CS Úřední věstník Evropské unie C 56/48

Odůvodnění Rady: Postoj Rady (EU) č. 1/2016 v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004

(2016/C 56/02)

I. ÚVOD

Dne 31. ledna 2013 Komise předložila Radě návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004.

Dne 26. února 2014 hlasoval Evropský parlament o svém stanovisku v prvním čtení.

Dne 5. června 2014 dosáhla Rada politické dohody o návrhu nařízení. Po provedení právní a jazykové revize přijala Rada dne 10. prosince 2015 postoj v prvním čtení, v souladu s řádným legislativním postupem stanoveným v článku 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Po hlasování v Evropském parlamentu a přijetí dvoustranné dohody Rady se uskutečnila jednání mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí za účelem dosažení dohody o návrhu. Dne 17. června 2015 byl dohodnut konečný kompromis, který následně dne 30. června 2015 potvrdil Výbor stálých zástupců. Výbor Evropského parlamentu pro dopravu a cestovní ruch (TRAN) dne 10. listopadu 2015 dohodu potvrdil a dopisem o této skutečnosti informoval předsedu Výboru stálých zástupců.

Při své práci vzala Rada v úvahu stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru a stanovisko Výboru regionů.

II. ANALÝZA POSTOJE V PRVNÍM ČTENÍ

1. Obecně

Výše zmíněný návrh je součástí čtvrtého železničního balíčku, který se skládá ze šesti legislativních návrhů zaměřených na odstranění zbývajících překážek bránících dokončení jednotného evropského železničního prostoru.

Celkovým cílem tohoto nového legislativního balíčku je zvýšit kvalitu a účinnost železničních služeb odstraněním zbývajících překážek pro trh a posílením harmonizace interoperability a bezpečnostních požadavků, aby byla zajištěna vyšší úroveň harmonizace železniční sítě EU.

S ohledem na tuto skutečnost je proto účelem nového nařízení o Evropské agentuře pro železnice (dále jen „agentura“), navrženého Komisí, změnit stávající regulační rámec v zájmu vymezení nových úkolů, které má agentura vykonávat v oblasti interoperability a bezpečnosti. Tyto nové úkoly vyplývají z vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel agenturou, jak to navrhuje Komise ve směrnicích o interoperabilitě a bezpečnosti.

Dále se navrhuje objasnit stávající ustanovení a aktualizovat a posílit ustanovení o aspektech správy agentury v souladu se zásadami obsaženými ve „Společném přístupu Evropského parlamentu, Rady a Komise k decentralizovaným agenturám,“ dohodnutém dne 12. června 2012.

Rada v rámci svého přístupu provedla několika změn původního návrhu. Hlavní ustanovení nařízení byla značně pozměněna. Postoj Rady v prvním čtení tak mění původní návrh Komise přepracováním jeho znění a doplněním a vypuštěním několika ustanovení. Znamená to tedy, že Rada nemůže přijmout změny, které v souvislosti s těmito ustanoveními provedl Evropský parlament ve svém stanovisku v prvním čtení.

2. Klíčové politické otázky

i) Vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel: příslušná úloha agentury a vnitrostátních bezpečnostních orgánů (články 12, 14, 20 a 21)

Komise ve svém původním návrhu zamýšlela provést v zájmu lepší účinnosti postupů pro vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel podstatný přesun pravomocí pro provádění těchto činností z vnitrostátních orgánů na agenturu.

Rada souhlasí s celkovým přístupem Komise, domnívá se však, že její návrh je třeba v tomto ohledu pozměnit tak, aby příslušné povinnosti vnitrostátních orgánů a agentury v oblasti postupů pro vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel byly pružnější.

Rada proto mění rovnováhu, kterou Komise původně navrhla pro rozdělení pravomocí mezi agenturu a vnitrostátní bezpečnostní orgány, a uděluje vnitrostátním bezpečnostním orgánům dodatečné záruky pro zvláštní okolnosti.

V souladu s postojem Rady se zřizuje dvojí systém povolování vozidel a vydávání osvědčení o bezpečnosti, v němž agentura plní funkci jednotného kontaktního místa pro povolování vozidel určených pro přeshraniční operace a pro vydávání osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům provozujícím přeshraniční dopravu a vnitrostátní bezpečnostní orgány zastávají důležitou úlohu při provádění nezbytných posouzení. V případě vozidel a železničních podniků zapojených pouze do vnitrostátní dopravy je i nadále možné předložit žádost o povolení nebo osvědčení buď agentuře, nebo vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu. Postup a kritéria pro rozhodování však v obou případech zůstávají totožné.

Postoj Rady dále stanoví, že agentura zřídí a spravuje informační a komunikační systém s funkcemi jednotného kontaktního místa (článek 12).

Evropský parlament obecně podporuje přístup, který Rada zachovala. Uplatňuje jej však odlišným způsobem, a to zavedením odchylky pro „izolované železniční sítě“, které zahrnují železniční sítě členských států, nebo jejich části, o rozchodu kolejí 1 520 mm.

Postoj Rady v prvním čtení řeší obavy vyjádřené Evropským parlamentem zavedením pojmu „izolovaných sítí“ do ustanovení o dohodách o spolupráci.

Rada proto mohla změny 4, 49 a 62 zohlednit zčásti nebo v zásadě.

ii) Úloha agentury při povolování uvedení evropského vlakového zabezpečovacího systému ERTMS do provozu (článek 22)

Odpovědnost za povolování uvedení traťových subsystémů řízení a zabezpečení, včetně evropského vlakového zabezpečovacího systému ERTMS, do provozu měla být podle původního návrhu Komise převedena na agenturu.

Rada v této otázce názor Komise nesdílí a domnívá se, že povolování uvedení systémů ERTMS do provozu by měly i nadále provádět vnitrostátní bezpečnostní orgány.

V zájmu přispění k dohodě s Evropským parlamentem, který trvá na tom, aby za povolování uvedení systémů ERTMS do provozu odpovídala agentura, bylo do textu Rady začleněno ustanovení o povinné kontrole předcházející povolení. Konkrétně je cílem Rady stanovit jasná pravidla pro spolupráci zúčastněných stran v případě, kdy v souvislosti s ERTMS nastanou dvě odlišné situace, a to pokud je před udělením povolení vnitrostátním bezpečnostním orgánem nutné provést změny nebo pokud agentura zjistí, že poté, co vnitrostátní bezpečnostní orgán povolení udělil, byla zjištěna nedostatečná technická a provozní shoda mezi sítěmi a vozidly vybavenými zařízením ERTMS.

Rada proto mohla změny 3, 11, 29 a 65 zohlednit pouze zčásti.

iii) Poplatky a platby za osvědčení o bezpečnosti a za povolení vozidel (článek 80)

Zatímco Komise navrhuje použít ke stanovení poplatků a plateb za osvědčení o bezpečnosti a za povolení vozidel akty v přenesené pravomoci, cílem postoje Rady je zahrnout do nařízení odkaz na zásady pro výpočet poplatků a plateb, které agentura žadatelům účtuje za vydání povolení a osvědčení.

Postoj Rady do tohoto právního aktu zavádí ustanovení, že tyto poplatky a platby by měly zohledňovat skutečné náklady vyplývající pro vnitrostátní bezpečnostní orgány z provádění jejich úkolů spojených s vydáváním osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel. Do hlavní části nařízení byla proto začleněna podrobná ustanovení o způsobech stanovování poplatků a plateb s cílem vyjasnit, že toto stanovování musí probíhat transparentním, spravedlivým a jednotným způsobem ve spolupráci s členskými státy, nesmí ohrozit konkurenceschopnost evropského železničního odvětví ani vést ke zbytečnému finančnímu zatížení žadatelů. Text Rady kromě toho v zájmu vyřešení některých obav EP vyjasňuje, že poplatky a platby se vybírají také za vydávání rozhodnutí o schválení projektů ERTMS.

Postoj Rady dále stanoví, že opatření týkající se výpočtu poplatků a plateb se stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.

Evropský parlament pro stanovení poplatků a plateb za vydávání osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel požaduje akty v přenesené pravomoci.

S ohledem na tuto skutečnost Rada nemohla zohlednit změny 14 a 135.

iv) Odpovědnost agentury a spolupráce s vnitrostátními justičními orgány (články 72 a 73)

Rada se domnívá, že je nutné dále vyjasnit odpovědnost agentury v souvislosti s vydáváním povolení vozidel a osvědčení o bezpečnosti. Do textu postoje Rady byla proto doplněna nová ustanovení za tímto účelem, konkrétně došlo k vložení nového článku o spolupráci s vnitrostátními justičními orgány. Postoj Rady konkrétně jasně stanoví, že výkonný ředitel (a zaměstnanci agentury) může být v případě potřeby zbaven imunity.

v) Spolupráce agentury s vnitrostátními bezpečnostními orgány (článek 76)

Postoj Rady stanoví, že agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány uzavírají dohody o spolupráci v souvislosti s vydáváním povolení vozidel a osvědčení o bezpečnosti s cílem usnadnit zavádění nového systému udělování osvědčení a povolení do praxe. Na základě tohoto přístupu bude agentura moci některé úkoly spojené s vydáváním osvědčení a povolení smluvně zadat vnitrostátním bezpečnostním orgánům.

Cílem tohoto přístupu je zachovat dostatečnou míru pružnosti umožňující zohlednit zvláštnosti železničního odvětví v případech, kdy tyto úkoly nelze zcela oddělit a agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány se na jejich plnění do značné míry spolupodílí. Konkrétně, v případě sítí izolovaných od zbytku železničního systému Unie mohou dohody obsahovat ujednání o spolupráci zahrnující možnost zadávání určitých úkolů příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánům, pokud je to nutné pro zajištění účinného a přiměřeného přidělování osvědčení a povolení.

vi) Postupy pro odvolání a rozhodčí řízení/pravidla pro případ střetu zájmů (články 55 až 63, článek 51)

Postoj Rady usiluje o to, aby byla v nařízení posílena ustanovení týkající se postupů pro odvolání a rozhodčí řízení. Text Rady proto žadateli umožňuje, aby v případě nesouhlasu s opatřením přijatým vnitrostátním bezpečnostním orgánem postoupil záležitost vnitrostátnímu soudu. Rada kromě toho zavádí nová ustanovení o postupech pro rozhodčí řízení, která zajišťují, že vnitrostátní bezpečnostní orgán se v případě nesouhlasu s rozhodnutím agentury může odvolat.

Evropský parlament trvá na tom, aby byly zavedeny dodatečné požadavky na jmenování členů odvolacího senátu, na žádosti spojené s vyloučením a námitkami a na přezkum a rozhodnutí o odvoláních.

Rada v této souvislosti v zájmu usnadnění dohody s Evropským parlamentem ve svém textu stanoví podrobná pravidla pro fungování odvolacího senátu, včetně pravidel týkajících se nezávislosti členů senátu na stranách zapojených do odvolání nebo rozhodčího řízení, předcházení střetům zájmů u zaměstnanců agentury a jejich řízení, jakož i zavedení tříměsíční lhůty pro odvolání, aby bylo zajištěno, že odvolání nepovedou k překážkám nebo zpožděním.

V této souvislosti mohla Rada přijmout změny 114 až 117, 122 až 133, 138 až 140 a změnu 146 zčásti nebo v zásadě.

vii) Nová pravidla správy (články 47 a 68)

Text Rady zavádí důležité změny pravidel správy, která Komise navrhuje pro agenturu. Týká se to zejména složení správní rady a podmínek pro odvolání výkonného ředitele.

Konkrétně se Rada, v rozporu s návrhem Komise, rozhodla jmenovat do správní rady dva zástupce Komise (namísto čtyř podle návrhu Komise), což je v souladu se stávajícími ujednáními uvedenými ve společném přístupu k decentralizovaným agenturám.

Rada rovněž nově ukládá Komisi povinnost předložit pro účely jmenování výkonného ředitele seznam alespoň tří navrhovaných kandidátů.

V postoji Rady je dále stanoveno, že jedné třetině členů správní rady se svěřuje pravomoc navrhnout odvolání výkonného ředitele.

viii) Jazyky (článek 74)

Rada se domnívá, že je zásadně důležité vložit do znění o jazykovém režimu dodatečné záruky. Dvojí systém zavedený v souvislosti s vydáváním osvědčení o bezpečnosti a povolení vozidel by řádně fungoval pouze tehdy, pokud dotčení žadatelé i zúčastněné vnitrostátní bezpečnostní orgány mohou v případě potřeby pokračovat v používání svého vlastního jazyka. Tento dvojí mechanismus rovněž předpokládá, že agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány navážou úzkou spolupráci s využitím proveditelného jazykového režimu zohledňujícího situaci na místě, a zejména skutečnost, že vnitrostátní bezpečnostní orgány budou i nadále zastávat důležitou úlohu při provádění posouzení nutných pro účely vydávání uvedených povolení a osvědčení. Postoj Rady proto stanoví, že na žádost člena správní rady se rozhodnutí o jazykovém režimu přijme jednohlasně, v souladu se současnou praxí vyplývající z uplatňování stávajícího nařízení (ES) č. 881/2004.

ix) Evropské normy týkající se náhradních dílů (články 19 a 45)

V postoji Rady je stanoveno, že agentura vydává příslušným evropským normalizačním orgánům podrobné pokyny k normám, aby mohly plnit pověření, které jim udělila Komise. Kromě toho agentura přispívá k určování případných zaměnitelných náhradních dílů za účelem jejich normalizace, včetně hlavních rozhraní těchto náhradních dílů, a předkládá Komisi vhodná doporučení.

Rada proto přijala změny 52, 53, 110 a 156 zčásti nebo v zásadě.

III. ZÁVĚR

Postoj Rady v prvním čtení odráží kompromisní dohodu, které bylo za pomoci Komise dosaženo při jednáních mezi Radou a Evropským parlamentem. Tento kompromis je potvrzen dopisem, který předseda Výboru Evropského parlamentu pro dopravu a cestovní ruch (TRAN) zaslal předsedovi Výboru stálých zástupců dne 24. listopadu 2015.

V tomto dopise předseda výboru TRAN uvádí, že členům výboru a následně i plenárnímu zasedání doporučí, aby postoj Rady v prvním čtení schválili beze změn a ukončili řádný legislativní postup ve fázi druhého čtení v Evropském parlamentu v souladu s článkem 294 SFEU.