CS Úřední věstník Evropské unie C 345/24

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 345/12

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

„ELBE-SAALE HOPFEN“

ES č.: DE-PGI-0005-01071-13.12.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Elbe-Saale Hopfen“

2. Členský stát nebo třetí země

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 1.8 Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Botanika:

Chmel (Humulus lupulus L.) patří do řádu kopřivotvarých (Urticales) a do čeledi konopovitých (Cannabaceae). Jedná se o trvalou, dvoudomou rostlinu, tj. jednotlivé rostliny tvoří buď výlučně samičí nebo výhradně samčí květenství. Pro praktické pěstování chmele mají význam pouze samičí rostliny, neboť pouze ony vytvářejí tzv. chmelové šištice (hlávky). Chmelové šištice se skládají z šupin, šupinek, vřetena a stopky. Ve spodní části šupin se nacházejí malé žluté kuličky. Jedná se o žlázky, které obsahují tzv. chmelový prášek (lupulin), jenž je důležitý pro pivovarnický průmysl.

Produkty:

Ochrana podle nařízení (EU) č. 1151/2012, jež je požadována pro označení chmele z pěstitelské oblasti Labe-Sála, se vztahuje výlučně na samičí, sušené chmelové šištice, jakož i na produkty vzniklé jejich zpracováním ve formě chmelových pelet typu 90 a typu 45 a chmelových extraktů CO2 a extraktů na bázi ethanolu. Jedná se přitom o další zpracování surového chmele s ohledem na:

— nižší náklady na dopravu a skladování,

— lepší sypkost (pelety) oproti surovému chmeli,

— možnost automatického dávkování ve varně a

— lepší využití hořčin a aromatických látek během procesu vaření.

Jako typické produkty z chmele se označují pelety typu 90 (ze 100 kg surového chmele se vyrobí 90 kg pelet), pelety typu 45, jež jsou obohaceny o lupulin (ze 100 kg surového chmele se vyrobí 45 kg pelet), jakož i chmelové extrakty CO2 a extrakty na bázi ethanolu. Při peletování se chmelové šištice namelou a pomocí matice vylisují na pelety. U chmelových pelet typu 45, jež jsou obohaceny o lupulin, se mletí surového chmele provádí ve zmrazeném stavu. Následným prosetím se odstraní část listů šištice. Během těchto procesů se ke chmelu nepřidávají žádné látky.

Chmelový extrakt se vyrábí za použití rozpouštědel, jako je např. CO2 nebo ethanol, jejichž pomocí se oddělí látky z předtím získaných chmelových pelet, resp. surového chmele. Extrakce chmele je fyzikální proces. Rozpouštědlo zde proto slouží pouze jako „dopravní“ prostředek, který se do okruhu opět vrací na konci procesu. Pryskyřicové extrakty získané z obou procesů se velmi dobře skladují.

Použití:

Téměř 99 % chmele z pěstitelské oblasti Labe-Sála, jakož i z něj získaných zpracovaných produktů se používá k výrobě piva. Hořčiny a aromatické látky (éterické oleje) odrůd chmele pěstovaných v pěstitelské oblasti Labe-Sála mají významný vliv na specifickou pivovarskou hodnotu.

V pěstitelské oblasti Labe-Sála, která je v současnosti druhou největší v Německu, se pěstují především hořké odrůdy, jako například:

— Hallertauer Magnum,

— Herkules,

— Hallertauer Taurus,

— Northern Brewer,

— Nugget,

— Hallertauer Merkur.

Kromě toho se v pěstitelské oblasti Labe-Sála pěstují v menší míře i aromatické odrůdy, jako např. „Perle“ a „Hallertauer Tradition“.

Charakteristické a jakostní znaky:

Pracovní skupina pro analýzu chmelu podává u řady čerstvě sklizených odrůd chmele z různých pěstitelských oblastí každoročně zprávu o průměrných hodnotách alfa kyselin. Vysoký obsah těchto kyselin vykazují pěstované hořké odrůdy. U nejrozšířenější odrůdy Hallertauer Magnum představoval obsah alfa kyselin v 15letém průměru let 1997 až 2011 hodnotu 13,25 %. U aromatické odrůdy Perle sklízené v pěstitelské oblasti Labe-Sála měl obsah alfa kyselin v 10letém průměru let 2003 až 2012 hodnotu 7,35 %. Tyto hodnoty byly zjištěny laboratořemi prvních zpracovatelů. Velké souvislé plochy pěstitelské oblasti umožňují výrobu vysoce hodnotných a vyvážených partií chmele.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celá produkce surového chmele, včetně balení a prvního osvědčení sklizně, probíhá v zemědělském podniku, který pěstuje chmel, a tedy ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, v níž se produkt „Elbe-Saale Hopfen“ smí výlučně pěstovat, zahrnuje tyto obce, města nebo v závorce vyjmenované části nebo městské části uvedených obcí nebo měst:

v Sasku: město Mügeln, Ostrau, Großweitzschen, město Leisnig, Göda, Burkau, Panschwitz-Kuckau, město Elstra, město Weißenberg, město Löbau, Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, město Bernstadt a. d. Eigen, město Grimma, Priestewitz, Klipphausen;

v Sasku-Anhaltsku: město Bernburg (Weddegast), město Köthen (Baasdorf), město Südliches Anhalt (Edderitz, Großbadegast/Klein Badegast, Prosigk, Maasdorf), Nemsdorf-Görendorf, Obhausen, město Querfurt, Salzatal (Beesenstedt), Elsteraue (Rehmsdorf a Spora s částmi Sprossen a Oelsen), Gleina, město Zeitz, Kretzschau (Grana, Salsitz), Wetterzeube, oblast Molauer Land (Casekirchen, Molau, Aue);

v Durynsku: Saaleplatte, Kutzleben, město Heringen-Helme, město Weißensee, obec Gangloffsömmern, Frömmstedt, město Großenehrich, Rottleben, město Sondershausen, město Schkölen, Monstab.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Chmel se v pěstitelské oblasti Labe-Sála pěstuje téměř výlučně ve vybraných lokalitách s hlubokými půdami vysokých půdních tříd, které umožňují lehké pronikání kořenů, vykazují půdní hodnoty od 60 do 100 a osvědčily se během déle než padesátiletého období pěstování chmele.

Černozemě a černozemi podobné sprašové půdy, které se nacházejí v zeměpisné oblasti Magdeburger Börde, Querfurte Platte a Thüringer Becken nabízejí pro pěstování chmele výhodné podmínky. Velmi dobré lokality pro pěstování chmele rovněž představují hluboké, mírně degradované světlé sprašové půdy mezi Lipskem a Drážďanami, např. v oblasti Lommatzscher Pflege, jakož i aluviální půdy v širokých údolích řek.

Klima nejsevernější pěstitelské oblasti v Německu, oblasti Labe-Sála, odpovídá v podstatě klimatu jiných známých pěstitelských oblastí. Díky severní poloze pěstitelské oblasti dozrává chmel až o šest dnů později než v jižnějších pěstitelských oblastech Německa, což je podmíněno i dlouhodobě v průměru nižšími půdními teplotami během vegetačního období od března do srpna. Ve srovnání s ostatními pěstitelskými oblastmi jsou dlouhodobé střední hodnoty ročního úhrnu srážek nižší (450 l/m2 až 650 l/m2). Aby byla zaručena výnosnost, vyrovnávají se na 74 % pěstitelské plochy (údaje z roku 2011) v případě nutnosti během června, července a srpna nedostatečné srážky pomocí kapkového zavlažování.

Dalším faktorem zaručujícím dodávky chmele „Elbe-Saale Hopfen“ jsou opěrné struktury z předpjatého betonu, které se vyskytují výlučně v pěstitelské oblasti Labe-Sála. Tyto opěrné struktury se vyznačují delší životností, není nutné je často opravovat a jsou stabilnější, s čímž souvisí i jejich odolnost proti bouřkám.

Jelikož chmel patří k odrůdám, jež jsou citlivé na vítr, je kromě výběru závětrné polohy nutné využít i přirozené houštiny nebo již dříve vysázené ochranné dřeviny, popř. nově vysadit v jedné či dvou řadách pásy rychle rostoucích dřevin.

Díky poměrně velkým vzdálenostem mezi jednotlivými zemědělskými podniky pěstujícími chmel se snižuje riziko velkoplošných výpadků sklizně způsobených krupobitím nebo bouřkami. Stejnou výhodou pro obchod a dalším předpokladem zajištění dodávek z této pěstitelské oblasti je z fytosanitárního hlediska zdraví rostlin, tj. chmel nenapadený houbovými nemocemi, jako např. vadnutím, proti kterému v současnosti nelze chemicky bojovat. Velikost pěstitelské oblasti Labe-Sála dosahuje vzdušnou čarou z východu na západ přibližně 280 km a z jihu na sever asi 85 km. V této oblasti v současné době působí 29 zemědělských podniků pěstujících chmel (údaje z let 2010/11).

Pěstování chmele v oblasti Labe-Sála má více než tisíciletou tradici. První písemné zmínky o pěstování chmele v této zeměpisné oblasti pocházejí z 11. století. Právní předpisy týkající se pěstování chmele v této pěstitelské oblasti existují již od 13. století. Četné důkazy dokládají i v jižní části východního Německa značně rozvinutou kulturu v oblasti pěstování chmele a tradiční obchod s chmelem, o čemž svědčí např. drážďanské náměstí nazvané „Hopfenmarkt“. První podrobné a přesné pokyny k pěstování chmele v zeměpisné oblasti se objevují na počátku 18. století. Již v roce 1784 je vyzdvihována zvláštní jakost chmele z této zeměpisné oblasti. Chmel pocházející z uvedené oblasti dosáhl vysokého stupně známosti a získal vynikající pověst založenou právě na svém původu. Aby byla tato pověst zachována, byla již v 16. století podobně jako v pěstitelské oblasti Spalt zavedena chmelová pečeť. Ta i dnes úředně potvrzuje původ chmele z tradiční pěstitelské oblasti Labe-Sála.

O historii pěstování chmele v zeměpisné oblasti svědčí dodnes mnoho názvů pozemků, dosud zachovalé sklady a sušičky chmele, jakož i skutečnost, že chmelové motivy zdobí erby mnohých obcí. Zatímco během 19. století se ještě chmel ve třech dnešních spolkových zemích pěstoval na ploše dosahující více než 1 000 ha, do počátku 20. století se tato plocha zmenšila natolik, že se po roce 1934 chmel sklízel již jen v zahradách domů kraje Hildburghausen pro místní domácí pivovary. Za odborné podpory sousedního Československa se chmel začal vysazovat opět od roku 1950. Od roku 1964 došlo díky odrůdě hořkého chmele Northern Brewer pocházející z Velké Británie (povolena od roku 1968) k rozhodujícímu pokroku. Již v roce 1985 se na více než 80 % tehdejší plochy pěstoval hořký chmel, a to převážně odrůda Northern Brewer, kterou od roku 1973 v menší míře doplnila odrůda hořkého chmele Bullion. Od počátku 90. let 20. století se mezi pěstované odrůdy hořkého chmele přidala i odrůda Hallertauer Magnum. V současné době dosahuje pěstování hořkého chmele s nejméně 87 % pěstitelské plochy, resp. více než 86 % objemu výnosu stabilně nejvyššího podílu ze všech pěstitelských oblastí Německa.

Oblast Labe-Sála a její centrum, Saalkreis, byla v souvislosti s chmelem poprvé zmíněna v rámci přednášky na vysoké zemědělské škole Halle-Gröbers v roce 1947. Do roku 1957 byl chmel z této pěstitelské oblasti označován jako „Mitteldeutscher Hopfen“ a pro účely vývozu jako „Saale-Hopfen“, který byl na veletrhu v Lipsku v roce 1966 poprvé oceněn zlatou medailí. Po přistoupení k Mezinárodní organizaci pěstitelů chmele (IHB) v roce 1971 byla uznána pěstitelská oblast NDR („Anbaugebiet DDR“). Až od roku 1990 se pěstitelská oblast nazývá Labe-Sála („Elbe-Saale“).

Velké plochy chmele, které se od svého založení dodnes téměř nezměnily, umožňují kratší dobu obracení a zlepšují vytížení strojů a zařízení, což vede k vyšší efektivitě při zpracování chmele a péči o něj. Velké souvislé plochy jsou důležitým předpokladem výroby vysoce hodnotných a vyvážených partií chmele v rámci pěstitelské oblasti.

Velký význam pro tvorbu lupulinu mají klimatické podmínky. „Elbe-Saale Hopfen“ se vyznačuje tím, že se pěstuje ve známé vinařské oblasti Sála-Unstrut a v její bezprostřední blízkosti, jakož i v údolí Labe. Chmel, který byl již ve středověku nazýván „vinnou révou severu“, nahradil na mnoha místech pěstování vína, jelikož není tak náročný na teplo.

5.2 Specifičnost produktu

Díky své lepší efektivitě při vaření piva způsobené vyšším obsahem alfa kyselin se hořký chmel používá především k nastavení základní míry hořkosti. V pěstitelské oblasti Labe-Sála se pěstuje převážně hořký chmel. Chmel pěstovaný v této pěstitelské oblasti se do roku 1990 využíval především k pokrytí vlastní potřeby pivovarů v NDR. Od roku 1990 se hořký chmel pěstovaný v oblasti Labe-Sála používá v největších světových pivovarnických koncernech.

Ačkoli se kvůli pokrytí vlastní potřeby z NDR téměř žádný chmel nevyvážel, odpovídala kvalita odtud dodávaného chmele již v roce 1970 mezinárodním požadavkům.

Pěstování chmele v oblasti Labe-Sála se díky zasedání vědecké komise v roce 1974 a XXVIII. kongresu Mezinárodní organizace pěstitelů chmele v roce 1980 v Drážďanech dostalo i mezinárodního uznání, neboť hektarové výnosy (1979: 35 metrických centů) dosahované na rozsáhlých plochách o velikosti až 90 ha byly srovnatelné s výnosy Spolkové republiky Německo.

V rámci „centrální výměny zkušeností“ pořádané od roku 1960 byly pěstitelům chmele poskytovány nové poznatky a představovány technické novinky. Tato tradice od roku 1996 každoročně a od roku 2002 každé dva roky pod názvem „Elbe-Saale Hopfentag“ (den chmele z oblasti Labe-Sála) úspěšně pokračuje. Jde především o to, aby u místních pivovarů byl vzbuzen zájem o tuto regionální surovinu, která je pro ně nepostradatelná. Od roku 2006 dochází pravidelně k volbě „chmelové královny“, která reprezentuje produkt „Elbe-Saale Hopfen“ v regionálním, nadregionálním a mezinárodním měřítku.

Know-how pěstování chmele, jež se v této zeměpisné oblasti vytváří od počátku roku 1950 až dodnes, podporuje tradiční výzkum v oblasti chmele na univerzitě v Jeně. V roce 2009 bylo v obci Groß Santersleben otevřeno informační centrum o chmelu („Hopfen-Info-Haus“), které nabízí mnoho zajímavých informací o pěstitelské oblasti Labe-Sála.

Pro mnoho regionálních pivovarů se chmel z této pěstitelské oblasti stal pojmem kvality. V některých pivovarech s pohostinstvím, jako např. v lipském „Bayerischer Bahnhof“, se pivo vaří výlučně ze surového chmele a chmelových pelet z pěstitelské oblasti Labe-Sála. Kromě toho nakupují v současné době pivovary usazené v této pěstitelské oblasti, např. Altenburger Brauerei GmbH, Brauerei Landsberg GmbH a soukromý pivovar Schwerter Meißen GmbH chmelové pelety vyrobené ze surového chmele pocházejícího z této oblasti. Produkt „Elbe-Saale Hopfen“ vyvážejí celosvětově převážně obchodní firmy – přibližně 40 % do pivovarů v členských státech EU (včetně Německa) a více než třetinu do třetích zemí. Nákupem velkých, homogenních partií chmele i z pěstitelské oblasti Labe-Sála si celosvětově působící pivovarnické koncerny zajišťují dlouhodobě vysoce hodnotnou produkci piva. Chmelové pelety a extrakty vyrobené z chmele pocházejícího z pěstitelské oblasti Labe-Sála například nakupuje pivovarnický koncern Radeberger Gruppe KG, který má v současnosti na německém trhu s pivem díky vlastním lokalitám téměř ve všech částech Německa vedoucí postavení.

Pěstitelská oblast Labe-Sála dává od roku 2004 každoročně v rámci německé výstavy chmele k dispozici obchodní vzorky pěstovaných odrůd hořkého chmele za účelem srovnávacího hodnocení všech odrůd chmele pěstovaných v Německu. Výrobci chmele z pěstitelské oblasti Labe-Sála obsadili ve srovnání výrobců tří nejlepších odrůd hořkého chmele v letech 2007 a 2008 třetí, v roce 2005 první a v roce 2004 druhé místo.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Výše popsané klimatické podmínky, zvláštní půdní předpoklady, poloha a vzájemná vzdálenost zemědělských podniků, jakož i speciální systém pěstování v pěstitelské oblasti (způsob stavění opěrných struktur, ochrana před větrem, kapkové zavlažování atd.) vytvářejí nejlepší základ pro pěstování chmele, a zejména odrůd hořkého chmele. Zároveň se jedná o základ, který zaručuje stabilní výnosy a vysoký a homogenní obsah alfa kyselin v chmelu z pěstitelské oblasti Labe-Sála.

Velkých a kvalitativně vysoce hodnotných a vyvážených partií chmele z pěstitelské oblasti Labe-Sála si cení jak regionální pivovary, tak i celosvětově největší pivovarnické koncerny např. v Jižní Americe a ve střední a východní Evropě. Ke známosti a dobré pověsti produktu „Elbe-Saale Hopfen“ přispěly i dlouhá tradice pěstování chmele v oblasti Labe-Sála a její význam jako v současnosti druhé největší pěstitelské oblasti chmele v Německu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

Markenblatt Heft 25 ze dne 22. června 2012, díl 7a-aa, str. 10037

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/35552)

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Viz poznámka pod čarou 2.