‒Investice EU do výzkumu a vývoje činí 2,19 % HDP (2018), což stále nedosahuje cíle 3 %. Veřejné investice do výzkumu a vývoje od roku 2010 stagnují. Investice podniků do výzkumu a vývoje v EU (1,45 % HDP) jsou nadále výrazně nižší než u našich hlavních konkurentů. V Jižní Koreji činí 3,64 %, v Japonsku 2,59 %, v USA 2,05 % a v Číně 1,69 %.

Členské státy jsou připravené se zapojit do iniciativ na úrovni EU, mají-li jednoduché a dostupné nástroje a pobídky ke společnému nebo koordinovanému jednání. To zahrnuje zejména porovnávání pokroku, pokyny a výměnu osvědčených postupů, společné vytváření vnitrostátních programů a financování z EU.

Dlouhodobý rozpočet EU pro období 2021–2027 a rozsáhlý plán na podporu oživení „Next Generation EU“ vybudují základy moderní a udržitelnější Evropy a současně podpoří inkluzivní oživení a sociální spravedlnost. Facilita na podporu oživení a odolnosti, politika soudržnosti i nástroj pro technickou podporu přispějí k větší koordinaci při pobízení členských států k investicím do nových technologií a do řady stěžejních oblastí.

Sama EU si stanovila ambiciózní cíle a zavedla nástroje za účelem dosažení konkurenceschopné udržitelnosti. Zavázala se ke klimatické neutralitě do roku 2050 a Komise navrhla ambiciózní cíl snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Urychlení výzkumu a inovací a zlepšení spolupráce mezi soukromým a veřejným výzkumem a inovacemi v členských státech při včasném zavádění řešení založených na čistých technologiích na trh je pro dosažení těchto cílů zásadní a poskytuje EU ekonomickou příležitost. Zároveň je důležité rozvinout strategické dodavatelské řetězce průmyslových kapacit v oblasti čistých technologií . Pandemie COVID-19 podobným způsobem vynesla do popředí zranitelnost našeho vztahu k přírodě a zdůraznila potřebu zdravějšího a udržitelnějšího životního stylu. Výzkum a inovace mohou pomoci při urychlení pozitivní změny, například v oblasti udržitelnějších zemědělských postupů nebo stravy rostlinného původu.

III.Přenášení výsledků výzkumu a inovací do hospodářství: politiky v oblasti výzkumu a inovací by se měly zaměřit na podporu odolnosti a konkurenceschopnosti našich ekonomik a společností. To znamená zajistit konkurenceschopnou vedoucí úlohu Evropy v globální soutěži o technologie a zároveň zlepšit prostředí pro investice podniků do výzkumu a inovací, zavádět nové technologie a vylepšit přijímání a viditelnost výsledků výzkumu v hospodářství a ve společnosti jako celku.

IV.Prohlubování EVP: dosáhnout dalšího pokroku v oblasti volného oběhu znalostí ve vylepšeném, účinném a účelném systému výzkumu a inovací, a to zejména přechodem od přístupu koordinace směrem k hlubší integraci mezi vnitrostátními politikami. Evropský výzkumný prostor bude nadále podporovat adekvátní rámcové podmínky a inkluzivitu, pomáhat výzkumným pracovníkům rozvíjet dovednosti, které potřebují pro vynikající vědu, a propojovat veškeré aktéry napříč Evropou včetně vzdělávání, odborné přípravy a trhu práce.

Za účelem splnění těchto cílů Komise navrhuje ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami zavést soubor opatření v souladu s plánem pro EVP (viz dodatek).

Komise v reakci na stanovisko Výboru pro Evropský výzkumný prostor a inovace (ERAC) z prosince 2019 navrhuje, aby členské státy posílily své závazky vůči sdíleným politikám a zásadám, jež vycházejí z dvaceti let rozvoje EVP, přijetím Paktu pro výzkum a inovace v Evropě.

Prostřednictvím paktu by měl být proces správy a řízení zefektivněn a měl by mít větší dopad díky pravidelnému politickému dialogu s členskými státy, jenž by se zabýval prioritami, prováděcími strategiemi a sledováním pokroku při plnění stanovených cílů.

2.1Stanovování priorit v oblasti investic a reforem

Usnadňování evropských a vnitrostátních investic a reforem směřujících k prioritám EU

Oživení po pandemii COVID-19 a nutnost posunout se ke konkurenceschopnějšímu a udržitelnějšímu hospodářství vyžaduje lepší soulad investic do výzkumu a inovací a reformy na úrovni EU a členských států za účelem urychlení ekologické a digitální transformace evropské společnosti a hospodářství. To pomůže dosáhnout cílů v prioritních oblastech EU, jako je přechod na čistou energii, snižování emisí uhlíku a modernizace průmyslu, inteligentní a udržitelná mobilita a oběhové hospodářství.

Finanční podpora vytváření EVP prostřednictvím rámcových programů EU se časem vyvíjela. Program Horizont Evropa předpokládá zintenzivnění těchto snah prostřednictvím robustních a vyrovnaných investic do výzkumu a inovací. Podporuje výzkumné pracovníky, průmysl a občany napříč celým cyklem výzkumu a inovací. První pilíř programu podporuje výzkumné pracovníky při provádění základního výzkumu. Druhý pilíř se zaměřuje na spolupráci mezi EU, průmyslem a někdy i členskými státy za účelem realizace výzkumu a inovací, jež mají v praxi dopad na klíčové oblasti politiky od zdravotnictví, přístupnosti, digitálních technologií či průmyslové konkurenceschopnosti po klima, energetiku, mobilitu, přírodní zdroje a potravinové systémy. K tomuto účelu jsou nezbytné společné strategické agendy s členskými státy a průmyslem prostřednictvím modernizovaného souboru „partnerství v oblasti výzkumu a inovací“. Program Horizont Evropa dále navrhuje nové formy spolupráce, jako jsou budoucí „mise v oblasti výzkumu a inovací“, jež zapojí občany do rozsáhlých projektů týkajících se například plastů v oceánech či boje proti rakovině. Třetí pilíř se pak zaměřuje na průlomové a trh vytvářející inovace. Evropská rada pro inovace (ERI) a znalostní a inovační společenství řízená Evropským inovačním a technologickým institutem (EIT) budou podporovat přelomové inovace startupů a malých a středních podniků v EU, včetně poskytování regionálního zaměření. Program Horizont Evropa má zároveň ambice v oblasti ekologické a digitální transformace. Komise navrhla, aby program Horizont Evropa zahrnoval cílovou hodnotu financování 35 % v oblasti změny klimatu a aby došlo k podstatnému navýšení investic do klíčových digitálních technologií. Členské státy by měly zvážit zahrnutí této ambice v oblasti ekologických a digitálních investic do svých vnitrostátních programů.

Program Horizont Evropa a další relevantní programy v rámci rozpočtu EU, jako jsou politika soudržnosti nebo nástroj Next Generation EU, však samy nestačí pro financování výzkumu a inovací, které jsou nezbytné pro ekologickou a digitální transformaci. Aby bylo možné dosáhnout skutečných pozitivních změn, je potřeba je doplnit investicemi ze strany členských států. Spojení těchto snah by mělo vést k podstatnému navýšení soukromých investic, jež by zajistily odpovědnost a kvalitu výsledků.

Cíl v oblasti investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % sice od roku 2002 v některých případech poskytl stimulující účinek pro růst investic v EU a členských státech, ne však natolik, aby byl splněn. Výdaje podniků zaostávají za hlavními konkurenty EU a veřejné investice od roku 2012 stagnují a v některých zemích dokonce poklesly. To ovlivňuje schopnost EU držet krok s tempem inovací na celosvětové úrovni. Při současné hodnotě 0,81 % HDP je veřejné úsilí EU ohledně podpory v oblasti výzkumu a vývoje stále příliš nízké. Pandemie urychlila souběžnou transformaci. Úroveň investic se tudíž musí zvýšit, aby bylo možné držet krok s novým tempem. Členské státy by se měly zavázat k navýšení svého veřejného úsilí v oblasti výzkumu a vývoje z 0,81 % na 1,25 % HDP. Toto navýšení odpovídá splnění cíle 3 % a udržení vysoké úrovně ambicí za účelem dosažení oživení a souběžné transformace. Soukromý sektor v současnosti vynakládá pouze malý podíl z příjmů na výzkum a inovace v odvětvích, kde je třeba používat ve velkém měřítku nízkouhlíkové technologie. Soukromý sektor by měl být podněcován ke zvyšování svých investic do výzkumu a vývoje. Současné roční výdaje na společné programy výzkumu a vývoje mezi členskými státy navíc představují přibližně 1 % celkového veřejného financování výzkumu a vývoje v Evropě. Cíl ve výši 5 % může členským státům pomoci zacílit a sladit vnitrostátní veřejné úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, a to i s misemi a partnerstvími v rámci programu Horizont Evropa. Podobně budou zapotřebí vnitrostátní reformy k posílení vnitrostátních a regionálních systémů výzkumu a inovací, a to s přihlédnutím k doporučením pro jednotlivé země v rámci evropského semestru pro roky 2019 a 2020 a k posouzením integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.

Facilita na podporu oživení a odolnosti by k danému úsilí měla také přispět, jelikož členské státy pobízí k přijímání reforem a k investicím do nových technologií a do řady stěžejních evropských iniciativ, jako je podpora čistých technologií, jež obstojí v budoucnosti, nebo navýšení kapacit evropského průmyslového datového cloudu a vývoj nejsilnějších, špičkových a udržitelných procesorů. Případné investice by podporovaly projekty přeshraniční spolupráce či významné projekty společného evropského zájmu. Mělo by dojít ke koordinaci investic a reforem v oblasti výzkumu a inovací:

‒za prvé, stanovením cílů financování, zejména na podporu souběžné transformace a priorit v oblasti oživení, jež mohou mít mobilizační účinek na vnitrostátní rozpočty na výzkum a inovace a využívají soukromé investice do výzkumu a inovací,

‒za druhé, společným vytvářením programů s prioritními oblastmi činnosti a ambiciózními rozpočty s cílem dosáhnout kritického množství potřebného v klíčových oblastech, jež podporují souběžnou transformaci. Silné zaměření na zavádění nových technologií a řešení v celém hospodářství a ve veřejné správě bude zásadní pro zvýšení dopadu výdajů na výzkum a inovace. Zásadní roli při uskutečňování transformace bude v praxi hrát politika soudržnosti, Nástroj pro propojení Evropy, společná zemědělská politika, program Digitální Evropa a facilita na podporu oživení a odolnosti,

‒za třetí, prostřednictvím zapojení do misí a partnerství v rámci programu Horizont Evropa za účelem dosažení souladu vnitrostátních strategií a průmyslových a obchodních investic ve prospěch společných cílů EU. Kromě toho se partnerství v oblasti výzkumu a inovací mezi EU, jejími členskými státy a průmyslovými zúčastněnými stranami, jako jsou společné podniky pro vodík nebo mikroelektroniku, stala osvědčeným nástrojem rámcových programů pro spojování zdrojů v zájmu dosažení společných cílů.

Za účelem realizace souběžné transformace je Komise připravena podporovat členské státy při stanovování priorit vnitrostátního financování mezi jednotlivými zeměmi a s EU. Fórum EVP pro transformaci je Komisí řízené fórum pro diskuse s členskými státy o čtyřech prioritách nového Evropského výzkumného prostoru. Toto fórum by mohlo pomoci ve spolupráci s členskými státy zaměřit proces nového Evropského výzkumného prostoru na přípravu úhlu výzkumu a inovací v rámci národních plánů na podporu oživení, na maximalizaci přínosu z fondů soudržnosti, na provádění průmyslové strategie prostřednictvím práce na průmyslových ekosystémech a dále na diskusi ohledně regulačních a neregulačních iniciativ za účelem vytvoření příznivého rámce pro výzkum a inovace v EU. Doplní proces strategického programování v rámci programu Horizont Evropa a nabídne platformu pro rozvoj ambiciózních společných politických činností a financování ve strategických oblastech a jejich sladění s ostatními politikami. Fórum by rovněž řešilo otázky související s prováděním politik v oblasti výzkumu a inovací na vnitrostátní a regionální úrovni, jelikož by propojilo Komisi a subjekty členských států odpovědné za financování výzkumu a inovací (včetně orgánů řídících politiku soudržnosti), aby byly zajištěny synergie napříč všemi relevantními zdroji financování.