CS Úřední věstník Evropské unie C 225/6

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 225/07)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změn v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„KARP ZATORSKI“

EU č.: PL-PDO-0105-01357 – 30. 7. 2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32-640 Zator POLSKA/POLAND Tel. +48 338412128, +48 602464243 Fax +48 338410585 E-mail: fishrzd@man.pl

Seskupení žadatelů jakožto skupina hrající zásadní úlohu, pokud jde o tento produkt, má v rámci svých pravomocí oprávněný zájem žádat o schválení změny specifikace produktu. Tato skupina byla žadatelem v případě žádosti o zápis názvu „karp zatorski“ jako CHZO.

2. Členský stát nebo třetí země

Polsko

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

— ☐ Název produktu — ☒ Popis produktu — ☐ Zeměpisná oblast — ☐ Důkaz původu — ☐ Metoda produkce — ☐ Souvislost — ☐ Označování — ☐ Jiná [uveďte]

4. Druh změny (změn)

— ☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012. — ☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5. Změna (změny)

Změna spočívá v přepracování údajů o chemickém složení masa produktu „karp zatorski“ uvedeného v bodu 3.2 jednotného dokumentu. Tato změna spočívá v odstranění údaje o obsahu sušiny a hrubého popela a uvedení celkového podílu bílkovin a hrubého tuku v chemickém složení masa produktu „karp zatorski“ ve formě rozmezí hodnot:

— celkový podíl bílkovin – od 17,0 do 19,3 %

— hrubý tuk – od 3,2 do 5,9 %

Údaj o podílu sušiny a hrubého popela má pouze doplňující charakter a neinformuje o konkrétních vlastnostech produktu „karp zatorski“. Konkrétní vlastnosti produktu „karp zatorski“ popisují zejména údaje o celkovém obsahu bílkovin a hrubého tuku. Na chemické složení má vliv plnění specifických požadavků v jednotlivých fázích produkce kapra „karp zatorski“, mimo jiné používání přírodních obilninových krmiv. Chemické složení produktu „karp zatorski“ se rovněž odvíjí od specifických charakteristik geografické oblasti, v níž je chován, zejména: husté sítě povrchových vod, dobré kvality podzemních vod, mírného klimatu a různorodých půd. Výjimečnost této oblasti dokládá rovněž skutečnost, že byla zahrnuta do programu ochrany přírody Natura 2000. V původním textu dokumentu byly uvedeny hodnoty o chemickém složení masa produktu „karp zatorski“, které byly výsledkem výzkumu provedeného v konkrétní fázi cyklu produkce. Není možné, aby se tyto hodnoty opakovaly s přesností na dvě desetinná místa. Proto se navrhuje zavést pro celkový obsah bílkovin a hrubého tuku rozmezí hodnot popisující chemické složení masa produktu „karp zatorski“. Důvodem navrhované změny je rovněž kolísání chemického složení masa produktu „karp zatorski“ projevující se v závislosti na intenzitě výživy, druhu obilných krmiv (proporcí pšenice, ječmene, tritikale a kukuřice), přičemž jsou zohledněny požadavky v této oblasti popsané ve specifikaci a rovněž množství přírodního rybami zkonzumovaného krmiva, jež se odvíjejí od přírodních podmínek, které v daném roce panují.

Odstranění údaje o obsahu sušiny a hrubého popela z údajů o chemickém složení masa produktu „karp zatorski“ a zavedení rozmezí hodnoty chemického složení jeho masa nebude mít vliv na změnu specifických vlastnosti produktu „karp zatorski“ ani na jeho chuťovou kvalitu.

Kromě toho je z bodu 5.2 do bodu 3.2 přenesena informace o specifických vlastnostech produktu „karp zatorski“, aniž by byly pozměněny velikosti parametrů.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„KARP ZATORSKI“

EU č.: PL-PDO-0105-01357 – 30. 7. 2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název (názvy)

„Karp zatorski“

2. Členský stát nebo třetí země

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.7. čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Karp zatorski“ (Cyprinus carpio) je hybrid získaný křížením čisté linie kapra „karp zatorski“ s těmito čistými liniemi: maďarskou, jugoslávskou, gołyskou a izraelskou (Dor-70). „Karp zatorski“ je živá ryba prodávaná v čerstvém, nezpracovaném stavu. „Karp zatorski“ se chová výhradně v kaprových rybnících podle zatorské metody chovu, která je založena na dvouletém cyklu chovu.

Vzhled:

— hmotnost ryby uváděné do prodeje: od 1 100 g do 1 800 g,

— barva: olivová nebo olivově modrá,

— šupinatost: zrcadlové šupiny uspořádané ve tvaru šípu, pruhu nebo trojhranu,

— kompaktní tvar,

— ukazatel vysokohřbetosti: 2,2–2,4,

— rychlý růst,

— výtěžnost masa: 61–64 %,

— kondiční ukazatel (Fultonův koeficient) – 3,9–5,0,

— maso je prosté pachu bahna, má vůni čerstvé ryby a lahodnou chuť,

— krmný koeficient 5 v případě obilovin,

— míra přežití: 86 %,

— nadprůměrná odolnost vůči nákazám.

Chemické složení masa produktu „karp zatorski“:

— celkový obsah bílkovin: 17,0–19,3 %

— hrubý tuk: 3,2–5,9 %

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Ryby jsou krmeny převážně potravou, která je přirozeně dostupná v rybnících. Díky vysoké produktivitě rybníků s chovem kaprů v dané oblasti se ryby krmí přirozenou potravou dostupnou v rybnících. Ve všech fázích produkce se ryby přikrmují pouze přírodními obilovinami (pšenice, ječmen, tritikale, kukuřice), z nichž nejméně 70 % pochází z oblasti vymezené v bodě 4 a které se díky zvláštním půdním a klimatickým vlastnostem vyznačují vysokou kvalitou a splňují přísné hygienické normy. Při nákupu obilovin se zohledňuje jejich kvalita a obsah vlhkosti, která nesmí být vyšší než 11 %. Krmivo zakoupené mimo oblast produkce kapra „karp zatorski“ se používá pouze v případě, že jsou zdroje krmiva v oblasti vymezené v bodě 4 nedostatečné. Při produkci se nepoužívá žádná potrava umělého původu nebo doplňková krmiva.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Celý cyklus produkce kapra „karp zatorski“ musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodu 4. Tento cyklus zahrnuje těchto pět fází:

1. Výtěr

2. Odchov plůdku

3. Odchov a přezimování podzimního plůdku

4. Vysazování v hospodářských rybnících

5. Výlov kaprů ze sádek

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Název „karp zatorski“ se používá pro účely uvádění živých ryb na trh, proto se v případě velkoobchodních dodávek ryb v přepravních nádržích s využitím motorových vozidel tento název nachází také na fakturách, dodacích listech a přepravních dokumentech a může se rovněž nacházet na nádrži nebo motorovém vozidle. V maloobchodních prodejnách se ryby umísťují do speciálních okysličených nádrží. Nádrže jsou označeny zřetelně viditelným nápisem „karp zatorski“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

„Karp zatorski“ se produkuje ve třech obcích, které se nacházejí ve východní části Malopolského vojvodství. Jsou to obce: Zator a Przeciszów v okrese Osvětim a obec Spytkowice v okrese Wadowice. Oblast se rozprostírá na ploše 134 km2, ale produkce se soustřeďuje především v obci Zator.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Počátky rybolovu a chovu kaprů v obci Zator sahají na přelom 11. a 12. století. Od té doby se zde rozvíjí odvětví rybolovu a později chovu ryb. Je to nejstarší středisko tohoto druhu v regionu. Rozvoj chovu ryb umožňovala hustá síť vodních toků (řeky Soła a Skawa a horní Visla), vhodné půdní podmínky pro pěstování čtyř hlavních druhů obilovin používaných ke krmení kaprů, mírné podnebí a možnost přepravy ryb po řece do Krakova a okolních oblastí. Rybníky byly stavěny podél řek v řetězovém uspořádání. To ulehčilo gravitační přítok a odtok vody včetně vysoušení rybníkových řečišť. K výraznému rozvoji chovu ryb došlo po skončení první světové války. Začalo se přestavbou rybníků zničených za války, byly zavedeny nové technologie, zreguloval se maloobchod s rybami a vznikla první rybárna v Krakově. V roce 1946 převzala státní statek v Zatoru Jagelonská univerzita a vznikl Zootechnologický institut, v němž se usilovalo o zlepšení užitné hodnoty kaprů.

V zeměpisné oblasti popsané v bodě 4 byla vyšlechtěna původní linie kaprů, která se zachovala od roku 1955 jako inbrední linie a nikdy se nekomercializovala. Na základě pozorování, výzkumu a zkušeností místní chovatelé ryb a vědci vyšlechtili křížence mezi čistou linií kapra „karp zatorski“ a dalšími liniemi kaprů, které byly nejlépe přizpůsobeny podmínkám v této oblasti. Od roku 1946 se postupně zaváděla zatorská metoda chovu založená na dvouletém cyklu, která v prvním roce umožnila zvýšení hmotnosti ryb z 60 na 150 g a míra přežití vzrostla na 86 %. Tato metoda ve spojení s bohatými zásobami přirozené potravy ve vodách regionu umožnila zkrátit cyklus chovu kaprů na dva roky. Touto metodou se produkují kapři o hmotnosti 1 100–1 800 g a využívá se velký potenciál růstu ryb v druhém roce produkčního cyklu. Většina prací spojených s produkcí kapra „karp zatorski“ se vykonává manuálně, přičemž lidské poznatky a zkušenosti hrají významnou úlohu. Na základě dlouholetých zkušeností rozvinuli chovatelé schopnost vykonávat různé činnosti v procesu produkce, jako je výběr počáteční hustoty populace ryb ve výši 200 000 plůdků na hektar v rybnících, čímž se snižuje riziko šíření nákaz, omezují se ztráty a přirozené zdroje potravy se využívají co nejefektivněji. Velmi záleží také na umění přizpůsobit hrubost a dávkování obilninového krmiva v závislosti na hmotnosti ryb.

Níže uvedené charakteristiky zeměpisné oblasti popsané v bodu 4 mají významný vliv na vytvoření vhodných podmínek pro tradiční rybníkářství a specifické vlastnosti produktu „karp zatorski“.

Charakteristickým znakem oblasti produkce kapra „karp zatorski“ je hustá síť vodních toků: říční sítě doplněné o hustou síť odvodňovacích příkopů a kanálů zásobujících jednotlivé vodní nádrže vodou. Rybníky se rozkládají přibližně na 22 % území obce Zator. Mají vysokou přirozenou produktivitu, tj. rychlý nárůst biomasy. Rybníky s chovem kaprů v této oblasti poskytují rybám hojné zásoby přirozené potravy: zooplankton, fytoplankton a bentos. Kvůli komplexnímu systému jezer, rybníků a nádrží v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 se tato oblast běžně nazývá „Dolina Karpia“ (Kapří údolí).

Oblast produkce kapra „karp zatorski“ se nachází v předkarpatském hydrogeologickém regionu. Hladina podzemní vody je 5–10 m pod povrchem. Průměrná tloušťka vodonosné vrstvy se odhaduje na 4,8 m s infiltračním koeficientem 244/24 h. Voda má dobrou jakost (třída Ib).

Oblast produkce kapra „karp zatorski“ se nachází ve středoevropském podnebném pásmu, v karpatském klimatickém regionu v nižší části mírně teplého klimatického stupně. Na podnebí této oblasti působí kontinentální i mořské vlivy. Je také ovlivněno blízkostí horských oblastí. Vegetační období (průměrná denní teplota nad 5 °C) trvá 224 dní a období intenzivní vegetace (průměrná denní teplota nad 10 °C) trvá od konce dubna do poloviny října; období bez mrazu trvá 172 dní.

Oblast produkce kapra „karp zatorski“ se vyznačuje velmi rozmanitým pokryvem půdy: hnědozemě a pseudopodzolové půdy, říční náplavy, glejové půdy, černozemě a rašelinové a bahenní půdy.

Oblast chovu kapra „karp zatorski“ se vyznačuje zejména čistým vzduchem a hojností bohaté a vzácné fauny a flóry. Díky tomuto velkému výskytu volně žijících živočichů byly tyto oblasti na základě kritérií organizace Birdlife International vybrány Polskou společností pro ochranu ptactva (OTOP) za součást sítě Natura 2000 – Doliny Dolnej Skawy (Údolí dolního toku řeky Skawa) (PL 125) – jako zvláště chráněné území. Tato síť hraje hlavní úlohu v ochraně přírodních zdrojů Evropské unie.

Výjimečná jakost produktu „karp zatorski“ je neoddělitelně spjata s přírodním prostředím zeměpisné oblasti, v níž je chován. Jeho jakost je dána nejen jedinečnými vlastnostmi přírodního prostředí, ale též místní tradicí a technikou chovu ryb. Jedině kombinace všech výše uvedených faktorů umožňuje produkovat kapry vyznačujícími se specifickými vlastnostmi. Přírodní faktory přispívají k vytváření dostatečného množství vysoce kvalitní přirozené potravy v rybnících. Oblast produkce tohoto druhu kapra má též příznivé půdní a klimatické podmínky pro pěstování čtyř hlavních druhů obilovin. Především díky velké produktivitě rybníků je potrava ryb přírodní bez použití umělých nebo doplňkových krmiv. Díky této velké produktivitě a vyloučení umělé lehce fermentovatelné potravy bohaté na uhlovodíky se podařilo omezit výskyt patogenních činitelů. To má vliv na zdraví kapra „karp zatorski“ a výjimečné organoleptické vlastnosti produktu. Zejména na tom závisí vůně čerstvé ryby a lahodná rybí chuť. Výše uvedené charakteristiky zeměpisné oblasti jsou též základem pro produkci ryb s dobrým ukazatelem vysokohřbetosti a dobrou jakostí masa, o čemž svědčí vysoký kondiční ukazatel. Produkce kapra „karp zatorski“ je úzce spjatá s místem jeho původu, jelikož blízkost přírodních vodních toků a vodních ploch, včetně řek a jejich přítoků, znamená, že tato oblast je hojně zásobena vodou, která je mimořádně důležitá pro chov ryb. Uspořádání terénu v této oblasti umožnilo výstavbu tak rozsáhlých a funkčních rybníkových komplexů. Půda, na níž byly rybníky vybudovány, a klimatické podmínky (zejména dlouhé vegetační období), jakož i hojnost a kvalita přírodních zdrojů potravy, mají přímý vliv na vysokou přirozenou produktivitu rybníků (tj. množství ryb, které lze vyprodukovat na hektar bez dokrmování), která se pohybuje od 150 do 300 kg/ha. Vynikající vlastnosti produktu „karp zatorski“ vyplývají rovněž ze skutečnosti, že místní chovatelé ryb a vědci na základě pozorování, výzkumu a zkušeností vybrali kapry, kteří jsou nejlépe přizpůsobeni podmínkám v této oblasti. Tímto způsobem byla vyšlechtěna čistá linie kapra „karp zatorski“ křížená s dalšími čistými liniemi kaprů: maďarskou, jugoslávskou, gołyskou a izraelskou (Dor-70). Získané potomstvo má vynikající produkční charakteristiky, jako je vysoká míra přežití a dobrá konverze krmiva, o čemž svědčí nízké krmné koeficienty. Díky heteróznímu efektu ryby rostou rychleji, jsou odolnější vůči nákazám, mají vysokou výtěžnost masa a jsou velmi dobře přizpůsobeny místním přírodním podmínkám. Používání zatorské metody produkce, přizpůsobené podmínkám životního prostředí oblasti vymezené v bodě 4, umožňuje získávat produkt se specifickými vlastnostmi. Zkrácením období chovu na dva roky lze vyprodukovat mladé kapry s vynikající chutí, organoleptickými vlastnostmi a masem s nižším obsahem tuku, než u starších ryb uváděných do prodeje po běžně využívaném delším produkčním cyklu. „Karp zatorski“ má lahodnou chuť, kterou se odlišuje od kaprů produkovaných v jiných zeměpisných oblastech, zejména proto, že ryby jsou mladé. To též určuje jakost masa a jeho organoleptické vlastnosti, jichž si spotřebitelé velmi cení. Vlastnosti produktu „karp zatorski“ nachází u spotřebitelů uznání, což dokazuje skutečnost, že se prodává za cenu vyšší o 10–15 %, než je cena kaprů z jiných zeměpisných oblastí.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.