[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 24.1.2007

SEK(2006) 1687

PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE

Doprovodný dokument ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě Shrnutí posouzení dopadů {KOM(2006) 819 v konečném znění}{SEK(2006) 1686}

Shrnutí

Úvod

Letecká doprava v Evropě je rostoucím odvětvím, které je povzbuzováno liberalizací, hospodářským růstem a integrací trhu: počet cestujících na letech uvnitř Společenství se zvyšoval v letech 1995 až 2003 průměrnou roční mírou 4,9 %, s tím, že osobní doprava vzrostla v roce 2005 o 5,8 %. Očekává se, že počet letů podle přístrojů (Instrument Flight Rules, IFR) se do roku 2025 celkově zdvojnásobí.

Navzdory možnému 60% zvýšení kapacity letištní sítě bude v příštích 20 letech více než 60 letišť zahlceno. Pokud by se nepřijala žádná další opatření, bude 20 největších letišť zaplněno nejméně po dobu 8–10 hodin denně z důvodu nevyváženosti kapacity. K obsloužení této poptávky by bylo možné přizpůsobit jejich způsob rozdělování buď využitím skryté kapacity na sekundárních letištích, anebo by bylo potřeba vybudovat odlehčovací letiště (až 10 nových velkých letišť a 15 letišť střední velikosti) v blízkosti stávajících přeplněných letišť.

I když iniciativa jednotné evropské nebe poskytuje strukturální odpovědi na otázku „zaplnění nebe“, kapacita letišť (kapacita drah, provozních prostor a terminálu) se nyní obecně považuje za budoucí nedostatek systému letecké dopravy. Vzletová a přistávací kapacita je u přeplněných centrálních letišť tíživým problémem, který má nepříznivé důsledky na globální konkurenceschopnost evropských leteckých společností.

Cíle

Obecné cíle sdělení Komise jsou podporovány dalšími iniciativami, jako je vytvoření jednotného evropského nebe. Obecnými cíli jsou:

1. vybudovat kapacitu pro zvládání rostoucí poptávky:

2. propagovat efektivnější využívání stávající kapacity sítě evropských letišť,

3. zvýšit kapacitu sítě evropských letišť,

4. zlepšit přístup k letištím;

5. udržet nebo zvýšit bezpečnost na letištích;

6. propagovat ekologickou udržitelnost;

7. dosáhnout hospodárného a efektivního systému letecké dopravy.

Specifickými cíli jsou cíle stanovené ve sdělení Komise, představující úkoly, které se mají splnit prostřednictvím akčního plánu, aby bylo možné dosáhnout obecných cílů. Tyto specifické cíle lze shrnout takto:

8. podporovat lepší využití sítě letišť;

9. uvolnění skryté kapacity jednotlivých letišť;

10. zvyšování kapacity jednotlivých letišť (se stávajícími dráhami) za normálních a nepříznivých provozních podmínek;

11. zvýšit přesnost odletů letadel;

12. podporovat železniční spojení k důležitým letištím sítě;

13. zvýšit bezpečnost za normálních a nepříznivých provozních podmínek;

14. minimalizovat dopady na životní prostředí (hluk a emise).

Operativní cíle se týkají opatření posuzovaných v navrhovaném akčním plánu. Patří k nim:

15. zlepšení měření kapacity letišť a oběhu informací;

16. zlepšení koordinace mezi letišti za účelem zlepšení plánování kapacity (na bázi sítě);

17. podpora využití dalších způsobů dopravy, tj. usnadnění náhrady letecké dopravy dopravou železniční, tam, kde je to vhodné;

18. usnadnění rozhodování a vytváření motivačních programů pro lepší využívání stávající infrastruktury letišť zlepšením regulačního rámce;

19. podpora využívání moderních systémů dozoru a kontroly;

20. podpora přijímání nových postupů a technologií;

21. propagace nových přístupů k ochraně životního prostředí v okolí letišť;

22. zkoumání hledisek pro případnou finanční podporu letišť (EU, EIB atd.).

Konzultace a odborné posudky

Komise během posledního čtvrtletí roku 2005 problematiku konzultovala se zúčastněnými stranami, aby získala jejich připomínky a návrhy. Tato činnost byla v souladu s minimálními standardy pro konzultace definovanými ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2002 [KOM (2002) 704].

Směry politiky zvolené na základě těchto konzultací jsou předmětem hodnocení této analýzy dopadu. Kromě možnosti „nezasahovat“ bylo v rámci tří širokých variant politiky analyzováno deset opatření.

Varianty politiky

První varianta politiky usiluje o propagaci dobrovolných kroků podnikaných odvětvím pro podporu lepšího využívání stávající infrastruktury. Vystavování kombinovaných letenek s železničními jízdenkami by mělo příznivý dopad na provoz letišť. Efektivita kombinace letenek s železničními jízdenkami by mohla být zvýšena přijetím průvodních úsporných opatření, jako je získávání kódů IATA, což přispívá ke zvýšení úrovně služeb. Zavedení opatření vyžadujících velké investice, i kdyby byla přijatelná, by mělo být posuzováno případ od případu. Efektivita místních plánů na zvýšení kapacity (LCIP) pro uvolnění skryté kapacity by mohla být zvýšena, pokud by všichni významní provozovatelé letišť dobrovolně spolupracovali na tomto procesu střednědobého plánování. Obsah zpráv o stavu vypracovaných Komisí pro hodnocení výkonu (Performance Review Commission) by mohl být obohacen o více informací souvisejících s přepravou a plánováním kapacity.

Druhá možnost usiluje o zlepšení využívání stávající infrastruktury prostřednictvím koordinační role na úrovni Společenství. Tato možnost stanovuje šest opatření. Za prvé, letiště by mělo zavést jednotnou metodiku posuzování kapacity. Získal by se tak přehled o kapacitě v rámci celého Společenství a srovnávací nástroj pro provozovatele letišť. Za druhé, včasné šíření důležitých výsledků výzkumu postupů a technického pokroku by urychlilo tempo technologické inovace. Za třetí, je nutno zvážit potřebu monitorování výkonnosti letišť, rovněž propagací zavedení nejlepší praxe pro správu kapacity letišť. Za čtvrté, všechny strany zainteresované v provozním řízení letišť by měly formalizovat své vazby v rámci spolurozhodování za účelem zvýšení přesnosti toku přepravy. Přesnost vede k efektivnějšímu využívání celého systému letecké dopravy. Za páté, pokročilé systémy pro navádění a řízení pohybu po zemi (Advanced-Surface Movement Guidance and Control Systems, A-SMGCS) výrazně přispívají k lepšímu přehledu pilotů o situaci, zejména za nepříznivých povětrnostních podmínek. Efektivitu využívání přístupové infrastruktury k letištím by rovněž zvýšila dostatečná priorita financování projektů kombinované dopravy v rámci financování TEN-T.

Třetí varianta politiky propaguje zajištění nové infrastruktury, na základě které byla analyzována dvě opatření. Srovnávání (benchmarking) a šíření informací (pokynů) ve věci politiky ochrany životního prostředí by snížily ekologickou zátěž letecké dopravy. Aktivnější roli ve financování projektů letišť by měla začít hrát Evropská investiční banka, prostřednictvím iniciativy JASPERS.

Analýza dopadů

Většina opatření měla příznivý dopad z hlediska zvýšení kapacity a omezení zpoždění. Na bezpečnost měla příznivý vliv kombinace letenek s železničními jízdenkami, přístup k letištím po železnici, místní plány na zvýšení kapacity (LCIP), uplatnění ověřených výsledků průzkumu, zavedení spolurozhodování (Collaborative Decision Making, CDM) a pokročilých systémů pro navádění a řízení pohybu po zemi. Další opatření neměla na bezpečnost vliv. Nejproměnlivější (od příznivého po nepříznivý) byl dopad na společnost a životní prostředí. Na základě omezených kvantitativních údajů se dá přiměřeně předpokládat, že existuje dobrá rovnováha mezi očekávanými náklady a přínosy. U většiny opatření se očekává brzký účinek (zejména jejich příznivý dopad/přínosy).

Srovnávání možností

Analýza potvrdila, že je potřeba dosáhnout správné rovnováhy mezi opatřeními, která by všechna měla být zavedena v krátkém časovém horizontu. Tři z těchto opatření by měla být povinná: zatímco jednotná metodika posuzování kapacity je navrhována jako povinná v krátkodobém horizontu, pokročilé systémy pro navádění a řízení pohybu po zemi by se mohly stát povinnými ve střednědobém horizontu a spolurozhodování v dlouhodobém horizontu. Celkově měla všechna navrhovaná opatření příznivé dopady. Opatření se využijí pro zajištění účinného akčního plánu pro zvládání kapacity letišť v daném časovém rámci.

Sledování a vyhodnocování

Analýza provedená v rámci současného posuzování potvrdila, že problém nedostatku kapacity letišť v Evropě nemůže vyřešit jediné izolované řešení. Spíše je nutno najít řešení v přijetí kombinace opatření, z nichž některá jsou vzájemně provázaná. Komise zajistí, aby byl akční plán proveden v daném časovém rámci a bude nadále monitorovat vývoj situace v oblasti kapacity letišť v Evropě.