P9_TA(2022)0288

Akční plán EU pro sociální ekonomiku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2022 o akčním plánu EU pro sociální ekonomiku (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Evropský parlament,

— s ohledem na evropský pilíř sociálních práv (EPSP),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. prosince 2021 nazvané „Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku“ (COM(2021)0778),

— s ohledem na Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, kterou podepsala a ratifikovala EU a všechny její členské státy, a zejména na článek 27 o práci a zaměstnávání,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2021 nazvané „Unie rovnosti: Strategie práv osob se zdravotním postižením na období 2021–2030“ (COM(2021)0101),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. října 2020 nazvané „Unie rovnosti: strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů“ (COM(2020)0620) a doporučení Rady ze dne 12. března 2021 o rovnosti, začlenění a účasti Romů (2021/C 93/01)

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. června 2021 nazvané „Koordinace hospodářských politik v roce 2021: překonání pandemie COVID-19, podpora oživení a modernizace naší ekonomiky“ (COM(2021)0500),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 s názvem „Budoucí evropští lídři: iniciativa pro začínající a rychle se rozvíjející podniky“ (COM(2016)0733),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. října 2011 nazvané „Iniciativa pro sociální podnikání: vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“ (COM(2011)0682),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. února 2004 o podpoře družstevních společností v Evropě (COM(2004)0018),

— s ohledem na Evropskou agendu dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost ze dne 1. července 2020,

— s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek (1) (směrnice o zadávání veřejných zakázek),

— s ohledem na Portský sociální závazek, který podepsalo portugalské předsednictví Rady, předseda Parlamentu a zástupci sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,

— s ohledem na Portské prohlášení ze dne 8. května 2021, jež schválila Evropská rada,

— s ohledem na závěry Rady ze dne 7. prosince 2015 na téma „Podpora sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 19. ledna 2022 nazvané „Inovativní finanční nástroje v rámci rozvoje podniků se sociálním dopadem“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 27. dubna 2021 o úloze sociální ekonomiky při vytváření pracovních míst a provádění evropského pilíře sociálních práv,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 22. září 2016 nazvané „Vnější rozměr sociální ekonomiky“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 23. prosince 2009 nazvané „Různé formy podniků“ (2009/C 318/05),

— s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 1. července 2021 k akčnímu plánu pro sociální ekonomiku (CDR 5860/2020),

— s ohledem na politický dokument Evropské komise a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) z roku 2022 o maximálním využití přínosu sociální ekonomiky pro oběhové hospodářství,

— s ohledem na pokyny pro místní samosprávy týkající se politik sociální a solidární ekonomiky, které v roce 2021 zveřejnil Výzkumný ústav OSN pro sociální rozvoj,

— s ohledem na svůj postoj v prvním čtení ze dne 4. dubna 2019 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (2),

— s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2022 obsahující doporučení Komisi o statutu evropských přeshraničních sdružení a neziskových organizací (3),

— s ohledem na své usnesení ze dne 16. září 2021 o spravedlivých pracovních podmínkách, právech a sociální ochraně pracovníků platforem – nové formy zaměstnanosti související s digitálním rozvojem (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 7. července 2021 o stárnutí starého kontinentu: možnosti a výzvy spojené s politikou zaměřenou na stárnutí po roce 2020 (5),

— s ohledem na své usnesení ze dne 11. února 2021 o sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, které se týká Evropské agendy dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 23. října 2018 o úloze finanční účasti zaměstnanců při vytváření pracovních míst a motivování nezaměstnaných (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 24. listopadu 2020 o řešení míry bezdomovectví v Evropské unii (8),

— s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2018 obsahující doporučení Komisi o statutu sociálních a solidárních podniků (9),

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. září 2015 o úloze sociálního podnikání a sociálních inovací v boji proti nezaměstnanosti (10),

— s ohledem na své usnesení ze dne 2. července 2013 o přispění družstev k překonání krize (11),

— s ohledem na své usnesení ze dne 2. července 2013 o návrhu nařízení Rady o statutu evropské nadace (12),

— s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2013 obsahující doporučení Komisi o statutu evropské vzájemné společnosti (13),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2012 o iniciativě pro sociální podnikání – Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací (14),

— s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2009 o sociálním hospodářství (15),

— s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 1987 o neziskových sdruženích v Evropských společenstvích (16),

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na stanovisko Výboru pro regionální rozvoj,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A9-0192/2022),

A. vzhledem k tomu, že sociální ekonomika zahrnuje různé druhy soukromých subjektů nezávislých na veřejných orgánech, jako jsou družstva, vzájemné společnosti, sdružení (včetně charitativních organizací), nadace, sociální podniky a další právní formáty, které se všechny vyznačují odlišnými provozními a organizačními zásadami a rysy, jako je upřednostňování lidí, jakož i sociální a environmentální účely před ziskem, opětovné investování většiny zisků/přebytků do udržitelnosti daného subjektu a obecného zájmu na poskytování zboží a služeb svým členům nebo společnosti jako celku a demokratické nebo participativní řízení;

B. vzhledem k tomu, že ačkoli jsou v zemích EU zapotřebí srovnatelné mechanismy shromažďování údajů o odvětví sociální ekonomiky, sociální ekonomika podle akčního plánu Komise pro sociální ekonomiku (plán SEAP) představuje 2,8 milionu subjektů v Evropské unii a zaměstnává přibližně 13,6 milionu pracovníků (mezi 0,6 a 9,9 % pracovní síly v závislosti na zemi); vzhledem k tomu, že počet subjektů sociální ekonomiky a míra zaměstnanosti v tomto odvětví v EU se liší v závislosti na definici subjektu sociální ekonomiky, odhadech a vnitrostátních statistikách; vzhledem k tomu, že více než třetina placených pracovních míst v odvětví sociální ekonomiky je v odvětví sociálních služeb; vzhledem k tomu, že sociální ekonomika nabízí nevyužitý potenciál pro vytváření pracovních míst a je důležitým nástrojem boje proti sociálnímu vyloučení a chudobě, v neposlední řadě prostřednictvím iniciativ v oblasti aktivní zaměstnanosti zavedených v několika členských státech, jako je území s nulovou dlouhodobou nezaměstnaností, vzhledem k tomu, že Komise by měla vyjmenovat a zmapovat stávající iniciativy, aby lépe porozuměla jejich fungování a účinnosti a aby sdílela osvědčené postupy s členskými státy;

C. vzhledem k tomu, že zásada subsidiarity je jedním ze základních kamenů fungování Evropské unie; vzhledem k tomu, že sociální ekonomika je jedním z nejlepších příkladů jejího uplatňování;

D. vzhledem k tomu, že sociální ekonomika hraje důležitou úlohu při zmírňování a řešení krátkodobých a dlouhodobých dopadů onemocnění COVID-19 na sociální trh, společnost a hospodářství EU a stimuluje sociální a hospodářskou odolnost a přispívá k ní díky hospodářské a sociální udržitelnosti svého obchodního modelu12;

E. vzhledem k tomu, že sociální ekonomika přispívá k dobře fungujícím systémům sociálního zabezpečení a má z nich prospěch; vzhledem k tomu, že za zajištění všeobecného, cenově dostupného a rovného přístupu občanů k vysoké úrovni veřejných služeb a blahobytu však nesou konečnou odpovědnost stát a veřejné orgány; vzhledem k tomu, že organizace sociální ekonomiky hrají doplňkovou úlohu a měly by tak činit i nadále, avšak nenahrazují poskytování služeb v první linii státními nebo regionálními veřejnými orgány;

F. vzhledem k tomu, že subjekty sociální ekonomiky prokázaly velkou odolnost a inovativnost tváří v tvář nepříznivým situacím, ale během pandemie COVID-19 čelily obtížím, jako jsou poklesy činnosti, omezené hotovostní rezervy nebo potřeba přesunout svou podnikatelskou činnost na internet;

G. vzhledem k tomu, že nové environmentální, hospodářské a sociální výzvy, které pandemie učinila naléhavějšími, podnítily hlubší úvahy o úloze sociální ekonomiky;

H. vzhledem k tomu, že subjekty sociální ekonomiky mají ve většině členských států dlouhou, ale různorodou historii, přičemž většina z nich přijala v této oblasti zvláštní právní předpisy; vzhledem k tomu, že subjekty sociální ekonomiky se prosadily jako klíčové sociální a hospodářské subjekty, které mohou hrát důležitou úlohu na trhu; vzhledem k tomu, že se stále potýkají se značnými překážkami, které brání jejich hospodářskému a celkovému sociálnímu dopadu; vzhledem k tomu, že členské státy musí přijmout zvláštní právní předpisy s cílem překonat tyto překážky a umožnit konsolidaci a rozvoj sociální ekonomiky a zajistit, aby subjekty sociální ekonomiky mohly účinně soutěžit ve všech hospodářských odvětvích;

I. vzhledem k tomu, že organizace sociální ekonomiky působí v klíčových odvětvích, jako je zdravotnictví, dlouhodobá péče, sociální oblast, vzdělávání a odborná příprava, kultura a podpora kulturního dědictví, pokročilé technologie, bydlení, volný čas, oběhové hospodářství, obnovitelná energie a nakládání s odpady; vzhledem k tomu, že díky svému místnímu ukotvení, sociálnímu a integračnímu charakteru jsou nedílnou součástí evropského sociálního modelu;

J. vzhledem k tomu, že sociální ekonomika je základní složkou sociálně tržního hospodářství EU a hnací silou provádění evropského pilíře sociálních práv a jeho cílů; vzhledem k tomu, že organizace sociální ekonomiky hrají roli v aktualizované průmyslové strategii (17), neboť vytvářejí základ proudržitelnější a odolnější hospodářství EU, které nikoho neopomíjí;

K. vzhledem k tomu, že digitální transformace nabízí sociální ekonomice mnoho příležitostí; vzhledem k tomu, že subjekty sociální ekonomiky potřebují odbornou přípravu, aby udržely krok na rychle se rozvíjejících a konkurenceschopných digitálních trzích;

L. vzhledem k tomu, že subjekty sociální ekonomiky tradičně hrají důležitou úlohu při integraci a zaměstnávání znevýhodněných pracovníků, jakož i při poskytování služeb těmto pracovníkům, zejména osobám se zdravotním postižením, a to i prostřednictvím sociálních podniků pro pracovní integraci (WISE) v rámci Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, čímž zlepšují jejich pohodu a duševní zdraví;

M. vzhledem k tomu, že odvětví sociálních služeb, které je součástí sociální ekonomiky, čelí problémům, jako jsou nízké mzdy a nejisté pracovní podmínky, jež je třeba účinně řešit;

N. vzhledem k tomu, že družstva mohou hrát roli v demokratizaci digitální práce, například vytvářením pracovních platforem vlastněných pracovníky;

O. vzhledem k tomu, že v sociální ekonomice hraje aktivní a zásadní úlohu více než 82,2 milionu dobrovolníků (18); vzhledem k tomu, že dobrovolnictví je důležité jak pro mladší generaci, tak pro starší lidi, pro něž v některých případech představuje významnou příležitost hrát aktivní úlohu ve společnosti;

P. vzhledem k tomu, že současná situace způsobená válkou na Ukrajině poukázala na význam místních komunit a solidarity v Evropské unii a v zemích sousedících s Ukrajinou; vzhledem k tomu, že sociální ekonomika není v těchto zemích obecně dobře rozvinutá; vzhledem k tomu, že větší zapojení podniků sociální ekonomiky by mohla být velkou výhodou při koordinaci podpory ukrajinským uprchlíkům;

Q. vzhledem k tomu, že sociální ekonomika hraje důležitou úlohu při podpoře inkluzivní ekologické a digitální transformace;

R. vzhledem k tomu, že Parlament v předchozích usneseních zdůraznil význam usnadnění rozvoje přeshraničních činností a přístupu vzájemných společností, sdružení a nadací na vnitřní trh;

S. vzhledem k tomu, že k úspěšnému převodu podniků na zaměstnance přispívá právní a politický rámec, který odpovídajícím způsobem chrání a podporuje zaměstnanecké družstevní podniky, soubor politických opatření zaměřených na usnadnění převodu podniků na zaměstnance a vysoká úroveň organizace a konsolidace zaměstnaneckých družstev v organizacích/svazech;

T. vzhledem k tomu, že model sociální ekonomiky má velký potenciál oslovit nejzranitelnější a znevýhodněné komunity, jako jsou Romové, a výrazně zlepšit jejich přístup k právům, zdrojům a službám, jakož i jejich profesní, sociální a občanskou účast;

U. vzhledem k tomu, že investoři vnímají organizace sociální ekonomiky jako vysoce rizikové (19);

1. vítá akční plán Komise pro sociální ekonomiku (dále „SEAP“), hlavní zásady sociální ekonomiky, které jsou v něm stanoveny, politický impuls, který poskytuje jejímu rozvoji, a množství oznámených opatření; konstatuje však, že některé aspekty týkající se zaměstnanosti a sociálních věcí v sociální ekonomice by mohly být dále posíleny;

2. zdůrazňuje pluralitu cílů sociální ekonomiky a její důležitou úlohu při zlepšování odolnosti hospodářství, zajišťování spravedlivé transformace, snižování nerovností, poskytování kvalitních pracovních příležitostí zranitelným skupinám, podpoře nezávislého života, posilování pocitu společenství, boji proti vylidňování a posilování rozvoje venkovských oblastí, provádění zásad evropského pilíře sociálních práv a dosahování vzestupné sociální konvergence;

3. vybízí členské státy, aby k provádění zásad evropského pilíře sociálních práv využívaly systémy sociální ekonomiky;

4. konstatuje, že krize COVID-19 poukázala na klíčovou úlohu organizací sociální ekonomiky, které pomáhají lidem překonávat jejich mnohé obtíže, a zajišťují tak sociální soudržnost, a že sociální ekonomika prokázala svůj význam a svou odolnost;

5. domnívá se, že unijní a vnitrostátní opatření za účelem podpory rozvoje sociální ekonomiky jsou obzvláště významná v současném kontextu, ve kterém je v důsledku hospodářské a sociální krize vyvolané onemocněním COVID-19 nezbytné mobilizovat veškerý potenciál sociální ekonomiky v zájmu hospodářského oživení, podpory sociálního podnikání a tvorby kvalitních pracovních míst; zdůrazňuje, že subjekty sociální ekonomiky hrají zásadní úlohu při zlepšování odolnosti hospodářství a společnosti po pandemii COVID-19;

6. zdůrazňuje, že ačkoli je sociální ekonomika významným zdrojem hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, je třeba učinit více pro podporu tohoto modelu, včetně zásad solidarity, sociálního začleňování a sociálních investic, na nichž je založen; naléhavě proto vyzývá Komisi a členské státy, jakož i regionální a místní orgány, aby zvýšily úsilí o další podporu sociální ekonomiky a začlenění rozměru sociální ekonomiky do příslušných politik, programů a postupů, jako jsou ty, které jsou relevantní pro probíhající transformaci, jako je ekologická a digitální transformace na úrovni Unie i celosvětově prostřednictvím vnější činnosti EU;

7. vybízí členské státy, aby podporovaly subjekty sociální ekonomiky při vytváření programů sociálních inovací, které zlepší rozvoj a poskytování sociálních služeb a zlepší dostupnost služeb pro nejzranitelnější osoby, včetně osob se zdravotním postižením a starších osob;

8. znovu vyzývá ( 20 ) k tomu, aby se zásada „zelenou malým a středním podnikům“ stala hlavní zásadou při navrhování budoucích právních předpisů a přijímání politik, aniž by došlo k oslabení stávajících pravidel, norem a práv, jako je ochrana životního prostředí a spotřebitelů, aby regulační rámce na jedné straně více podporovaly mikropodniky a malé a střední subjekty při uplatňování stávajících pravidel a předpisů a na straně druhé posílily rozvoj, udržitelnost a růst sociální ekonomiky;

9. domnívá se, že by měly být navrženy konkrétní strategie a následná opatření pro dosažení cílů plánu SEAP, a to s přihlédnutím k vnitrostátním právním předpisům a postupům; zdůrazňuje, že je třeba podrobněji rozpracovat vzájemné vazby mezi akčním plánem SEAP a dalšími iniciativami EU, jako je akční plán evropského pilíře sociálních práv, Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením nebo evropská platforma pro boj proti bezdomovectví; domnívá se, že je nezbytné stanovit harmonogram pro všechna opatření zahrnutá do strategického akčního plánu pro životní prostředí, jakož i pro jejich monitorování a hodnocení, s cílem vést příslušné orgány při provádění akčního plánu SEAP a zajistit soudržnost politik;

10. zdůrazňuje, že subjekty sociální ekonomiky jednají v obecném zájmu a přitom vytvářejí pracovní místa, poskytují sociálně inovativní služby a zboží, usnadňují sociální začleňování a podporují udržitelnější a lokálně zakotvenější ekonomiku; podtrhuje fakt, že pokud se úloha sociální ekonomiky při vytváření a udržování pracovních míst týká i znevýhodněných pracovníků a znevýhodněných regionů, je zapotřebí odpovídající podpory, aby se těmto subjektům dostalo náležitého uznání;

11. vyjadřuje politování nad tím, že 11,6 % pracovních míst v soukromém sektoru členských států je nehlášených, a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí politická opatření pro boj proti nehlášené práci a účinné prosazování práv pracovníků; zdůrazňuje přínos organizací sociální ekonomiky, zejména družstev, k boji proti nehlášené práci;

12. zdůrazňuje, že je třeba podporovat možnosti přímého veřejného financování ve formě grantů, např. prostřednictvím fondů EU, jakož i soukromých investic do odvětví sociální ekonomiky, zejména s ohledem na zvýšenou poptávku po službách poskytovaných organizacemi sociální ekonomiky během pandemie COVID-19 a při oživení po pandemii;

13. opakuje, že v zájmu dosažení plného potenciálu akčního plánu SEAP musí Komise a členské státy zaručit, aby provádění akčního plánu nikoho neopomíjelo, ale zajistilo plné partnerství se všemi zúčastněnými stranami sociální ekonomiky, včetně neziskových poskytovatelů sociálních služeb a občanské společnosti na všech úrovních, včetně církevních charitativních organizací, aby byla zajištěna srozumitelnost a koordinace mezi zúčastněnými stranami;

Vytvoření příznivého prostředí pro sociální ekonomiku

14. připomíná členským státům, že směrnice o zadávání veřejných zakázek umožňuje veřejným zadavatelům využívat zadávání veřejných zakázek k plnění environmentálních a sociálních cílů, a zejména umožňuje vyhrazená nabídková řízení pro subjekty, které splňují kritéria kvality a jejichž hlavním cílem je začlenění osob se zdravotním postižením nebo jiných skupin ohrožených sociálním vyloučením mezi pracovníky; vyzývá veřejné orgány, aby uznaly sociálně a environmentálně odpovědné zadávání veřejných zakázek jako investici do sociálně-ekonomické struktury s velkým potenciálem pro kombinování sociálních a konkurenceschopných cílů; poukazuje na to, že začlenění environmentálních a sociálních požadavků do nabídkových řízení může mít zásadní význam pro rozvoj odvětví sociální ekonomiky; vyzývá Komisi, aby dále prosazovala sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek a osvědčené postupy s cílem posílit sociálně odpovědné obchodní postupy, a vybízí členské státy, aby usilovaly o to, aby veškeré veřejné finanční prostředky vyplácené ve formě veřejných zakázek byly podmíněny dodržováním platných povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanoveného právem Unie nebo vnitrostátním právem, kolektivními smlouvami nebo mezinárodním environmentálním, sociálním a pracovním právem;

15. vybízí členské státy, aby systematicky přijímaly strategie zaměřené na rozvoj sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek, a vytvořily tak vazbu mezi poskytováním služeb a produktů a přínosem pro sociální cíle napříč různými oblastmi politik; domnívá se, že provedení směrnice o zadávání veřejných zakázek musí být spojeno s iniciativami zaměřenými na zvýšení povědomí o vztahu mezi veřejnými výdaji a jejich příspěvkem k dosažení cílů udržitelného rozvoje a na budování kapacit úředníků odpovědných za zadávání veřejných zakázek a subjektů sociální ekonomiky; vybízí úředníky pro zadávání veřejných zakázek, aby před vypracováním zadávací dokumentace prováděli předběžné konzultace s cílem lépe pochopit, co mohou organizace sociální ekonomiky nabídnout a jak mohou plnit požadavky zadávacího řízení; vyzývá zadavatele, aby neudělovali zakázky pouze na základě nejnižší ceny, ale na základě nejlepší hodnoty, a aby tak zohledňovali kritéria kvality a sociální dopady; vyzývá členské státy, aby posílily transparentnost a předcházely korupci při zadávání veřejných zakázek; zdůrazňuje, že je třeba, aby příslušné orgány prozkoumaly spolupráci a partnerství, pokud jde o přístup subjektů sociální ekonomiky k veřejným zakázkám, jako je tomu v některých členských státech;

16. zdůrazňuje, že odkupy pracovníků mohou být možným řešením, jak zabránit ztrátám pracovních míst v důsledku restrukturalizace; vítá stávající iniciativy v členských státech, jejichž cílem je poskytnout pracovníkům, kteří se zajímají o proces odkupu, a družstvům, která vyplývají z odkupů pracovníků, struktury na podporu podnikání, včetně právního poradenství, finanční podpory, pomoci při přípravě obchodních plánů a poskytování údajů potřebných pro externí investory; vybízí další členské státy, aby prováděly podobné iniciativy a zahrnuly toto téma do doporučení Rady z roku 2023 s cílem tyto iniciativy dále podporovat na regionální a vnitrostátní úrovni; zdůrazňuje úlohu zástupců zaměstnanců, včetně odborů, při podpoře svazů družstev napomáhajících odkupu pracovníků a při navazování kontaktů s nimi s cílem zlepšit jejich šance na úspěch;

17. mimoto naléhavě vyzývá Komisi, aby i nadále úzce spolupracovala s členskými státy na hledání nástrojů a řešení k odstranění překážek a urychlení právních postupů pro převod vlastnictví podniku po jeho uzavření na zaměstnance prostřednictvím zaměstnaneckých družstev nebo jiných forem podniků sociální ekonomiky vlastněných zaměstnanci; vyzývá Komisi, aby vytvořila platformu EU pro výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány a sítěmi sociální ekonomiky;

18. zdůrazňuje, že je důležité podporovat družstevní model a jeho zásady účasti pracovníků a demokracie; vybízí členské státy, aby vytvořily příznivé právní prostředí pro zakládání a fungování družstev, včetně zaměstnaneckých družstev;

19. zdůrazňuje současnou práci EU na rozšíření taxonomie udržitelného financování na sociální cíle; domnívá se, že taxonomie EU musí být relevantní ze sociálního hlediska a zároveň zohledňovat situaci mikropodniků a malých a středních podniků, neboť může být hnací silou investic do sociální ekonomiky, pokud je tato investice řádně sladěna se zásadami a rysy sociální ekonomiky;

20. zdůrazňuje, že je důležité posílit podnikatelské plánování a dovednosti subjektů sociální ekonomiky v oblasti provádění a hodnocení, jakož i relevantní mediální gramotnost, manažerské dovednosti, participativní vedení, celoživotní učení, odolnost a dovednosti potřebné pro probíhající transformaci, včetně ekologické a digitální transformace, a to podporou aliance sociálních dovedností a dovedností; se zájmem očekává připravovaný „Pakt pro dovednosti pro sociální ekonomiku“, který bude do těchto dovedností investovat; a vyzývá zúčastněné strany sociální ekonomiky, aby plně sladily s cíli evropského pilíře sociálních práv tím, že zajistí, aby alespoň 60 % jejich zaměstnanců do roku 2030 každoročně absolvovalo odbornou přípravu;

21. vyzývá Komisi, aby podporovala investice se sociálním dopadem a posoudila stávající opatření ke zvýšení účasti občanů na iniciativách v oblasti financování sociálního dopadu s cílem zvýšit financování subjektů sociální ekonomiky a jejich viditelnost;

22. vyzývá Komisi, aby společně se zúčastněnými stranami sociální ekonomiky a akademickými pracovníky pečlivě prozkoumala proveditelnost a praktičnost dluhopisů se sociálním dopadem;

23. vyjadřuje politování nad tím, že subjekty sociální ekonomiky se dostatečně nevyskytují v osnovách běžného školního a vysokoškolského vzdělání ( 21 ) ; s ohledem na výše uvedené vyzývá reprezentativní odvětvové subjekty a příslušné veřejné orgány, aby ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami přezkoumaly a vyhodnotily učební osnovy na všech úrovních vzdělávání, od základního až po vysokoškolské vzdělávání, včetně odborného vzdělávání a přípravy, a aby předložily politická doporučení; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat sociální ekonomiku mezi mladými lidmi; žádá Komisi, aby zajistila nepřetržitou spolupráci mezi Evropským centrem kompetencí pro sociální inovace a vysokoškolskými institucemi ve všech členských státech s cílem rozvíjet společné projekty a zvyšovat povědomí o možnostech, které sociální ekonomika nabízí budoucím mladým podnikatelům a nedostatečně zastoupeným skupinám, jako jsou osoby se zdravotním postižením, ženy, starší osoby a sociálně zranitelné skupiny;

24. zdůrazňuje, že subjekty sociální ekonomiky jsou již po desetiletí lídrem při zavádění oběhových obchodních modelů, zejména v oblasti opětovného využívání, oprav a recyklace, čímž urychlují přechod k oběhovému hospodářství a posilují důraz na pozitivní sociální dopady ( 22 ) ; podporuje iniciativu Komise zaměřenou na posílení schopnosti sociální ekonomiky dále rozvíjet ekologičtější služby a produkty;

25. zdůrazňuje odlišnou povahu družstev využívajících energii z obnovitelných zdrojů v sociální ekonomice (jakožto součásti energetických komunit) v energetickém systému, neboť podporují udržitelnou výrobu a spotřební praxi energie, posilují odpovědnost komunit a sociální inovace, přinášejí široké výhody a lze je využít k zajištění bezpečnosti dodávek na odlehlých místech a na některých ostrovech;

26. zdůrazňuje zásadní úlohu subjektů sociální ekonomiky, včetně vzájemných společností, v odvětví péče a zdůrazňuje významný růstový potenciál sociální ekonomiky v této oblasti, který může reagovat na zvýšenou poptávku po pečovatelských službách a řešit přetrvávající problémy, jako je demografické stárnutí; vyzývá Komisi a členské státy, aby vhodnými politikami podporovaly odvětví kvalitní péče a zajistily, aby nadcházející revize úpravy státní podpory zajistila větší flexibilitu pro subjekty sociální ekonomiky poskytující sociální a zdravotnické služby;

27. zdůrazňuje, že je důležité přikládat větší význam metodám a postupům měření sociálního dopadu; vyzývá Komisi, aby s podporou zúčastněných stran evropské sociální ekonomiky pečlivě posoudila vývoj metod měření sociálního dopadu, které mohou odpovídat rozmanitosti subjektů sociální ekonomiky a dále přilákat sociální investice;

28. zdůrazňuje, že sociální ekonomika hraje důležitou úlohu při podpoře rovnosti žen a mužů a poskytování pracovních příležitostí ženám, zejména těm z nich, které se nacházejí ve zranitelných situacích, a může být vstupním bodem pro přechod od neformálního k formálnímu zaměstnání; konstatuje, že ženy často tvoří více než 60 % pracovní síly v sociální ekonomice a že rozdíly v odměňování a vedení jsou podle zpráv nižší; vyzývá Komisi a členské státy, aby odstranily veškeré překážky pro ženy s cílem dosáhnout rovnosti žen a mužů; vyzývá k posílení genderového rozměru v politikách a přístupu k financování pro ženy působící v subjektech sociální ekonomiky vzhledem k větším obtížím, s nimiž se ženy potýkají při přístupu k financování ve srovnání s muži; žádá Komisi, aby v nadcházející evropské strategii v oblasti péče vytyčila jasnou úlohu pro sociální ekonomiku;

29. vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily vnitrostátní, nadnárodní a meziregionální partnerství pro budování kapacit a formální dohody se sítěmi sociální ekonomiky a organizacemi, které je zastupují; poukazuje na to, že je nezbytné zajistit podmínky pro další rozvoj a profesionalizaci subjektů sociální ekonomiky, čehož lze dosáhnout poskytováním poradenských služeb, jako je individuální poradenství a odborné vedení, financování budování kapacit, odborná příprava a vzdělávání, zvyšování kvalifikace a rekvalifikace, inkubační služby a přístup k právnímu poradenství;

30. zdůrazňuje klíčovou úlohu, kterou mohou hrát nové technologie a umělá inteligence, jsou-li dostupné všem, při vytváření pracovních míst a rozvoji a rozšiřování sociální ekonomiky; zdůrazňuje, že je důležité poskytnout podnikatelům a zaměstnancům sociální ekonomiky, se zvláštním zaměřením na zranitelné pracovníky, lepší přístup k programům odborné přípravy v oblasti digitálních dovedností a pokročilých technologií, a to jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni, a vyzývá Komisi a členské státy, aby prozkoumaly, jak mohou tradiční podniky, veřejný sektor a subjekty sociální ekonomiky spolupracovat za tímto účelem; konstatuje, že digitální transformace v sociální ekonomice by měla být podporována mimo jiné prostřednictvím zdanění, zadávání veřejných zakázek a státní podpory;

31. zdůrazňuje, že sociální ekonomika představuje cestu, jak řešit problémy měst; vyzývá k tomu, aby financování bylo směrováno na místní úroveň, a to i v městských oblastech;

32. vítá skutečnost, že mnoho místních a regionálních orgánů již má ambiciózní strategie a akční plány na podporu sociální ekonomiky; uznává, že je třeba budovat kapacity na místní a regionální úrovni a řešit specifické potřeby přeshraničních organizací sociální ekonomiky zejména ve venkovských, ostrovních a vzdálených oblastech: vyzývá členské státy, aby podporovaly rozvoj regionálních strategií pro sociální ekonomiku ve všech regionech a rozdělovaly finanční zdroje podle místně definovaných priorit; naléhavě vyzývá Komisi, aby zveřejnila přehled odrážející rozmanitost právních forem sociální ekonomiky v členských státech, jež mohou být vodítkem pro místní a regionální orgány při vytváření vlastních strategií;

Využití plného potenciálu nástrojů EU k úspěchu sociální ekonomiky

33. vyzývá členské státy, aby subjektům sociální ekonomiky poskytovaly cílené financování, aby plně využívaly stávající fondy Unie na podporu odvětví sociální ekonomiky a aby zvýšily své úsilí o čerpání finančních prostředků, které jsou jim k dispozici pro sociální ekonomiku;

34. považuje za nezbytné usnadnit podnikům sociální ekonomiky přístup k evropským fondům, a to i v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, aniž by byl narušen jejich právní status, a podporovat jejich aktivní účast na definování evropské politické agendy, například v souvislosti s prováděním evropského pilíře sociálních práv;

35. vítá návrh na spuštění nové jednotné brány EU pro sociální ekonomiku v roce 2023; zdůrazňuje, že tato iniciativa má potenciál podpořit subjekty sociální ekonomiky při poskytování důležitých informací a pokynů o příslušných finančních prostředcích, politikách, sítích a platformách EU, jakož i o souvisejících iniciativách;

36. bere na vědomí možnosti, které na podporu sociální ekonomiky nabízí program InvestEU; naléhavě vyzývá Komisi a partnery provádění, aby v rámci oblasti sociálních investic a dovedností navrhli finanční produkty přizpůsobené potřebám podniků sociální ekonomiky a aby na tyto produkty vyčlenili dostatečné zdroje s důrazem na projekty, které se souběžně zaměřují na digitální a ekologickou transformaci; konstatuje, že by měla být vypracována řádná kritéria způsobilosti s cílem zaměřit se na finanční zprostředkovatele, kteří konkrétně podporují sociální ekonomiku, a domnívá se, že v rámci poradenského centra InvestEU by měly být k dispozici poradenské služby, aby se maximalizoval potenciál těchto finančních zprostředkovatelů k využívání programu InvestEU; vyzývá Komisi, aby zajistila, že další finanční produkty InvestEU, jako jsou ty, které se zaměřují na malé a střední podniky, budou zpřístupněny subjektům sociální ekonomiky, z nichž většina jsou mikropodniky a malé a střední subjekty, s cílem umožnit vytvoření seznamu projektů zaměřených na klíčová témata a zlepšit dlouhodobou hospodářskou udržitelnost subjektů sociální ekonomiky a jejich zavádění inovativních řešení;

37. poukazuje zejména na klíčovou úlohu fondů na podporu soudržnosti, včetně Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, při financování projektů sociální ekonomiky; připomíná specifické cíle ESF+, pokud jde o zlepšení přístupu k zaměstnání pro všechny uchazeče o zaměstnání, zejména mladé lidi, jakož i podporu samostatné výdělečné činnosti a sociální ekonomiky; připomíná členským státům, že finanční prostředky z ESF+ mohou být použity k financování „zprostředkovatelů sociálních doložek“ (social clause facilitators), tj. profesionálů pověřených propagací a podporou provádění sociálních doložek na místní úrovni, k poskytování poradenství veřejným orgánům ohledně vypracování specifikací pro nabídky, které jsou přístupné pro sociální ekonomiku;

38. uznává velký potenciál sociální ekonomiky pro vytváření kvalitních pracovních míst a placených stáží pro mladé lidi, což může urychlit jejich začlenění na trhu práce; vybízí členské státy, aby využívaly finanční prostředky, které jsou k dispozici v rámci posíleného systému záruk pro mladé lidi, na podporu sociální ekonomiky u mladší generace, neboť to může zlepšit jejich začlenění na trhu práce; vítá iniciativu Komise zahájit v roce 2022 v rámci ESF+ Akademii pro podnikání mladých lidí s cílem podpořit podnikání mladých lidí a vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost sociálnímu podnikání a vypracovala cílené iniciativy na pomoc dalším nedostatečně zastoupeným podnikatelům v sociální ekonomice;

39. podporuje zřízení vnitrostátních středisek kompetencí pro sociální inovace zaměřených na sociální podnikatele a Evropského centra kompetencí pro sociální inovace; připomíná však Komisi a členským státům, že sociální inovace praktikují všechny organizace sociální ekonomiky, včetně neziskových poskytovatelů sociálních služeb, jakož i sociální podnikatelé; vyzývá členské státy, aby se zabývaly specifickými problémy odvětví neziskových sociálních služeb s cílem umožnit tomuto odvětví pokračovat v inovativním trendu, přičemž si současně zachová granty a dotace v rámci ESF+ nebo projektu Erasmus+;

40. vítá využívání cíleného financování EU na projekty zaměřené na rozvoj a umožnění převodu podniků na jejich zaměstnance, a tím i kontinuity podnikání, a to i prostřednictvím převzetí zaměstnaneckým družstvem ( 23 )

41. vyzývá členské státy, aby podporovaly přístup subjektů sociální ekonomiky k financování z nástroje NextGenerationEU v rámci svých národních plánů na podporu oživení a odolnosti, zejména za účelem podpory kvalitní zaměstnanosti, sociálního začleňování a inkluzivní digitální a ekologické transformace pro všechny;

42. vyzývá Komisi, aby při příští revizi obecného nařízení o blokových výjimkách rozšířila oblast působnosti tohoto nařízení a náležitě zohlednila zvláštní potřeby subjektů sociální ekonomiky, pokud jde o přístup k financování a rozvoj trhu; vyzývá Komisi, aby do úpravy státní podpory lépe začlenila sociální aspekty, jako je podpora náboru znevýhodněných pracovníků, včetně osob se zdravotním postižením, zejména v souvislosti s oživením po pandemii COVID-19, aby po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami prozkoumala různé fakticky podložené možnosti podpory rozvoje subjektů sociální ekonomiky a aby poskytla vnitrostátním orgánům jasné pokyny ohledně právního základu, který má být použit na podporu subjektů sociální ekonomiky prostřednictvím státní podpory;

43. vítá plány Komise na posouzení zřízení specializovaných mechanismů pro společné investice s nadacemi a dobročinnými organizacemi v souvislosti s cílovými oblastmi úkolů, jako je bezdomovectví;

44. naléhavě vyzývá vnitrostátní, regionální a místní orgány, aby lépe využívaly potenciálu stávajících pravidel týkajících se zvláštních ustanovení pro služby obecného hospodářského zájmu, pokud jde o přístup k podpoře z veřejných financí v rámci unijního nařízení o blokových výjimkách, v neposlední řadě tím, že v příslušných případech plně využijí možnosti uznat ve vhodných případech subjekty sociální ekonomiky vykonávající hospodářskou činnost jako službu obecného hospodářského zájmu;

45. vítá myšlenku zahájit v rámci programu pro jednotný trh novou iniciativu na podporu vytváření partnerství mezi subjekty sociální ekonomiky a běžnými podniky, která umožní vznik mezipodnikového trhu zaměřeného na „sociální nákup“ a která může posílit sociální ekonomiku;

46. domnívá se, že stávající značky a osvědčení pro subjekty sociální ekonomiky by mohly sloužit jako inspirace pro členské státy; vítá závazek obsažený v akčním plánu pro sociální ekonomiku zadat studii o vnitrostátních označeních v oblasti sociální ekonomiky a certifikačních systémech s cílem zvýšit viditelnost sociální ekonomiky a umožnit dobře fungující jednotný trh a na základě výsledků prozkoumat možnost připravit půdu pro standardizovanější systém na úrovni Unie; zdůrazňuje, že tato studie by měla vycházet z předchozích zjištění a měli by do ní být zapojeni zainteresovaní aktéři sociální ekonomiky;

47. doporučuje rozšířit oblast působnosti sítě evropských regionů sociální ekonomiky s cílem posílit nová regionální a místní partnerství, zejména s cílem podpořit digitální a ekologickou transformaci na příslušných územích.

48. vybízí Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy určila, které nástroje by byly účinné pro podporu a ochranu organizací občanského prostoru, a zejména subjektů sociální ekonomiky v členských státech; zdůrazňuje, že program Občanství, rovnost, práva a hodnoty, který je zaměřen mimo jiné na neziskové organizace a jehož rozpočet činí 1,55 miliardy EUR, je smysluplným příspěvkem k řešení výzev, jimž čelí občanská společnost v EU;

49. podotýká, že podmínkou přístupu neziskových organizací k finančním prostředkům často bývá spolufinancování a že požadavek příliš vysokého podílu vlastních zdrojů může být prohibitivní; zdůrazňuje proto, že podíl vlastních zdrojů nutný pro spolufinancování by měl být vyhodnocen a že je třeba vzít v úvahu jiné prostředky, které by mohly být peněžně vyjádřeny, jako je čas dobrovolníků nebo věcné příspěvky;

50. je potěšen tím, že Komise zahájila práci na studii, jejímž výsledkem by měla být srovnávací analýza právních režimů a prostředí, v nichž působí sdružení v EU; žádá Komisi, aby na základě článku 352 Smlouvy o fungování Evropské unie a s ohledem na doporučení uvedená v usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2022 obsahujícím doporučení Komisi ke statutu evropských přeshraničních sdružení a neziskových organizací a v části I jeho přílohy předložila návrh nařízení, kterým by byl stanoven statut evropského sdružení;

Směrem k účinnému provádění akčního plánu pro sociální ekonomiku

51. vřele vítá návrh doporučení Rady o rámcových podmínkách sociální ekonomiky, který má být schválen v roce 2023; zdůrazňuje, že doporučení by mělo poskytnout společnou definici sociální ekonomiky na úrovni Unie založenou na jejích hlavních zásadách a rysech, jak jsou uvedeny v akčním plánu pro sociální ekonomiku, a že doporučení i definice musí zohledňovat rozmanitost subjektů sociální ekonomiky v členských státech; zdůrazňuje, že hlavním cílem doporučení musí být posílení právních a politických rámců pro sociální ekonomiku, zejména v členských státech, kde je ekosystém sociální ekonomiky méně rozvinutý; domnívá se, že doporučení by mělo jasně zdůraznit podpůrné nástroje, které EU poskytuje, a poskytnout pokyny ke konkrétním politikám, jako jsou vhodné právní rámce pro různé druhy subjektů sociální ekonomiky, zadávání veřejných zakázek, státní podpora, politika zaměstnanosti, sociální a zdravotní politika, zdanění, vzdělávání, dovednosti a odborná příprava a význam propojení probíhajících transformací s agendou sociální ekonomiky;

52. zdůrazňuje význam zapojení pracovníků a demokratické správy věcí veřejných, což jsou zásady uznávané v akčním plánu pro sociální ekonomiku, při dosahování cílů sociální ekonomiky; zdůrazňuje, že všichni pracovníci v sociální ekonomice musí mít důstojné pracovní podmínky a důstojné podmínky zaměstnávání a perspektivy kariérního postupu, v ideálním případě založené na kolektivních smlouvách; v této souvislosti zdůrazňuje, že subjekty sociální ekonomiky musí zajistit dodržování odborových práv, sociální dialog a kolektivní vyjednávání; vyzývá Komisi, aby zajistila, aby veškerá finanční podpora EU poskytovaná subjektům sociální ekonomiky byla podmíněna dodržováním platných pracovních a zaměstnaneckých podmínek a/nebo povinností zaměstnavatele vyplývajících z příslušných právních předpisů a kolektivních smluv; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že jejich model je založen na zapojení pracovníků, mají subjekty sociální ekonomiky dobré předpoklady k tomu, aby podporovaly sociální dialog a kolektivní vyjednávání; zdůrazňuje proto, že je třeba dále rozvíjet sociální dialog na vnitrostátní i evropské úrovni a kolektivní vyjednávání v sociální ekonomice;

53. vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost, aby podporovaly sociální ekonomiku na mezinárodní úrovni a zvyšovaly viditelnost tohoto sektoru ve vnějším rozměru politik Unie, mimo jiné tím, že budou uznávat a zohledňovat jeho specifickou povahu v budoucích dohodách o přidružení a poskytovat zaměstnancům delegací EU informace a odbornou přípravu v oblasti sociální ekonomiky a že posoudí, jak mohou tato opatření přispět k rozvoji sociální ekonomiky ve třetích zemích;

54. vyjadřuje politování nad tím, že dřívější výzvy Parlamentu, aby Komise předložila návrhy, jež by umožnily vzájemným společnostem, sdružením a nadacím jednat v evropském a přeshraničním měřítku, nevedly k žádným legislativním změnám, což oslabuje evropský sociální model a brání dokončení jednotného trhu; opakuje výzvu Parlamentu, aby byly zavedeny společné minimální standardy pro neziskové organizace v celé EU a aby byl vytvořen statut evropského sdružení, a vyzývá Komisi, aby veřejně vysvětlila důvody, proč se na výzvy Parlamentu nereagovalo; s ohledem na příležitosti, které nabízí akční plán pro sociální ekonomiku, a na činnosti Monitorovacího výboru pro Lucemburské prohlášení, jenž zahrnuje většinu členských států, navrhuje, aby byla přezkoumána možnost zavést posílenou spolupráci jakožto nástroj k překonání výše uvedených patových situací, které již trvají desítky let;

55. konstatuje, že plný potenciál sociální ekonomiky pro řešení socioekonomických výzev vyžaduje, aby veřejné orgány a subjekty sociální ekonomiky jasně určily sociální priority; zdůrazňuje, že projekty sociální ekonomiky často vyžadují úzké partnerství s veřejnými subjekty, a vyzývá proto Komisi a členské státy, aby v rámci makroekonomické správy na úrovni EU vypracovaly novou strategii sociálních investic, v níž budou jasně stanoveny sociální priority odpovídající evropskému pilíři sociálních práv a která bude moci poskytnout rámec pro spolupráci mezi veřejnými orgány a organizacemi sociální ekonomiky;

56. vyzývá Komisi, aby využila zprávy o jednotlivých zemích a doporučení pro jednotlivé země v rámci procesu evropského semestru ke sledování rozvoje sociální ekonomiky v Evropě a aby své iniciativy koncipovala tak, aby byly ambicióznější a soudržnější, a tam, kde je to možné, navrhovala právní opatření;

57. vyzývá Komisi, aby sledovala, zda členské státy plní závazky týkající se sociální ekonomiky stanovené ve vnitrostátních plánech na podporu oživení a odolnosti;

58. vítá ohlášené zahájení práce na nové studii s cílem shromáždit kvalitativní a kvantitativní informace o sociální ekonomice ve všech členských státech; požaduje, aby tato studie zahrnovala různé typy subjektů sociální ekonomiky a shromažďovala rozčleněné údaje o pracovnících; konstatuje, že je třeba získat podrobné, standardizované, srovnatelné a spolehlivé údaje o rozsahu a dopadu sociální ekonomiky s cílem usnadnit přijímání politických rozhodnutí založených na důkazech a dosáhnout rozvoje sociální ekonomiky, který obstojí i do budoucna a bude přispívat k hospodářským a sociálním cílům EU; vyzývá Komisi, aby v rámci této práce aktualizovala studii o vzájemných společnostech v Unii z roku 2012 s cílem určit příležitosti a překážky jejich rozvoje, zejména v oblasti zdravotní péče a pojištění; vyzývá Komisi a vnitrostátní statistické úřady, aby spolupracovaly s Eurostatem na shromažďování standardizovaných údajů a aby je pravidelně aktualizovaly a analyzovaly;

59. vítá práci Komise na cestě k přechodu na sociální ekonomiku a lokální průmyslové ekosystémy; konstatuje však, že jsou zapotřebí další informace, aby bylo možné pochopit, jak bude spolupracovat s dalšími regionálními a místními iniciativami, a zajistit účinné provádění v praxi;

60. vyzývá členské státy, aby určily koordinátory pro sociální ekonomiku a zřídily místní kontaktní místa pro sociální ekonomiku s cílem posílit o ní povědomí a usnadnit přístup k podpoře a financování, a to i z finančních prostředků EU; vyzývá Komisi, aby vytvořila jednotnou internetovou platformu EU pro výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány a sítěmi sociální ekonomiky; zdůrazňuje, že tuto platformu je třeba spravovat ve spolupráci s evropskými sítěmi sociální ekonomiky a expertní skupinou Komise pro sociální ekonomiku a sociální podniky (GECES); domnívá se, že je třeba zajistit úzkou koordinaci mezi vnitrostátními koordinátory, místními kontaktními místy, on-line platformou EU a portálem EU pro sociální ekonomiku s cílem maximalizovat výměnu znalostí a součinnost, zviditelnit příležitosti pro subjekty sociální ekonomiky a zabránit možnému zdvojování práce;

61. vyzývá Komisi, aby dále spolupracovala se skupinou GECES a zřídila pracovní skupinu pro provádění akčního plánu pro sociální ekonomiku zahrnující GECES a vnitrostátní koordinátory a odpovědnou za monitorování a pravidelné podávání zpráv Parlamentu, Radě a příslušným zúčastněným stranám, včetně sociálních partnerů, a aby šířila její složení a harmonogram činnosti;

o

o o

62. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení Radě a Komisi.

(1) Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2) Úř. věst. C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3) Přijaté texty, P9_TA(2022)0044.

(4) Úř. věst. C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5) Úř. věst. C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6) Úř. věst. C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7) Úř. věst. C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8) Úř. věst. C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9) Úř. věst. C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10) Úř. věst. C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11) Úř. věst. C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12) Úř. věst. C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13) Úř. věst. C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14) Úř. věst. C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15) Úř. věst. C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16) Úř. věst. C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17) OECD/Evropská unie (2022), Politická zpráva o maximálním využití příspěvku sociální ekonomiky k oběhovému hospodářství.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Evropská komise, Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for Social Finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Receptář sociálního financování: praktický průvodce navrhováním a prováděním iniciativ pro rozvoj sociálních finančních nástrojů a trhů), Úřad pro publikace, 2017

(20) Mimo jiné ve svých usneseních ze dne 16. prosince 2020 o nové strategii pro evropské malé a střední podniky (Úř. věst. C 445, 29.10.2021, s. 2) a ze dne 24. června 2021 o účelnosti a subsidiaritě evropských právních předpisů – zpráva o zdokonalení tvorby právních předpisů za roky 2017, 2018 a 2019 (Úř. věst. C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21) Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries (Změny na pracovním trhu. Družstva a sociální podniky: práce a zaměstnanost ve vybraných zemích), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2019.

(22) OECD / Evropská komise, „Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy“ (Stručný politický přehled OECD o maximálním využití přínosu sociální ekonomiky k oběhovému hospodářství), OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers (studie týkající se rozvoje místní ekonomiky a zaměstnanosti), č. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) Viz např. inovativní modely převodu podniků pro malé a střední podniky v regionu Baltského moře financované v rámci cíle Interreg, využívání finančních prostředků z Evropského sociálního fondu a programu pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI), pilotní projekty podporované Evropským parlamentem, „Převod na družstva“ a „Zachování pracovních míst“.