CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 30.5.2008 
SEK(2008)1944 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke sd ělení „Směrem k evropské strategii pro elektronické 
soudnictví (e-justice)“ ur čenému Rad ě, Evropskému parlamentu a Evropskému 
hospodářskému a sociálnímu výboru  
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopadu sd ělení „Směrem k evropské strategii pro elektronické 
soudnictví (e-justice)“ ur čenému Rad ě, Evropskému parlamentu a Evropskému 
hospodářskému a sociálnímu výboru  
1. Politické souvislosti 
Rada ve složení pro spravedlnost a vnit řní věci stanovila v červnu roku 2007 řadu 
následujících priorit pro rozvoj e- justice v Evropské unii (dokument č. 1039/07 JURINFO 
21): 
- stanovení evropského rozhra ní (portál e-justice);  
- vytvo ření podmínek pro sí ťové propojení n ěkolika rejst říků, např. rejstříků trestů, 
insolvenčních, obchodních a podni katelských rejst říků a katastrů nemovitostí; 
- zahájení p říprav pro využití informa čních a komunika čních technologií v souvislosti 
s evropským platebním rozkazem v souladu s na řízením (ES) č. 1896/2006; 
- lepší využití videokonferen ční technologie p ři přeshraničních řízeních, p ředevším 
pokud jde o dokazování; 
- vypracování pom ůcek pro překlad a tlumo čení. 
Během německého, portugalského a (nyn ějšího) slovinského p ředsednictví práce na 
problematice e-justice významn ě pokročily. 
Práce musí: -
 zajistit, že p řednost budou mít operativní projekty; 
- upřednostňovat decentralizované struktury, ale zárove ň umožnit koordinaci na evropské 
úrovni; 
- navázat na stávající právní nástroje a zlepšit jejich ú činnost pomocí informa čních 
technologií. 
Podporu projektu e-justice vyjád řil i Evropský parlament.  
Na evropské i vnitrostátní úrovni již v tomto ohledu existuje řada iniciativ (dokument 
č. 6358/08, JURINFO 14). 
Používání moderních informa čních technologií bylo d ůsledně podporováno Komisí, a to jak 
v oblasti ob čanské, tak trestní. V řadě nástrojů, které byly již v rá mci soudní spolupráce 
v občanských v ěcech přijaty, se o této možnosti uvažuje – jde nap říklad o evropský platební 
rozkaz, na řízení o dokazování nebo o evropské řízení o drobných pohledávkách. Evropská 
komise také v úzké spolupráci s členskými státy spravovala od roku 2003 „portál“ Evropské 
soudní sít ě pro občanské a obchodní v ěci, který je ob čanům přístupný ve 22 jazycích. Komise 
rovněž navrhla a z řídila Evropský soudní atlas, tedy elektronickou pom ůcku, která soudc ům 
a odborník ům v oblasti práva umož ňuje řešit přeshraniční řízení probíhající po internetu. Oba 
CS 3   CS tyto nástroje lze bezpochyby považovat za p ředchůdce budoucího evropského rámce pro e-
justici. 
Co se týče trestních v ěcí, připravuje Evropská komise nást roj, který má umožnit vým ěnu 
údajů získaných z rejst říků trestů členských stát ů. Eurojust také vyvinul systémy pro 
bezpečnou komunikaci s vnitrostátními orgány, a to p ředevším v rámci projektu E-POC. 
E-justice poskytne v následujících letech mnoho p říležitostí, jak evropský soudní prostor 
přiblížit občanům. Aby se v této d ůležité záležitosti vypracovala celková strategie, zamýšlí 
Komise v kv ětnu přijmout sd ělení o e-justici. Toto sd ělení má definovat objektivní kritéria 
pro stanovení priorit, p ředevším pokud jde o budoucí projekty na evropské úrovni, aby se 
v rozumném čase dosáhlo konkrétních výsledk ů. 
2. Vymezení problému Vzhledem k tomu, že v souvislosti se zvýšenou mobilitou ob čanů a hospodá řských subjekt ů 
vzrůstá v Evrop ě poptávka po spravedlnosti  a neustále se rozši řuje její nadnárodní dimenze, 
tradiční soudní systémy nesta čí na nové pot řeby adekvátn ě reagovat. Nadnárodní soudnictví 
má své zvláštnosti a p řináší tak s sebou řadu specifických problém ů, které si vyžadují vhodná 
a inovační 
řešení. 
Hlavní nevýhody nadnárodního soud nictví lze shrnout následovn ě: 
• nedostatek informací o řízeních platných v ostatních členských státech; 
• jazyková bariéra; • potíže p ři výměně informací mezi soudními orgány jednotlivých členských stát ů;  
• nedostatek d ůvěry mezi soudními orgány jednotlivých členských stát ů;  
• nedostate čné provád ění stávajících nástroj ů EU; 
• problémy spojené se zabezpe čováním a ov ěřováním dokument ů. 
Četné vnitrostátní iniciativy, které v této oblasti existují a které sv ědčí o významu této 
problematiky, by mohly vést k p řijetí různých, divergentních technických řešení na úrovni 
jednotlivých stát ů, což by ve svém d ůsledku mohlo p ůsobit velké komplikace z hlediska 
interoperability. Iniciativa e- justice se tedy v tomto ohledu snaží uvedené riziko odvrátit 
návrhem jednotného p řístupu. 
3. Cíle iniciativy Sdělení představuje následující cíle: 
• podporovat snazší p řístup k informacím prost řednictvím jejich zp řístupnění na 
internetu a jejich neustálé aktualizace;  
• zrychlit řízení, především snazším p řístupem k videokonferencím a podporou 
koordinovaného vývoje e-justice; 
CS 4   CS • zlepšit vzájemnou d ůvěru mezi soudními orgány, a to zejména odstran ěním překážek, 
které jsou dány mnohojazy čností, nebo poskytnutím spolehlivých nástroj ů pro zabezpe čování 
a ověřování údaj ů; 
• posílit mechanismy p řeshraniční soudní spolupráce, obzvlášt ě pomocí nov ě 
vyvinutých praktických pom ůcek, jakož i pomocí usnadn ěného uplat ňování stávajících 
nástrojů EU; 
• koordinovat stávající projekty a zajistit jejich soudržnost. 
4. Možnosti politiky Zpráva o posouzení dopad ů prověřuje z hlediska politiky čtyři různé možnosti, jak problémy 
řešit, včetně varianty status quo (1. možnost ). 
a) 1. možnost – varianta status quo: in iciativa v oblasti e-justice se ponechá členským 
státům, tj. pokra čování stávajících projekt ů 
+ Nevyžaduje žádné zdroje. - Sou časné problémy se pravd ěpodobně nevyřeší, existuje riziko odlišných technických 
řešení. 
b) 2. možnost – podpora nadnárodních opat ření a posilování vým ěny 
osvědčených postup ů 
+ Pravd ěpodobnost rozvoje vnitrostátních projekt ů, nutné omezené zdroje. 
- Limitovaná kapacita pro ř
ešení problém ů a omezení cíl ů. 
c) 3. možnost – evropská inic iativa e-justice: na základ ě čtyř kritérií, strategie 
se může zaměřit na následující kroky: využívání videokonferencí; vytvo ření portálu e-justice; 
zlepšení p řekladatelských nástroj ů vyvinutím automatických internetových pom ůcek; zlepšení 
komunikace mezi soudními or gány; širší propojenost rejst říků jednotlivých členských stát ů; 
internetové nástroje pro evropská řízení (nap ř. evropský platební rozkaz) 
+ Kombinace evropského rozm ěru a vnitrostátní pravomoci, umož ňuje 
úspory z rozsahu. 
- Jednotlivé projekty vyžadují zv láštní hodnocení proveditelnosti. 
d) 4. možnost – legislativní opat ření; horizontální nástroje pro prosazení spole čných 
technických 
a právních norem v oblasti e-justice + Maximální ú činnost spole čných řešení. 
- Právní základ, polit icky citlivá oblast. 
CS 5   CS 5. Upřednostňovaná možnost 
Upřednostňovanou variantou politiky je 3. možnost obsahující prvky možnosti druhé. 
Důvod preference 
• Tato varianta posiluje rozvoj konkrétních projekt ů a zlepšuje soudní spolupráci (p řeklady, 
videokonference atd.); 
• v souladu se zásadou subsidia rity podporuje iniciativu e-ju stice na vnitrostátní úrovni 
a zároveň výměnou osvědčených postup ů zajišťuje soudržnost na úrovni evropské; 
• předchází riziku odlišných technických řešení, ale sou časně brání prosazení 
jednotných norem; 
• státní správ ě jednotlivých stát ů i občanům umožňuje tato varianta úspory z rozsahu 
a úspory náklad ů, a pro EU nebo členské státy nep ředstavuje p řílišné finan ční břemeno; 
• je základem pro klí čovou úlohu institucí EU a zárove ň předchází nástrahám 
legislativních opat ření (právním i politickým). 
6. Záležitost se týká: • členských stát ů, jež jsou primárn ě odpovědné za poskytování ú činných 
a důvěryhodných soudních systém ů; 
• Evropské komise coby strážkyn ě smluv; 
• soudních orgán ů členských zemí, které pot řebují propracovan ější nástroje pro 
komunikaci (p ředevším pokud jde o p řeshraniční případy); 
• právnických profesí, ob čanů a podnik ů, jež jsou pro lepší využívání informa čních 
technologií, protože by jim pomohly lépe reagovat na jejich pot řeby v soudní oblasti. 
7. Konzultace Při přípravě zprávy o posouzení dopad ů byly zohledn ěny názory členských stát ů, soudních 
orgánů, právnických profesí, ob čanů a podniků. Před navržením tohoto posouzení dopad ů byli 
všichni tito akté ři přímo, či nepřímo konzultováni. 
Pro zjištění potřeb občanů, pokud jde o civilní soudnictví, by ly použity výsledky konkrétního 
průzkumu Eurobarometr. Názory odborník ů v oblasti práva pak byly zmapovány 
prostřednictvím dotazníku poskytnu tého soudní sítí pro ob čanské a trestní v ěci. Postoj 
soudních orgán ů v členských státech zjiš ťovala Rada pomocí dotazník ů, které byly zam ěř
eny 
na využívání informa čních a komunika čních technologií ve vn itrostátních soudních 
systémech, na insolven ční rejstříky a na videokonference. 
Co se tý če interních konzultací, generální ředitelství, které je autorem zprávy, úzce 
spolupracovalo s generálními ředitelstvími DIGIT, DGT, EN TR, INFSO, MARKT, TREN, 
jakož i s ú řady OLAF, OPOCE a SG.