EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 2.5.2018 COM(2018) 321 final SDĚLENÍ KOMISE



Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání



Víceletý finanční rámec na období 2021-2027

{SWD(2018) 171 final}



1.NOVÝ MODERNÍ ROZPOČET PRO UNII 27 ČLENSKÝCH STÁTŮ Jednou za sedm let rozhoduje Evropská unie o svém budoucím dlouhodobém rozpočtu, tzv. víceletém finančním rámci. Příští takový rozpočet, který začne platit od 1. ledna 2021, bude prvním rozpočtem pro Evropskou unii s 27 členskými státy. Pro naši Unii to představuje zásadní moment. Pro členské státy a evropské orgány to je příležitost sjednotit se na jasné vizi pro budoucnost Evropy. Je čas jednoznačně ukázat, že Unie je připravena podpořit svá slova činy, díky nimž bude naše společná vize naplněna. Moderní a cílený rozpočet EU pomůže nadále realizovat pozitivní agendu, kterou navrhl předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker ve svém projevu o stavu Unie před Evropským parlamentem dne 14. září 2016 a na níž se dohodli vedoucí představitelé 27 členských států dne 16. září 2016 v Bratislavě a rovněž prostřednictvím Římského prohlášení ze dne 25. března 2017. Moderní a cílený rozpočet EU přispěje k tomu, aby Unie u velkých a důležitých otázek zasahovala razantně, u otázek malých a méně významných naopak ustupovala do pozadí, jak bylo dohodnuto v Římě. Jednání o příštím víceletém finančním rámci přicházejí v době, kdy pro Unii nastává nové dynamické období, ale i velké výzvy. Unie při nástupu finanční a hospodářské krize jednala rozhodně, aby položila stabilní základy pro udržitelné oživení. Hospodářství nyní roste a vytváří pracovní místa. Pozornost Unie se nyní čím dál více soustředí na to, aby se účinným a spravedlivým způsobem řešily záležitosti, které mají význam pro každodenní život občanů, a sice občanů ve všech členských státech Unie. Při tvorbě nového rozpočtu by proto také měla být zohledněna Výzva předsedy Junckera k tomu, abychom překonali rozpory a učinili Unii jednotnější, silnější a demokratičtější. Rozhodnutí, jež budou přijata v nadcházejících měsících, zformují podobu Unie pro budoucí desetiletí. Sázky jsou vysoko. Technologické a demografické změny transformují naše ekonomiky a naši společnost. Změna klimatu a nedostatek zdrojů nás nutí intenzivně se zabývat tím, jak zajistit, aby náš způsob života zůstal udržitelný. Míra nezaměstnanosti, zejména u mladých lidí, zůstává v mnoha částech Evropy vysoká. Nové hrozby pro bezpečnost vyžadují nové způsoby reakce. Uprchlická krize způsobená válkou a terorem v evropském sousedství ukázala, že je zapotřebí posílit naše kapacity pro zvládání migračních tlaků a řešení jejich příčin. Narůstá geopolitická nestabilita a hodnoty a demokratické zásady, na nichž je naše Unie založena, podstupují těžkou zkoušku. Návrhy, které dnes předkládá Komise pro víceletý finanční rámec na období 2021–2027, pomohou reagovat na tyto příležitosti a problémy. Jsou výsledkem otevřené a inkluzivní debaty. Komise stanovila možnosti budoucího rozpočtu EU ve svém sdělení ze dne 14. února 2018. Komise pečlivě naslouchala Evropskému parlamentu, členským státům, vnitrostátním parlamentům, příjemcům finančních prostředků EU a dalším zúčastněným stranám. V rámci otevřených veřejných konzultací, které proběhly na začátku tohoto roku, bylo obdrženo více než 11 000 odpovědí. Komise navrhuje nový, moderní, dlouhodobý rozpočet, úzce zaměřený na politické priority Unie s 27 členskými státy. Návrh rozpočtu kombinuje nové nástroje s modernizovanými programy, aby bylo možné účinně realizovat priority Unie a přizpůsobit se novým výzvám. Návrhy rovněž ukazují, jak by bylo možné financování rozpočtu zjednodušit a reformovat, aby se vytvořila užší návaznost na politické priority. Tyto návrhy jsou koncipovány tak, aby měly jednoznačný vliv na budování prosperující, bezpečné a soudržné Evropy. Prostředkem k tomu je důraz na oblasti, v nichž má Unie nejlepší předpoklady k tomu, aby dosáhla úspěchu. V každé oblasti Komise navrhuje výši finančních prostředků, které budou zapotřebí, aby bylo možné naplnit naše společné ambice. Právní návrhy pro jednotlivé budoucí finanční programy budou následovat v nadcházejících týdnech. Návrhy rovněž realistickým a vyváženým způsobem reagují na rozpočtové dopady vystoupení Spojeného království z Unie. Odchod významného přispěvatele do rozpočtu EU bude mít finanční důsledky a budoucí finanční rámec musí tuto skutečnost zohlednit. Udržování takové podpory, která odpovídá našim ambicím v jednotlivých prioritních oblastech, bude vyžadovat dodatečné příspěvky od členských států spravedlivým a vyváženým způsobem. Souběžně s tím musíme nadále vyvíjet maximální úsilí o to, aby byl rozpočet EU účinnější. Komise navrhuje úspory v některých hlavních výdajových oblastech a reformy v rámci celého rozpočtu, aby byl jednodušší a aby bylo maximálně využito každého eura. Evropa se v současné době nachází uprostřed nejvýznamnější diskuse o své budoucnosti pro celou generaci. Tuto diskusi zahájila bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy zveřejněná dne 1. března 2017 a vyvrcholí na neformálním zasedání vedoucích představitelů v rumunském Sibiu dne 9. května 2019. Několik týdnů před tím, než Evropané vyrazí k volbám, budou vedoucí představitelé 27 členských států a Evropský parlament mít příležitost postavit se za Evropu, kterou chtějí, a vybavit Unii dostatečnými prostředky k dosažení tohoto cíle. Pokud do té doby dosáhneme zásadního pokroku ohledně budoucího dlouhodobého rozpočtu, vyšleme tím jasný signál, že jsme odhodláni a rozhodnuti postupovat dále společně. Rok 2019 bude novým začátkem pro naši Unii 27 členských států. Musíme být na to připraveni. Času na zavedení nového rámce a zajištění toho, aby nové programy byly připraveny fungovat pro občany a podniky v EU od prvního dne, nemáme mnoho. Nový rozpočet EU bude jednodušší, pružnější a cílenější. Bude se jednat o rozpočet, který se řídí zásadami prosperity, udržitelnosti, solidarity a bezpečnosti. Rozpočet pro Evropskou unii, která chrání, posiluje a brání. Rozpočet, který spojuje a nerozděluje. Rozpočet, který je spravedlivý pro všechny členské státy. Rozpočet pro budoucnost Evropy. Práce na něm musí začít již nyní. 2.MODERNIZACE ROZPOČTU EU Rozpočet EU byl po dlouhou dobu důležitým zdrojem investic podporujících růst v celé Evropě. I v dobách krize umožnil Unii podporovat růst a vytváření pracovních míst a podněcovat dlouhodobé inovace a hospodářské reformy. Vytvoření Evropského fondu pro strategické investice (tzv. „Junckerova fondu“) dobře ilustruje, jak byl rozpočet EU schopen v kritickém okamžiku poskytnout tolik potřebný impuls k oživení evropského hospodářství. Rozpočet EU byl také rozhodující součástí reakce na mnoho závažných problémů, kterým čelíme, od rozsáhlých migračních toků až po ohrožení bezpečnosti a změnu klimatu. Nedávné zkušenosti rovněž odhalily nedostatky současného rámce. I přes některá zlepšení je rozpočet EU stále příliš nepružný. Nedostatečná flexibilita bránila Evropě rychle a dostatečně účinně reagovat v rychle se měnícím světě. Složitá a rozdílná pravidla financování ztěžují přístup k finančním prostředkům EU a odvádějí pozornost od toho, co je skutečně důležité: dosahování konkrétních výsledků přímo na místě. Finanční prostředky jsou rozděleny do příliš mnoha různých programů a nástrojů, a to jak v rámci rozpočtu, tak i mimo něj. Dva největší výdajové bloky v rozpočtu, a sice společnou zemědělskou politiku a politiku soudržnosti, můžeme více modernizovat a zjednodušit. Mnohé z nových priorit pro Unii, která chrání, posiluje a brání, potřebují nové a na míru přizpůsobené nástroje, aby se naše ambice staly realitou. Hlavní poselství vyplývající z rozsáhlých konzultací Komise je jasné a srozumitelné. Jednotnější, silnější a demokratičtější Evropa potřebuje nový, moderní rozpočet. A potřebuje neotřelé nápady ohledně toho, jak by tento rozpočet mohl pomoci lidem v celé Unii. Komise provedla důkladný přezkum výdajů , který pomohl určit, co v minulosti dobře fungovalo a mělo by zůstat zachováno i v příštím rozpočtu. Tento přezkum však také odhalil, kde jsou zapotřebí reformy, aby bylo možné uvolnit plný potenciál rozpočtu EU. Na základě tohoto hodnocení navrhuje Komise moderní rámec a soubor nových a reformovaných programů, které se řídí těmito zásadami: ·Větší důraz na evropskou přidanou hodnotu. Rozpočet EU je ve srovnání s objemem evropského hospodářství a s rozpočty členských států malý. Proto je velmi důležité, aby se investovalo do oblastí, kde Unie může nabídnout skutečnou evropskou přidanou hodnotu k veřejným výdajům na vnitrostátní úrovni. Soustředěním zdrojů je možné dosáhnout výsledků, kterých členské státy samotné dosáhnout nemohou . Mezi příklady patří špičkové výzkumné projekty, které spojují nejlepší výzkumné pracovníky z celé Evropy, nebo posílení postavení mladých lidí a malých a středních podniků, aby plně využívali příležitostí, jež nabízí jednotný trh a digitální ekonomika. Mezi další příklady, kdy nám sdílení zdrojů pomáhá dosáhnout lepších výsledků, patří urychlení hlavních strategických investic. Tyto investice jsou klíčem k budoucí prosperitě Evropy a zajištění jejího vedoucího postavení při plnění globálních cílů udržitelného rozvoje. Totéž platí, když jde o to vybavit Unii prostředky, aby mohla bránit a chránit své občany v rychle se měnícím světě, v němž se mnohé z nejnaléhavějších problémů stávají nadnárodní záležitostí. ·Jednodušší a transparentnější rozpočet. Komise navrhuje konzistentnější, cílenější a transparentnější rámec. Struktura rozpočtu bude průhlednější a bude lépe sladěna s jednotlivými prioritami. Komise navrhuje snížit počet programů o více než třetinu, například tím, že roztříštěné finanční zdroje budou shromážděny do nových integrovaných programů a že se radikálně zjednoduší používání finančních nástrojů. ·Méně byrokracie pro příjemce. Komise navrhuje upravit pravidla tak, aby byla soudržnější, a to na základě jednotného souboru pravidel. Tím se výrazně sníží administrativní zátěž pro příjemce a řídicí orgány. Zjednoduší se účast na programech EU a urychlí se jejich provádění. Pro jednotlivé programy a nástroje tak bude snadnější spolupracovat s cílem zvýšit dopad rozpočtu EU. Kromě toho navrhne Komise zjednodušit a racionalizovat pravidla státní podpory, aby bylo snazší propojit nástroje z rozpočtu EU s vnitrostátním financováním. ·Flexibilnější a akceschopnější rozpočet. V nestabilním geopolitickém prostředí musí být Evropa schopna rychle a účinně reagovat na nepředvídané požadavky. Komise navrhuje navázat na stávající mechanismy, a učinit tak rozpočet akceschopnějším. To zahrnuje zvýšení flexibility v rámci programů a mezi programy navzájem, posílení nástrojů pro řešení krizí a vytvoření nové „rezervy Unie“ pro řešení nepředvídaných událostí a reakci na mimořádné situace v oblastech, jako je bezpečnost a migrace.

·Rozpočet, který je účinný. Rozpočet EU může být považován za úspěšný pouze tehdy, pokud bude dosahovat konkrétních výsledků přímo na místě. Komise navrhuje posílit důraz na výkonnost v rámci všech programů, včetně stanovení jasnějších cílů a zaměření se na menší počet kvalitnějších ukazatelů výkonnosti. Díky tomu bude snazší sledovat a měřit výsledky a v případě potřeby provést změny. Koncepce budoucích programů je pouze prvním krokem. Opravdovou zkouškou bude to, zda programy budou schopny dosahovat svých cílů v praxi. Účinné a efektivní provádění příští generace programů je proto zásadní prioritou. Jedná se o společnou odpovědnost Komise, členských států, regionálních orgánů a všech subjektů účastnících se řízení rozpočtu EU. Je také nezbytné posílit vazbu mezi financováním EU a dodržováním zásad právního státu. EU je právním společenstvím, což také znamená, že nezávislé soudy na úrovni jednotlivých členských států i na úrovni EU jsou pověřeny dohledem nad dodržováním našich společně dohodnutých pravidel a předpisů a jejich uplatňováním ve všech členských státech. Dodržování zásad právního státu je zásadním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné využívání finančních prostředků EU. Komise proto navrhuje nový mechanismus na ochranu rozpočtu EU před finančními riziky spojenými se všeobecnými nedostatky, pokud jde o právní stát. ROZPOČET EU A PRÁVNÍ STÁT Podle současných pravidel jsou všechny členské státy a příjemci povinni prokázat, že regulační rámec pro finanční řízení je robustní, že jsou dodržována příslušná pravidla EU a že je k dispozici nezbytná správní a institucionální kapacita. Stávající víceletý finanční rámec rovněž obsahuje ustanovení k zajištění toho, aby efektivita financování z EU nebyla zhoršována špatnou hospodářskou a fiskální politikou. Komise nyní navrhuje posílit ochranu rozpočtu EU před finančními riziky spojenými se všeobecnými nedostatky, pokud jde o dodržování zásady právního státu v členských státech. Pokud tyto nedostatky naruší, nebo bude hrozit, že naruší řádné finanční řízení nebo ochranu finančních zájmů Unie, musí být možné vyvodit důsledky pro financování z prostředků EU. Veškerá opatření přijatá v souladu s tímto novým postupem budou muset být přiměřená s ohledem na povahu, závažnost a rozsah takových všeobecných nedostatků v oblasti právního státu. Nebudou mít vliv na závazky dotčených členských států, pokud jde o příjemce. Rozhodnutí o tom, zda všeobecný nedostatek v oblasti právního státu představuje riziko ohrožující finanční zájmy EU, navrhne Komise a přijme Rada na základě hlasování obrácenou kvalifikovanou většinou . Při tom se bude přihlížet k relevantním informacím, jako jsou rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie, zprávy Evropského účetního dvora a závěry příslušných mezinárodních organizací. Dotčený členský stát bude mít před přijetím jakéhokoli rozhodnutí příležitost, aby své důvody vysvětlil. 3.ROZPOČET PRO EVROPSKÉ PRIORITY Budoucí dlouhodobý rozpočet bude rozpočtem pro priority Unie. Návrhy Komise uvedou strukturu a programy rozpočtu EU plně do souladu s pozitivní agendou Unie pro období po roce 2020, jak bylo dohodnuto v Bratislavě a v Římě. Nová struktura budoucího víceletého finančního rámce poskytne větší transparentnost ohledně toho, k čemu rozpočet EU slouží a jakým způsobem k tomu přispívají jednotlivé části rozpočtu. Poskytne také flexibilitu nezbytnou pro reakce na měnící se potřeby. Programy se budou orientovat na hlavní tematické priority v oblasti výdajů. Ty budou odpovídat položkám obsaženým ve formální struktuře rozpočtu. V rámci jednotlivých priorit budou programy seskupeny do skupin podle jednotlivých politik, což se odrazí v názvech hlav ročního rozpočtu. Tím bude zajištěna lepší srozumitelnost ohledně toho, jak tyto programy přispívají k dosahování cílů politik. V praxi představuje formální struktura rozpočtu pouze jednu část problematiky. Mnohé priority Unie jsou složité a rozmanité. Není možné řešit všechny aspekty v jednom jediném programu. Návrhy Komise předpokládají, že investice z různých programů budou společně řešit zásadní průřezové priority, jako je digitální ekonomika, udržitelnost, bezpečnost, migrace, lidský kapitál a dovednosti, jakož i podpora pro malé podniky a inovace. Komise navrhuje v budoucím rámci tyto interakce zjednodušit, aby bylo možné soudržněji reagovat na problémy Evropy. V následujících bodech jsou uvedeny hlavní reformy a programy podle jednotlivých výdajových priorit. Podrobnější informace o cílech, koncepci a evropské přidané hodnotě jednotlivých programů jsou uvedeny v příloze tohoto sdělení. Nový víceletý finanční rámec 2021–2027:

Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání I. JEDNOTNÝ TRH, INOVACE A DIGITÁLNÍ EKONOMIKA 1 Výzkum a inovace ·Horizont Evropa ·Program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu ·Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) 2 Evropské strategické investice ·Fond InvestEU ·Nástroj pro propojení Evropy ·Program Digitální Evropa (včetně kybernetické bezpečnosti) 3 Jednotný trh ·Program pro jednotný trh (včetně Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků – COSME, bezpečnosti potravin, statistiky, hospodářské soutěže a správní spolupráce) ·Program EU pro boj proti podvodům ·Spolupráce v oblasti daní (FISCALIS) ·Spolupráce v oblasti cel (CUSTOMS) 4 Vesmír ·Evropský kosmický program II. SOUDRŽNOST A HODNOTY 5 Regionální rozvoj a soudržnost ·Evropský fond pro regionální rozvoj ·Fond soudržnosti ·Podpora tureckého společenství na Kypru 6 Hospodářská a měnová unie ·Program na podporu reforem včetně nástroje pro provádění reforem a konvergenčního nástroje ·Ochrana eura proti padělání 7 Investice do lidí, sociální soudržnost a hodnoty ·Evropský sociální fond + (včetně integrace migrantů a zdraví) ·Erasmus+ ·Evropský sbor solidarity ·Spravedlnost, práva a hodnoty ·Kreativní Evropa (včetně programu MEDIA) III. PŘÍRODNÍ ZDROJE A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ 8 Zemědělství a námořní politika ·Evropský zemědělský záruční fond ·Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova ·Evropský námořní a rybářský fond 9 Životní prostředí a oblast klimatu ·Program pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) IV. MIGRACE A SPRÁVA HRANIC 10 Migrace ·Azylový a migrační fond 11 Správa hranic ·Fond pro integrovanou správu hranic V. BEZPEČNOST A OBRANA 12 Bezpečnost ·Fond pro vnitřní bezpečnost ·Vyřazování jaderných zařízení z provozu (Litva) ·Jaderná bezpečnost a vyřazování jaderných zařízení z provozu (mimo jiné pro Bulharsko a Slovensko) 13 Obrana ·Evropský obranný fond ·Nástroj pro propojení Evropy – vojenská mobilita 14 Reakce na krizi ·Mechanismus civilní ochrany Unie (rescEU) VI. SOUSEDSTVÍ A

SVĚT 15 Vnější akce* ·Nástroj pro sousedství, rozvoj a mezinárodní spolupráci (včetně vnějších aspektů migrace) ·Humanitární pomoc ·Společná zahraniční a bezpečnostní politika ·Zámořské země a území (včetně Grónska) 16 Předvstupní pomoc ·Předvstupní pomoc VII. EVROPSKÁ VEŘEJNÁ SPRÁVA 17 Evropská veřejná správa ·Administrativní výdaje, výdaje na důchody a evropské školy NÁSTROJE MIMO STROPY VFR ·Rezerva na pomoc při mimořádných událostech ·Fond solidarity EU ·Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci ·Nástroj pružnosti ·Evropská funkce investiční stabilizace * Evropský mírový nástroj představuje mimorozpočtový fond mimo finanční rámec. I. JEDNOTNÝ TRH, INOVACE A DIGITÁLNÍ EKONOMIKA Investice do těchto oblastí: ·Výzkum a inovace ·Klíčové strategické infrastruktury ·Posílení jednotného trhu ·Strategické vesmírné projekty Budoucí prosperita Evropy závisí na investičních rozhodnutích, která přijmeme dnes. Rozpočet EU byl po dlouhou dobu důležitým zdrojem investic v celé Evropě. Pokud nyní posílíme investice v oblastech, jako je výzkum, strategická infrastruktura, digitální transformace a jednotný trh, odstartujeme tím budoucí růst a vyřešíme společné problémy, jako je dekarbonizace a demografická změna. Nový evropský výzkumný program Horizont Evropa pomůže Evropě udržet si celosvětově čelné postavení ve výzkumu a inovacích. Jak bylo zdůrazněno ve zprávě skupiny na vysoké úrovni, které předsedal Pascal Lamy, investice do výzkumu umožní Unii soutěžit s jinými rozvinutými a rozvíjejícími se ekonomikami, zajistit prosperující budoucnost pro své občany a zachovat si svůj jedinečný sociální model. V návaznosti na úspěch programu Horizont 2020 bude tento nový program i nadále podporovat vynikající úroveň ve výzkumu a více se zaměřovat na inovace, například prostřednictvím vývoje prototypů, nehmotných aktiv, přenosu znalostí a technologií. Nová Evropská rada pro inovace bude zajišťovat jednotné kontaktní místo pro novátory s velkým potenciálem a disruptivní novátory, aby se z Evropy stal průkopník v oblasti inovací, které vytvářejí trh. V návaznosti na úspěch Evropského fondu pro strategické investice při stimulování soukromých investic v celé Evropě navrhuje Komise vytvořit nový, plně integrovaný investiční fond s názvem InvestEU. Tímto způsobem lze relativně omezenou částku veřejných zdrojů využít k mobilizaci významných soukromých zdrojů pro velmi potřebné investice. Spolu se skupinou Evropské investiční banky jakožto hlavním partnerem pro provádění a dalšími partnery, jako jsou národní podpůrné banky přispívající k plnění, začlení fond InvestEU všechny centrálně řízené finanční nástroje v EU do jediné zjednodušené struktury. Tato nová koncepce omezí překrývání, usnadní přístup k finančním prostředkům a omezí administrativní zátěž. Očekává se, že fond InvestEU s příspěvkem z rozpočtu EU ve výši 15,2 miliardy EUR zmobilizuje více než 650 miliard EUR dodatečných investic v celé Evropě. Přeshraniční infrastruktura je páteří jednotného trhu, jelikož díky ní se zboží, služby, podniky a občané mohou volně pohybovat přes hranice. Prostřednictvím reformovaného Nástroje pro propojení Evropy bude Unie pokračovat v investicích do transevropských dopravních, digitálních a energetických sítí. Budoucí program bude lépe využívat synergií mezi dopravní, digitální a energetickou infrastrukturou, například prostřednictvím rozvoje infrastruktury pro alternativní paliva nebo udržitelných a inteligentních sítí, na nichž stojí jednotný digitální trh a energetická unie. V návaznosti na úspěšný přístup současného programového období bude část přídělu Fondu soudržnosti (11,3 miliardy EUR) převedena do Nástroje pro propojení Evropy na projekty v oblasti dopravy, které nabízejí vysokou evropskou přidanou hodnotu. Aby bylo možné překlenout stávající mezeru v investicích do digitálních technologií, navrhuje Komise zřídit nový program Digitální Evropa, který má utvářet a podporovat digitální transformaci evropské společnosti a evropského hospodářství. Technologické změny a digitalizace mění naše průmyslová odvětví, společnost, pracovní místa a profesní dráhy, jakož i naše vzdělávací systémy a systémy sociálního zabezpečení. Podporou strategických projektů v nejdůležitějších oblastech, jako je umělá inteligence, superpočítače, kybernetická bezpečnost či průmyslová digitalizace, a prostřednictvím investic do digitálních dovedností přispěje tento nový program k dotvoření jednotného digitálního trhu, který je zásadní prioritou Unie. Komise v příštím finančním rámci navrhuje kombinované navýšení o 64 % v oblasti výzkumu, inovací a investic do digitálních technologií v rámci přímého řízení. Tyto investice budou doplněny o projekty v oblasti výzkumu, inovací a digitálních technologií podporované z evropských strukturálních a investičních fondů.

Investice do budoucnosti V miliardách EUR, běžné ceny Pozn.: Ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 v zemích EU-27 (odhad) Zdroj: Evropská komise Plně integrovaný Kosmický program bude sdružovat veškerou naši činnost v této velmi strategické oblasti. Tím se zajistí soudržný rámec pro budoucí investice a dosáhne se lepšího zviditelnění a větší flexibility. Zlepšení účinnosti tak v konečném důsledku pomůže spustit nové služby založené na kosmickém výzkumu, z nichž budou mít prospěch všichni občané EU. Z rozpočtu EU se bude i nadále financovat příspěvek Evropy k rozvoji projektu Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER), aby tak vznikl udržitelný zdroj bezpečné a ekologické energie pro budoucnost. Komise rovněž navrhuje nový specializovaný program, jenž má podpořit hladké fungování jednotného trhu, který je nejlepší devizou Evropy pro vytváření růstu na globalizovaných trzích, a rovněž přispět k rozvoji unie kapitálových trhů. V návaznosti na úspěch stávajícího Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) navrhuje Komise posílit podporu pro malé podniky, jež jsou motorem našeho hospodářství, tak, aby byla intenzivnější a rozšířila se přes hranice. Nový program pomůže společnostem a spotřebitelům lépe využívat potenciál jednotného trhu, jelikož zavede informační nástroje, vytvoří normy a podpoří spolupráci mezi správními orgány. Komise navrhuje obnovit a posílit program Clo, aby podpořila další digitalizaci a modernizaci celní unie, která v letošním roce slaví 50. výročí založení. Souběžně s tím podpoří program Fiscalis hlubší spolupráci mezi daňovými správami, včetně společného úsilí v boji proti daňovým podvodům a vyhýbání se daňovým povinnostem. II. SOUDRŽNOST A HODNOTY Investice do těchto oblastí: ·Regionální rozvoj a soudržnost ·Dokončení hospodářské a měnové unie ·Lidé, sociální soudržnost a hodnoty Hospodářská a sociální situace v Evropě se zlepšuje a míra zaměstnanosti je v mnoha částech Unie vysoká. Nicméně dopady hospodářské krize jsou v některých částech Evropy stále citelné. Některé regiony se ještě více propadly, zčásti v důsledku globalizace a digitální transformace. V Unii přetrvávají značné nerovnosti a společnost se potýká s řadou nových problémů. Rozpočet EU hraje rozhodující úlohu v tom, že přispívá k udržitelnému růstu a sociální soudržnosti a posiluje společné hodnoty a pocit sounáležitosti s EU. Komise navrhuje modernizovat a posílit politiku soudržnosti. V součinnosti s ostatními programy budou tyto fondy i nadále poskytovat nezbytnou podporu evropským členským státům a regionům. Cílem je zvýšit konvergenci, přispět k omezení hospodářských, sociálních a územních rozdílů v jednotlivých členských státech a v celé Evropě a napomáhat plnění politických priorit dohodnutých v Bratislavě a Římě. Politika soudržnosti bude hrát čím dál důležitější úlohu při podpoře probíhajícího procesu hospodářských reforem v členských státech. Komise navrhuje posílit vazbu mezi rozpočtem EU a evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik, přičemž se zohledňují regionální specifika. Komise navrhne specializované pokyny týkající se investic spolu s každoročními doporučeními pro jednotlivé země, a to jednak před zahájením procesu programování a poté v polovině období, aby poskytla jasný plán pro investice do reforem, které jsou klíčem k zajištění prosperující budoucnosti. Hospodářské a sociální podmínky se mezi jednotlivými regiony značně liší. V mnoha oblastech sice došlo k významné konvergenci směrem nahoru, ale mezi některými regiony naopak v posledních letech vznikly rozdíly, a to i v poměrně bohatších zemích. Tento vývoj by měl být v politice soudržnosti zohledněn tak, aby nebyl opomenut žádný region. Jako hlavní kritérium pro přidělování finančních prostředků bude sice i nadále sloužit relativní hrubý domácí produkt na obyvatele – jelikož hlavním cílem politiky soudržnosti je a i nadále bude pomáhat členským státům a regionům, které ekonomicky nebo strukturálně zaostávají, aby se dostaly na úroveň zbytku EU –, ale zohledněny budou i další důležité faktory, jako je nezaměstnanost (zejména nezaměstnanost mladých lidí), změna klimatu a přijímání/integrace migrantů. Komise rovněž navrhuje zvýšit míry spolufinancování členských států, aby lépe odrážely současnou ekonomickou realitu. Přispěje to k posílení odpovědnosti na vnitrostátní úrovni, většímu objemu investic a zlepšení jejich kvality. Patřičná pozornost bude věnována specifickým podmínkám nejvzdálenějších regionů a řídce osídlených oblastí. Nový právní rámec rovněž umožní efektivnější vazby s dalšími programy EU. Členské státy například budou moci převést část svých přidělených prostředků do fondu InvestEU, aby získaly přístup k záruce, kterou poskytne rozpočet EU. Budou mít také možnost financovat projekty s „pečetí excelence“ identifikované v programu Horizont Evropa jako mezinárodně vynikající projekty v jejich regionech. Tím se pomůže zajistit, aby investice do infrastruktury byly dobře koordinovány s jinými investicemi EU v nejdůležitějších oblastech, jako je výzkum a inovace, digitální sítě, dekarbonizace, sociální infrastruktury a dovednosti. Jak oznámila Komise v prosinci 2017, budoucí rozpočet EU nelze oddělit od cíle vytvořit stabilnější a efektivnější hospodářskou a měnovou unii, která bude sloužit k prospěchu Unie jako celku. Podle Smluv jsou všechny členské státy EU součástí hospodářské a měnové unie, a to i členské státy, na které se vztahuje výjimka nebo doložka o neúčasti (opt-out), a které se proto všechny zúčastní procesu evropského semestru. Podle Smluv je euro měnou EU a hospodářská konvergence a stabilita jsou cíli Unie jako celku. Nástroje k posílení hospodářské a měnové unie proto nesmí být oddělené, ale musí tvořit nedílnou součást celkové finanční architektury Unie. ROZPOČET EU A

HOSPODÁŘSKÁ A MĚNOVÁ UNIE Stabilní eurozóna je nezbytným předpokladem finanční stability a prosperity celé Unie. Jak bylo oznámeno v balíčku opatření k prohloubení evropské hospodářské a měnové unie ze dne 6. prosince 2017, navrhuje Komise nové rozpočtové nástroje pro stabilní eurozónu a konvergenci směrem k eurozóně v rámci Unie. Tyto nové nástroje budou doplňkem jiných fondů EU, včetně evropských strukturálních a investičních fondů a fondu InvestEU, a budou podporovat hospodářskou konvergenci, finanční stabilitu, vytváření pracovních míst a investice. Nový a robustní program na podporu reforem zajistí technickou a finanční podporu pro reformy na vnitrostátní úrovni s celkovým rozpočtem ve výši 25 miliard EUR. Tento nový program bude oddělený od budoucích evropských strukturálních a investičních fondů, ale bude je doplňovat. Bude zahrnovat nástroj pro provádění reforem, který bude poskytovat finanční pobídky pro zásadní reformy ve všech členských státech identifikované v rámci evropského semestru. Zaměří se na ty reformy, které mohou nejvíce přispět k tomu, aby domácí ekonomiky byly odolnější, a které budou mít pozitivní vedlejší účinky na jiné členské státy. Jedná se například o reformy na trhu produktů a na trhu práce, v oblasti vzdělávání, daňové reformy, vývoj kapitálových trhů, reformy ke zlepšení podnikatelského prostředí, jakož i o investice do lidského kapitálu a reformy veřejné správy. Tento nový program bude zahrnovat také zvláštní konvergenční nástroj na podporu členských států mimo eurozónu, které usilují o přijetí jednotné měny v průběhu období příštího víceletého finančního rámce. Předpokládané příděly pro konvergenční nástroj budou převedeny na nástroj pro provádění reforem, pokud způsobilý členský stát nepřijal do konce roku 2023 nezbytná opatření, aby požádal o podporu z konvergenčního nástroje. Účast na všech třech prvcích programu na podporu reforem bude dobrovolná a členské státy budou mít i nadále plnou odpovědnost za prováděné reformy. Nová evropská funkce investiční stabilizace bude doplňovat stávající nástroje na vnitrostátní a evropské úrovni s cílem absorbovat rozsáhlé asymetrické makroekonomické otřesy v eurozóně. Jak ukázala nedávná krize, vnitrostátní automatické stabilizátory samy o sobě nemusí být dostačující ke zvládnutí rozsáhlých asymetrických otřesů a škrtů ve výdajích na investice, k nimž pak často v jejich důsledku dochází. Kromě stávajících mechanismů se navrhuje, aby rozpočet EU poskytoval záruky za půjčky „back-to-back“ až do výše 30 miliard EUR. Tyto půjčky budou k dispozici pro členské státy, které splní přísná kritéria způsobilosti týkající se zdravé fiskální a hospodářské politiky. Evropská funkce investiční stabilizace bude rovněž poskytovat subvenci úrokových sazeb, aby se zajistily finanční prostředky, které vnitrostátní rozpočty potřebují pro udržení úrovně investic. Tato subvence bude financována z příspěvků členských států eurozóny rovnajících se podílu měnového příjmu (ražebného). Evropská funkce investiční stabilizace by mohla být postupně doplňována o další zdroje financování mimo rozpočet EU, jako je pojistný mechanismus financovaný z dobrovolných příspěvků členských států, a svou roli by mohl sehrát Evropský mechanismus stability a budoucí Evropský měnový fond. Evropská funkce investiční stabilizace bude otevřena členským státům mimo eurozónu, pokud budou přispívat k jejímu financování podle klíče Evropské centrální banky pro upisování základního kapitálu. Nové rozpočtové nástroje pro stabilní eurozónu v rámci Unie Zdroj: Evropská komise. Aktualizace COM(2017) 822.

Rozpočet EU má rovněž významnou úlohu při plnění slibů, které učinili vedoucí představitelé na sociálním summitu v Göteborgu v listopadu 2017. Zavázali se posílit sociální rozměr Unie, mimo jiné prostřednictvím plného provedení evropského pilíře sociálních práv. V rámci politiky soudržnosti bude posílený a restrukturalizovaný Evropský sociální fond během daného období disponovat částkou ve výši přibližně 100 miliard EUR, což představuje asi 27% podíl výdajů na soudržnost. Bude poskytovat cílenou podporu pro zaměstnanost mládeže, zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pracovníků, sociální začleňování a zmírňování chudoby. Aby se maximalizoval dopad financování v této oblasti, navrhuje Komise sloučit zdroje Evropského sociálního fondu, Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, Fondu evropské pomoci nejchudším osobám, programu pro zaměstnanost a sociální inovace a programu v oblasti zdraví do jednoho komplexního nástroje. Komise navrhuje klást v příštím finančním rámci větší důraz na mládež. Tohoto cíle bude dosaženo tím, že se více než zdvojnásobí objem programu Erasmus+ a Evropského sboru solidarity. Program Erasmus+, který je jedním z nejviditelnějších úspěchů Unie, bude i nadále vytvářet příležitosti pro vzdělávání a mobilitu mladých lidí. Důraz bude kladen na začleňování a oslovení většího počtu mladých lidí ze znevýhodněných poměrů. Tím umožní většímu počtu mladých lidí přestěhovat se do jiné země, aby se tam učili nebo pracovali. Posílený program Erasmus+ dosáhne během daného období objemu 30 miliard EUR a bude rovněž zahrnovat částku ve výši 700 milionů EUR na jízdenky Interrail pro mladé lidi. Komise rovněž navrhuje vytvořit jednotný Evropský sbor solidarity, který by zahrnoval již existující program Humanitární dobrovolníci EU. Evropští občané tak získají jedinečnou příležitost zapojit se do humanitárních činností pro lidi v nouzi v Evropě i mimo ni. Komise navrhuje nový Fond pro spravedlnost, práva a hodnoty, který bude zahrnovat programy Práva a hodnoty a Spravedlnost. V době, kdy evropská společnost čelí extremismu, radikalismu a rozdělení, je více než kdy jindy důležité propagovat, posilovat a hájit spravedlnost, práva a hodnoty EU, jež mají zásadní a přímý dopad na politický, společenský, kulturní a ekonomický život v Evropě: úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv. Vytváření příležitostí pro zapojení a demokratickou účast v politické a občanské společnosti jsou důležité úkoly pro budoucí rozpočet EU. Jako součást nového fondu bude program Spravedlnost i nadále podporovat rozvoj integrovaného evropského prostoru práva a přeshraniční spolupráce. Kultura je a musí zůstat ústředním prvkem evropského projektu. Naše kulturní a jazyková rozmanitost a kulturní dědictví jsou charakteristickými znaky našeho kontinentu a naší evropské identity. Prostřednictvím programu Kreativní Evropa chce Komise v příštím rozpočtu klást silný důraz na podporu kultury a audiovizuálního odvětví, mimo jiné prostřednictvím silné složky MEDIA, na kterou bude vyčleněno více finančních prostředků na podporu evropského tvůrčího a audiovizuálního odvětví. Nástroje EU pro řešení krizí prokázaly v posledních letech svůj význam. Mimo rozpočet EU navrhuje Komise zachovat a posílit Fond solidarity Evropské unie, jenž podporuje členské státy při obnově po vážných přírodních katastrofách, a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, který poskytuje jednorázovou podporu pracovníkům, kteří přišli o zaměstnání v důsledku hromadného neočekávaného propouštění způsobeného nepříznivými účinky na vývoj světového obchodu a narušením hospodářství. III. PŘÍRODNÍ ZDROJE A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ Investice do těchto oblastí: ·Udržitelné odvětví zemědělství a námořní odvětví a dodávky bezpečných a vysoce kvalitních potravin ·Opatření v oblasti klimatu a ochrana životního prostředí Udržitelnost je pojítkem mezi činnostmi Unie v mnoha různých oblastech. Je nutností i volbou. Díky modernizaci zemědělské a námořní politiky, cílenému financování pro opatření v oblasti klimatu a ochrany životního prostředí, začleňování problematiky klimatu v rámci celého rozpočtu a lepší integraci cílů ochrany životního prostředí přispívá rozpočet EU k udržitelnosti významným způsobem. Komise navrhuje reformovat a modernizovat společnou zemědělskou politiku. Díky tomu bude možné zachovat plně integrovaný jednotný trh pro zemědělské zboží v EU. Zajistí se tím rovněž přístup k bezpečným, vysoce kvalitním, cenově dostupným, výživným a rozmanitým potravinám. Reformovaná politika bude klást větší důraz na životní prostředí a klima. Bude podporovat přechod k plně udržitelnému odvětví zemědělství a vytvoření životaschopných venkovských oblastí. Reformovaná politika s rozpočtem 365 miliard EUR bude i nadále spočívat na dvou pilířích: přímé platby zemědělcům a financování rozvoje venkova. V případě financování rozvoje venkova navrhuje Komise zvýšit míru spolufinancování členských států. Řízení bude sdíleno mezi EU a členskými státy. Komise navrhuje zavést nový model provádění, tj. přechod od současné politiky založené na dodržování předpisů k politice zaměřené na plnění společných cílů stanovených na úrovni EU, která však bude na úrovni jednotlivých států prováděna pružněji. Přímé platby zemědělcům zůstanou důležitou součástí této politiky, ale budou zjednodušeny a lépe zacíleny. Bude propagováno vyváženější přidělování a na úrovni zemědělských podniků bude zavedena povinná horní hranice pro přijaté částky nebo postupné snižování plateb. To bude znamenat, že podpora se rozloží mezi střední a malé zemědělské podniky a případně bude určena na rozvoj venkova. Pokud jde o výši přímých plateb na hektar v jednotlivých členských státech, bude se pokračovat v jejím sbližování směrem k průměru EU. Nová politika bude vyžadovat vyšší úroveň ambicí v oblasti životního prostředí a klimatu, a to posílením podmíněnosti pro přímé platby v souladu s politikami v oblasti životního prostředí, vyčleněním značné části finančních prostředků určených na rozvoj venkova na opatření, která jsou prospěšná pro klima a životní prostředí, a zavedením dobrovolných ekologizačních režimů v rozpočtu pro přímé platby, a sice pomocí strategického rámce, který bude založen na výsledcích. S cílem řešit krize plynoucí z nepředvídatelného vývoje na mezinárodních trzích nebo z konkrétního otřesu pro odvětví zemědělství v důsledku opatření přijatých třetími zeměmi bude zřízena nová krizová rezerva. Prostřednictvím Evropského námořního a rybářského fondu bude rozpočet EU i nadále podporovat udržitelné odvětví rybolovu EU a pobřežní komunity, které jsou na něm závislé. Podpora modré ekonomiky v odvětví rybolovu a akvakultury, cestovního ruchu, čisté energie z oceánů nebo modré biotechnologie zajišťuje skutečnou evropskou přidanou hodnotu tím, že motivuje vlády, průmysl a zainteresované strany k tomu, aby vypracovaly společné strategie na podporu růstu při současném zachování mořského prostředí. Komise navrhuje nadále provádět a posílit dobře zavedený program pro opatření v oblasti životního prostředí a klimatu s názvem LIFE, který rovněž podpoří opatření na podporu energetické účinnosti a čisté energie. Jako doplněk k cílenému úsilí v oblasti ochrany přírody Komise rovněž posiluje součinnosti mezi politikou soudržnosti a společnou zemědělskou politikou, aby financovala investice do přírody a biologické rozmanitosti. V širším měřítku a v souladu s Pařížskou dohodou a závazkem ohledně cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů navrhuje Komise, aby byl stanoven ambicióznější cíl pro začleňování oblasti klimatu do všech programů EU, přičemž má být dosaženo toho, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu.



IV. MIGRACE A SPRÁVA HRANIC Investice do těchto oblastí: ·Komplexní přístup k řízení migrace ·Posílení správy vnějších hranic Problémy s řízením toků uprchlíků a migrace potvrzují, že je zapotřebí opatření na evropské úrovni. Rozpočet EU hrál zásadní úlohu při financování společné reakce na různé aspekty migrační krize. Komise navrhuje zvýšit podporu na posílení našich vnějších hranic, zdokonalit azylový systém v Unii a posílit řízení a dlouhodobou integraci migrantů. Účinná ochrana našich vnějších hranic je nezbytným předpokladem pro zajištění bezpečného prostoru pro volný pohyb osob a zboží v Unii. K tomu patří řádné řízení toků osob a zboží a zajištění integrity celní unie. Nový Fond pro integrovanou správu hranic bude poskytovat nezbytnou a intenzivnější podporu členským státům ve sdílené odpovědnosti s cílem zajistit společné vnější hranice Unie. Fond se bude vztahovat na správu hranic a víza a na vybavení pro celní kontroly. Pomůže zajistit rovnocennost provádění celních kontrol na vnějších hranicích. Toho bude dosaženo řešením stávající nerovnováhy mezi členskými státy v důsledku rozdílů v zeměpisné poloze, kapacitě a zdrojích. Posílí se tak nejen celní kontroly, ale usnadní se i zákonný obchod, což přispěje k vytvoření bezpečné a účinné celní unie.

Ve stále více propojeném světě a s ohledem na dynamiku demografického vývoje a nestabilitu v sousedství Evropy zůstane migrace pro Unii i nadále dlouhodobou výzvou. Je zřejmé, že ji členské státy budou moci lépe řídit s finanční a technickou podporou EU. Rozpočet Unie bude mít proto zásadní význam pro podporu řízení žadatelů o azyl a migrantů, vytváření pátracích a záchranných kapacit k záchraně životů osob pokoušejících se dostat se do Evropy, pro řízení účinných návratů i pro jiné činnosti, které vyžadují koordinovanou reakci, jež překračuje možnosti jednotlivých členských států. Komise navrhuje posílit Azylový a migrační fond na podporu práce vnitrostátních orgánů, které zajišťují přijímání žadatelů o azyl a migrantů v období bezprostředně po jejich příjezdu na území EU, a rozvíjet společnou azylovou a migrační politiku a zajistit účinné navracení. Politika soudržnosti bude podporovat dlouhodobou integraci po počáteční fázi přijímání. Nástroje v rámci vnější politiky budou řešit základní příčiny migrace a napomáhat spolupráci se třetími zeměmi v otázkách řízení migrace a bezpečnosti, a přispívat tak k provádění rámce pro migrační partnerství. Toto úsilí je třeba doplnit o silnou a plně funkční Evropskou pohraniční a pobřežní stráž (FRONTEX), která bude v centru plně integrovaného systému správy hranic EU. Komise navrhuje vytvořit do konce rozpočtového období stálý sbor čítající přibližně 10 000 příslušníků pohraniční stráže. Poskytována bude i finanční podpora a odborná příprava pro posílení složky vnitrostátní pohraniční stráže v členských státech. Tak bude rovněž možné posílit provozní kapacitu a stávající nástroje a vytvořit celounijní informační systémy pro hranice, řízení migrace a bezpečnost. Celkový rozpočet EU na správu vnějších hranic, migraci a toky uprchlíků bude významně posílen a dosáhne celkové výše téměř 33 miliard EUR, přičemž v období 2014–2020 se jednalo o 12,4 miliardy EUR. Silný důraz na migraci a ochranu našich vnějších hranic V miliardách EUR, běžné ceny Pozn.: Ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 v zemích EU-27 (odhad) Zdroj: Evropská komise



V. BEZPEČNOST A OBRANA Investice do těchto oblastí: ·Zabezpečení a bezpečnost evropských občanů ·Zlepšení evropských obranných kapacit ·Reakce na krize Bezpečnostní hrozby v Evropě se v posledních letech zintenzivnily a diverzifikovaly. Projevily se v podobě teroristických útoků, nových typů organizované trestné činnosti, jakož i kyberkriminality. Bezpečnost má ze své podstaty přeshraniční rozměr, a proto je zapotřebí silné a koordinované reakce EU. Kromě vnitřních bezpečnostních rizik čelí Evropa komplexním vnějším hrozbám, které žádný členský stát nemůže zvládnout sám. Aby byla Evropa připravena chránit své občany, musí se rovněž postupně změnit, aby posílila svou strategickou nezávislost a vytvořila dobře koncipované a efektivní nástroje na obranu. Komise navrhuje posílit Fond pro vnitřní bezpečnost, aby bylo možné vyvinout sítě a společné systémy pro účinnou spolupráci mezi vnitrostátními orgány a zlepšit schopnost Unie čelit těmto bezpečnostním hrozbám. K tomu se přidá úsilí o posílení kybernetické bezpečnosti ve všech příslušných programech zaměřených na digitální technologie, infrastruktury a sítě, výzkum a inovace, jakož i cílenou ochranu proti kyberkriminalitě, zejména prostřednictvím programů Digitální Evropa a Horizont Evropa. Komise rovněž navrhuje posílit Agenturu Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol). Tím se zlepší její schopnost napomáhat práci vnitrostátních orgánů a zajišťovat evropskou reakci na bezpečnostní hrozby. Unie bude pokračovat v poskytování přesně cílené finanční podpory pro vyřazování jaderných zařízení z provozu a bezpečnost jaderných činností v některých členských státech (Litva, Bulharsko a Slovensko), jakož i svých vlastních jaderných zařízení. Rozpočet EU bude také poskytovat trvalou podporu pro zdraví pracovníků a veřejnosti, pro prevenci poškozování životního prostředí a napomáhání k jaderné bezpečnosti a jadernému zabezpečení. V oblasti obrany bude muset Unie přijmout větší odpovědnost za ochranu svých zájmů, hodnot a evropského způsobu života a završit činnosti vyvíjené v rámci Organizace Severoatlantické smlouvy. Evropa sice nemůže nahradit úsilí členských států v oblasti obrany, ale může stimulovat a znásobit jejich spolupráci při rozvoji obranných schopností nezbytných pro řešení společných problémů v oblasti bezpečnosti. Komise navrhuje posílený Evropský obranný fond, jehož cílem bude podpořit konkurenceschopnost a inovační schopnost obranného průmyslu v celé Unii prostřednictvím podpory společných činností v každé fázi průmyslového cyklu, počínaje výzkumem. Tím se zabrání duplicitě, umožní se úspory z rozsahu a v konečném důsledku to povede k efektivnějšímu využívání peněz daňových poplatníků. Kromě toho Komise navrhuje, aby Unie zdokonalila své strategické dopravní infrastruktury tak, aby byly vhodné pro vojenskou mobilitu, a to prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy. Vývoj v posledních letech ukázal, že Unie musí být schopna rychle nasadit operační pomoc pro řešení neočekávaného vývoje a přírodních a člověkem způsobených katastrof. To je důvod, proč Komise navrhuje navýšit zdroje, jež jsou k dispozici pro reakce na krize. Tohoto cíle bude dosaženo posílením mechanismu civilní ochrany (rescEU) a rozšířením rezervy na pomoc při mimořádných událostech, aby byly k dispozici finanční prostředky nad rámec stropů stanovených ve finančním rámci v případě mimořádných událostí uvnitř Unie i mimo ni. Komise také navrhuje v některých programech, jako je Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost, ponechávat nepřidělené rezervy, které se použijí v případě krizových a mimořádných situací. Postupná změna pro bezpečnost a obranu

V miliardách EUR, běžné ceny Pozn.: Ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 v zemích EU-27 (odhad) Zdroj: Evropská komise



VI. SOUSEDSTVÍ A SVĚT Investice do těchto oblastí: ·Vnější činnost Unie v zemích evropského sousedství, v rozvojových zemích a zbytku světa ·Podpora zemí připravujících se na přistoupení k Unii Výzvy pro vnější činnosti EU, včetně těch, jež byly vymezeny v globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky EU, revidované evropské politice sousedství a novém Evropském konsensu o rozvoji, vyžadují podstatnou modernizaci vnějšího rozměru rozpočtu, aby se zvýšila jeho účinnost a viditelnost. Je rovněž zapotřebí silnější koordinace mezi vnějšími a vnitřními politikami, aby bylo možné provádět cíle udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu o klimatu, jakož i rámec pro migrační partnerství se třetími zeměmi. Komise proto navrhuje zásadní restrukturalizaci nástrojů pro vnější činnost Unie, aby se zajistila větší soudržnost mezi nástroji, využilo se úspor z rozsahu a synergií mezi programy a zjednodušily se postupy. Díky tomu bude Unie lépe schopna plnit své cíle a prosazovat své zájmy, politiky a hodnoty ve světě. Navrhovaná nová architektura nástrojů pro vnější činnost Unie odráží potřebu zaměřit se na strategické priority jak z hlediska zeměpisného – evropské sousedství, Afrika a západní Balkán, jakož i země, které jsou zranitelné a mají nejvíce zapotřebí pomoci, tak z hlediska tematického – bezpečnost, migrace, změna klimatu a lidská práva. Komise navrhuje seskupit většinu stávajících nástrojů do všeobecného nástroje pro sousedství, rozvoj a mezinárodní spolupráci s celosvětovou působností. Finanční architektura bude dále zjednodušena prostřednictvím začlenění Evropského rozvojového fondu, který byl dosud hlavním nástrojem EU pro poskytování pomoci africkým, karibským a tichomořským státům a zámořským zemím a územím . Tento všeobecný nástroj bude mít k dispozici účelově vázané rozpočtové příděly pro jednotlivé zeměpisné oblasti, včetně zemí evropského sousedství a Afriky. Zároveň nabídne větší flexibilitu, pokud jde o schopnost reakce, a širší škálu možností, pokud jde o opatření, jejichž cílem je lépe sloužit prioritám Unie. Bude zahrnovat rovněž „rezervu pro nově se objevující výzvy a priority“, která umožní pružnou reakci na stávající či nově vznikající naléhavé priority, zejména v oblastech stability a migrace. V návaznosti na evropský plán vnějších investic a Evropský fond pro udržitelný rozvoj umožní nová architektura pro vnější investice získávat dodatečné zdroje od jiných dárců a ze soukromého sektoru. To přispěje k řešení problémů souvisejících s rozvojem, jelikož granty budou doplněny o rozpočtové záruky, jiné tržní nástroje, technickou pomoc, kombinování zdrojů a případně účast na kapitálu rozvojových finančních institucí, a tím se umožní dále pokročit v provádění cílů a politik Unie. Kromě toho přispěje makrofinanční pomoc k řešení hospodářských krizí. Nástroj předvstupní pomoci bude podporovat kandidátské a potenciální kandidátské země na jejich cestě ke splnění přístupových kritérií. Bude rovněž přispívat k plnění širších cílů EU v oblasti zajišťování stability, bezpečnosti a prosperity v bezprostředním sousedství Unie. Bude rovněž zasazen do kontextu strategie pro západní Balkán a bude odrážet vývoj vztahů s Tureckem. Společně s mezinárodními partnery a prostřednictvím opatření členských států bude Unie i nadále hrát vedoucí úlohu v oblasti humanitární pomoci. Komise navrhuje posílený nástroj humanitární pomoci, který by na základě potřeb poskytoval pomoc EU na záchranu a ochranu lidských životů, předcházení lidskému utrpení a jeho zmírňování a zaručení integrity a důstojnosti obyvatel zasažených přírodními katastrofami nebo krizemi způsobenými člověkem. Evropa jako silný globální aktér V miliardách EUR, běžné ceny

Pozn.: Ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 v zemích EU-27, včetně Evropského rozvojového fondu (odhad) Zdroj: Evropská komise Unie musí také přispívat k prevenci krizí, obnovení míru, veřejnému pořádku nebo stabilizaci všech zemí nebo regionů ve světě, které se potýkají s konflikty či nepokoji. Na základě Smluv není rozpočet EU schopen pokrýt všechny oblasti činnosti EU v oblasti vnější bezpečnosti a obrany. Tím se snižuje dopad, účinnost a udržitelnost celkového zapojení EU. Aby se tato záležitost vyřešila, navrhne vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s podporou Komise zvláštní mimorozpočtový mechanismus financování, tzv. evropský mírový nástroj. Tento nástroj má odstranit stávající nedostatky ve schopnosti EU provádět mise společné bezpečnostní a obranné politiky a poskytovat vojenskou a obrannou pomoc příslušným třetím zemím, mezinárodním a regionálním organizacím. Nástroj umožní Unii jednat intenzivněji a rychleji při předcházení konfliktům, prosazování bezpečnosti lidí, řešení nestability a budování bezpečnějšího světa. VII. EVROPSKÁ VEŘEJNÁ SPRÁVA Investice do těchto oblastí: ·Efektivní a moderní veřejná správa sloužící všem Evropanům Evropská veřejná správa je ve srovnání se státními, a dokonce i mnoha regionálními a místními správami nevelká. Má však zásadní úlohu, protože Unii pomáhá uskutečňovat její priority a provádět politiky a programy ve společném evropském zájmu. V posledních letech prošla evropská správa zásadní reformou. Jako součást dohody o stávajícím víceletém finančním rámci z prosince 2013 zavedla reforma služebního řádu významná opatření ke zvýšení účinnosti. Kromě toho se orgány zavázaly snížit počet zaměstnanců o 5 %. Komise tento závazek splnila v plném rozsahu a ostatní orgány, instituce a jiné subjekty tuto redukci také provádějí, což vedlo ke snížení relativního podílu zaměstnanců Komise ve všech evropských institucích. Evropský účetní dvůr nedávno dospěl k závěru, že tohoto snížení bylo obecně dosaženo ve všech orgánech a institucích. Je třeba připomenout, že tyto reformy byly učiněny v době, kdy zaměstnanci Unie museli zintenzivnit svou práci, přijímat nové úkoly v nových prioritních oblastech a řešit nepředvídatelné problémy, jako byla migrační a uprchlická krize. Evropská veřejná správa by měla usilovat o to, aby fungovala co nejúčinněji. Komise se neustále snaží co nejlépe využít synergie a efektivity. Správa však pro plnění svých základních funkcí potřebuje dostatečné zdroje. Potřeba investovat do informačních technologií a modernizace budov bude přetrvávat i v budoucnu. Vystoupení Spojeného království z EU bude mít za následek omezené změny zaměření některých funkcí ve správě, ale rozsah činností zůstane nezměněn a některé nové prioritní oblasti budou ještě posíleny. Překladatelské a tlumočnické služby v anglickém jazyce rovněž zůstanou nedotčeny. Stanovený strop pro správní výdaje Unie v roce 2020 představuje 6,7 % celkového víceletého finančního rámce. To zahrnuje správní výdaje všech orgánů EU, důchody a náklady evropských škol. Zejména Komise v současné době již vyvinula značné úsilí a další redukce by zpochybnila fungování orgánů EU a účinnou realizaci politik a jejich provádění. Silná Evropská unie, která má plnit řadu dodatečných úkolů, které jí svěří členské státy, potřebuje efektivní a aktivní veřejnou službu, která bude schopna přilákat talentované lidi ze všech členských států, kteří budou pracovat ve prospěch všech Evropanů. Komise proto navrhuje zachovat podíl správních výdajů na současné úrovni. 4.SLADĚNÍ PRIORIT SE ZDROJI Aby bylo možné převést politické priority dohodnuté na úrovni EU do konkrétních výsledků přímo na místě, musí být k dispozici dobře koncipované programy s dostatečnými prostředky. Jak bylo vysvětleno v příspěvku Komise k neformálnímu zasedání vedoucích představitelů v únoru, nelze přijímaná rozhodnutí týkající se úrovní financování pro budoucí dlouhodobý rozpočet oddělit od ambicí Unie v každé prioritní oblasti. Návrhy Komise se opírají o důkladné posouzení zdrojů potřebných k efektivnímu plnění cílů Unie a účinnosti a přidané hodnoty výdajů v každé oblasti. Díky dobře koncipovaným programům, účinnému provádění a inteligentnímu kombinování s dalšími zdroji financování může mít i skromný rozpočet EU významný dopad. Nicméně existují limity pro to, čeho může dosáhnout, a pokud chce Evropa společně pokročit ve své pozitivní agendě, bude potřebovat odpovídající rozpočet. Zásadní výzvou pro budoucí rozpočet EU je poskytnout odpovídající podporu pro nové i stávající priority a zároveň vyřešit schodek v příspěvcích členských států vyplývající z vystoupení Spojeného království z EU. Komise navrhuje vyvážený přístup. Nové priority by měly být financovány převážně z nových zdrojů. Schodek vyplývající z odchodu Spojeného království by měl být částečně kompenzován novými zdroji a částečně úsporami a přerozdělením prostředků ze stávajících programů. Aby mohl rozpočet EU smysluplně přispět v mnoha nových prioritních oblastech, zejména v případech, kdy vznikají nové nástroje, bude nutné navýšit stávající úrovně financování. Pokud budeme nyní investovat do oblastí, jako je výzkum a inovace, mládež a digitální hospodářství, budoucím generacím se to bohatě vrátí. To je důvod, proč Komise navrhuje výrazné navýšení v těchto prioritních oblastech.



Nové a posílené priority pro Unii 27 členských států

Pozn.: Ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 v zemích EU-27, včetně Evropského rozvojového fondu (odhad) Zdroj: Evropská komise Komise zároveň kriticky posuzovala, v kterých oblastech lze dosáhnout úspor, aniž by byla narušena přidaná hodnota programů EU. V rámci tohoto úsilí navrhuje Komise, aby se rozpočtové prostředky na společnou zemědělskou politiku a politiku soudržnosti mírně snížily tak, aby odpovídaly novému kontextu a aby se uvolnily zdroje pro jiné činnosti. Modernizace těchto politik jim umožní pokračovat v plnění jejich základních cílů a zároveň přispívat k novým prioritám. Například politika soudržnosti bude hrát čím dál důležitější úlohu při podpoře strukturálních reforem a integrace migrantů. Výsledkem těchto změn bude vyvážení rozpočtu a větší zaměření na oblasti, kde je evropská přidaná hodnota nejvyšší.



Vývoj hlavních oblastí politik v rozpočtu EU Zdroj: Evropská komise Prostřednictvím kombinace dodatečných příspěvků a úspor navrhuje Komise na období 2021–2027 víceletý finanční rámec ve výši 1 279 miliard EUR v prostředcích na závazky, což odpovídá 1,114 % hrubého národního důchodu EU-27. To je srovnatelné s velikostí stávajícího finančního rámce v reálných hodnotách včetně Evropského rozvojového fondu.



Výše rozpočtu EU jako procentní podíl hrubého národního důchodu (HND) Tato výše závazků představuje 1 246 miliard EUR v prostředcích na platby, což odpovídá 1,08 % hrubého národního důchodu EU-27, na provádění stávajících a budoucích výdajových programů až do roku 2027. Aby se zajistil soulad s platným stropem vlastních zdrojů, zejména během prvních dvou let příštího víceletého finančního rámce, navrhuje Komise snížit míru předběžného financování pro politiku soudržnosti a programy pro rozvoj venkova. Navrhovaný finanční rámec bude platit sedm let, od roku 2021 do roku 2027, a přezkum v polovině období bude proveden v roce 2023. Komise uznává, že je důležité postupně synchronizovat dobu trvání finančního rámce s pětiletým politickým cyklem orgánů Evropské unie. Avšak přechod na pětiletý cyklus v roce 2021 by nepředstavoval optimální sladění. Navržený sedmiletý cyklus poskytne Komisi, jejíž funkční období začne po evropských volbách v roce 2024, příležitost předložit, pokud si tuto možnost zvolí, nový rámec na dobu pěti let počínaje rokem 2028.

Nedávné zkušenosti ukázaly, že zásadní význam má flexibilita finančního rámce. V důsledku řady problémů, kterým Unie čelila v posledních letech, se stávající flexibility využívalo maximálně. Rozpočet EU musí být dostatečně flexibilní, aby Unie mohla rychle a účinně reagovat na nepředvídané potřeby. Komise proto navrhuje stávající mechanismy flexibility upravit a zavést novou „rezervu Unie“. ·Flexibilita v rámci programů a mezi programy navzájem. Komise navrhne zabudovat rezervy pro flexibilitu v rámci programů. Kromě toho se navrhuje, aby se částka, kterou lze přenést z jednoho programu do druhého v rámci téhož okruhu, zvýšila z 10 % na 15 %. Komise rovněž navrhuje možnost kombinovat různé formy finanční podpory, přesuny mezi různými způsoby řízení, „přeprogramování“ financování v polovině období, jakož i specifické úpravy přídělů členským státům, aby byly přizpůsobeny vývoji během daného období. Tím se ještě více zvýší flexibilita a zároveň zůstane zachována spravedlnost systému. ·Flexibilita mezi okruhy a roky. Kromě zajištění dostatečných nepřidělených rozpětí navrhuje Komise plně využít celkového rozpětí pro platby, které bylo zavedeno podle současného rámce. Komise navrhuje rozšířit velikost a rozsah celkového rozpětí pro závazky, aby se vytvořila „rezerva Unie“. Ta bude financována z rozpětí, jež zůstanou k dispozici v rámci stropů pro prostředky na závazky za předchozí rozpočtový rok, a z finančních prostředků, které byly přiděleny do rozpočtu EU, ale nakonec nebyly při provádění programů vynaloženy. Tato rezerva představuje účinný nový nástroj k řešení nepředvídaných událostí a reakci na mimořádné situace v oblastech, jako je bezpečnost a migrace. Rovněž pomůže řešit hospodářské a sociální důsledky narušení obchodu poté, co již byly využity jiné dostupné nástroje. ·„Zvláštní nástroje“. Komise přezkoumala působnost zvláštních nástrojů, jako je rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci. Tyto nástroje umožňují, aby byly do rozpočtu EU začleněny dodatečné finanční prostředky nad rámec stropů stanovených ve finančním rámci. Komise navrhuje, aby se v příslušných případech rozšířila působnost těchto nástrojů, například tím, že se umožní čerpání rezervy na pomoc při mimořádných událostech pro případ mimořádných událostí uvnitř EU. Komise rovněž navrhuje zjednodušit postupy pro uvolnění prostředků z těchto nástrojů a zvýšit objem nástroje pružnosti na 1 miliardu EUR (v cenách z roku 2018) ročně. 5.MODERNÍ SYSTÉM FINANCOVÁNÍ ROZPOČTU EU Výdajová a příjmová strana rozpočtu jsou dvě strany téže mince. Obě vyžadují modernizaci s cílem maximalizovat příspěvek rozpočtu EU k politickým prioritám Unie. V souladu s doporučeními skupiny na vysoké úrovni zabývající se „budoucím financováním EU“, které předsedá Mario Monti, navrhuje Komise modernizovat a zjednodušit stávající systém vlastních zdrojů a diverzifikovat zdroje příjmů. Odchodem Spojeného království skončí související rozpočtové slevy. Totéž platí pro slevy ze slevy Spojeného království, které byly uděleny některým členským státům. Slevy týkající se snížených sazeb vlastních zdrojů založených na dani z přidané hodnoty a snížení paušální částky pro příspěvky založené na hrubém národním důchodu automaticky vyprší na konci roku 2020. To představuje příležitost ke zjednodušení a reformě systému a k posílení souladu s politikami a prioritami Unie. Komise navrhuje zrušit všechny korekce na straně příjmů jako součást spravedlivého a vyváženého rozpočtového balíčku. Náklady na výběr, které si členské státy ponechávají z tradičních vlastních zdrojů, se sníží z 20 % na původní úroveň 10 %, aby byla finanční podpora pro celní vybavení, personál a informační technologie lépe sladěna se skutečnými náklady a potřebami. Dopad těchto opatření v souvislosti se zátěží pro celní kontroly bude pozorně sledován. Odstraněním všech slev a snížením nákladů na výběr u celních příjmů se zlepší spravedlnost víceletého finančního rámce. Zrušení slev však bude v příštím víceletém finančním rámci vyžadovat značné navýšení příspěvků pro některé členské státy ve srovnání s jejich současnou situací.