Článek 12 nařízení stanoví, že Komise musí předložit zprávu o provádění tohoto nařízení Evropskému parlamentu a Radě do 28. února 2018 a poté každých 5 let po tomto dni. Zpráva musí:

Úplnost údajů se ve srovnání s předchozí zprávou o kvalitě mírně zlepšila, a to nejzřetelněji u čtvrtletní platební bilance a přímých zahraničních investic. Všech 28 členských států plně vyhovělo požadavkům, pokud jde o měsíční a čtvrtletní platební bilanci a čtvrtletní investiční pozici vůči zahraničí za referenční měsíce v roce 2016. Údaje o mezinárodním obchodu službami byly v průměru úplné z 98 %. Průměrná míra úplnosti za celou EU byla odhadnuta na 98 % u toků PZI a 99 % u stavů PZI.

Eurostat také zveřejnil podrobnější roční statistiky o mezinárodním obchodu službami a přímých zahraničních investicích (PZI). Roční údaje o PZI, které se opírají o údaje z ročních finančních výkazů firem, poskytují více informací než čtvrtletní údaje o PZI. To umožňuje poskytovat více informací a provádět komplexnější kontroly kvality stavů PZI, různých složek jejich kolísání a důchodů z PZI. Roční údaje o mezinárodním obchodu službami jsou rozčleněny na komplexní seznam položek služeb s geografickým členěním úrovně Geo 5. Členské státy předávají údaje 9 měsíců po skončení referenčního období a Eurostat je zveřejňuje o 2 až 3 měsíce později. Roční statistika PZI zahrnuje údaje o tocích a stavech rozčleněné podle typu nástroje, partnerské země a hospodářské činnosti. Po členských státech se rovněž požaduje, aby poskytly samostatnou statistiku PZI pro rezidentské jednotky zvláštního určení. Členské státy předávají Eurostatu své údaje 9 měsíců po skončení referenčního období a Eurostat zveřejňuje tyto údaje o zhruba 3 měsíce později, po validaci a zpracování údajů.

O údaje týkající se platební bilance, investiční pozice vůči zahraničí, mezinárodního obchodu službami a přímých zahraničních investic má zájem široká škála uživatelů. Tyto údaje jsou široce využívány při vytváření politik EU, v makroekonomických analýzách prováděných podniky a akademickými uživateli a širokou veřejností.

Eurostat ve své veřejné databázi zveřejňuje měsíční a čtvrtletní platební bilanci, čtvrtletní investiční pozice vůči zahraničí a přecenění, roční statistiku o mezinárodním obchodu službami a údaje o přímých zahraničních investicích. Údaje, provázené příslušnými metadaty, jsou rovněž k dispozici na vnitrostátních internetových stránkách. Existují však určitá omezení vyplývající z vnitrostátních politik ohledně šíření těchto údajů.

Množství údajů zpřístupněných konečným uživatelům je uspokojivé; zveřejnění 100 % hlavních položek čtvrtletní platební bilance umožňuje 18 členských států. Nicméně některé země i nadále v přílišné míře označují své vnitrostátní údaje jako „nezveřejnitelné“ nebo „důvěrné“, a to v některých případech kvůli výhradám ke kvalitě. To snižuje hodnotu statistických informací pravidelně poskytovaných uživatelům. Kromě toho to brání náležité analýze politik založené na statistikách za celou EU. Používání označení „důvěrné“ se zvýšilo vzhledem k větší míře podrobnosti, zejména u ročních údajů, v návaznosti na uplatňování příručky BPM 6 v celé EU.

4.4.Přesnost a spolehlivost

Na účtech zboží, služeb a druhotných důchodů byly zaznamenány poměrně malé revize u měsíční i čtvrtletní platební bilance. Na účtu prvotních důchodů bylo více revizí než v předchozích sledovaných obdobích, a to hlavně v důsledku důchodů z přímých investic. Je tomu tak částečně proto, že informace o přímých investicích a složkách důchodů z nich jsou úplnější na ročním základě, kdy jsou k dispozici roční účetní uzávěrky společností. Střední hodnoty revizí byly obecně vyšší u položek finančního účtu než u položek běžného účtu, zatímco revize ovlivňující hlavní položky investiční pozice vůči zahraničí byly mnohem méně významné než u platební bilance.

4.5.Vnitřní konzistence

Soulad s pravidly integrity je celkově uspokojivý. V čtvrtletních a ročních údajích o mezinárodním obchodu službami a přímých zahraničních investicích nejsou téměř žádné rozpory. Členské státy vynaložily značné úsilí snížit výskyt chyb a opomenutí, což vedlo k menšímu počtu chyb a opomenutí týkajících se běžného účtu a investiční pozice vůči zahraničí. Významné chyby a opomenutí však přetrvávají v některých dalších oblastech.

4.6.Vnější konzistence

V celé EU jsou údaje o platební bilanci a statistiky o mezinárodním obchodu zbožím i nadále obecně velmi konzistentní. Rozpory lze obvykle vysvětlit metodickými rozdíly, které jsou odůvodněné vzhledem k použitým metodickým standardům. U řady členských států byl běžný účet platební bilance zcela nebo ve velké míře v souladu s národními účty, zatímco u jiných zemí byly mezi oběma rozdíly, a to někdy i podstatné.

4.7.Nesymetričnost

Nesymetričnost v rámci EU je i nadále problémem. Nesymetričnost ve složkách běžného účtu je v čase poměrně stabilní, u toků přímých investic se ale dokonce mírně zvýšila. Nedávno vytvořená pracovní skupina Eurostatu pro služby podle způsobů dodání by mohla časem přinést další poznatky o odvětvích / způsobech dodání, které jsou zdrojem chyb a nesrovnalosti.

5.Přínosy pro uživatele a relevance statistik platební bilance

Nařízení (ES) č. 184/2005 reaguje na potřeby uživatelů údajů.

Statistiku platební bilance intenzivně využívají při tvorbě politik příslušné vnitrostátní a mezinárodní instituce, včetně Komise, Rady, Evropské centrální banky, MMF, Banky pro mezinárodní platby, OECD, G7 a G20.

Statistika platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí se využívá v měnové politice. V kombinaci s dalšími ukazateli se statistika o výměně zboží a služeb používá k posouzení inflačního tlaku vnější poptávky na dotyčné ekonomiky a ke kvantifikaci příspěvku čistého vývozu k hrubému domácímu produktu. Údaje o platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí se používají k posouzení udržitelnosti vnější bilance ekonomik jednotlivých států (jak států se svou vlastní měnou, tak států patřících k měnové unii, jako je eurozóna) a tlaků, které mohou být vyvíjeny na směnný kurz. Údaje o platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí se ve velké míře využívají v postupu při makroekonomické nerovnováze.

Statistika platební bilance je také součástí konvergenčních zpráv vypracovávaných a zveřejňovaných Evropskou komisí a Evropskou centrální bankou o jednotlivých členských státech, které se dosud neúčastní hospodářské a měnové unie.

Články 143 a 144 Smlouvy o fungování Evropské unie se výslovně zmiňují o platební bilanci. Vyžadují, aby Komise pravidelně informovala Radu o vývoji platební bilance v členských státech, které se neúčastní hospodářské a měnové unie.

Vývoj běžného účtu v jednotlivých členských státech se analyzuje v souvislosti s jejich konkurenceschopností, zatímco statistika přímých a portfoliových investic se používá k analýze atraktivity členských států pro zahraniční investory.