Jak je zdůrazněno ve strategii bezpečnostní unie, vzhledem k postupnému zavádění infrastruktury sítí 5G v celé EU a k potenciální závislosti řady kritických služeb na těchto sítích by jakékoli systematické a rozsáhlé narušení mohlo mít velmi vážné následky. Výsledkem je, že se členské státy společně snaží vypracovat a zavést adekvátní ochranná opatření. Na základě doporučení Komise ke kybernetické bezpečnosti sítí 5G z března 2019 provedly členské státy vnitrostátní posouzení rizik, která se promítla do zprávy o koordinovaném evropském posouzení rizik, v níž byly určeny bezpečnostní problémy související se sítěmi 5G. Na tomto základě vydala dne 29. ledna 2020 skupina pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací soubor opatření EU ke zmírnění rizik, v němž jsou stanovena nezbytná strategická a technická opatření. Tento soubor obsahuje opatření pro zpřísnění bezpečnostních požadavků na provozovatele mobilních sítí, zajištění diverzifikace dodavatelů pro jednotlivé provozovatele mobilních sítí, posouzení rizikového profilu dodavatelů a uplatňování omezení vůči dodavatelům považovaným za vysoce rizikové. Komise bude podporovat uplatňování tohoto souboru opatření, přičemž využije všechny své kompetence a prostředky, jež má k dispozici, včetně pravidel pro telekomunikace a kybernetickou bezpečnost, koordinace normalizace i certifikace na úrovni EU a rámce EU pro přímé zahraniční investice.

Každodenní život občanů je založen na stále propojenější a stále více vzájemně závislé fyzické a digitální infrastruktuře. Tato infrastruktura je nezbytná pro fungování hospodářství a společnosti. Bez spolehlivých dodávek energie, předvídatelné dopravy, komplexních systémů zdravotní péče nebo digitálně řízené finanční sítě by náš současný způsob života nebyl možný. Pandemie COVID-19 ještě zřetelněji ukázala význam zajištění odolnosti kritických odvětví a provozovatelů. EU uznává společný zájem na ochraně kritické infrastruktury před hrozbami, ať již jde o přírodní pohromy či katastrofy způsobené člověkem nebo teroristické útoky. Současný přehled hrozeb, jimž kritické infrastruktury čelí, je různorodý. Zahrnuje: terorismus, hybridní akce, kybernetické útoky, vnitřní incidenty, hrozby související s novými a vznikajícími technologiemi (např. drony, 5G, umělá inteligence), výzvy spojené se změnou klimatu, narušení dodavatelských řetězců a zasahování do voleb. Naše současná pravidla je třeba modernizovat a rozšířit. Je třeba posunout jejich zaměření z ochrany na odolnost, zajistit větší soudržnost a jednotnost v pokrytí různých odvětví a zaměřit se na kriticky důležité subjekty poskytující nezbytné služby.

Hrozba v podobě nadnárodních teroristických sítí je živou připomínkou, že pro účinnou ochranu Evropanů, prosazování našich společných hodnot a našeho evropského způsobu života jsou nepostradatelná koordinovaná opatření na úrovni EU. V tomto ohledu je symbolické, že s tím, jak se objevují stále komplexnější bezpečnostní hrozby s přeshraničním a meziodvětvovým rozměrem, je posílená spolupráce v oblasti bezpečnosti na všech úrovních ještě zásadnější. Platí to pro organizovanou trestnou činnost či pro obchod s drogami – a také pro digitální svět, kde přibývá kybernetických útoků a kde roste kybernetická kriminalita. Všechny tyto problémy existují i za našimi hranicemi a vnitřní a vnější bezpečnost jsou stále více provázány. Evropská bezpečnost se dostala do popředí zájmu také v důsledku krize COVID-19, která je zkouškou odolnosti evropské kritické infrastruktury, připravenosti Evropy na krizi, jejích strategických hodnotových řetězců a systémů krizového řízení, jakož i odolnosti našich společností vůči manipulativním zásahům a dezinformacím.

Bezpečnost patří mezi otázky, které občany nejvíce trápí, a nedávná vlna teroristických útoků na evropské půdě ještě zdůraznila nutnost opatření na úrovni EU. Dne 24. července 2020 přijala Komise strategii bezpečnostní unie EU na období let 2020–2025, která má zacílit opatření na prioritní oblasti, v nichž může EU dodat přidanou hodnotu úsilí jednotlivých členských států. Vychází z pokroku, jehož již bylo dosaženo v rámci Evropského programu pro bezpečnost na období 2015–2020 a přináší nové zaměření, jehož účelem je zajistit, aby bezpečnostní politika EU zohledňovala měnící se formy hrozeb, budovala dlouhodobou a udržitelnou odolnost, zapojovala orgány a agentury EU, vlády, soukromý sektor i jednotlivce do celospolečenského přístupu a propojovala mnoho oblastí politiky s přímým dopadem na bezpečnost. Jádrem této práce je plné dodržování základních práv, neboť zajistit bezpečnost Unie lze pouze tehdy, pokud jsou všichni přesvědčeni, že jsou jejich základní práva plně dodržována.

Dne 24. července 2020 přijala Komise strategii EU pro účinnější boj proti pohlavnímu zneužívání dětí , jejímž cílem je zajistit účinnou reakci EU na trestnou činnost v podobě pohlavního zneužívání dětí. Objevila se i specifická výzva, neboť od 21. prosince 2020 budou některé online komunikační služby, jako je webová pošta nebo zasílání zpráv, spadat do oblasti působnosti směrnice o soukromí a elektronických komunikacích a budou se na ně vztahovat revidované definice v evropském kodexu pro elektronické komunikace. Důsledkem je jednoznačné riziko, že poskytovatelé těchto služeb, kteří dnes dobrovolně provádějí některé důležité činnosti za účelem zjišťování, potírání a ohlašování pohlavního zneužívání dětí na internetu, s nimi budou muset přestat. Komise proto navrhla nařízení, které by mělo umožnit pokračování těchto dobrovolných činností za určitých podmínek, než dojde k dlouhodobému legislativnímu řešení. Komise pracuje na návrhu takového řešení, jehož přijetí je plánováno na rok 2021.

Protože se teroristické útoky stále častěji zaměřují na místa konání bohoslužeb, je kladen zvláštní důraz na spolupráci mezi orgány veřejné správy a náboženskými vůdci a kongregacemi s cílem zvýšit úroveň informovanosti o otázkách bezpečnosti a pomoci zavést osvědčené postupy a školení v místech konání bohoslužeb. Jednoduchá opatření mohou být tím, co stojí mezi životem a smrtí. V říjnu 2019 se cílem teroristického útoku stala synagoga v Halle. Bezpečnostní dveře, nouzové tlačítko a bezpečnostní kamery – to vše pomohlo zachránit životy.

Evropská síť center kybernetické bezpečnosti a středisek kompetencí pro inovace a provoz vytvořila Alianci kybernetické obrany COVID-19, která má vyvíjet inovativní přístupy k boji s trestnou činností související s pandemií COVID-19. V dubnu 2020 byla zřízena specializovaná platforma EIC COVID, jejímž účelem je propojit občanskou společnost, inovátory, partnery a investory v celé Evropě za účelem vývoje inovativních řešení.

Aby bylo zajištěno účinnější stíhání trestných činů a s ohledem na význam elektronických informací a důkazů při vyšetřování trestných činů, měly by orgány činné v trestním řízení získat rychlý přístup k těmto informacím a důkazům pro účely vyšetřování. Shodli se na tom ministři vnitra EU ve společném prohlášení ze dne 13. listopadu 2020. Dne 1. prosince 2020 vydaly agentury Europol a Eurojust a Evropská justiční síť svou druhou „zprávu o situaci v oblasti digitálních důkazů SIRIUS EU“. Ve zprávě je zdůrazněn rostoucí význam elektronických důkazů při vyšetřování trestných činů. K návrhům Komise týkajícím se přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům z dubna 2018 Evropský parlament dosud nezaujal stanovisko, a proto budou jednání mezi spolunormotvůrci teprve zahájena. Zpoždění při přijímání těchto návrhů zdržují práci orgánů činných v trestním řízení a také komplikují pokračující snahy o vytvoření kompatibilních pravidel pro přeshraniční přístup k elektronickým důkazům prostřednictvím mezinárodních jednání.

Na mezinárodní úrovni se Komise jménem EU účastní probíhajících jednání o Druhém dodatkovém protokolu Budapešťské úmluvy o počítačové kriminalitě přijaté Radou Evropy. Tento protokol by poskytl příslušným donucovacím orgánům posílené dalekosáhlé nástroje pro přeshraniční spolupráci při vyšetřování a stíhání kyberkriminality a jiných závažných forem trestné činnosti, včetně přímé spolupráce s poskytovateli služeb. Protože většina z těchto rozšířených a posílených způsobů spolupráce bude vycházet z výměny osobních údajů, je nezbytné, aby budoucí protokol zajistil vhodné záruky ochrany údajů, a to nejen z hlediska základních lidských práv, ale také pro zajištění právní jistoty, vzájemné důvěry a účinnosti operativní spolupráce při prosazování práva.

Jednání by měla být ukončena v roce 2021. Současně podle mandátu, který loni obdržela Rada pro spravedlnost a vnitřní věci, jedná Komise o dohodě mezi EU a USA o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům. Tato dohoda by doplnila navrhovaná vnitřní pravidla EU pro přímou přeshraniční spolupráci s poskytovateli služeb, odstranila by kolizi norem a zajistila společná pravidla a záruky. Formální jednání byla zahájena 25. září 2019 a proběhlo již několik jejich kol. Výsledek jednání však do velké míry závisí na pokroku dosaženém v oblasti vnitřních pravidel pro elektronické důkazy.

Pokud jde o uchovávání a použití údajů pro účely prosazování práva, po předchozím rozsudku ve věci Tele2/Watson z roku 2016 Komise vedla odborné konzultace s příslušnými poskytovateli služeb, orgány činnými v trestním řízení, občanskou společností, úřady pro ochranu osobních údajů, akademickou sférou a orgány EU. Do úvah se promítla také studie o postupech uchovávání údajů u poskytovatelů služeb elektronických komunikací a potřebách a postupech donucovacích orgánů v oblasti přístupu k údajům, identifikace příslušných technologických problémů a přehled vnitrostátních právních rámců. Tato práce zdůraznila, že donucovací orgány potřebují přístup k údajům, aby mohly účinněji vykonávat své úkoly.

Dne 6. října 2020 vynesl Soudní dvůr rozsudky týkající se vnitrostátních právních předpisů Belgie, Francie a Spojeného království o uchovávání, přenosu a přístupu k údajům o komunikaci nezahrnující obsah pro účely prosazování práva a národní bezpečnosti. Komise posoudí dostupné možnosti, jak zajistit, aby teroristé a jiní zločinci mohli být identifikováni a vystopováni a aby bylo zároveň dodržováno právo EU, jak jej vykládá Soudní dvůr, a to také s ohledem na jiné věci projednávané u Soudního dvora, které se týkají této záležitosti.

Dalším důležitým prvkem v boji proti kyberkriminalitě bylo úsilí o zajištění dostupnosti a přesnosti registračních údajů u názvů internetových domén („informace WHOIS“), a to v souladu se snahami Internetového sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN). Účelem jednání je zajistit, aby oprávnění žadatelé o přístup, včetně orgánů činných v trestním řízení a provozovatelů zajišťujících kybernetickou bezpečnost, získali účinný přístup k obecným registračním údajům týkající se domén nejvyšší úrovně při plném dodržování platných pravidel o ochraně údajů. Dne 10. srpna 2020 byla vydána konečná doporučení k novým zásadám týkajícím se informací WHOIS a v současnosti probíhá jejich přezkum, než představenstvo sdružení ICANN přijme rozhodnutí. Komise závěry přezkumu prostuduje a posoudí, zda tyto zásady dostatečně odrážejí ochranu údajů a veřejný zájem na poskytování účinného přístupu pro orgány činné v trestním řízení a provozovatele zajišťující kybernetickou bezpečnost.

2.Moderní prosazování práva

Protože technologie neustále přetvářejí téměř každé odvětví společnosti včetně bezpečnosti, musí s nimi orgány činné v trestním řízení držet krok. Pro zvýšení bezpečnosti a zabezpečení je nezbytně nutné začlenit do bezpečnostní politiky umělou inteligenci, data velkého objemu a vysoce výkonnou výpočetní techniku, aniž by byla oslabena účinná ochrana základních lidských práv.

Komise pracuje na úkolech v řadě klíčových oblastí. Dne 25. listopadu 2020 navrhla Komise akt o správě dat – rámec pro usnadnění sdílení a opakovaného použití osobních i jiných údajů pro účely inovací a rozvoje. Tento rámec zahrnuje průmysl i orgány veřejné správy prostřednictvím virtuálních nebo fyzických odvětvových datových prostorů. Umožnil by vnitrostátním donucovacím orgánům přístup k údajům hostovaným v jiných datových prostorech pro jejich vlastní inovační účely. Zároveň by přístup k údajům drženým vnitrostátními donucovacími a bezpečnostními orgány nebyl umožněn, pokud by nebyl povolen podle práva EU nebo vnitrostátního práva. Přínos pro vnitrostátní donucovací a bezpečnostní orgány by mohl mít také v případě, že by jednotlivé subjekty údajů dobrovolně zpřístupnily své údaje pro obecné blaho, výhradně pro účely vědeckého výzkumu.

Rovněž probíhají práce na přípravě nové iniciativy v oblasti umělé inteligence (UI) navazující na zveřejnění Bílé knihy o UI. Tato bílá kniha uznává příležitosti, jež nabízí technologie UI z hlediska posílení bezpečnosti a zvýšení blahobytu občanů a společnosti jako celku, ale současně uvádí řadu rizik, například kybernetické hrozby, osobní bezpečnostní rizika nebo ztrátu konektivity. Hlavní obavy, které vyjádřili účastníci veřejné konzultace, se týkaly možnosti, že UI bude porušovat základní lidská práva, a rizika, že UI může vést k diskriminačním výsledkům. Ve sdělení Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka zdůraznila Komise nutnost zajistit, aby byly systémy UI odolné vůči zjevným útokům i vůči méně nápadným pokusům o manipulaci s daty nebo algoritmy, a přijmout opatření ke zmírnění tohoto rizika.

Při zajišťování silné kybernetické bezpečnosti a účinné ochrany základních lidských práv, jako je soukromí, včetně důvěrné povahy komunikací a ochrany osobních údajů, a při zajišťování důvěry v služby a produkty vycházející z technologií šifrování, jako jsou řešení digitální identity, hraje zásadní úlohu šifrování. Současně může být využito ke skrývání trestné činnosti před orgány činnými v trestním řízení a ztěžovat její vyšetřování, odhalování a stíhání. Členské státy a Rada vyzvaly k nalezení řešení, které orgánům činným v trestním řízení umožní získat zákonný přístup k digitálním důkazům při plném dodržování záruk zachování soukromí, ochrany osobních údajů a spravedlivého procesu. Komise bude s členskými státy spolupracovat při hledání zákonných, operativních a technických řešení pro zákonný přístup k elektronickým informacím v šifrovaných prostředích, která zachovávají bezpečnost komunikací.

Praktické kroky, které již probíhají, zahrnují dešifrovací platformu v rámci Europolu, která má orgánům činným v trestním řízení pomoci získat zákonný přístup k zašifrovaným informacím v zařízeních zabavených v průběhu vyšetřování trestných činů. Evropská skupina pro odbornou přípravu a vzdělání v oblasti kyberkriminality vyvinula pilotní školicí moduly, které budou využity při práci Agentury Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL). Byla zřízena síť míst soustřeďujících odborné znalosti v oblasti šifrování v členských státech, v níž budou sdíleny osvědčené postupy a znalosti a která bude podporovat vývoj souboru technických a praktických nástrojů.

Digitální systém výměny elektronických důkazů (eDDES) nabídne nástroj pro bezpečnou, rychlou a efektivní přeshraniční výměnu evropských vyšetřovacích příkazů, žádostí o vzájemnou pomoc a důkazů v digitálním formátu. Měl by být postupně doplňován a rozšiřován i na další nástroje justiční spolupráce v trestních věcech a jeho budoucí rozsah bude stanoven v legislativním návrhu digitalizace postupů justiční spolupráce, který je plánován na rok 2021.

3.Potírání nezákonného obsahu online

Radikalizace vedoucí k násilnému extremismu a terorismu je vícerozměrný a přeshraniční jev, který je schopen využít rychlý růst internetu. Internet je i nadále využíván k radikalizaci a náboru zranitelných uživatelů. V červenci zaznamenala jednotka Europolu pro oznamování internetového obsahu 2 000 odkazů na teroristický obsah – včetně příruček a návodů, jak provést útok. Důkazy o úloze internetu při radikalizaci a propagaci trestné činnosti osob zapojených do útoků ve Francii a v Rakousku dále zdůrazňují nutnost jednoznačného legislativního rámce k zabránění šíření teroristického obsahu na internetu při současném zachování účinných záruk ochrany základních lidských práv. V posledních týdnech se zintenzivnila jednání mezi Evropským parlamentem a Radou o navrhovaném nařízení o prevenci šíření teroristického obsahu online. To, aby tato jednání byla uzavřena zejména zřízením nového a účinného operačního nástroje pro příkazy k odstranění za účelem přeshraniční eliminace teroristického obsahu maximálně do hodiny od obdržení těchto příkazů, je kritické pro řešení problému teroristického obsahu, včetně obsahu přispívajícího k radikalizaci.

Mezitím internetové fórum EU působí i nadále jako katalyzátor akce, neboť poskytuje zásadní platformu spojující členské státy a průmysl při prevenci šíření teroristického obsahu na internetu a v boji proti radikalizujícím zprávám. Fórum zpracovává referenční seznam zakázaných symbolů a skupin v členských státech, který by mohl posloužit jako zdroj informací pro zásady moderování obsahu na platformě.

Internetové fórum EU rozšířilo svůj rozsah činností také na boj proti pohlavnímu zneužívání dětí na internetu. Fórum poskytne společný prostor ke sdílení osvědčených postupů a identifikaci překážek, kterým čelí soukromé i veřejné subjekty, aby se zvýšilo vzájemné porozumění a bylo možné společně hledat řešení. Umožňuje také politickou koordinaci na vysoké úrovni s cílem maximalizovat efektivnost a účinnost opatření. V rámci internetového fóra EU byl vytvořen technický odborný proces zahrnující akademickou sféru, průmysl, orgány veřejné správy a organizace občanské společnosti, který mapuje a předběžně hodnotí možná technická řešení pro odhalování a hlášení pohlavního zneužívání dětí v elektronické komunikaci šifrované mezi koncovými body. Taková technická řešení by neměla oslabit šifrování. Tento přístup doplňuje další prvky boje proti pohlavnímu zneužívání dětí, a to jak online tak i offline, jak je popsáno výše.

Komise rovněž pokračovala ve sdílení odborných znalostí a zkušeností EU v rámci nezávislého poradního výboru nově vzniklého globálního internetového fóra pro boj proti terorismu a společně s Microsoftem vedla pracovní skupinu pro reakce na krize. Společně s Europolem pokračuje Komise v podporování členských států při provádění krizového protokolu EU. Jednotka EU pro oznamování internetového obsahu uspořádala dne 23. listopadu 2020 druhé simulační cvičení, jehož účelem bylo vypracovat pokyny ke zlepšení operativních reakcí a koordinace mezi členskými státy a poskytovateli online služeb v reálném čase.