Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního /* KOM/2005/0472 konecném znení - CNS 2005/0201 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.10.2005 KOM(2005) 472 v konečném znění 2005/0201 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1 Cíle Prostřednictvím tohoto návrhu má být dosaženo obnovení populace úhoře říčního na předcházející úrovně hojnosti dospělých jedinců a dorůstání úhoře skleněného. 1.2 Dosavadní vývoj Úhoř říční je v Evropě široce rozšířen ve vodách v ústí řek a ve vodách vnitrozemských. Dospělí jedinci úhoře se třou ve vodách středozápadního Atlantského oceánu a larvy poté putují do ústí evropských řek. Řízení populace úhoře říčního se týká celého Společenství, neboť ryby tvoří jedinou populaci rozšířenou po evropském světadílu. Z vědeckého stanoviska vyplývá, že populace úhoře říčního je velmi poškozena. 1.3 Stávající ustanovení Řada členských států přijala širokou škálu opatření pro řízení populace úhoře, například opatření týkající se minimální velikost při vykládce, období zákazu a uzavřených oblastí, udělování licencí rybářům lovícím úhoře, nařízení týkající se konstrukce přehrad a úseků pro proplouvání úhořů. V roce 1992 byla zavedena směrnice EU týkající se přírodních stanovišť a v roce 2000 rámcová směrnice o vodě, aby se mimo jiné chránilo, zachovávalo a posilovalo životní prostředí v místech, kde úhoři tráví většinu životního cyklu. 1.4 Rozdíly mezi stávajícími ustanoveními Vzhledem k rozmanitosti přírodních stanovišť a lovišť, která ovlivňují populace úhoře v různých povodích, nelze populace úhoře řídit ve všech oblastech výlučně pomocí standardních nástrojů řízení. Z tohoto důvodu navrhované nařízení stanoví konkrétní cíl pro řízení populací úhoře. Každý členský stát by měl uplatňovat místně orientovaná řídicí opatření, aby tohoto cíle dosáhl. Přijetí společného cíle pro všechny členské státy je nezbytné k tomu, aby opatření pro obnovu úhoře byla spravedlivá. Navrhované nařízení rovněž stanoví závazek členských států rozvíjet, provádět, monitorovat a vyhodnocovat prostředky k dosažení těchto cílů. Bude proveden přezkum takto nabytých zkušeností. K tomu, aby členské státy mohly vyrovnaně a spravedlivě přispívat k řízení populace úhoře, je třeba přístup na úrovni Společenství. Není jasné, zda jsou stávající vnitrostátní opatření odpovídající či spravedlivá. 1.5 Soudržnost s jinými politikami Koordinace a soudržnost mezi opatřeními přijatými na základě tohoto návrhu a opatřeními přijatými podle zmíněných směrnice jsou velice důležité, neboť obnovení zdravé populace úhoře je ukazatelem kontinuity toku a jakosti vod podle rámcové směrnice o vodě. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ A POSOUZENÍ DOPADU 2.1 Konzultace V březnu roku 2003 Komise zorganizovala regionální seminář o řízení populace úhoře, na němž bylo předloženo vědecké stanovisko týkající se řízení populace úhoře, o kterém dále diskutovali vědci, odvětví lovu úhoře a členské státy. Dne 1. října 2003 Komise předložila sdělení s názvem „Rozvoj akčního plánu Společenství pro řízení populace úhoře říčního (KOM(2003) 573 v konečném znění)“. Tento dokument byla projednán v Radě a její závěry byly přijaty v červenci roku 2004. Na základě těchto závěrů Komise zorganizovala 17. září 2004 druhý seminář, aby projednala konkrétní cíle a okamžitá opatření pro řízení populace úhoře. Komise, vědečtí poradci, daná hospodářská odvětví a členské státy se shodly, že populace úhoře je velice poškozená, že je třeba přijmout náležitá opatření a že by Komise měla předložit konkrétní návrhy týkající se opatření pro obnovu, která souvisejí jak s environmentálními, tak s rybolovnými hledisky. Všechna odvětví souhlasila, že nejlepším je přístup spočívající ve stanovení cíle řízení na úrovni Společenství, jenž současně ponechává členským státům volnost rozhodnout, jakými prostředky cíle dosáhnou. Některá hospodářská odvětví se nicméně zaměřila na problematiku dodávek úhoře skleněného na trh a požadovala zákaz vývozu těchto úhořů a také státní podpory na obnovu populace. Komise zváží případná tržní opatření, poznamenává však, že pravidla Světové obchodní organizace mimo jiné vyžadují, aby tržní opatření, která mají být přínosná v oblasti zachování, ovlivnila jednotlivá zapojená odvětví rovnocenně. Komise se bude zabývat možnostmi podpory pro obnovu populace v souvislosti s novým Evropským rybářským fondem. 2.2. Shromažďování a využívání odborných znalostí Komise obdržela vědecké stanovisko od Mezinárodní rady pro průzkum moří a od Poradního výboru pro evropský vnitrozemský rybolov. Z tohoto stanoviska vyplývá, že pro obnovu populace je třeba naléhavé opatření pro řízení. Míra dorůstání je v poslední době až o 1 % nižní než historické úrovně a úmrtnost dospělých jedinců úhoře, kteří putují do moře, aby se třeli, je vysoká. Tento zdroj je třeba chránit, aby byla povodí členských států osídlena náležitým počtem dorůstajících úhořů a aby během období tření přežil náležitý počet jedinců. 2.3 Posouzení dopadu Odvětví lovu úhoře se v rámci Evropy velmi liší. Mezi hlavní činnosti patří lov úhoře skleněného ve Francii, Spojeném království a Španělsku a také chov úhoře v zařízeních evropské akvakultury. Statistiky týkající se lovu úhoře jsou na evropské úrovni neúplné. Údaje Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) uvádějí, že průměrný odlov volně žijících ryb činil v 90. letech přibližně 15 000 tun ročně a produkce akvakultury zhruba 18 000 tun ročně, prodejní hodnota se pohybovala kolem 150 milionů eur. Navíc, v 80. letech dosahovaly úlovky úhoře skleněného 500 až 800 tun (velmi vysoká hodnota), v současnosti jsou však mnohem nižší. Podle posledních zaznamenaných údajů čítá evropské odvětví lovu úhoře 25 000 rybářů. V některých oblastech, zejména v lovištích v ústí francouzských řek, kde se podle konzultací s daným odvětvím pohybuje přibližně 1100 rybářských plavidel lovících úhoře a dalších 450 rybářů pracuje v řekách, představuje pro rybáře v této oblasti lov úhoře skleněného zhruba 75 % obratu. Pokud nebudou přijata opatření na zlepšení podmínek pro přežití dospělého úhoře stříbrného, stávající velmi nízká hojnost úhoře skleněného povede ke snížení hojnosti úhoře žlutého v řekách, a během pěti až desetiletého období růstu tak rovněž klesne hojnost migrujícího úhoře stříbrného. Pokud pokles dospělých populací odráží pokles v dorůstání úhoře skleněného, znamenalo by to, že hojnost úhoře razantně klesne. Pokud se navíc dorůstání úhoře skleněného sníží při snížení míry úniku úhoře stříbrného, znamená to, že během deseti let přestane populace úhoře skutečně existovat coby využivatelný zdroj, a pracovní místa a trhy, které s ním souvisejí, budou ztraceny. Tyto účinky se přičtou k okamžitým potížím s nízkou dodávkou a vysokými cenami způsobeným nedostatkem úhoře skleněného a rovněž k dopadům rekreačního rybolovu. Podle návrhu je na členských státech, aby si zvolily náležitá opatření pro zachování, jimiž zajistí přežití úhoře. Opatření jako například snížení letního lovu úhoře žlutého, snížení lovu úhoře stříbrného během podzimních migrací po proudu, zvýšení míry obnovování populací, zlepšení jakosti vody, úpravy přehrad a turbín s cílem umožnit lepší migraci úhořů, snížení míry rekreačního rybolovu a pomoc při migraci patří mezi opatření, která by mohla tvořit součást řídicího plánu pro úhoře. Různý výběr těchto opatření by měl odlišné sociální a hospodářské důsledky, které nelze vyhodnotit globálně. Klíčovým bodem, který je třeba mít na paměti, je skutečnost, že pokud nedojde k žádné akci a pokud se bude populace nadále snižovat, zmizí veškerá odvětví rybolovu a akvakultury zabývající se úhořem. 3. PRÁVNÍ PRVKY Opatření na ochranu populací úhoře spadají pod článek 37 Smlouvy, neboť úhoři jsou pro účely tohoto článku Smlouvy považováni za zemědělské produkty. 3.1. Řídicí plány týkající se úhoře Základní složkou nařízení je zřízení vnitrostátních řídicích plánů týkajících se úhoře, jejichž prostřednictvím členský stát dosáhne cíle 40 % úniku dospělých jedinců úhoře stříbrného z každého povodí (měřeno za nenarušených podmínek). Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství tyto plány přezkoumá a v případě kladného vyhodnocení by měly být schváleny Komisí a vstoupit v platnost dne 1. července 2007. 3.2 Krátkodobá opatření Vzhledem k naléhavosti situace by podmínky pro přežití úhoře měly být co nejvíce zlepšeny s přihlédnutím k sociálním a hospodářským potřebám, a to zavedením zákazů rybolovu na 15 dnů v každém měsíci. Tyto zákazy by měly zůstat v platnosti, dokud členský stát neprovede zlepšený řídicí plán týkající se úhoře. 3.3. Odchylky od krátkodobých opatření Rybolov by mohl pokračovat během období zákazu, pokud může členský stát spolehlivě prokázat, že jsou stávající opatření v souladu s cílem 40 % popsaným v oddíle 3.1 nebo pokud je rybolovu úhoře skleněného využito k obnově populací. 3.4. Subsidiarita a proporcionalita Obnovení populace úhoře bude přínosem pro rybáře ve všech členských státech. Bude velmi přínosné jak po stránce sociální, tak po stránce hospodářské v odvětvích, která závisejí na úhořích, například při uvádění na trh, distribuci a v akvakultuře. Všechny členské státy by měly vyvíjet rovnocenné, společné a harmonizované úsilí na ochranu svých populací úhoře, aby bylo obnovení populace úhoře pro ně pro všechny přínosné. Z toho důvodu je hlavní částí navrhovaného nařízení závazek členských států dosáhnout konkrétního cíle v oblasti řízení populace úhoře. Výběr nástrojů řízení zůstává na uvážení jednotlivých členských států. Tak je zodpovědnost náležitě rozdělena mezi členské státy a Společenství. Volba decentralizovaného přístupu, který v zásadě spočívá v řídicích plánech týkajících se úhoře navržených jednotlivými členskými státy, přičemž cíle těchto plánů jsou určovány právními předpisy Společenství a jejich kvalitu a způsobilost podrobují orgány Společenství přezkumu, je vhodnou metodou jak z hlediska subsidiarity, tak z hlediska proporcionality, pokud jde o řízení společného rybolovného zdroje Společenství, jenž je rozložen v různých říčních systémech a v různých lovištích a zařízeních. 4. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Toto nařízení má zanedbatelné přímé dodatečné rozpočtové důsledky pro rozpočet Společenství. Rozpočtové důsledky týkající se podpory výzkumu úhořů se zvažují v souvislosti se sedmým rámcovým programem. Státní podporou pro rybolov a její použitelností na lov úhoře a na opatření v oblasti životního prostředí se zabývá Evropský rybářský fond. 5. DODATEčNÉ BODY Komise v krátkosti navrhne zřízení systému pro sledování, který bude napomáhat při boji proti pytlačení. Jako první krok v tomto procesu Komise navrhuje, aby se ustanovení týkající se kontroly a vymáhání práva v rámci společné rybářské politiky rovněž vztahovala na lov úhoře a na produkty z nich. Dále hodlá Komise prozkoumat opatření na omezení vývozu úhoře skleněného v souladu s mezinárodním obchodním právem, aby se zvýšilo množství úhoře říčního, které je k dispozici pro opatření na posílení populace a je požadováno pro účely zachování. Patřičné řízení populací úhoře a rybolovu vyžaduje, aby byly zvážen jak dopad rybolovu, tak dopad environmentálních úprav, jako jsou přehrady, úseky pro proplouvání úhořů a vodní elektrárenská zařízení. Toto nařízení se zabývá vlastním řízením populací úhoře. Oblast působnosti a podmínky finanční pomoci na provádění těchto opatření jsou na programové období let 2007-2013 zvažovány v rámci Evropského rybářského fondu. 2005/0201 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Z posledního vědeckého stanoviska poskytnutého Mezinárodní radou pro průzkum moří (dále jen „rada ICES“), které se týká úhoře říčního, vyplývá, že se populace nachází mimo bezpečné biologické limity a že současný rybolov není udržitelný. (2) Dále byla rada ICES toho názoru, že řízení populace úhoře vyžaduje koordinovanou akci na úrovni povodí, případně na úrovni vyšší. (3) Rada ICES doporučuje, aby se naléhavě vypracoval plán obnovy pro celou populaci a aby využívání zdrojů a jiné lidské činnosti, jež mají dopad na loviště či populaci, byly co nejvíce omezeny či zastaveny, dokud nebude tento plán schválen a proveden. (4) Dne 19. července 2004 přijala Rada závěry týkající se sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 1. října 2003 o rozvoji akčního plánu Společenství pro řízení populace úhoře říčního[1], které rovněž obsahovaly žádost, aby Komise předložila návrhy dlouhodobého řízení populace úhoře v Evropě. (5) Ve Společenství existují odlišné podmínky a potřeby, které vyžadují různá konkrétní řešení. Při plánování a provádění opatření pro zajištění ochrany a udržitelného využívání populace úhoře říčního je třeba tuto rozmanitost zohlednit. Rozhodnutí by se měla přijímat co nejblíže k místům, kde se využívá populace úhoře. Měly by se upřednostnit akce členských států, a to prostřednictvím vypracování řídicích plánů týkajících se úhoře, které jsou uzpůsobeny regionálním a místním podmínkám. (6) Směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[2] a směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky[3], mají mimo jiné chránit, přispívat k zachování a posilovat vodní životní prostředí, v němž úhoří tráví většinu životního cyklu, a je tedy třeba zajistit, aby opatření přijatá na základě tohoto nařízení a opatření přijatá podle uvedených směrnic byla koordinovaná a soudržná. (7) Řídicí plány týkající se úhoře by se měly vztahovat zejména na povodí vymezená v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky[4]. (8) Úspěch opatření pro obnovu populace úhoře říčního závisí na úzké spolupráci a uceleném postupu na úrovni Společenství, členského státu i na místních úrovních, jakož i na informacích, konzultacích a zapojení souvisejících veřejných sektorů. (9) Aby se zajistilo, že jsou opatření pro obnovu úhoře účinná a spravedlivá, je nutné, aby členské státy určily opatření, která hodlají učinit, a oblasti, jichž se tato opatření mají týkat, a dále aby tyto informace byly intenzivně šířeny a aby byla účinnost těchto opatření vyhodnocována. (10) V povodí, v němž může mít rybolov a další lidské činnosti týkající se úhoře přeshraniční účinky, by veškeré programy a opatření měly být koordinovány v celém povodí. U povodí přesahujících hranice Společenství by Společenství mělo usilovat o zajištění patřičné koordinace se třetími zeměmi. Potřeba této koordinace by nicméně neměla členským státům bránit v tom, aby přijaly mimořádná opatření, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví rámec pro ochranu a udržitelné využívání populace úhoře říčního druhu Anguilla anguilla ve vodách v ústí řek a v řekách členských států, které ústí do moří v oblastech ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX nebo do Středozemního moře. Opatření přijatá na základě tohoto nařízení se přijímají a provádějí, aniž jsou dotčena náležitá ustanovení směrnic EU Rady 92/43/ES o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky. Článek 2 Období zákazu lovu úhoře Od prvního do patnáctého dne každého měsíce se zakazuje lovit, vykládat či uchovávat úhoře druhu Anguilla anguilla . Článek 3 Dočasná osvobození od období zákazu za účelem zvýšení úrovní úniku Odchylně od článku 2 se až do 30. června 2007 povoluje lovit, uchovávat či vykládat úhoře druhu Anguilla anguilla od prvního do patnáctého dne každého měsíce, pokud: a) jsou úhoři kratší než 12 cm a b) všichni ulovení úhoři jsou vypuštěni do evropských vnitrozemských vod, z nichž je přístup k moři, aby se zvýšily úrovně úniku dospělého úhoře stříbrného. Článek 4 Dočasná osvobození od období zákazu pro některá povodí 1. Pokud již stávající vnitrostátní opatření u některých povodí zajišťují, že je splněn cíl uvedený v čl. 6 odst. 4, příslušný členský stát může předložit žádost, aby byl v případě těchto povodí do 30. června 2007 osvobozen od opatření uvedených v článku 2. 2. Členský stát předloží Komisi a dalším členským státům žádost spolu s úplným vědeckým a technickým odůvodněním. 3. Komise o žádosti rozhodne po konzultaci s Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství. Článek 5 Osvobození od období zákazu z důvodu existence řídicího plánu Odchylně od článku 2 se od 1. července 2007 povoluje lovit, uchovávat a vykládat úhoře druhu Anguilla anguilla od prvního do patnáctého dne každého měsíce, pokud rybolov splňuje specifikace a omezení stanovená v řídicím plánu týkajícím se úhoře. Článek 6 Vypracování řídicích plánů týkajících se úhoře 1. Členské státy určí a definují jednotlivá povodí na svém vnitrostátním území, která ještě před lidským zásahem tvoří přírodní stanoviště úhoře říčního („povodí úhoře“). 2. Při definování povodí úhoře členské státy patřičně zohlední správní opatření uvedená v článku 3 směrnice 2000/60/ES. 3. Pro každé povodí úhoře definované podle odstavce 1 členský stát připraví řídicí plán týkající se úhoře. 4. Cílem každého takového plánu je, aby byl v každém povodí úhoře co nejpravděpodobněji umožněn únik 40 % biomasy dospělého úhoře do moře, a to v poměru k nejlepšímu odhadu možného úniku z povodí při neexistenci lidských činností, které tuto rybolovnou oblast či populaci ovlivňují. 5. Každý řídicí plán týkající se úhoře bude zahrnovat jak prostředky pro dosažení cíle stanoveného v odstavci 4, tak prostředky pro monitorování a ověřování míry dosažení tohoto cíle. Článek 7 Schválení řídicích plánů týkajících se úhoře 1. Do 31. prosince 2006 sdělí členské státy Komisi jednotlivé řídicí plány týkající se úhoře vypracované v souladu s článkem 6. 2. Na základě technického a vědeckého vyhodnocení provedeného Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství se řídicí plán popřípadě schválí postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. 3. Členské státy zahájí provádění řídicího plánu schváleného podle odstavce 2 od 1. července 2007. 4. Do 31. prosince 2006 sdělí každý členský stát Komisi vnitrostátní přehled svého návrhu řídicího plánu týkajícího se úhoře. Článek 8 Přeshraniční řídicí plány týkající se úhoře 1. Pro každé povodí, které se prostírá na území více než jednoho členské státu, dané členské státy společně vypracují řídicí plán pro úhoře. 2. Pokud povodí zasahuje mimo území Společenství, zúčastněné členské státy budou usilovat o vypracování řídicího plánu v koordinaci s náležitými třetími zeměmi. 3. Pokud povodí zasahuje mimo území Společenství, bude respektována pravomoc všech patřičných regionálních rybolovných organizací. 4. Články 6 a 7 se obdobně použijí na přeshraniční plány uvedené v odstavcích 1 a 2. Článek 9 Podávání zpráv a vyhodnocování 1. U každého řídicího plánu týkajícího se úhoře předloží každý členský stát Komisi do 31. prosince 2009 zprávu o monitorování, účinnosti a výsledcích plánu, a zejména u každého povodí odhadne podíl biomasy úhořů, kteří uniknou do moře, aby se třeli, v poměru k úniku dosaženému při neexistenci rybolovu či jiných lidských činností, jež mají dopad na loviště či populaci. 2. Do 1. července 2010 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující statistické a vědecké vyhodnocení výsledků provádění řídicího plánu týkajícího se úhoře doplněnou stanoviskem Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství. 3. Komise zváží zprávu uvedenou v odstavci 2 a navrhne jakákoli vhodná opatření pro dosažení vysoké pravděpodobnosti obnovení populace úhoře říčního. Článek 10 Kontrola a vymáhání práva 1. Kapitola V nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[5] se obdobně použije na všechna opatření stanovená tímto nařízením. 2. Ustanovení čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 2371/2002 se nepoužije. Článek 11 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Radu předseda / předsedkyně [1] KOM(2003) 573 v konečném znění [2] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. č. L 284, 31.10.2003, s. 1). [3] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. [4] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná rozhodnutím 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1). [5] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.