CS Úřední věstník Evropské unie C 318/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Přínos celoživotního učení využívajícího informační technologie pro evropskou konkurenceschopnost, průmyslové změny a rozvoj sociálního kapitálu

(2006/C 318/03)

Dne 19. ledna 2006 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní ve věci Přínos celoživotního učení využívajícího informační technologie pro evropskou konkurenceschopnost, průmyslové změny a rozvoj sociálního kapitálu.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 31. srpna 2006. Zpravodajem byl pan Marian Krzaklewski. Spoluzpravodajem byl pan András Szücs.

Na svém 429. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. září 2006 (jednání ze dne 13. září), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 181 hlasy pro, 6 hlasy proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1. Návrhy a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor je přesvědčen, že používání elektronických médií při vyučování a odborném vzdělávání – (e-Learning – elektronické učení) (1) – by mělo Evropské unii pomoci realizovat činnosti, jejichž cílem je zvýšení efektivity a kvality vzdělání včetně vzdělání a odborné přípravy vztahující se ke konkrétní profesi. To, společně s jinými opatřeními, sníží náklady na odborné vzdělávání zaměstnanců, což výrazně zvýší konkurenceschopnost zejména malých a středních podniků.

1.2 Výbor se domnívá, že podpora informačních a komunikačních technologií (IKT) v oblasti učení a odborného vzdělávání je v EU stále nedůsledná. Je to způsobeno jazykovou a kulturní rozmanitostí a nezralostí příslušných trhů.

1.2.1 Aby se to změnilo, všechna vzdělávací zařízení, včetně těch, která působí v oblasti celoživotního učení (LL) (2), by měla být otevřenější vůči novým formám učení a měla by být ochotna používat je ve stále větší míře, a podpořit tak integraci znalostí a zkušeností s cílem dosáhnout součinnosti s plánovaným technickým a hospodářským rozvojem.

1.2.2 Výbor se domnívá, že Evropská komise je nejvhodnějším subjektem pro vytvoření nové politiky pro tuto problematiku. Otázka komunikace a koordinace je proto zvláště důležitá pro útvary Komise, zejména v oblasti vzdělávání a informační společnosti.

1.2.3 Je třeba říci, že elektronické učení se stalo běžným jevem, a potvrdit konsolidaci odborných poznatků v této oblasti. Bude tak zajištěno použití konsistentních přístupů a usnadní se realizace přidané hodnoty elektronického učení.

1.3 EHSV je přesvědčen o nutnosti lepšího povědomí o IKT v EU, zejména co se týče způsobů, jimiž tyto technologie mohou podpořit odborné vzdělávání v průmyslu a celoživotní učení např. prostřednictvím: — odborného vzdělávání převážně na pracovišti, zaměřeného na řešení stávajících problémů v konkrétních souvislostech, — metod a přístupů, jež uznají předchozí pozitivní výsledky učení – včetně těch, jež byly získány prostřednictvím práce a zkušeností – a povzbudí k aktivnímu zapojení do vzdělávacích činností, jak individuálních, tak skupinových.

1.4 EHSV žádá instituce a členské státy EU, aby při provádění rozvojových programů souvisejících s vytvořením informační společnosti pamatovaly na to, že tyto procesy nesmějí vést k žádné formě vyloučení. Jinými slovy, neměly by existovat žádné sociální, ekonomické nebo regionální překážky bránící přístupu k elektronické infrastruktuře jako nástroji učení.

1.4.1 Výbor zdůrazňuje, že klíčovým předpokladem využití IKT v celoživotním učení, zvláště ve venkovských oblastech a malých městech Společenství, je podpora širokopásmového připojení k Internetu (3), umožňujícího přístup k systémům elektronického učení, ze strany EU a vlád členských států. Tento požadavek je obzvláště obtížně řešitelný v těchto oblastech v nových členských státech. Tím více platí argument, že nelze připustit jakékoli bariéry stojící v cestě širokopásmovému připojení.

1.4.2 V této souvislosti EHSV vyzývá Komisi, aby zařadila přístup k širokopásmovému připojení jako součást širší strategie zaměřené na zajištění statusu obecného zájmu pro eAccess.

1.5 Výbor se domnívá, že co se týče elektronického dálkového vzdělávání a odborné přípravy, je třeba věnovat zvláštní pozornost riziku vzniku generačních rozdílů zejména proto, že stále větší množství činností v oblasti celoživotního učení dospělých bude probíhat za použití IKT.

1.6 EHSV by dále také rád upozornil na skutečnost, že elektronické učení by mělo být navrženo tak, aby vyhovovalo potřebám nevidomých. Vzhledem k tomu, že technická řešení v této oblasti jsou obecně známa, by autoři učebnic pro elektronické učení měli používat jako základ seznam pravidel, připravený organizacemi zastupujícími nevidomé.

1.7 EHSV je přesvědčen, že elektronické učení by mělo být účinným nástrojem pro zvyšování konkurenceschopnosti podniků a pro zvýšení obchodního potenciálu především malých a středních podniků, které musejí hrát klíčovou úlohu při generování hospodářského růstu a vytváření pracovních míst.

1.8 Výbor se domnívá, že rozšíření rozsahu celoživotního učení využívajícího informačních technologií v EU bude mít významný vliv nejen na zvýšení konkurenceschopnosti podniků, ale také na posílení sociálního kapitálu jejich zaměstnanců, což by mělo zvýšit hodnotu evropského obchodního kapitálu.

1.9 EHSV konstatuje, že je nezbytně nutné definovat novou roli občanské společnosti a dialogu mezi sociálními partnery s ohledem na podporu a zavedení celoživotního učení využívajícího IT na trhy práce v EU. Příprava všech evropských společností na celoživotní učení využívající IKT pomůže vytvořit evropský prostor znalostí i znalostní společnost (4).

1.10 Výbor poznamenává, že v integraci IKT do učení a v profesionální konsolidaci elektronického učení bylo dosaženo menšího pokroku, než se očekávalo. Proto vyzývá příslušné orgány na úrovni EU a členských států, aby přijaly opatření, jež podstatně zvýší počet lidí využívajících elektronického učení. Takový vývoj skýtá potenciál značného přínosu ke konkurenceschopnosti a produktivitě průmyslu.

1.11 EHSV vyzývá instituce EU, aby věnovaly zvláštní pozornost potřebám malých a středních podniků, jejich sítí a zastupujících organizací s cílem zajistit, aby co nejlépe využily IKT pro účely odborného vzdělávání.

1.12 Výbor se domnívá, že učitelé moderních technologií a metodologie (IT vzdělání) by měli být dlouhodobě systematicky podporováni formou obsáhlých programů a podnětů.

1.13 EESC by rád zdůraznil, že Evropská komise by měla věnovat zvláštní pozornost také otázce práv duševního vlastnictví v oblasti IT vzdělávání.

1.14 V závěru svých návrhů a doporučení Výbor navrhuje dál užívat termíny, které se v EU již používají, jako elektronická Evropa, elektronické učení, elektronické dovednosti (e-Europe, e-learning, e-skills) atd., a podle jejich vzoru zavést symbolickou zkratku e-LL (e-lifelong learning), čímž se zdůrazní role této formy učení a potřeba jejího rozvoje a rozšíření v rámci akčního plánu eEurope a v následné iniciativě i2010.

2. Úvod a důvod pro vypracování stanoviska

2.1 Toto stanovisko bude zkoumat přínos celoživotního učení využívajícího informační a komunikační technologie pro konkurenceschopnost, průmyslové změny a rozvoj sociálního kapitálu v Evropské unii.

2.2 V souvislosti s prováděním Lisabonské strategie se celoživotní učení stává jednou z nejvýznamnějších koncepcí v politice vzdělávání EU a nových vzdělávacích programech pro období let 2007 až 2013 (5). Flexibilní a otevřené metody učení a odborné přípravy využívající IKT určitě sehrají klíčovou roli v rozvoji znalostní ekonomiky.

2.3 V návaznosti na průkopnický program e-Europe a opatření na zavedení elektronického učení, která již naznačila slibné výsledky, je nutné zvážit, jak těchto úspěchů využít pro změny v průmyslu, jak na tyto výsledky navázat dalšími příležitostmi a jak nastínit budoucí možnosti.

3. Obecné poznámky

3.1 Evropský parlament a Rada Evropské unie uznaly význam informačních technologií pro rozvoj lidských zdrojů (6) a přijaly víceletý program (2004-2006) pro účinnou integraci informačních a komunikačních technologií do vzdělávacích systémů v Evropě. Základním cílem tohoto programu je využít informačních a komunikačních technologií, a umožnit tak velmi kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu ve smyslu celoživotního učení.

3.2 V uplynulém desetiletí převládalo otevřené, pružné dálkové vzdělávání společně s elektronickým vzděláváním, nyní se však znovu posuzuje, tentokrát v širších souvislostech. Učení využívající IKT, neboli elektronické učení, umožňuje větší flexibilitu našeho života, vzdělání a práce a je považováno za jednu z hlavních cest k dosažení cílů Lisabonské strategie. Stále důležitějšími se stávají neformální (7) a informální (8) učení a odborné vzdělávání týkající se konkrétní profese.

3.3 Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k lepšímu provádění Lisabonské strategie (9) z roku 2004 zdůraznilo potřebu prověřit nové příležitosti, které znalostní ekonomika nabízí, a význam většího rozšíření informačních technologií a inovačních procesů.

3.3.1 Zároveň upozornilo na nedostatky ve vzdělávacích systémech a na potřebu lepší integrace sociálního rozměru.

3.4 Některé iniciativy Unie v oblasti učení využívajícího IKT realizované v průběhu posledního desetiletí přinesly mimořádné výsledky, jiné vykázaly nedostatek důslednosti a nedosáhly plánovaného úspěchu, co se týče počtu a kvality.

3.4.1 První modely elektronického učení se zaměřovaly na jednotlivce a přenos předem určených znalostí. Jejich součástí nebyla prakticky žádná podpora učitele ani hodnocení a tyto modely byly trochu zklamáním pro ty, kteří se v této prvotní fázi snažili této formě učení přizpůsobit.

3.4.2 Rychlý technologický vývoj, zvýšený ekonomický tlak a odlišné tempo vládních opatření v průběhu posledních několika let, která měla zavést IKT do vzdělávání a odborné přípravy, nebyla dostačující pro podporu odborných dovedností.

3.5 Plánuje se, že v roce 2010 bude 12,5 % dospělých ve věku 25 až 64 let v EU zapojeno do různých forem celoživotního učení, zatímco dnes tento podíl činí v průměru 10 % (10). Těchto cílů lze dosáhnout jen prostřednictvím intenzivnějšího šíření vzdělávání a odborné přípravy využívající IKT.

3.5.1 Výzvy, jimž programy pro vzdělávání a odbornou přípravu Komise a členských států EU čelí, jsou o to větší, vezmeme-li v úvahu, že v horizontu následujících pěti let bude pouze 15 % nových pracovních míst určeno pro pracovníky bez zvláštní kvalifikace, zatímco 50 % pracovních příležitostí bude vyžadovat zaměstnance s vysokou kvalifikací (11).

3.6 Novou iniciativou EU v souvislosti se sdělením Komise i2010 (12) je iniciativa e-Inclusion. Pojem e-Inclusion odkazuje na zahrnutí IKT i na používání IKT jako prostředku k dosažení začlenění (13). Cílem politiky e-Inclusion je odstranit překážky v používání IKT a podporovat využívání IKT za účelem prevence sociálního vyloučení, zlepšení ekonomické produktivity a pracovních příležitostí.

3.6.1 Důležitým aspektem e-Inclusion je elektronické dálkové učení, které si klade za cíl v případě profesních skupin, které mají v důsledku své geografické pozice, sociální situace nebo zvláštních vzdělávacích potřeb omezený přístup k tradičním formám vzdělávání, zmírnit sociální vyloučení nebo mu zabránit.

3.6.2 Výhodou dálkové učení je: flexibilita co se týče místa pro učení, možnost přizpůsobení tempa učení individuálním vzdělávacím potřebám, příležitost k využívání moderních informačních technologií, možnost zlepšit si své dovednosti pro osoby ze znevýhodněných skupin atd.

3.6.3 V jednom ze svých nedávných stanovisek EHSV (14) vyzval zástupce vlád a podnikatelského sektoru k vytvoření a podpoře opatření k tématu vzdělávání a odborné přípravy využívajících IKT pro různé sociální skupiny ohrožené tzv. e-exclusion (15).

3.6.4 Provádění evropského programu e-Inclusion je rovněž spojeno s podporou digitální gramotnosti (16), která se stala synonymem moderní znalostní společnosti. Uznání digitální gramotnosti jako jedné z klíčových dovedností celoživotního učení v blízké budoucnosti – mimo jiné dle nedávného stanoviska EHSV (17) – se zdá být nejen nezbytné, ale také nesporné.

3.7 Podpora e-skills (18) má zásadní vliv na různé aspekty průmyslových změn. Pojem e-skills zahrnuje odborníky na poli IKT, uživatele IKT a dovednosti v oblasti e-business. V rámci podpory rozsáhlého programu jednání k tématu e-skills Komise nedávno navrhla řadu opatření, z nichž mnohá se zabývala průmyslem a prudce rostoucími dovednostmi v používání elektronických přístrojů na trhu práce, jakož i rozvojem a podporou nových e-competences (19).

3.7.1 Partnerství mezi zástupci zainteresovaných stran hraje klíčovou roli v opatřeních souvisejících s e-Skills i souborem otázek vztahujících se k zavedení celoživotního učení využívajícího IKT. Mezi tyto zainteresované strany patří: — odborové organizace, — zástupci podniků (jako uživatelé IKT), kteří jsou závislí na kvalifikovaných pracovnících, — představitelé různých průmyslových odvětví odpovědní za zavádění nových technologií, kteří jsou lépe informováni o druhu požadované kvalifikace, — představitelé IKT, — výzkumní pracovníci a pracovníci v oblasti vývoje IKT, — výzkumní pracovníci zabývající se kvantitativními a kvalitativními aspekty e-Skills, — tvůrci právních předpisů v oblasti vzdělání, výzkumu, obchodu, inovací a informační společnosti, — prognostikové mající přehled o změnách ve společnosti a vzájemném působení společnosti a technologie.

3.8 Rozšíření širokopásmového internetového připojení má zásadní význam pro dosažení cílů strategie i2010 a cílů projektů e-Inclusion. Nemůže být omezeno výlučně na velká města, ale mělo by být k dispozici i obyvatelům méně rozvinutých regionů (20).

3.8.1 Stálo by za to zamyslet se nad tím, že v 15 starých členských státech EU má v městských oblastech přístup k širokopásmovému připojení asi 90 % podniků a domácností, ve venkovských a vzdálených oblastech však jen 60 %. Tyto rozdíly jsou ještě výraznější v nových členských státech.

3.8.2 Širokopásmové připojení je nesmírně důležité nejen pro posílení konkurenceschopnosti podniků a hospodářský růst regionů, ale rovněž pro odvětví vzdělávání a odborné přípravy, zejména tam, kde se v programech pro odbornou přípravu využívá elektronického učení.

3.9 Pokud máme zlepšit využívání celoživotního elektronického učení, a tím zvýšit efektivitu této formy odborného vzdělávání, byla by politická diskuse na toto téma v současné době velmi žádoucí. Nejvhodnější pro nastolení nového směru politiky v této oblasti je EU.

3.9.1 Současné politiky dávají de facto prioritu začlenění IKT do formálních vzdělávacích institucí, zejména škol a univerzit; mnohem méně pozornosti je však věnováno IKT a mnohem méně prostředků je vyčleněno na podporu využití IKT v celoživotním učení a neformálním/informálním vzdělávání dospělých.

4. Zvláštní poznámky

Přínos celoživotního učení využívajícího informační technologie pro evropskou konkurenceschopnost a produktivitu

4.1 V souladu s obecnou podstatou sdělení Komise z roku 2002 (21) a se stanoviskem EHSV k problematice školení a produktivity můžeme říci, že produktivita je klíčem ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků a evropských ekonomik a také k hospodářskému růstu. Vyšší produktivita do značné míry závisí na pokroku v oblasti využití IKT v podnicích a na schopnosti pracovníků přizpůsobit se požadavkům moderního průmyslu.

4.1.1 Navzdory skutečnosti, že elektronické technologie nesplnily v počátečních stadiích vývoje přehnané naděje, jež do nich byly vkládány, vykazují elektronické sektory společnosti a hospodářství skutečně bezprecedentní rozvoj a stále disponují silným potenciálem.

4.1.2 V této souvislosti Evropská komise právem uznává a hodnotí význam moderních IKT pro podporu konkurenceschopnosti a inovace i pro znalostní ekonomiku, zejména malé a střední podniky.

4.2 Jednou z cest, jak zlepšit konkurenceschopnost evropského hospodářství, musí být odborné vzdělání ve formě programů a odborné přípravy, jež využívají IKT. Vytvoření soudržných, mobilních a flexibilních systémů vzdělávání a odborné přípravy pro osoby hledající práci, pro ty, kteří se na práci připravují a také pro osoby zaměstnané v průmyslu zvýší tempo růstu znalostí a povede k důležitým technologickým změnám a inovacím ve výrobních podnicích, čímž se zvýší konkurenceschopnost těchto podniků.

4.2.1 V této souvislosti by celoživotní učení s podporou IKT v podnicích a souvisejících oblastech mělo zvýšit jejich konkurenceschopnost a napomoci růstu sociálního kapitálu jejich zaměstnanců, a tak zvýšit hodnotu evropského obchodního kapitálu.

4.3 Kolem roku 1994 došlo k průlomu v provádění a využití elektronického učení, když tato metoda začala být využívána v širším měřítku v průmyslu – především ve velkých korporacích – jako prostředek podnikové odborné přípravy a rozvoje lidských zdrojů. Znamením „dospělosti“ bylo, když elektronické učení prokázalo schopnost dodávat konsolidovaná a udržitelná řešení a překonalo předchozí období zjednodušených propagačních a marketingových proklamací. Mezitím se z několika důvodů z MSP stala prakticky znevýhodněná skupina uživatelů elektronického učení, neboť použití této vzdělávací metody – a často též IKT – je zde omezené a většina zaměstnanců MSP riskuje vyloučení z příležitostí trvalého vzdělávání. Rozsáhlejší osvojení elektronického učení by mohlo výrazně zvýšit konkurenceschopnost MSP a jejich efektivitu. Kompetentní orgány na úrovni EU i členských států by měly zvyšovat informovanost o této problematice a zavádět opatření na podporu využití IKT pro účely odborné přípravy v sektoru MSP.

Přínos celoživotního učení využívajícího informační technologie pro rozvoj sociálního kapitálu

4.4 Sociální kapitál zahrnuje dovednosti, informace, kulturu, znalosti a kreativitu jednotlivců, jakož i vztahy mezi lidmi a organizacemi. Význam těchto zdrojů hospodářského růstu a průmyslových změn, které ho provázejí, by měl být posouzen na základě zkoumání vztahu mezi rozvojem, podporou a využitím těchto zdrojů a přidanou hodnotou, kterou přinášejí.

4.4.1 Vysoká míra sociálního kapitálu má bezprostřední vliv na schopnost utvářet znalostní společnost, která je kreativní, inovační, otevřená změnám a schopná vytvářet dlouhodobé ekonomické a sociální vazby. Jedním ze základních kamenů této společnosti jsou investice do výzkumu, vzdělání a odborné přípravy.

4.4.2 Sociální kapitál lze zvýšit prostřednictvím schopnosti příslušných zainteresovaných stran (viz odstavec 3.7.1) spolupracovat formou partnerství na všech programech a činnostech souvisejících se vzděláním a odbornou přípravou, které využívají IKT, a zejména celoživotním učením.

Přínos celoživotního učení využívajícího informační technologie pro průmyslové změny se zvláštním důrazem na investice do dovedností zaměstnanců, rozvoje lidských zdrojů a řešení nezaměstnanosti.

4.5 Elektronické dálkové vzdělávání a odborná příprava mohou umožnit systematické, rychlejší a levnější šíření znalostí, které má klíčový význam zejména pro průmysl, kde je důležitým prvkem lidského kapitálu a usnadňuje šíření znalostí z výzkumných ústavů do průmyslu.

4.5.1 Pracovníci s dobrým vzděláním, kteří si neustále zvyšují kvalifikaci, jsou důležitým faktorem rozhodujícím o hodnotě konkrétní firmy nebo podniku. Zvyšování kvalifikace pracovníků usnadňuje změny ve výrobní technologii a jejím profilu a schopnost adaptace na potřeby trhu práce.

4.6 Evropská komise zdůraznila (22), že v důsledku rychlého technologického rozvoje a měnících se ekonomických podmínek vzniká potřeba dlouhodobé investice do rozvoje lidských zdrojů, jež se týká soukromých osob, podniků, sociálních partnerů a státních orgánů. Státy EU bohužel nevykazují žádnou jasnou tendenci k vyšším veřejným výdajům na vzdělání, jež činí v průměru 5 % HDP a mezi jednotlivými státy se značně, někdy dokonce dramaticky, liší.

4.7 Investice do rozvoje lidských zdrojů přímo ovlivňují růst produktivity a jsou rovněž atraktivní formou investic na mikroekonomické i sociální úrovni. Studie (23) ukazují, že s každým rokem učení se přímo zvyšuje hospodářský růst o přibližně 5 % v krátkodobém a asi o 2,5 % v dlouhodobém horizontu. To potvrzují návrhy Evropské rady (24), ve kterých je zdůrazňován značný přínos investic do vzdělání a odborné přípravy, který zdaleka převáží náklady související s touto oblastí.

4.8 Rychlý technologický rozvoj vede ke vzniku moderních výrobních zařízení často založených na systémech IT, které mohou ovládat pouze zaměstnanci se znalostmi IKT. Ne vždy je možné takové zaměstnance přijmout okamžitě, ale díky rozsáhlému využívání ICT při výuce a v odborné přípravě, zejména v oblasti celoživotního učení, bude jistě snazší tyto zaměstnance na trhu práce najít.

4.9 Z výše uvedených důvodů a s ohledem na aktuální změny v průmyslu by bylo smysluplné učinit aktivní kroky k bezodkladnému zavádění IKT do celoživotního učení. Tento krok by měl zaměstnancům evropských výrobních firem a nezaměstnaným, již právě procházejí odbornou přípravou, umožnit rychleji získat nové znalosti a dovednosti. Zejména nezaměstnaní by měli mít zajištěn přístup ke školení v oblasti IKT financovanému státem (25).

4.9.1 Nezaměstnaní mají nízkou motivaci k samostatnému učení, neboť mají stále příliš málo příležitostí k využití nabytých poznatků. Nejlepší motivací je reálná šance na nové zaměstnání jako výsledek specifické formy odborné přípravy nebo rekvalifikace, v ideálním případě poskytované společností, jež nabízí příslušné pracovní místo.

4.9.2 To by mělo vytvořit příznivé podmínky pro celoživotní učení využívající IKT, avšak v oblastech, kde by to bylo nejvhodnější (zemědělské oblasti s výrobními podniky v úpadku, jak tomu je čím dál běžněji v nových členských státech), není k dispozici adekvátní infrastruktura.

4.9.3 Infrastruktura v těchto oblastech vyžaduje podporu vlád a Unie, neboť společnosti v oboru IT nejsou připraveny nést náklady na internetové připojení chudých oblastí (malých měst a venkova).

V Bruselu dne 13. září 2006 předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) eLearning – Využívání nových multimediálních technologií a internetu ke zlepšení kvality učení usnadněním přístupu ke zdrojům a službám, jakož i usnadněním spolupráce a výměny zkušeností na dálku.

(2) Lifelong learning (LL) – Pojem používaný pro označení faktu, že získávání nových znalostí je nyní považováno za trvalý proces, který nekončí s odchodem ze školy či s absolvováním univerzity, ale pokračuje nepřetržitě v průběhu celého profesního života a dokonce i po odchodu do důchodu v rozsahu, jenž zahrnuje všechna období života a všechny sociální skupiny, do značné míry díky možnostem, jež nabízí elektronické učení (zdroj: www.elearningeuropa.info).

(3) Širokopásmové připojení k Internetu – Komunikační kanál s vysokou kapacitou, umožňující rychlý a snadný přístup k informacím a systémům elektronického učení (zdroj: www.elearningeuropa.info).

(4) Znalostní společnost – společnost, jejíž procesy a postupy jsou založeny na získání, šíření a využití znalostí pro neustálé zlepšování dovedností a plné zapojení do rodinného a profesního života a do společnosti, KOM(2001) 678 v konečném znění. (není k dispozici v češtině).

(5) Integrovaný akční program v oblasti celoživotního vzdělávání, KOM(2004) 474 v konečném znění, 14.7.2004.

(6) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, č. 2318/2003/ES o programu eLearning ze dne 5. prosince 2003.

(7) Neformální učení se odehrává souběžně s hlavním proudem vzdělávání a odborné přípravy a není typicky ukončováno formalizovanými certifikáty. Neformální učení může být organizováno na pracovišti nebo prostřednictvím organizací a skupin občanské společnosti (jako jsou sdružení mládeže, odborové svazy a politické strany). Může být též poskytováno organizacemi a službami, jež byly zřízeny jako doplněk k formálním systémům. Evropská komise, SEK(2000) 1832 (není k dispozici v češtině).

(8) Informální učení – Učení, které je založeno na každodenních situacích v práci, v rodině a ve volném čase. Není ani organizované, ani formální (ve smyslu stanovených cílů, trvání nebo prostředků). Pro učící se osobu neformální učení často probíhá bezděčně a obvykle nevede k získání osvědčení.

Evropská komise, SEK(2000) 1832 (není k dispozici v češtině).

(9) Lepšímu provádění Lisabonské strategie.

(10) Modernizace vzdělávání a odborné přípravy: zásadní příspěvek k prosperitě a sociální soudržnosti v Evropě, KOM(2005) 549 v konečném znění, 30.11.2005.

(11) Závěry Rady pro vzdělání, mládež a kulturu ze dne 21. února 2005.

(12) KOM (2005) 229 v konečném znění.

(13) Ministerská konference k tématu IKT pro společnost podporující sociální začlenění, Riga, 11.6.2006.

(14) Přístupnost elektronických technologií (eAccessibility).

(15) e-exclusion – vyloučení z účasti na elektronické komunikaci.

(16) Digitální gramotnost – jedna ze základních dovedností požadovaných pro aktivní zapojení do informační společnosti a nové mediální kultury. Zaměřuje se na získání dovedností a schopností spojených s novými technologiemi, jejichž význam v každodenním životě neustále roste. E-Learning Programme, 5. prosince 2003.

(17) Stanovisko – Klíčové schopnosti pro celoživotní vzdělávání, květen 2006.

(18) Zpráva RAND Europe The Supply and Demand of E-skills in Europe (Nabídka a poptávka po elektronických dovednostech v Evropě), IX 2005.

(19) E-comptences – schopnosti v oblasti IKT a dovednosti a postoje týkající se využití IKT, jež umožňují plnění profesních úkolů na odpovídající úrovni.

(20) Sdělení Evropské komise: Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení, 21.3.2006.

(21) KOM (2002) 262 v konečném znění. (není k dispozici v češtině).

(22) Sdělení komise: Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe (Účinné investování do vzdělání a odborné přípravy: nutnost pro Evropu), KOM(2002) 779 ze dne 10. ledna 2003 (5269/03). (není k dispozici v češtině).

(23) De la Fuente a Ciccone: Human capital in a global and knowledge-based economy. (Lidský kapitál v globální a znalostní ekonomice.) Závěrečná zpráva generálního ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci, Evropská komise, 2002.

(24) Závěry předsednictví, zasedání Evropské rady ve dnech 23. a 24. března 2006 (7775/06).

(25) Stanovisko: i2010 – Evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost.