Shrnutí Litevský systém soudnictví vykazuje i nadále dobré výsledky, pokud jde o efektivnost, a jsou zaváděna další opatření na jeho zlepšení. V systému soudnictví jsou široce využívány digitální nástroje, což přispělo k zajištění nepřetržitého fungování soudů během pandemie COVID-19. Jmenování do vysokých soudních funkcí se stále zpožďuje. Zatímco jmenování členů Ústavního soudu bylo obnoveno, předseda Nejvyššího soudu zůstává ve funkci prozatímně od září 2019. Národní správa soudů a Soudní rada vyvíjejí iniciativy k posílení protikorupční kultury v soudnictví. Projednávají se změny systému právní pomoci, které reagují na dlouhodobé obavy právníků. Dne 4. listopadu 2020 byl přijat nový protikorupční akční plán na období 2020–2022, jehož cílem je zlepšit provádění Národního protikorupčního programu. Zveřejňování majetkových přiznání má nyní efektivnější a účinnější úpravu a od ledna 2021 platí aktualizovaná pravidla pro lobbistickou činnost, jejichž cílem je zajistit větší transparentnost a zveřejňování schůzek mezi volenými představiteli a lobbisty. Provádění revidovaného právního rámce týkajícího se efektu otáčivých dveří a období na rozmyšlenou bylo zahájeno po jejich schválení v červenci 2020. Jsou zavedena ustanovení na ochranu oznamovatelů a státní zastupitelství zvyšuje informovanost s cílem podpořit využívání kanálů pro oznamování. Několik případů korupce na vysoké úrovni bylo vyšetřeno nebo předáno soudu. Byl zdokonalen právní rámec pro zadávání veřejných zakázek s cílem předcházet podvodům a korupčním rizikům v souvislosti s pandemií COVID-19. Zvláštní vyšetřovací služba vydala doporučení a pokyny pro zlepšení transparentnosti a snížení korupčních rizik při provádění plánu hospodářské pomoci v rámci pandemie COVID-19. Právní rámec pro pluralitu sdělovacích prostředků v Litvě zaručuje základní právo na svobodu projevu a právo na informace. Zatímco regulační orgány pro sdělovací prostředky jsou i nadále považovány za nezávislé a účinné, proběhla diskuse o účinnosti a nestrannosti orgánů pro samoregulaci sdělovacích prostředků. V zájmu posílení transparentnosti vlastnictví médií zavádí Ministerstvo kultury veřejně přístupný informační systém tvůrců a šiřitelů veřejných informací. Profesní prostředí pro novináře se v Litvě postupně zlepšuje, zejména pokud jde o přístup k informacím vedeným v hlavních veřejných rejstřících. Přesto se zdá, že se orgány někdy odvolávají na ochranu údajů, aby neoprávněně omezily přístup k informacím. Litevské orgány přijaly několik opatření ke zmírnění dopadu pandemie COVID-19 na sdělovací prostředky. Připravuje se projekt zaměřený na zkvalitnění tvorby právních předpisů, který bude zahrnovat revizi stávajících právních předpisů s cílem odstranit zastaralou nebo nepřiměřenou regulaci. Litva přijala v souvislosti s pandemií COVID-19 mimořádná opatření, která jsou stále v platnosti. Přestože činnost litevských nevládních organizací byla ovlivněna omezeními souvisejícími s COVID-19, orgány poskytly nevládním organizacím zvláštní finanční podporu. Prostor pro občanskou společnost zůstává otevřený a byla vytvořena nová nadace pro nevládní organizace, která má poskytovat nevládním organizacím udržitelnou institucionální podporu. Litevské orgány vyvíjejí iniciativy na zlepšení právního vzdělávání a existují plány na začlenění právního a protikorupčního vzdělávání do všeobecných vzdělávacích programů.



I.Systém soudnictví

Systém soudnictví je tvořen obecnými soudy (Nejvyšší soud, Odvolací soud, krajské soudy a okresní soudy) a zvláštními soudy (Nejvyšší správní soud a dva krajské správní soudy). Soudci okresních soudů jsou jmenováni prezidentem republiky na doporučení výběrové komise, zatímco soudci Nejvyššího soudu jsou jmenováni parlamentem (Seimas) na základě nominace prezidentem republiky, který vychází z doporučení Soudní rady. Soudní rada, zcela složená ze soudců jmenovaných svými kolegy, je výkonným orgánem soudní samosprávy a zajišťuje nezávislost soudů a soudců. Národní správa soudů, která je nezávislá na výkonné moci, je právně způsobilá k poskytování materiální a technické podpory soudům, čímž zajišťuje efektivní fungování soudního systému a školení soudců. Ústavní soud rozhoduje o ústavnosti právních předpisů a aktů prezidenta a vlády. Státní zástupci jsou nezávislí; nejvyššího státního zástupce jmenuje a odvolává prezident republiky se souhlasem parlamentu. Nižší státní zástupci jsou jmenováni nejvyšším státním zástupcem na doporučení výběrové komise. Litva se účastní spolupráce v rámci Úřadu evropského veřejného žalobce. Advokátní komora je nezávislou součástí právního systému a je financována z příspěvků hrazených advokáty a z jiných zdrojů.

Nezávislost

Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví zůstává u široké veřejnosti a společností průměrná až vysoká. V roce 2021 se úroveň vnímané nezávislosti soudnictví širokou veřejností již třetí rok po sobě dále zlepšovala a zůstává průměrná (55 % respondentů hodnotilo své vnímání jako „spíše dobré“ nebo „velmi dobré“, což představuje nárůst o tři procentní body oproti roku 2020). Mezi podniky zůstává úroveň vnímání nezávislosti soudnictví obecně vysoká, i když v roce 2021 se snížila, což je rozdíl oproti trvalému nárůstu zaznamenaném v předchozích letech (60 % ji vnímá jako „spíše dobrou“ nebo „velmi dobrou“, což představuje pokles o šest procentních bodů oproti roku 2020).

Byly posíleny pravomoci Soudní rady a změněno její složení. Od listopadu 2020 se Soudní rada skládá ze 17 členů (dříve 23). Změny zákona o soudech rovněž stanovily, že soudci mohou být do Soudní rady zvoleni maximálně na dvě po sobě jdoucí funkční období. Soudní rada je i nadále složena výhradně ze soudců jmenovaných svými kolegy, což je v souladu s doporučeními Rady Evropy. Funkční období soudců, kteří již nebudou členy, nepodléhalo předčasnému ukončení, neboť nová pravidla vstoupila v platnost po skončení jejich řádného funkčního období. Jak bylo uvedeno ve zprávě o právním státu 2020, Soudní rada má nyní pravomoc vybírat členy výběrové komise z řad soudců pro výběr kandidátů do soudní funkce, což bylo do roku 2020 ve výlučné pravomoci prezidenta. Soudní rada poprvé jmenovala tři soudce jako členy této komise. Soudní rada se rovněž stala jedním z účastníků nezávislého státního systému strategického řízení, který byl zřízen zákonem Litevské republiky o strategickém řízení, jenž vstoupil v platnost 1. ledna 2021. V této souvislosti se Soudní rada aktivně zapojuje do přípravy Národního programu pokroku na období 2021–2030.

Po období odmlky byli jmenováni tři noví soudci Ústavního soudu. Poté, co v březnu 2020 skončilo funkční období tří soudců Ústavního soudu včetně předsedy, parlament odmítl tři navržené kandidáty na uvolněná místa, což vedlo ke značně dlouhému období, během něhož zůstali tři soudci ve funkci prozatímně. V návaznosti na pochybnosti vznesené politickými stranami ohledně zákonnosti dalšího setrvání tří soudců ve funkci Ústavní soud objasnil, že toto řešení je v souladu s ustanoveními zákona o Ústavním soudu, a zdůraznil, že Ústavní soud musí fungovat nepřetržitě. Podle zákona v případě, že není jmenován nový soudce, vykonává funkci soudce, jehož funkční období skončilo, a to až do jmenování nového soudce. Toto právní řešení se zdá být v souladu s doporučeními Benátské komise. Parlament obnovil řízení o obnově Ústavního soudu v lednu 2021. To umožnilo jmenování tří soudců. Dne 17. června 2021 parlament jmenoval nového předsedu Ústavního soudu.

Předseda Nejvyššího soudu zůstává ve funkci prozatímně. O jmenování nového předsedy Nejvyššího soudu dosud nebylo od září 2019 rozhodnuto. V návaznosti na rozhodnutí Ústavního soudu, že odvolání předsedkyně občanskoprávního senátu Nejvyššího soudu je v rozporu s ústavou, byla tato soudkyně znovu uvedena do příslušných funkcí jako soudkyně Nejvyššího soudu, včetně funkce předsedkyně občanskoprávního senátu a úřadující předsedkyně soudu. I když je tím zajištěno fungování Nejvyššího soudu, je důležité pokračovat v postupu jmenování. Očekávají se však další průtahy, neboť podle zákona o soudech může postup jmenování předsedy Nejvyššího soudu proběhnout až poté, co bude zajištěno plné složení Nejvyššího soudu, a jedno soudcovské místo u Nejvyššího soudu zůstává z důvodu průtahů ve výběrovém řízení neobsazené.

Národní správa soudů a Soudní rada vyvíjejí iniciativy k posílení protikorupčního prostředí v soudnictví. Posílení protikorupční kultury v soudnictví je jednou z pěti priorit zahrnutých do programu Národní správy soudů na období 2020–2022. V této souvislosti Národní správa soudů ve spolupráci se soudcovskou radou pořádá semináře o profesní etice a připravuje opatření k posílení kontroly prohlášení o soukromých zájmech. S cílem posílit protikorupční prostředí zřídila Soudní rada rovněž interinstitucionální pracovní skupinu, jejíž součástí je zástupce Úřadu pro zvláštní vyšetřování. Toto úsilí reaguje na obavy z negativního dopadu na obraz systému soudnictví, které vyvolalo podezření, že členové soudní moci jsou zapojeni do korupčních kauz, a to v souvislosti s trestními věcmi, jejichž projednávání se táhne od roku 2019. Tato podezření již vedla k odvolání pěti soudců a pozastavení činnosti tří soudců.

Advokátní komora vyjádřila obavy ohledně dodržování profesního tajemství. Podle ustanovení zákona o zpravodajských informacích o trestné činnosti mohou donucovací orgány provádět skryté operace pro účely shromažďování informací, které se podle advokátní komory mohou rovnat kontrole komunikace mezi advokáty a jejich klienty, a to i v případě, že není vzneseno obvinění z trestného činu. Advokátní komora si od státních orgánů vyžádala informace o existenci operací týkajících se zpravodajských informací o trestné činnosti, mimo jakékoli trestní vyšetřování, zaměřených proti členům advokátní komory, což bylo odmítnuto. Odmítnutí bylo napadeno u vnitrostátních soudů. Odvolání advokátní komory bylo pravomocně zamítnuto. Advokátní komora podala stížnost k Evropskému soudu pro lidská práva. Dne 9. prosince 2020 Evropský soud pro lidská práva informoval litevskou vládu o přípustnosti věci. Advokátní komora rovněž napadla právní úpravu týkající se vyšetřovací činnosti ve věcech trestných u Krajského správního soudu ve Vilniusu. V návaznosti na jeho rozhodnutí se advokátní komora odvolala k Nejvyššímu správnímu soudu Litvy. Soudní řízení před Nejvyšším správním soudem Litvy dosud probíhá.

Kvalita

Po mírném zpoždění způsobeném pandemií COVID-19 byla v rámci soudnictví obnovena výběrová řízení. V důsledku pandemie COVID-19 a přirozených omezení daných vyhlášeným karanténním režimem byl počet výběrových řízení v rámci soudnictví nižší než v roce 2019. Zasedání výběrových komisí byla obnovena podle obvyklého harmonogramu v návaznosti na přizpůsobení procesních pravidel používání videokonferenčního zařízení. Podle Národní správy soudů se v roce 2021 plánuje větší počet výběrových řízení, aby se vyrovnal pokles zaznamenaný v roce 2020 a zajistilo se obsazení volných míst.

Soudní rada zahájila diskusi o modelu financování soudnictví. V souvislosti s jednáním o tvorbě státního rozpočtu vznesla Soudní rada obavy ohledně přidělování finančních prostředků pro soudnictví a kritérií pro toto přidělování. Soudní rada zahájila průzkum vnitrostátních a mezinárodních postupů s cílem stanovit objektivní a transparentní kritéria pro přidělování finančních prostředků.

Diskutuje se o změnách systému právní pomoci. Program osmnácté vlády Litevské republiky zahrnuje projekt zaměřený na snížení pracovní zátěže advokátů, kteří poskytují právní pomoc, a na řešení problému nedostatečné odměny za služby právní pomoci, včetně ustanovení o poměrné odměně v závislosti na složitosti poskytovaných právních služeb a transparentnosti postupu plateb. Tyto změny by reagovaly na dlouhodobé obavy, které vyjadřuje advokátní komora, a jsou v souladu s doporučeními Rady advokátních komor a sdružení právníků Evropy (CCBE) a s pokyny Rady Evropy. Projekt, jehož realizace se očekává během současného volebního období 2020–2024, je však ve velmi rané fázi a jeho zavedení bude předcházet studie proveditelnosti.