ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

upozorňuje na to, že cíle politiky EU v oblasti hospodářské soutěže by měly zohledňovat obzvláště potřeby malých a středních podniků, včetně těch ve venkovských a méně rozvinutých oblastech, a měly by zajistit nastolení spravedlivých a rovných podmínek, což by bylo přínosné pro všechny občany EU;
8.

připomíná zejména, že emise z námořní dopravy se za posledních 20 let zvýšily o téměř 32 %. Rozvoj udržitelného loďařského průmyslu by mohl významně přispět k dosažení klimatických cílů Evropské unie. V této souvislosti podporuje cíle Evropské komise spočívající v potenciálním snížení emisí z mezinárodní námořní dopravy do ovzduší během příštích deseti let, a to až o 80 % u SO 2 a až o 20 % u NO x . Je však nezbytné mít na paměti potřeby nejvzdálenějších regionů, které kvůli své odlehlosti a značné závislosti na letecké a námořní dopravě, pokud jde o zajištění jejich dopravního propojení a zásobování, vyžadují opatření zvláště přizpůsobená jejich specifickému strukturálnímu uspořádání;
52.

zdůrazňuje, že je zapotřebí se zaměřit na odvětví a oblasti, kde lze dosáhnout největších přínosů z hlediska plnění cílů v oblasti klimatu. Jednalo by se zejména o energeticky náročná odvětví a velké průmyslové klastry a výrobní řetězce, jichž jsou součástí. Zaměření na výrobní řetězce by bylo prospěšné i pro malé a střední podniky v průmyslu, neboť jsou mnohdy součástí výrobního řetězce okolo velkých společností. Maximalizoval by se tak dopad na cíle v oblasti klimatu. Průmysl je mimořádně důležitý jako základ regionálních trhů práce v průmyslových regionech. Znamená to, že transformace průmyslu na udržitelný obchodní model má zásadní význam, a to i z hlediska zaměstnanosti a inkluzivní transformace na udržitelné a digitální hospodářství;
13.

naléhavě vyzývá členské státy, aby schválily vnitrostátní akční plány pro ekologické zemědělství, jež by se zaměřovaly na řešení konkrétních problémů jak na vnitrostátní, tak na místní úrovni. Měly by vycházet z otevřeného a demokratického konzultačního procesu s přístupem zdola nahoru, do něhož by byly zapojeny všechny zúčastněné strany, zejména ekologičtí zemědělci a ekologická sdružení, místní a regionální orgány, zástupci spotřebitelů a odvětví pohostinství;
19.

vyzývá Evropskou komisi, aby při koordinaci platformy vystupovala aktivně a přidělila dostatečné zdroje EU na zajištění účinné správy a viditelného politického dopadu. Výbor očekává, že se členské státy jednak do platformy aktivně zapojí prostřednictvím všech úrovní správy, včetně místních a regionálních orgánů, a jednak budou usilovat o vymýcení bezdomovectví do roku 2030, jak se stanoví v Lisabonském prohlášení o evropské platformě pro boj proti bezdomovectví a uvádí v agendě OSN týkající se cílů udržitelného rozvoje do roku 2030. Je třeba konstatovat, že problém bezdomovectví ohrožuje dosažení několika cílů udržitelného rozvoje, konkrétně cílů 1, 2, 3, 6, 8, 10 a 11. Proto je nezbytné vypracovat průřezové politiky, které by se touto otázkou účinně zabývaly;
22.

považuje cílené včasné odhalování rakoviny prsu, tlustého střeva a konečníku a děložního čípku za chvályhodné. Pokud to však vyplyne z vědeckých důkazů nebo analýz nákladů a přínosů, mělo by se co nejdříve zvážit rozšíření tohoto cíleného odhalování i na další druhy rakoviny, jako je rakovina prostaty a plic. Je důležité nejen co nejdříve diagnostikovat rakovinu, ale také vybudovat dobře fungující infrastrukturu a dodavatelský řetězec;
vyzývá Komisi a členské státy, aby v zájmu dosažení cílů ekologické a digitální transformace zapojovaly místní a regionální orgány do všech fází rozhodovacího procesu, a to jak na evropské úrovni (do konzultací a do hodnocení ex ante a ex post), tak na vnitrostátní úrovni (do tvorby politik, od právních předpisů po tvorbu a provádění plánů, programů a politických nástrojů, majících největší dopad na města a regiony) s cílem dosáhnout jednotnosti opatření. V souladu s doporučeními pracovní skupiny ( 10 ) doporučuje aktualizovat způsob, jakým státy zapojují regiony do provádění národních plánů pro oživení a odolnost a cílů Zelené dohody pro Evropu na základě pracovní metody víceúrovňové správy a v zájmu spravedlivé ekologické, digitální a sociální transformace;
16.

zdůrazňuje, že pandemie COVID-19, která zasáhla zejména hospodářská odvětví se silným zastoupením žen, prohloubila nerovnosti mezi muži a ženami. Ženy jsou častěji zaměstnávány v povoláních, která jsou tradičně považována za „ženská povolání“, například v oblastech zdravotní péče, maloobchodu a péče o děti. V důsledku toho se tyto pracovnice během pandemie ocitly v první linii, a byly tudíž neúměrně vystaveny riziku nákazy virem a dopadům krize. Větší dopad pandemie COVID-19 na ženy se odráží nejen v poklesu míry zaměstnanosti, ale také v tom, že pro ženy je – ve srovnání s muži – obtížnější vrátit se do zaměstnání po zrušení omezujících opatření. Je proto třeba zavést vhodné nástroje, které by usnadnily návrat do zaměstnání ženám, které přišly o práci v důsledku omezení volného pohybu osob, a to i s využitím zkušeností z předchozích krizí;
16.

domnívá se, že díky této koncepci by všechny evropské politiky mohly zohledňovat nejrůznější regionální odlišnosti panující v Evropské unii, mohly by díky tomu být účinnější a také by mohly zviditelnit činnost Evropské unie v očích občanů;
5.

poukazuje na to, že úspěšná opatření v oblasti klimatu prováděná městy a regiony mohou být ambicióznější než vnitrostátní cíle, aniž by přitom narušila růst a územní soudržnost. To svědčí o silném „demonstračním efektu“ a zajišťuje to silnější vliv vnitrostátním nebo místním politickým skupinám a politickým skupinám aktivním na nižší než celostátní úrovni, jejichž cílem je přijmout progresivnější politiky v oblasti klimatu;
14.

navrhuje, aby byly ve třetí fázi procesu obnovy položeny základy dlouhodobého udržitelného růstu, přičemž bude třeba vycházet ze strategie integrovaného plánování v rámci jednotlivých územních celků s využitím systémových přístupů pro účely udržitelných, zelených, inteligentních a inkluzivních území a řídit se zásadou OECD spočívající v „obnově k lepšímu“. V této fázi bude třeba věnovat pozornost zejména dosažení cíle snížit do roku 2030 veškeré emise skleníkových plynů o 65 %, který si vytyčila ukrajinská vláda. Všechny investice v odvětví energetiky by měly přispět k dekarbonizaci a snížení závislosti Ukrajiny na fosilních palivech, a to z toho důvodu, že 30 % solární kapacity a 90 % větrných elektráren v této zemi bylo buď zničeno, nebo se nachází na územích okupovaných ruskými jednotkami. Investice by měly být nasměrovány i do znovuvybudování systémů centrálního zásobování teplem v řadě ukrajinských obcí, které je třeba nahradit moderními systémy, v nichž nejsou využívána fosilní paliva. V této fázi bude rovněž mimořádně důležité znovuvybudovat obytné budovy, školy a nemocnice s cílem pobídnout ukrajinské uprchlíky a vysídlené osoby k návratu do míst, která obývali před válkou;
11.

konstatuje, že Fond pro spravedlivou transformaci má dobrý základ a dobré cíle a že je pro regiony, ale také pro průmyslová odvětví, která procházejí transformací, velmi důležitý. Proto je nutno zajistit co nejpružnější mechanismus k určení způsobilých operací, aby bylo možno dosáhnout ekonomické diverzifikace příslušných území. Připomíná, že přijaté nařízení podporuje velké podniky a podniky spadající do působnosti systému ETS, které jsou zařazeny jako potenciální příjemci v nařízení o FST, což představuje prvek odlišný od strukturálních fondů. Zdůrazňuje, že v budoucnosti by měl být FST plně začleněn do nařízení o společných ustanoveních, měl by se řídit zásadou partnerství a jeho rozpočet by měl být nad rámec stávajícího financování z prostředků určených na soudržnost;
6.

upozorňuje, že je nutné vytvořit rámec, který by místní a regionální orgány podporoval v jejich úsilí o internalizaci externích nákladů a uplatňování zásady „znečišťovatel platí“, a zavést větší flexibilitu v souvislosti s rozpočtovými procesy. V této souvislosti musí být zohledněna situace ve východoevropských zemích, především v méně rozvinutých regionech. Mají totiž zpravidla vyšší podíl vozidel (automobilů a autobusů), která způsobují větší znečištění. Bylo by zapotřebí regulovat prodej těchto vozidel (norma Euro 1 až Euro 4) na úrovni EU, neboť jsou na východoevropský trh dovážena z trhu západoevropského. V tomto směru by bylo rovněž třeba zavést podpůrné programy na pomoc chudším regionům a zemím, aby mohly docílit stejných podmínek, jaké existují v západní Evropě. Požaduje, aby byl problém rostoucích cen pohonných hmot v důsledku geopolitické situace řešen způsobem, který bude v souladu s unijními cíli v oblasti dekarbonizace dopravy. V tomto ohledu zdůrazňuje, že by bylo možné využívat veřejné dotace s cílem podpořit služby ekologické veřejné dopravy, pobídnout k přechodu na jiné druhy dopravy v městských oblastech a bojovat proti vyloučení z mobility v příměstských a odlehlých venkovských oblastech;
5.

zdůrazňuje, že podporuje přistoupení všech zemí západního Balkánu i Ukrajiny, Moldavska a Gruzie k EU, a to za předpokladu, že tyto země splní všechna kritéria členství. Zdůrazňuje, že je důležité jim vysílat pozitivní signály s cílem podpořit jejich zapojení do procesu získání členství v EU, který je bohužel vleklý. Poukazuje na to, že pokud by tyto partnerské země neměly skutečné a věrohodné vyhlídky na členství v EU, vedlo by to zde k frustraci a mohlo by to posílit vliv třetích zemí v této oblasti;
2.

vyjadřuje znepokojení nad závěry druhého průzkumu na téma diskriminace a trestných činů z nenávisti proti Židům v EU, který pod názvem Experiences and perceptions of antisemitism (Zkušenosti a vnímání antisemitismu. Druhý průzkum diskriminace a trestných činů z nenávisti vůči Židům v EU) provedla Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA). Plyne z něj, že devět z deseti Židů má za to, že míra antisemitismu v jejich zemi vzrostla, a 85 % Židů považuje antisemitismus za vážný problém;
16.

poukazuje na to, že podle kapitoly V aktu o datech mohou subjekty veřejného sektoru v určitých situacích využívat data, která mají v držení podniky. V souvislosti s dalšími kapitolami nařízení by však mělo být vyjasněno, zda mohou místní a regionální subjekty vystupovat i jiným způsobem, například jako uživatelé dat, držitelé dat nebo příjemci dat. Definice obsažené v aktu o datech by měly být znovu přezkoumány z tohoto hlediska;
16.

domnívá se, že je třeba vypracovat seznam rozpočtových položek pro ekologické sestavování rozpočtu na místní a regionální úrovni, které by měly konkrétní čisté dopady na životní prostředí, jež by mohly být obecně považovány za „zelené“, a rovněž seznam položek s čistými dopady, které by mohly být obecně považovány za „hnědé“ nebo „neutrální“. Tento seznam by měl být začleněn do pokynů a nástrojů pro ekologické sestavování rozpočtu místních a regionálních orgánů, které jsou ochotny provádět toto sestavování nebo modernizovat své současné postupy. V této souvislosti vítá, že Evropská komise a OECD usilují o dosažení tohoto cíle;
I když je nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem, je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000 EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty, mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy. Investiční fondy a subjekty investování do nemovitostí by měly být z její působnosti rovněž vyloučeny, pokud jsou na vrcholu vlastnického řetězce, neboť u těchto tzv. průtokových subjektů jsou dosažené příjmy daněny na úrovni vlastníků.

Je nezbytné odradit od praktik vyhýbání se daňovým povinnostem. Zároveň je třeba zabránit nepříznivým dopadům na menší nadnárodní podniky na vnitřním trhu. Z tohoto důvodu by se tato směrnice měla vztahovat pouze na subjekty nacházející se v Unii, které jsou členy nadnárodních skupin podniků nebo velkých vnitrostátních skupin, které dosahují roční prahové hodnoty konsolidovaných výnosů ve výši nejméně 750 000 000 EUR. Tato prahová hodnota by byla v souladu s prahovou hodnotou stávajících mezinárodních daňových pravidel, jako jsou pravidla pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí. Subjekty spadající do působnosti této směrnice se označují jako členské subjekty. Některé subjekty by měly být z její působnosti vyloučeny na základě svého konkrétního účelu a statusu. Vyloučenými subjekty by byly subjekty, které nejsou založeny na zisku a vykonávají činnost v obecném zájmu a které z těchto důvodů pravděpodobně nebudou v členském státě, v němž se nacházejí, zdaněny. V zájmu ochrany těchto zvláštních zájmů je nezbytné vyloučit z působnosti této směrnice vládní subjekty (včetně místních a regionálních orgánů a sdružení těchto orgánů) , mezinárodní organizace, neziskové organizace a penzijní fondy.
Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem. K informacím uvedeným v prvním pododstavci se kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724.

Informace o podmínkách a pravidlech týkajících se registrace jakožto voliče nebo kandidáta ve volbách do Evropského parlamentu a informace uvedené v odstavci 2 se poskytnou jasným a jednoduchým jazykem. Mají-li příslušné orgány potřebnou administrativní kapacitu, pak se k informacím uvedeným v prvním pododstavci kromě znění v jednom nebo více úředních jazycích hostitelského členského státu přiloží rovněž překlad alespoň do jednoho dalšího úředního jazyka Unie, kterému obecně rozumí co největší počet občanů Unie pobývajících na jeho území, a to v souladu s požadavky na kvalitu stanovenými v článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724.
12.

zastává názor, že pokud by byla za současného stavu rámce pro správu ekonomických záležitostí a v kontextu energetické krize, geopolitické nestability a úsilí o oživení po pandemii COVID-19 úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu zrušena, mělo by požadované snížení dluhu za následek návrat k politikám úsporných opatření, za něž by bylo třeba zaplatit obrovskou hospodářskou, sociální a environmentální cenu. Požaduje proto, aby obecná úniková doložka zůstala v platnosti, dokud nebude co nejrychleji zaveden revidovaný rámec pro správu ekonomických záležitostí;
18.

připomíná, že některé regiony Spojeného království jsou stále ještě zapojeny do stávajícího programového období (do konce roku 2023), včetně programu Interreg pro Severní moře, Interreg pro Lamanšský průliv a Interreg pro Irsko a Wales, a podotýká, že Spojené království do těchto přeshraničních programů přispívá významným podílem až do výše jedné třetiny jejich rozpočtu. Konstatuje, že místní a regionální orgány nebudou s největší pravděpodobností schopny vyrovnat ztrátu finančních prostředků z programu Interreg využíváním regionálních nebo místních prostředků;
17.

vítá oznámení Evropské komise o Rámcovém programu EU pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrační aktivity na období 2007-2013 (FP7) a Rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace, jež mají dodat impuls realizaci znalostní společnosti. Výbor regionů zdůrazňuje potřebu regionální kapitoly v rámci FP7, jež by podpořila regionální iniciativy přispívající do Evropského výzkumného prostoru. Dále připomíná nutnost připravit mechanismus, s jehož pomocí by všechny regiony mohly využívat zvýšené investice do výzkumu a inovací prostřednictvím interaktivního „učení“.
24.

sdílí tento cíl, aby pakt stability a růstu (PSR), v souladu se smlouvou ES (9) mohl lépe vzít na vědomí účinky spojené s ekonomickou konjunkturou a životaschopností rozpočtových situací; domnívá se, že „celkové zhodnocení“ zmiňované v článku 104.6 smlouvy ES by mělo být upřesněno tím, že by se též uvedla doba investování veřejných orgánů, které se podílejí na provádění Lisabonské strategie a navrhuje tedy, aby byl Pakt stability a růstu revidován, stal se pružnější a bral v úvahu rozdílnou hospodářskou realitu v členských státech Evropské unie. To by se mělo dít bez ústupků v oblasti disciplíny, za plného respektování kritérií Paktu a bez toho, aniž by určité výdajové položky byly vyloučeny z výpočtu rozpočtového deficitu;
2.5

je pro silnější zapojení Výboru regionů do všech fází rozhodovacího procesu Společenství, obzvláště do vyhodnocování územního dopadu hlavních politik Společenství; dále trvá na tom, že pokud jsou místní a regionální orgány vhodně zapojeny do přípravy právních předpisů, mohou hrát v jejich transpozici a používání určující úlohu;
2.

oceňuje návrhy lucemburského předsednictví a souhlasí především s Evropským parlamentem, že finanční výhledy by měly být stanoveny takovým způsobem, aby byla zajištěna dostupnost dostatečných prostředků na plnění cílů konkurenceschopnosti a růstu a aby byla zajištěna dostupnost regionálních a strukturálních fondů pro všechny evropské regiony. To je nezbytné, pokud má Evropská unie plnit své závazky a vyvarovat se rostoucí nespokojenosti veřejnosti. Každé snížení stropu rozpočtu ohrozí základní zásady politiky soudržnosti a následně naruší zásadu solidarity, která představuje zásadní prvek evropské integrace a modelu evropské společnosti. Snížení rozpočtu v této oblasti by mohlo vyústit v obnovenou nacionalizaci regionální politiky ve většině států bývalé evropské patnáctky, a to je nepochybně v rozporu s názory evropských regionů a orgánů místní samosprávy,
21.2

s Komisí: uplatňovat protokol o spolupráci podepsaný v listopadu 2005, především co se týče aktivnější úlohy Výboru v raných fázích činnosti Společenství a také prohloubení spolupráce v oblasti komunikace ve snaze přiblížit Evropu občanům, což by mělo vést zejména k vytvoření dodatku k protokolu o spolupráci poté, co Komise přijme Bílou knihu o komunikaci. Navíc bude VR usilovat o pravidelné zařazení „hodiny dotazů“ pro Evropskou komisi do svých plenárních zasedání se záměrem více podporovat dialog mezi oběma institucemi o zásadních evropských otázkách a dosáhnout toho, aby místní a regionální samosprávy Evropy měly větší vliv na evropský rozhodovací proces.
—

jednoznačně uvést do zápisu prohlášení Komise, že po zřízení evropského sdružení pro územní spolupráci se samosprávy z třetích států, které nařízení začlenily do svého národního práva, mohou do ESÚS zapojit;
6.

podtrhuje nutnost udržitelného rozvoje pro občany a příští generace, upozorňuje dále na význam sociální Evropy a zdůrazňuje, že nesmí dojít k oslabení těchto cílů, ale naopak je zapotřebí společného úsilí EU a členských států, ale i regionálních a místních politických subjektů. Z tohoto důvodu by EU měla dále podněcovat ústřední vlády a místní a regionální úřady (a to i prostřednictvím méně přísného uplatňování pravidel týkajících se deficitu povoleného členským státům), aby tyto cíle také sledovaly, tím, že přistoupí k ambiciózním dlouhodobým investicím do vzdělání, odborné přípravy, výzkumu a inovací, ale také do rozvoje kvalitní infrastruktury, sítí veřejné dopravy a energeticky účinných technologií;
27.

žádá finanční instituce, evropské orgány a banky, aby přidělily přiměřené finanční prostředky a/nebo záruky na investice do infrastruktury i do inovačních projektů s prokázanou kvalitou, které přispívají ke konkurenceschopnosti a efektivitě; trvá na tom, že by se měla zohlednit skutečnost, že pokud by se nepodařilo tyto investice dokončit včas, nejen že by to přímo poškodilo zainteresované územní celky a jejich malé a střední podniky, ale také by to mělo negativní dopad na průmysl EU, a tím by ovlivnila hospodářský růst a ohrozila cenná pracovní místa;
29.

zdůrazňuje, že v tom, jakých pokroků bylo v posledních letech dosaženo při snižování emisí CO2 a spotřeby energie, existují rozdíly mezi různými městy a regiony EU. Mělo by být zohledněno to, že v různých členských státech existují rozdíly v energetické náročnosti spotřeby a výroby a rozdílné jsou i situace v oblasti emisí skleníkových plynů, které s tím souvisí, a to zejména mezi městskými a venkovskými oblastmi;
4.

vyzývá především rozpočtový orgán, aby během posledních let víceletého programového období 2007–2013 do rozpočtu převedl požadavky strategie Evropa 2020, zejména co se týče financování stěžejních iniciativ, a aby v rámci víceletého plánování na období po roce 2013 zaručil odpovídající přechodné období;
31.

důrazně doporučuje klást zvláštní důraz na zohlednění otázky změny klimatu v rámci rozpočtů na všech úrovních správy a za tímto účelem: a) opětovně zdůrazňuje, že místním a regionálním orgánům musí být co nejdříve poskytnuty vhodné evropské nástroje na podporu jejich úsilí o řešení změny klimatu. Je třeba uzpůsobit národní rámcové podmínky pro financování a měl by být usnadněn přístup k půjčkám od Evropské investiční banky; b) konstatuje, že nedávná finanční krize přinesla dodatečný tlak na obecní rozpočty. Zdůrazňuje proto prospěšnost vhodně navržených dotací a pobídek pro místní a regionální orgány na podporu energetické účinnosti, udržitelných energetických politik a projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; vyzývá k posílení programu Inteligentní energie – Evropa a jeho lepšímu přizpůsobení vyvíjejícím se požadavkům místních a regionálních orgánů; c) pro blížící se přezkum rozpočtu EU doporučuje učinit ze změny klimatu průřezovou prioritu v rámci stávajících režimů financování, jako jsou strukturální fondy, SZP a rámcové programy pro výzkum a technologický rozvoj; d) navrhuje, že významná část příjmů z evropského systému pro obchodování s emisemi by měla být zpřístupněna místním a regionálním orgánům za účelem realizace opatření určených k přizpůsobení se změně klimatu a jejímu zmírnění na místní úrovni a že finanční zdroje získané z mezinárodního trhu s uhlíkem by měly být využívány také k podpoře projektů v rozvojových zemích; e) připomíná významnou úlohu strukturálních fondů EU,které přispívají ke snižování nerovností a umožňují všem regionům těžit z výzkumu, inovací a tzv. „chytrých investic“ v zájmu nápravy strukturálních neefektivností;
16.

lituje však, že návrh Komise neřeší některé další klíčové otázky, prosazované Výborem regionů, konkrétně a) jak přimět vlády členských států k tomu, aby dostály závazkům nové strategie, b) jakou úlohu by měly plnit místní a regionální orgány při přípravě a provádění navrhovaných stěžejních iniciativ, c) jaké ukazatele pro hodnocení pokroku by měly doplnit HDP a jak by měly být integrovány do řízení nové strategie;
22.

lituje toho, že ve většině případů lze přípravu národních programů reforem ke strategii Evropa 2020 označit za promarněnou příležitost provádět strategii Evropa 2020 v partnerství mezi všemi úrovněmi správy. Roční analýzy růstu zveřejněné Evropskou komisí (2012 a 2013) by měly zdůrazňovat, že členské státy se mají ve svých zprávách o pokroku zabývat víceúrovňovou správou a partnerstvím. Měly by podávat zprávu u tom, do jaké míry a jakým způsobem byli všichni partneři včetně místních a regionálních orgánů zapojeni do provádění strategie Evropa 2020. V případě potřeby a pro lepší ztotožnění s touto strategií by měla být vydána specifická doporučení. Budou-li i nadále partnerství mezi EU, státní, regionální a místní úrovní a občany nedostatečná, důvěra ve strategii Evropa 2020 bude ohrožena;