Souhrnný přehled

Posouzení dopadů – Digitalizace přeshraniční justiční spolupráce

A. Potřeba opatření

V čem spočívá problém a proč se jedná o problém na úrovni EU?

Oba problémy spočívají v nedostatku digitálních nástrojů, které by plně podporovaly: I.spolupráci mezi právními systémy v různých zemích EU (přeshraniční justiční spolupráci) a II.možnost lidí/organizací využívat v případě potřeby právní systémy v jiných zemích EU (nedostatek digitálních nástrojů usnadňujících přístup ke spravedlnosti v přeshraničních případech). V současné době se komunikace v přeshraničních případech uskutečňuje převážně na papíře. Pokud existuje digitální kanál pro komunikaci, používá se pouze na dobrovolném základě; elektronické podpisy a pečetě nejsou všeobecně uznávány, neboť neexistují jejich dohodnuté druhy (tj. prosté, zaručené nebo kvalifikované elektronické podpisy nebo pečetě). Tato situace má dopad na soudy / příslušné orgány a fyzické/právnické osoby zapojené do přeshraničních případů, protože vede k průtahům, vyšším nákladům a zvýšené administrativní zátěži při vyřizování jejich případů. Je také v rozporu s obecným směřováním k digitalizaci v moderním životě, zejména v soukromém a komerčním sektoru, které bylo dále urychleno pandemií COVID-19.

Čeho by mělo být dosaženo?

Obecným cílem podnětu je zlepšit přístup ke spravedlnosti a účinnost přeshraniční justiční spolupráce zřízením digitálního komunikačního kanálu, který umožní efektivní využití digitálních nástrojů v řízeních v rámci přeshraniční justiční spolupráce.

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU (subsidiarita)?

Přeshraniční záležitosti přesahují rámec působnosti vnitrostátních právních systémů, neboť vnitrostátní právní kroky nedosáhnou za hranice státu. Cíle podnětu tudíž nemohou dostatečně harmonizovaným způsobem dosáhnout členské státy samy a lze jej dosáhnout pouze na úrovni Unie.

B. Řešení

Prostřednictvím kterých možností lze cílů dosáhnout? Je některá možnost upřednostňována? Pokud ne, proč?

Existují dvě hlavní možnosti – nelegislativní možnost a legislativní možnost, které mají řadu dílčích možností. Nelegislativní možnost Komise by přijala doporučení, které by vyzvalo členské státy, aby umožnily používání digitálních nástrojů v řízeních v rámci přeshraniční justiční spolupráce. Komise by také nadále rozvíjela stávající informační systémy, aniž by stanovila právní základ pro jejich použití v přeshraničních případech. Legislativní možnost Komise by přijala nařízení o využití digitálních nástrojů v kontextu justiční spolupráce a přístupu ke spravedlnosti, včetně úpravy platnosti a přijímání elektronických podpisů/pečetí a používání videokonferencí pro jednání na dálku v přeshraničních občanských, obchodních a trestních věcech. Byla by zavedena ustanovení zajišťující přijímání a právní platnost digitálních dokumentů a vymezující požadavky v oblasti ochrany údajů týkající se přeshraniční komunikace. Dílčí možnosti Určené dílčí možnosti v rámci legislativní možnosti: –dobrovolné nebo povinné používání digitálního kanálu pro komunikaci mezi soudy / příslušnými orgány členských států a agenturami v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a případně subjekty EU, –dobrovolné nebo povinné přijímání elektronické komunikace od fyzických a právnických osob v přeshraničních případech, –regulace nebo neregulace služeb vytvářejících důvěru. Upřednostňovaná možnost Legislativní možnost s těmito prvky – povinné používání digitálního komunikačního kanálu, povinné přijímání elektronické komunikace od fyzických a právnických osob a regulace služeb vytvářejících důvěru.

Jaké jsou názory jednotlivých zúčastněných stran? Kdo podporuje kterou možnost?

Většina konzultovaných členských států a nevládních organizací podporuje legislativní variantu s povinným používáním digitálního kanálu mezi soudy / příslušnými orgány a agenturami a subjekty EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, jakož i s povinnou elektronickou komunikací s fyzickými/právnickými osobami v kontextu přeshraničních řízení. Je podporováno i využití videokonferencí v přeshraničních případech.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?

Vzhledem k tomu, že je schopen podstatně snížit náklady na účast v přeshraničních případech a dobu trvání řízení díky zrychlené komunikaci, přinesl by podnět přímý prospěch fyzickým a právnickým osobám (včetně malých a středních podniků), kterých se týkají různé nástroje práva EU. Elektronická komunikace mezi soudy / příslušnými orgány a s fyzickými/právnickými osobami pomůže automatizovat vyřizování případů a odstraní nutnost skenovat, tisknout a ručně evidovat dokumenty. Celková odhadovaná roční úspora ·Podnět by přinesl prospěch díky snížení administrativní zátěže. Průměrná celková roční úspora na úrovni EU se odhaduje na 23 372 900 EUR v nákladech na poštovné a 2 216 160 EUR v nákladech na papír, což znamená celkovou částku 25 589 060 EUR. ·Fyzické a právnické osoby ušetří 4 098 600 EUR nákladů na poštovné a 388 800 EUR nákladů na papír. ·Doba trvání případů – zasíláním menšího počtu dokumentů se zkrátí průměrná doba zaslání na nulu, což povede k celkovému ročnímu zkrácení doby trvání řízení o 15 389 999 dnů. ·Fyzické a právnické osoby získají 2 700 000 dnů z hlediska průměrné doby nutné k zaslání dokumentů. ·Úspory pracovních sil – 874 osoboroků bude získáno z hlediska zpracování na úrovni soudu / příslušného orgánu. ·Papír – ušetří se 181 448 100 stran formátu A4 standardního 80g tiskového papíru, z toho 31 833 000 u fyzických a právnických osob. Pozitivní ekonomické dopady by nastaly u určitých kategorií podniků: poskytovatelé konzultačních služeb v oboru IT, výrobci videokonferenčních a jiných zařízení pro komunikaci na dálku, poskytovatelé internetových a telekomunikačních služeb, poskytovatelé služeb cloudových úložišť a poskytovatelé archivačních služeb. Očekává se, že příjmy těchto podniků vzrostou. Bez nákladů na tisk a poštovné má komunikace bez papíru menší uhlíkovou stopu (např. o 50 % až 90 % méně na jednotku u ekvivalentní standardní pošty). Využití videokonference odstraní nutnost cest účastníků přeshraničního řízení – videokonference produkuje pouze 7 % uhlíkových emisí spojených s fyzickými setkáními.

Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?

Celkové jednorázové náklady na rozšíření informačních systémů eEDES a doručování písemností / dokazování na plný rozsah upřednostněné (legislativní) možnosti by činily 18 700 000 EUR za pět let. To znamená roční investici ve výši 3 740 000 EUR. Roční opakující se náklady (údržba a podpora), které jsou spojeny s provozem informačního systému na úrovni EU-27, se odhadují na 8 100 000 EUR, což odpovídá 3 člověkorokům/členský stát x 100 000 EUR.

Jaké budou dopady na malé a střední podniky a na konkurenceschopnost?

Zkrácení doby a snížení nákladů na řízení by znamenalo hmatatelné přínosy pro podniky v EU, včetně malých a středních podniků. Tyto podniky by měly prospěch i z vyšší právní jistoty a větší možnosti vymáhat svá práva v rámci činnosti v jiných zemích EU.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

Ne. Provoz informačního systému poskytovaného Evropskou komisí bude vyžadovat opakující se náklady nižší než 300 000 EUR/rok/členský stát.

Očekávají se jiné významné dopady?

Podnět bude mít pozitivní dopad na základní práva a na jednotný digitální trh, neboť zkrátí délku trvání soudních řízení a obecně zvýší používání digitálních nástrojů.

Proporcionalita?

Upřednostňovaná možnost by nevyžadovala přijetí opatření, která by zatěžovala členské státy nad rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů podnětu. Vlády členských států by musely pouze zavést opatření, která zajistí zřízení a fungování digitálních nástrojů pro komunikaci v přeshraničních případech.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?