bank uvedlo, 
že požadavky na vykazování a podávání zpráv, které na ně jsou kladeny, jsou nepřiměřené.
Důsledek Nebyli jsme schopni ověřit, zda a jak se vykazované údaje používají k určení skóre v procesu přezkumu a vyhodnocení a zda 
by bylo možné formulovat požadavky na podávání zpráv efektivněji, aby byl důraz kladen na zásadní rizika.
III. Kontroly na místě
Problém Neobdrželi jsme metodickou přílohu příručky dohledu ani podkladové spisy kontrol na místě. V některých případech se 
komerční banky k výkonnosti kontrol na místě vyjadřovaly negativně.
Důsledek Nebyli jsme schopni posoudit žádnou fázi cyklu kontroly (výběr banky, návrh oznámení před kontrolou, provedení kont -
rolní návštěvy a podání zprávy o kontrole, následné kontroly konzistentnosti) ani to, zda se podkladová metodika zabývala 
klíčovými riziky a zda byly zdroje využity vhodně a efektivně. Nevhodný přístup ke kontrolám na místě by však měl 
obrovské důsledky pro posouzení přidělování zdrojů a efektivnosti skutečně provedené práce. Neúplná nebo nesprávně 
uplatňovaná metodika by ovlivnila efektivnost všech kontrol významných bank bez ohledu na to, zda je provádí ECB nebo 
vnitrostátní příslušné orgány.
91 Přílohy 
 Příloha IIIRozhodovací proces uplatňovaný u  jednotlivých rozhodnutí v  oblasti dohledu 
a jiných závazných a nezávazných právních aktů až do postupu neuplatnění námitek 
v Radě guvernérů
Odkaz na  graf Popis
(1-2)Dílčí koordinátor společného týmu spolupracuje s vedením příslušného vnitrostátního příslušného orgánu, aby mělo vedení možnost 
přezkoumat návrhy rozhodnutí a vyjádřit se k nim, než budou postoupeny dále. Lhůta pro podání připomínek záleží na okolnostech 
a přihlíží ke konečné zákonné a provozní lhůtě.
(3-4)Souběžně s kroky (1–2) může společný tým dohledu požádat o právní poradenství nebo poradenství od příslušných organizačních 
složek jednotného mechanismu dohledu.
(5)Společné týmy dohledu jsou vyzvány, aby se sekretariátem Rady dohledu projednaly první předběžný návrh, první návrh rozhodnutí 
a časové rámce. Sekretariát Rady dohledu přezkoumá dokumentaci.
Není-li sekretariát konzultován v této rané fázi, proběhne přezkum před odesláním dokumentace Radě dohledu.
(6-7-8)Pokud je to časově možné, zašle sekretariát Rady dohledu dokumentaci Generálnímu ředitelství pro právní služby (DG/L) k redakčním 
úpravám.
(9)Koordinátor společného týmu dohledu zašle balíček dokumentace vedení GŘ I, resp. GŘ II k přezkumu a schválení předloženého návrhu 
rozhodnutí.
(10)Vedení po přezkumu a schválení návrhu rozhodnutí předloženého koordinátorem společného týmu dohledu zašle formou e-mailu 
předsedovi a místopředsedovi návrh Rady dohledu, návrh rozhodnutí a další podkladovou dokumentaci ke schválení a další distri -
buci členům Rady dohledu. Sekretariát Rady dohledu obdrží kopii dokumentů, aby mohl jednat, jakmile předseda a místopředseda 
dokumentaci schválí.
(11)Sekretariát Rady dohledu rozešle dokumentaci ostatním členům Rady dohledu. Členové Rady dohledu musí zpravidla dokumentaci 
obdržet nejméně pět pracovních dnů před příslušným zasedáním. Je-li dokumentace předložena ke schválení písemným postupem, 
činí standardní lhůta také pět pracovních dnů.
(12)Zasedání / písemný postup. V písemném postupu obvykle nedojde k formálnímu hlasování. Má se za to, že členové Rady dohledu 
návrh rozhodnutí schválili, pokud ve stanovené lhůtě nepředloží námitky.
(13) Souhlas Rady dohledu.
(14-15)V případě potřeby zašle sekretariát Rady dohledu dokumentaci k překladu nejpozději při jejím předložení Radě dohledu. Dokumentace 
se obvykle zasílá k překladu, jakmile se ustálí anglické znění. Nemá-li rozhodnutí v oblasti dohledu nepříznivý účinek na úvěrovou 
instituci a není-li jí přiznáno právo být vyslechnuta, sekretariát Rady dohledu v této fázi finalizuje dokumentaci a koordinuje činnost se 
sekretariátem Rady guvernérů.
(16-17)Pokud by rozhodnutí mělo pro příjemce nepříznivé účinky, zašle sekretariát Rady dohledu úplný návrh rozhodnutí úvěrové instituci 
k uplatnění práva být vyslechnuta. Standardní lhůta činí dva týdny. V naléhavých případech lze lhůtu zkrátit nebo se slyšení může 
konat ex post za podmínek stanovených v článku 31 rámcového nařízení. Lhůta pro slyšení začíná dnem, kdy úvěrová instituce obdrží 
návrh rozhodnutí.
(18)Sekretariát Rady dohledu zašle připomínky, které obdrží od úvěrové instituce, společnému týmu dohledu k posouzení. Společný tým 
dohledu může v případě potřeby konzultovat GŘ pro právní služby.
(19-23)Společný tým dohledu posoudí připomínky úvěrové instituce (právo být vyslechnuta) a tok dokumentace se řídí kroky uvedenými 
v bodech 10 až 12. Sekretariát přezkoumá posouzení připomínek a revidované rozhodnutí.
(24) (Revidované) rozhodnutí spolu s posouzením připomínek se předkládá Radě dohledu ke schválení.
(25)Sekretariát Rady dohledu zašle konečný balíček dokumentace místopředsedovi ke schválení (tento krok je vyžadován před zahájením 
postupu neuplatnění námitek) a v kopii uvede sekretariát Rady guvernérů.
(26)Sekretariát Rady guvernérů zašle dokumentaci Radě guvernérů k přijetí postupem neuplatnění námitek. Na postup neuplatnění 
námitek se poskytuje nejvýše deset pracovních dnů. Sekretariát Rady guvernérů vyrozumí sekretariát Rady dohledu o schválení 
dokumentace.
(27) Sekretariát Rady dohledu sdělí konečné rozhodnutí úvěrové instituci.
92 Přílohy 
 Příloha III
Oznámení konečného rozhodnutí Úvěrová instituceOznámení o přijetíSekretariát Rady dohledu
Mimořádné případy
Méně než 48 hodinŘádný
Méně než 10 prac. dnůRada guvernérůInformován e-mailemSekretariát Rady guvernérů
Přezkum konečného balíčku Místopředseda Rady dohledu
Návrhy rozhodnutí musí být 
současně zaslány vnitrostátnímu 
příslušnému orgánu (vnitrostátním 
příslušným orgánům)Vnitrostátní příslušný orgánKonečný balíček dokumentaceSekretariát Rady dohledu
Ke schválení 
(revidovaného) rozhodnutí 
a posouzení připomínek Rada dohledučlenové Rady dohleduGŘ pro právní 
služby
K překladu v 
případě potřebyPosuzuje připomínky úvěrové 
instituce ke konečnému návrhu (lze 
konzultovat GŘ pro právní služby)Společný tým dohledu
Schůzka
Právo být vyslechnuta u rozhodnutí 
s negativním účinkem (dvě výjimky)   3 prac. dny, je-li 
připomínka naléhavá2 týdny na připomínkyPísemné odpovědiÚvěrová instituce
PřezkumSekretariát Rady dohleduPředseda a místopředseda RDVedení GŘ
Finalizace návrhu rozhodnutíSekretariát Rady dohledu5 prac. dnů před 
hlasováním5 prac. dnů před 
zasedáním / schválením Písemný postupčlenové Rady dohledu
Zasedání
(Řídící výbor)Je-li záležitost 
naléhavá nebo 
technickáZváží body B nebo 
otázky politikyPísemný postupRada dohledu
ZasedáníGŘ pro právní služby
Editace změnSekretariát Rady dohledu
Zajistí návazné kroky 
a distribuciPředseda a místopředseda RD
Schválení veškeré dokumentace 
a udělení pokynu k distribuci 
členům RDOrganizační  složky jednotného 
mechanismu dohledu
Žádost o pomoc / právní 
poradenstvíPřipomínky k návrhuVnitrostátní příslušný orgán
Přezkum a schválení návrhu 
společného týmu dohleduVedení GŘ 
Sekretariát Rady dohledu
Přezkum a projednání se 
společným týmem  dohleduSpolečný 
tým dohledu
Písemný postup a postup neuplatnění 
námitek (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
93 Přílohy 
 Příloha IVRozpočtový proces ECB
Ředitel pro služby (CSO)
CSO se odpovídá výkonné radě 
prostřednictvím prezidenta. 
Odpovídá za GŘ F/BCO
Vedoucí rozpočtových  
středisek (sdílená  odpověd-
nost s GŘ F/ BCO)Rada  guvernérů
Výkonná rada
GŘ F/BCO (odbor pro rozpočet, 
kontrolu a organizaci)BUCOM (Rozpočtový výbor)
Odborníci z ECB a národních 
centrálních bank států eurozóny. Je 
nápomocen Radě guvernérů při 
rozhodování o rozpočtu (hodnocení
návrhu rozpočtu).
CeBa (centrální bankovnictví) 
versus SSM (jednotný mechanis-
mus dohledu)Provoz banky versus 
Změna banky6 členů Výkonné rady
19 guvernérů národních centrálních 
bank států eurozónySložení Rady  guvernérů
Konzultace s předsedou
a místopředsedou Rady dohledu
Pomáhá Výkonné radě při hodnocení 
části rozpočtu týkající se jednotného 
mechanismu dohledu.
Odpovídají za operativní plánování a 
provádění  ve svém rozpočtovém  
středisku. Odpovídají za monitorování 
a kontrolu příslušné části rozpočtu 
ECB.Posuzuje důsledky oblastí činnosti z 
hlediska lidských zdrojů, rozpočtu a 
organizace. V souladu s tím poskytuje 
poradenství Výkonné radě. Vypracovává, 
připravuje a monitoruje rozpočet v 
souladu se strategickými pokyny, které 
poskytne Výkonná rada / Rada 
guvernérů.Odpovídá za přidělování a řízení 
lidských a ﬁnančních zdrojů. 
Předkládá návrh rozpočtu Radě 
guvernérů.Přijímá rozpočet ECB na základě 
návrhu Výkonné  rady.
Zdroj:  GŘ F/BCO.
94 Přílohy 
 Příloha VAudit bankovního dohledu ve vybraných vnitrostátních jurisdikcích
AUSTRÁLIE KANADA USA
NEJVYŠŠÍ 
KONTROLNÍ ORGÁNYAustralian National Audit Office 
(ANAO)Auditor General of Canada Government Accountability Office (GAO)
Bankovní regulační 
orgán / orgán 
dohleduI  Australian Prudential 
Regulation Authority (APRA)
II  Australian Securities and 
Investments Commission  
(ASIC)
III  Australian Competition and 
Consumer Commission  (CCC)
IV Reserve Bank1I  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions  (OSFI)
II  Canada Deposit Insurance Corpora -
tion  (CDIC)
III  Bank of Canada 2
IV  Financial Consumer Agency CanadaI  Board of Governors of the Federal Reserve System  
(FED)
II  Office of Comptroller General of the Currency  
(OCC)
III  Fe deral Deposit Insurance Corporation  (FDIC)
IV  National Credit Union Administration  (NCUA)
V Financial Stability Oversight Council 3
Právní předpisy 
udělující kontrolní 
pravomociAuditor General Act 1997 , §§ 
11 a 17Obecný zákon o auditorech (Auditor 
General Act R.S.C)., 1985,  
c. A-1731 US CODE § 714 ( Audit of Financial Institutions 
Examination Council, Federal Reserve Board , FDIC,OCC), 
31 USC § 717 (hodnocení programů a činností vlády 
USA), 31 USC § 712 (vyšetřování využití veřejných fi -
nančních prostředků), 12 USC § 1833c (audit a přístup 
k záznamům úřadu Comptroller General )
Kontrolní 
pravomoci 
vůči orgánům 
finančního dohledu 
(právo dané ze 
zákona)I  Finanční audit spolehlivosti 
účetní závěrky; audity 
výkonnosti dohledových 
i nedohledových činností; 
dodatečné služby zahrnují 
lepší praktické pokyny 
a přezkumné zprávy
II  Finanční audit spolehlivosti 
účetní závěrky; audity 
výkonnosti dohledových 
i nedohledových činnostíI  Audity výkonnosti a souladu 
s předpisy dohledových i nedo -
hledových činností
II  Finanční audit spolehlivosti 
účetní závěrky; audity výkonnosti 
a souladu s předpisy dohledových 
i nedohledových činností
III  Žádná pravomoc
IV  Audity výkonnosti a souladu 
s předpisy dohledových i nedo -
hledových činnostíI  Audity výkonnosti a souladu s předpisy dohle -
dových i nedohledových činností
II  Audity výkonnosti a souladu s předpisy dohle -
dových i nedohledových činností; finanční audit 
spolehlivosti účetní závěrky
III  Audity výkonnosti a souladu s předpisy dohle -
dových i nedohledových činností; finanční audit 
spolehlivosti účetní závěrky
IV  Audity výkonnosti a souladu s předpisy dohle -
dových i nedohledových činností; finanční audit 
spolehlivosti účetní závěrky
V  Audity výkonnosti a souladu s předpisy dohle -
dových i nedohledových činností; finanční audit 
spolehlivosti účetní závěrky
Rozsah pravomoci 
provádět audit 
činností dohleduOprávnění provádět přezkum 
nebo šetření jakéhokoli aspektu 
činnosti subjektuÚplná pravomoc provádět audity 
souladu s předpisy a výkonnostiÚplná pravomoc provádět audity souladu s předpisy 
a výkonnosti4
Cíle auditu při 
výkonu mandátuKoncepce a fungování systémů 
a postupů, činnosti v oblasti 
ochrany investorů a rozhodování 
v oblasti dohledu na makroobe -
zřetnostní úrovniI  Koncepce a fungování systémů 
a postupů, rozhodování v oblasti 
dohledu na makroobezřetnostní 
úrovni a posouzení a rozhodnutí 
týkající se jednotlivých institucí 
(mikroobezřetnostní dohled)
II  Koncepce a fungování systémů 
a postupů, posouzení a rozhodnu -
tí týkající se jednotlivých institucí 
(mikroobezřetnostní dohled)Koncepce a fungování systémů a postupů, rozhodo -
vání v oblasti dohledu na makroobezřetnostní úrovni, 
posouzení a rozhodnutí týkající se jednotlivých 
institucí (mikroobezřetnostní dohled), která obecně 
zahrnují vzorek institucí
1 Odpovídá jen za měnovou politiku a finanční stabilitu.
2 Plní úlohu věřitele poslední instance a monitorování finanční stability prostřednictvím makroobezřetnostního dohledu spolu s úřadem OSFI.
3 Doddův a Frankův zákon o reformě finančních trhů a ochraně spotřebitele ( Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act ) zřídil 
Radu pro dohled nad finanční stabilitou a obsahoval ustanovení, podle kterého audit její činnosti provádí úřad GAO.
95 Přílohy 
 Příloha VAUSTRÁLIE KANADA USA
Překážky 
výkonu mandátu 
(omezení přístupu 
k informacím)Ne Ne I  Ne, úřad GAO má zákonné právo na přístup 
k bankovním záznamům pro oblasti odpověd -
nosti svěřené mu bankou Federal Reserve.
II  Ne, úřad GAO má neomezený přístup k auditu 
OCC, FDIC, NCUA a FSOC.
Zprávy  ο Zpráva generálního audito -
ra č. 42, 2000–2001
 ο Zpráva generálního audito -
ra č. 2, 2005–2006 ο Regulating and supervising large 
banks  (Regulace velkých bank 
a dohled nad nimi), podzim 2010
 ο Opatření navazující na doporučení 
předchozí auditní zprávy ο GAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial 
effects of Basel III on Capital, Credit, and inter -
national competitiveness  (Reformy bankovního 
kapitálu: první účinky rámce Basel III na kapitál, 
úvěry a mezinárodní konkurenceschopnost).
 ο Audit úřadu GAO z roku 2015 zaměřený na to, 
jak regulační orgány používají přístup šetření 
založených na riziku k dohledu nad přiměře -
ností bezpečnosti informací ve vkladových 
institucích
 ο Audit úřadu GAO zaměřený na účinnost organi -
zační struktury a interních kontrol FDIC
 ο Přezkum úřadu GAO z roku 2014 týkající se 
nového pravidla banky Federal Reserve pro 
posílené obezřetnostní standardy u bankov -
ních holdingových společností a zahraničních 
bankovních organizací
 ο Přezkum úřadu GAO z roku 2015 týkající 
se poznatků z minulých bankovních krizí 
a opatření, která regulační orgány přijímají 
s cílem řešit nová rizika pro bezpečnost a zdraví 
bankovnictví
 ο Zpráva GAO-10-861 o programu úlev pro 
problematická aktiva
 ο Přezkum úřadu GAO z roku 2015 týkající se 
provádění pravidel pro regulativní kapitál a re -
vizí doplňkového pákového poměru ze strany 
bankovních regulačních orgánů.
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Přílohy 
 Příloha VAUSTRÁLIE KANADA USA
Zkoumané oblasti 
auditu ο Přijímání a provádění 
mezinárodně uznávaných 
standardů a vývoje v oblasti 
bankovního dohledu.
 ο Hodnocení obezřetnostního 
dohledu (efektivnost/účin -
nost) včetně:
 ο kapitálové přiměřenosti
 ο kontrol na místě
 ο přeshraničního 
bankovnictví
 ο rámce dohledu
 ο mechanismů finanční 
správy a řízení ο Relevantnost a přiměřenost 
regulačního rámce a přístupu 
dohledu:
 ο Zaměření na obezřetnostní regu -
laci pro řešení institucionálního 
podstupování rizik
 ο Jak jsou požadovány bankovní 
údaje a informace od bank
 ο Přiměřenost procesů pro regulaci 
a dohled nad největšími bankami
 ο Jak je rámec regulace a dohledu 
přezkoumáván, uplatňován 
a aktualizován s ohledem na nová 
rizika
 ο Zda je přístup dohledu přezkou -
máván a uplatňován v souladu se 
záměrem
 ο Jak federální agentury sdílejí 
informace ο Předpisy rámce v USA a jejich účinek na banky 
v USA.
 ο Jiné země provádějící rámec Basel III – vliv na 
mezinárodní konkurenceschopnost bankovních 
organizací z USA.
 ο Jak regulační orgány provádějí dohled nad 
snahou institucí zmírnit kybernetické hrozby. 
Zdroje a činnosti agentur v oblasti sdílení 
informací o kybernetických hrozbách
 ο Mechanismy užívané radou k dohledu nad 
agenturou
 ο Strategie lidského kapitálu a hodnocení iniciativ 
v oblasti odborné přípravy
 ο Postupy FDIC k monitorování a vyhodnocování 
rizik pro bankovnictví včetně jeho dohledu 
a hodnocení
 ο Posouzení kvality vyšetřovacích postupů, 
přístupů a výsledků
 ο Srovnávací studie dohledu u všech regulačních 
orgánů a úrovní koordinace
 ο Monitorování snah regulačních orgánů identi -
fikovat nová rizika a reagovat na ně. Posouzení, 
jejichž cílem je:
 ο určit nedostatky regulační činnosti
 ο předložit návrhy na posílení účinnosti
 ο Bezpečnost a zdraví finančního systému:
 ο zátěžové testování
 ο dohled nad řízením rizik
 ο důvody selhání bank
 ο dohled na konsolidovaném základě
 ο strategie vyšetřování zaměřené na rizika
 ο provádění reforem a tvorba pravidel
97 Přílohy 
 Příloha VAUSTRÁLIE KANADA USA
Zjištění 
a doporučení 
auditu ο Je nutné zlepšit správu 
poplatku odváděného 
orgánům dohledu.
 ο Proces ratingu rizik vyžadu -
je přezkum.
 ο Dohled nad mezinárod -
ními operacemi musí být 
posílen.
 ο Četnost kontrol na místě 
není dostatečná.
 ο Obezřetnostní omezení 
expozic bank vyžaduje 
přezkum. ο Neexistuje postup přezkumu 
účinnosti federálního regulačního 
rámce.
 ο Regulační rámec je průběžně 
aktualizován.
 ο Odpovídající dohled nad bankami
 ο Zvýšené regulační požadavky 
vedou k problémům v oblasti 
lidských zdrojů.
 ο Lze zlepšit koordinaci žádostí 
o informace.
 ο Od zahraničních orgánů dohledu 
jsou získávány vhodné a relevant -
ní informace. ο Provádění rámce Basel III bude mít mírný dopad 
na úvěrové činnosti.
 ο Banky v současné době plní nové minimální 
kapitálové koeficienty.
 ο Zvýšené náklady na dodržování předpisů
 ο Nejasný účinek na mezinárodní banky z hlediska 
hospodářské soutěže
 ο Nedostatečné postupy pro shromažďování 
relevantních, spolehlivých a včasných informací 
Orgán dohledu nemá pravomoc přímo řešit 
rizika bank v oblasti IT.
 ο Vypracovat politiky a postupy, které vymezí, jak 
bude orgán systematicky a komplexně hodnotit 
své činnosti v oblasti posuzování rizik.
 ο Banka Federal Reserve dokončí závěrečnou 
dvouletou analýzu programu dohledového po -
souzení kapitálu a získané poznatky použije ke 
zlepšení transparentnosti bankovního dohledu, 
pokynů pro kontrolory, identifikace a posouzení 
rizik a regulační koordinace.
98 Přílohy 
 Příloha VIDoporučení MMF k transparentnosti a odpovědnosti v rámci povinností ECB v oblasti 
dohledu
Opatření doporučená 
k podpoře důvěryhodnosti 
dohledových opatření, když se ECB 
ujme svých povinností v oblasti 
dohledu1.  Rada dohledu jednotného mechanismu dohledu by měla vypracovat a zveřejnit soubor pokynů, které bude 
při formulaci doporučení ohledně opatření uplatňovat.
2. Rada dohledu by měla zveřejňovat zápisy ze svých zasedání, na kterých se opatření projednávají.
3.  ECB by měla zvážit ustavení externí skupiny odborníků, která by vykonávala nad jednotným mechanismem 
dohledu nezávislý dohled. Skupina by měla pravidelně zveřejňovat zprávy a poskytovat Radě dohledu 
přímou zpětnou vazbu. 
Zdroj:  MMF, Financial Sector Assessment Program  (Program posuzování finančního sektoru, Evropská unie), Zpráva o zemi č. 13/65, březen 2013.
99 Přílohy 
 Příloha VIIOblast působnosti přezkumu Evropské komise podle článku 32 nařízení o jednotném 
mechanismu dohledu
Evropská komise zveřejňuje zprávu o uplatňování nařízení o jednotném mechanismu dohledu, která mimo jiné 
hodnotí:
a) fungování jednotného mechanismu dohledu v rámci ESFS a dopad činností ECB v oblasti dohledu na zájmy 
Unie jako celku a na soudržnost a integritu vnitřního trhu finančních služeb […];
b) rozdělení úkolů mezi ECB a vnitrostátní příslušné orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu […];
c) účinnost pravomocí ECB v oblasti dohledu a sankcí a vhodnost svěření dalších pravomocí v oblasti sankcí 
ECB […];
d) přiměřenost režimů pro makroobezřetnostní úkoly a nástroje podle článku 5, respektive pro udělování a 
odebírání povolení podle článku 14;
e) účinnost režimu nezávislosti a odpovědnosti;
f) vzájemné působení mezi ECB a orgánem EBA;
g) přiměřenost systémů správy a řízení včetně složení Rady dohledu a způsobu hlasování v ní a jejího vztahu k 
Radě guvernérů […];
h) vzájemné působení mezi ECB a příslušnými orgány nezúčastněných členských států a dopady jednotného 
mechanismu dohledu na tyto členské státy;
i) účinnost odvolacího mechanismu proti rozhodnutím ECB;
j) nákladovou efektivnost jednotného mechanismu dohledu;
k) případný dopad uplatňování čl. 7 odst. 6, 7 a 8 na fungování a integritu jednotného mechanismu dohledu;
l) účinnost oddělení úkolů v oblasti dohledu od úkolů v oblasti měnové politiky v rámci ECB a účinnost oddě -
lení finančních zdrojů věnovaných úkolům v oblasti dohledu od rozpočtu ECB […];
m) fiskální dopady rozhodnutí v oblasti dohledu přijatých v rámci jednotného mechanismu dohledu na zúčast -
něné členské státy […];
n) možnosti dalšího rozvoje jednotného mechanismu dohledu s ohledem na jakékoli změny příslušných před -
pisů, a to i na úrovni primárního práva, a s ohledem na to, zda nadále platí věcné odůvodnění institucionál -
ních ustanovení tohoto nařízení či nikoli […].
100 Přílohy 
 Příloha VIIIPrůzkum provedený u vnitrostátních příslušných orgánů a u dohlížených institucí
Průzkum provedený u vnitrostátních příslušných orgánů
1. Správa a řízení: rozhodovací proces
OTÁZKA 1: Spolupracoval dílčí koordinátor příslušného společného týmu dohledu s vaší organizací vždy tak, 
aby bylo zajištěno, že provedete přezkum návrhu rozhodnutí v oblasti dohledu určených úvěrovým institucím 
ve vaší jurisdikci a vyslovíte k nim stanovisko? 
OTÁZKA 1a : Pokud ne, prosím vysvětlete (viz rámeček 1) .A 11 91,7 %
N 1 8,3 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0  %
OTÁZKA 2: Domníváte se, že rozhodovací proces ECB bere v úvahu odborné zkušenosti a názory vaší organizace 
a že se stanovisko vaší organizace odráží v předběžném návrhu Rady dohledu?   
OTÁZKA 2a: Pokud ne, prosím vysvětlete (viz rámeček 1) .A 11 91,7 %
N 1 8,3 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 3:  Nastaly u vás situace, kdy nebylo možné se společným týmem dohledu vyřešit rozdílné názory na 
rozhodnutí v oblasti dohledu?A 6 50,0 %
N 6 50,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 3a: Pokud ano, měli jste možnost tyto rozpory vyřešit dvoustranným jednáním mezi prostřednickými 
strukturami ECB a vedením vaší organizace?A 5 41,7 %
N 0 0,0 %
– 7 58,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 4: Nastaly u vás situace, kdy tyto rozpory nebylo možné vyřešit a nebylo možné dosáhnout konsenzu? A 6 50,0 %
N 5 41,7 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
A 5 41,7 %
OTÁZKA 4a: Pokud ano, byli jste vyzváni k vyjádření v dohodnutém časovém rámci, aby mohlo proběhnout 
jednání v Radě dohledu?N 0 0,0 %
– 7 58,3 %
CELKEM 12 100,0 %
Rámeček 1 – Správa a řízení: rozhodovací proces 
Naprostá většina vnitrostátních příslušných orgánů je velmi spokojena s rozhodovacím procesem v rámci jednot -
ného mechanismu dohledu, ačkoli některé navrhují větší zapojení pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů 
do rozhodování. Například jeden vnitrostátní příslušný orgán zmínil případ, kdy v procesu nebyly zohledněny ná -
zory odborníků vnitrostátního příslušného orgánu v konečném znění návrhů předložených Radě dohledu, a další 
uvedl, že změny návrhů provedli zaměstnanci ECB bez dostatečných konzultací a zapojení pracovníků společného 
týmu dohledu z vnitrostátního příslušného orgánu.  
101 Přílohy 
 Příloha VIII2. Výbor interních auditorů: Otázky týkající se práce výboru v souvislosti s bankovním dohledem
OTÁZKA 1 : Považujete „auditní prostředí“ (tj. celkový přehled uskupení, předmětů auditu, 
oblastí a hlavních prvků auditu) jednotného mechanismu dohledu za úplné, komplexní a srozu -
mitelné?  
OTÁZKA 1a : Pokud ne, uveďte prosím, které oblasti by měly být zařazeny (viz rámeček 2 ).A 8 66,7 %
N 3 25,0 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 2: Rozumíte jasně tomu, jaký bude přesný rozsah auditů spojených s předměty auditu 
zvolenými pro audit v příštím cyklu? Domníváte se v této souvislosti, že předměty auditu jsou 
komplexně pokryty v přiměřeném časovém rámci?  
OTÁZKA 2a:  Pokud ne, co by bylo možné zlepšit, aby byl obsah předmětů auditu jasnější a aby 
bylo zajištěno komplexní pokrytí v daném časovém rámci? (viz rámeček 2 ).A 11 91,7 %
N 0 0,0 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 3:  Je celkové přidělování zdrojů a postup výběru Výboru pro interní audit transparentní?  
OTÁZKA 3a:  Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz  rámeček 2 ).A 9 75,0 %
N 1 8,3 %
– 2 16,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 4:  Považujete postup hodnocení rizik u předmětů auditu ve Výboru pro interní audit za 
transparentní a přiměřený?  
OTÁZKA 4a : Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz  rámeček 2 ).A 11 91,7 %
N 0 0,0 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 5:  Oddělili jste organizaci funkce interního auditu pro oblast měnové politiky od 
auditů týkajících se funkcí dohledu?A 4 33,3 %
N 3 25,0 %
– 5 41,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 5a:  Pokud ano, zahrnuje toto oddělení i vedení? A 4 33,3 %
N 0 0,0 %
– 8 66,7 %
CELKEM 12 100,0 %
102 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 5b:  Pokud ano, do jaké úrovně vedení (vedoucí týmu, vedoucí oddělení, vedoucí 
odporu, ředitel, člen rady)?VEDOUCÍ TÝMU 2 16,7 %
VEDOUCÍ ODDĚLENÍ 2 16,7 %
VEDOUCÍ ODBORU 0 0,0 %
ŘEDITEL 0 0,0 %
ČLEN RADY 0 0,0 %
– 8 66,7 %
CELKEM 12 100,0  %
OTÁZKA 5c:  Pokud ne, máte v tomto ohledu ujednání týkající se sdílených služeb? A 1 8,3 %
N 1 8,3 %
– 10 83,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 6:  Kolik osob máte ve vaší organizaci v rámci bankovního dohledu na 100 zaměstnan -
ců (v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku) ve funkci interního auditu? Průměrný 
počet je 1,59 / 100 zaměstnanců v přepočtu na ekvivalent plného pracovního úvazku. Údaje se 
velmi lišily, na základě získaných údajů tudíž nelze formulovat přesné tvrzení.
Rámeček  2 – Výbor interních auditorů
Téměř všechny vnitrostátní příslušné orgány jsou spokojeny s prací Výboru pro interní audit v souvislosti s 
bankovním dohledem, přestože několik z nich upozornilo na rizika v procesu interního auditu. Například jeden 
vnitrostátní příslušný orgán zmínil riziko, že „v důsledku omezeného počtu zaměstnanců v menších vnitrostát -
ních příslušných orgánech nemusí být vymezený rozsah a úkoly auditu naplněny v předpokládaném časovém 
rámci anebo rozsahu pokrytí“, a další měl za to, že „průběžné audity jednotného mechanismu dohledu byly z 
hlediska cíle velmi široké a nebraly v úvahu specifické rysy jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů, což 
si vyžádalo více auditních zdrojů, než s jakými se původně počítalo“. 
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé vnitrostátní příslušné orgány uvedly tyto problémy: 
 οrozsah, časový rámec a harmonogram každého auditu by měly být projednány a sdíleny dříve a účinněji, 
aby bylo možné lepší plánování a příprava auditu na místní úrovni;
 οpřed zahájením práce v terénu by měl být definován jasný a přesný rozsah auditu – zejména v situacích, 
kdy více auditních týmů z různých vnitrostátních příslušných orgánů provádí současně společný kontrolní 
úkol a musí dosáhnout společných cílů. Jinak u projektů auditní angažovanosti na úrovni jednotného me -
chanismu dohledu přetrvává riziko, že výstup různých auditních týmů se bude příliš lišit; 
 οpracovní skupiny pro audit by měly Výboru pro interní audit poskytovat více informací o přidělování zdro -
jů, aby se zlepšil výběr auditů. 
103 Přílohy 
 Příloha VIII3. Společné týmy dohledu 
OTÁZKA 1 : Splňuje stávající počet zaměstnanců ve vaší organizaci požadavky vnitrostátního příslušného 
orgánu na personální zajištění společných týmů dohledu?A 8 66,7 %
N 2 16,7 %
– 2 16,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 2 : Mají podle vašeho názoru společné týmy dohledu (včetně zaměstnanců ECB i vnitrostátních přísluš -
ných orgánů) pro každou banku ve vaší zemi dostatečný počet pracovníků pro účinný dohled nad významnými 
institucemi? 
OTÁZKA 2a:  Pokud ne, je nedostatek způsoben nedostatkem zaměstnanců vnitrostátního příslušného orgánu? 
Zaměstnanců ECB? Nebo zaměstnanců vnitrostátního příslušného orgánu i ECB?A 6 50,0 %
N 4 33,3 %
– 2 16,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 3:  Kolik zaměstnanců dohledu máte celkem? ( Odpovědi nezveřejněny )
OTÁZKA 4 : Kolik zaměstnanců vaší organizace je nyní přiděleno do společných týmů dohledu (celkem v přepo -
čtu na ekvivalent plného pracovního úvazku)? Průměrný počet činí 59,47 zaměstnance přiděleného společným 
týmům dohledu.
OTÁZKA 5 : Setkali jste se s problémy při náboru kvalifikovaných a zkušených zaměstnanců pro bankovní dohled 
na dálku?A 5 41,7 %
N 6 50,0 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 6:  Kolik zaměstnanců dohledu plánujete přijmout v příštích třech letech, abyste odpovídajícím 
způsobem naplnili očekávanou potřebu, pokud jde o počet pracovníků společných týmů dohledu? ( Odpovědi 
nezveřejněny)
OTÁZKA 7:  Zamítla někdy ECB kandidáta, kterého vaše organizace nominovala do společného týmu dohledu? A 0 0,0 %
N 12 100,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 8:  Jsou v současné době zaměstnanci dohledu z vaší organizace přiděleni do společného týmu / 
společných týmů dohledu u banky/bank se sídlem mimo váš členský stát?A 9 75,0 %
N 3 25,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
104 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 8a:  Pokud ano, kolik? 
OTÁZKA 8b : Pokud ano, do kolika různých společných týmů dohledu?  
Podrobnosti nebyly zveřejněny. Obecně byly ekvivalenty FTE spíše nízké nebo nulové, počet dotčených společ -
ných týmů dohledu se však pohyboval od 2 do 14.
OTÁZKA 9:  Požaduje nebo získává vaše organizace nějaký druh zpětné vazby týkající se výkonnosti od koordi -
nátora společného týmu dohledu nebo jiného zaměstnance ECB ve věci práce vašich zaměstnanců působících 
ve společných týmech dohledu?A 8 66,7 %
N 2 16,7 %
– 2 16,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 9a : Pokud ano, je tato zpětná vazba zohledňována, když vedení vaší organizace provádí přezkum 
výkonnosti vašich zaměstnanců, kteří pracují ve společných týmech dohledu?A 2 16,7 %
N 4 33,3 %
– 6 50,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 10 : Zveřejňujete a používáte ve své komunikaci s bankami otázky a odpovědi orgánu EBA částečně, v 
plném rozsahu, nebo je vůbec nevyužíváte?V PLNÉ 
MÍŘE7 58,3 %
ČÁSTEČNĚ 4 33,3 %
VŮBEC NE 1 8,3 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 10a : Zveřejňujete-li tyto otázky jen částečně, existuje ve vašem vnitrostátním příslušném orgánu 
nějaký jasný rozhodovací proces týkající se toho, které z otázek a odpovědí budou použity v praxi a které nikoli?A 1 8,3 %
N 2 16,7 %
– 9 75,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 11:  Je tok informací z ECB týkající se zásadních otázek (např. jak a zda použít odpověď orgánu EBA (v 
rámci zveřejněných otázek a odpovědí) v praxi) bezproblémový z hlediska včasného získání jasné odpovědi?A 2 16,7 %
N 5 41,7 %
– 5 41,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 11a: Je tok informací z ECB týkající se zásadních otázek (např. jak a zda použít odpověď orgánu EBA (v 
rámci zveřejněných otázek a odpovědí) v praxi) bezproblémový z hlediska včasného získání jasné odpovědi?
OTÁZKA 11b: Co by bylo možné udělat pro zlepšení situace, považujete-li ji za neuspokojivou? (viz rámeček 3 ).
105 Přílohy 
 Příloha VIIIRámeček 3 – Společné týmy dohledu
Pokud jde o možná zlepšení, vnitrostátní příslušné orgány doporučily: 
 οzvýšení počtu horizontálních zaměstnanců, kteří vypracovávají analýzu interního modelu banky ( Internal 
Ratings Based  (IRB) (přístup založený na interním ratingu), Advanced Measurement Approach  (AMA) (pokroči -
lý přístup k měření)) a vykonávají související úkoly (např. schvalování významných aktualizací modelů); 
 οzaměstnání dalších pracovníků, snížení počtu překrývajících se úkolů, omezení dalších úkolů vnitrostátních 
příslušných orgánů;
 οposkytnutí seznamu klíčových kontaktních osob pro dotazy k určitým tématům, aby mohly orgány snadně -
ji určit, komu adresovat dotazy; 
 οstrukturovanější proces provádění všech relevantních standardů ECB/EBA, využití nástroje IT ke konsolidaci 
všech standardů relevantních pro společné týmy dohledu (postoje v oblasti politiky atd.), neboť stále existu -
je znatelný rozdíl v činnosti jednotlivých společných týmů dohledu ;
 οzřízení větší skupiny odborníků v horizontálním GŘMD IV zaměřených výhradně na otázky výkladu regula -
ce a vytvoření lepších vazeb a reaktivního obousměrného přenosu informací vůči právním odborníkům v 
GŘ pro právní služby a společným týmům dohledu v GŘMD I a II, neboť výměna a získávání jasných postojů 
od ECB k regulačním zásadám se ukázaly jako časově náročně a neúčinné ;
 οpřezkum hodnocení výkonnosti pracovníků společných týmů dohledu z vnitrostátních příslušných orgánů.
106 Přílohy 
 Příloha VIII4. Kontroly na místě 
OTÁZKA 1: Prováděla vaše organizace kontroly na místě před zřízením jednotného mechanismu dohledu? A 12 100,0 %
N 0 0,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 1a: Pokud ano, byly tyto kontroly srovnatelné (metodika auditu, postupy, hloubkovost) s kontrolami 
na místě prováděnými v rámci jednotného mechanismu dohledu?) 
OTÁZKA 1b : Pokud ne, uveďte prosím hlavní rozdíly. U organizací, které odpověděly, se lišila délka trvání a 
hloubka vyšetřování (delší a důkladnější).A 9 75,0 %
N 2 16,7 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 2:  Je oddělení kontroly na místě ve vaší organizaci odděleno od oddělení kontroly na dálku (tj. na 
dálku a na místě pracují různí lidé)?A 9 75,0 %
N 3 25,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 3: Kolik pracovníků provádějících kontroly na místě z vaší organizace (v přepočtu na FTE) je přiděleno 
na kontrolu významných úvěrových institucí? ( Odpovědi nezveřejněny )
OTÁZKA 4: Kolik pracovníků provádějících kontroly na místě z vaší organizace (v přepočtu na FTE) je přiděleno 
na kontrolu méně významných úvěrových institucí? ( Odpovědi nezveřejněny )
OTÁZKA 5: Používáte u kontrol méně významných úvěrových bank na místě externí poskytovatele služeb, např. 
soukromé auditorské společnosti?A 1 8,3 %
N 10 83,3 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 6: Je možné, aby byl v takových auditech vedoucím mise externí poskytovatel služeb? A 2 16,7 %
N 5 41,7 %
– 5 41,7 %
CELKEM 12 100,0 %
107 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 7: Máte po zavedení jednotného mechanismu dohledu dostatečné zdroje pro kontroly na místě?  
OTÁZKA 7a:  Pokud ne, jaké další zdroje byste potřebovali? (z hlediska ekvivalentů plného pracovního úvazku 
dovedností) ( Odpovědi nezveřejněny )A 8 66,7 %
N 3 25,0 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 8: Stanovila vaše organizace minimální požadavky na kvalifikaci kontrolora nebo vedoucího mise pro 
kontroly na místě?   
OTÁZKA 8a:  Pokud ano, uveďte je prosím.A 9 75,0 %
N 1 8,3 %
– 2 16,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 9:  Podle příručky dohledu (kapitola 6.4.15) musí být zjištění kontrol na místě zařazena do kategorií. 
Poskytuje ECB vaší organizaci dostatečné pokyny ke kategorizaci?A 9 75,0 %
N 2 16,7 %
– 1 8,3 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 10: Provedla od zřízení jednotného mechanismu dohledu vaše organizace nějaké kontroly na místě u 
méně významných bank?A 8 66,7 %
N 4 33,3 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 11: Ve stávajícím rámci nejsou hrazeny mzdové náklady vnitrostátních příslušných orgánů na kontroly 
významných úvěrových institucí. Měla by se podle vašeho názoru tato praxe změnit?   
OTÁZKA 11a : Pokud ano, jak by se měla změnit?  
Většina odpovědí se týkala náhrad nákladů na přeshraniční mise (včetně mezd).A 5 41,7 %
N 2 16,7 %
– 5 41,7 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 12:  Používala před zřízením jednotného mechanismu dohledu vaše organizace k provádění kontrol na 
místě externí auditory?A 3 25,0 %
N 9 75,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 12 100,0 %
OTÁZKA 12a:  Pokud ano, vedli některé z těchto kontrol externí pracovníci? A 2 16,7 %
N 2 16,7 %
– 8 66,7 %
CELKEM 12 100,0 %
108 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 13: Co by bylo možné z obecného pohledu zlepšit v oblasti kontrol na místě? ( viz rámeček 4 ).
OTÁZKA 14: Používáte ke kontrolám na místě účinně systém řízení informací? 
OTÁZKA 14a:  Pokud ano, kolik vaší práce související s IT (vyjádřeno v %) skutečně probíhá v systému řízení 
informací? Odpovědi se velmi různily od žádného po velmi časté používání systému řízení informací; vzhledem 
k textovým prvkům odpovědi neumožňovaly jasný závěr.A 5 41,7 %
N 4 33,3 %
– 3 25,0 %
CELKEM 12 100,0 %
Rámeček 4 – Kontroly na místě
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé vnitrostátní příslušné orgány uvedly tyto problémy:
 οzlepšení technických aspektů organizace kontrol na místě u významných institucí;
 οmetodiky pro kontroly na místě ve významných a méně významných institucích by měly být rovnocenné, 
aby se předešlo dodatečné zátěži pracovníků kontroly na místě a aby se zajistilo jednotné provádění kont -
rol ve všech bankách;
 οdalší vývoj metodiky kontrol na místě za účelem zlepšení jednotnosti přístupu ve všech jurisdikcích, neboť 
mise stále probíhají na základě předešlých zkušeností každé země a vnitrostátní postupy v oblasti kontrol 
na místě se mimořádně různí;
 οcílenější zpětná vazba ECB k misi samotné i ke kontrolní zprávě;
 οvíce odborné přípravy a technické podpory ze strany odboru pro centralizované kontroly na místě;
 οzlepšení procesu plánování, neboť žádosti o účast jsou oznamovány s příliš malým předstihem, a tudíž 
nelze účast na místě koordinovat s jinými závazky. Účast v přeshraničních misích je obtížná kvůli proměn -
livosti jejich rozsahu, požadovanému souboru dovedností kontrolorů a zdrojům přidělovaným na takový 
projekt.
109 Přílohy 
 Příloha VIIIPrůzkum provedený u dohlížených institucí
V souvislosti s auditem jednotného mechanismu dohledu se EÚD obrátil na všechny významné evropské banky 
podléhající přímému dohledu v jednotném mechanismu dohledu, aby získal jejich názory na to, jak dobře plnil 
jednotný mechanismus dohledu klíčové prvky svého mandátu jako jediný orgán dohledu. Poskytnuté informace 
EÚD nekontroloval; informace jsou zde uvedeny s cílem předložit vyváženou zprávu, která přihlíží k názorům 
zúčastněných stran na oblasti vybrané k auditu.
1. Mechanismy vyvozování odpovědnosti (ano nebo ne)
OTÁZKA 1:  Domníváte se, že stávající režimy zpětné vazby, které zřídila ECB (např. veřejná konzultace u nařízení 
ECB, rámec jednotného mechanismu dohledu, vykazování dohledových finančních údajů, poplatky za dohled, 
využívání práva volby a volného uvážení) s cílem vyžádat si názory bank na dohled v rámci jednotného mecha -
nismu dohledu odpovídají vašim potřebám?A 42 60,9 %
N 27 39,1 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 2 : Pokud ne, co by bylo možné zlepšit? (viz rámeček 1 ).
OTÁZKA 3:  Domníváte se, že existují oblasti dohledových opatření obecné povahy, u nichž by se měly usku -
tečnit, ale neuskutečňují se konzultace (např. pravidelné průzkumy finančních institucí ve věci jejich názorů na 
efektivnost a účinnost činností dohledu, jako např. v Kanadě nebo Austrálii)? A 33 47, 8  %
N 35 50,7 %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 4 : Pokud ano, uveďte prosím příslušné oblasti (viz rámeček 1 ).
Rámeček 1 – Mechanismy vyvozování odpovědnosti
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:
 οprovedla přezkum mechanismu konzultací (např. doby trvání konzultace); 
 οlépe synchronizovala konzultace s cílem využít omezené zdroje a rozšířila jejich působnost, např. na tech -
nické otázky (metodika procesu přezkumu a vyhodnocení, definice kapitálu, granularita);
 οstanovila více strukturovaný a komplexní režim zpětné vazby s finančními institucemi prostřednictvím 
průzkumů jejich hodnocení efektivnosti a účinnosti činností v oblasti dohledu. 
110 Přílohy 
 Příloha VIII2. Transparentnost (Ohodnoťte na stupnici od 1 do 5 nebo –)
OTÁZKA 5 : Jsou informace, které získáváte o procesu přezkumu a vyhodnocení a jeho výsledcích, dostatečné 
(na stupnici od 1 do 5; 1 = velmi obsažné, 3 = vyvážené, 5 = nedostatečné informace)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 6:  Jak byste na stupnici od 1 do 5 (1 = vynikající, 5 = nedostatečný) zhodnotili kvalitu informací, které 
máte o postupech vyplývajících z příručky dohledu, které jsou významné pro vaši každodenní práci s orgánem 
dohledu?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
– 2 2,9 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 7:  Pokud jde o rozhodnutí ECB týkající se vaší úvěrové instituce, jak jste spokojeni s přístupem, který 
vám byl poskytnut k příslušným informacím, abyste porozuměli odůvodnění/výsledku rozhodnutí (1 = velmi 
spokojeni, 5 = naprosto nespokojeni, není relevantní)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 8:  Byly informace v oznámení, které bylo zasláno vaší úvěrové instituci ve věci záměru ECB přijmout 
rozhodnutí v oblasti dohledu, jasné z hlediska právních a věcných důvodů pro přijetí rozhodnutí (1 = velmi 
jasné, 5= naprosto nejasné, není relevantní)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 9:  Které (případné) klíčové problémy by ECB měla řešit, aby zlepšila transparentnost? (viz rámeček 2 ).
111 Přílohy 
 Příloha VIIIRámeček 2 – Transparentnost  
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:
 οposkytla více informací týkajících se příručky dohledu jednotného mechanismu dohledu, včetně informací 
týkajících se procesu přezkumu a vyhodnocení, metodiky a vysvětlení konečného výsledku;
 οuváděla lepší odůvodnění rozhodnutí v oblasti dohledu. 
Rámeček 3 – Správa a řízení
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:
 οrozšířila svůj dialog v oblasti dohledu s bankami; 
 οvstřícněji reagovala ve věci záležitostí, na které banky upozorňují.3. Správa a řízení (ano nebo ne, není relevantní)
OTÁZKA 10:  Pokud jde o rozhodnutí týkající se vaší úvěrové instituce, obdrželi jste oznámení o záměru ECB 
přijmout rozhodnutí v oblasti dohledu s dostatečným předstihem (aby bylo možné uspořádat slyšení)?A 54 78,3 %
N 6 8,7 %
– 9 13 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 11:  Domníváte se, že byl výsledek slyšení (tj. posouzení hlavních připomínek vznesených během 
jednání) řádně zohledněn v konečném rozhodnutí ECB v oblasti dohledu nebo v doprovodném dokumentu 
konečného rozhodnutí?A 23 33,3 %
N 25 36,2 %
– 21 30,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 12 : Existovala rozhodnutí v oblasti dohledu týkající se vaší úvěrové instituce, kdy jste byli přesvědčeni, 
že vám ECB nesprávně upřela právo na slyšení?1 
OTÁZKA 13:  Co by bylo možné učinit pro další zlepšení aspektů správy a řízení, kterých se týkaly výše uvedené 
otázky? (viz rámeček 3 ).A 3 4,3 %
N 51 73,9 %
– 15 21,7 %
CELKEM 69 100,0 %
1  Dvě z bank, které odpověděly kladně, zmínily zátěžové testy z roku 2014, které byly dokončeny před 4. listopadem 2014. Jedna banka neu -
vedla konkrétní informace.
112 Přílohy 
 Příloha VIII4. Zásada proporcionality 
OTÁZKA 14:  Domníváte se, že režimy, procesy a mechanismy týkající se požadavků na interní správu a řízení 
a případných ozdravných plánů jsou úměrné povaze rizik spojených s vaším obchodním modelem, složitosti 
těchto rizik, velikosti, systémovému významu, rozsahu a komplexnosti činností vaší instituce? 
OTÁZKA 15:  Pokud ne, uveďte prosím, kde spatřujete nepřiměřené režimy. (viz rámeček 4 ). A 35 50,7 %
N 32 46,4 %
– 2 2,9 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 16:  Domníváte se, že různorodost jednotlivých souborů dat (tj. plné soubory finančního výkaznictví 
FINREP , zjednodušené finanční výkaznictví pro účely dohledu, příliš zjednodušené finanční výkaznictví pro 
účely dohledu a datové body finančního výkaznictví pro účely dohledu pro vykazování finančních informací pro 
účely dohledu) odpovídajícím způsobem zohledňují zásadu proporcionality?A 26 37,7  %
N 39 56,5 %
– 4 5,8 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 17:  Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv o kapitálových požadavcích a finančních infor -
mací podle článku 99 nařízení o kapitálových požadavcích jsou úměrné povaze vaší instituce?A 56 81,2 %
N 8 11,6 %
– 5 7, 2  %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 18:  Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv o likviditě a informací týkajících se požadavku 
stabilního financování jsou úměrné povaze vaší instituce?A 43 62,3 %
N 22 31,9 %
– 4 5,8 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 19:  Domníváte se, že rozsah a četnost podávání zpráv pro společné výkaznictví COREP jsou úměrné 
povaze vaší instituce?A 54 78,3 %
N 10 14,5 %
– 5 7, 2  %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 20:  Domníváte se, že další požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu, jako jsou požadavky 
zmíněné v otázkách výše, znamenají pro banky neúměrnou administrativní zátěž?
OTÁZKA 21:  Pokud ano, které konkrétní požadavky považujete za zatěžující? Uveďte prosím konkrétně, které 
oblasti jsou zvláště zatěžující a co by bylo možné zlepšit (viz rámeček 4 ). A 52 75,4 %
N 17 24,6 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
113 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 22:  Domníváte se, že prováděcí lhůty pro podávání zpráv orgánům dohledu jsou přiměřené? A 29 42,0 %
N 40 58,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 23:  Domníváte se, že poplatek za dohled, který vybírá ECB od vaší instituce, je přiměřený významu a 
profilu rizik vaší instituce? 
OTÁZKA 24:  Pokud ne, co by bylo možné zlepšit v oblasti poplatků za dohled a metodiky jejich výpočtu (např. 
faktory celkových aktiv a profilů rizik)? (viz rámeček 4) .A 30 43,5 %
N 32 46,4 %
– 7 10,1 %
CELKEM 69 100,0 %
Rámeček 4 – Proporcionalita  
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:
 οopravila všechny zdvojené požadavky na vykazování údajů a posílila koordinaci s jinými institucemi (např. 
s orgánem EBA). Nedostatečná koordinace může znamenat, že tytéž informace jsou požadovány v různých 
formátech a šablonách; 
 οpřezkoumala, zda požadavky na vykazování údajů uplatňují zásadu proporcionality (např. krátkodobá 
opatření, granularita výkaznictví);
 οznovu posoudila relevantnost, četnost a lhůty pro požadavky na vykazování údajů;
 οznovu posoudila výpočet poplatku za dohled v jednotném mechanismu dohledu – např. zda je poplatek za 
dohled stále hrazen vnitrostátním příslušným orgánům. 
114 Přílohy 
 Příloha VIII5. Kontroly na místě
OTÁZKA 25:  Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) ohodnotili kvalitu kontrol na 
místě provedených v rámci jednotného mechanismu dohledu z hlediska komplexnosti pokrytí kontrolovaného 
tématu?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
– 15 21,7 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 26:  Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) ohodnotili kvalitu kontrol na 
místě provedených v rámci jednotného mechanismu dohledu z hlediska pokrytí klíčových rizik týkajících se 
formálních aspektů?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
– 19 27, 5  %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 27:  Komu byly po zřízení jednotného mechanismu dohledu adresovány zprávy z kontrol na místě? 
Dozorčí radě, výboru pro audit, správní radě úvěrové instituce nebo jinému příjemci?  
OTÁZKA 28: Jaká zlepšení / zásadní změny byly provedeny oproti kontrolám na místě před zahájením jednot -
ného mechanismu dohledu a kde stále spatřujete prostor pro zlepšení? (viz rámeček 5 ).
OTÁZKA 29:  Zjištění kontrolní zprávy a doporučení nejsou řazena podle úrovní závažnosti. Jste na základě 
poskytnutých vysvětlení schopni určit, která zjištění je třeba upřednostnit a jak jsou závažná? (viz rámeček 5)DOZORČÍ RADA 5
VÝBOR PRO AUDIT 1
SPRÁVNÍ RADA 33
JINÝ PŘÍJEMCE 1
SPRÁVNÍ RADA A DOZORČÍ 
RADA2
VŠECHNY UVEDENÉ 
SUBJEKTY 2
– 25
CELKEM 69
OTÁZKA 30 : Byla zjištění ve zprávě z kontroly na místě jasně vysvětlena a bylo vám jasné, jak je řešit? A 41 59,4 %
N 7 10,1 %
– 21 30,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 31:  Měli jste možnost vyjádřit se k návrhu zprávy z kontroly na místě v přiměřené lhůtě a projednat ji s 
týmem, který kontrolu na místě prováděl?A 46 66,7 %
N 4 5,8 %
– 19 22,7 %
CELKEM 69 100,0 %
115 Přílohy 
 Příloha VIIIRámeček 5 – Kontroly na místě 
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB: 
 οčlenila zjištění kontrol na místě do kategorií podle závažnosti, čímž by se umožnilo stanovení priorit; 
 οzlepšila režim kontrol na místě, např. rychlejším poskytováním závěrečných zpráv a doporučení, a poskyto -
vala bankám více času na přípravu na jednání před uzavřením kontroly .
116 Přílohy 
 Příloha VIII6. Společné týmy dohledu 
OTÁZKA 32:  Existuje jasně stanovený komunikační kanál mezi vaší institucí a společným 
týmem dohledu jednotného mechanismu dohledu, který odpovídá za dohled nad vaší 
institucí?A 65 94,2 %
N 4 5,8 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 33:  Pokud ano, který člen společného týmu dohledu je pro vás hlavní kontaktní 
osobou? (Uveďte prosím funkci, a nikoli jméno dané osoby, např. koordinátor společného 
týmu dohledu, zaměstnanec vnitrostátního příslušného orgánu atd.)KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU 38
VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN 5
KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU 
A VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN 11
KOORDINÁTOR SPOLEČNÉHO TÝMU DOHLEDU 
NEBO VNITROSTÁTNÍ PŘÍSLUŠNÝ ORGÁN3
PODLE TÉMATU 6
– 6
CELKEM 69
OTÁZKA 34:  Je vaše instituce schopna konzistentně komunikovat s členy společného týmu 
dohledu v jazyce dle volby vaší instituce?
OTÁZKA 35 : Pokud ne, popište prosím případné problémy a možná zlepšení? (viz rámeček 
6).A 57 82,6 %
N 11 15,9 %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 36:  Uskutečňuje společný tým dohledu jednání na místě s vedením vaší instituce? A 67 97,1  %
N 2 2,9 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 37: Pokud se taková jednání konají, jaká je jejich četnost a délka obecně (uveďte 
prosím počet jednání za rok). >12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
NĚKDY 3
– 8
CELKEM  69
OTÁZKA 38 : Je tato četnost jednání 1 = přílišná, 2 = přiměřená, 3 = nedostatečná? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
117 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 39:  Je délka jednání 1 = přílišná, 2 = přiměřená, 3 = nedostatečná? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 40:  Je na těchto jednáních vždy přítomen koordinátor společného týmu dohledu? A 52 75,4 %
N 17 24,6 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 41:  Jak byste na stupnici od 1 (= velmi dobrá) do 5 (= velmi špatná) zhodnotili 
kvalitu dohledu společného týmu dohledu na dálku v rámci jednotného mechanismu dohle -
du? Pokud jste nebyli v dostatečném kontaktu pro posouzení této otázky, zvolte prosím „–“.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
– 4 5,8 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 42:  Ve srovnání s režimem dohledu, který předcházel jednotnému mechanismu 
dohledu, se kvalita dohledu na dálku 1 = zlepšila, 2 = nezměnila nebo 3 = zhoršila?   
OTÁZKA 43:  Pokud jste odpověděli, že se zhoršila nebo zlepšila, vysvětlete prosím, v jakém 
ohledu (viz rámeček 6 ).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
– 4 5,8 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 44:  Ve srovnání s režimem dohledu, který předcházel jednotnému mechanismu 
dohledu, se efektivnost dohledu na dálku 1 = zlepšila, 2 = nezměnila nebo 3 = zhoršila?  
OTÁZKA 45 : Pokud jste odpověděli, že se zhoršila nebo zlepšila, vysvětlete prosím proč (viz 
rámeček 6 ).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
– 6 8,7 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 46:  Jsou si členové společného týmu dohledu dostatečně vědomi zvláštních rizik a 
charakteristik vaší instituce (pokud jde o členy týmu, s nimiž jste se setkali)?A 57 82,6 %
N 12 17, 4  %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 47: Byli jste schopni porozumět tomu, které kvalitativní a kvantitativní faktory 
ovlivnily skóre, kterého jste dosáhli v procesu přezkumu a vyhodnocení, na základě vysvětle -
ní, které podal tým tohoto přezkumu (např. vyjasnění při dvoustranných jednáních)?A 36 52,2 %
N 32 46,4 %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
118 Přílohy 
 Příloha VIIIOTÁZKA 48: Pokud položíte dotazy společnému týmu dohledu, obdržíte odpovědi v 
přiměřené lhůtě?A 55 79,7 %
N 14 20,3 %
– 0 0,0 %
CELKEM 69 100,0 %
OTÁZKA 49:  Byly zaznamenány případy, kdy otázky adresované společnému týmu dohledu 
zůstaly bez odpovědi nebo byly zodpovězeny nesrozumitelně?A 18 26,1 %
N 50 72,5 %
– 1 1,4 %
CELKEM 69 100,0 %
119 Přílohy 
 
Rámeček 6 – Společné týmy dohledu
Pokud jde o možná zlepšení, jednotlivé banky doporučily, aby ECB:
 οzprostředkovala komunikaci se společnými týmy dohledu v jejich zvoleném (domácím) jazyce, například u 
technických záležitostí. Například někdy byly dokumenty v národním jazyce banky požadovány v ang -
lickém jazyce, ačkoli někteří členové společného týmu dohledu měli stejnou národnost. Koordinátor a 
členové společného týmu dohledu musí jazyku zvolenému institucí dostatečně rozumět, aby byli schopni 
číst informace a rozumět jim; 
 οzlepšila koordinaci mezi členy společného týmu dohledu z ECB a z vnitrostátních příslušných orgánů. Na -
příklad poštovní schránka společného týmu dohledu je přístupná jen členům ECB, a nikoli členům vnitro -
státního příslušného orgánu. OTÁZKA 50:  Jsou odpovědi obdržené od společného týmu dohledu jasné a přiměřeně 
odůvodněné?A 59 85,5 %
N 8 11,6 %
– 2 2,9 %
CELKEM 69 100,0 %Příloha VIII
120 Přílohy 
 Příloha IXHlavní prvky mechanismu vyvozování odpovědnosti ECB vůči Evropskému 
parlamentu
Nařízení Rady (EU) 
č. 1024/2013, kterým 
se Evropské centrální 
bance svěřují zvláštní 
úkoly týkající se politik, 
které se vztahují 
k obezřetnostnímu 
dohledu nad úvěrovými 
institucemiČl. 20 odst. 1: ECB je odpovědná za provádění nařízení Evropskému parlamentu a Radě
Čl. 20 odst. 3: Předseda Rady dohledu ECB musí předložit zprávu o provádění úkolů svěřených ECB veřejně Evropskému 
parlamentu
Čl. 20 odst. 5: Na žádost Parlamentu se předseda Rady dohledu musí zúčastnit slyšení ohledně výkonu jejích úkolů v oblasti 
dohledu
Čl. 20 odst. 6: ECB musí ústně nebo písemně odpovědět na otázky, které jí položí Parlament […]
Čl. 20 odst. 8: Je-li takové jednání nezbytné pro výkon pravomocí Parlamentu podle Smlouvy o fungování EU, musí Rada 
dohledu na žádost svého předsedy za zavřenými dveřmi vést důvěrná ústní jednání o svých úkolech v oblasti dohledu 
s předsedou a místopředsedy příslušného výboru Parlamentu.
Čl. 20 odst. 9: ECB musí za podmínek stanovených ve Smlouvě o fungování EU loajálně spolupracovat při všech vyšetřová -
ních ze strany Parlamentu.
Interinstitucionální 
dohoda mezi Evropským 
parlamentem 
a Evropskou centrální 
bankou01  ECB každoročně předkládá Parlamentu zprávu o provádění úkolů, které jí byly svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013. 
Předseda Rady dohledu předkládá výroční zprávu Parlamentu na veřejném slyšení.
02  Na žádost příslušného výboru Parlamentu se předseda Rady dohledu účastní řádných veřejných slyšení týkajících 
se plnění úkolů v oblasti dohledu. Příslušný výbor Parlamentu a ECB se dohodnou na termínech uspořádání dvou 
takových slyšení v následujícím roce.
03  Předseda Rady dohledu může být mimoto zván k účasti na dodatečných ad hoc výměnách názorů s příslušným 
výborem Parlamentu ohledně otázek týkajících se dohledu.
04  Je-li to nezbytné k výkonu pravomocí Parlamentu v souladu se Smlouvou o fungování EU a právem EU, předseda 
příslušného výboru může písemně a s udáním důvodů žádat o uspořádání zvláštních důvěrných schůzí s předsedou 
Rady dohledu.
05  Na odůvodněnou žádost předsedy Rady dohledu nebo předsedy příslušného výboru Parlamentu a po vzájemné 
dohodě se řádných slyšení, výměn názorů ad hoc a důvěrných schůzí mohou účastnit zástupci ECB, kteří jsou členy 
Rady dohledu, nebo vysoce postavení zaměstnanci pověření výkonem dohledu.
06  Řádná slyšení, výměny názorů ad hoc a důvěrné schůze se mohou týkat veškerých aspektů činnosti a fungování 
jednotného mechanismu dohledu zahrnutých do nařízení o jednotném mechanismu dohledu.
07  Těchto důvěrných schůzí se může účastnit pouze předseda Rady dohledu a předseda a místopředsedové příslušného 
výboru Parlamentu.
08  ECB poskytne příslušnému výboru Parlamentu přinejmenším souhrnný a smysluplný záznam jednání Rady dohledu, 
který umožní získat přehled o diskusích, a to včetně anotovaného seznamu rozhodnutí.
Zdroj:  EÚD.
121 Přílohy 
 Příloha XStruktura procesu podávání zpráv u kontroly na místě
9.
Send FINAL recommendations 
to the credit institution 
and NCA8.
Closing meeting 7. 6.
Preparation of 
recommendations 
JST JST JST
HoMJST
Inspected entitySend the report and 
the draft recommendations to 
the credit institution 5. 4. 3. 2. 1. 
JSTCredit institutionHoM ECB COI Inspection team Inspection team Inspection teamParties involved Send /f_inal report and
con/f_idential letter to JST
and NCAsConsistency check Preparation of draft report Meeting with the credit
institution Preparation of pre-draft
report / list of /f_indings 
Parties involved 
Zdroj:  EÚD, převzato s úpravami od ECB.
122 Odpověď ECB
Shrnutí
ECB oceňuje práci odvedenou Evropským účetním dvorem (EÚD), která pomůže dále zlepšit fungování jednotného 
mechanismu dohledu (SSM). ECB by však ve zprávě EÚD uvítala explicitnější uznání hlavních úspěchů dosažených 
při vytváření SSM.
SSM je jednou z nezbytných součástí bankovní unie a jeho vznik byl základním pilířem nezbytným k ukončení nej -
chaotičtější etapy krize v eurozóně. Společně s vnitrostátními příslušnými orgány (NCA) ECB ustavila SSM v mimo -
řádně krátkém a náročném období v délce necelých 13 měsíců. Toto nesmírné úsilí umožnilo převzít od 4. listopadu 
2014 přímý dohled nad nyní 129 významnými skupinami dohlížených subjektů s přibližně 1 200 dohlíženými sub -
jekty a dále provést nezbytné úkony v oblasti dozoru nad dohledem nad méně významnými institucemi. Od té 
doby ECB nadále dosahuje značného pokroku při harmonizaci postupů dohledu na evropské úrovni a v současnosti 
přijímá každý rok více než 1 500 rozhodnutí v oblasti dohledu.
Význam a rozsah této činnosti i s tím spojených výsledků veřejnost velmi vnímá a ECB má za to, že zprávě by pro -
spělo, kdyby tuto skutečnost vyjádřila jednoznačněji.
VII
ECB by ráda vysvětlila, že rozhodnutí, že Rada dohledu nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu nebo 
lidskými zdroji, není na jejím uvážení. Je třeba uvést, že Rada dohledu není rozhodovací orgán ECB, ale další orgán 
doplněný do institucionální struktury ECB nařízením o SSM, což je sekundární právní předpis. Je třeba zachovat 
pravomoci Rady guvernérů a Výkonné rady v oblasti lidských a finančních zdrojů stanovené v primárním právu. Dále 
by ECB ráda upozornila, že mezi lidskými a finančními zdroji a Radou dohledu existuje vazba v článku 15.1 jednacího 
řádu ECB, který stanovuje, že „[ v]údaje související s úkoly v oblasti dohledu jsou v rozpočtu [ECB]  samostatně identifiko -
vatelné a konzultují se s předsedou a místopředsedou Rady dohledu “.
Skutečnost, že Rada dohledu nevykonává kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu a lidskými zdroji, je podle 
názoru ECB slučitelná se zásadou oddělení a neohrožuje nezávislost měnové politiky ECB a její funkci dohledu. 
Zásada oddělení vyžaduje funkční oddělení těchto dvou funkcí, ale nevyžaduje, aby měla Rada dohledu úplnou 
kontrolu nad rozpočtem v oblasti dohledu a nad lidskými zdroji ECB nebo vnitrostátních příslušných orgánů. Jak je 
konstatováno v poznámce pod čarou č. 14 ve zprávě EÚD, nařízení o SSM se nevztahuje na odpovědnost Výkonné 
rady za řízení ECB a její vnitřní organizace, včetně otázek rozpočtu a lidských zdrojů.
Stejně tak zavedení tzv. sdílených služeb, tj. organizačních složek, které poskytují podporu pro obě funkce, nevede 
ke střetu zájmů, a je tedy slučitelné se zásadou oddělení. Zavedení takových sdílených služeb zaručuje vyloučení 
duplicity činností v zájmu účelnosti a účinnosti poskytování služeb. Tento přístup je také vyjádřen ve 14. bodě odů -
vodnění rozhodnutí ECB o oddělení (ECB/2014/39), podle kterého „ účinné oddělení funkce měnové politiky a funkce 
dohledu by však zároveň nemělo bránit tomu, aby se tam, kde je to možné a vhodné, využily veškeré výhody, které lze 
předpokládat v důsledku spojení těchto dvou funkcí v rámci téže instituce “.
Odpověď ECB 123
Koncepce a  metodika auditu
19
ECB je toho názoru, že veškeré důkazní informace vycházející z pravomoci EÚD kontrolovat „ výkonnost správy ECB ’’, 
která je zakotvena v článku 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM, byly poskytnuty. Výraz „výkonnost“ zna -
mená podstatně širší a obecnější pojem. V tomto ohledu ECB odmítá konstatování EÚD, že poskytla z požadovaných 
informací velmi málo. V souladu se svými povinnostmi stanovenými ve Statutu ESCB a nařízení o SSM ECB s EÚD 
plně spolupracovala, aby audit usnadnila, a vynaložila značný objem zdrojů a času, aby auditorskému týmu poskytla 
podstatné množství dokumentů a vysvětlení. Některé dokumenty (např. zápisy ze zasedání Rady dohledu, jednot -
livá rozhodnutí v oblasti dohledu) však nebylo možné poskytnout, protože se netýkaly výkonnosti správy ECB, jak 
ukládá Statut ESCB a jak se odráží v nařízení o SSM.
Správa a  řízení
30
V jednom případě došlo ke zpoždění návaznosti na řízení před správní revizní komisi, a to z důvodu složitosti pří -
padu a potřebě respektovat právo příslušného dohlíženého subjektu být vyslyšen.
39
Řídicí výbor řádně posoudil klady a zápory a rozhodl ponechat stávající pracovní podmínky jako nejlepší možnou 
volbu.
40
ECB by ráda uvedla, že úplné oddělení je nutné, pouze pokud jde o plnění úkolů dohledu a měnové politiky, aby 
nedocházelo ke střetu zájmů. Nevztahuje na ty organizační složky, jako jsou sdílené služby, které se nepodílejí na 
definování příslušných politik.
42
ECB by ráda uvedla, že identifikovat „sdílené služby“ je možné pouze v případech, v nichž jejich podpora nevede 
ke střetu zájmů mezi cíli ECB v oblasti dohledu a měnové politiky, jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění rozhod -
nutí ECB/2014/39. Sdílené služby jsou organizační složky podporující funkce politik ECB prostřednictvím odborných 
technických zkušeností, které nemají vliv na přípravu politik ECB.
Odpověď ECB 124
45
Koncepce „čínských zdí“ nebyla do nařízení o SSM začleněna co do litery ani co do smyslu. Namísto toho byl přijat 
jiný přístup, tj. umožnit komunikaci a výměnu informací, pokud to nevyvolává střet zájmů, s cílem využít výhod 
pozitivních synergií vytvořených existencí měnové politiky a funkcí dohledu „pod jednou střechou“. Za tímto 
účelem čl. 25 odst. 3 nařízení o SSM stanovuje, že ECB „ přijímá a zveřejňuje... všechny nezbytné vnitřní předpisy včetně 
předpisů týkajících se služebního tajemství a výměny informací mezi oběma funkčními oblastmi “. Toto ustanovení 
výslovně uznává možnost výměny informací mezi těmito dvěma funkčními oblastmi.
51
Viz odpověď ECB na první část bodu VII.
60
ECB by ráda doplnila, že z důvodu souvisejících s pracovní zátěží a na základě rámcové dohody z prosince 2015 
Výbor interních auditorů (IAC) rozhodl v červenci 2016 rozdělit pracovní skupinu pro audit odpovědnou za SSM/sta -
tistiku na pracovní skupinu pro audit odpovědnou za SSM a pracovní skupinu pro audit odpovědnou za statistiku. 
Tato změna nabude účinku na konci roku 2016.
63
Členové pracovní skupiny pro audit navržení národními centrálními bankami / vnitrostátními příslušnými orgány 
mají rozsáhlé zkušenosti s bankovním dohledem včetně několikaletého působení na vedoucí úrovni.
Společná odpověď ECB na body 73–74
ECB je toho názoru, že pokrytí vysoce a středně rizikových oblastí a klíčových prvků je zajištěno.
ECB je toho názoru, že plánovací přístup splňuje profesní standardy. I když neexistuje žádný povinný rizikový cyklus, 
model hodnocení rizik zohledňuje dříve provedenou auditní činnost v oblasti souvisejících procesů. Výběr auditů je 
založen na hodnocení rizik, které se upravuje každého čtvrt roku, a rozhodnutí o tom, co bude předmětem auditu, 
rovněž zohledňuje dobu posledního auditu a pokrytí rizikových oblastí v rámci příslušného procesu.
75
Zdroje ředitelství pro interní audit pokrývají celé spektrum operací a činností ECB. ECB je toho názoru, že vyjád -
řený poměr musí být zasazen do celkového kontextu. Pro konkrétní předměty auditu v oblasti SSM byl ustaven 
zvláštní tým, který se v ředitelství pro interní audit postupně budoval. Nebyl však plně k dispozici pro celý rok 2015. 
V důsledku toho neodpovídá celkové číslo za rok 2015 současné situaci.
Odpověď ECB 125
76
ECB by ráda doplnila, že kalibrace opravuje např. nekonzistentnosti v uplatňování modelu ratingu rizik, který slouží 
jako nástroj pro stanovení priorit. Profesní standardy vyžadují, aby priority interního auditu byly v souladu s cíli 
organizace, a uvádějí, že plány auditu „jsou mimo další faktory založeny na hodnocení rizik a expozic“ .1 ECB má za to, že 
tento přístup splňuje profesní standardy.
77
Při stanovování priorit se zohlednila skutečnost, že některé procesy byly stále ve „fázi vývoje“. ECB je toho názoru, že 
vybrané audity měly větší přínos v současné etapě v porovnání s přezkumy procesů SREP nebo bankovní krize, které 
byly naplánovány na střednědobý horizont.
Mechanismy vyvozování odpovědnosti
Společná odpověď na bod 78 a násl.
ECB je toho názoru, že podléhá silnému rámci vyvozování odpovědnosti (popsanému v příloze IX zprávy) a v plném 
rozsahu splňuje příslušná ustanovení statutu ESCB, nařízení o SSM a interinstitucionálních dohod s Evropským par -
lamentem a Radou. Stávající rámec počítá s podrobnými pravidly vyvozování odpovědnosti vypracovanými zvláště 
pro ECB. Ta jsou tedy relevantnější než „situační zpráva Evropského účetního dvora o mechanismech EU v oblasti vyvo -
zování odpovědnosti” .
89
I když ECB souhlasí s tím, že formální rámec výkonnosti by mohl být užitečným nástrojem poměřování efektivnosti 
bankovního dohledu, jeho vývoj bude vyžadovat více času. Důvodem je praktická potřeba založit rámec na rele -
vantních ukazatelích, jejichž určení vyžaduje zkušenost. Navíc by se takové ukazatele měly měřit několik let.
91
ECB konstatuje, že citovanou technickou poznámku MMF připravili jeho pracovníci a nepředstavuje oficiální sta -
novisko MMF. ECB proto nesouhlasí s tím,aby publikace Working Paper byly považovány za odpovídající referenční 
podklady.
ECB by rovněž ráda vysvětlila, že v souladu s článkem 23.1 jednacího řádu ECB jsou jednání Rady dohledu důvěrná. 
To odpovídá přísným požadavkům na zachování služebního tajemství, kterým ECB podlého podle článku 37 Sta -
tutu ESCB a článku 27 nařízení o SSM. K zajištění plné odpovědnosti ECB v souladu s interinstitucionální dohodou 
s Evropským parlamentem poskytuje příslušnému výboru Parlamentu úplný a smysluplný záznam z jednání Rady 
dohledu, který umožňuje porozumět jednání, včetně anotovaného seznamu rozhodnutí.
1 Srvn. International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 – Planning; účinné od 1. ledna 2013 
a související Practice Advisory 2010-1.
Odpověď ECB 126
92
ECB by ráda zdůraznila, že probíhající přezkum nařízení o SSM prováděný Evropskou komisí plně podporuje a po 
podpisu dohody o důvěrnosti a zachování mlčenlivosti požadované informace Evropské komisi poskytla.
Dále by ECB ráda objasnila, že přezkum nařízení o SSM není součástí rámce vyvozování odpovědnosti, jak jej defi -
nuje nařízení o SSM.
94
ECB by ráda doplnila, že jak je konstatováno v bodě 93, na své internetové stránce věnované bankovnímu dohledu 
zveřejnila „komplexní informace“  o tom, jak plní své úkoly v oblasti dohledu. Vedle obecných pokynů týkajících 
se bankovního dohledu zveřejnila ECB značné množství dokumentů, v nichž je vysvětleno nastavení její politiky 
a postupů v oblasti dohledu (např. všeobecné zásady ECB týkající se možností a případů vlastního uvážení dostup -
ných v rámci právních předpisů Unie). ECB se neustále snaží zvyšovat transparentnost svých postupů v oblasti 
dohledu a v nadcházejících měsících zveřejní další informace o nastavení politiky, jakmile budou dokončeny 
požadované veřejné konzultace. Pokud jde o SREP , ECB zveřejnila v únoru 2016 materiál „SMM SREP Methodology 
Booklet“, který se zabývá právním základem a metodikou procesu SREP . Tyto dokumenty popisující nastavení poli -
tiky a postupy ECB jsou pro úvěrové instituce důležitější než interní příručka dohledu.
ECB používá také další komunikační nástroje (odborné semináře pro banky, přednášky, dialog se společnými týmy 
dohledu na téma dohledu, tiskové zprávy, konference, telefonáty s výkonným vedením), aby dohlížené subjekty 
informovala o svých dohledových přístupech.
ECB je tedy toho názoru, že informace poskytované dohlíženým subjektům jsou pro řádné pochopení fungování 
dohledu SSM dostatečné.
Společná odpověď na body 95 a 96
ECB je toho názoru, že informace, které poskytuje, jsou dostatečné. Pokud jde o pohled bank na poskytování infor -
mací v kontextu SREP , ECB vzala s potěšením na vědomí, že polovina ze 69 bank, které odpověděly na dotazník, 
považovala informace od ECB o procesu SREP a výsledcích SREP za velmi zevrubné nebo alespoň dosti vyvážené.
Z hlediska kvality informací o postupech dohledu poznamenává ECB, že 68 % respondentů považovalo kvalitu 
těchto informací za postačující.
103
Pokud jde o potřebu provádět průzkumy, ECB poznamenává, že od vzniku SSM je v úzkém spojení s bankovními 
federacemi včetně Evropské bankovní federace (EBF), která v rámci své práce na „zkušenostech bank s dohledem 
v rámci SSM v roce 2015“ (tuto činnost hodlá opakovat každoročně) provedla (ve spolupráci s vnitrostátními bankov -
ními asociacemi) průzkum zahrnující 94 ze (v té době) 122 významných institucí. Na doporučení uvedená ve zprávě 
EBF odpověděla předsedkyně a také následovala jednání na technické úrovni se zástupci bank.
Protože zatím se ECB zaměřovala na zprovoznění SSM v plném rozsahu, začne nyní uvažovat o možnosti provádět 
své vlastní průzkumy za předpokladu, že přinesou zřetelnou přidanou hodnotu (zejména se nesmí překrývat s prů -
zkumy prováděnými dalšími zainteresovaným stranami).
Odpověď ECB 127
Společné týmy dohledu – organizace a přidělování zdrojů
110
ECB by ráda vysvětlila, že poměr 25 % pracovníků ECB a 75 % pracovníků vnitrostátních příslušných orgánů byl při 
vzniku SSM široce sdílený srovnávací standard a nikoli formálně stanovený cíl.
115
ECB by ráda připomněla, že i když určité paralely mezi hodnocením významnosti u globálně systémově význam -
ných bank (G-SIB) a metodikou ECB používající zařazování do uskupení lze nalézt, na metodiku EBA nemají žádnou 
návaznost. Metodika ECB například nekategorizuje banky podle přístupu EBA ani nestanoví hodnocení G-SIB nebo 
hodnocení významnosti. Cílem zařazování do uskupení prováděného ECB je zavést pro významné instituce pod -
kategorie za účelem uplatňovaní proporcionality a tím vytvářet výchozí bod pro určení počtu pracovníků v rámci 
kategorie významných institucí.
119
Viz odpověď ECB k bodu 115.
… avšak protichůdné hierarchické linie, …
Viz odpověď ECB k bodu 147.
141 (c)
ECB poznamenává, že toto technické omezení bylo vyřešeno 6. září 2016.
147
ECB je toho názoru, že formulace „protichůdné hierarchické linie“ je nepřiměřená. ECB má za to, že vznikly para -
lelní, ale nikoli protichůdné hierarchické linie. V důsledku organizačního uspořádání SSM odpovídá za veškeré úkoly 
mimo SSM a za všechny záležitosti týkající se hierarchie a lidských zdrojů výhradně vedení vnitrostátního přísluš -
ného orgánu.
149
ECB zastává názor, že na certifikační program dohledu na dálku je příliš brzy. Řídicí skupina pro odbornou přípravu 
v oblasti dohledu v současnosti navrhuje a zavádí společné celosystémové osnovy odborné přípravy pro všechny 
příslušné zaměstnance SSM; certifikační program by byl předčasný. Omezení programu odborné přípravy na dohled 
na dálku by pominulo skutečnost, že se zaměstnanci budou časem obměňovat, a proto by měli mít k dispozici obec -
něji použitelné osnovy.
Odpověď ECB 128
Dohled na místě
159
Tato kategorizace se změní po revizi příručky SSM v souvislosti se zavedením koncepce „minimální míry dohledu“, 
jak vysvětluje bod 163.
178
ECB by ráda vysvětlila, že formální pokyny ke konzistentní kategorizaci zjištění bude obsahovat aktualizace kapi -
toly 6 příručky SSM provedená v roce 2016.
182
ECB by ráda vysvětlila, že informace o tom, kdo by se měl za úvěrovou instituci zúčastnit závěrečného jednání, 
budou uvedeny v příručce pro kontroly na místě, která bude vydána v průběhu roku 2016.
Závěry a  doporučení
184
ECB nesouhlasí s tvrzením, že audit potvrdil oblast, jež nepodléhá žádné kontrole, která vznikla od vytvoření SSM. 
Podle názoru ECB Účetní dvůr obdržel všechny informace a dokumentaci potřebné k posouzení výkonnosti správy 
ECB v souladu s článkem 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM.
Viz také naši připomínku k bodu 80, který popisuje různé úrovně zavedených mechanismů kontroly a vyvozování 
odpovědnosti.
186
Viz odpověď ECB k bodům 40 a 45.
187
Viz odpověď ECB k bodům 73 a 74.
Odpověď ECB 129
Doporučení 1
ECB souhlasí s první částí doporučení a s cílovým datem provedení, bude-li schváleno Radou guvernérů.
ECB se vynasnaží svůj rozhodovací proces dále zefektivnit. Ve skutečnosti již v tomto směru zavedla řadu opatření, 
zejména písemné přijímání většiny rozhodnutí v oblasti dohledu a normalizaci dokumentace předkládané rozhodo -
vacím orgánům. Kromě toho pracuje ECB na delegačním rámci pro rozhodnutí v oblasti dohledu, který by umožnil 
přenést přijímání rutinních rozhodnutí v oblasti dohledu na nižší úroveň.
ECB souhlasí s druhou částí doporučení. Sekretariát Rady dohledu kontrolní seznamy, šablony a vývojové diagramy 
již vypracoval a v září 2016 je poskytne zaměstnancům v organizačních složkách, které se zabývají bankovním 
dohledem. Sekretariát bude tento soubor nástrojů dále rozvíjet a nabídne školení v jejich používání.
Doporučení 2
ECB souhlasí s bodem i) doporučení.
S bodem ii) doporučení ECB nesouhlasí.
Šedesátý šestý bod odůvodnění uvádí oddělenou hierarchickou linii pouze pro zaměstnance, kteří plní úkoly svě -
řené ECB tímto nařízením, a zaměstnanci sdílených služeb mezi uvedené pracovníky nepatří. Přísné provádění této 
zásady u sdílených služeb by podstatně zvýšilo náklady a snížilo efektivitu provozní správy ECB.
ECB nesouhlasí s bodem iii) doporučení.
ECB je přesvědčena, že předseda a místopředseda se v mezích právního rámce na stanovování rozpočtu již výrazně 
podílejí. Jak stanoví jednací řád, s předsedou a místopředsedou se konzultuje. Nařízení o SSM stanoví, že místopřed -
seda je členem Výkonné rady ECB a Rady guvernérů, což je nejvyšší rozhodovací orgán. Díky tomu se hlediskům 
funkce dohledu dostane řádné pozornosti a zároveň je zajištěna vysoká míra vlivu a transparentnosti.
Doporučení 3
ECB s doporučením souhlasí v závislosti na rozhodnutí přidělit na interní funkci auditu další prostředky.
188
ECB by chtěla vysvětlit, že „neuvalila“ omezení přístupu k dokumentům. EÚD by měl mít přístup k dokumentům 
v souladu se svými pravomocemi stanovenými v článku 27.2 Statutu ESCB a čl. 20 odst. 7 nařízení o SSM. Nejde tedy 
o nedostatečnou spolupráci, ale o odlišný výklad oblasti kontrolní pravomoci.
Odpověď ECB 130
Doporučení 4
ECB bere doporučení na vědomí a bude s Účetním dvorem nadále plně spolupracovat, aby mu umožnila výkon jeho 
pravomocí vymezených ve Statutu ESCB a nařízení o SSM.
Doporučení 5
ECB s doporučením souhlasí s tím, že:
ECB souhlasí s nutností zprůhlednit své činnosti v oblasti dohledu. V tomto ohledu se priority jednotného mecha -
nismu dohledu zveřejňují jakožto ústřední bod a cíl činností v oblasti dohledu. Ve výroční zprávě ECB o činnosti 
dohledu, zveřejněné na internetových stránkách ECB, uvádí ECB opatření přijatá za účelem splnění tohoto cíle. 
Kromě toho jsou ve výroční zprávě zveřejněny komplexní statistiky. Ty zahrnují mj. počet schvalovacích řízení, ozná -
mená porušení práva EU, vynucovací a sankční opatření a počet provedených kontrol na místě rozčleněných podle 
kategorií rizik a uskupení.
ECB je v úzkém spojení s bankovními federacemi, včetně Evropské bankovní federace, která v rámci své práce na 
„zkušenostech bank s dohledem v rámci SSM v roce 2015“ provedla průzkum mezi 94 z (tehdy) 122 významných 
institucí. Tento průzkum proběhl ve spolupráci s vnitrostátními bankovními asociacemi. Měl by se opakovat každý 
rok. Na doporučení uvedená ve zprávě EBF odpověděla předsedkyně a také následovala jednání na technické úrovni 
se zástupci bank.
Protože se ECB v minulosti zaměřila na zprovoznění SSM v plném rozsahu, může začít uvažovat o možnosti provádět 
své vlastní průzkumy za předpokladu, že přinesou zřetelnou přidanou hodnotu. Zejména by se neměly překrývat se 
stávajícími průzkumy prováděnými bankovními federacemi, včetně průzkumu uvedeného výše.
ECB bude nadále rozvíjet smysluplný a komplexní soubor ukazatelů, který rozšíří informace zveřejňované ve výroční 
zprávě i jinými prostředky.
Společná odpověď na body 191–195
Viz připomínky ECB k bodům 104 až 149.
ECB by chtěla poznamenat, že jak uvádí bod 9 zprávy, SSM zahrnuje ECB a vnitrostátní příslušné orgány. Veškeré 
zajišťování personálních zdrojů pro společné týmy dohledu i pro kontroly na místě musí probíhat v mezích instituci -
onálního rámce stanoveného primárním právem EU. To znamená respektovat odlišné institucionální uspořádání ECB 
a vnitrostátních příslušných orgánů a zároveň v maximální míře usilovat o spolupráci a dialog.
Od skončení terénní části tohoto auditu došlo ke značnému pokroku ve zpracovávání jednotných osnov odborné 
přípravy v oblasti SSM – byla vytvořena řídicí skupina pro odbornou přípravu v oblasti dohledu, podporovaná 
expertní skupinou složenou ze zástupců ECB a vnitrostátních příslušných orgánů. Hmatatelné výsledky začne přiná -
šet na podzim 2016.
Odpověď ECB 131
Doporučení 6
ECB s doporučením souhlasí s tím, že:
ECB se domnívá, že změna nařízení o rámci SSM nemusí být nutná. Ustanovení čl. 6 odst. 3 nařízení o SSM zřetelně 
uvádějí, že vnitrostátní příslušné orgány jsou povinny pomáhat ECB s prováděním jejích úkolů. Navíc mají vnitro -
státní příslušné orgány v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení o SSM povinnost v dobré víře spolupracovat. Článek 3 a násl. 
nařízení o rámci SSM zřetelně uvádějí povinnost vnitrostátních příslušných orgánů poskytnout zaměstnance pro 
společné týmy dohledu; čl. 4 odst. 5 nařízení o rámci SSM stanoví, že ECB a vnitrostátní příslušné orgány vzájemně 
konzultují a dohodnou se na využití zdrojů vnitrostátních příslušných orgánů v souvislosti se společnými týmy 
dohledu.
ECB zajišťování personálních potřeb společných týmů dohledu (z hlediska kvality i kvantity) pečlivě sledovala 
a bude tak činit i nadále a po konzultaci s vnitrostátními příslušnými orgány bude zkoumat, jak zabezpečit, aby 
společné týmy dohledu byly vždy dostatečně personálně zajištěny, aniž by vylučovala možnost navrhnout Radě 
dohledu / Radě guvernérů změnu rámcového nařízení, bude-li to považovat za nutné.
Doporučení 7
ECB s doporučením souhlasí a bude se jím zabývat společně s doporučením 10 s cílem provést je do konce 
roku 2018 s tím, že:
ECB by chtěla vysvětlit, že právní rámec pro zřizování společných týmů dohledu existuje. Článek 4 rámcového 
nařízení již stanoví systém jmenování členů společných týmů dohledu na základě dialogu mezi ECB a vnitrostátními 
příslušnými orgány i možnost ECB vyžadovat, aby vnitrostátní příslušné orgány jmenování změnily. V této souvislosti 
by se měla vypracovat opatření, která umožní uplatňování článku 4 v plném rozsahu, nikoliv jeho oslabení. ECB tedy 
souhlasí s podstatou doporučení, ale domnívá se, že by se měl zdůraznit prvek spolupráce. Zřizování a fungování 
společných týmů dohledu je od začátku jednotného mechanismu dohledu výsledkem společného úsilí ECB/SSM 
a vnitrostátních příslušných orgánů / národních centrálních bank. ECB se opírá o schopnost vnitrostátních přísluš -
ných orgánů / národních centrálních bank poskytnout personální zdroje s adekvátní úrovní odborných znalostí 
a zkušeností a s dalšími dovednostmi potřebnými pro požadovaný profil společného týmu dohledu.
Navíc je třeba zdůraznit, že ani vnitrostátní příslušné orgány, ani ECB v současnosti nemají nadbytek zaměstnanců 
a nemohou si vybírat osoby s ideální kvalifikací pro daný společný tým dohledu. Proto ECB také považuje za účinný 
prostředek provádění aktivní správy jednotlivých případů, kdy lze zjistit nutnost dalšího rozvoje nebo úpravy 
personálního zajištění. Tento přístup podporuje zavedení pilotního získávání zpětné vazby k SSM společně s dalším 
vypracováváním osnov odborné přípravy v oblasti SSM. Posílení těchto nástrojů je také v souladu s obsahem této 
zprávy i dalších doporučení EÚD.
V neposlední řadě jsou zde doporučení odboru pro zajištění kvality dohledu zpřesnit metodiku stanovování veli -
kosti a složení společných týmů dohledu v návaznosti na rizikový profil bank a na program dohledových šetření, 
aby bylo možné tento rizikový profil vyřešit a zabezpečit zavedení ročního procesu zajišťování personálních potřeb 
společných týmů dohledu na základě dialogu s vnitrostátními příslušnými orgány.
Doporučení 8
ECB s tímto doporučením souhlasí, podaří-li se překonat právní (důvěrnost) a technické překážky. Proto nejdříve 
zpracuje studii proveditelnosti.
Odpověď ECB 132
ECB zastává názor, že úplná představa o zdrojích v oblasti dohledu z hlediska kvantity i kvality se zdá být nezbytným 
opatřením k jejich účinnému a účelnému nasazování. Nicméně pokusy zpracovat tuto databázi se zatím setkávají 
s právními překážkami, které pramení z nutnosti dodržovat právní předpisy členských států, jež chrání důvěrnost 
osobních údajů. Na základě tohoto doporučení se bude ECB možností vytvoření této databáze nadále zabývat, tzn. 
že zpracuje studie právní a technické proveditelnosti.
Doporučení 9
ECB doporučení přijímá.
Doporučení 10
ECB doporučení přijímá.
ECB konstatuje, že systém by neměl příliš podrobně a byrokraticky diktovat, kolik pracovníků je v každém společ -
ném týmu dohledu zapotřebí. Zaměstnanci by se spíše měli řídit účinně s určitou volností uvážení.
Doporučení 11
ECB doporučení přijímá.
Pokud jde o pravidelný přezkum modelu zařazování do uskupení, ECB konstatuje, že v současnosti probíhá řádný 
pololetní přezkum.
Doporučení 12
ECB doporučení přijímá.
Počet zaměstnanců odboru ECB pro centralizované kontroly na místě, kteří působí na místě, se stále zvyšuje, aby 
bylo k dispozici více vedoucích misí. V této souvislosti je nezbytná aktivní a bezpodmínečná podpora kolegů z vnit -
rostátních příslušných orgánů. Kromě toho o tom, které kontroly má ECB vést, a které nikoliv, rozhodují koordinátoři 
společných týmů dohledu, někdy na návrh odboru ECB pro centralizované kontroly na místě.
Vzhledem k výše uvedenému a na základě způsobu podávání a vyřizování žádostí v minulosti i zvyšující se místní 
zátěže v některých zemích v důsledku nového postupu současná personální situace ECB skutečně neumožňuje 
účastnit se všech kontrol, které by měla ECB vést (pravidelných kontrol na místě, tematických přezkumů, mimořád -
ných situací...); ačkoliv se stále usiluje o určitou optimalizaci – například povyšování a nástroje v oblasti smíšených 
týmů, bylo by ke splnění veškerých požadavků zapotřebí více zaměstnanců odboru ECB pro centralizované kontroly 
na místě.
Doporučení 13
ECB doporučení přijímá.
ECB by chtěla uvést, že pokud jde o část doporučení, která se týká informačního systému, tuto otázku částečně 
vyřeší nadcházející verze systému správy informací dohledu IMAS 2.0. Pokud jde o kvalifikaci a dovednosti kont -
rolorů z vnitrostátních příslušných orgánů, mělo by toto zjištění vyřešit zavedení osnov odborné přípravy v oblasti 
SSM.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 29.6.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 28.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 18.10.2016
Obdrželi jsme oficiální odpovědi Evropské centrální banky ve všech jazycích. 19.10.2016
Vedoucí představitelé EU v roce 2012 rozhodli, že banky 
eurozóny mají být podrobeny dohledu jednotného 
mechanismu dohledu (SSM), v němž bude hrát klíčovou 
roli ECB, řadu funkcí budou ale rovněž vykonávat 
vnitrostátní příslušné orgány. Tato zpráva pojednává 
o tom, jak ECB jednotný mechanismus dohledu ustavila, 
jak zorganizovala jeho práci, a o tom, s jakými výzvami se 
mechanismus potýká.
Zjistili jsme, že byla relativně rychle zavedena složitá 
struktura dohledu, složitost nového systému je však 
výzvou, zejména proto, že nový mechanismus ve velké 
míře závisí na zdrojích vnitrostátních orgánů dohledu. Přes 
svou obecnou odpovědnost tak ECB nemá nad některými 
důležitými aspekty bankovního dohledu dostatečnou 
kontrolu.
Informace, které ECB poskytla, však nedostačovaly k tomu, 
aby byl EÚD schopen v úplném rozsahu posoudit, zda ECB 
řídí jednotný mechanismus dohledu v oblasti správy 
a řízení, dohledu na dálku a kontrol na místě účinně.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR