Zpráva Komise Radě o selektivitě při lovu tresky obecné vlečnou sítí ve vodách Baltského moře /* KOM/2008/0870 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.12.2008 KOM(2008) 870 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ o selektivitě při lovu tresky obecné vlečnou sítí ve vodách Baltského moře ZPRÁVA KOMISE RADĚ o selektivitě při lovu tresky obecné vlečnou sítí ve vodách Baltského moře 1. CÍL A ÚVOD Článek 7 nařízení Rady (ES) č. 2187/2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, požaduje, aby Komise předložila Radě „ (…) na základě stanoviska Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (…) hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh.“ Podle působnosti článku 7 jsou dotčena pouze zařízení používaná při lovu vlečnou sítí. Hodnocení se týká vlečných sítí, dánských nevodů a podobných zařízení o velikosti ok ≥ 105 mm buď s únikovými okny typu Bacoma, nebo s kapsou zatahovací sítě typu T90 (u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočené o 90°); to jsou dva selektivní systémy používané při lovu tresky obecné v Baltském moři. Podrobné popisy doplňků obou zařízení jsou uvedeny v příloze výše uvedeného nařízení. Hodnocení provedla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES)[1]. K podání stanoviska k hodnocení byl vyzván i Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (STECF)[2]. Předkládaná zpráva nabízí souhrn doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství a rovněž porovnání selektivity kapsy zatahovací sítě typu T90 a kapsy s únikovými okny typu Bacoma. Dále poskytuje odůvodnění zvýšení selektivity, první soubor návrhů, jak toho lze dosáhnout, a budoucí kroky. 2. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ MEZINÁRODNÍ RADY PRO PRůZKUM MOřÍ A VěDECKOTECHNICKÉHO A HOSPODÁřSKÉHO VÝBORU PRO RYBÁřSTVÍ Mezinárodní rada pro průzkum moří došla k závěru, že oba systémy, Bacoma i T90, jsou skutečně selektivní a vykazují záchytnou délku (L50 = 50 % ryb této délky bude v síti zachyceno) odpovídající současné minimální vykládkové velikosti (MLS) pro tresku obecnou, která se rovná 38 cm. Neexistuje jednoznačný důkaz rozdílu v selektivitě mezi těmito dvěma zařízeními. Doplňující poznámky Mezinárodní rady pro průzkum moří se týkají výhod a nevýhod obou zařízení z hlediska praktičnosti, vnímaných přínosů pro kvalitu ryb nebo využití paliva. Mezinárodní rada pro průzkum moří dále doporučuje další studie a analýzu. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství podporuje nálezy Mezinárodní rady pro průzkum moří a dochází k závěru, že na základě dostupných informací nebylo možné odpovědět na otázku, zda mají vlečné sítě Bacoma a T90 podobné selektivní vlastnosti, nebo ne. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství dále poznamenává, že „současný model lovu tresky obecné vlečnou sítí umožňuje odlov nedospělých jedinců. To má za následek suboptimální využití populací tresky obecné v Baltském moři. Zlepšení modelu lovu se sníženou úmrtností mladých jedinců zajistí nejen vyšší výnosy, ale také přispěje k obnovení východních populací tresky obecné. Z tohoto důvodu Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství doporučuje zvážit opatření vedoucí ke zlepšení modelu lovu baltské tresky obecné.“ 3. PODROBNÝ ROZBOR HODNOCENÍ 3.1 Selektivita Závěry týkající se selektivity vycházejí ze starší analýzy provedené Mezinárodní radou pro průzkum moří[3], protože nejsou k dispozici žádné novější studie selektivity, zvláště pro typ vlečné sítě Bacoma. Mezinárodní rada pro průzkum moří však vzala v úvahu i předběžné výsledky dvou studií z nedávné doby, polské a německé, zabývajících se hlavně typem vlečné sítě T90[4]. Podle závěrů Mezinárodní rady pro průzkum moří jak okna Bacoma, tak i kapsa T90 vykazují hodnotu L50 38–40 cm, což odpovídá minimální vykládkové velikosti pro tresku obecnou, která je 38 cm. U typu T90 uvádí předběžná analýza německých a polských údajů hodnoty L50 ~ 41cm a selekční rozpětí od 4,8 do 6,5 cm. Celkově sice nebylo možné zjistit rozdíl v selektivitě mezi oběma zařízeními, nicméně jej nelze vyloučit. 3.1.1 Vliv počtu ok na obvodu kapsy Dřívější analýza provedená Mezinárodní radou pro průzkum moří využívá starší soubory dat o kapsách T90. Většina těchto datových souborů byla získána při pokusech s kapsami obsahujícími větší počet ok na obvodu, než je současné zákonem povolené maximum, tedy 50. Avšak modelová analýza provedená nedávno v Dánsku[5] a další vědecké zprávy naznačily, že obvod kapsy má pro selektivitu velký význam, a to bez ohledu na to, zda je kapsa sítě v provedení se standardními kosočtvercovými oky nebo T90. Snížení počtu ok na obvodu kapsy se projevilo dramatickým zvýšením selektivity. Proto je pravděpodobné, že selektivita kapsy typu T90 stanovená dřívější analýzou (s vyšším počtem ok) je ve vztahu k současné selektivitě zařízení T90 podhodnocená. Nedávné studie provedené Polskem a Německem se sítěmi typu T90, jak je uvedeno výše, tuto teorii podporují. 3.1.2 Vliv objemu a složení úlovku Objem úlovku a jeho složení může ovlivnit selektivitu zařízení Bacoma i T90. Pozorovatelé i rybáři udávají, že současné okno Bacoma funguje poměrně dobře, když jsou úlovky menší než přibližně dvě tuny na jeden zátah. Jsou-li úlovky větší, a zejména když v nich převládají tresky, jejichž velikost se přibližně rovná minimální vykládkové velikosti, je kvůli vlastnostem zajišťujícím selekci podle velikosti dosaženo neuspokojivého výsledku. Toto pozorování je ve shodě s předchozími studiemi a souvisí s velikostí okna Bacoma. U sítí s kapsou T90 studie naznačují, že selektivita nezávisí tolik na objemu úlovku, ale spíše na jeho složení. Vysoká koncentrace platýsovitých ryb v kapse sítě snižuje selektivní vlastnosti sítě pro tresky. Proto Mezinárodní rada pro průzkum moří doporučuje zvážit beznákladová technická opatření, jako například uzávěru v reálném čase v oblastech s vysokou koncentrací platýsovitých ryb nebo podměrečných tresek. 3.1.3 Minimální vykládková velikost Obě varianty zařízení, Bacoma i T90, vykazují hodnoty L50 odpovídající minimální vykládkové velikosti, která je pro tresku obecnou 38 cm. V současnosti se hodnota L25 (25 % ryb této délky bude zachyceno v síti) shoduje s délkou tresky v rozpětí cca 35−38 cm jak u zařízení Bacoma, tak u T90, což by bylo selektivnějším cílem řízení. 3.1.4 Vyřazování Odhadované množství výmětů ze všech rybářských oblastí populací tresky obecné v západníi východní části Baltského moře poskytla pracovní skupina ICES pro hodnocení baltských rybářských oblastí (WGBFAS). Podle její poslední zprávy[6] vzrostlo množství vyřazených ryb ze 1 600 tun v roce 2005 na více než 4 000 tun za rok v letech 2006 a 2007. Mezinárodní rada pro průzkum moří má za to, že pravděpodobnou příčinou tohoto nárůstu výmětů jsou silné rybí ročníky 2003 a 2005, které posílily lovitelnou rybí populaci, ale jejich velikost jen těsně překročila hodnotu minimální vykládkové velikosti. Míra výmětů u baltské tresky obecné se nyní odhaduje na cca 10 % hmotnosti úlovku. Zvýšená selektivita by tento podíl snížila a zajistila by lepší obnovu populace a vyšší výtěžky. 3.2 Další aspekty 3.2.1 Přijetí mezi rybáři Ze všech dostupných informací vyplývá jasná dichotomie v preferencích jednotlivých zařízení mezi členskými státy: - dánští a švédští rybáři zřetelně dávají přednost použití oken Bacoma; - rybáři z ostatních členských států, zvláště z Polska a Německa, považují za lepší variantu kapsu T90. Zdá se, že ani jedna alternativa není dokonalá pro optimalizaci úlovků a minimalizaci výmětů, ale obě jsou pro rybáře přijatelnější než prosté zvětšení velikosti ok. 3.2.2 Doplňky lovných zařízení V článku 5 nařízení Rady (ES) 2187/2005 jsou popsány některé zákonem povolené doplňky lovných zařízení, které mohou negativně ovlivnit selektivitu nebo mohou být nainstalovány nelegálním způsobem tak, aby omezily otvor oka. Použití přídavných spodních dílů zabraňujících prodření sítě, velkých „záchranných“ plováků připevněných ke konci kapsy, bubnů a kruhových popruhů může mít dopad na selektivitu v závislosti na tom, jak jsou instalovány. Trvalá potřeba těchto doplňků z důvodů zvýšení odolnosti a bezpečnosti by tak měla být vyvažována proti jejich negativnímu účinku na selektivitu. 3.3 Navazující studie doporučené Mezinárodní radou pro průzkum moří a Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství Mezinárodní rada pro průzkum moří a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství doporučují provést některé studie, které by rozšířily naše znalosti a vyjasnily rozdíly mezi oknem Bacoma a kapsou T90. Seznam navrhovaných studií je následující: - strukturované pokusy specificky navržené k porovnání selektivnosti mezi kapsami T90 a okny Bacoma a k vyhodnocení účinku tloušťky krouceného materiálu, obvodu kapsy a velikost ok; - studie selektivity s rostoucí velikostí úlovku a složením úlovku s kapsami Bacoma i T90; - šetření potenciálu beznákladových technických opatření, jako jsou uzávěry v reálném čase nebo uzávěry určité oblasti Baltského moře; - řádné přezkoumání možného dopadu obcházení předpisů pomocí informací členských států; - přezkoumání platných nařízení ohledně povolených doplňků zařízení, např. přídavných dílů zabraňujících prodření sítě, záchranných plováků atd. pro určení, zda stále trvá potřeba jejich používání. 4. ZÁVěRY KOMISE Komise je toho názoru, že ačkoli je míra výmětů při lovu tresky obecné vlečnou sítí v Baltském moři poměrně nízká, je zde prostor pro zvýšení selektivity a další opatření na snížení výmětů. Při zohlednění doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství, že „by měla být zvážena opatření vedoucí ke zlepšení modelu lovu baltské tresky obecné“ , by Komise chtěla prozkoumat možnost zvýšení selektivity při lovu tresky obecné vlečnou sítí v Baltském moři a zabránit výmětům. Komise považuje současný pozitivní trend ve vývoji východní populace tresky obecné v Baltském moři za příležitost ke zvýšení selektivity bez vážných ekonomických ztrát baltského rybářského průmyslu. Částečně uzavřené Baltské moře se svým převážně jednodruhovým rybolovem je také vhodným kandidátem pro uplatnění plně ekosystémového přístupu k jeho správě s významně sníženou úrovní výmětů jak obchodních, tak i neobchodních živočišných druhů. Střednědobými a dlouhodobějšími účinky takového přístupu by měly být vyšší lovné kvóty a ekologicky i ekonomicky zdravější rybářské oblasti. V nedávné době Komise získala podporu Regionálního poradního sboru pro Baltské moře[7],[8] (BSRAC) pro snížení výmětů a zlepšení selektivity v Baltském moři. Komise uznává, že tomuto přístupu odpovídá celá řada opatření, včetně rozšířených oken Bacoma, zvětšení velikosti ok u T90, zvětšení velikosti ok u oken Bacoma, zvětšení velikosti ok obecně, snížení počtu ok na obvodu kapsy, pilotního programu pro zabránění odlovu mladých tresek, uzávěr v reálném čase atd. Komise vítá další iniciativy ze strany členských států a Regionálního poradního sboru pro Baltské moře v této souvislosti a plánuje uspořádat setkání s členskými státy a Regionálním poradním sborem pro Baltské moře, kde se projednají pilotní projekty na posouzení různých opatření. Komise výsledky pilotních projektů na snížení výmětů a zlepšení selektivity posoudí a navrhne cíle, případně nová regulační opatření, pokud a kdy to bude považovat za potřebné. V této souvislosti by Komise ráda upozornila, že nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu obsahuje několik ustanovení, která mohou členské státy pro účely zvýšení selektivity využít. Mezi některé příklady patří změny lovného zařízení, pomocné vybavení k lovnému zařízení snižující dopad na neobchodní živočišné druhy, pomocné vybavení menších plavidel zlepšující správu a kontrolu přístupu do určitých rybářských oblastí a podpora kolektivních akcí, jako jsou pilotní projekty. Komise proto vyzývá členské státy, aby využívaly existující prostředky pro propagaci pilotních projektů na zlepšení selektivity lovu tresky obecné v Baltském moři. [1] ICES, 8,3,3,3 (2007). Odpověď ICES Evropské Unii o selektivitě aktivních zařízení pro lov tresky obecné ve vodách Baltského moře. [2] STECF (2008) Pracovní dokument útvarů Komise: Doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství o selektivitě aktivních zařízení pro lov tresky obecné ve vodách Baltského moře. [3] ICES (2004) Zpráva pracovní skupiny ICES-FAO o technologii rybolovu a chování ryb (WGFTFB), 20.−23.4.2004, Gdyně, Polsko. ICES CM 2004/B:05.189 s.; ICES (2005) Zpráva pracovní skupiny ICES-FAO o technologii rybolovu a chování ryb (WGFTFB), 18.−22.4.2005, Řím, Itálie. ICES CM 2005/B:04.283 s. [4] Moderhak W., 2007. Selektivita při lovu tresky obecné vlečnou sítí – hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 2187/2005. Sdělení Polska Evropské komisi. 16.8.2007. Wienbeck H., 2007. 579 Zpráva z plavby lodi FRV Solea ve dnech 7.9.2007−28.9.2007. Výzkumný ústav pro rybářskou technologii a ekonomiku rybolovu, Hamburg, Německo. Připravuje se. [5] Herrmann B., Priour D., a Krag L. A., 2007. Simulační studie kombinovaného účinku na selekci kapsy záchytné sítě při otočení ok o 90° a při snížení počtu ok na obvodu u oblých ryb. Rybářský výzkum 84 (2007) 222−232. [6] ICES CM 2008 / ACOM : 06 [7] BSRAC (2008) Doporučení pro lov rybích druhů ve vodách Baltského moře v roce 2009 [8] Regionální poradní sbor pro Baltské moře (2008) Připomínky ke konzultačnímu dokumentu Komise o výmětech