CS Úřední věstník Evropské unie C 91/4

Interpretační sdělení Komise týkající se uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí na institucionalizovaná partnerství veřejného a soukromého sektoru (IPPP)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 91/02)

1. ÚVOD

V posledních letech se rozšířil fenomén partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP). Pro tuto nejčastěji dlouhodobou spolupráci je charakteristická role soukromého partnera, který se účastní různých etap daného projektu (koncepce, realizace a provoz), nese rizika tradičně zatěžující veřejný sektor a často přispívá na financování projektu.

Na základě právních předpisů Společenství státní orgány mohou vykonávat hospodářskou činnost samy, nebo ji mohou svěřit třetím osobám, například subjektům se smíšeným kapitálem vzniklým v rámci PPP. Pokud se však veřejnoprávní subjekty rozhodnou zapojit třetí osoby do hospodářských činností a toto zapojení lze označit za veřejnou zakázku nebo koncesi, musí být dodržena platná ustanovení právních předpisů Společenství vztahující se na veřejné zakázky a koncese. Cílem těchto ustanovení je umožnit všem zainteresovaným hospodářským subjektům činit nabídky na veřejné zakázky a koncese ve spravedlivém a transparentním postupu v duchu evropského vnitřního trhu, čímž se zvyšuje kvalita tohoto druhu projektů a zároveň se snižují jejich náklady díky zvýšené konkurenci (1).

Z veřejné konzultace o Zelené knize o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právních předpisech Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí (2) vyplynulo (3), že existuje reálná potřeba objasnit uplatňování těchto předpisů v případě tzv. „institucionalizovaných“ PPP (IPPP). Pod IPPP rozumí Komise spolupráci mezi veřejným a soukromým partnerem, kterou se zřídí subjekt se smíšeným kapitálem, jenž provádí veřejné zakázky nebo koncese (4). Soukromý přínos k pracím IPPP se skládá – kromě příspěvku do kapitálu nebo jiných aktiv – z aktivní účasti na plnění zakázek přidělených subjektu se smíšeným kapitálem a/nebo na řízení subjektu se smíšeným kapitálem. Naopak pouhý finanční přínos ze strany soukromého investora nezakládá IPPP. Na tuto poslední situaci se proto předmětné sdělení nevztahuje.

Pociťovaná právní nejistota, která obklopuje účast soukromých partnerů na IPPP, může škodit úspěšnosti těchto projektů. Riziko, že se založí partnerství na základě smluv, které by se později ukázaly být nevyhovující právním předpisům Společenství, může dokonce odradit veřejnoprávní orgány a soukromé subjekty od zakládání IPPP.

V usnesení ze dne 26. října 2006 (5) o partnerstvích veřejného a soukromého sektoru vzal Evropský parlament na vědomí skutečnost, že si subjekty přejí objasnit aplikaci právních předpisů o veřejných zakázkách na zakládání partnerství veřejného a soukromého sektoru ve spojení s přidělením zakázky nebo koncese, a vyzval Komisi, aby co nejdříve podala vhodná objasnění.

V tomto sdělení Komise objasňuje, jak podle ní mají být aplikována ustanovení Společenství v oblasti veřejných zakázek a koncesí (6) v případě založení a provozování IPPP (7). Cílem sdělení je posílit právní jistotu a především reagovat na pravidelně vyjadřované obavy týkající se uplatňování právních předpisů Společenství na účast soukromých partnerů na IPPP. Existují zejména obavy, že se toto schéma stane méně atraktivním či dokonce nerealizovatelným. Přijetí tohoto sdělení je součástí závazků Komise poskytnout orientační prvky v oblasti služeb veřejného zájmu tak, jak jsou tyto závazky obsaženy ve sdělení Komise o službách veřejného zájmu včetně sociálních služeb veřejného zájmu (8) ze dne 20. listopadu 2007.

Toto sdělení nevytváří žádný nový předpis, nýbrž zrcadlí, jak Komise vykládá Smlouvu o ES, směrnice o veřejných zakázkách, jakož i judikaturu Evropského soudního dvora. Je třeba poznamenat, že závazný výklad právních předpisů Společenství přísluší výhradně Evropskému soudnímu dvoru.

2. ZALOŽENÍ IPPP

2.1 Zásady

Na úrovni Společenství neexistují specifické právní předpisy upravující zřízení IPPP. V oblasti veřejných zakázek a koncesí se však, v případě, že orgán veřejné moci pověří vykonáváním hospodářských činností třetí osobu, uplatní zásada rovného zacházení a její specifické podoby, jakými je zákaz diskriminace z důvodu státní příslušnosti, jakož i článek 43 Smlouvy o ES o svobodě usazování a článek 49 Smlouvy o EU o volném pohybu služeb (9). Konkrétněji, zásady vyplývající z článků 43 a 49 Smlouvy o ES nezahrnují pouze nediskriminaci a rovné zacházení, ale také transparentnost, vzájemné uznávání a proporcionalitu (10). V případech, na které se vztahují směrnice o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek (11) („směrnice o veřejných zakázkách“), se uplatní podrobná ustanovení.

Skutečnost, že soukromý subjekt a veřejný zadavatel (12) spolupracují v rámci jednoho subjektu se smíšeným kapitálem, nemůže ospravedlnit nedodržování ustanovení, která se týkají veřejných zakázek a koncesí, když se tomuto soukromému subjektu nebo subjektu se smíšeným kapitálem přiděluje veřejná zakázka nebo koncese. Evropský soudní dvůr se usnesl (13), že účast, byť i minoritní, soukromého podniku na kapitálu společnosti, ve které má rovněž účast dotčený zadavatel, v každém případě vylučuje možnost „vnitřního“ (in-house) vztahu – na nějž se právní předpisy o veřejných zakázkách v zásadě neuplatňují – mezi tímto zadavatelem a touto společností (14).

2.2 Proces založení

IPPP se obvykle vytvoří:

— založením nového podniku, jehož kapitál patří společně veřejnému zadavateli a soukromému partnerovi (nebo v určitých případech více veřejným zadavatelům a/nebo více soukromým partnerům) a přidělením veřejné zakázky nebo koncese tomuto nově založenému subjektu se smíšeným kapitálem,

— nebo účastí soukromého partnera v již existujícím státním podniku, který realizuje veřejné zakázky nebo koncese získané v minulosti v rámci vztahu „in-house“.

Nezávisle na tom, jak bylo IPPP vytvořené, právní předpisy Společenství, které se týkají veřejných zakázek a koncesí, ukládají veřejnému zadavateli povinnost dodržovat spravedlivý a transparentní postup při výběru soukromého partnera, který v rámci své účasti na smíšeném kapitálu poskytuje zboží, práce nebo služby (15), nebo při udělování veřejné zakázky nebo koncese subjektu se smíšeným kapitálem (16). Je nutno zdůraznit, že veřejní zadavatelé „se nesmí uchýlit k jednání s cílem utajit udělení veřejných zakázek nebo koncesí společnostem se smíšeným vlastnictvím“ (17).

Komise se v této souvislosti domnívá, že dvojí soutěž (první na výběr soukromého partnera pro IPPP a druhá na přidělení veřejné zakázky nebo koncese subjektu se smíšeným kapitálem) není účelná.

Jednou z možností, jak založit IPPP v souladu se zásadami právních předpisů Společenství a vyhnout se problémům spojeným s dvojí soutěží, je tento postup: Soukromý partner pro IPPP je vybrán v rámci procesu, jehož předmětem je veřejná zakázka nebo koncese (18), která má být přidělena subjektu se smíšeným kapitálem, a provozní přispění soukromého partnera na výkon těchto úkolů a/nebo jeho příspění na řízení subjektu se smíšeným kapitálem. Výběr soukromého partnera doprovází založení IPPP a přidělení veřejné zakázky nebo koncese subjektu se smíšeným kapitálem.

2.3 Výběr soukromých partnerů pro IPPP

2.3.1 Právní základ

Pokud je úkol svěřený subjektu se smíšeným kapitálem veřejnou zakázkou, která v plné míře podléhá směrnicím o veřejných zakázkách, tak je výběrové řízení na soukromého partnera určené těmito směrnicemi. Pokud se jedná o koncesi na práce nebo o veřejnou zakázku pouze částečně podléhající směrnicím, základní pravidla a zásady vyplývající ze Smlouvy o ES se uplatňují spolu s příslušnými ustanoveními směrnic. V případě služeb uvedených v příloze II B směrnice 2004/18/ES, základní zásady vyplývající ze Smlouvy o ES uvedené v článcích 43 a 49 se uplatňují, pokud lze očekávat, že tyto smlouvy vyvolají určitý zájem podniků se sídlem v jiném členském státě než ve státě příslušného veřejného zadavatele (19). Konečně, v případě koncese na služby nebo veřejné zakázky, které nepodléhají směrnicím o veřejných zakázkách, se při výběru soukromého partnera musí dodržovat zásady Smlouvy o ES.

Judikatura citovaná v tomto dokumentu se částečně týká veřejných zakázek, na které se plně vztahují ustanovení uvedených směrnic. Nicméně vzhledem k tomu, že tato judikatura často vychází ze zásad Smlouvy o ES, lze na ni odkazovat i při uplatňování právních předpisů Společenství v jiných situacích, například v případě koncesí a veřejných zakázek, které nepodléhají detailním ustanovením směrnic o veřejných zakázkách nebo jim podléhají jen částečně (20).

2.3.2 Zadávací řízení

Pokud založení IPPP zahrnuje přidělení veřejné zakázky, která zcela podléhá směrnici 2004/18/ES, subjektu se smíšeným kapitálem, může se stát, že vzhledem k finanční nebo právní složitosti takovýchto spojení neposkytnou otevřené a užší postupy definované v této směrnici dostatečnou pružnost. Pro takové případy zavedla směrnice 2004/18/ES inovační postup – soutěžní dialog (21), jehož cílem je chránit hospodářskou soutěž mezi hospodářskými subjekty a zároveň zohlednit potřebu veřejných zadavatelů prodiskutovat s každým kandidátem všechny aspekty zakázky (22).

Pokud jde o přidělování veřejných zakázek, které zcela podléhají směrnici 2004/18/ES, vyjednávací řízení se zveřejněním sdělení o zakázce lze použít pouze ve výjimečných případech (23). Veřejní zadavatelé však mohou použít vyjednávací řízení se zveřejněním sdělení o zakázce, když přidělují jiné koncese nebo veřejné zakázky než ty, které zcela podléhají směrnici 2004/18/ES.

2.3.3 Údaje o projektu

Pokud se na veřejný úkol, který je předmětem založení IPPP, vztahují směrnice o veřejné zakázce nebo odvětvová ustanovení Společenství, ve kterých jsou stanoveny předpisy týkající se veřejných zakázek (24), je třeba dodržet zvláštní ustanovení týkající se zveřejnění (25). Co se týče ostatních zakázek a koncesí služeb, případní uchazeči musí mít v souladu se zásadami transparentnosti a rovného zacházení vyplývajícími ze Smlouvy o ES (26) přístup k příslušným informacím o záměru veřejného zadavatele zřídit subjekt se smíšeným kapitálem a svěřit mu veřejnou zakázku nebo koncesi. Přístup k příslušným informacím bude nejlépe zabezpečen uveřejněním sdělení, ke kterému budou mít případné zainteresované strany přístup před tím, než bude vybrán soukromý partner.

2.3.4 Přípustná kritéria výběru a přidělení a požadavky transparentnosti pro tato kritéria

Podle Komise je veřejný zadavatel na základě právních předpisů Společenství povinen při výběru soukromého partnera IPPP uveřejnit kritéria výběru a přidělení. Uplatněná kritéria musí splňovat zásadu nediskriminace. Tato povinnost se uplatňuje jak na veřejné zakázky, které zcela podléhají směrnicím o veřejných zakázkách (27), tak podle Komise rovněž na ostatní veřejné zakázky a koncese. Výběr kandidátů pro účast na řízení a výběr předložených nabídek se musí uskutečnit na základě těchto kritérií a veřejný zadavatel musí rozhodnout v souladu s pravidly řízení a základními požadavky, které byly předem stanoveny (28).

Směrnice o veřejných zakázkách stanovují zvláštní povinnosti související s osobními kapacitami soukromého partnera, jako je osobní situace kandidáta, jeho ekonomická a finanční kapacita, jeho způsobilost vykonávat příslušnou odbornou činnost a jeho technická a/nebo odborná způsobilost (29). Takováto kritéria lze uplatnit rovněž v souvislosti s koncesemi a veřejnými zakázkami, které ne zcela podléhají zmíněným směrnicím.

Pokud jde o sociální služby veřejného zájmu, v pracovním dokumentu Komise „Otázky a odpovědi o uplatňování předpisů v oblasti“ veřejných zakázek „na sociální služby veřejného zájmu“ (30) byla objasněna možná kritéria výběru a přidělení.

2.3.5 Specifické prvky stanov, dohoda akcionářů a veřejná zakázka nebo koncese

Ze zásad rovného zacházení a nediskriminace vyplývá povinnost transparentnosti, která spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění, jež umožní otevření trhu služeb hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče (31). V souvislosti se založením IPPP z této povinnosti podle Komise vyplývá rovněž to, že veřejný zadavatel do sdělení o zakázce nebo do zadávací dokumentace zahrne rovněž základní informace: o veřejných zakázkách a/nebo koncesích, které se mají přidělit budoucímu subjektu se smíšeným kapitálem, jakož i o stanovách tohoto subjektu, o dohodě akcionářů a o všech ostatních prvcích, které upravují smluvní vztah mezi veřejným zadavatelem a soukromým partnerem na jedné straně a vztah mezi veřejným zadavatelem a budoucím subjektem se smíšeným kapitálem na straně druhé. Pokud veřejný zadavatel uplatní soutěžní dialog nebo vyjednávací řízení, část těchto informací nemusí být stanovena předem, nýbrž být upřesněna během dialogu nebo vyjednávání s kandidáty. Vyhlášení soutěže by mělo zahrnovat několik informací o plánované délce veřejné zakázky, kterou má subjekt se smíšeným kapitálem vykonat, nebo koncese, kterou má provozovat.

Komise se domnívá, že v souladu se zásadou transparentnosti by se v informacích o zadávacím řízení měly jasně uvést možnosti obnovení nebo změny veřejné zakázky nebo koncese přidělené subjektu se smíšeným kapitálem a možnosti přidělení nových úkolů. Informace o zadávacím řízení by měly obsahovat alespoň počet a podmínky uplatnění těchto možností. Takto poskytnuté informace by měly být dostatečně podrobné, aby byla zaručena spravedlivá a účinná hospodářská soutěž.

Je vhodné, aby se ve smlouvě mezi veřejným zadavatelem a soukromým partnerem hned od začátku určilo, co se stane, pokud se subjektu se smíšeným kapitálem nepřidělí žádná dodatečná veřejná zakázka a/nebo pokud již udělené zakázky nebudou prodlouženy. Podle Komise je třeba formulovat stanovy tak, aby bylo možné soukromého partnera později vyměnit. Vzhledem k tomu, že soukromý partner nesmí být automaticky vyloučen z obnovené soutěže, veřejný zadavatel musí v tomto případě věnovat zvláštní pozornost povinnosti transparentnosti a rovného zacházení se všemi uchazeči.

3. FÁZE PO ZALOŽENÍ IPPP

Evropský soudní dvůr se usnesl, že společnosti, které jsou alespoň částečně otevřené soukromému kapitálu, se nemohou považovat za struktury pro „interní“ řízení (in-house management) veřejných služeb v zastoupení veřejných zadavatelů, kteří jsou jejich součástí (32). Z toho vyplývá, že také při přidělování veřejných zakázek nebo koncesí jiným subjektům se smíšeným kapitálem než těm, které byly v soutěži v rámci řízení předcházejícímu založení příslušného IPPP, se musí dodržovat pravidla o veřejných zakázkách a na koncesích, ať tato pravidla vycházejí ze Smlouvy o ES, nebo ze směrnic o veřejných zakázkách. Jinak řečeno, IPPP si musejí zachovat svůj původní rozsah činnosti a v zásadě nemohou získat další veřejné zakázky nebo koncese mimo soutěžní proces, při kterém se dodržují právní předpisy Společenství o veřejných zakázkách a koncesích.

Avšak vzhledem k tomu, že se IPPP zpravidla zakládá pro poskytování dlouhodobějších služeb, musí mít možnost se přizpůsobit určitým změnám, které mohou nastat po ekonomické, právní nebo technické stránce. Ustanovení Společenství týkající se veřejných zakázek a koncesí nebrání zohlednění těchto změn pod podmínkou, že budou dodrženy zásady rovného přístupu (33) a transparentnosti (34). V případě, že by veřejný zadavatel chtěl mít z určitých důvodů možnost změnit některé podmínky výběrového řízení poté, co byl úspěšný uchazeč vybrán, je povinen výslovně stanovit tuto možnost změny, jakož i podrobné prováděcí podmínky, ve sdělení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci a načrtnout rámec, ve kterém se má řízení uskutečnit, aby tak všechny podniky, které se chtějí výběrového řízení zúčastnit, věděly o této možnosti hned od začátku a měly rovné podmínky při formulování svých nabídek (35).

Změny v podstatných podmínkách smluv, které nebyly stanoveny v zadávací dokumentaci, si vyžadují novou výzvu k soutěži (36). Evropský soudní dvůr považuje za podstatné podmínky smlouvy ty, na jejichž základě by uchazeči mohli předložit zásadně rozdílnou nabídku, pokud by byly uvedeny v původní výzvě k účasti nebo v původní zadávací dokumentaci (37). Jako příklad podstatných podmínek smlouvy lze uvést rozsah prací nebo služeb, které má úspěšný uchazeč realizovat, nebo poplatky pro uživatele služby, kterou bude úspěšný uchazeč poskytovat.

Je třeba připomenout, že pokud jde o veřejné zakázky, které zcela podléhají směrnicím o veřejných zakázkách, a koncese na práce, sekundární právo zmiňuje výjimečné situace, ve kterých je povoleno přímé udělení doplňujících prací nebo služeb, jež nebyly uvedeny v původně plánovaném projektu, bez vyhlášení soutěže (38).

Na základě právních předpisů Společenství se subjekt se smíšeným kapitálem může – jako každý jiný hospodářský subjekt – volně účastnit veřejných výběrových řízení (39). To platí i v případě výběrových řízení, která jsou potřebná z důvodu významné změny nebo prodloužení veřejných zakázek nebo koncesí, které již subjektu se smíšeným kapitálem přidělil veřejný zadavatel, který ho založil. V takovém případě musí veřejný zadavatel věnovat zvláštní pozornost povinnosti transparentnosti a rovného zacházení se všemi uchazeči. Je třeba přijmout zvláštní ochranná opatření s cílem zaručit přísné oddělení těch, kteří výzvu připravují a rozhodují o přidělení zakázky v rámci veřejného zadavatele na jedné straně, a těch, kteří zabezpečují řízení IPPP na straně druhé, a zabránit přenosu důvěrných informací od veřejného zadavatele k subjektu se smíšeným kapitálem.

(1) Evropský parlament v této souvislosti stanovil, že dodržování těchto předpisů „může představovat účinný nástroj k zabraňování nevhodného narušování konkurence, přičemž orgánům veřejné moci zároveň umožní, aby samy stanovily a kontrolovaly podmínky, které se mají zaručit kvalitu, disponibilitu, sociální standard a dodržování environmentálních norem.“ (Usnesení Evropského parlamentu o Zelené knize o službách veřejného zájmu (P5_TA(2004)0018), odst. 32.)

(2) KOM(2004) 327 ze dne 30.4.2004.

(3) „O partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a právních předpisech Společenství o veřejných zakázkách a koncesích“ – KOM(2005) 569 v konečném znění, 15.11. 2005, s. 9.

(4) V této souvislosti se v členských státech používá různá terminologie a schémata (například Kooperationsmodell, joints ventures, Sociétés d'Economie Mixte).

(5) P6_TA(2006)0462, odstavec 35.

(6) „Koncese na stavební práce“ je smlouva stejného druhu jako veřejná zakázka na stavební práce s tou výjimkou, že protiplnění za provedení stavebních prací spočívá buď výhradně v právu využívat stavbu, nebo v tomto právu společně s platbou;„koncese na služby“ je smlouva stejného druhu jako veřejná zakázka na služby s tou výjimkou, že protiplnění za poskytnutí služeb spočívá buď výhradně v právu využívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou (viz čl. 1 odst. 2 body 3 a 4 směrnice 2004/18/ES, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).

(7) Toto sdělení se nevztahuje na veřejné zakázky a koncese na služby, na které se uplatňuje čl. 5 odst. 2–7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o službách ve veřejném zájmu v železniční a silniční dopravě, kterým se zrušují nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

(8) KOM(2007) 725 ze dne 20.11.2007. viz rovněž pracovní dokument útvarů Komise „Otázky a odpovědi o uplatňování přepisů v oblasti ‚veřejných zakázek‘ na sociální služby veřejného zájmu“ SEC(2007) 1514, který je doprovodným dokumentem k sdělení ze dne 20.11.2007.

(9) Věc C-458/03, Parking Brixen, Sb. rozh. 2005, s. I-8612, bod 61.

(10) Viz interpretační sdělení Komise o koncesích podle právních předpisů Společenství, Úř. věst. C 121, 29.4.2000, s. 6.

(11) Směrnice 2004/18/ES, viz výše uvedená poznámka pod čarou č.6 a směrnice 2004/17/ES, Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

(12) Pojem „veřejný zadavatel“ používaný v tomto sdělení označuje veřejné zadavatele ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES a rovněž veřejné zadavatele ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES.

(13) Věc C-26/03, Stadt Halle, Sb. rozh. 2005, s. I-1, bod 49.

(14) Podle Evropského soudního dvora (věc C-410/04, ANAV, Sb. rozh. 2006, s. I-3303, bod 30 a následující) se při veřejné zakázce nezohledňuje jen skutečná účast třetí osoby na kapitálu státního podniku, ale rovněž vůle veřejného zadavatele otevřít v budoucnosti kapitál některé dceřiné společnosti soukromému sektoru. Jinak řečeno, vnitřní přidělení veřejné zakázky nebo koncese státnímu podniku je vyloučené, pokud existuje záměr otevřít jeho kapitál soukromým subjektům během období realizace těchto smluv. Naopak pouhá teoretická možnost účasti soukromého subjektu na kapitálu dceřiné společnosti veřejného zadavatele podle Komise nezpochybňuje vnitřní (in-house) vztah mezi veřejným zadavatelem a dceřinou společností.

(15) Spravedlivý a transparentní postup soukromého partnera IPPP zaručuje dodržování volné a nenarušené hospodářské soutěže a zásady rovného zacházení, přičemž zejména zabraňuje tomu, aby soukromý podnik, který se podílí na kapitálu IPPP, získal nepatřičné výhody oproti svým konkurentům. Založení IPPP postupem spravedlivého a transparentního výběru soukromého partnera subjektu se smíšeným kapitálem tedy odpovídá požadavkům Evropského soudního dvora vyjádřeným ve věci Stadt Halle, viz výše uvedená poznámka pod čarou č. 13, bod 51.

(16) Veřejní zadavatelé mohou přidělovat veřejné zakázky, na které se vztahuje směrnice 2004/17/ES, přímo svým přidruženým podnikům ve smyslu článku 23 této směrnice.

(17) Věc C-29/04, Komise proti Rakousku, Sb. rozh. 2005, s. I-9705, bod 42.

(18) Pokud je příslušné IPPP zřízené účastí soukromého partnera ve stávajícím státním podniku, může být předmětem výběrového řízení na soukromého partnera pro toto IPPP svěření realizace veřejných zakázek nebo koncesí, které až do té doby vykonával interně (in-house) státní podnik.

(19) Případ C-507/03, Komise v. Irsko, (2007), bod 32, ještě neuveřejněný ve Sbírce předpisů.

(20) Pro pokyny o přidělování takovýchto zakázek viz Interpretační sdělení Komise o právních předpisech Společenství uplatnitelných na zadávání zakázek, na které se úplně nebo částečně nevztahují směrnice o veřejných zakázkách, Úř. věst. C 179, 1.8.2006, s. 2. Některé členské státy a Evropský parlament podaly u Soudu prvního stupně žalobu o zrušení tohoto sdělení. Věc nebyla v okamžiku schvalování tohoto sdělení uzavřena.

(21) Viž článek 29 směrnice 2004/18/ES.

(22) Viz odůvodnění 31 směrnice 2004/18/ES.

(23) Viz články 30 a 31 směrnice 2004/18/ES.

(24) Viz například článek 4 nařízení (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (Úř. věst. L 15, 23.1.1993, s. 33).

(25) Viz článek 41 a následující směrnice 2004/17/ES a články 35, 36 a 58 směrnice 2004/18/ES.

(26) Věc C-324/98, Telaustria, Sb. rozh. 2000, s. I-10745, body 60 a 61.

(27) Věc C-19/00, SIAC Constructions, Sb. rozh. 2001, s. I-7725, body 41-45; Věc C-31/87 Bentjees, Sb. rozh. 1988, s. 4635, body 29 a následující.

(28) I když se v zadávací dokumentaci stanoví možnost kandidátů začlenit do řešení navrhovaných veřejným zadavatelem technická zlepšení (což bude v případě IPPP častý případ), tyto změny se nemohou týkat základních požadavků projektu a musí být omezeny.

(29) Viz článek 45 až 48 směrnice 2004/18/ES a článek 54 směrnice 2004/17/ES.

(30) Viz výše uvedená poznámka pod čarou č. 8.

(31) Viz věc C-324/98 Telaustria, viz výše uvedená poznámka pod čarou č. 26, bod 62 věc C-458/98 Parking Brixen, viz výše uvedená poznámka pod čarou č. 9, bod 49.

(32) Viz věc C-231/03, Coname, Sb. rozh. 2005, s. I-7287, bod 26. věc C-410/04 ANAV, viz výše uvedenou poznámku pod čarou č.14, bod 32.

(33) Viz mj. spojené věci C-285/99 a C-286/99, Lombardini a Mantovani, Sb. rozh. 2001, s. I-9233, bod 37 a věc C-315/01, GAT, Sb. rozh. 2003, s. I-6351, bod 73.

(34) Viz mj. věc C-92/00, HI, Sb. rozh. 2002, s. I-5553, bod 45, a věc C-470/99, Universale-Bau a jiní, Sb. rozh. 2002, s. I-11617, bod 91.

(35) Viz věc C-496/99 P, Komise v. CAS Succhi di Frutta SpA, Sb. rozh. 2004, s. I-3801, bod 118.

(36) Viz věc C-337/98, Komise v. Francie, Sb. rozh. 2000, s. I-8377, bod 50.

(37) Viz věc C-496/99 P, Komise v. CAS Succhi di Frutta SpA, viz výše uvedenou poznámku pod čarou č.35, bod 116 a následující.

(38) Viz články 31 a 61 směrnice 2004/18/ES a čl. 40 odst. 3 body f) a g) směrnice 2004/17/ES. Komise se domnívá, že na zadávání zakázek, které není upraveno směrnicemi, včetně koncesí na služby, lze uplatnit příslušné výjimky (viz názor generálního advokáta Jacobse ve věci C 525/03 Komise v. Itálie, body 46 až 48). Komise se v zásadě domnívá, že změny podmínek koncese na služby, které nejsou stanoveny v zadávací dokumentaci, jsou přijatelné pouze tehdy, pokud jsou nevyhnutelné z důvodu nepředpokládané události nezaviněné žádnou ze smluvních stran nebo jsou omluvitelné z důvodu veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti nebo veřejného zdraví (článek 46 Smlouvy ES).

(39) Odůvodnění 4 směrnice 2004/18/ES vyzývá členské státy zajistit, aby účast veřejnéhoprávního subjektu jako uchazeče v zadávacím řízení veřejné zakázky nezpůsobila narušení hospodářské soutěže ve vztahu k soukromoprávním uchazečům.