CS ECB -PUBLIC  
 
STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY  
ze dne 9. prosince 2015  
k úvěru  pro spotřebitele  
(CON/2015/ 54) 
 
Úvod a právní základ  
Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 6. října 2015 žádost Ministerstva financí České republiky o 
stanovisko k  návrhu zákona o úvěru pro spotřebitele (dále jen „návrh zákona“).  
Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování 
Evropské unie a na třetí odrá žce čl. 2 odst. 1 rozhodnutí Rady 98/415/ES1, neboť návrh zákona se týká 
národní centrální banky. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala 
toto stanovisko Rada guvernérů.  
 
1.  Účel návrhu zákona  
1.1 Účelem návrhu zákona je provést do českého právního řádu směrnici Evropského parlamentu a 
Rady 2014/17/EU2 a části směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES3, přičemž návrh 
zákona rovněž navazuje na určitá příslušná ustanovení práva EU obsažená v nařízení Komise 
v přenesené pravomoci (EU) č. 1125/20144. Cílem návrhu zákona je rovněž upravit činnost 
některých osob oprávněných poskytovat a zprostředkovávat spotřebitelský úvěr, včetně činnosti 
těchto osob v zahraničí, a práva a povinnosti při poskytování a zprostředkování spotřebitelského 
úvěru.  
1.2 Hlavní ustanovení návrhu zákona:  
1)  vymezují, které osoby jsou oprávněny za podmínek stanovených v návrhu zákona v rámci svého podnikání poskytovat a zprostředkovávat spotřebitelský úvěr
5 na území České 
republ iky, přičemž mezi tyto osoby se řadí i nebankovní poskytovatelé spotřebitelského 
                                                 
1  Rozhodnutí Rady 98/415/ ES ze dne 29. června 1998 o konzultacích vnitrostátních orgánů s Evropskou centrální 
bankou k návrhům právních předpisů (Úř. věst. L 189,  3.7.1998, s. 42).  
2  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/17/ EU ze dne 4. února 2014 o smlouvách o spotřebitelském úvěru 
na nemovitosti určené k bydlení a o změně směrnic 2008/48/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. 
věst. L 60, 28.2.2014, s. 34).  
3  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/48/ES ze dne 23. dubna 2008 o smlouvách o spotřebitelském úvěru 
a o zrušení směrnice Rady 87/102/EHS (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 66). Návrh zákona přepracovává zákon č. 
145/2010 Sb., o spotřebitel ském úvěru a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, kterým se 
provádí směrnice 2008/48/ES.  
4  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1125/2014 ze dne 19. září 2014, kterým se doplňuje směrnice 
Evropského parlamentu a Rady 2014/17/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se minimální peněžní 
částky pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu povolání nebo srovnatelné záruky pro 
zprostředkovatele úvěru (Úř. věst. L 305, 24.10.2014, s. 1).  
5  Ve smyslu ustanovení § 2 a s výhradou výjimek vymezených v ustanovení § 4 návrhu zákona.  
ECB -PUBLIC  
2 úvěru6 (dále jen „poskytovatelé a zprostředkovatelé spotřebitelského úvěru“), a vymezují 
činnosti, které představují poskytování a zprostředkování spotřebitelského úvěru7;  
2)  stanoví, že dohled nad  poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského úvěru vykonává 
Česká národní banka („ČNB“)8, a  
3)  přepracovávají stávající právní rámec regulace uvedených subjektů a poskytování daných 
služeb, jakož i pravomoci ČNB v oblasti dohledu a regulace ve vztahu k těmto subjektům, včetně podmínek pro udělení oprávnění k činnosti, vedení veřejného registru těchto subjektů 
ze strany ČNB a pravomoc i ČNB vybírat poplatky za udělení oprávnění k činnosti a 
prodloužení tohoto oprávnění za účelem financování nákladů ČNB spojených s dohledem 
nad těmito subjekty
9.  
1.3  ECB si je vědoma toho, že až dosud bylo oprávnění k činnosti nebankovních poskytovatelů a 
zprostředkovatelů spotřebitelského úvěru vydáváno živnostenskými úřady, tato činnost byla jen velmi málo regulována a dohled nad touto činností dosud vykonává Česká obchodní inspekce, 
která spadá pod pravomoc m inisterstva průmyslu a obchodu
10. 
1.4 ECB si je v ědoma toho, že mezi ministerstvem financí a ČNB panuje nesoulad, neboť ČNB tento 
nový úkol v oblasti dohledu nechce převzít. ECB věří, že tento nesoulad bude odstraněn na vnitrostátní úrovni s náležitým ohledem na zásadu nezávislosti centrální banky.  
 
2. Obecné připomínky  
2.1 ECB vychází z toho, že na základě návrhu zákona budou poskytovatelé a zprostředkovatelé 
spotřebitelského úvěru podléhat dohledu ČNB. ECB si všímá záměru zákonodárce dosáhnout 
stejně vysoké úrovně dohledu i v případě nebankovních posk ytovatelů spotřebitelského úvěru. 
ECB si však rovněž všímá, že nebankovní spotřebitelské úvěry mají v České republice negativní 
sociální dopady .  
2.2 Návrh zákona rozšiřuje pravomoc ČNB vykonávat dohled i nad nebankovními poskytovateli a 
zprostředkovateli spotřebitelského úvěru, čímž se rozšiřuje stávající odpovědnost ČNB za dohled 
nad toutéž činností, kterou vykonávají úvěrové instituce s příslušným povolením. ECB zdůrazňuje, 
že v kontextu navrhovaného svěření nových úkolů členu ESCB je nezbytné takové svěření úkolů 
posoudit s ohledem na zákaz měnového financování podle článku 123 Smlouvy. ECB vyvinula 
                                                 
6  Viz ustanovení § 7 návrhu zákona. Za účelem doplnění nebankovních poskytovatelů spotřebitelského úvěru do 
seznamu osob, jimž může ČNB udělit oprávnění k poskytování nebo zprostředkování spotřebitelského úvěru, bude 
třeba provést malou změnu zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů.  
7  Viz ustanovení § 3 odst. 1 písm. a) a b) návrhu zákona.  
8   Viz část desátá návrhu zákona (Dohled). V současné době ČNB vykonává dohled v oblasti spotřebitelského úvěru, 
pouze pokud jej poskytují nebo zprostředkovávají subjekty, nad nimiž vykonává dohled (např. banky, pobočky 
zahraničních bank, instituce elektronických peněz, spořitelní a úvěrní družstva).  
9  Viz položka 65 bod 9 přílohy II zákona č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů, 
pozměněná návr hem zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o úvěru pro 
spotřebitele. Pokud se týká zákonné pravomoci ČNB ukládat správní poplatky za udělení oprávnění k činnosti poskytovatelů a zprostředkovatelů spotřebitelského úvěru a za j eho prodloužení, viz ustanovení § 12 odst. 2 a 
ustanovení §§ 20  a 31 návrhu zákona.  
10
  Podle stávajícího zákona č. 145/2010 Sb., o spotřebitelském úvěru, ve znění pozdějších předpisů, Česká obchodní 
inspekce kontroluje poskytování a zprostředkování spotřebitelského úvěru nebankovními subjekty (přičemž za 
vydávání živnostenského oprávnění těmto subjektům odpovídá živnostenský úřad); pokud však tyto subjekty v rámci 
své činnosti nabízejí platební služby (např. vydávání kreditních karet), jedná se o platební i nstituce s povolením a 
dohledem ze strany ČNB.  
ECB -PUBLIC  
3 následující zásady sestávající z obecných a zvláštních úvah, vymezené v odstavcích 2.2.1 až 2.2.3 
tohoto stanoviska, na jejichž základě může ECB rozhodnout, zda pro účely posouzení svěření 
nového úkolu ve světle zákazu měnového financování podle článku 123 Smlouvy má být nový úkol 
svěřený národní centrální bance ESCB považován za úkol centrálního bankovnictví, nebo za úkol 
vlády11. Konkrétní posouzení toho, zda je třeba úkol ČNB spočívající v dohledu nad poskytovateli a 
zprostředkovateli spotřebitelského úvěru považovat za úkol centrálního bankovnictví, nebo za úkol 
vlády, je obsaženo v odstavci 3.1 tohoto stanoviska.  
2.2.1  Všeobecné úvahy  
Za prvé, systematická kategorizace úkolů přidělených národním centrálním bankám na úkoly 
centrálního bankovnictví , nebo úkoly vlády se uplatňuje v případě skutečně nových úkolů, které 
v minulosti neexistovaly nebo netvořily nedílnou součást úkolů centrálního bankovnictví, které již 
byly národním centrálním bankám v minulosti přiděleny. S ohledem na různé právní rámce v členských státech, tradice centrálního bankovnictví a vnitrostátní uspořádání nejsou úkoly, které 
národní centrální banka v současné době v rámci centrálního bank ovnictví vykonává, 
přezkoumávány ani se nemění jejich kategorizace, avšak mohou být přehodnoceny, pokud jsou předmětem podstatných legislativních změn.  
Za druhé  je třeba zdůraznit, že pokud členské státy rozhodnou, že svým národním centrálním 
bankám svěří nové úkoly, je nezbytné náležitě zohlednit úlohu národní centrální banky jako části 
ESCB, případně Eurosystému, jakož i požadavek nezávislosti centrální banky. Podle zásady 
finanční nezávislosti, která je klíčovým aspektem zásady nezávislosti centrální banky ve smyslu 
článku 130 Smlouvy, nesmějí členské státy své národní centrální banky přivést do situace, v níž by 
neměly dostatečné finanční zdroje pro plnění svých úkolů souvisejících s ESCB, resp. 
s Eurosystémem.  Národní centrální banka musí mít dostatečné  finanční prostředky nejen k  plnění 
svých úkolů souvisejících s  ESCB nebo Eurosystémem, ale také k  plnění svých vnitrostátních 
úkolů (např. financování své administrativy a vlastních operací)
12. Má- li národní centrální banka za 
to, že svěření nového úkolu b y ovlivnilo její finanční nezávislost, protože by neměla dostatečné 
prostředky pro přednostní plnění svých úkolů souvisejících s ESCB nebo Eurosystémem, nebo že 
plnění nového úkolu by ji nepřiměřeně zatížilo, měla by mít národní centrální banka možnost proti svěření nového úkolu vznést námitky.  
Za třetí , úkoly centrálního bankovnictví zahrnují zejména ty úkoly, které souvisejí s úkoly 
uvedenými v čl. 127 odst. 2, 5 a 6 Smlouvy.  
Za čtvrté , nové úkoly svěřené národní centrální bance, které nejsou typickými úkoly národních 
centrálních bank nebo které jsou zjevně plněny jménem a výlučně v zájmu vlády nebo jiných 
veřejných subjektů, je třeba považovat za úkoly vlády. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi 
úkoly národních centrálních bank týkajícími se likvi dity a úkoly týkajícími se solventnosti. Zatímco 
pro účely zákazu měnového financování je podpora solventnosti úkolem vlády, úkoly týkající se 
likvidity, jejichž konečným cílem je financování ekonomiky, jsou úkoly centrálního bankovnictví.  
 
                                                 
11  Viz stanovisko CON/2015/22. Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB 
www.ecb.europa.eu.  
12  Viz Konvergenční zpráva ECB pro rok 2014, s. 25.  
ECB -PUBLIC  
4 2.2.2  Zvláštní úvahy  
Úkoly v oblasti bankovního dohledu a makroobezřetnostní úkoly se považují za úkoly centrálního 
bankovnictví, pokud je plní národní centrální banka,  a za předpokladu, že neohrožují její 
nezávislost podle článku 130 Smlouvy.  
Důležitým kritériem pro kvalifikaci nového úkolu jako úkolu vlády je proto dopad tohoto úkolu na 
institucionální, finanční a osobní nezávislost národní centrální banky. Zejména je třeba vzít v úvahu následující otázky.  
Za prvé je třeba posoudit, zda plnění nového úkolu nevytváří nedostatečně řešené střety zájmů ve 
vztahu ke stávajícím úkolům centrálního bankovnictví a nutně nedoplňuje tyto existující úkoly 
centrálního bankovnictví. Jestliže mezi stávajícími a novými úkoly vyvstane střet zájmů, měly by 
být zavedeny vhodné mechanism y, které tento střet odpovídajícím způsobem řeší. Doplňkový 
charakter nového úkolu ve vztahu k stávajícím úkolům centrálního bankovnictví by však neměl být 
vykládán extenzivně, aby nedocházelo k vytváření nekonečného řetězce souvisejících úkolů. 
Doplňkový charakter nového úkolu by měl být přezkoumáván též z hlediska financování tohoto 
úkolu. V případě střetu zájmů mezi obezřetnostním dohledem a ochranou spotřebitele musí mít 
přednost zájmy obezřetnostního dohledu
13. 
Za druhé je třeba posoudit, zda provádění nového úkolu bez přidělení nových finančních 
prostředků není nepřiměřené s ohledem na finanční nebo organizační možnosti národní centrální 
banky a zda nemůže negativně ovlivnit její schopnost řádně vykonávat stávající úkoly centrálního 
bankovnictví.  
Za tře tí je třeba posoudit, zda provádění nového úkolu zapadá do institucionálního uspořádání 
národní centrální banky , zejména s ohledem na úvahy týkající se nezávislosti a odpovědnosti 
centrální banky.  
Za čtvrté  je třeba posoudit, zda s prováděním nového úkolu nejsou spojena podstatná finanční 
rizika.  
Za páté je třeba posoudit, zda provádění nového úkolu nevystavuje členy rozhodovacích orgánů 
národní centrální banky nepřiměřeným politickým rizikům, která mohou mít vliv i na jejich osobní nezávislost, a zejména na záruku délky funkčního období podle článku 14.2 statutu Evropského 
systému centrálních bank a Evropské centrální banky.  
2.2.3  Jakékoliv konečné posouzení toho, zda určitý úkol svěřený národní centrální bance spadá mezi 
úkoly centrálního bankovnictví , nebo úkoly vlády, se bude řídit cílem zajistit konzistentní 
uplatňování zákazu měnového financování v rámci Eurosystému a ESCB.  
 
3. Konkrétní připomínky  
3.1 Svěření úkolu vykonávat dohled nad poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského úvěru 
České národní bance  
Návrh zákona určuje ČNB jako orgán dohledu nad nebankovními poskytovateli a zprostředkovateli 
spotřebitelského úvěru, čímž rozšiřuje její stávající funkce a činnosti. ECB chápe, že tento segment 
                                                 
13  Viz odstavec 3.1 CO N/2015/21.  
ECB -PUBLIC  
5 finančního trhu byl dosud regulován neuspokojivým způso bem. S ohledem na zásady uvedené 
v odstavcích 2.2.1 až 2.2.3 musí být posouzeno, zda nové úkoly ČNB nemohou zakládat porušení 
zákazu měnového financování.  
3.2 Zásada finanční nezávislosti  
Zásada finanční nezávislosti vyžaduje, aby národní centrální banky měly dostatečné množství 
prostředků z hlediska provozního a finančního nejen k provádění svých úkolů souvisejících 
s ESCB, ale i k provádění svých vnitrostátních úkolů14. V tomto ohledu bere ECB v úvahu, že podle 
návrh u zákona má ČNB pravomoc vyžadovat, aby  poskytovatelé a zprostředkovatelé 
spotřebitelského úvěru ČNB platili poplatky za udělení oprávnění k činnosti a jeho prodloužení15. 
Aby mohli tuto činnost provádět, budou muset zaměstnanci těchto subjektů získat příslušnou 
odbornou kvalifikaci. Za získání této kvalifikace však bude odpovídat dohlížený subjekt, který 
rovněž uhradí příslušné náklady, přičemž ČNB bude ve vztahu k uvedené kvalifikaci vystupovat pouze jako akreditační orgán. To by mělo zajistit, že náklady na udělování oprávnění k uvedené 
činnos ti účastníkům trhu ponese toto odvětví. Náklady na výkon dohledu ze strany ČNB však 
nemusí být v plném rozsahu pokryty ze zaplacených poplatků. Očekává se, že nový úkol povede 
ke zvýšení počtu zaměstnanců a provozních nákladů na straně ČNB
16.  
3.3 Souvislost s  úkoly uvedenými  v čl. 127 odst. 5 Smlouvy  
Dohled nad poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského úvěru lze považovat za úkol, který souvisí s úkoly uvedenými v čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přičemž se vychází z toho, že tento dohled a 
úkoly  v oblasti dohledu, které plní národní centrální banka, se vzájemně doplňují, zejména v tomto 
případě, kdy ČNB již vykonává dohled nad úvěrovými institucemi, včetně jejich činnosti v oblasti 
spotřebitelského úvěru, a má za úkol zajistit stabilitu finančního systému.  
Na základě bodu 2 přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU
17 je 
poskytování a zprostředkování spotřebitelského úvěru zařazeno do seznamu činností podléhajících vzájemnému uznání.  Tuto činnost tak mohou na přeshraničním základě v ykonávat úvěrové 
instituce a nebankovní subjekty, kterým udělily povolení a nad nimiž vykonávají dohled příslušné orgány jiného členského státu, pokud se na tuto činnost vztahuje příslušné povolení vydané dotčenému subjektu
18. Z tohoto pohledu se tedy jeví jako rozumné, aby ČNB byla určena jako 
jediný příslušný orgán pro tuto oblast v České republice.  
3.4 Atypické úkoly  
Řada členských států svěřila svým národním centrálním bankám úkoly v oblasti dohledu související 
s poskytováním spotřebitelského úvěru19. ECB obecně akceptovala přidělení těchto úkolů 
                                                 
14  Viz Konvergenční zpráva ECB pro rok 2014, s. 25.  
15  Viz poznámka pod čarou 9 o ustanovení týkajících se správních poplatků, které poskytovatelé a zprostředkovatelé 
budou ČNB platit za udělení oprávnění k činnosti a jeho prodloužení.  
16  Například pobočky Č NB budou čelit zvýšené pracovní zátěži, neboť se budou muset zabývat stížnostmi veřejnosti 
na činnost místních nebankovních poskytovatelů spotřebitelského úvěru.  
17  Viz příloha 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o pří stupu k činnosti 
úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 
2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).  
18  Viz rovněž stanovisko CON/2015/ 37. 
19  Podle důvodové zprávy k návrhu zákona, kterou vypracovalo ministerstvo financí, je nyní v Evropské unii 7 národních centrálních bank, které vykonávají tyto úkoly v oblasti dohledu.  
ECB -PUBLIC  
6 národním centrálním bankám za podmínky, že tyto úkoly nejsou v rozporu s prováděním úkolů 
národních centrálních bank, které se týkají ESCB20. Pokud je tato podmínka splněna, lze úkoly 
národní centrální banky v  oblasti dohledu nad poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského 
úvěru proto považovat za úkoly, které nejsou pro centrální banku atypické, zejména pokud má centrální banka zákonnou odpovědnost za bankovní dohled a finanční stabilitu jako v případě 
ČNB
21. Je však důležité, aby ČNB měla k dispozici dostatečné zdroje, které zajistí řádné plnění 
těchto funkcí22. 
3.5  Plnění úkolů jménem a ve výlučném zájmu vlády nebo jiných veřejných subjektů  
ČNB je určena jako jediný orgán dohledu nad poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského 
úvěru, který jedná svým vlastním jménem. Z podkladové dokumentace k návrhu zákona však 
vyplývá, že toto určení navrhuje ministerstvo financí jako odezvu na sociálně- ekonomický problém 
související se zadlužením určitých částí obyvatelstva České republiky23.  
3.6 Rozsah, v němž jsou řešeny střety zájmů se stávajícími úkoly ČNB a v němž výkon úkolů zapadá do institucionálního uspořádání ČNB s ohledem na úvahy týkající se nezávislosti a odpovědnosti 
centrální banky  
Jako orgán dohledu nad poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského úvěru bude ČNB podle 
návrhu zákona odpovědná i za aplikaci pravidel na ochranu spotřebitelů na tyto subjekty. Jako 
orgán odpovědný za dohled nad finančními trhy bude ČNB muset mírnit potenciální  střet zájmů 
mezi svými  úkoly v oblasti ochrany spotřebitele a svými mandáty v oblasti bankovního dohledu a 
finanční stability tím, že při ukládání sankce nebo donucovacího opatření v souvislosti s porušením 
povinnosti v oblasti finanční ochrany spotřebitele vždy zohlední své mandáty v oblasti bankovního dohledu a finanční stability. Musí být zaveden y dostatečné mechanismy  ke zmírnění střetu zájmů 
s cílem zajistit, aby v případě střetu zájmů měly přednost zájmy obezřetnostního dohledu
24. 
S ohledem na doplňkový charakter nového úkolu spočívajícího v dohledu nad poskytovateli a 
zprostředkovateli spotřebitelského úvěru ve vztahu ke stávajícím úkolům ČNB v oblasti dohledu lze 
v tomto směru konstatovat, že tento nový úkol zapadá do institucionálního uspořádání ČNB . 
Navzdory navrhované přísnější regulaci a dohledu nad poskytovateli a zprostředkovateli 
spotřebitelského úvěru však existuje riziko ve vztahu k dobré pověsti ČNB, kterou by široká 
veřejnost mohla činit odpovědnou za problémy související se zadlužením spol ečnosti a 
nezákonnou lichvou.  
3.7 Rozsah, v němž je plnění úkolů přiměřené finančním a provozním možnostem ČNB a její 
schopnosti vykonávat úkoly související s ESCB  
Jak je uvedeno výše, musí mít národní centrální banky v zájmu zachování své finanční nezávi slosti 
dostatečné množství prostředků z hlediska provozního a finančního nejen k provádění svých úkolů 
                                                 
20  Viz například odstavce 2.1. -2.3 stanoviska CON/2006/38, odstavce 2.1 a 2.2 stanoviska CON/2006/47, odstavce 
2.1-2.5 stanoviska CON/2007/29 a odstavec 2 stanoviska CON/2009/71.  
21  Ustanovení § 2 a § 44 zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů.  
22  Viz odst avec 3.7 níže.  
23   Viz usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR č. 367/2014 ke sněmovnímu tisku č. 41 a závěrečná zpráva 
z hodnocení dopadů regulace (RIA) - návrhu zákona: http://www.mfcr.cz/cs/soukromy- sektor/spotrebitelsky-
uver/distribuce- uveru- pro-spotrebitele/zahajeni -mezirezortniho- pripominkoveho- r-21716.  
24  Viz odstavec 3.1 stanoviska CON/2015/21.  
ECB -PUBLIC  
7 souvisejících s ESCB, ale i k provádění svých vnitrostátních úkolů. ECB bere na vědomí, že 
hodnocení dopadů regulace - návrhu zákona neobsahuje přesný odhad přímých nákladů, které 
ČNB pravděpodobně vzniknou tím, že bude vykonávat dohled i nad nebankovními poskytovateli a 
zprostředkovateli spotřebitelského úvěru25. V tomto směru však ECB vítá skutečnost, že návrh 
zákona stanoví, že poskytovatelům a zprostředkovatelům spotřebitelského úvěru budou za udělení oprávnění k této činnosti a za prodloužení těchto oprávnění účtovány správní poplatky. ECB však 
předpokládá, že tyto poplatky by náklady ČNB související s dohledem nepokryly v plné výši.  
ECB rovněž bere na vědomí, že v důsledku tohoto nového úkolu se ČNB bude muset zabývat 
větším počtem případů  v rámci sankčních správních řízení . ECB vychází z toho, že tyto případy 
jsou v  souladu s českým správním právem projednávány v e dvou instancí ch. Ačkoli ČNB může 
provést nábor dostatečného počtu zaměstnanců, kteří se budou zabývat případy v první instanci, 
ve druhé instanci může konečné rozhodnutí přijmout pouze sedmičlenná bankovní rada ČNB. Z 
provozního hlediska má tedy ECB obavy, zda bankovní r ada ČNB bude mít dostatečnou kapacitu 
pro řádné plnění svých hlavních úkolů v oblasti centrálního bankovnictví a úkolů souvisejících s ESCB spolu s těmito novými případy v oblasti ochrany spotřebitele. Pracovní zatížení bankovní 
rady ČNB v souvislosti se spotřebitelskými případy by mohlo být nepřiměřené ve srovnání s jejími 
hlavními úkoly centrálního bankovnictví, úkoly souvisejícími s ESCB, úkoly v  oblasti 
obezřetnostního dohledu a makroobezřetnostními úkoly.  
3.8 Rozsah, v němž je výkon úkolů spojen s podstatnými finančními riziky  
Stejně jako na státní orgány při výkonu veřejné moci se i na ČNB v případě odpovědnosti za škodu 
a/nebo nákladů vzniklých z titulu porušení právního předpisu nebo nesprávného úředního postupu 
při dohledu nad příslušnými subjekty na z ákladě návrhu zákona vztahují běžná pravidla o 
odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci
26.  
ECB bere na vědomí, že důvodová zpráva k návrhu zákona uvádí, že převzetí odpovědnosti za 
dohled nad odvětvím, které bylo po léta jen velmi málo regulováno, může pro ČNB - kromě dalšího 
finančního zatížení - představovat  riziko ve vztahu k její dobré pověsti27. ECB rovněž vychází 
z toho, že návrh zákona obsahuje takové pravomoci v oblasti dohledu nad danými subjekty, díky 
kterým lze -  budou- li účinně využívány a vynucovány - veškerá rizika ve vztahu k dobré pověsti 
minimalizovat.  
 
                                                 
25  Viz důvodová zpráva k návrhu zákona, vypracovaná ministerstvem financí, a str. 65 hodnocení dopadů regulace 
(RIA), kde je obsaženo jen přibližné rozpětí odhadovaných ročních nákladů, jež poskytla ČNB;  
http://www.mfcr.cz/cs/soukromy- sektor/regulace/spotrebitelsky- uver/distribuce- uveru- pro-spotrebitele/zahajeni -
mezirezortniho- pripominkoveho- r-21716.  
26  Podle zákona č. 82/1998 Sb., o odpovědnosti za š kodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo 
nesprávným úředním postupem, ve znění pozdějších předpisů, odpovídá stát primárně za škodu, kterou 
nezákonným rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem způsobí právnická či fyzická osoba při výkonu 
veřejné moci jménem státu. V tomto případě by příslušným subjektem byla ČNB jako příslušný orgán dohledu. 
Pokud by byl stát shledán odpovědným za jakékoli porušení zákonných povinností  ČNB , může po ČNB požadovat 
odškodnění za škodu, která vznikla v důsledku jednání, jež ČNB zavinila, a to například nedbalost í a úmyslným  
protiprávní m jednání m. 
27  Viz důvodová zpráva k návrhu zákona vypracovaná ministerstvem financí , na niž odkazuje poznám ka pod čarou 25 
a v níž je uvedeno možné riziko ve vztahu k dobré pověsti ČNB.  
ECB -PUBLIC  
8 4.  Závěr  
ECB má za to, že jsou dány důvody, pro které lze nový úkol ČNB spočívající v dohledu nad 
nebankovními poskytovateli a zprostředkovateli spotřebitelského úvěru považovat za úkol centrálního 
bankovnictví v tom smyslu, že doplňuje stávající funkce bankovního dohl edu ČNB v oblasti 
spotřebitelského úvěru, avšak za předpokladu, že neohrožuje nezávislost ČNB. Jako orgán odpovědný 
za dohled nad finančními trhy by ČNB měla zavést mechanismy  ke zmírnění potenciálního střetu zájmů 
mezi svými  úkoly v oblasti ochrany spotře bitele, pokud se týká daných subjektů, a svými stávajícími 
mandáty v oblasti bankovního dohledu a finanční stability s cílem zajistit, aby mandáty v oblasti 
bankovního dohledu a finanční stability měly v případě střetu zájmů přednost.  
Existují obavy, že ná vrh, aby ČNB na základě návrhu zákona vykonávala nový úkol, je reakcí orgánů na 
sociálně -ekonomický problém související se zadlužením určitých částí obyvatelstva České republiky, což 
je problém, který nesouvisí pouze s finančním dohledem. V souvislosti s t ím, že ČNB budou svěřeny 
úkoly v oblasti dohledu nad nebankovním spotřebitelským úvěrem, jsou rovněž dány obavy týkající se 
provozního rizika a rizika dobré pověsti. Příslušné české orgány by tyto aspekty měly ještě před přijetím 
návrhu zákona hlouběji zvá žit. 
Pokud se týká zásady finanční nezávislosti, je třeba uvést, že skutečnost, že dohlížené subjekty budou 
na náklady ČNB související s plněním těchto nových úkolů v oblasti dohledu přispívat placením poplatků 
za oprávnění, má kladný dopad na finanční schopnost ČNB tyto úkoly převzít. Bez ohledu na tuto skutečnost je třeba zajistit, aby ČNB k plnění těchto nových úkolů měla dostatečné personální a 
materiální zdroje, aniž by byl a dotčena její schopnost plnit hlavní úkoly centrálního bankovnictví, úkoly 
souv isející s  ESCB a úkoly v oblasti obezřetnostního dohledu. ČNB by tedy měla mít možnost vznést 
proti svěření těchto nových úkolů námitky z důvodu finanční nezávislosti, a to například tehdy, pokud by převzetí daného úkolu znamenalo, že ČNB by buď neměla dos tatečné prostředky pro přednostní plnění 
svých úkolů souvisejících s ESCB, nebo že plnění nových úkolů by ji nepřiměřeně zatížilo.  
 
Toto stanovisko bude zveřejněno na internetových stránkách ECB.  
 
 
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 9. prosince 2015.  
 
[podpis]  
 
Prezident ECB  
Mario DRAGHI