(3)Dne 19. dubna 2018 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2018 a svůj konvergenční program z roku 2018. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně. Národní program reforem Bulharska obsahuje závazky jak z krátkodobého, tak střednědobého hlediska a zahrnuje výzvy uvedené ve zprávě o Bulharsku pro rok 2018. Uvádí zejména opatření, jež mají posílit bankovní a nebankovní dohled, zlepšit rámec pro insolvenční řízení a snížit zbývající nedostatky zjištěné v roce 2016 v zátěžových testech. Zahrnuje rovněž opatření k posílení výběru daní a řešení stínové ekonomiky, k lepšímu zacílení aktivních politik na trhu práce, zvýšení sociální ochrany a k řešení různých výzev v oblasti zdravotní péče a vzdělávání. Celkově lze říci, že účinné provádění národního programu reforem by bylo základem pro nápravu nerovnováhy.

(4)Relevantní doporučení pro jednotlivé země byla zohledněna při programování evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020. V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. V pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí Komise podrobně informovala o tom, jak uvedené ustanovení využije.

(5)Na Bulharsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2018 vláda vychází z celkového přebytku ve výši 0,9 % HDP v roce 2017 a má za cíl vyrovnaný rozpočet v roce 2018 a přebytek ve výši 0,3 % HDP v roce 2019, 0,5 % v roce 2020 a 0,2 % v roce 2021. Střednědobý rozpočtový cíl – strukturální schodek ve výši 1 % HDP – by měl být podle plánu v celém programovém období stále plněn s rezervou. Podle konvergenčního programu z roku 2018 se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP bude postupně klesat z 25,4 % HDP v roce 2017 na 19,4 % v roce 2021. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na základě prognózy Komise z jara 2018 se očekává, že strukturální saldo zůstane v přebytku, ale sníží se z 0,9 % HDP v roce 2017 na 0,6 % HDP v roce 2018 a v roce 2019 zůstane na stejné úrovni. Strukturální saldo zůstane podle prognózy v obou letech nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Celkově se Rada domnívá, že Bulharsko podle projekcí ustanovení Paktu o stabilitě a růstu v letech 2018 a 2019 dodrží.

(6)Nanejvýš důležité je zvýšení účinnosti fiskální politiky. Příjmy z daní a dodržování daňových předpisů se zlepšují, avšak spíše v důsledku lepšího ekonomického výhledu než zlepšení správy a výběru daní. Účinnost veřejných výdajů v Bulharsku je velmi nízká. V tomto ohledu jsou důležité reformy v oblasti řízení veřejných financí a současné hospodářské a rozpočtové podmínky jsou pro tyto reformy obzvláště příznivé. Hospodářská výkonnost státních podniků je nedostatečná v porovnání s jinými zeměmi v regionu a se soukromým sektorem a je rovněž zdrojem nejistoty a rizika pro veřejné finance, neboť nedoplatky těchto podniků představují podmíněné závazky. Celkově je správa a řízení státních podniků i nadále problematická a nesplňuje mezinárodní normy. Kromě toho jsou reformy v této oblasti velmi důležité pro podnikatelské prostředí.

(7)Stabilita finančního odvětví se navzdory přetrvávajícím slabinám i nadále zlepšovala. Vysoký zůstává objem podnikových úvěrů v selhání, ačkoliv došlo k jeho snížení. Kapitálové rezervy jsou v průměru vyhovující, což poskytuje dostatečný prostor pro čištění rozvahy. Došlo k výraznému pokroku při zlepšování dohledu nad finančním sektorem, ale některá důležitá opatření ještě stále nebyla plně provedena. Zmírnění zbývajících rizik spojených s expozicí spřízněných stran a lepším oceňováním aktiv jsou klíčové pro další posílení rozvahy a zvýšení odolnosti bank a pojišťoven.

(8)Neúčinnost insolvenčního rámce zpomaluje snižování zadluženosti soukromého sektoru a řešení úvěrů v selhání. Postupy jsou příliš dlouhé a míra zpětně získaných prostředků je nízká. Některé prvky fungujícího rámce stále chybí, zejména pravidla pro oddlužení a pro poskytování druhé šance podnikatelům, a to v přiměřené lhůtě po úpadku. Nedostatečné shromažďování údajů a nevhodné nástroje pro dohled brání posouzení účinnosti jak starších, tak nových postupů, včetně postupů pro restrukturalizaci podniků.

(9)Míra nehlášené práce je nadále vysoká, což má významné důsledky pro daňové příjmy, pracovní podmínky a přiměřenost příjmů po odchodu do důchodu. Bulharsko přijalo v poslední době řadu opatření, jimiž usiluje o zlepšení situace. Patří sem například jednodenní smlouvy v zemědělství, lepší spolupráce mezi daňovými úřady a úřady práce a větší úsilí o zvýšení povědomí o negativních důsledcích pro zaměstnance. Jejich dopad bude záviset na účinném provádění. Urychlování přechodu k formální ekonomice má zásadní význam pro dosažení růstu podporujícího začlenění a zajištění spravedlivých pracovních podmínek pro všechny.

(10)Situace na trhu práce se zlepšila, avšak problémy přetrvávají. Zaměstnanost dosáhla úrovní před krizí a nezaměstnanost je pod průměrem EU. Naproti tomu z pozitivního vývoje na trhu práce nemá tentýž prospěch celá populace v produktivním věku. Dlouhodobě nezaměstnaní, neaktivní mladí lidé, Romové a osoby žijící v chudších regionech a venkovských oblastech se stále potýkají s velkými obtížemi při vstupu nebo návratu do zaměstnání. Stárnutí a úbytek obyvatelstva v kombinaci s nižší mírou ekonomické aktivity, než činí průměr EU, vedou k nedostatku pracovních sil a dovedností, což oslabuje dlouhodobé výhledy hospodářství. Bylo by tedy záhodno více se zaměřit na zvyšování kvalifikace a na odbornou přípravu. Účast na trhu práce a zaměstnatelnost by bylo možné posílit prostřednictvím kombinace účinných informačních opatření, aktivních politik trhu práce a sociálních služeb.

(11)Nerovnosti v příjmech a přístupu ke službám (vzdělávání, zdravotní péče a bydlení), jakož i riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstávají jedny z nejvyšších v EU. V roce 2016 byly dvě pětiny obyvatel ohroženy chudobou nebo sociálním vyloučením, zatímco příjmy nejbohatších 20 % domácností byly téměř osmkrát vyšší než příjmy nejchudších 20 %. Výdaje na sociální ochranu jsou nízké, včetně režimu zajišťujícího minimální příjem, jenž má omezený jak rozsah a přiměřenost, tak dopad na snižování chudoby a nerovnosti. Chybí objektivní mechanismus na přezkoumání úrovně dávek. Navzdory nedávným zlepšením, pokud jde o přiměřenost dávek sociální pomoci a minimálních důchodů, neposkytuje systém sociální ochrany dostatečnou podporu nejvíce zranitelným a znevýhodněným skupinám, jako jsou Romové, děti, starší osoby, osoby se zdravotním postižením a lidé žijící ve venkovských oblastech. Poskytování sociálních služeb je i nadále slabé a jejich začlenění do trhu práce a mezi další služby je nedostačující.

(12)Minimální mzda je stanovena bez jasného a transparentního mechanismu a procentuální podíl pracovníků pobírajících minimální mzdu se za posledních šest let více než zdvojnásobil. Neexistence takového mechanismu může ohrozit dosažení správné rovnováhy mezi jednotlivými cíli, jimiž je podpora zaměstnanosti a konkurenceschopnosti a ochrana pracovních příjmů. Kromě toho vzniká nejistota, která může nepříznivě ovlivnit předvídatelnost obchodních podmínek. Vláda předložila návrhy pro mechanismus stanovování minimální mzdy, jenž má tento nedostatek řešit. V této oblasti však mezi sociálními partnery neexistuje žádná dohoda. Vláda zahrnula zvýšení minimální mzdy do roku 2020 rovněž do své rozpočtové prognózy. V roce 2018 Bulharsko ratifikovalo Úmluvu Mezinárodní organizace práce o stanovení minimální mzdy. To by mohlo být dobrým základem pro zřízení objektivního mechanismu.

(13)Velkým problémem nadále zůstává nedostatečný přístup ke zdravotní péči v důsledku nízkých veřejných výdajů, nerovnoměrného rozdělování omezených zdrojů a nízkého krytí v rámci zdravotního pojištění. Nízkou úroveň veřejných výdajů musí vyvažovat vysoká míra soukromých výdajů, a to hlavně v podobě finanční spoluúčasti. Podíl Bulharů bez zdravotního pojištění je v porovnání s většinou členských států EU vysoký. Problematické jsou i nadále rozdíly mezi oblastmi, pokud jde o počet lékařů, a nízký počet zdravotních sester. Pozitivní zprávou je, že počet lékařů, kteří z Bulharska odcházejí, se v nedávné době začal snižovat. K řešení těchto nedostatků by měla být využita opatření, jako je národní strategie pro zdravotnictví.

(14)Navzdory nedávným opatřením k modernizaci vzdělávacího systému jsou výsledky vzdělávání slabé a silně ovlivněné sociálně-ekonomickým postavením. Děti ze znevýhodněných rodin, zejména Romové, nemají rovné příležitosti. Vysoká míra předčasného ukončování školní docházky má negativní dopady na budoucí zaměstnatelnost a výkon trhu práce. Pokud jde o poskytování kvalitního všeobecného vzdělávání podporujícího začlenění, zůstává i nadále výzvou poskytování etnicky smíšených mateřských škol, škol a tříd. Cílem reformy studijních programů je zlepšit výsledky v oblasti vzdělávání a digitální dovednosti. Nicméně úroveň digitálních dovedností je stále jednou z nejnižších v EU a mezi různými sociálně-ekonomickými skupinami se liší. I přes opatření z poslední doby je relevance odborného vzdělávání a přípravy pro trh práce i nadále nedostatečná. Probíhá reforma vysokoškolského vzdělávání, ale vyřešit nedostatek dovedností je náročným úkolem vzhledem k nevyrovnaným profilům absolventů podle odvětví. Účast na vzdělávání dospělých je navzdory potřebě rozšiřování dovedností velmi nízká. V kontextu výrazného stárnutí učitelů byla zavedena opatření k řešení jejich nedostatečného počtu v budoucnu. Bez ohledu na nedávná zlepšení je třeba dále posílit programy vzdělávání učitelů.

(15)Byla zavedena řada opatření zahrnutých do vnitrostátní strategie pro zadávání veřejných zakázek. Vnitrostátní orgány by však měly vynaložit větší úsilí a zajistit jejich účinné provádění. Podle podniků a nevládních organizací se prostředí veřejných zakázek již začalo celkově zlepšovat. Obavy však stále vyvolává nedostatečná transparentnost a korupce. Větší využívání přímého zadávání zakázek a vysoký počet jednotných nabídek by mohl výrazně ohrozit účinnost systému a transparentnost. Probíhá první nezávislé hodnocení nových kontrolních funkcí agentury pro zadávání veřejných zakázek. K zajištění další optimalizace kontrolních funkcí agentury by byly nezbytné pravidelné aktualizace. Zbývající problémy se správní kapacitou, a to i na místní úrovni, vyžadují další úsilí o profesionalizaci, normalizaci a řádné zvážení možností, které nabízejí centrální zadavatelé. Soustředění poptávky by také mohlo přispět ke zlepšení účinnosti a hospodárnosti systému veřejných zakázek ve zdravotnictví. Je třeba dále hledat řešení, jak předcházet zpožděním u významných veřejných projektů.

(16)Strukturální nedostatky a značná roztříštěnost systému výzkumu, vývoje a inovací omezuje jeho přínos ke zvýšení produktivity a růstu. Výrobě stále dominují segmenty nižších technologií a inovace jsou zastoupeny velmi málo. Obzvláště nízká je úroveň veřejných a podnikatelských výdajů na výzkum a rozvoj. Pomalé reformy brání přechodu k systému zaměřenému na inovace. Ačkoliv existuje řada vysokých škol a výzkumných ústavů, jen několik z nich má vysoce kvalitní vědecké výstupy. Hlavní slabinou zůstává komercializace výzkumu. Systému financování výzkumu chybí konkurenční výzvy k předkládání návrhů, mezinárodní hodnocení a financování poskytované výzkumným institucím na základě výkonnosti. Spolupráce veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje je slabá. Stěžejní iniciativa „Sofia Tech Park“ se stále potýká s řadou problémů, mezi něž patří: neefektivní správa věcí veřejných, nestabilní řízení, nedostatečně využívaná vědecká infrastruktura a absence dlouhodobého finančního závazku vlády. Strukturální transformace v kombinaci s účinnou správou věcí veřejných a stabilní úrovní financování výzkumu a inovací z veřejných zdrojů může maximalizovat dopad na produktivitu a růst a podpořit přechod hospodářství k činnostem s vyšší přidanou hodnotou v souladu se strategií pro inteligentní specializaci.

(17)Další zlepšení si žádá podnikatelské prostředí. Ačkoli byla přijata řada reforem, jejich praktické provádění zaostává. Podniky i nadále trápí korupce, institucionální nedostatky a nedostatečné nabídky pracovních sil. Pokrok v reformě veřejné správy a elektronické veřejné správy je pomalý. Správě a řízení ve veřejném sektoru by prospěla větší transparentnost, jasnější pravidla a dlouhodobá perspektiva. Kromě toho je možné dále rozvíjet úlohu sociálního dialogu a v případě potřeby ji mohou usnadňovat orgány veřejné moci. Nedostatky v infrastruktuře se projevují nízkou účinností a výkonností odvětví dopravy. Trh osobní železniční přepravy trpí nedostatkem účinné hospodářské soutěže. Nebyla zavedena dobře cílená a účinná opatření snižující znečištění ovzduší.

(18)V roce 2017 Bulharsko pokračovalo ve svém úsilí o reformu soudnictví a řešilo nedostatky v boji proti korupci a organizované trestné činnosti. Nové volby do Nejvyšší soudní rady potvrdily pozitivní dopad ústavních a legislativních reforem provedených v letech 2015 a 2016. Byly přijaty reformy trestního zákoníku za účelem zlepšení systému trestního stíhání v případech korupce na vysoké úrovni a jsou zvažovány další reformy. Na začátku roku 2018 byl přijat zákon, kterým se stanoví nový jednotný protikorupční orgán, jehož úkolem je posílení prevence a odrazování od korupce na vysoké úrovni. V rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování Komise dále monitoruje reformu soudnictví a boj proti korupci a organizovanému zločinu v Bulharsku. Tyto oblasti proto nejsou v doporučeních určených této zemi zahrnuty, ale mají význam pro rozvoj pozitivního podnikatelského prostředí v Bulharsku.

(19)V kontextu evropského semestru 2018 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Bulharsku pro rok 2018. Posoudila také konvergenční program z roku 2018 a národní program reforem na rok 2018, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Bulharsku adresována v předchozích letech. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, neboť celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že do rozhodování členských států budou v budoucnu zahrnuty vstupy na úrovni Unie.

(20)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2018 a dospěla ke stanovisku, že Bulharsko zřejmě Pakt o stabilitě a růstu dodrží.

(21)Na základě hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení projednala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 2 a 3,

DOPORUČUJE Bulharsku v období 2018–2018: