CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 14. 7. 2004 
KOM(2004) 486 v kone čném znění 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Svazek I 
  
Návrh 
SMĚRNIC EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterými se p řepracovává sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 
20. března 2000 o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu a sm ěrnice 
Rady 93/6/EHS ze dne 15. b řezna 1993 o kapitálové p řiměřenosti investi čních podnik ů a 
úvěrových institucí 
(předložený Komisí) 
  
{SEC(2004) 921} 
 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1. OBECNÉ  POZNÁMKY 
Jednotný finan ční trh v EU bude hrát zásadní úlohu p ři podpoře konkurenceschopnosti 
evropského hospodá řství a při snižování náklad ů společností na kapitál. V roce 2004 byla v 
Akčním plánu finan čních služeb oznámena sm ěrnice o nových pravid lech kapitálové 
přiměřenosti pro úv ěrové instituce a investi ční podniky, v souladu s pokrokem u činěným na 
úrovni zemí skupiny G 10 v rámci Ba silejského výboru pro bankovní dohled1. 
Na základ ě dohody zemí skupiny G 10 v rámci Basile jského výboru pro bankovní dohled, 
takzvané Basilejské dohody (Basel I) p řijaté v roce 1988, zavedlo více než 100 zemí 
minimální kapitálové požadavky2. Bylo to zhruba ve stejné dob ě, kdy EU p řijala klíčové 
směrnice ( směrnici 89/299/EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu úv ěrových institucí, 
směrnici 89/647/EHS ze dne 18. pros ince 1989 o ukazateli kapitálové p řiměřenosti úvěrových 
institucí, konsolidované  ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 
20. března 2003 o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu ). 
Tyto směrnice se zabývaly riziky úv ěrových institucí vyplývajícími z poskytování úv ěrů. 
Směrnice 93/6/EHS ze dne 15. b řezna 1993 o kapitálové p řiměřenosti investi čních podnik ů a 
úvěrových institucí  rozšířila pravidla pro úv ěrové riziko a tržní riziko na investi ční podniky. 
1) Potřeba zlepšit evropské požadavky 
Stávající pravidla výrazn ě přispěla k vytvá ření jednotného trhu a zavád ění vysokých norem 
obezřetnosti. Mají však n ěkolik závažných nedostatk ů. 
1. Hrubé odhady úv ěrového rizika vedou k velice hrubému m ěření rizika, a proto hrozí, že 
přestanou být d ůvěryhodné. 
2. Prostor pro kapitálovou arbitráž:  inovace na trzích umožnily finan čním institucím 
provádět účinné arbitráže v p řípadě nesouladu mezi jejich vlastn ím rozložením kapitálu na 
pokrytí rizik a minimálními kapitálovými požadavky. 
3. Neuznává se ú činné snižování rizik:  stávající sm ěrnice přiměřeným způsobem nep řihlížejí k 
technikám snižování rizik. 
4. Škála rizik upravených stávajícími sm ěrnicemi  není úplná , na některá rizika, zejména na 
operační riziko, se nevztahují žádné kapitálové požadavky.  
5. Orgány dohledu nejsou povinny vyhodnotit skute čný rizikový profil  úvěrových institucí, aby 
se ujistily, že úv ěrová instituce má k dispozici kapitál p řiměřený svému rizikovému profilu. 
                                                 
1 Basilejský výbor pro bankovní dohled byl z řízen guvernéry centrálních ba nk skupiny zemí G 10. Skládá 
se ze zástupc ů orgánů odpovědných za obez řetnostní dohled nad bankami z Belgie, Kanady, Francie, 
Německa, Itálie, Japonska, Lu cemburska, Nizozemska, Špan ělska, Švédska, Švýcarska, Spojeného 
království a Spojených stát ů amerických. Evropská komise, spolu s Evropskou centrální bankou, se 
účastní jako pozorovatel.  
2 P řestože byla dohoda v roce 1988 formáln ě uzavřena orgány skupiny industrializovaných zemí G 10 za 
účelem použití pro banky s mezinárodní p ůsobnosti, za čala se po celém sv ětě používat na banky všech 
velikostí a úrovní komplexnosti. 
 
CS 3   CS 6. Chybí požadavek na spolupráci orgán ů dohledu: v situaci, kdy trh čím dál tím častěji 
přesahuje hranice stát ů, musejí orgány ú činně spolupracovat na dohledu nad mezinárodními 
skupinami za ú čelem snížení administrativní zát ěže. 
7. Chybí dostate čné informace: stávající sm ěrnice neusnad ňují dodržování ú činné disciplíny 
na trhu, která by hospodá řským subjekt ům poskytla spolehlivé informace, na nichž by mohly 
zakládat svá hodnocení. 
8. Nedostate čná pružnost regula čního rámce:  současnému systému EU chybí pružnost, která 
by mu umožnila držet krok s rychlým vývojem finan čních trhů a zásad řízení rizik i s novými 
prvky nástroj ů regulace a dohledu. 
Co by se stalo v p řípadě zachování sou časné situace? 
Panuje obecná shoda, že sou časná situace je neudržitelná. Kapitálové požadavky by z ůstaly 
nepřiměřené rizikům, čímž by se snížila ú činnost obez řetnostních pravidel a zvýšila se rizika 
pro spotřebitele a finan ční stabilitu. Nadále by nebyl podchy cen plný rozsah rizik, která na 
sebe berou n ěkteré finan ční instituce. Krom ě toho by se aktivn ě nepodporovaly nebo 
neuznávaly nejnov ější a nejú činnější techniky řízení rizik a skupiny  poskytující finan ční 
služby, které p ůsobí ve více než jednom členském stát ě, by byly i nadále nep řiměřeně 
zatíženy v d ůsledku několika vrstev regulace a dohledu. EU by nebyla schopna získávat 
odpovídající výhody z budoucích zm ěn, protože je velice obtížné rychle m ěnit její sou časný 
regulační rámec. Vzhledem k navrhovanému celosv ětovému uplat ňování nové Basilejské 
dohody by bylo odv ětví finančních služeb v EU výrazn ě znevýhodn ěno v porovnání s 
ostatními sout ěžiteli. 
2) Přístup této sm ěrnice 
V Akčním plánu finan čních služeb, který Komise p řijala v roce 1998, bylo uvedeno, že EU 
potřebuje přesné a moderní obez řetnostní normy, které budou v souladu s mezinárodními 
normami. Krom ě toho by m ěly být také p řiměřené, to znamená, že by m ěly brát v úvahu 
snížení rizik vyplývající z kontextu, v n ěmž byla nabyta expozice, zejména p ři poskytování 
úvěrů spotřebitelům a malým nebo st ředně velkým subjekt ům. Měly by platit pro úv ěrové 
instituce i investi ční podniky (stejné podmínky hospodá řské soutěže), ale m ěly by být také 
poměrné a plně přihlížet k r ůznorodosti finan čních institucí v EU. 
2. K ONZULTACE A HODNOCENÍ VLIVU  
a) Konzultace zú častněných stran 
Komise zahájila konzultace se zú častněnými stranami v listopadu 1999. T ři komplexní 
dokumenty o t ěchto konzultacích byly zve řejněny ve dnech 22. 11. 1999, 5. 2. 2001 a 
1. 7. 2003. Dne 18. 11. 2002 se konal podrobný strukturovaný dialog se zú častněnými 
stranami. Byly rovn ěž zveřejněny dokumenty o konkrétních odbor ných tématech (nemovitosti 
a kryté dluhopisy ze dne 7. 4. 2003, o čekávané a neo čekávané ztráty ze dne 26. 11. 2003, 
podniky kolektivního investování ze dne 3. 2. 2004). 
Účastníci konzultací obecn ě vyslovovali velkou podporu hlavním cíl ům projektu. Vítali 
zvýšení citlivosti v ůči rizikům vedoucí k v ětší finanční stabilit ě a vyjadřovali názor, že je 
naprosto nutné aktualizovat pr avidla tak, aby reagovala na významná zdokonalení technik 
měření a řízení rizik ve finan čních službách a na složit ější regula ční a dohledovou praxi. 
 
CS 4   CS Většina účastníků souhlasí s p řístupem Komise, podle n ěhož by se rámec EU pro oblast 
kapitálu m ěl přepracovat tak, aby byl v souladu s novým mezinárodním rámcem, ovšem m ěl 
by se od n ěj lišit, vyžadují-li to specifika EU. 
Méně složité instituce  
Zásada uplat ňování nových pravidel na všechny úv ěrové instituce a poskytovatele 
investičních služeb v Evrop ě, bez ohledu na jejich právní formu nebo komplexnost, která 
mimo jiné zabrání vzniku „druho řadých“ institucí, jenž by byl nevyhnutelný, pokud by se 
pravidla uplatnila jen na n ěkteré subjekty, má šir okou podporu. Je tedy vid ět, že navrhovaný 
nový rámec je vnímán jako rámec, který je dob ře strukturován pro ú čely obecného používání. 
Pružnost nové sm ěrnice  
Navrhovaný p řístup, který by m ěl zajistit, že nový rámec bude schopen reagovat na inovace 
na trhu i v oblasti dohledu, aby odv ětví finančních služeb v EU z ůstalo optimáln ě efektivní a 
konkurenceschopné, se také setkal se  stálou, širokou a silnou podporou. Zú častněné strany 
uvítaly myšlenku stanovit trvalé zásady a cíle v článcích a p řipojit k nim mandát, který by 
umožnil za řadit podrobn ější a technická ustanovení do p říloh. Postup pro zm ěny příloh musí 
zaručovat plnou a efektivní konzultaci se zú častněnými stranami. 
Investiční podniky  
V přístupu k investi čním podnik ům byly provedeny významné zm ěny, aby se p řihlédlo 
k obavám vyjád řeným některými zástupci investi čních podnik ů, že by podléhali takovým 
kapitálovým požadavk ům, které jsou podle jejich názoru vhodn ější pro úv ěrové instituce. 
Složitost  
Někteří účastníci konzultací poža dovali jednodušší a mén ě závazná pravidla. Komise zvýšila 
jasnost a srozumitelnost textu. Koncepce textu bude p řitažlivá pro instituce, které hledají 
jednoduchá pravidla, jimiž by se mohly řídit, i pro instituce, které si p řejí postupn ě přejít na 
složitější kapitálová pravidla. Navrhovaný nový rámec obsahuje celou škálu r ůzně složitých 
možností a p řístupů. 
Od roku 1999 se také uskute čnilo několik konzultací o konkrétních tématech. Návrh p řihlíží k 
velice podrobným a užite čným komentá řům zúčastněných stran, zejména bank a investi čních 
podniků. 
b) Hodnocení vlivu 
Bylo provedeno rozší řené hodnocení vlivu, aby se zjistilo, zd a je nutná činnost na úrovni EU, 
a pokud ano, tak jaká. 
Basilejský výbor zve řejnil kvantitativní studi i vlivu (QIS3) na úv ěrové instituce ve 40 zemích, 
která hodnotila vliv nových basilejských návrh ů na minimální kapitálové požadavky pro 
banky. Komise mu byla nápomocna tím, že rozší řila tuto studii na zem ě EU, které nebyly v 
Basileji zastoupeny. Studie dosp ěla k závěru, že nová pravidla obecn ě sníží kapitálové 
požadavky pro úv ěrové instituce v EU o p řibližně 5 % oproti sou časné úrovni. Krom ě toho 
jsou u různých přístupů výsledky v souladu s cíli, poda řilo se zejména skloubit neutrální 
přístup nového rámce ke kapitálovým požadavk ům s vhodnými pobídkami, které motivují 
instituce k p řechodu ke složit ějším přístupům. Závěrem lze dodat, že malé domácí úv ěrové 
instituce, které p řijmou jednoduchý p řístup, mohou dosáhnout mírn ého snížení kapitálových 
požadavk ů, velké úv ěrové instituce s mezinárodní p ůsobností, které p řijmou pokro čilejší 
přístup, budou podléhat v podstat ě nezměněným kapitálovým požadavk ům a malé, avšak 
 
CS 5   CS specializované a technicky vysp ělé úvěrové instituce v EU, které p řijmou pokro čilý přístup, 
mohou v porovnání s dnešní situací dosáhnout podstatného snížení kapitálových požadavk ů. 
Je nutno poznamenat, že hlavním zdrojem snížení kapitálových požadavk ů je retailové 
portfolio, které se z velké části skládá z úv ěrů v hodnot ě méně než 1 milion EUR 
poskytovaných malým a st ředně velkým podnik ům a z hypoték na obytné nemovitosti. Toto 
snížení kapitálových požadavk ů pro úvěrové instituce vyvažuje zejména nový požadavek na 
kapitál pro krytí opera čního rizika. 
Komise na žádost Evrops ké rady vyslovenou na  zasedání v Barcelon ě zadala studii o 
důsledcích navrhovaných nových kapitálových požadavk ů pro úvěrové instituce a investi ční 
podniky v EU3. Závěrečná zpráva vypracovaná spole čností PricewaterhouseCoopers hovo ří o 
příznivém dopadu (obsahuje pouze dv ě výhrady, které se týkají investi čních podnik ů a 
rizikového kapitálu, k nimž Ko mise ve svých návrzích p řihlédla)4. Hlavní záv ěr je ten, že 
nový rámec kapitálových požadavk ů by měl být přínosný pro EU i pro obez řetnostní regulaci 
v EU. Kapitálové požadavky na úv ěrové instituce v EU by se m ěly snížit o ± 5 % 
(90 miliard EUR), což by se m ělo projevit ro čním zvýšením zisk ů o ± 10 až 12 miliard EUR. 
Z nových požadavk ů neplynou žádné nevýhody pro menší úv ěrové instituce a nic 
nenaznačuje, že by zadávaly podn ět k fúzím nebo konsolidacím. Rozhodnutí vztáhnout 
směrnici na všechny úv ěrové instituce nep řináší podnik ům EU žádné konkuren ční nevýhody, 
stejně tak jako rozhodnutí USA použít pouze pokro čilé přístupy na p řibližně 20 velkých 
úvěrových institucí nep ředstavuje významný konkuren ční prvek. Náklady, které budou muset 
úvěrové instituce v EU vynaložit na spln ění požadavk ů, nejsou dány pouze dohodou Basel II, 
většinu z těchto investic (možná až 80 %) by úv ěrové investice stejn ě musely uskute čnit, 
přestože by tak mohly u činit v průběhu delšího časového období. Je nutno zd ůraznit, že ve 
většině členských stát ů EU nedojde k žádným negativním dopad ům na dostupnost a cenu 
finančních prost ředků pro malé a st řední podniky („procyklické“ ú činky budou mén ě 
významné a mén ě škodlivé než sou časná pravidla). Obavy malých a st ředních podnik ů 
pramení z nedostate čné znalosti dohody Basel II. Makroekonomické ú činky dohody Basel II 
na hospodá řství EU jsou malé, mohlo by dojít k neškodnému šoku na stran ě nabídky, který by 
snížil náklady podnik ů na kapitál a zvýšil by HDP EU o 0,07 %. Obecn ě lze říci, že nový 
kapitálový rámec sníží zranitelnost bankovního  systému tím, že zvýší informovanost o 
rizicích, zlepší řízení rizik a povede k ú činnějšímu rozložení kapitálu, které by m ělo mít v 
delším časovém horizontu pozitivní ú činky na hospodá řství EU. 
3. P RÁVNÍ ZÁKLAD  
Návrhy se zakládají na čl. 47 odst. 2 Smlouvy, což je právní základ pro p řijímání opat ření 
Společenství založených na dotvo ření vnitřního trhu v oblasti finan čních služeb. Vybraným 
nástrojem je sm ěrnice, jakožto nejvhodn ější prostředek k dosažení cíl ů a změně stávajících 
směrnic upravujících stejná odbo rná témata. Ustanovení návrh ů se omezují na to, co je nutné 
k dosažení sledovaných cíl ů. 
                                                 
3 Ú ř. věst. S167, 29.8.2002. 
4 K dispozici na internetových stránkách Komise - 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm  
 
CS 6   CS 4. P OZNÁMKY K ČLÁNKŮM 
Návrhy používají techniku p řepracování (interinstituci onální dohoda 2002/C 77/01), která 
umožňuje podstatn ě změnit stávající právní p ředpisy bez samostatné pozm ěňující směrnice. 
Právní předpisy EU jsou díky tomu mén ě složité, p řístupnější a srozumiteln ější. 
V mnoha ustanoveních jsou provedeny nepodstatné zm ěny, čímž se zlepší struktura, 
formulace a čtivost směrnic. 
A. S MĚRNICE 2000/12/ES 
Článek 4: Definice 
Článek 4 obsahuje n ěkteré nové definice základních pojm ů, které vyjas ňují jejich význam a 
přispívají k jejich lepšímu pochopení. 
Článek 22: 
Stávající zn ění bylo p řeformulováno, aby se vyjasnily a upravily povinnosti úv ěrových 
institucí, které se týkají zavedení ú činných interních systém ů řízení rizik. Vzhledem k tomu, 
že úvěrové instituce, na n ěž se směrnice vztahuje, jsou r ůznorodé, budou tyto požadavky plnit 
na poměrném základ ě. Příslušná technická ustanovení jsou obsažena v p říloze V. 
Články 56-67: 
Bylo provedeno n ěkolik změn. Přestože se neplánuje p řezkum definice „kapitálu“, je nutno 
provést menší zm ěny v důsledku pozm ěněného přístupu Basilejského výboru k o čekávaným 
ztrátám („rozhodnutí z Madridu“). 
Články 68-75: 
Úvěrové instituce musí mít neustále k dispozici p řiměřený kapitál a musí oznámit jeho 
minimální úrove ň. Je stanoveno, jak je t řeba tyto požadavky spln it, jestliže je úv ěrová 
instituce sou částí skupiny (byla zachována stávající možnost, kdy orgány členských stát ů 
mohou upustit od n ěkterých požadavk ů, byly pro ni však stanoveny podrobn ější podmínky). 
Výpočet požadavk ů byl upřesněn s ohledem na zavedení na řízení (ES) č. 1606/2002 o 
mezinárodních ú četních standardech. 
Články 76-101: 
Tato ustanovení nahrazují stávající požadavky na ukazatel kapitálové p řiměřenosti pro 
úvěrové riziko a zavád ějí dvě metody výpo čtu hodnot rizikov ě vážené expozice. 
Standardizovaný p řístup (články 78-83) vychází ze stávajícího rámce, kde jsou rizikové váhy 
určeny přiřazením aktiv a podrozvahových položek k omezenému po čtu rizikových koš ů. 
Citlivost v ůči riziku byla zvýšena pomocí řady kategorií expozic a rizikových koš ů 
(článek 79). Snížily se rizikové váhy na nehypote ční retailové položky (75 %) a na hypotéky 
na obytné nemovitosti (35 %). Byla zavedena riziková váha 150 % na aktiva, která jsou 
90 dní po splatnosti (100 % v p řípadě hypoték na obytné nemovitosti). K p řiřazování 
rizikových vah je povoleno používat rating ratingových agentur, je-li toto hodnocení 
 
CS 7   CS k dispozici („externí rating“, články 81-83). P říslušná technická usta novení jsou uvedena 
v příloze VI. 
Přístup založený na interním ratingu (IRB, články 84-89) umož ňuje úvěrovým institucím, aby 
používaly své vlastní o dhady rizikových parametr ů přítomných v jejich r ůzných expozicích 
vůči úvěrovému riziku. Tyto parametry tvo ří vstupy do povinného výpo čtu, který byl navržen 
tak, aby poskytoval 99,9% úrove ň jistoty. Základní p řístup umož ňuje úvěrovým institucím, 
aby zárove ň používaly vlastní odhady pravd ěpodobnosti selhání a, pro ostatní složky rizika, 
hodnoty stanovené v p ředpisech. V p řípadě pokročilého přístupu mohou úv ěrové instituce 
využívat své vlastní odhady ztrát a expozice v d ůsledku selhání. Úv ěrové instituce mohou p ři 
odhadech hodnot rizikových parametr ů použít seskupené údaje. To umožní malým úv ěrovým 
institucím používat k výpo čtu kapitálových požadavk ů rizikově citlivější přístup. 
Navrhovaná p řechodná pravidla ( článek 85) pro p řístup založený na in terním ratingu jsou 
dostatečně pružná, aby úv ěrovým institucím umožnila b ěhem přiměřeného časového období 
převést různé obchodní linie a kategorie e xpozic do zákla dního nebo pokro čilého přístupu 
založeného na interním ratingu. U mén ě významných kategorií expo zic a obchodních linií je 
povoleno „ částečné“ uplat ňování přístupu (kapitálové požadavky lze vypo čítat podle 
standardizovaného p řístupu, i když úv ěrová instituce používá pro ostatní katego rie expozic 
přístup založený na interním ratingu). Navrhovaný rámec EU uznává, že pro malé úv ěrové 
instituce by požadavek na vytvo ření systému hodnocení n ěkterých protistran mohl 
představovat velkou zát ěž. Stálé částečné využívání r ůzných přístupů pro tyto kategorie 
expozic se proto navrhuje dokonce i v p řípadech, kdy jsou expozice úv ěrových institucí v ůči 
takovým protistranám významné ( článek 89).  
Příslušná technická usta novení týkající se p řístupu založeného na interním ratingu jsou 
obsažena v p říloze VI. 
Články 90-93: 
Tato pravidla se zabývají spole čnými tématy v oblasti technik snižování úv ěrového rizika a 
konzistentn ě upravují spole čná podkladová rizika a ekonomické ú činky. Uznávají širší škálu 
poskytovatel ů zajištění a záruk / úv ěrových derivát ů než dosud. Základní p řístup založený na 
interním ratingu obsahuje z obez řetnostního hlediska vhodnou úrove ň uznávání finan čních 
pohledávek a fyzického zajišt ění. Úvěrové instituce mají k dispoz ici alternativní metodiky, 
které jim umožní vybrat si mezi r ůzně složitými metodami (jednoduchá metoda se zakládá na 
jednoduchém p řístupu substituce rizikových vah, komplexní metoda zahrnuje použití 
koeficientu volatility na hodnotu obdrženého zajišt ění). Pro výpo čet koeficientu volatility jsou 
k dispozici více či méně složité přístupy (jednoduchý „dohledový“ p řístup, kde jsou hodnoty 
referenčních koeficient ů volatility stanoveny v tabulce, nebo rizikov ě citlivější přístup 
založený na „vlastních odhadech“). P říslušná technická usta novení jsou obsažena 
v příloze VIII. 
Články 94-101: 
Tyto články poprvé zavád ějí harmonizovaný soubor pravid el pro kapitálové požadavky 
v oblasti sekuritiza čních činností a investic. Tím výrazn ě zdokonalují rámec kapitálových 
požadavk ů, který úv ěrovým institucím umožní využívat výhod, které z t ěchto činností mohou 
vyplynout, pokud jde o financování, řízení rozvahy atd. Naví c sníží rozsah, v n ěmž lze 
sekuritizaci pokládat za nást roj kapitálové arbitráže. P říslušná technická ustanovení jsou 
obsažena v p říloze IX. 
 
CS 8   CS Články 102-105: 
Tato ustanovení zavád ějí požadavky, jejichž cílem je zohled ňovat opera ční riziko, jemuž jsou 
úvěrové instituce vystaveny. K dispozici jsou t ři různé metody. Jednoduchý p řístup (článek 
103) je založen na jednom ukazateli p říjmu (přístup základního ukazate le - BIA). Tento 
přístup upravuje vytvá ření kapitálové rezervy na krytí opera čního rizika, aniž by od 
úvěrových institucí vyžadoval zavedení technicky vysp ělých a nákladných informa čních 
systémů o jejich expozici v ůči riziku. P řesnější přístup založený na obchodních liniích 
(standardizovaný p řístup - STA) ( článek 104) je citliv ější vůči riziku, protože požadavek na 
kapitál na krytí opera čního rizika se liší podle relativních rizik r ůzných obchodních linií. 
Tento přístup bude pravd ěpodobně přitažlivý pro velký po čet malých / mén ě komplexních 
úvěrových institucí. Složit ější metody (pokro čilé přístupy k m ěření - AMA) ( článek 105) 
samy měří operační riziko, ovšem vyžadují náro čnější normy řízení rizika. P ředpokládá se, že 
tyto pokro čilé přístupy k m ěření postupn ě zavedou hlavn ě velké úvěrové instituce p ůsobící na 
mezinárodní úrovni a menší specializované úv ěrové instituce, které pro své hlavní činnosti 
vyvinuly pokro čilé systémy sledování rizik. P říslušná technická ustanovení jsou obsažena v 
příloze X. 
Články 106-119: 
V těchto článcích bylo provedeno n ěkolik zm ěn, aby bylo dosaženo souladu mezi 
kapitálovými požadavky a prav idly velké angažovanosti, zejména s ohledem na rozší řené 
uznávání technik snižování úv ěrového rizika. 
Články 123-124: 
Tyto články odpovídají druhému „pilí ři“ dohody Basilejského výboru. Článek 51A vyžaduje, 
aby úvěrové instituce zavedly  interní postupy, kt eré jim umožní m ěřit a řídit rizika a stanovit 
výši „vnit řně stanoveného kapitálu“, kterou samy považují za p řiměřenou ke krytí daných 
rizik. Od p říslušných orgán ů se vyžaduje ( článek 124), aby p řezkoumaly, zda úv ěrové 
instituce plní r ůzné právní závazky v oblasti organi zace a kontroly rizik, a aby vyhodnotily 
rizika, kterým jsou úv ěrové instituce vystaveny. Orgány dohledu na základ ě tohoto hodnocení 
rozhodnou o existenci p řípadných slabých stránek na úrov ni kontrol nebo držení kapitálu. 
Příslušná technická ustanovení jsou obsažena v p říloze XIII. 
Články 125-143: 
V EU se stále více rozvíjí p řeshraniční obchod a sílí tendence centralizovat řízení rizik v 
rámci nadnárodních skupin. Je proto nutné, ab y se zlepšila koordinace a spolupráce mezi 
vnitrostátními orgány dohledu v EU. Musí  se dále rozvíjet stávající, dob ře zavedená úloha 
orgánu dohledu na konsolidovaném základ ě. Článek 136 poskytuje orgán ům dohledu 
minimální harmonizovaný soubor pravomoc í, díky nimž budu moci vyžadovat od úv ěrových 
institucí nápravu jakéhokoli porušení požadavk ů směrnice. 
Článek 144: 
Byl stanoven soubor minimálních požadavk ů na zveřejňování informací p říslušnými orgány 
členských stát ů, aby se posílilo sbližování zp ůsobů, kterými sm ěrnici uplat ňují, a aby se do 
uplatňování směrnice vnesla transparentnost. 
Články 145-149: 
 
CS 9   CS Tato ustanovení odpovídají „t řetímu“ pilí ři nové dohody Basilejského výboru. Skute čnost, že 
úvěrové instituce budou zve řejňovat informace pro hospodá řské subjekty, posílí spolehlivost a 
stabilitu finan čního systému, zaru čí stejné podmínky hospodá řské soutěže a zárove ň bude 
brán ohled na citlivost n ěkterých informací. Článek 147 vyžaduje, aby v ětšina úvěrových 
institucí zve řejňovala určité informace alespo ň jednou ro čně, podle některých kritérií m ůže 
být nutné zve řejňovat informace i častěji. Příslušná technická ustanovení jsou obsažena 
v příloze XII. 
Článek 150: 
Směrnice musí držet krok s vývojem na trhu. Nezbytného stupn ě pružnosti je dosaženo 
rozdělením pravidel na základní a technická (uvedená zejména v p řílohách sm ěrnice), která se 
možná budou muset pozm ěnit v krátkodobém či střednědobém horizontu. Článek 150 
připojuje k oblastem uvedeným ve sm ěrnici 2000/12/ES (p ředložené v roce 1989) nové 
technické oblasti a navrhuje,  aby se nové technické p řílohy mohly m ěnit stejně rychlým 
postupem. 
B. S MĚRNICE 93/6/EHS  O KAPITÁLOVÉ P ŘIMĚŘENOSTI INVESTI ČNÍCH PODNIK Ů A 
ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ  
Článek 2: Oblast p ůsobnosti 
Článek 2 up řesňuje, jak se požadavky uplat ní na jednotlivé investi ční podniky, skupiny 
investičních podnik ů a smíšené skupiny. 
Článek 3: Definice 
Tento článek obsahuje n ěkolik nových a pozm ěněných definic základních pojm ů, které 
vyjasňují jejich význam a p řispívají k jejich  lepšímu pochopení. 
Článek 11: Zacházení s obchodním portfoliem 
Definice „obchodního portfolia“ je up řesněna, aby se zvýšila jistota  týkající se platných 
kapitálových požadavk ů a aby se omezila možná arbitráž ohledn ě hranice mezi „bankovním 
portfoliem“ a „obchodním portfoliem. P říslušná technická ustanovení jsou obsažena 
v příloze VII. 
Články 18 a 20: 
Článek 18 stanoví minimální kapitálové pož adavky na krytí tržn ího rizika pro úv ěrové 
instituce a investi ční podniky. Nov ě upravuje zacházení s pozicemi v podnicích kolektivního 
investování, úv ěrové deriváty a řadu dalších prvk ů zaměřených na zvýšení citlivosti v ůči 
riziku. Příslušná technická ustanovení jsou obsažena v p řílohách I až VII. Článek 20 rozši řuje 
na investi ční podniky pravidla týkajíc í se kapitálových požadavk ů na krytí úv ěrového a 
operačního rizika stanovená ve sm ěrnici 2000/12, v jejich nyn ější podob ě. Mezi nové prvky 
úvěrového rizika pat ří zacházení s úv ěrovými deriváty a pozm ěněné měření expozice repo 
obchodů a financování cenných papír ů / komodit. U opera čního rizika byly provedeny 
významné zm ěny s cílem p řihlédnout ke zvláštním charakteristikám odv ětví investi čních 
podniků, zároveň byla investi čním podnik ům spadajícím do kategorie nízkého rizika, 
středního rizika nebo st ředního/vysokého rizika ponechána  možnost nadále používat 
požadavky založené na výdajích. 
 
CS 10   CS Článek 28: Velká angažovanost 
Kromě několika zm ěn velké angažovanosti v p řípadě transakcí souvisejících s obchodním 
portfoliem je zachována sou časná situace, kdy se na úv ěrové instituce a investi ční podniky 
vztahují stejná pravidla. Novým prvkem je pozm ěněné měření expozice repo obchod ů a 
financování cenných papír ů / komodit. P říslušná technická ustanovení jsou obsažena v 
příloze VI. 
Článek 33: Hodnocení pozic pro ú čely plnění oznamovací povinnosti  
Tento článek zavádí v ětší požadavky na hodnocení pozic obchodního portfolia s cílem zaru čit 
obezřetnostní stabilitu v širším  kontextu pravidel, která stanoví denní hodnocení pozic 
obchodního portfolia. P říslušná technická ustanovení jsou obsažena v p říloze VII. 
Článek 22: Konsolidované požadavky 
Je zachována možnost, aby p říslušné orgány upustily od uplatn ění konsolidovaných 
požadavk ů u skupin, které se skládají z investi čních podnik ů, ovšem je podmín ěna splněním 
většího počtu obezřetnostních podmínek. 
Článek 34: Řízení rizik a hodnocení kapitálu 
Článek 34 rozši řuje na investi ční podniky povinnost, která platí pro úv ěrové instituce 
(článek 17 sm ěrnice 2000/12), zavést ú činné interní systémy řízení rizik. S ohledem na 
různorodost dot čených institucí se tyto požadavky budou plnit na pom ěrném základ ě. Tento 
článek rozši řuje na investi ční podniky také požadavek z článku 51A sm ěrnice 2000/12, podle 
něhož musejí mít interní postupy pro m ěření a řízení rizik, jimž jsou vystaveny, a pro 
stanovení kapitálu („vnit řně stanoveného“ kapitálu), který považují za dostate čný na pokrytí 
těchto rizik. Tato ustanovení dopl ňují požadavky na řízení rizik u investi čních podnik ů, které 
jsou již obsaženy ve sm ěrnici 2004/39/ES. 
Článek 37: Dohled 
Tento článek uplat ňuje pravidla stanovená ve sm ěrnici 2000/12 obdobn ě na investi ční 
podniky. 
Článek 42 
Stejně jako směrnice 200/12 i sm ěrnice 93/6 musí reagovat na vývoj na trhu. Nezbytného 
stupně pružnosti je dosaženo rozd ělením pravidel na základní a technická (uvedená zejména 
v přílohách), která se možná budou muset pozm ěnit v krátkodobém nebo st řednědobém 
horizontu. M ělo by být možné m ěnit technické p řílohy rychlým postupem. Vzhledem k tomu, 
že se v nadcházejících letech o čekává zna čný vývoj regula ční praxe, je do tohoto článku 
zahrnuto ustanovení o p řezkumu zacházení s riziky v ůči protistran ě. 
 
CS 11   CS  
Ð2000/12/ES 
2004/0155 (COD) 
Návrh 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o přístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu (p řepracování) 
 
Ønový 
(Text s významem pro EHP)  
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na čl. 47 odst. 2 první 
a třetí větu této smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Hospodá řského a sociálního výboru
5, 
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy6, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 1 (přizpůsobený) 
(1) Směrnice Rady 73/183/EHS ze dne 28. června 1973 o odstran ění omezení svobody 
usazování a volného pohybu služ eb pro samostatnou činnost bank a jiných finan čních 
institucí7, první sm ěrnice Rady 77/780/EHS ze dne 12. prosince 1977 o koordinaci 
právních a správních p ředpisů týkajících se p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a 
jejího výkonu8, směrnice Rady 89/299/ EHS ze dne 17. dubna 1989 o kapitálu 
úvěrových institucí9, druhá sm ěrnice Rady 89/646/EHS ze dne 15. prosince 1989 o 
koordinaci právních a správních p ředpisů týkajících se p řístupu k činnosti úv ěrových 
institucí a jejího výkonu10, směrnice Rady 89/647/EHS z e dne 18. prosince 1989 o 
                                                 
5 Ú ř. věst. C 157, 25.5.1998, s. 13  ⌦ […] ⌫ . 
6 Stanovisko Evropského parlamentu p ředložené  ze dne 18.  ledna 2000 (dosud nezve řejněné v Úředním 
věstníku)  ⌦ […] ⌫ a rozhodnutí Rady ze dne 13.  března 2000 (dosud nezve řejněné v Úředním 
věstníku)  ⌦ […] ⌫ . 
7 Ú ř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
8 Ú ř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
9 Ú ř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
10 Úř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
 
CS 12   CS ukazateli kapitálové p řiměřenosti úvěrových institucí11, směrnice Rady 92/30/EHS ze 
dne 6. dubna 1992 o dohledu nad úv ěrovými institucemi na konsolidovaném základ ě12 
a směrnice Rady 92/121/EHS ze dne 21. prosince 1992 o sledování a kontrole velké 
úvěrové angažovanosti úv ěrových institucí13 byly vícekrát podstatn ě změněny. Je 
proto třeba z důvodů jasnosti a racionality p řistoupit ke kodifikaci t ěchto směrnic a 
spojit je do jediného textu.  ⌦ Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES 
ze dne 20. b řezna 2000 o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a jejím výkonu14 byla 
několikrát podstatn ě změněna. Protože je t řeba učinit další zm ěny, měla by být 
v zájmu jasnosti p řepracována. ⌫  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 2 
(přizpůsobený) 
Podle Smlouvy je zakázáno jakékoli diskrimina ční zacházení v oblasti usazování a 
poskytování služeb, jež by se zakládalo na státní p říslušnosti nebo na skute čnosti, že podnik 
není usazen v členském stát ě, kde jsou dané sl užby poskytovány.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 3 
(2) K usnadn ění přístupu k činnosti úv ěrových institucí a její ho výkonu je nutno odstranit 
nejrušivější rozdíly mezi právními p ředpisy členských stát ů, které upravují právní 
postavení t ěchto institucí. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 4 
(přizpůsobený) 
(3) Tato směrnice je z hlediska svobody usazování i z hlediska volného pohybu služeb v 
bankovnictví základním nástrojem pro dosažení spole čného  vnitřního trhu,  jak bylo 
rozhodnuto Jednotným evrop ským aktem a naplánováno v Bílé knize Komise . 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 5 
(přizpůsobený) 
(4) Z důvodů ochrany úspor i k vytvo ření rovných podmínek hospodá řské soutěže mezi 
úvěrovými institucemi se musí koordina ční opatření týkající se úv ěrových institucí 
vztahovat na všechny tyto instituce. Je však nutné  ⌦ Mělo by se však ⌫ náležitě 
přihlížet k objektivním rozdíl ům v jejich právním postavení a k jejich úkol ům, jak je 
stanoví vnitrostátní právní p ředpisy. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 6 
(přizpůsobený) 
(5) Proto musí  by měla být oblast p ůsobnosti t ěchto opatření co nejširší, aby se vztahovala 
na všechny instituce, jejichž činnost spo čívá v přijímání splatných pen ěžních 
                                                 
11 Úř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
12 Úř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve zn ění aktu o p řistoupení z roku 2003  
13 Úř.věst. L 126, 26.5.2000, s.1, ve znění aktu o p řistoupení z roku 2003  
14 Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s.1, sm ěrnice naposledy pozm ěněná směrnicí 2004/xx/ES (Ú ř. věst. L, […]). 
 
CS 13   CS prostředků od veřejnosti ve form ě vkladů i v jiných formách, jako je soustavné 
vydávání dluhopis ů a obdobných cenných papír ů a poskytování úv ěru na vlastní ú čet. 
Je nutné  ⌦ Měly by se ⌫ stanovit výjimky pro n ěkteré úvěrové instituce, na n ěž se 
tato směrnice nem ůže vztahovat. Tato sm ěrnice se nedotýká  ⌦ by se nem ěla 
dotýkat ⌫ použití vnitrostátních právních p ředpisů, které stanoví zvláštní dopl ňková 
povolení umož ňující úvěrovým institucím vykonávat ur čité činnosti nebo provozovat 
určité druhy operací. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 7 
(přizpůsobený) 
(6) Účelem přijatého přístupu je dosáhnout  ⌦ Je vhodné provést ⌫ pouze nezbytnou 
základní harmonizaci, dostate čnou k zajišt ění vzájemného uznávání povolení a 
systémů obezřetnostního dohledu, což umožní vydá vat jednotné povolení pro celé 
Společenství a uplat ňovat zásadu, že obez řetnostní dohled vykonává domovský 
členský stát. Na požadavek, aby byl p ředložen obchodní plán, je tudíž t řeba pohlížet 
pouze jako na prvek umož ňující příslušným orgán ům rozhodovat na základ ě 
přesnějších informací vycházejících z objektivních hledisek. P řesto je  ⌦ by měla 
být ⌫ možná jistá pružnost v požadavcích na právní formu úv ěrových institucí, a  
⌦ co se týče ⌫ ochrany názv ů bank. 
 
Ønový 
(7) Protože cíle navrhované akce nem ůže být uspokojiv ě dosaženo na úrovni členských 
států, a proto, z d ůvodu rozsahu či účinků akce, jej m ůže být lépe dosaženo na úrovni 
Společenství, m ůže Společenství přijmout opat ření v souladu se zásadou subsidiarity 
stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zás adou proporcionality, jak je 
stanovena v uvedeném článku, se tato sm ěrnice omezuje na minimum, které je nutné k 
dosažení uvedených cíl ů, a nepřekračuje rámec toho, co je pro daný ú čel nezbytné.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 8 
(přizpůsobený) 
(8) Úvěrové instituce musí podléhat rovnocenným finan čním požadavk ům, aby byly 
zajištěny rovnocenné záruky pro vkladat ele a rovnocenné podmínky hospodá řské 
soutěže pro srovnatelné skupiny úv ěrových institucí. Až do další koordinace je t řeba 
stanovit vhodné strukturální ukazatele, které  ⌦ což ⌫ umožní v rámci spolupráce 
mezi vnitrostátními orgány sledovat postavení srovnatelných druh ů úvěrových 
institucí jednotnými met odami. Tento postup by m ěl přispět k postupnému sbližování 
soustav ukazatel ů stanovených a uplat ňovaných v členských státech. Je nicmén ě nutné 
rozlišovat mezi ukazateli  zaměřenými  ukazatele zam ěřené na zajištění řádného řízení 
úvěrových institucí od ukazatel ů stanovených pro ú čely hospodá řské a m ěnové 
politiky. 
 
CS 14   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 9 
(přizpůsobený) 
Önový 
(9) Zásada vzájemného uznávání a zásada kontroly domovským členským státem 
vyžadují, aby p říslušné orgány každého členského státu nevydaly povolení nebo je 
odňaly v případech, kdy z okolností, nap ř. z obchodního plánu, z rozmíst ění 
⌦ činností ⌫ nebo ze skute čně provozované činnosti, z řetelně vyplývá, že si 
úvěrová instituce zvolila právo jednoho členského státu s úmyslem vyhnout se 
přísnějším normám jiného členského státu, na jehož území hodlá provozovat nebo 
provozuje p řevážnou část své činnosti. Úv ěrová instituce, která je právnickou osobou, 
musí  ⌦ by měla ⌫ být povolena v členském stát ě, ve kterém má sídlo. Úv ěrová 
instituce, která není právnickou osobou, musí  ⌦ by měla ⌫ mít své skute čné sídlo v 
členském stát ě, ve kterém byla povolena. Členské státy mus í ⌦ by měly ⌫ dále 
vyžadovat, aby se skute čné sídlo úv ěrové instituce vždy nalézalo v jejím domovském 
členském stát ě a aby tam skute čně vykonávala  vykonávalo  činnost. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 10 
(přizpůsobený) 
(10) Příslušné orgány by nem ěly povolit nebo zachovat povolení úv ěrové instituci, mohou-
li jim úzká propojení mezi úv ěrovou institucí a jinými fyzickými nebo právnickými 
osobami bránit ú činně vykonávat jejich dohlížecí funkce. Již povolené úv ěrové 
instituce jso u ⌦ by měly ⌫ rovněž povinny  uspokojit p říslušné orgány v tomto 
směru. Definice „úzkého propojení“ v této sm ěrnici sestává pouze z minimálních 
kritérií. Nebrání členským stát ům, aby ji uplatnily také na jiné situace, než které 
výslovně uvádí. Samotná skute čnost nabytí významného podílu na základním kapitálu 
určité společnosti nep ředstavuje ú čast, k níž se p řihlíží ve smyslu pojmu „úzkého 
propojení“, pokud byl tento podíl nabyt pouze jako do časná investice, aniž by 
umožňoval ovliv ňovat strukturu nebo finan ční politiku úv ěrové instituce.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 11 
(přizpůsobený) 
(11) Odkaz na ú činný výkon dohlížecích funkcí orgány dohled u se vztahuje i na dohled na 
konsolidovaném základ ě, který je t řeba vykonávat nad úv ěrovými institucemi, pokud 
to stanoví právní p ředpisy Spole čenství. V t ěchto případech musí  mít ⌦ by ⌫ 
orgány, kterým se podává žádost o povolení, ⌦ měly mít ⌫ možnost ur čit, které 
orgány jsou p říslušné k výkonu dohledu nad danou úv ěrovou institucí na 
konsolidovaném základ ě. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 12 
(přizpůsobený) 
Domovský členský stát m ůže pro instituce, které povolily jeho p říslušné orgány, stanovit 
pravidla p řísnější než pravid la uvedená v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci a odstavci 2 a v 
článcích 7, 16, 30 a 51.  
 
CS 15   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 13 
(přizpůsobený) 
Zrušení nutnosti povolení pro pobo čky úvěrových institucí Spole čenství s sebou nezbytn ě 
nese zrušení poskyt ování kapitálu.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 14 
(přizpůsobený) 
(12) Zvolený p řístup umož ňuje Úvěrové instituce povolené v domovském členském stát ě 
na základ ě vzájemného uznávání  ⌦ by měly být oprávn ěny ⌫ provozovat v celém 
Společenství některé nebo všechny činnosti uvedené v seznamu v p říloze I tím 
způsobem, že z řídí pobočky nebo poskytují služby. Na provozování činností, jež 
nejsou uvedeny v seznamu, se vztahují obecná ustanovení Smlouvy o svobod ě 
usazování a volném poh ybu služeb.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 15 
(přizpůsobený) 
(13) Je nicmén ě vhodné rozší řit vzájemné uznání na činnosti uvedené v seznamu  příloze I , 
pokud jsou provozovány finan ční institucí, jež je dce řiným podnikem úv ěrové 
instituce, pokud se na tento dce řiný podnik vztahuje konsoli dovaný dohled nad jeho 
mateřským podnikem a pokud spl ňuje určité přísné podmínky. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 16 
(přizpůsobený) 
(14) U podnik ů institucí , které nebyly ve svém domovském členském stát ě povoleny jako 
úvěrové instituce, a u činností neuvedených v seznamu  příloze I  může ⌦ by měl 
mít ⌫ hostitelský členský stát v souvislosti s výkone m práva usazování a volného 
pohybu služeb ⌦ možnost ⌫ vyžadovat dodržení zvláštních ustanovení svých 
vnitrostátních právních p ředpisů, jsou-li tyto p ředpisy slu čitelné s právem Spole čenství 
a odůvodněny obecným zájmem a nepodléhají-li tyto úv ěrové instituce nebo činnosti 
srovnatelným pravidl ům obsaženým v právních p ředpisech svých domovských 
členských stát ů. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 17 
(přizpůsobený) 
(15) Členské státy musí  ⌦ by měly ⌫ zajistit, aby činnosti, jež jsou p ředmětem 
vzájemného uznávání, bylo možno bez p řekážek provozovat stejným zp ůsobem jako v 
domovském členském stát ě, nejsou-li v rozporu s právními p ředpisy hostitelského 
členského státu na ochranu obecného zájmu. 
 
CS 16   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 18 
(přizpůsobený) 
Existuje nezbytný vztah mezi ú čelem této sm ěrnice a liberalizací pohybu kapitálu, 
uskutečňovanou na základ ě jiných právních p ředpisů Společenství. Opat ření týkající se 
liberalizace bankovních činností musí být v každém p řípadě v souladu s opat řeními pro 
liberalizaci pohybu kapitálu.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 19 
(přizpůsobený) 
(16) Předpisy upravující činnost pobo ček úvěrových institucí se skute čným sídlem mimo 
Společenství by si m ěly odpovídat ve všech členských státech. Je d ůležité zajistit, aby 
tyto předpisy nebyly p říznivější než ty, jež se  vztahují na pobo čky podnik ů institucí  z 
jiného členského státu. M ělo by být stanoveno, že  Společenství může ⌦ by mělo mít 
možnost ⌫ uzavírat dohody se t řetími zem ěmi o použití ustanovení, která na základ ě 
vzájemnosti  poskytnou pobo čkám stejné zacházení na jeho území. Na pobo čky 
úvěrových institucí, které mají sídlo mimo Spole čenství, se nevztahuje  ⌦ by se nem ěl 
vztahovat ⌫ volný pohyb služeb podle čl. 49 druhého pododstavce Smlouvy ani 
svoboda usazování v jiných členských státech než t ěch, kde jsou usazeny. Žádosti o 
povolení dce řiného podniku nebo o nabytí ú časti podávané podnikem, který se řídí 
právem třetí země, se vyřizují postupem, jehož ú čelem je zajistit, aby se úv ěrovým 
institucím Spole čenství dostalo v dané t řetí zemi zacházení na zásad ě vzájemnosti.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 20 
(přizpůsobený) 
Povolení, která úv ěrovým institucím vydají p říslušné vnitrostátní or gány, budou mít platnost v 
celém Spole čenství podle této sm ěrnice a nikoliv vnitrostátn í jako dosud. Tím pozbudou 
účinku dosavadní doložky o vzájemnosti. Z toho d ůvodu je třeba zavést pružný postup, aby 
bylo možno hodnotit vzájemnost v rámci Spole čenství. Spole čenství hodlá mít své finan ční 
trhy otev řeny ostatnímu sv ětu, a proto není ú čelem tohoto postupu uzav řít finanční trhy 
Společenství, ale spíše rozší řit liberalizaci celosv ětových finan čních trhů v jiných t řetích 
zemích. Za tímto ú čelem stanoví tato sm ěrnice postupy pro jednání s t řetími zem ěmi a, jako 
krajní vých odisko, možnost p řijmout opat ření k pozastavení p řijímání nových žádostí o 
povolení nebo k omezení nových povolení.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 21 
(přizpůsobený) 
(17) Je žádoucí, aby  bylo na základ ě vzájemnosti dosaženo dohody m Mezi Spole čenstvím 
a třetími zem ěmi by mělo být na základ ě vzájemnosti dosaženo dohody  o umožn ění 
praktického výkonu dohledu na konsolidovaném základ ě v co nejrozsáhlejší 
zeměpisné oblasti. 
 
CS 17   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 22 
(přizpůsobený) 
(18) Odpovědnost za dohled nad finan čním zdravím úv ěrových institucí a zvlášt ě nad jejich 
platební schopností spo čívá ⌦ by měla spočívat ⌫ na příslušných orgánech  jejich 
domovských členských státech. P říslušné orgány hostitelského členského státu si 
ponech ají odpovědnost  ⌦ by měly nést odpov ědnost ⌫ za dohled nad likviditou 
⌦ poboček ⌫ a měnovou politikou  ⌦ měnovými politikami ⌫ . Dohled nad 
tržními riziky musí  ⌦ by měl ⌫ být předmětem úzké spolupráce mezi p říslušnými 
orgány hostitelského a domovského členského státu. 
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
23 a 24 (p řizpůsobený) 
Önový 
(19) Plynulé  Hladké  fungování vnit řního bankovního trhu vyžaduje nejen právní normy, 
ale též úzkou a pravidelnou spolupráci Ö a významné posílení konvergence 
regulačních a dohlížecích postup ů  mezi příslušnými orgány členských stát ů. Pokud 
se jedná o  ⌦ Zejména za tímto ú čelem by se m ělo ⌫ posuzování otázek týkajících 
se jednotlivých úv ěrových institucí Ö a vzájemná vým ěna informací uskute čňovat v 
Evropském výboru orgán ů bankovního dohledu z řízeném rozhodnutím Komise 
2004/5/ES 15 . zůstává nejvhodn ějším fórem kontaktní skupina vytvo řená orgány 
bankovního dohledu . Tato skupina je vhodným orgánem pro vzájemnou vým ěnu 
informací podle článku 28.  Vzájemná vým ěna informací nicmén ě nenahrazuje  ⌦ by 
v žádném p řípadě neměla nahradit ⌫ dvoustrannou spolupráci. podle článku 28. 
Příslušné orgány hostitelského členského státu  ⌦ hostitelských členských stát ů ⌫ 
mohou  ⌦ by měly mít možnost ⌫ , aniž tím je dot čena jejich vlastní kontrolní 
pravomoc, na základ ě podnětu příslušných orgán ů domovského členského státu nebo v 
naléhavých p řípadech z vlastního podn ětu ověřovat, zda je činnost úv ěrové instituce 
na území domovského členského státu  usazené na jejich území  vykonávána v souladu 
s právními p ředpisy a se zásadami řádných správních a ú četních postup ů a přiměřené 
vnitřní kontroly. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 25 
(přizpůsobený) 
(20) Je vhodné umožnit vým ěnu informací mezi p říslušnými orgány a orgány nebo 
subjekty, jež ze své funkce pomáh ají posilovat stabilitu finan čního systému. Pro 
zachování d ůvěrnosti sdělovaných informací musí  ⌦ by měl ⌫ být přísně vymezen 
okruh jejich p říjemců. 
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
26 a 27 (p řizpůsobený) 
(21) Některá protiprávní jednání, jako nap ř. podvody a zneužívání vnit řních informací, 
mohou ovlivnit stabilitu i integritu finan čního systému také v p řípadech, kdy se jedná 
                                                 
15 Úř. věst. L 3, 7.1.2004, s. 28. 
 
CS 18   CS o jiné podniky  instituce  než úvěrové instituce. Je nutné stanovit podmínky, na jejichž 
základě je uvedená  výměna informací ⌦ v takových p řípadech ⌫ přípustná. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 28 
(přizpůsobený) 
(22) Je-li stanoveno, že informace lze pos kytnout pouze s výslovným souhlasem 
příslušných orgán ů, mohou  ⌦ měly by ⌫ tyto orgány ⌦ mít možnost ⌫ případně 
podmínit sv ůj souhlas spln ěním přísných podmínek. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 29 
(23) Měla by být rovn ěž schválena vým ěna informací mezi p říslušnými orgány na stran ě 
jedné a centrálními bankami a jinými s ubjekty s obdobnými úkoly, které jednají jako 
měnové úřady, případně dalšími ve řejnými orgány pov ěřenými dohledem nad 
platebními systémy na stran ě druhé. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 30 
(přizpůsobený) 
(24) Za účelem posílení obez řetnostního  dohledu nad úv ěrovými institucemi a ochrany 
klientů úvěrových institucí by m ělo být stanoveno,  že auditor má  ⌦ by audito ři měli 
mít ⌫ povinnost bezodkladn ě informovat p říslušné orgány ve všech p řípadech, které 
stanoví tato sm ěrnice, o ur čitých skute čnostech, jež zjistí  ⌦ kdy ⌫ při výkonu své 
činnosti ⌦ zjistí určité skutečnosti ⌫ , a které mohou mít vážný dopad na finan ční 
situaci nebo na řídicí a účetní organizaci úv ěrové instituce. S ohl edem na sledovaný cíl 
je žádoucí, aby  ⌦ Z téhož d ůvodu by ⌫ členské státy stanovily ⌦ měly také 
stanovit ⌫ , že by  se tato povinnost m ěla vztahovat  ⌦ vztahuje ⌫ na všechny 
případy, kdy auditor zjistí uvedené skute čnosti při výkonu své činnosti v podniku, 
který má úzká propojení s n ěkterou úv ěrovou institucí. Povinnost auditor ů oznamovat 
příslušným orgán ům, je-li to vhodné, n ěkteré skute čnosti a rozhodnutí týkající se 
úvěrové instituce, které zjistí p ři výkonu svých povinností v jiném než finan čním 
podniku, ⌦ by ⌫ sama o sob ě nemění ⌦ neměla měnit ⌫ povahu jejich činnosti v 
daném podniku ani zp ůsob, kterým musí své úkoly v tomto podniku vykonávat. 
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
31 až 35 (p řizpůsobený) 
Společné základní normy pro kapitál úv ěrových institucí jsou klí čovým prvkem vytvo ření 
vnitřního trhu v oblasti bankovnictví, pon ěvadž kapitál zajiš ťuje kontinuitu činnosti 
úvěrových institucí a ochranu úspor. Tato harmonizace posílí dohled nad úv ěrovými 
institucemi a p řispěje k další koordinaci v bankovnictví.  
Tyto no rmy se musí vztahovat na všechny úv ěrové instituce povolené ve Spole čenství.  
Kapitál úv ěrové instituce m ůže sloužit k absorpci ztrát, jež nejsou kryty dostate čnými zisky. 
Kapitál také slouží p říslušným orgán ům jako d ůležité kritérium, zvlášt ě pro hodnocení  
platební schopnosti úv ěrových institucí a pro jiné ú čely dohledu.  
 
CS 19   CS Na vnitřním trhu v oblasti bankovnictví mezi sebou úv ěrové instituce p římo soutěží, a proto 
musí být definice a normy týkající  se kapitálu jednotné. Proto nesm ějí být kritéria pro 
stanovení  skladby kapitálu ponechána výhradn ě na vůli členských stát ů. Přijetí spole čných 
základních norem nejlépe poslouží zájm ům Spole čenství, nebo ť zabrání narušením 
hospodářské soutěže a posílí bankovní soustavu Spole čenství.  
Definice kapitálu stanovená v této směrnici určuje nejvyšší možný po čet položek a 
kvalifikujících částek, ponechávajíc každému členskému státu na uvážení, zda použije 
všechny nebo jen n ěkteré tyto položky nebo zda p řijme nižší limity pro kvalifikující částky.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 36 
(přizpůsobený) 
(25) Tato směrnice upřesňuje kvalifika ční kritéria pro n ěkteré položky kapitálu , ⌦ že pro 
některé položky kapitálu by m ěla být stanovena kvalifika ční kritéria, ⌫ přičemž 
členské státy mohou uplat ňovat přísnější pravidla. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 37 
(přizpůsobený) 
Zpočátku jsou spole čné základní normy vymezeny natolik široce, aby obsáhly všechny 
položky tvo řící kapitál v jednotlivých členských státech.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 38 
(26) Podle povahy rozlišuje tato sm ěrnice položky tvo řící kapitál jednak na položky tvo řící 
vlastní  původní  kapitál a jednak na položky tvo řící dodatkový kapitál. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 39 
(přizpůsobený) 
(27) S ohledem na skute čnost, že položky tvo řící dodatkový kapitál nejsou stejné povahy 
jako položky tvo řící vlastní  původní  kapitál, je t řeba je nezahrnovat  ⌦ neměly by být 
zahrnuty ⌫ do kapitálu v částce vyšší než 100 % vlastního  původního  kapitálu. Navíc 
výše určitých položek zahrnutých do dodatkového kapitálu musí  ⌦ by měla ⌫ být 
omezena na 50 % vlastního  původního  kapitálu. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 39 
(přizpůsobený) 
(28) Aby bylo zabrán ěno narušení hospodá řské soutěže, nesmějí veřejné úvěrové instituce 
⌦ by neměly ⌫ zahrnovat do svého kapitálu záruky, které jim poskytly členské státy 
nebo orgány místní správy. 
 
CS 20   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 40 
(přizpůsobený) 
(29) Bude-li v rámci dohledu t řeba určit výši konsolidovaného kapitálu skupiny úv ěrových 
institucí, provede se  ⌦ měl by se ⌫ výpočet ⌦ provést ⌫ v souladu s touto 
směrnicí. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 41 
(přizpůsobený) 
Önový 
(30) Přesná účetní technika, jež má být použita pro výpo čet kapitálu, a kapitálové 
přiměřenosti  Ö jeho přiměřenosti rizik ům, kterým je úv ěrová instituce vystavena,  a 
pro hodnocení soust ředění angažovanosti, musí  ⌦ by měla ⌫ brát na z řetel 
ustanovení sm ěrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o výro čních účetních 
závěrkách a konsolidovaných ú četních záv ěrkách bank a jiných finan čních institucí16, 
jež obsahuje n ěkteré úpravy sm ěrnice Rady 83/349/ EHS ze dne 13. června 1983, 
založené na čl. 44 odst. 3  2 písm. g) Smlouvy, o konsolidovaných ú četních záv ěrkách 
⌦ 17 ⌫, Ö nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 
19. července 2002 o uplat ňování mezinárodních ú četních standard ů18, podle toho 
kterým z nich se řídí účetnictví úv ěrových institucí podle vn itrostátního práva.   
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
42 až 47 (p řizpůsobený) 
Ustanovení tý kající se kapitálu jsou sou částí širšího mezinárodního ús ilí sblížit pravidla pro 
kapitálovou p řiměřenost platná v nejvýznamn ějších zemích.  
Na společném bankovním trhu musí instituce mezi sebou p římo soutěžit a přijetí spole čných 
norem pro kapitálovou p řiměřenost v podob ě minimálního ukazatele zabrání narušení 
hospodářské soutěže a posílí bankovní soustavu Spole čenství.  
Komise vypracuje zprávu a bude pravideln ě přezkoumávat ustanovení týkající se kapitálu, 
aby je zp řísnila a tím dosáhla v ětšího sblížení ve společné definici kapitálu. Toto sblížení 
umožní zlepšit kapitálovou p řiměřenost úvěrových institucí ve Spole čenství.  
Ustanovení týkající se ukazatele kapitálové p řiměřenosti jsou výsledkem práce Poradního 
výboru pro bankovnictví, který má za úkol podávat Komisi návrhy zam ěřené na koordinaci 
ukazatelů uplatňovaných v členských státech.  
Stanovení vhodného ukazatele kapitálové p řiměřenosti hraje úst řední úlohu p ři dohledu nad 
úvěrovými institucemi.  
                                                 
16 Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1. 
17 Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1. Sm ěrnice naposledy pozm ěněná směrnicí ⌦ 2003/51/ES (Ú ř. věst. L 
178, 17.7.2003, s. 16). ⌫ 
18 Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1. 
 
CS 21   CS Ukazatel, který oce ňuje aktiva a podrozvahové položky podle s tupně úvěrového rizika, je 
obzvláště vhodným m ěřítkem kapitálové p řiměřenosti.  
 
Ønový 
(31) Minimální kapitálové požadavky hrají úst řední úlohu p ři dohledu nad úv ěrovými 
institucemi a p ři vzájemném uznávání metod dohledu. V tomto sm ěru je nutno 
posuzovat ustanovení týkající se mi nimálních kapitálových požadavk ů společně s 
dalšími zvláštními nástroji, jež rovn ěž harmonizují základní metody dohledu nad 
úvěrovými institucemi. 
(32) Aby se p ředešlo narušení hospodá řské soutěže a posílila se bankovní soustava na 
vnitřním trhu, je vhodné stanovit spole čné minimální kapitálové požadavky. 
(33) Pro účely zajišt ění přiměřené platební schopnosti je d ůležité stanovit minimální 
kapitálové požadavky, které oce ňují aktiva a podrozvaho vé položky podle stupn ě 
rizika. 
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
48 až 51 (p řizpůsobený) 
Vytvoření společných norem pro kapitál ve vztahu k aktiv ům a podrozvahovým položkám 
vystaveným úv ěrovému riziku je tudíž základní sou částí harmonizace pot řebné k dosažení 
vzájemného uznávání metod dohledu a tím dotvo ření vnitřního trhu v oblasti bankovnictví.  
V tomto sm ěru je nutno posuzovat ustanovení týkající se ukazatele kapitálové p řiměřenosti 
společně s dalšími zvláštními nástroji, jež rovn ěž harmonizují základní metody dohledu nad 
úvěrovými in stitucemi.  
Na společném bankovním trhu musí instituce mezi sebou p římo soutěžit a přijetí spole čných 
norem pro kapitálovou p řiměřenost v podob ě minimálního ukazatele zabrání narušení 
hospodářské soutěže a posílí bankovní soustavu Spole čenství.  
Tato sm ěrnice stanoví rozdílné oce ňování záruk poskytovaných r ůznými finan čními 
institucemi. Komise se proto zavazuje p řezkoumat, zda sm ěrnice ve svém celku významn ěji 
nenarušuje hospodá řskou sout ěž mezi úv ěrovými institucemi a pojiš ťovnami a na základ ě 
výsledků přezkumu posoudit, zda je zapot řebí nápravy.  
 
Ønový 
(34) Je nutné p řihlédnout k r ůznorodosti úv ěrových institucí ve Spole čenství tím, že se 
vymezí alternativní p řístupy k výpo čtu minimálních kapitálových požadavk ů na krytí 
úvěrového rizika, které budou zahrnovat r ůzné úrovn ě citlivosti v ůči riziku a 
vyžadovat r ůzné úrovn ě komplexnosti. Skute čnost, že se úv ěrovým institucím 
poskytne možnost využít externí ratingy a vlastní odhady jednotlivých parametr ů 
úvěrového rizika, významn ě zlepšuje citlivost v ůči riziku a obez řetnost pravidel 
úvěrového rizika. Úv ěrovým institucím by m ěly být poskytnuty vhodné pobídky, které 
by je motivovaly k p řijetí rizikov ě citlivějších přístupů. 
 
CS 22   CS (35) Minimální kapitálové požadavky by m ěly být přiměřené rizikům, na jejichž krytí jsou 
určeny. Mělo by se v nich odrážet zejména snížení úrovn ě rizika dané vysokým 
počtem relativn ě malých expozic.  
(36) Měly by se ve v ětší míře uznávat techniky snižování úv ěrového rizika, a to v rámci 
pravidel, která zajistí, že platební schopnos t nebude ohrožena nesprávným uznáváním. 
(37) Pro řádné zohledn ění rizik a snižování rizik v d ůsledku sekuritiza ční či investiční 
činnosti úv ěrové instituce je v minimálníc h kapitálových požadavcích pro úv ěrové 
instituce nutné stanovit pravidla rizikov ě citlivého a obez řetnostního posuzování 
takové činnosti.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 52 
(přizpůsobený) 
Příloha III ur čuje způsob zacházení s podrozvahovými položkami v souvislosti s výpo čtem 
požadavk ů na kapitál úv ěrových institucí. Pro hladké fungování vnit řního trh u, a zvlášt ě za 
účelem zajišt ění stejných podmínek hospodá řské soutěže, jsou členské státy povinny usilovat 
o to, aby jejich p říslušné orgány oce ňovaly smlouvy o novaci a dohody o zapo čtení jednotn ě. 
Příloha III p řihlíží k práci mezinárodního fóra, na n ěmž se setkávají orgány dohledu nad 
bankovnictvím, v otázce uznávání dvoustranných dohod o zapo čtení, zejména v otázce 
možnosti výpo čtu požadavk ů na kapitál pro krytí n ěkterých operací na základ ě čistých částek 
namísto hrubých, existují -li právně závazné doho dy zajišťující, že je úv ěrové riziko omezeno 
na čistou částku. Pravidla p řijatá na širší mezinár odní úrovni povedou v mnoha t řetích zemích 
ke zlepšení obez řetnostního dohledu nad OTC deri vátovými nástroji mezinárodn ě působících 
úvěrových institucí a skupin  úvěrových institucí, které konkurují úv ěrovým institucím 
Společenství. Toto zlepšení má za následek p říznivější povinné krytí kapitálem, jež p řihlíží k 
tomu, že dohody o zapo čtení uznané orgány dohledu vedo u ke snížení možných budoucích 
úvěrových rizik. M imoburzovní zú čtování (OTC) derivátových nástroj ů, uskutečňované 
clearingovými st ředisky jednajícími jako centrál ní protistrana, hraje v n ěkterých členských 
státech významnou úlohu. Je vhodné uznat výhody takového zú čtování, spo čívající ve snížení 
úvěrovéh o rizika a souvisejícího systémového rizika v rámci posuzování úv ěrového rizika z 
hlediska obez řetnosti. Je nutné pln ě pokrýt sou časná i možná budoucí rizika plynoucí ze 
zúčtovaných kontrakt ů OTC derivátových nástroj ů a odstranit nebezpe čí, že by se rizika  pro 
clearingové st ředisko nahromadila tak, až by p řesáhla tržní hodnotu zajišt ění (kolaterálu), aby 
se zúčtovaným OTC derivátovým nástroj ům dostalo pro p řechodné období stejného 
posouzení z hlediska obez řetnosti jako derivátovým nástroj ům obchodovaným na burze. 
Příslušné orgány musí být uspokojeny v požadavcích na úrove ň počátečních marží a 
pohyblivých marží a na kvalitu a úrove ň ochrany poskytovanou zajišt ěním (kolaterálem). 
Příloha III vytvá ří pro úvěrové instituce členských stát ů obdobnou možnost pro uz návání 
dvoustranného zapo čtení příslušnými orgány, a tím jim poskytuje stejné podmínky 
hospodářské soutěže. Dotyčná pravidla jsou dob ře vyvážená i vhodná pro další posílení 
výkonu obez řetnostního dohledu nad úv ěrovými institucemi. P říslušné orgány členskýc h států 
měly zajistit, aby se výpo čet zvýšení faktor ů zakládal na skute čné jmenovité hodnot ě namísto 
zjevné.  
 
Ø nový 
(38) Operační riziko p ředstavuje pro úv ěrové instituce významné riziko, a proto musí být 
kryto kapitálem. Je nutné p řihlédnout k r ůznorodosti úv ěrových institucí ve 
 
CS 23   CS Společenství tím, že se vym ezí alternativní p řístupy k výpo čtu požadavk ů na krytí 
operačního rizika, které budou zahrnovat r ůzné úrovn ě citlivosti rizika a budou 
vyžadovat r ůzné úrovn ě komplexnosti. Úv ěrovým institucím by m ěly být poskytnuty 
vhodné pobídky, které by je motivovaly k p řijetí rizikov ě citlivějších přístupů. 
Vzhledem k tomu, že techniky m ěření a řízení opera čního rizika byly vypracovány 
teprve v poslední dob ě, měla by se pravidla pr ůběžně přezkoumávat a p řípadně 
aktualizovat, p řičemž by se m ěl brát ohled i na náklady r ůzných obchodních linií a na 
uznávání technik snižování rizika.  
(39) Pro zajišt ění odpovídající plat ební schopnosti úv ěrových institucí uvnit ř skupiny je 
nutné, aby se minimální kapitálové požadavky uplat ňovaly na základ ě konsolidované 
finanční situace skupiny. Aby byl kapitál vhodn ě rozložen uvnit ř skupiny a aby byl 
v případě potřeby dostupný na ochranu úspor, m ěly by minimální kapitálové 
požadavky platit pro jednotlivé úv ěrové instituce skupiny, pokud nelze tohoto cíle 
účinně dosáhnout jiným zp ůsobem. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 53 
(přizpůsobený) 
Minimální ukazatel stanovený v této sm ěrnici posiluje úrove ň kapitálu úv ěrových institucí ve 
Společenství. Sazba 8  % byla přijata po statistic kém průzkumu kapitálových požadavk ů 
platných na po čátku roku 1988.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 54 
(40) Základní pravidla pro sledování velké angažovanosti úv ěrových institucí by m ěla být 
harmonizována. Členské státy by p řesto měly mít možnost p řijímat přísnější 
ustanovení než ta, kt erá stanoví tato sm ěrnice. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 55 
(přizpůsobený) 
(41) Sledování a kontrola angažovanosti úv ěrové instituce je  ⌦ by měla být ⌫ nedílnou 
součástí dohledu nad ní. P řílišné soust ředění angažovanosti na jednoho klienta nebo 
jednu ekonomicky spjatou skupinu klient ů ⌦ proto ⌫ může způsobit nep řípustné 
riziko ztráty. Takovou situaci lze hodnotit tak, že je na  újmu platební schopnosti 
úvěrové instituce. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 56 
(přizpůsobený) 
(42) Na vnitřním trhu v  oblasti bankovnictví  vstupují  ⌦ Vzhledem k tomu, že ⌫ úvěrové 
instituce ⌦ vstupují na vnit řním trhu ⌫ do přímé vzájemné  hospodá řské soutěže, 
⌦ měly by být ⌫ podmínky dohledu proto musí  být  rovnocenné v celém 
Společenství. Za tímto ú čelem se musí kritéria používaná k ur čení soust ředění 
angažovanosti stát p ředmětem právn ě závazných pra videl na úrovni Spole čenství a 
nemohou být nechána pln ě na uvážení členských stát ů. Přijetí spole čných pravidel pak 
nejlépe poslouží zájm ům Společenství, pon ěvadž zabrání rozdíl ům v podmínkách 
hospodářské soutěže a současně posílí bankovní soustavu Spole čenství.  
 
CS 24   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 57 
(přizpůsobený) 
Önový 
(43) Ustanovení týkající se ukazatele kapitálové p řiměřenosti úvěrových institucí obsahují 
klasifikaci angažovanosti nesené úv ěrovými institucemi. Tato klasifikace by proto 
měla být použita k definici  angažovanosti pro ú čely omezení velké angažovanosti. 
Nicméně Ö Přestože p ři vymezení angažovanosti pro ú čely omezení velké 
angažovanosti je vhodné vycházet z definice obsažené v ustanoveních o minimálních 
kapitálových požadavcích ke krytí úv ěrového rizika,  není v zásad ě vhodné 
odkazovat na rizikové váhy nebo stupn ě rizika stanovené ve zmín ěných ustanoveních. 
Tyto rizikové váhy a stupn ě rizika byly ur čeny pro stanovení obecnéhoých  
požadavku ů na kapitálovou p řiměřenost ke krytí úv ěrového rizika úv ěrových institucí. 
Při regulaci velké angažovanosti je cílem  ⌦ S cílem ⌫ omezit maximální ztrátu, 
kterou může úvěrová instituce utrp ět kvůli jednomu klientov iu nebo jedné ekonomicky 
spjaté skupin ě klientů., Jje proto  vhodné použít obez řetný přístup, který by jako 
obecné pravidlo  ⌦ přijmout pravidla pro ur čení velké angažovanosti, která by ⌫ 
přihlížela  k nominální  fiktivní  hodnotě angažovanosti, avšak neuplat ňovala  by 
rizikové váhy nebo stupn ě rizik. 
 
Ønový 
(44) Přestože je až do dalšího p řezkumu ustanovení o velké angažovanosti žádoucí povolit 
uznávání ú činků snižování úv ěrového rizika podobným zp ůsobem, který je povolen 
pro účely minimálních kapitálových požadavk ů, aby se snížily požadavky na výpo čty, 
je nutné p řipomenout, že pravidla pro snižování úv ěrového rizika by la vypracována v 
souvislosti s obecným diverzifikovaným úv ěrovým rizikem vyplývajícím z 
angažovanosti v ůči velkému po čtu protistran. Uznání ú činků takových technik pro 
účely stanovení limit ů velké angažovanosti, které se provádí s cílem omezit maximální 
ztrátu, která by mohla vzniknout kv ůli jednomu klientovi nebo jedné ekonomicky 
spjaté skupin ě klientů, by mělo být doprovázeno obez řetnostními ochrannými 
opatřeními.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 58 
(přizpůsobený) 
(45) V případech, kdy úv ěrová instituce nabude angažovanosti v ůči vlastnímu mate řskému 
podniku nebo v ůči jiným dce řiným podnik ům tohoto mate řského podniku, je zapot řebí 
zvláštní obez řetnosti. Řešení angažovanosti nabyté úv ěrovými institucemi se musí  
⌦ by se m ělo ⌫ dít zcela samostatn ě a v souladu se zásadami řádné bankovní 
správy bez ohledu na jakékoliv jiné okolnosti než tyto zásady . Ustanoven í této 
směrnice stanoví, že  v V případech, kdy vliv osob, které drží p římou nebo nep římou 
kvalifikovanou ú čast v úv ěrové instituci, m ůže nepříznivě působit na řádné a 
obezřetné řízení této instituce, u činí ⌦ by ⌫ příslušné orgány ⌦ měly učinit ⌫ 
vhodná opat ření k ukon čení tohoto stavu. V oblasti velké angažovanosti by m ěly být 
také stanoveny zvláštní normy ⌦ , včetně přísnějších omezení, ⌫ pro angažovanost 
nabytou úv ěrovou institucí v ůči vlastní skupin ě., přičemž v tomto p řípadě jsou 
oprávněna přísnější omezení než u jiné angažovanosti. Není však t řeba přísnějších 
omezení,  ⌦ Takové normy se však nemusejí použít, ⌫ je-li mate řským podnikem 
 
CS 25   CS finanční holdingová spole čnost nebo úv ěrová instituce nebo jsou-li jinými dce řinými 
podniky bu ď úvěrové či finanční instituce, nebo podniky pomocných bankovních  
služeb, pokud se na všechny podniky vztahuje dohled nad úv ěrovou institucí na 
konsolidovaném základ ě. V takových p řípadech umož ňuje sledování skupiny podnik ů 
na konsolidovaném základ ě dostatečný dohled a nevyžaduje uplatn ění přísnějších 
limitů angažovanosti. P ři tomto přístupu budou bankovní skupiny vedeny k tomu, aby 
organizovaly svou strukturu zp ůsobem, kt erý umožní dohled na konsolidovaném 
základě, jež je žádoucí, pon ěvadž umož ňuje všestrann ější úroveň dohledu.  
 
Ønový 
(46) Úvěrové instituce by si m ěly zajistit takový vnit řně stanovený kapitál, který je s 
ohledem na rizika, jimž jsou nebo by mohly být vystaveny, p řiměřený množstvím, 
kvalitou i rozložením. M ěly by proto zavést strate gie a postupy pro hodnocení a 
udržování p řiměřenosti svého vnit řně stanoveného kapitálu. 
(47) Příslušné orgány mají povinnost ujistit se, že úv ěrové instituce jsou dob ře 
organizovány a disponují p řiměřeným kapitálem s ohledem na rizika, kterým jsou 
nebo by mohly být vystaveny. 
(48) Pro účinné fungování vnit řního bankovního trhu by m ěl Evropský výbor orgán ů 
bankovního dohledu p řispět ke konzistentnímu uplat ňování této sm ěrnice a ke 
sbližování praxe v oblasti dohledu v celém Spole čenství.  
(49) Z téhož d ůvodu, a proto, aby se zajistilo, že úv ěrové instituce Spole čenství, které 
působí v n ěkolika členských státech, nebudou nepom ěrně zatíženy v d ůsledku 
ponechání odpov ědnosti za povolování a dohled na p říslušných orgánech jednotlivých 
členských stát ů, je nutné výrazn ě posílit spolupráci p říslušných orgán ů. Proto by m ěla 
být posílena úloha orgánu vykonávající ho dohled na konsolidovaném základ ě. 
Evropský výbor orgán ů bankovního dohledu by m ěl takovou spolupráci posilovat a 
podporovat. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 65 
(přizpůsobený) 
(50) Dohled nad úv ěrovými institucemi na konsolidovaném základ ě musí být  ⌦ je ⌫ 
zaměřen zejména na ochranu zájm ů vkladatel ů dotyčných ⌦ úvěrových ⌫ institucí a 
na zajištění stability finan čního systému. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 59 
(přizpůsobený) 
(51) Aby byl ú činný, musí  ⌦ měl by ⌫ být dohled na konsolidovaném základ ě 
uplatňován vůči všem bankovním skupinám v četně těch, jejichž mate řské podniky 
nejsou úv ěrovými institucemi. P říslušné orgány musí  ⌦ by měly ⌫ mít k dispozici 
potřebné právní nástroje, aby mohly tento dohled vykonávat. 
 
CS 26   CS  
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 60 
(přizpůsobený) 
(52) V případě skupin s diverzifikovanou činností, ve kterých mate řský podnik kontroluje 
alespoň jeden dce řiný podnik, který je úv ěrovou institucí, musí být  ⌦ by ⌫ 
příslušné orgány ⌦ měly být ⌫ schopny posoudit finan ční situaci úv ěrové instituce 
v rámci skupiny. Až do budoucí koordinace mohou členské státy stanovit vhodné 
metody konsolidace pro dosažení cíl ů této směrnice.  Příslušné orgány musí  ⌦ by 
měly ⌫ mít přinejmenším prost ředky k získání informací pot řebných k pln ění svých 
úkolů ode všech podnik ů ve skupin ě. V případě skupin podnik ů zabývajících se 
různými finan čními činnostmi musí  ⌦ by měla ⌫ být zavedena spolupráce mezi 
orgány p říslušnými k dohledu nad jednotlivými finan čními odv ětvími. ⌦ Až do 
budoucí koordinace by členské státy m ěly mít možnost stanovit vhodné metody 
konsolidace pro dosažení cíl ů této směrnice. ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 61 
(přizpůsobený) 
(53) Členské státy mohou navíc  ⌦ by měly mít možnost ⌫ nevydat nebo odejmout 
bankovní povolení v p řípadě některých skupinových struktur, jež považují za 
nevhodné pro provozování bankovních činností, zejména proto, že nad t ěmito 
strukturami nelze vykonávat ú činný dohled. Za tímto ú čelem mají  ⌦ by ⌫ příslušné 
orgány ⌦ měly mít ⌫ pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 1 prvním pod odstavci a 
odstavci 2, v čl. 14 odst. 1 písm. c) a v článku 16 za ú čelem  zajistit  ⌦ potřebné k 
zajištění ⌫ řádného a obez řetného řízení úvěrových institucí. 
 
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
62 až 64 (p řizpůsobený) 
Členské státy mohou rovn ěž zavést vhodný dohled, uskute čňovaný vhodnými postupy, nad 
skupinami se strukturami, na n ěž se nevztahuje tato sm ěrnice. Pokud se takové struktury 
stanou běžnými, je t řeba doplnit tuto sm ěrnici tak, aby se vztahovala i na n ě. 
Dohled na konsolidovaném základ ě musí zahrnovat všechny činnosti  vymezené v  příloze  I. 
Proto musí být všechny podniky zabývající se p ředevším uvedenými činnostmi zahrnuty 
v dohledu na konsolidovaném základ ě. Definice finan ční instituce musí proto pokrývat tyto 
činnosti.  
Směrnice 86/635/EHS spolu se sm ěrnicí 83/349/EHS stanovila pravidla pro konsolidaci 
platná pro konsolidované ú četní závěrky zveřejňované úv ěrovými institucemi. V d ůsledku 
toho je možné p řesněji vymezit metody, které by m ěly být používány p ři výkonu  
obezřetnostního dohledu na konsolidovaném základ ě. 
 
Ønový 
(54) S cílem zvýšit ú činnost fungování vnit řního bankovního trhu a poskytnout ob čanům 
Společenství přiměřenou úrove ň transparentnosti je nutné, aby p říslušné orgány 
zveřejňovaly, jak provád ějí tuto sm ěrnici, a to zp ůsobem umož ňujícím smysluplné 
srovnání. 
 
CS 27   CS (55) Za účelem posílení tržní disciplíny a motivace úv ěrových institucí ke zlepšení jejich 
tržní strategie, kontroly rizik a interní organizace řízení by úv ěrové instituce m ěly 
podléhat povinnosti zve řejňovat určité údaje.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 66 
(přizpůsobený) 
(56) Přezkoumávání otázek v oblastech, na n ěž se vztahuje tato sm ěrnice a jiné sm ěrnice o 
činnosti úv ěrových institucí, zejména s výhledem na bližší koordinaci, vyžaduje 
spolupráci mezi p říslušnými orgány a Komisí. v rámci poradního výboru . Poradní 
výbor příslušných orgán ů členských stát ů pro bankovnictví se nedotýká jiných forem 
spolupráce mezi orgány dohle du v oblasti povolování úv ěrových institucí a dohledu 
nad nimi, ze jména spolupráce v rámci kontaktní skupiny vytvo řené orgány 
bankovního dohledu.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 67 
(přizpůsobený) 
(57) Se zřetelem k vývoji bankovnictví se mohou ob čas ukázat nezbytnými technické 
úpravy podrobných pravidel stanovených  v této sm ěrnici. Případné nezbytné úpravy 
provede Komise po konzultaci s Pora dním výborem pro bankovnictví v rámci 
prováděcích pravomocí sv ěřených Komisi Smlouvou. Opatření nezbytná pro 
provedení této sm ěrnice je třeba přijímat v souladu s ro zhodnutím Rady 1999/468/ES 
ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon provád ěcích pravomocí sv ěřených 
Komisi ⌦ 19 ⌫ . 
 
Ønový 
(58) Je vhodné stanovit zvláštní p řechodná ustanovení, aby nedošlo k narušení trh ů a byla 
zajištěna kontinuita celk ových úrovní kapitálu. 
(59) Vzhledem k tomu, že pravidla týkající se minimálních kapitálových požadavk ů jsou 
citlivá vůči riziku, je žádoucí pr ůběžně přezkoumávat, zda mají významný dopad na 
ekonomický cyklus. Komise, s p řihlédnutím k p říspěvku Evropské centrální banky, by 
měla o těchto tématech podávat zprávy Evropskému parlamentu a Rad ě. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 68 
(přizpůsobený) 
Ustanovení čl. 36 odst. 1 této sm ěrnice umož ňuje úvěrovým institucím z řízeným ve form ě 
družstva nebo fond u zahrnout spole čné a nerozdílné závazky jejich dlužník ů do kapitálu ve 
smyslu čl. 34 odst. 2 bodu 7. Dánská vláda vyjád řila silný zájem na tom, aby se jejich n ěkolik 
hypotečních úvěrových institucí organizovaný ch jako družstvo nebo fond p řeměnilo na 
akcio vé společnosti. K umožn ění a usnadn ění této přeměny je nezbytné poskytnout do časnou 
odchylku, která jim umožní zahrnout část jejich spole čných a nerozdílných závazk ů do 
kapitálu. Tato do časná odchylka by nem ěla ovlivnit hospodá řskou sout ěž mezi úv ěrovými 
institucemi.  
                                                 
19 ⌦ Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. ⌫ 
 
CS 28   CS  
Ð 2000/12/ES body od ůvodnění 
69 až 71 
(69) Použití rizikové váhy 20  % na držení hypote čních dluhopis ů úvěrovými institucemi m ůže 
narušit stabilitu vnitrostátního finan čního trhu, na kterém tyto nástroje hrají p řevažující úlohu. 
V tomto případě se použijí prozatímní opat ření pro použití rizikové váhy 10  %. Trh pro 
tvorbu cenných papír ů prochází rychlým vývojem. Je tedy žádoucí, aby Komise spolu s 
členskými státy p řezkoumala obez řetné nakládání s ce nnými papíry zajišt ěnými aktivy (A BS) 
a do 22. června 1999 p ředložila návrhy sm ěřující k přizpůsobení platných právních p ředpisů 
tak, aby vymezily vhodné nakládání s cennými papíry zajišt ěnými aktivy. P říslušné orgány 
mohou povolit rizikovou váhu 50  % na aktiva, jež jsou zajišt ěna hypotéka mi na kancelá ře 
nebo víceú čelové podnikatelské prostory, do 31. prosince 2006. Nemovitosti, na n ěž se 
vztahuje hypotéka, musí podléhat p řísným hodnotícím kritériím a pravidelnému p řeceňování, 
při němž se přihlíží k vývoji na trhu obchodních nemovitostí. Ne movitosti musí být bu ď 
užívané nebo pronajaté vlastníkem. Na úv ěry na rozvoj nemovitostí se riziková váha 50  % 
nevztahuje.  
(70) K zajištění harmonického uplat ňování ustanovení týkajících se velké angažovanosti by 
měly mít členské státy možnost uplat ňovat n ové limity ve dvou etapách. Nejmenším 
úvěrovým institucím lze d ůvodně poskytnout delší p řechodné období, nebo ť příliš rychlé 
uplatnění 25 % pravidla by mohlo p říliš prudce snížit jejich úv ěrovou činnost.  
(71) Mimo to sou časně dochází k harmonizaci podmínek ozdravění a likvidace úv ěrových 
institucí.  
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 72 
(přizpůsobený) 
(60) Je rovněž zapotřebí harmonizovat  ⌦ Budou rovn ěž harmonizovány ⌫ nástroje 
dohledu nad likviditními riziky. 
 
Ð 2000/12/ES bod od ůvodnění 73 
(přizpůsobený) 
Tato směrnice se nesmí dotknout povinností členských stát ů týkající ch se lhůt k proveden í 
uvedených v části B přílohy V.  
 
Ønový 
(61) Tato směrnice respektuje základní práva a dodr žuje zásady uznané zejména Listinou 
základních práv Unie jako obecné zásady práva Spole čenství. 
(62) Povinnost provést tuto sm ěrnici do vnitrostátn ího práva by se m ěla týkat pouze t ěch 
ustanovení, která p ředstavují podstatnou zm ěnu ve srovnání s p ředchozími 
směrnicemi. Povinnost provést nezm ěněná ustanovení vyplývá z p ředchozích sm ěrnic. 
(63) Touto sm ěrnicí by nem ěly být dot čeny povinnosti členských stát ů, které se týkají lh ůt 
pro provedení sm ěrnic uvedených v p říloze XIII části B do vnitrostátního práva. 
 
CS 29   CS  
Ð2000/12/ES 
PŘIJALY TUTO SM ĚRNICI: 
 
Ønový 
OBSAH 
HLAVA I  PŘEDMĚT, OBLAST P ŮSOBNOSTI A DEFINICE  
HLAVA II  PODMÍNKY P ŘÍSTUPU K ČINNOSTI ÚV ĚROVÝCH INSTITUCÍ A 
JEJÍHO VÝKONU  
HLAVA III  USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE SV OBODY USAZOVÁNÍ A VOLNÉHO 
POHYBU SLUŽEB  
Oddíl 1  Úvěrové instituce  
Oddíl 2 Finanční instituce 
Oddíl 3 Výkon práva usazování 
Oddíl 4 Volný pohyb služeb 
Oddíl 5  Pravomoc p říslušných orgán ů hostitelského členského státu  
HLAVA IV  VZTAHY SE T ŘETÍMI ZEM ĚMI 
Oddíl 1  Oznamování podnik ů ze třetích zemí a podmínky p řístupu na trhy 
těchto zemí 
Oddíl 2  Spolupráce s p říslušnými orgány t řetích zemí p ři dohledu na 
konsolidovaném základ ě 
HLAVA V  ZÁSADY A TECHNICKÉ NÁSTROJE OBEZ ŘETNOSTNÍHO 
DOHLEDU A ZVE ŘEJŇOVÁNÍ  
Kapitola 1  Zásady obez řetnostního dohledu 
Oddíl 1 Pravomoc domovského a hostitelského členského státu 
Oddíl 2  Výměna informací a profesní tajemství 
Oddíl 3  Povinnosti osob odpov ědných za právní kontrolu výro čních a 
konsolidovaných ú četních záv ěrek 
Oddíl 4  Pravomoc ukládat sankce a právo na soudní p řezkum 
Kapitola 2  Technické nástroje obez řetnostního dohledu 
Oddíl 1 Kapitál 
 
CS 30   CS Oddíl 2  Opatření ke krytí rizik 
Pododdíl 1  Úroveň použití 
Pododdíl 2  Výpočet kapitálových požadavk ů 
Pododdíl 3  Minimální úrove ň kapitálu 
Oddíl 3  Minimální kapitálové požadavky pro krytí úv ěrového rizika 
Pododdíl 1  Standardizovaný p řístup 
Pododdíl 2  Přístup založený na interním ratingu 
Pododdíl 3  Snižování úv ěrového rizika 
Pododdíl 4  Sekuritizace 
Oddíl 4  Minimální kapitálové požadavky pro krytí opera čního rizika 
Oddíl 5  Velká angažovanost 
Oddíl 6  Kvalifikované ú časti mimo finan ční sektor 
Kapitola 3  Postup hodnocení úv ěrových institucí 
Kapitola 4 Dohled a zve řejňování údaj ů příslušnými orgány  
Oddíl 1  Dohled 
Oddíl 2  Zveřejňování údaj ů příslušnými orgány 
Kapitola 5  Zveřejňování údaj ů úvěrovými institucemi 
HLAVA VI  ZMOCŇOVACÍ USTANOVENÍ 
HLAVA VII  PŘECHODNÁ A ZÁV ĚREČNÁ USTANOVENÍ 
Kapitola 1  Přechodná ustanovení 
Kapitola 2 Závěrečná ustanovení 
PŘÍLOHA I Seznam činností podléhajících vzájemnému uznání 
PŘÍLOHA II Klasifikace podrozvahových položek 
PŘÍLOHA III Zacházení s derivátovými nástroji 
PŘÍLOHA IV Typy derivát ů 
PŘÍLOHA V Technická kritéria pro organizaci a řízení rizik 
 
CS 31   CS PŘÍLOHA VI  Standardizovaný p řístup 
PŘÍLOHA VI část 1 Rizikové váhy 
PŘÍLOHA VI část 2 Uznávání ratingových agentur a p řiřazování rizikových vah k jejich 
externím rating ům 
PŘÍLOHA VI část 3 Použití externích rating ů ratingových agentur ke stanovení 
rizikových vah 
PŘÍLOHA VII  Přístup založený na interním ratingu 
PŘÍLOHA VII část 1 Hodnota rizikov ě vážených expozic a výše o čekávaných ztrát 
PŘÍLOHA VII část 2 PD, LGD a splatnost 
PŘÍLOHA VII část 3 Hodnota expozice 
PŘÍLOHA VII část 4 Minimální požadavky pro IRB p řístup 
PŘÍLOHA VIII  Snižování úv ěrového rizika 
PŘÍLOHA VIII část 1 Uznatelnost 
PŘÍLOHA VIII část 2 Minimální požadavky 
PŘÍLOHA VIII část 3 Výpočet účinku snižování úv ěrového rizika 
PŘÍLOHA VIII část 4 Nesoulad splatností 
PŘÍLOHA VIII část 5 Kombinace snižování úv ěrového rizika ve standardizovaném p řístupu
PŘÍLOHA VIII část 6 Techniky snižování úv ěrového rizika s využitím koše nástroj ů 
PŘÍLOHA IX Sekuritizace 
PŘÍLOHA IX část 1 Definice pro ú čely přílohy X 
PŘÍLOHA IX část 2 Minimální požadavky pro uznání významného p řevodu úvěrového 
rizika a výpo čet hodnoty rizikov ě vážených expozic a výše 
očekávaných ztrát u sekuritizovaných expozic 
PŘÍLOHA IX část 3 Externí ratingy 
PŘÍLOHA IX část 4 Výpočet 
PŘÍLOHA X  Operační riziko 
PŘÍLOHA X část 1 Přístup základního ukazatele 
PŘÍLOHA X část 2 Standardizovaný p řístup 
 
CS 32   CS PŘÍLOHA X část 3 Pokročilé přístupy k m ěření 
PŘÍLOHA X část 4 Kombinované používání r ůzných metodik 
PŘÍLOHA X část 5 Klasifikace druh ů ztrát 
PŘÍLOHA XI Technická kritéria pro p řezkum a hodnocení p říslušnými orgány 
PŘÍLOHA XII Technická kritéria pro zve řejňování údaj ů 
PŘÍLOHA XII část 1 Obecná kritéria 
PŘÍLOHA XII část 2 Obecné požadavky 
PŘÍLOHA XII část 3 Kvalifikační požadavky pro používání ur čitých nástroj ů nebo 
metodik 
PŘÍLOHA XIII část A Zrušené sm ěrnice a sm ěrnice je pozm ěňující (uvedené v článku 158) 
PŘÍLOHA XIII část B Lhůty k provedení (uvedené v článku 159) 
PŘÍLOHA XIV Srovnávací tabulka 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
HLAVA  I 
⌦PŘEDMĚT, OBLAST  PŮSOBNOSTI  A ⌫ DEFINICE  A OBLAST  
PŮSOBNOSTI  
 
Ð 2000/12/ES čl. 2 odst. 1 a 2 
(přizpůsobený) 
Článek 1 
1. Tato sm ěrnice se vztahuje na  ⌦ stanoví pravidla pro ⌫ přístup k činnosti 
úvěrových institucí,  a ⌦ pro ⌫ její výkon ⌦ a pro obez řetností dohled nad t ěmito 
institucemi. ⌫ Tato směrnice se vztahuje na všechny úv ěrové instituce.  
2. Články 25 a 52 až 56  ⌦ Článek 39 a hlava V kapitola 4 oddíl 1 ⌫ se rovněž 
vztahují na finan ční holdingové spole čnosti a smíšené holdingové spole čnosti se 
skutečným sídlem ve Spole čenství. 
3. Instituce trvale vy řazené odstavcem  3 ⌦ podle článku 5 ⌫ , s výjimkou centrálních 
bank členských stát ů, se pro ú čely článků 25 a 52 až 56  ⌦ článku 39 a 
hlavy V kapitoly 4 oddílu 1 ⌫ považují za finan ční instituce. 
 
CS 33   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 2 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Článek 2 
Tato směrnice se  nevztahuje se  na činnost ⌦ následujících subjekt ů ⌫ : 
– centrálních bank členských stát ů, 
– bank poštovních ú řadů, 
– v Belgii: na činnost „Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en 
Waarborginstituut“, 
– v Dánsku: na činnost „Dansk Eksportfinansieringsfond“, „Danmarks 
Skibskreditfond“ a „Dansk Landbrugs Realkreditfond“, 
– v Německu: na činnost „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, podnik ů uznávaných na 
základě „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ (z ákona o neziskovém užívání byt ů) za 
orgány státní bytové politi ky, které se nezabývající p ředevším bankovními 
operacemi, a podnik ů uznávaných podle uvedeného zák ona za neziskové bytové 
podniky, 
– v Řecku: na činnost „Ελληνική  Τράπεζα  Βιομηχανικής  Αναπτύξεως ,“, (Elliniki 
Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos), „ Ταμείο  Παρακαταθηκών  και Δανείων “ 
(Tamio Parakatathikon kai Danion) a „ Ταχυδρομικό  Ταμιευτήριο “ (Tachidromiko 
Tamieftirio), 
– ve Španělsku: na činnost „Instituto de Crédito Oficial“, 
– ve Francii: na činnost „Caisse des dépôt s et consignations“, 
– v Irsku: na činnost úvěrových sdružení a dobro činných spole čností („credit unions“ a 
„friendly societies“), 
– v Itálii: na činnost „Cassa depositi e prestiti“, 
– v Nizozemsku: na činnost „Nederlandse Invester ingsbank voor Ontwikkelingslanden 
NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelings Maat schappij“, „NV Industriebank Limburgs 
Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“ a „Overijsselse 
Ontwikkelingsmaatschappij NV“, 
– v Rakousku: na činnost podnik ů uznávaných za nezisková stavební sdružení a 
„Österreichische Kontrollbank AG“, 
– v Portugalsku: na činnost „Caixas Económicas“ exis tujících k 1. lednu 1986, které 
nemají formu akciových spole čností, s výjimkou „Caixa  Económica Montepio 
Geral“, 
 
CS 34   CS – ve Finsku: na činnost „Teollisen yhteistyön raha sto Oy/Fonden för industriellt 
samarbete Ab“ a „Kera Oy/Kera Ab“, 
– ve Švédsku: na činnost „Svenska Skeppshypotekskassan“, 
– ve Spojeném království: na činnost „National Savings  Bank“, „Commonwealth 
Development Finance Company Ltd“, „Agr icultural Mortgage Corporation Ltd“, 
„Scottish Agricultural Securi ties Corporation Ltd“, na činnost zmocn ěnců Koruny 
pro zámo řské vlády a správní orgány („Crown Ag ents for overseas governments and 
administrations“), úv ěrových sdružení („credit unions“)  a obecních bank („municipal 
banks“), 
 
ÐAkt o přistoupení z roku 2003 
– v Lotyšsku: na činnost „kra¯jaizdevu sabiedr ı¯bas“, to znamená podnik ů, které jsou 
podle „kra¯jaizdevu sabiedr ı¯bu likums“ uznávány za družstevní podniky, jež 
poskytují finan ční služby jen svým členům, 
– v Litvě: na činnost „kredito unijos“ krom ě „Centrine kredito unija“, 
– v Maďarsku: na činnost „Magyar Fejlesztési Ba nk Rt.“ a „Magyar Export-Import 
Bank Rt.“, 
– v Polsku: na činnost „Spó łdzielcze Kasy Oszcz ędnościowo – Kredytowe“ a „Bank 
Gospodarstwa Krajowego“. 
 
Ð Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
1 (přizpůsobený) 
4. O jakýchkoli zm ěnách seznamu v  odstavci  3 Komise rozhodne postupem uvedený m v 
čl. 60 odst.  2 . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 2 odst. 5 a 6 
(přizpůsobený) 
Článek 3 
1. ⌦ Jedna či několik úvěrových institucí ⌫ Úvěrové instituce , které se k 15. prosinci 
1977 nacházely v témž členském stát ě a jsou trvale p řidruženy k úst řednímu subjektu, jenž 
nad nimi má kontrolu a jenž je usazen v témž členském stát ě, mohou být osvobozeny od 
požadavk ů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v článcích 8 a 59  ⌦ v článku 7 a v čl. 11 odst. 1 ⌫ , 
pokud nejpozd ěji dne 15. prosince 1 979 stanoví stávající  vnitrostátní  právní předpisy, že: 
a) závazky úst ředního subjektu a p řidružených institucí jsou spole čné a nerozdílné nebo 
že závazky p řidružených institucí jsou pln ě zaručeny ústředním subjektem, 
b) platební schopnost a likvidita úst ředního subjektu a všech p řidružených institucí jsou 
sledovány jako celek na základ ě konsolidovaných ú četních záv ěrek, 
 
CS 35   CS c) řídící orgány úst ředního subjektu jsou oprávn ěny vydávat pokyny řídícím orgán ům 
přidružených institucí. 
Na úvěrové instituce s místní p ůsobností, které se po 15. prosinci 1977 ⌦ trvale ⌫ přidruží 
k ústřednímu subjektu ve smyslu prvního pododstavce, lze uplat ňovat podmínky stanovené v 
prvním pododstavci, pokud tvo ří běžné přírůstky k síti náležející úst řednímu subjektu. 
 
Ð Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
2 (přizpůsobený) 
V případě úvěrových institucí, s výjimkou institucí z řízených na územích nov ě získaných 
vysušením mo řských mělčin a institucí vzniklých rozd ělením nebo fúzí stávajících institucí 
závislých na úst ředním subjektu nebo jemu odpov ědných, m ůže Komise podle postupu 
stanoveného v  čl. 60 odst.  2 ⌦ v článku 150 ⌫ stanovit další pravid la pro použití druhého 
pododstavce, v četně zrušení výjimek stanovených v pr vním pododstavci, pokud se domnívá, 
že by přidružení nových institucí, na které by  se použil druhý pododstavec, mohlo mít 
nepříznivý dopad na hospodá řskou sout ěž. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 2 odst. 5 a 6 
(přizpůsobený) 
2. Úv ěrové instituce ve smyslu odst. 5  ⌦ 1 ⌫ prvního pododstavce  mohou být rovn ěž 
vyňaty z působnosti článku  5 ⌦ článků 9 a 10 ⌫ , jakož i článků 40 až 51 a 65  
⌦ hlavy V kapitoly 2 oddíl ů 2, 3, 4, 5 a 6 a kapitoly 3 ⌫ , vztahují-li se ⌦ uvedená 
ustanovení ⌫ na všechny takto p řidružené úv ěrové instituce spolu s hlavním  ústředním  
subjektem uvedené články  na konsolidovaném základ ě, aniž je dot čeno použití uvedených 
článků ⌦ ustanovení ⌫ na ústřední subjekt. 
Při vynětí se články 13, 18, 19, čl. 20 odst.  1 až 6 a články  21 a 22  ⌦ 16, 23, 24, 25, čl. 26 
odst. 1 až 3, článek 28 a články 29 až 37 ⌫ vztahují na celek sestávající z úst ředního 
subjektu a p řidružených institucí. 
 
Ð 2000/12/ES článek 1 
(přizpůsobený) 
Článek 4 
Definice  
Pro účely této sm ěrnice ⌦ se použijí následující definice: ⌫ 
 
Ð 2000/28/ES čl. 1 body 1 až 5 
(přizpůsobený) 
(1) „úvěrovou institucí“ se rozumí: 
a) podnik, jehož činnost spo čívá v přijímání vklad ů nebo jiných splatných 
peněžních prost ředků od veřejnosti a poskytování úv ěrů na vlastní ú čet, 
 
CS 36   CS b) instituce elektronických pen ěz ve smyslu sm ěrnice Evropského parlamentu a 
Rady 2000/46/ES ze dne 18.  září 2000 o p řístupu k  činnosti institucí 
elektronických pen ěz, o jejím výkonu a o obez řetnostním dohledu nad touto 
činností  20.; 
 Pro ú čely dohledu na konsolidovaném základ ě s e  z a  ú v ěrovou instituci považuje  
úvěrová instituce ve smyslu prvního pododstavce nebo jakýkoliv soukromý nebo ve řejný 
podnik, který odpovídá definici v prvním podo dstavci a bylo mu vydáno povolení v t řetí 
zemi.  
 Pro ú čely dohledu nad velkou angažova ností a její kontroly se za úv ěrovou in stituci 
považuje úv ěrová instituce ve smys lu prvního pododstavce v četně poboček této úv ěrové 
instituce v t řetích zemích, jakož i všechny soukromé nebo ve řejné podniky v četně svých 
poboček, které odpovídají definici v první m pododstavci a které získaly povo lení ve třetí 
zemi.  
(2) „povolením“ se rozumí nástroj vystavený ú řady v jakékoliv form ě, jímž se ud ěluje 
právo vykonávat činnost úvěrové instituce; 
(3) „pobočkou“ se rozumí provozovna bez pr ávní subjektivity, jež tvo ří součást úvěrové 
instituce a jež p římo provádí všechny nebo n ěkteré operace tvo řící podstatu činnosti 
úvěrových institucí; má -li úvěrová instituce sídlo v jednom členském stát ě a více 
provozoven v jiném členském stát ě, považují se tyto provozovny za jedinou pobo čku. 
(4) „příslušnými orgány“ se rozum ějí vnitrostátní orgány, které právní p ředpisy oprav ňují 
k dohledu nad úv ěrovými institucemi; 
(5) „finanční institucí“ se rozumí podnik jiný než úv ěrová instituce, jehož hlavní činností 
je nabývání ú častí nebo výkon jedné nebo více činností uvedených v bodech 2 až 12 v 
příloze I; 
 
Ønový 
(6) „institucí“ pro ú čely hlavy V kapitoly 2 oddíl ů 2 a 3 se rozumí instituce podle definice 
uvedené [v čl. 2 odst. 3 sm ěrnice Rady 96/3/EHS21]; 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 body 6 až 8 
(přizpůsobený) 
(7) „domovským členským státem“ se rozumí členský stát, v n ěmž byla úv ěrová instituce 
povolena v souladu s články 4 až 11  ⌦ 6 až 9 a 11 až 14 ⌫ ; 
(8) „hostitelským členským státem“ se rozumí členský stát, v n ěmž má úv ěrová instituce 
pobočku nebo v n ěmž poskytuje služby; 
(9) „kontrolou“ se rozumí vztah mezi mate řským a dce řiným podnikem, jak je vymezen v 
článku 1 sm ěrnice 83/349/EHS, nebo obdobný vztah mezi fyzickou nebo právnickou 
osobou a podnikem; 
                                                 
20 Úř. věst. L 275, 27.10.2000, s. 39. 
21 Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 1. 
 
CS 37   CS  
Ð 2002/87/ES čl. 29 bod 1 
písm. a) (p řizpůsobený) 
Önový 
(10) „účastí“ pro ú čely dohledu na konsolidovaném základ ě a pro účely bodů 15 a 16  čl. 34 
⌦ 57 ⌫ odst. 2 ⌦ písm. o) a p), článku 71 až 73 a hlavy V kapitoly 4 ⌫ se rozumí 
účast ve smyslu první v ěty článku 17 sm ěrnice ⌦ Rady ⌫ 78/660/EHS ⌦ 22 ⌫ 
nebo přímé nebo nep římé držení nejmén ě 20 % hlasovacích práv v podniku nebo 
základního  kapitálu podniku; 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 body 10 až 13 
(přizpůsobený) 
(11) „kvalifikovanou ú častí“ se rozumí p římé nebo nep římé držení nejmén ě 10 % 
základního  kapitálu podniku nebo hlasovacích práv v podni ku nebo jakákoli jiná 
možnost uplat ňování podstatného vlivu na řízení ⌦ daného ⌫ podniku, v n ěmž má 
daná osoba ú čast. ⌦; ⌫ 
(12) „počátečním kapitálem“ se rozumí kapitál, jak je vymezen v čl. 34 odst. 2 bodech 1 a 2;  
(12) „mateřským podnikem“ se rozumí: 
a) mateřský podnik ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, 
b) pro účely dohledu na konsolidovaném základ ě a kontroly velké angažovanosti  
⌦ článků 71 až 73, hlavy V kapitoly 2 oddílu 5 a kapitoly 4 ⌫ se za 
mateřský podnik považuje mate řský podnik ve smyslu čl. 1 odst. 1 sm ěrnice 
83/349/EHS a jakýkoliv podnik, který podle názoru p říslušných orgán ů účinně 
uplatňuje rozhodující vliv v jiném podniku; 
(13) „dceřiným podnikem“ se rozumí: 
a) dceřiný podnik ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, 
b) pro účely dohledu na konsolidovan ém základ ě a kontroly velké angažovanosti  
⌦ článků 71 až 73, hlavy V kapitoly 2 oddílu 5 a kapitoly 4 ⌫ se za dce řiný 
podnik považuje dce řiný podnik ve smyslu čl. 1 odst. 1 sm ěrnice 83/349/EHS a 
jakýkoliv podnik, ve kterém podle názoru p říslušných orgán ů účinně uplatňuje 
mateřský podnik rozhodující vliv. 
Dceřiné podniky dce řiných podnik ů se rovněž považují za dce řiné podniky podniku, 
který je jejich p ůvodním mate řským podnikem; 
 
Ønový 
(14) „mateřskou úvěrovou institucí v členském stát ě“ se rozumí úv ěrová instituce, která má 
dceřiný podnik ve form ě úvěrové instituce nebo finan ční instituce nebo která drží v 
takové instituci ú čast, zárove ň sama není dce řiným podnikem jiné úv ěrové instituce 
                                                 
22 Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11. 
 
CS 38   CS povolené v témž členském stát ě ani dce řiným podnikem finan ční holdingové 
společnosti zřízené v témž členském stát ě a nemá v ní ú čast žádná jiná úv ěrová 
instituce povolená v témž členském stát ě; 
(15) „mateřskou finan ční holdingovou spole čností v členském stát ě“ se rozumí finan ční 
holdingová spole čnost, která sama není dce řiným podnikem úv ěrové instituce 
povolené v témž členském stát ě ani dce řiným podnikem finan ční holdingové 
společnosti zřízené v témž členském stát ě; 
(16) „mateřskou úvěrovou institucí v EU“ se rozumí mate řská úvěrová instituce v členském 
státě, která není dce řiným podnikem jiné úv ěrové instituce povolené v kterémkoli 
členském stát ě ani finan ční holdingové spole čnosti zřízené v kterémkoli členském 
státě a v níž nemá ú čast žádná jiná úv ěrová instituce povolená v kterémkoli členském 
státě; 
(17) „mateřskou finan ční holdingovou spole čností v EU“ se rozumí mate řská finan ční 
holdingová spole čnost v členském stát ě, která není dce řiným podnikem úv ěrové 
instituce povolené v kterémkoli členském stát ě; 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 body 14 až 18 
(přizpůsobený) 
(14) „Zóna A“  zahrnuje všechny členské státy a všechny ostatní zem ě, které jsou 
plnoprávnými členy Organizace pro hospodá řskou spolupráci a rozvoj (OECD), jakož i zem ě, 
které uzav řely zvláštní dohody o úv ěrech s Mezinárodním m ěnovým fondem (MMF ) v rámci 
jeho Všeobecné dohody o záp ůjčce (GAB). Každá zem ě, která zm ění splátkový plán svého 
vnějšího státního dluhu, se nicmén ě vylučuje ze zóny A na dobu p ěti let.  
(15) „Zóna B“  zahrnuje všechny zem ě, jež nejsou v zón ě A. 
(16) „Úv ěrovými institucemi zó ny A“  se rozum ějí všechny úv ěrové instituce povolené v 
členských státech v souladu s článkem 4, v četně jejich pobo ček v třetích zemích, a všechny 
soukromé a ve řejnoprávní podniky, které odpovídají defi nici v bodu 1 prvním pododstavci a 
jsou povoleny v jiný ch zemích zóny A, v četně jejich pobo ček. 
(17) „Úvěrovými institucemi zóny B“  se rozumějí všechny soukromé a ve řejnoprávní podniky 
povolené mimo zónu A, které odpovídají de finici v bodu 1 prvním pododstavci, v četně jejich 
poboček uvnitř Společenství.  
(18) „ Nebankovním sektorem“ se rozum ějí všichni dlužníci jiní než úv ěrové instituce, 
vymezené v bodech 16 a 17, centrální banky, úst řední vlády, orgány regionální a místní 
správy, Evropská spole čenství, Evropská investi ční banka (EIB) a mezinárodní rozvojové 
banky, jak jsou vymezeny v bodu 19;  
 
Ð 2004/69/ES článek 1 
(přizpůsobený) 
„mezinárodními rozvojovými bankami“ se rozum ějí Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj, 
Mezinárodní finan ční korporace, Meziamerická rozvojová banka, Asijská rozvojová bank a, 
Africká rozvojová banka, Fond pro znovuza členění Rady Evropy, Severská investi ční banka, 
 
CS 39   CS Karibská rozvojová banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropský investi ční fond a 
Korporace pro meziamerické investice.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 20 
(20) „vysoce rizikovými“, „st ředně rizikovými“, „st ředně/nízko rizikovými“ a „nízko 
rizikovými“ podrozvahovými položkami se rozum ějí položky popsané v  čl. 43 odst.  2 a 
uvedené v  příloze I I; 
 
Ønový 
(18) „subjekty ve řejného sektoru“ se rozum ějí nekomer ční správní subjekty, které jsou 
odpovědné centrální vlád ě, orgánům regionální nebo místní správy nebo orgán ům, 
které z pohledu p říslušných orgán ů vykonávají stejné funkce ja ko orgány regionální a 
místní správy; 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 bod 1 
písm. b) (p řizpůsobený) 
(19) „finanční holdingovou spole čností“ se rozumí finan ční instituce, jejíž dce řiné podniky 
jsou buď výlučně, nebo převážně úvěrovými institucemi nebo finan čními institucemi, 
přičemž alespo ň jeden z dce řiných podnik ů je úvěrovou institucí, a která není 
smíšenou finan ční holdingovou spole čností ve smyslu sm ěrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2002/87/ES23; ze dne 16. prosince 2002 o dopl ňkovém dozoru nad 
úvěrovými institucemi, pojiš ťovnami a investi čními podniky ve finan čním 
konglomerátu ; 
(20) „smíšenou holdingovou spole čností“ se rozumí mate řský podnik, který není finan ční 
holdingovou spole čností ani úv ěrovou institucí, ani smíšenou finan ční holdingovou 
společností ve smyslu sm ěrnice 2002/87/ES, mezi jehož dce řinými podniky je alespo ň 
jedna úvěrová instituce; 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 23 
(přizpůsobený) 
(21) „podnikem pomocných bankovních  služeb“ se rozumí podnik, jehož hlavní činností je 
vlastnictví nebo správa nemovitostí, řízení služeb zpracová ní dat nebo jiné podobné 
činnosti, kterými napomáhá hlavní činnosti jedné nebo více úv ěrových institucí;  
 
Ønový 
(22) „operačním rizikem“ se rozumí rizi ko ztráty, které vyplývá z vn ějších událostí nebo 
z nedostatk ů či selhání vnit řních proces ů, osob a systém ů a které zahrnuje právní 
riziko;  
                                                 
23 Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s.1. 
 
CS 40   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 24 
(přizpůsobený) 
„angažovaností“ se pro ú čely článků 47, 4 8 a 49 rozum ějí aktiva a podrozvahové položky 
uvedené v článku 43 a v p řílohách II a IV, bez uplatn ění rizikových vah nebo stup ňů rizika 
tam stanovených; rizika uvedená v p říloze IV se vypo čtou pomocí jedné z metod stanovených 
v příloze III, aniž se uplatní rizikov é váhy protistrany; se souhlasem p říslušných orgán ů lze 
vyloučit z definice angažovanosti všechny položky pln ě kryté kapitálem, pokud tento kapit ál 
není zahrnut do výpo čtu ukazatel ů kapitálové p řiměřenosti nebo do výpo čtu jiných 
sledovaných ukazatel ů stanovených v této sm ěrnici a jiných p ředpisech Spole čenství; 
angažovanost nezahrnuje:  
– u devizových operací angažovanost nabytou p ři obvyklém pr ůběhu zúčtování 
během 48  hodin po zaplacení, nebo  
– u operací p ři koupi nebo prodeji cenných papír ů angažovanost nabytou p ři 
obvyklém pr ůběhu vypořádání během pěti pracovních dn ů po zaplacení nebo 
dodání cenných papír ů podle toho, k čemu dojde d řív; 
 
Ønový 
(23) „centrální banky“ zahrnují Evropskou cen trální banku, není-li stanoveno jinak;  
(24) „rizikem rozm ělnění“ se rozumí riziko, že se výše pohledávky sníží hotovostními nebo 
nehotovostními úv ěry poskytnutými dlužníkovi;  
(25) „pravděpodobností selhání“ se rozumí pravd ěpodobnost selhání protistrany b ěhem 
jednoho roku; 
(26) „ztrátou“ se rozumí ekonomická ztráta, v četně podstatných ú činků diskontu a 
podstatných p římých a nep římých náklad ů souvisejících se získáváním částek 
splatných podle nástroje; 
(27) „ztrátou p ři selhání“ se rozumí pom ěr mezi ztrátou na expozici z d ůvodu selhání 
protistrany a mezi částkou dlužnou v okamžiku selhání,  
(28) „konverzním faktorem“ se rozumí pom ěr mezi částkou příslibu, která dosud není 
vyčerpána, ale podléhá povolenému limitu a bude vy čerpána a nebude splacena v 
okamžiku selhání, a mezi částkou příslibu, která dosud není vy čerpána; 
(29) „očekávanou ztrátou“ se rozumí pom ěr mezi ztrátou o čekávanou u expozice v p řípadě 
selhání protistrany nebo v p řípadě rozmělnění v období jednoho roku a mezi částkou 
dlužnou v okamžiku selhání;  
(30) „snižováním úv ěrového rizika“ se rozu mí technika, kterou úv ěrová instituce používá 
ke snižování úv ěrového rizika spojeného s expozicí nebo expozicemi, které si úv ěrová 
instituce ponechává; 
(31) „majetkovým zajišt ěním úvěrového rizika“ se rozumí technika snižování úv ěrového 
rizika, u níž snížení úv ěrového rizika spoj eného s expozicí úv ěrové instituce vyplývá 
 
CS 41   CS z práva dané úv ěrové instituce v p řípadě selhání protistrany nebo v p řípadě jiné 
předem určené úvěrové události týkající se prot istrany realizovat, obdržet, p řivlastnit 
si nebo zadržet ur čitá aktiva nebo částky nebo snížit hodnotu expozice na částku nebo 
tuto expozici nahradit částkou, která p ředstavuje rozdíl mezi hodnotou expozice a 
hodnotou pohledávky v ůči úvěrové instituci; 
(32) „zajištěním úvěrového rizika t řetí stranou“ se rozumí technika snižování úv ěrového 
rizika, u níž snížení úv ěrového rizika z expozice úv ěrové instituce vyplývá ze závazku 
třetí strany zaplatit částku v p řípadě selhání dlužníka nebo v p řípadě jiné předem 
určené události; 
(33) „zpětným obchodem (repo obchodem)“ se rozumí jakýkoli obchod uskute čněný na 
základě dohody, která odpovídá definici „dohody o zp ětném odkoupení“ nebo 
„dohody o zp ětném odprodeji“ uvedené v [ čl. 3 písm. m) sm ěrnice 93/6/EHS];  
(34) „půjčkami nebo výp ůjčkami cenných papír ů a komodit“ se rozum ějí jakékoli obchody, 
které odpovídají definicím „p ůjček cenných papír ů a komodit“ nebo „výp ůjček 
cenných papír ů a komodit“ uvedeným v [ čl. 3 písm. n) sm ěrnice 93/6/EHS];  
(35) „hotovostním nástrojem“ se rozumí vkladní list nebo jin ý podobný nástroj vydaný 
úvěrovou institucí poskytující úv ěr; 
(36) „sekuritizací“ se rozumí transakce nebo systém transakcí, jímž je úv ěrové riziko 
související s jedním či větším počtem úvěrových expozic rozd ěleno na tranše a: 
a) finan ční toky této transakce nebo syst ému transakcí závisejí na kvalit ě 
podkladových expozic, a dále 
b) pod řízenost tranší ur čuje rozložení ztrát b ěhem doby existence transakce nebo 
systému transakcí; 
(37) „tradiční sekuritizací“ se rozu mí sekuritizace, ve které dochází k ekonomickému 
převodu úv ěrových expozic na sekuritiza ční jednotku pro speciální ú čel vydávající 
cenné papíry. Tento p řevod je doprovázen bu ď převodem vlastnictví p řevedených 
úvěrových expozic od p ůvodce, nebo p řistoupením k pohledávce. Vydané cenné 
papíry nep ředstavují pro p ůvodce platební závazky; 
(38) „syntetickou sekuritizací“ se rozu mí sekuritizace, ve které je úv ěrové riziko rozd ěleno 
do jednotlivých tranší pomocí úv ěrových derivát ů nebo záruk a úv ěrové expozice 
zůstávají v rozvaze p ůvodce; 
(39) „tranší“ se rozumí smluvn ě vytvořený segment úv ěrového rizika spojeného 
s úvěrovými expozicemi, p řičemž pozice v tomto segmentu p ředstavuje v ětší nebo 
menší úvěrové riziko než stejn ě velká pozice v jakémkoli jiném segmentu, aniž by se 
přihlíželo k zajišt ění úvěrového rizika, kterou držitel ům pozice v daném segmentu 
nebo v jiných segmentech poskytly t řetí strany; 
(40) „sekuritizovanou pozicí“ se rozumí  jakákoli expozice v sekuritizaci; 
(41) „původcem“ se rozumí: 
 
CS 42   CS a) buď subjekt, který byl, a ť již samostatn ě nebo prost řednictvím spojených osob, 
přímo či nepřímo, subjektem smlouvy zakládající závazky nebo budoucí 
závazky dlužníka či budoucího dlužníka, čímž došlo k sekuritizaci expozice, 
b) nebo subjekt, který získá od t řetí strany podkladové expozice s úv ěrovým 
rizikem a pak je sekuritizuje; 
(42) „sponzorem“ se rozumí úv ěrová instituce, která není p ůvodcem a která vytvá ří a 
spravuje program komer čních papír ů zajištěných aktivy nebo jiný sekuritiza ční 
systém, v jehož rámci nakupuje úv ěrové expozice od t řetích stran; 
(43) „úvěrovým posílením“ se rozumí sml uvní ujednání, na jehož základ ě dojde ke zvýšení 
úvěrové kvality sekuritizova né pozice oproti kvalit ě, kterou by pozice m ěla bez 
takového posílení, v četně posílení provedeného za řazením tranší, které jsou 
v sekuritizaci pod řízenější, nebo jinými typy zajišt ění úvěrového rizika; 
(44) „sekuritiza ční jednotkou pro speciální ú čel“ se rozumí sv ěřenecký nebo jiný subjekt, 
který není úv ěrovou institucí a je z řízen za ú čelem provád ění sekuritizace či 
sekuritizací; jeho činnost je omezena na úkony, které jsou nezbytné k dosažení 
uvedeného cíle; jeho strukt ura je navržena tak, aby zajistila naprosté odd ělení závazk ů 
jednotky od závazk ů původce; držitelé ú časti v této jednotce mohou svou ú čast volně 
vyměňovat nebo zastavovat; 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 body 25 až 27 
(přizpůsobený) 
(45) „ekonomicky spjatou skupinou klient ů“ se rozum ějí: 
a) dvě nebo více fyzických či právnických osob, které,  není-li prokázán opak, 
představují jediné riziko, pon ěvadž jedna z nich má p římou či nepřímou 
kontrolu nad druhou osobou nebo ostatními osobami, nebo  
b) dvě nebo více fyzických či právnických osob, mezi nimiž neexistuje vztah 
kontroly, jak je vymezen  ⌦ uveden ⌫ v první odrážce, avšak na které je 
nutno pohlížet jako na p ředstavující jediné riziko, pon ěvadž jsou vzájemn ě tak 
propojeny, že pokud by se jedna z nich dostala do finan čních obtíží, druhá 
osoba nebo všechny ostatní osoby by se pravd ěpodobně ocitly v platebních 
obtížích; 
(46) „úzkým propojením" se rozumí stav, kdy jsou dv ě nebo více fyzických či právnických 
osob spojeny ⌦ jedním z následujících zp ůsobů ⌫ : 
a) účastí, čímž se rozumí  ⌦ ve formě ⌫ držení, p římého nebo kontrolou, 
nejméně 20 % hlasovacích práv nebo základního  kapitálu n ěkterého podniku, 
nebo  
b) kontrolou, čímž se rozumí vztah mezi mate řským a dce řiným podnikem ve 
všech případech uvedených v čl. 1 odst. 1 a 2 sm ěrnice 83/349/EHS nebo 
obdobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem; dce řiný 
podnik jiného dce řiného podniku se rovn ěž považuje za  dceřiný podnik 
mateřského podniku, který stojí v čele těchto podnik ů. 
 
CS 43   CS c) Stav, kdy jsou dv ě nebo více fyzických či právnických osob  ⌦ skutečností, že 
obě nebo všechny osoby jsou ⌫ trvale vázány k jedné a téže ⌦ třetí ⌫ 
osobě vztahem kontroly; se rovn ěž považuje za úzké propojení mezi t ěmito 
osobami.  
(47) „uznávanými burzami“ se rozum ějí burzy uznávané  ⌦ , které jsou jako takové 
uznány ⌫ příslušnými orgány,  ⌦ a ⌫ které ⌦ splňují následující podmínky ⌫ : 
a) fungují pravideln ě, 
b) mají pravidla vydaná nebo schválená p říslušnými orgány domovské zem ě 
burzy, které vymezují  ⌦ vymezující ⌫ podmínky, za nichž burza p ůsobí, 
podmínky p řístupu na burzu a podmínky, jež musí smlouva spl ňovat, aby ji 
burza mohla ú činně zpracovat, 
c) mají clearingový mechanismus, který stanoví, že  ⌦ takže ⌫ smlouvy 
uvedené v p říloze IV musí spl ňovat pož adavky  ⌦ podléhají požadavk ům ⌫ 
na denní margin  marži  ⌦ , která ⌫ poskytující  podle názoru p říslušných 
orgánů ⌦ poskytuje ⌫ vhodnou ochranu.  
 
Ð 2000/12/ES článek 3 
(přizpůsobený) 
Článek 5 
Zákaz přijímání vklad ů nebo jiných splatných prost ředků od veřejnosti podniky jinými 
než úvěrovými institucemi  
Členské státy zakáží osobám nebo podnik ům, které nejsou úv ěrovými institucemi, vykonávat 
podnikatelskou činnost spo čívající v p řijímání vklad ů nebo jiných sp latných prost ředků od 
veřejnosti.  
Tento zákaz  ⌦ První odstavec ⌫ se nevztahuje na p řijímání vklad ů nebo jiných splatných 
prostředků členským státem nebo orgány regionální či místní samosprávy členského státu 
nebo veřejnými mezinárodními s ubjekty, jichž jsou jeden či více členských stát ů členy, nebo 
na případy výslovn ě stanovené vnitrostátními právními p ředpisy nebo právními p ředpisy 
Společenství, za podmínky, že tyto činnosti podléhají p ředpisům a kontrolním opat řením 
určeným k ochran ě vkladatel ů a investor ů, které se vztahují se na tyto p řípady. 
 
CS 44   CS  
Ð2000/12/ES 
HLAVA  II 
PODMÍNKY  PŘÍSTUPU  K ČINNOSTI  ÚVĚROVÝCH  INSTITUCÍ  A 
JEJÍHO  VÝKONU 
 
Ð 2000/12/ES článek 4 
(přizpůsobený) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES článek 3 
Článek 6 
Povolení  
Členské státy stanoví, že úv ěrové instituce musí p řed zahájením své činnosti získat povolení. 
⌦ Aniž jsou dot čeny články 7 až 9, 11 a 12 ⌫ stanoví podmínky pro vydání tohoto povolení 
v souladu s články  5 až 9  a sdělí je Î1 Komisi  . 
 
Ð 2000/12/ES článek 8 
(přizpůsobený) 
Článek 7 
Obchodní plán a organiza ční struktura  
Členské státy vyžadují, aby byl k žádostem o povolení p řiložen obchodní plán, z n ějž budou 
vyplývat mj. druhy zamýšlené činnosti a organiza ční struktura dané úv ěrové instituce. 
 
Ð 2000/12/ES článek 9 
(přizpůsobený) 
Článek 8 
Hospodá řské potřeby 
Členské státy nesm ějí vyžadovat, aby žádost o povole ní byla zkoumána z hlediska 
hospodářských pot řeb trhu. 
 
CS 45   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 5 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 9 
Počáteční kapitál  
1. Aniž jsou dot čeny jiné obecné podmínky stanove né vnitrostátními právními 
předpisy, vydají p říslušné orgány povolení pouze tehdy, má-li úv ěrová instituce 
samostatný kapitál a  nebo  počáteční kapitál činí nejmén ě 5 milionů EUR. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 11 
(přizpůsobený) 
„Počátečním kapitálem “ se rozumí  ⌦ zahrnuje ⌫ kapitál ⌦ a rezervy ⌫ , jak je 
vymezen  ⌦ uvedeno ⌫ v čl. 34 odst.  2 bodech 1 a 2  ⌦ v čl. 57 písm. a) a b) ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 5 odst. 1 a 2 
(přizpůsobený) 
Členské státy mohou rozhodnout, že úv ěrové instituce existující ke dni 15. prosince 
1979, které nespl ňují požadavky týkající se ⌦ samostatného ⌫ kapitálu, mohou 
pokračovat ve své činnosti. Mohou tyto úv ěrové instituce osvobodit od požadavku 
stanoveného v čl. 6 ⌦ 11 ⌫ odst. 1 prvním pododstavci. 
2. Členské státy však  mohou ⌦ za níže uvedených podmínek ⌫ vydat povolení 
určitým kategoriím úv ěrových institucí s po čátečním kapitálem nižším, než je částka 
předepsaná  ⌦ uvedená ⌫ v odstavci 1: V takových p řípadech:  
a) počáteční kapitál nesmí být nižší než jeden milion EUR, 
b) doty čné členské státy musí Komisi sd ělit důvody využití ⌦ této ⌫ možnosti, 
poskytované tímto odstavcem , 
c) bude p ři zveřejnění seznamu uvedeného v  článku  11 u názvu úv ěrové instituce, 
uvedena poznámka o tom, že daná úv ěrová instituce která nedosahuje 
minimálního kapitálu p ředepsaného  ⌦ uvedeného ⌫ v odstavci 1, ⌦ musí 
být na seznamu uvedeném v článku 14 p říslušná poznámka ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 5 odst. 3 až 7 
(přizpůsobený) 
Článek 10 
1. Kapitál úv ěrové instituce nesmí poklesnout pod výši po čátečního kapitálu 
vyžadovanou podle odstavc ů 1 a 2  ⌦ článku 9 ⌫ při vydání povolení. 
 
CS 46   CS 2. Členské státy mohou rozhodnout, že úv ěrové instituce existující ke dni 1. ledna 1993, 
jejichž kapitál nedosahuje výše p ředepsané pro po čáteční kapitál v  odstavcích 1 a 2  
⌦ v článku 9 ⌫ , mohou pokra čovat ve své činnosti. V takovém p řípadě nesmí jejich 
kapitál poklesnout pod nejvyšší úrove ň dosaženou po dni 22. prosince 1989. 
3. Převezme-li kontrolu nad úv ěrovou institucí spadající do kategorie uvedené v odstavci 
4 ⌦ 2 ⌫ jiná fyzická nebo právnická osoba než ta, která m ěla nad úv ěrovou institucí 
kontrolu d říve, musí kapitál této úv ěrové instituce dosáhnout alespo ň úrovně předepsané  
⌦ uvedené ⌫ pro počáteční kapitál v odstavcích 1 a 2  ⌦ článku 9 ⌫ . 
4. Za ur čitých zvláštních okolností a se souhlasem p říslušných orgán ů nesmí při fúzi 
dvou nebo více úv ěrových institucí spadajících do kategorie uvedené v odstavci 4  ⌦ 2 ⌫ 
kapitál ⌦ úvěrové ⌫ instituce, která vznikne fúzí , klesnout pod celkovou výši kapitálu 
fúzovaných ⌦ úvěrových ⌫ institucí ke dni fúze, pokud není dosaženo úrovn ě vyžadované 
podle odstavc ů 1 a 2  ⌦ článku 9 ⌫ . 
5. Pokud by v p řípadech uvedených v odstavcích 3, 4 a 6  ⌦ 1, 2 a 4 ⌫ měl být kapitál 
snížen, mohou p říslušné orgány za od ůvodněných okolností umožnit doty čné úvěrové 
instituci, aby ve vymezené lh ůtě napravila sv ůj stav nebo ukon čila svou činnost. 
 
Ð 2000/12/ES článek 6 
(přizpůsobený) 
Článek 11 
Řídící orgán a umíst ění skutečného sídla úv ěrových institucí  
1. P říslušné orgány vydají úv ěrové instituci povolení pouze tehdy, řídí-li její činnost 
skutečně nejméně dvě osoby. 
Příslušné orgány dále  nNevydají povolení, pokud tyto  osoby nepožívají dobré 
pověsti nebo nemají dostatek zkuš enosti pro výkon svých funkcí. 
2. Členské státy vyžadují, aby: 
a) každá úv ěrová instituce, která je právnickou osobou a která má podle 
vnitrostátního práva, kterým se řídí, sídlo, m ěla skutečné sídlo v členském 
státě, kde má své sídlo, 
b) každá jiná úv ěrová instituce m ěla skutečné sídlo v členském stát ě, který jí 
vydal povolení a ve kterém skute čně vykonává svou činnost. 
 
Ð 2000/12/ES článek 7 
(přizpůsobený) 
Článek 12 
Akcionáři a společníci 
 
CS 47   CS 1. P říslušné orgány vydají povolení k činnosti úv ěrové instituci až poté, co jim je 
sdělena totožnost jejích p římých nebo nep římých akcioná řů nebo spole čníků, kteří v 
nich mají jako fyzické nebo právnické osoby kvalifikovanou ú čast, a výše jejich 
účastí. 
Pro účely definice  ⌦ Při určování ⌫ kvalifikované ú časti ve smyslu tohoto článku 
se přihlédne k hlasovacím práv ům uvedeným v článku 7  ⌦ 92 ⌫ směrnice 
⌦ Evropského parlamentu a Rady ⌫ 88/627/EHS24 2001/34/ES25. 
2. P říslušné orgány odmítnou vydat povolení, nejsou-li p řesvědčeny, že doty ční 
akcionáři nebo spole čníci vyhovují nárok ům kladeným v zájmu zajišt ění řádného a 
obezřetného řízení úvěrové instituce. 
3. Existují-li úzká propojení mezi úv ěrovou institucí a jinými fyzickými či právnickými 
osobami, vydají p říslušné orgány povolení pouze tehdy, nebrání-li tato propojení 
účinnému výkonu jejich dohlížecích funkcí. 
Příslušné orgány rovn ěž odmítnou vydat povolení, pokud ú činnému výkonu jejich 
dohlížecích funkcí brání právní nebo správní p ředpisy třetí země, jimiž se řídí jedna 
či více fyzických nebo právnických osob, s nimiž má úv ěrová instituce úzké 
propojení, anebo obtíže související s uplat ňováním t ěchto ⌦ právních a 
správních ⌫ předpisů. 
Příslušné orgány vyžadují od úv ěrové instituce p ředkládání údaj ů, jež potřebují ke 
sledování toho, zda jsou trvale dodržová ny podmínky uvedené v tomto odstavci. 
 
Ð 2000/12/ES články 8 a 9 
(přizpůsobený) 
Článek 8  
Obchodní plán a organiza ční struktura  
Členské státy vyžadují, aby byl k žádostem o povolení p řiložen obchod ní plán, z n ějž budou 
vyplývat mj. druhy zamýšlené činnosti a organiza ční struktura dané úv ěrové instituce.  
Článek 9  
Hospodá řské potřeby 
Členské státy nesm ějí vyžadovat, aby žádost o povole ní byla zkoumána z hlediska 
hospodářských pot řeb trhu.  
                                                 
24 Sm ěrnice Rady 88/627/EHS ze dne 12.  prosince  1988 o zve řejňování informací o nabytí nebo o pozbytí 
podstatného podílu v  kotované spole čnosti (Úř. věst. L 348, 17.12.1988, s. 62.).  
25 Úř. věst. L 184, 6.7.2001, s. 1. 
 
CS 48   CS  
Ð 2000/12/ES článek 10 
(přizpůsobený) 
Článek 13 
Zamítnutí žádosti  
Zamítnutí žádosti o povolení musí být od ůvodněno a oznámeno žadateli do šesti m ěsíců od 
obdržení žádosti nebo, byla-li žádost neúplná, do šesti m ěsíců ode dne, kdy žadatel zaslal 
údaje nezbytné k roz hodnutí. V každém p řípadě však musí být ro zhodnuto do dvanácti m ěsíců 
od doručení žádosti. 
 
Ð 2000/12/ES článek 11 
(přizpůsobený) 
Článek 14 
Oznámení povolení Komisi  
Každé vydání povolení musí být oznámeno Komisi.  
⌦Název ⌫ každé úv ěrové instituce ⌦ , které bylo ud ěleno povolení, ⌫ se zapíše do 
seznamu. , který  Komise ⌦ tento seznam ⌫ zveřejní v Úředním věstníku Evropských 
společenství  ⌦ Evropské unie  ⌫ a průběžně ⌦ ho ⌫ aktualizuje. 
 
Ð 2000/12/ES článek 12 
(přizpůsobený) 
Článek 15 
Předchozí konzultace s p říslušnými orgány ostatních členských stát ů 
1. Před vydáním povolení úv ěrové instituci ⌦ příslušné orgány konzultují ⌫ je třeba 
konzultovat  příslušné orgány druhého zú častněného členského státu, je -li úvěrová instituce 
⌦ v případě, že: ⌫ 
⌦a) dotčená úvěrová instituce je ⌫ dceřiným podnikem úv ěrové instituce 
povolené v jiném členském stát ě, nebo  
⌦b) dotčená úvěrová instituce je ⌫ dceřiným podnikem mate řského podniku 
úvěrové instituce povolené v jiném členském stát ě, nebo  
⌦ c) ⌫ úvěrovou institucí kontrolovanou týmiž fyzickými nebo právnickými 
osobami,  ⌦ dotčená úvěrová instituce je kontrolována týmiž fyzickými a 
právnickými osobami, ⌫ které kontrolují úv ěrovou instituci povolenou v 
jiném členském stát ě. 
 
CS 49   CS  
Ð 2002/87/ES článek 29 bod 2 
(přizpůsobený) 
2. ⌦ Před vydáním povolení úv ěrové instituci ⌫ příslušný orgán ⌦ konzultuje 
příslušný orgán ⌫ zúčastněného členského státu pov ěřený dozorem  dohledem  nad 
pojišťovnami nebo investi čními podniky je konzultován p řed vydáním povolení úv ěrové 
instituci, která je:  ⌦ v případě, že: ⌫  
a) ⌦ dotčená úvěrová instituce je ⌫ dceřiným podnikem pojiš ťovny nebo 
investičního podniku povoleného ve Spole čenství, nebo  
b) ⌦ dotčená úvěrová instituce je ⌫ dceřiným podnikem mate řského podniku 
pojišťovny nebo investi čního podniku povoleného ve Spole čenství, nebo  
c) ⌦ dotčená úvěrová instituce je ⌫ kontrolována toutéž fyzickou či právnickou 
osobou, která kontroluje pojiš ťovnu nebo investi ční podnik povolený ve 
Společenství. 
3. Doty čné příslušné orgány uvedené v prvním a druhém pododstavci  ⌦ odstavcích 1 a 
2 ⌫ vzájemně konzultují zejména p ři hodnocení vhodnosti akcioná řů a pověsti a zkušeností 
osob, které se podílejí na řízení jiného podniku ze stejné skupiny. Vzájemn ě se informují  
⌦ si vyměňují informace ⌫ o všech údajích týkajících se vhodnosti akcioná řů a pověsti a 
zkušeností ředitelů majících význam pro ostatní p říslušné orgány  zúčastněné při vydávání 
povolení i p ři průběžné kontrole dodržování  provozních podmínek. 
 
Ð 2000/12/ES článek 13 
(přizpůsobený) 
Článek 16 
Pobočky úvěrových institucí povolených v jiném členském stát ě 
Hostitelské členské státy nesm ějí vyžadovat další povolení nebo poskytnutí kapitálu pro 
pobočky úvěrových institucí povolených v jiných členských státech. Z řizování pobo ček a 
dohled nad nimi se řídí článkem  17, čl. 20 odst.  1 až 6 a články 22 a 26  ⌦ články 22, 25, 
čl. 26 odst. 1 až 3, články 29 až 37 a článkem 40 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES článek 14 
(přizpůsobený) 
Článek 17 
Odnětí povolení  
1. P říslušné orgány mohou ode jmout povolení vydané úv ěrové instituci pouze tehdy, 
pokud tato instituce: 
 
CS 50   CS a) nevyužije své povolení do dvanácti m ěsíců, výslovn ě se jej z řekne nebo 
neprovozuje činnost po dobu více  než šesti m ěsíců, nestanoví-li daný členský 
stát, že v takových p řípadech povolení zaniká; 
b) získala povolení na základ ě nepravdivých prohlášení nebo jinými 
nedovolenými prost ředky; 
c) přestala splňovat podmínky, na jejichž základ ě bylo povolení vydáno; 
d) nadále nevlastní dostate čný kapitál nebo již nadále není schopna plnit své 
závazky v ůči svým věřitelům, a zejména pokud již nezajiš ťuje bezpe čnost jí 
svěřených majetkových hodnot; 
e) spadá pod n ěkterý jiný p řípad, kdy lze podle vnitr ostátních právních p ředpisů 
povolení odejmout. 
2. Odn ětí povolení musí být  odůvodněno a  sděleno ⌦ se odůvodní a sd ělí ⌫ 
dotčeným osobám; . oOdnětí musí být  ⌦ se ⌫ rovněž oznámeno  ⌦ oznámí ⌫ 
Komisi. 
 
Ð 2000/12/ES článek 15 
(přizpůsobený) 
Článek 18 
Název  
Úvěrové instituce mohou p ři výkonu své činnosti bez ohledu na p ředpisy ⌦ hostitelského 
členského státu o ⌫ používání slov „banka“, „spo řitelna“ nebo jiných obdobných ozna čení 
existujících v hostitelském členském stát ě užívat na celém území Spole čenství týž název, jaký 
užívají v členském stát ě, kde mají své skute čné sídlo. Při nebezpe čí záměny může hostitelský 
členský stát z d ůvodu ujasn ění požadovat, aby byl název dopln ěn vysvětlujícím dodatkem. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 16 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 19 
Kvalifikovaná ú čast v úvěrové instituci  
1. Členské státy stanoví, že každ á fyzická nebo právnická osoby a, která hodlá p římo 
nebo nepřímo držet kvalifikovanou ú čast v úvěrové instituci, o tom nejprve uv ědomí 
příslušné orgány a oznámí jim výši zamýšlené ú časti.  
Každá fyzická nebo právnická osoba rovn ěž uvědomí příslušné orgány o 
zamýšleném zvýšení své kvalifikované ú časti, kterým by její podíl na základním 
kapitálu nebo hlasovacích  právech dosáhl nebo p řekročil hranice 20 %, 33 % nebo 
50 % nebo kterým by se daná úv ěrová instituce stala jejím dce řiným podnikem. 
 
CS 51   CS Aniž je dot čen odstavec 2, mohou p říslušné orgány ve lh ůtě nejvýše t ří měsíců od 
oznámení podle prvního ⌦ a druhého ⌫ pododstavce vyslovit nesouhlas s tímto 
úmyslem, nejsou-li p řesvědčeny, že ⌦ dotčené ⌫ osoby uvedené v prvním 
pododstavci  vyhovují nárok ům kladeným v zájmu zajišt ění řádného a obez řetného 
řízení úvěrové instituce. Pokud nevysloví nesouhlas s ⌦ daným ⌫ úmyslem 
uvedeným v prvním pododstavci , mohou stanovit lh ůtu pro jeho uskute čnění. 
 
Ð 2002/87/ES článek 29 bod 3 
(přizpůsobený) 
2. Je-li nabyvatelem ú časti uvedené v odstavci  ⌦ osobou, která hodlá nabýt ú čast 
uvedenou v odstavci ⌫ 1, úvěrová instituce, pojiš ťovna nebo investi ční podnik 
povolený v jiném členském stát ě, mateřský podnik úv ěrové instituce, pojiš ťovny 
nebo investi čního podniku povoleného v jiném členském stát ě nebo fyzická nebo 
právnická osoba s kontrolou nad úv ěrovou institucí, pojiš ťovnou nebo investi čním 
podnikem povoleným v jiném členském stát ě a pokud by se ⌦ úvěrová ⌫ 
instituce, v níž na byvatel hodlá nabýt ú čast, tím stala dce řiným podnikem nebo by se 
dostala pod jeho kontrolu, musí  ⌦ předchází ⌫ vyhodnocení tohoto nabytí 
předcházet  konzultace podle článku 12  ⌦ 15 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 16 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Článek 20 
3. Členské státy stanoví, že každá fyzická nebo právnická osoba, kter á hodlá zcizit svou p římo 
či nepřímo drženou kvalifikovanou ú čast v úvěrové instituci, nejprve uv ědomí příslušné 
orgány o zamýšlené výši zcizované ú časti. Každá fyzická nebo právnická osoba rovn ěž 
uvědomí příslušné orgány o zamýšleném snížení své kvalifikované ú časti, kterým by její podíl 
na základním kapitálu nebo hlasovacích pr ávech klesl pod 20 %, 33 % nebo 50 % nebo 
kterým by daná úv ěrová instituce p řestala být jejím dce řiným podnikem. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 16 odst. 4 až 6 
(přizpůsobený) 
Článek 21 
14. Jakmile úv ěrová instituce zjistí, že v ní došlo  k nabytí nebo zcizení kapitálové ú časti, 
na jejichž základ ě došlo k p řekročení hranic nebo pokles u pod hranice uvedené 
v odstavcích 1 a 3  ⌦ čl. 19 odst. 1 a v článku 20 ⌫ , uvědomí o tom p říslušné 
orgány. 
Nejméně jednou za rok jim  ⌦ příslušným orgán ům ⌫ rovněž sdělí totožnost 
akcionářů a společníků s kvalifikovanými ú častmi a výši t ěchto účastí, jak to vyplývá 
zejména z informací podávaných na výro čních valných hromadách akcioná řů a 
společníků nebo v rámci povinností spole čností kotovaných na burze. 
 
CS 52   CS 25. Jestliže by vliv osob uvedených v odstavci 1  ⌦ čl. 19 odst. 1 ⌫ mohl mít 
nepříznivý dopad na řádné a obez řetné řízení instituce, stanoví členské státy, že 
příslušné orgány u činí opatření nezbytná k ukon čení tohoto stavu. Tato opat ření 
mohou spo čívat zejména  v soudních p říkazech, sankcích proti řídícím pracovník ům 
nebo pozastavení hlasovacích práv spojených s podíly drženými doty čnými akcioná ři 
nebo spole čníky. 
Obdobná opat ření se použijí v ůči fyzickým nebo právnickým osobám, které nesplní 
povinnost p ředběžného hlášení podle odstavce 1  ⌦ čl. 19 odst. 1 ⌫ . Dojde-li k 
nabytí účasti přes nesouhlas p říslušných orgán ů, stanoví členské státy, aniž jsou 
dotčeny jiné uplatnitelné sankce, že výkon doty čných hlasovacích práv je pozastaven 
nebo že odevzdané hlasy jsou neplatné nebo mohou být prohlášeny za neplatné. 
36. Pro ú čely definice  ⌦ Při určování ⌫ kvalifikované ú časti a jiných hranic ú časti 
uvedených v tomto článku se p řihlíží ke hlasovacím práv ům uvedeným v článku 7  
⌦ 92 ⌫ směrnice 88/627/EHS  ⌦ 2001/34/ES ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES článek 17 
(přizpůsobený) 
Önový 
Článek 22 
Postupy a organizace vnit řní kontroly  
1. P říslušné orgány domovského členského státu vyžadují, aby m ěla každá úv ěrová 
instituce řádné řídicí a účetní postupy a odpovídající mechanismus vnit řní kontroly.  
Ö řádné správní uspo řádání, včetně jasné organiza ční struktury s dob ře vymezenými, 
transparentními a konzistentními liniemi odpov ědnosti, účinné postupy k ur čení, 
řízení, kontrole a oh lašování rizik, kterým je nebo by mohla být vystavena, a 
přiměřené mechanismy vnit řní kontroly, v četně řádných administrativních a ú četních 
postupů.  
2. Uspo řádání, postupy a mechanismy uvedené v odstavci 1 jsou úplné a p řiměřené 
povaze, rozsahu a složitosti činností úv ěrové instituce. P řihlíží se k technickým 
kritériím uvedeným v p říloze V. 
 
CS 53   CS  
Ð2000/12/ES 
HLAVA  III 
USTANOVENÍ  TÝKAJÍCÍ  SE SVOBODY  USAZOVÁNÍ  A SVOBODY  
POSKYTOVÁNÍ  VOLNÉHO  POHYBU  SLUŽEB 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ODDÍL 1 ÚVĚROVÉ INSTITUCE  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES článek 18 
(přizpůsobený) 
Článek 23 
Úvěrové instituce  
Členské státy stanoví, že činnosti uvedené v p říloze I mohou být na jejich území provozovány 
v souladu s čl. 20 odst. 1 až 6, čl. 21 odst. 1 a 2 a článkem 22  ⌦ článkem 25, čl. 26 odst. 1 až 
3, čl. 28 odst. 1 a 2 a články 29 až 37 ⌫ buď prostřednictvím z řízení pobo čky, nebo 
poskytováním služeb kteroukoliv úv ěrovou institucí, jež byla povol ena a jež podléhá dohledu 
příslušných orgán ů jiného členského státu, pokud se vydané povolení vztahuje na tyto 
činnosti. 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ ODDÍL 2 FINANČNÍ INSTITUCE  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 19 první a t řetí 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Článek 24 
Finanční instituce  
1. Členské státy stanoví, že činnosti vyjmenované v p říloze I mohou být na jejich území 
provozovány v souladu s čl. 20 odst. 1 až 6, čl. 21 odst. 1 a 2 a článkem 22  
⌦ článkem 25, čl. 26 odst. 1 až 3, čl. 28 odst. 1 a 2 a články 29 až 37 ⌫ buď 
prostřednictvím z řízení pobo čky, nebo poskytováním služeb kteroukoliv finan ční 
institucí jiného členského státu, která je dce řiným podnikem úv ěrové instituce nebo 
společným dceřiným podnikem dvou nebo více úv ěrových institucí, jejíž spole čenská 
 
CS 54   CS smlouva a stanovy povolují tyto činnosti a která spl ňuje všechny následující 
podmínky: 
a) mateřský podnik nebo podniky byly povoleny jakožto úv ěrové instituce v 
členském stát ě, jehož právem se mate řský podnik  ⌦ finanční instituce ⌫ řídí, 
b) dotyčné činnosti jsou skute čně provozovány na území zmín ěného členského 
státu, 
c) mateřský podnik nebo podniky drží alespo ň 90 % hlasovacích práv spojených s 
podíly nebo akciemi v dce řiném podniku  ⌦ ve finanční instituci ⌫ , 
d) mateřský podnik nebo podniky spl ňují požadavky p říslušných orgán ů, pokud 
se jedná o obez řetné řízení dce řiného podniku  ⌦ finanční instituce ⌫ , a 
prohlásí se souhlasem p říslušných orgán ů domovského členského státu, že ru čí 
společně a nerozdíln ě za závazky dce řiného podniku  ⌦ finanční instituce ⌫ , 
e) na dce řiný podnik  ⌦ finanční instituci ⌫ se skutečně vztahuje, zvlášt ě pokud 
jde o doty čné činnosti, konsolidovaný dohled nad mate řským podnikem nebo 
každým z mate řských podnik ů podle článků 52 až 5 6 ⌦ hlavy V kapitoly 4 
oddílu 1 ⌫ , zejména za ú čelem výpo čtu ukazatele kapitálové p řiměřenosti, 
kontroly velké angažovanosti a omezení ú častí, jak je stanoví článek 50  
⌦ 120 ⌫ . 
Dodržování t ěchto podmínek ov ěří příslušné orgány domovského členského státu, 
které dce řinému podniku  ⌦ finanční instituci ⌫ vystaví osv ědčení, jež musí být 
přiloženo k oznámení uvedenému v čl. 20 odst. 1 až 6, čl. 21 odst. 1 a 2  ⌦ článcích 
25 a 28 ⌫ . 
Příslušné orgány domovského členského státu zajistí dohled nad dce řiným podnikem  
⌦ finanční institucí ⌫ v souladu s čl. 5 odst. 3 a články 16, 17, 26, 28, 29, 30 a 32  
⌦ čl. 10 odst. 1, články 19 až 22, článkem 40, články 42 až 52 a článkem 54 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 19 šestý 
pododstavec (p řizpůsobený) 
2. Přestane-li finan ční instituce ⌦ uvedená v prvním pododstavci odstavce 1 ⌫ 
splňující podmínky tohoto článku  plnit některé ze stanovených podmínek, oznámí to 
její domovský členský stát p říslušným orgán ům hostitelského členského státu a 
činnosti provozované ⌦ uvedenou finan ční ⌫ institucí v hostitelském členském 
státě se začnou řídit právem hostitelského členského státu. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 19 čtvrtý 
pododstavec (p řizpůsobený) 
3. Ustanovení uvedená v tomto článku  ⌦ odstavcích 1 a 2 ⌫ se obdobn ě použijí na 
dceřiné podniky ⌦ finanční instituce uvedené v pr vním pododstavci odstavce 1. ⌫ 
s nezbytnými úpravami . Zejména se „úv ěrovou institucí“ rozumí „finan ční instituce 
splňující podmínky stanovené v článku 19“, a „povolením“ rozumí „spole čenská 
smlouva a stanovy“.  
 
CS 55   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 19 odst. 5 a 6 
(přizpůsobený) 
V čl. 20 odst. 3 se druhý pododstavec čte takto:  
„Příslušné orgány domovského členského státu rovn ěž sdělí výši kapitálu dce řiné finanční 
instituce a konsolidovaný ukazatel kap itálové přiměřenosti její mate řské úvěrové instituce.“  
Přestane -li finanční instituce spl ňující podmínky tohoto článku plnit n ěkteré ze stanovených 
podmínek, oznámí to její domovský členský stát p říslušným orgán ům hostitelského členského 
státu a činnosti p rovozované institucí v hostitelském členském stát ě se začnou řídit právem 
hostitelského členského státu.  
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ODDÍL 3 VÝKON PRÁVA USAZOVÁNÍ  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 20 odst. 1, 2 a 3 
první a druhý pododstavec 
(přizpůsobený) 
Článek 25 
Výkon práva usazování  
1. Úv ěrová instituce, která hodlá z řídit pobočku na území jiného členského státu, to 
oznámí příslušným orgán ům svého domovského členského státu. 
2. Členské státy stanoví, že úv ěrová instituce, která hodlá z řídit pobo čku v jiném 
členském stát ě, v oznámení podle odstavce 1 uvede tyto údaje: 
a) členský stát, na jehož území hodlá z řídit pobočku, 
b) obchodní plán pobo čky, uvád ějící mimo jiné zamýšlené druhy činnosti a 
organizační uspořádání pobo čky, 
c) adresu v hostitelském členském stát ě, kde lze získat pot řebné dokumenty, 
d) jména osob ⌦ , které budou odpovídat ⌫ odpovědných  za řízení pobo čky. 
3. Nemají-li p říslušné orgány domovského členského státu d ůvod k pochybnostem o 
přiměřenosti správního uspo řádání nebo o finan čním stavu úv ěrové instituce s 
ohledem na její zamýšlenou činnost, sd ělí údaje podle odstavce 2 do t ří měsíců od 
obdržení veškerých údaj ů příslušným orgán ům hostitelského členského státu a 
zároveň o tom uv ědomí doty čnou ⌦ úvěrovou ⌫ instituci. 
Příslušné orgány domovského členského státu rovn ěž sdělí výši kapitálu a ukazatel 
kapitálové p řiměřenosti úvěrové instituce. 
 
CS 56   CS  
Ð 2000/12/ES článek 19 pátý 
pododstavec (p řizpůsobený) 
⌦ Odchylně od druhého pododstavce ⌫ příslušné orgány domovského členského 
státu ⌦ v případě uvedeném v článku 24 ⌫ rovněž sdělí výši kapitálu dce řiné 
finanční instituce a konsolidovaný ukazatel kapitálové p řiměřenosti její mate řské 
úvěrové instituce. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 20 odst. 3 t řetí 
pododstavec (p řizpůsobený) 
4. Pokud p říslušné orgány domovského členského státu odmítnou sd ělit údaje podle 
odstavce 2 p říslušným orgán ům hostitelského členského státu, od ůvodní toto 
odmítnutí doty čné ⌦ úvěrové ⌫ instituci do t ří měsíců od obdržení veškerých 
údajů. 
Proti odmítnutí nebo nevydání stanovisk a se lze odvolat k soudu domovského 
členského státu. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 20 odst. 4 až 7 
(přizpůsobený) 
Článek 26 
14. Dříve než pobo čka úvěrové instituce zahájí činnost, u činí příslušné orgány 
hostitelského členského státu do dvou m ěsíců od obdržení údaj ů podle odstavce  3 
⌦ článku 25 ⌫ přípravy k dohledu nad úv ěrovou institucí v souladu s článkem 22  
⌦ oddílem 5 ⌫ a případně stanoví podmínky, jimiž se provozování této činnosti 
musí v hostitelském členském stát ě řídit z důvodů veřejného zájmu. 
25. Po obdržení sd ělení od p říslušných orgán ů hostitelského členského státu nebo po 
uplynutí lh ůty stanovené v odstavci 14 , nebylo-li sd ělení učiněno, může být pobo čka 
zřízena a ⌦ může ⌫ zahájit svou činnost. 
36. Zm ění-li se n ěkterý z údaj ů sdělovaných podle odst. 2 písm. b), c) a d),  ⌦ čl. 25 
písm. b), c) nebo d), ⌫ sdělí to úvěrová instituce nejpozd ěji jeden m ěsíc před 
uskutečněním této zm ěny písemn ě příslušným orgán ům domovského členského státu 
a hostitelského členského státu, aby se mohly ke zm ěně vyslovit p říslušné orgány 
domovského členského státu podle odstavce 3  ⌦ článku 25 ⌫ a příslušné orgány 
hostitelského členského státu podle odstavce 1 ⌦ tohoto článku ⌫ 4. 
47. U pobo ček, které zahájily svou činnost v souladu s p ředpisy hostitelského členského 
státu před 1. lednem 1993, se má za to, že byly p ředmětem postupu podle 
⌦ článku 25 a ⌫ odstavců 1 až 5  ⌦ a 2 tohoto článku ⌫ . Od uvedeného  
⌦ toho ⌫ dne se na n ě vztahuje odstavec 6  ⌦ 3 tohoto článku ⌫ a články 18, 19, 
22 a 29 ⌦ článek 23, oddíly 2 a 5 a článek 43 ⌫ . 
 
CS 57   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 3 poslední 
věta 
Článek 27 
Mmá-li úvěrová instituce sídlo v jednom členském stát ě a více provozoven v jiném členském 
státě, považují se tyto provozovny za jedinou pobo čku. 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ ODDÍL 4 VOLNÝ POHYB SLUŽEB  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES článek 21 
(přizpůsobený) 
Článek 28 
Volný pohyb služeb  
1. Úv ěrová instituce, která hodlá zahájit činnost na území jiného členského státu v 
rámci volného pohybu služeb, oznámí p říslušným orgán ům domovského členského 
státu činnosti uvedené v p říloze I, které hodlá provozovat. 
2. P říslušné orgány domovského členského státu uv ědomí o tomto oznámení 
⌦ uvedeném v odstavci 1 ⌫ do jednoho m ěsíce od obdržení p říslušné orgány 
hostitelského členského státu. 
3. Tímto článkem nejsou dot čena práva nabytá úv ěrovými institucemi poskytujícími 
služby před 1. lednem 1993. 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ ODDÍL 5 PRAVOMOC P ŘÍSLUŠNÝCH ORGÁN Ů HOSTITELSKÉHO ČLENSKÉHO 
STÁTU  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 29 
Pravomoc p říslušných orgán ů hostitelského členského státu  
1. Hostitelský členský stát m ůže pro statistické ú čely vyžadovat, aby všechny úv ěrové 
instituce, které mají pobo čky na jeho území, podávaly p říslušným orgán ům tohoto státu 
pravideln ě zprávy o své činnosti na jeho území. 
 
CS 58   CS Při výkonu povinností uložených jim článkem 27  ⌦ 41 ⌫ mohou hostitelské členské státy 
vyžadovat od pobo ček úvěrových institucí pocházejících z jiných členských stát ů tytéž 
informace, jaké k tomuto ú čelu vyžadují od tuzemských úv ěrových institucí. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 2 až 4 
(přizpůsobený) 
Článek 30 
12. Shledají-li p říslušné orgány hostitelského členského státu, že ⌦ úvěrová ⌫ 
instituce, která má pobo čku nebo poskytuje služby na jeho území, nedodržuje právní 
předpisy vydané daným státem v souladu s touto sm ěrnicí, které vymezují pravomoc 
příslušných orgán ů hostitelského členského státu, vyzvou doty čnou ⌦ úvěrovou ⌫ 
instituci, aby ukon čila tento protiprávní stav. 
23. Nezjedná-li doty čná ⌦ úvěrová ⌫ instituce nápravu, uv ědomí o tom p říslušné 
orgány hostitelského členského státu p říslušné orgány domovského členského státu.  
Ty neprodlen ě učiní veškerá vhodná opat ření, aby zajistily, že doty čná 
⌦ úvěrová ⌫ instituce ukon čí tento protiprávní stav. Povahu t ěchto opat ření sdělí 
příslušným orgán ům hostitelského členského státu. 
34. Pokra čuje-li doty čná ⌦ úvěrová ⌫ instituce p řes opatření učiněná domovským 
členským státem nebo proto, že se taková opat ření ukáží být nedostate čná nebo že 
nebyla dot čeným státem u činěna, v porušování právních p ředpisů hostitelského 
členského státu uvedených v odstavci 2  ⌦ 1 ⌫ , může hostitelský členský stát poté, 
co o tom uv ědomí příslušné orgány domovského členského státu, u činit vhodná 
opatření, aby zabránil dalším nesrovna lostem nebo aby je potrestal, a p řípadně též 
zakázat dané ⌦ úvěrové ⌫ instituci zahajovat dalš í operace na jeho území. Členské 
státy zajistí, aby na jejich území bylo možné úv ěrovým institucím doru čovat 
písemnosti nezbytné pro taková opat ření. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 5 
(přizpůsobený) 
Článek 31 
5. Odstavci 1 až 4  ⌦ Články 29 a 30 ⌫ není dot čena pravomoc hostitelských členských 
států činit vhodná opat ření k zabrán ění nebo potrestání nesrovnalo stí spáchaných na jejich 
území, které jsou v rozporu s právními p ředpisy, jež p řijaly z důvodů veřejného zájmu. To 
zahrnuje možnost zakázat úv ěrové instituci zahajovat další operace na jejich území. 
 
CS 59   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 6 
(přizpůsobený) 
Článek 32 
6. Opatření přijatá podle odstavc ů 3, 4 a 5  ⌦ čl. 30 odst. 2 a 3 nebo článku 31 ⌫ obsahující 
sankce nebo omezení svobody poskytování služeb musí být řádně odůvodněna a oznámena 
⌦ úvěrové ⌫ instituci. Proti každému opat ření se lze odvolat k soudu členského státu, jehož 
orgány je p řijaly. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 7 
(přizpůsobený) 
Článek 33 
7. Dříve než zahájí postup podle odstavc ů 2, 3 a 4  ⌦ článku 30 ⌫ , mohou p říslušné orgány 
hostitelského členského státu v naléhavých p řípadech p řijmout předběžná opatření nezbytná 
pro ochranu vkladatel ů, investor ů a dalších osob, jimž jsou služby poskytovány. O takových 
opatřeních neprodlen ě uvědomí Komisi a p říslušné orgány ostatních dot čených členských 
států. 
Po konzultaci s p říslušnými orgány dot čených členských stát ů může Komise rozhodnout, že 
daný členský stát musí uvedená opat ření změnit nebo zrušit. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 8 
(přizpůsobený) 
Článek 34 
8. Hostitelský členský stát m ůže při výkonu pravomoci sv ěřené mu na základ ě této směrnice 
učinit vhodná opat ření, aby zabránil nesrovnalostem na svém území nebo je potrestal. To 
zahrnuje možnost zakázat úv ěrové instituci zahajovat další operace na jeho území. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 9 
(přizpůsobený) 
Článek 35 
9. O případném odn ětí povolení jsou uv ědoměny příslušné orgány hostitelského členského 
státu, jež u činí vhodná opat ření, aby znemožnily dané ⌦ úvěrové ⌫ instituci zahajovat další 
operace na jeho území a aby ochránily zájmy vkladatel ů. 
 
CS 60   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 10 
(přizpůsobený) 
Článek 36 
10. Členské státy sd ělí Komisi po čet a povahu p řípadů, v nichž došlo k zamítnutí podle čl. 20 
odst. 1 až 6  ⌦ článků 25 a 26 ⌫ nebo k p řijetí opatření podle odstavce 4 tohoto článku  
⌦ čl. 30 odst. 3 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 22 odst. 11 
(přizpůsobený) 
Článek 37 
11. Tento článek  ⌦ oddíl ⌫ se nedotýká práva úv ěrových institu cí se skute čným sídlem v 
jiném členském stát ě nabízet své služby všemi dostupnými sd ělovacími prost ředky v 
hostitelském členském stát ě, není-li to v rozporu s p řípadnými p ředpisy o form ě a obsahu 
takové reklamy p řijatými z d ůvodů veřejného zájmu. 
 
Ð2000/12/ES 
HLAVA  IV 
VZTAHY  SE TŘETÍMI  ZEMĚMI 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ ODDÍL 1 OZNAMOVÁNÍ PODNIK Ů ZE TŘETÍCH ZEMÍ A PODMÍNKY P ŘÍSTUPU 
NA TRHY T ĚCHTO ZEMÍ  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES článek 23 
(přizpůsobený) 
Oznamování dce řiných podnik ů ze třetích zemí a podmínky p řístupu na trhy t ěchto zemí  
1. Příslušné orgány členských stát ů uvědomí Komisi a p říslušné orgány ostat ních 
členských stát ů o: 
a) každém povolení vydaném p římému nebo nep římému dce řinému podniku jednoho 
nebo více mate řských podnik ů, které se řídí právem t řetí země. 
b) každém nabytí ú časti v úv ěrové instituci ve Spole čenství takovým mate řským 
podnikem, jímž se úvěrová instituce stane jeho dce řiným podnikem.  
 
CS 61   CS Je-li vydáno povolení p římému nebo nep římému dce řinému podniku jednoho nebo 
více mate řských podnik ů, které se řídí právem t řetí země, upřesní příslušné orgány 
strukturu této skupiny ve zpráv ě, kterou zašlo u Komisi na základ ě článku 11.  
2. Členské státy uv ědomí Komisi o všech obecných obtížích, s nimiž se jejich úv ěrové 
instituce setkaly p ři zřizování pobo ček nebo provozování bankovní činnosti v n ěkteré 
třetí zemi.  
3. Komise pravideln ě vypracovává zprávu o z acházení s úv ěrovými institucemi 
Společenství v t řetích zemích ve smyslu odstavc ů 4 a 5, pokud jde o z řizování 
poboček, provozování bankovních činností a o nabývání ú častí v úv ěrových 
institucích t řetích zemí. Komise p ředloží tyto zprávy Rad ě spolu s p řípadnými 
návrhy v tomto sm ěru. 
4. Shledá -li Komise na základ ě zpráv uvedených v odstavci 3 nebo jiných informací, že 
některá třetí země nezabezpe čuje úvěrovým institucím Spole čenství účinný přístup 
na svůj trh, srovnatelný s p řístupem poskytovaným Spole čenstv ím úvěrovým 
institucím z této t řetí země, může Radě navrhnout, aby ji pov ěřila jednáním s cílem 
získat srovnatelné p říležitosti v hospodá řské sout ěži pro úv ěrové instituce 
Společenství. Rada rozhodne kvalifikovanou v ětšinou.  
5. Shledá -li Komise na základ ě zpráv uvedených v odstavci 1 nebo jiných informací, že 
se úvěrovým institucím Spole čenství nedostává v t řetí zemi národního zacházení 
poskytujícího stejné p říležitosti v hospodá řské soutěži, jaké mají tuzemské úv ěrové 
instituce, a že nejsou dány podmínky ú činného přístupu na tamní trh, m ůže zahájit 
jednání s cílem napravit tento stav.  
6. Za okolností uvedených v prvním pododstavci lze krom ě zahájení jednání rovn ěž 
kdykoliv rozhodnout postupem podle čl. 60 odst. 2, že p říslušné orgány členských 
států omezí n ebo odloží svá rozhodnutí o žádost ech o povolení podaných ke dni 
zmíněného rozhodnutí nebo pozd ěji, jakož i o nabytí ú časti přímými nebo nep římými 
mateřskými podniky, které se řídí právem dané t řetí země. Doba trvání uvedených 
opatření nesmí p řesáhnout t ři měsíce. 
Před uplynutím t říměsíční lhůty a s ohledem na výsledek jednání m ůže Rada na 
návrh Komise rozhodnout kvalifikovanou v ětšinou, že tato opat ření budou nadále 
použitelná.  
6. Shledá -li Komise, že nastala n ěkterá ze situací uvedených v odstavcích 4 a 5 , sdělí jí 
členské státy na její žádost údaje:  
a) o každé žádosti o povolení p římého nebo nep římého dce řiného podniku 
jednoho nebo více mate řských podnik ů, které se řídí právem dané t řetí země; 
b) o každém zám ěru takového podniku nabýt ú časti v některé úvěrové instituci 
Společenství, jímž by se úv ěrová instituce stala jeho dce řiným podnikem, pokud jim 
byl tento zám ěr ohlášen podle článku 16.  
Povinnost sd ělovat údaje pomine, jakmile dojde k dohod ě se třetí zemí uvedenou v 
odstavcích 4 nebo 5 nebo jakmile p řestanou být použitelná opat ření uvedená v odst. 
5 druhém a t řetím pododstavci.  
 
CS 62   CS 7. Opatření přijatá na základ ě tohoto článku musí být v souladu se závazky 
Společenství vyplývajícími z mezinárodních  dvoustranných ne bo mnohostranných 
dohod upravujících p řístup  k činnosti úv ěrových institucí a její výkon.  
 
ê 2000/12/ES článek  24 
(přizpůsobený ) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 
bod 7 
Článek 38 
Pobočky úvěrových institucí se sídlem mimo Spole čenství  
1. Členské státy neuplat ňují vůči pobočkám úvěrových institucí, jež mají skute čné sídlo 
mimo Spole čenství, p ředpisy upravující p řístup k činnosti a její výkon, jež by je 
zvýhodňovaly před pobočkami úvěrových institucí se skute čným sídlem ve Spole čenství. 
2. Příslušné orgány oznámí Komisi a Î1 Evropskému bankovnímu výboru  veškerá 
povolení vydaná úv ěrovým institucím se skute čným sídlem mimo Spole čenství pro jejich 
pobočky. 
3. Aniž je dot čen odstavec 1, m ůže Společenství v dohodách uzav řených v souladu se 
Smlouvou  s jednou nebo více t řetími zem ěmi sjednat použití ustanovení, jež na základ ě 
vzájemnosti  poskytnou pobo čkám úvěrové instituce, která má skute čné sídlo mimo 
Společenství, rovné zacházení na celém území Spole čenství. 
 
Ønový 
ODDÍL 2 
SPOLUPRÁCE S P ŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY T ŘETÍCH ZEMÍ P ŘI DOHLEDU NA 
KONSOLIDOVANÉM ZÁKLAD Ě  
 
Ð 2000/12/ES článek 25 
(přizpůsobený) 
Článek 39 
1. Komise m ůže na žádost n ěkterého z členských stát ů nebo z vlastního podn ětu 
předkládat Rad ě návrhy na sjednání dohod s jednou nebo více t řetími zem ěmi o 
způsobech výkonu dohledu na konsolidovaném základ ě nad: 
a) úvěrovými institucemi, jejichž mate řské podniky mají skute čné sídlo v t řetí 
zemi, a  
 
CS 63   CS b) úvěrovými institucemi v t řetích zemích, jejichž mate řské podniky, a to úv ěrové 
instituce nebo finan ční holdingové spole čnosti, mají skute čné sídlo ve 
Společenství. 
2. Dohody uvedené v odstavci 1 jsou uzavírány zejména k zajišt ění toho, aby: 
a) příslušné orgány členských stát ů mohly získávat informace nezbytné pro výkon 
dohledu na základ ě konsolidované finan ční situace nad úv ěrovými institucemi 
a finančními holdingovým spole čnostmi nacházejícími se ve Spole čenství, 
které mají dce řiné nebo p řidružené podniky, jež jsou úv ěrovými institucemi 
nebo finan čními institucemi mimo Spole čenství, 
b) příslušné orgány t řetích zemí mohly získávat informace nezbytné pro výkon 
dohledu nad mate řskými podniky se skute čným sídlem na jejich území, které 
mají dceřiné nebo p řidružené podniky, jež jsou úv ěrovými institucemi nebo 
finančními institucemi v jednom nebo více členských státech. 
 
Ð Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 
bod 8  
3. Aniž je dot čen čl. 300 odst. 1 a 2 Smlouvy o založení Evropského spole čenství 
Komise za pomoci Evropského bankovního výboru p řezkoumá výsledky jednání 
uvedených v odstavci 1 a výsledný stav.  
 
Ð 2000/12/ES 
HLAVA  V 
 
Ð2000/12/ES 
Önový 
ZÁSADY A TECHNICKÉ NÁSTROJE OBEZ ŘETNOSTNÍHO 
DOHLEDU Ö A ZVEŘEJŇOVÁNÍ  
 
Ð2000/12/ES 
KAPITOLA 1 
ZÁSADY OBEZ ŘETNOSTNÍHO DOHLEDU 
 
Ønový 
ODDÍL 1 
 
CS 64   CS PRAVOMOC DOMOVSKÉHO A HOSTITELSKÉHO ČLENSKÉHO STÁTU  
 
Ð 2000/12/ES článek 26 
(přizpůsobený) 
Článek 40 
Kontrolní pravomoc domovského členského státu  
1. Obez řetnostní dohled nad úv ěrovou institucí v četně činností provozovaných v 
souladu s články 18 a 19  ⌦ 23 a 24 ⌫ vykonávají p říslušné orgány domovského 
členského státu, aniž jsou dot čena ustanovení této sm ěrnice, která stanoví p říslušnost 
orgánů hostitelského členského státu. 
2. Odstavcem 1 není dot čen dohled na konsolidovaném základ ě podle této sm ěrnice. 
 
Ð 2000/12/ES článek 27 
(přizpůsobený) 
Článek 41 
Pravomoc hostitelského členského státu  
Hostitelský členský stát až do další koordinace  vykonává ve spolupráci s p říslušnými orgány 
domovského členského státu dohled nad likviditou pobo ček úvěrových institucí.  
Aniž jsou dot čena opatření nezbytná k posílení evropského m ěnového systému, ponechává si 
plnou příslušnost k opat řením vyplývajícím z provád ění své měnové politiky.  
Tato opat ření nesmí stanovit diskriminaci nebo omezení založené na skute čnosti, že úv ěrová 
instituce byla povolena v jiném členském stát ě. 
 
Ð 2000/12/ES článek 28 
(přizpůsobený) 
Článek 42 
Spolupráce v oblasti dohledu  
Příslušné orgány členských stát ů, jichž se to týká, úzce spolupracují p ři dohledu nad činností 
úvěrových institucí, zejména nad činností provozovanou prost řednictvím z řizování pobo ček v 
jednom nebo více členských státech jiných než stát, v n ěmž mají skute čné sídlo. Tyto orgány 
si navzájem poskytují veškeré informace o řízení, správ ě a vlastnictví úv ěrových institucí, jež 
mohou usnadnit dohled nad nimi nebo zkoumání  podmínek pro vydání povolení, jakož i 
veškeré informace, jež mohou usnadnit sledování t ěchto institucí, zvlášt ě ve vztahu k 
likviditě, platební schopnosti, pojišt ění vkladů, omezení velké angažovanosti, správním a 
účetním postup ům a organizaci vnit řní kontroly. 
 
CS 65   CS  
Ð 2000/12/ES článek 29 
(přizpůsobený) 
Článek 43 
Kontrola  na místě v pobočkách zřízených v jiném členském stát ě 
1. Hostitelské členské státy stanoví, že v p řípadě úvěrové instituce, která je povolena  
povolené  v jiném členském stát ě a provozuje  provozující  činnost prost řednictvím 
pobočky, mohou p říslušné orgány domovského členského státu poté, co o tom 
uvědomí příslušné orgány hostitelského  členského státu  země, za tímto ú čelem  
ověřovat na míst ě samy nebo prost řednictvím svých zmocn ěnců údaje uvedené v 
článku 28  ⌦ 42 ⌫ . 
2. P říslušné orgány domovského členského státu rovn ěž mohou za ú čelem kontroly 
poboček využít n ěkterý z dalších postup ů uvedených v čl. 55 odst. 7  
⌦ článku 141 ⌫ . 
3. Tímto článkem  ⌦ Odstavci 1 a 2 ⌫ není dot čeno právo p říslušných orgán ů 
hostitelského členského státu provád ět v rámci výkonu svých povinností podle této 
směrnice kontroly na míst ě v pobočkách zřízených na jejich území. 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ ODDÍL 2 VÝMĚNA INFORMACÍ A PROFESNÍ TAJEMSTVÍ  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 1 až 3 
(přizpůsobený) 
Článek 44 
Výměna informací a profesní tajemství  
1. Členské státy stanoví, že všechny osoby pracující v sou časnosti nebo v minulosti pro 
příslušné orgány, jakož i audito ři a odborníci jednající jménem p říslušných orgán ů, 
jsou vázáni profesním tajemstvím.  
To znamená, že  ⌦ Žádné ⌫ důvěrné informace, které získají p ři výkonu svých 
služebních povinností, ⌦ ne ⌫ smějí sdělit jiné osob ě nebo orgánu jen  ⌦ jinak 
než ⌫ v souhrnné nebo obecné podob ě, z níž nelze ur čit totožnost jednotlivých 
⌦ úvěrových ⌫ institucí, aniž jsou dot čeny případy stanovené trestním právem. 
Byl-li však na úv ěrovou spole čnost instituci  vyhlášen konkurs nebo na řízena 
likvidace, lze v ob čanském soudním řízení sdělit důvěrné informace, které se 
nedotýkají t řetích osob ú častnících se pokusu o záchranu úv ěrové instituce. 
2. Odstavec 1 není p řekážkou vým ěně informací mezi p říslušnými orgány r ůzných 
členských stát ů v souladu s touto sm ěrnicí a ostatními sm ěrnicemi vztahujícími se na 
 
CS 66   CS úvěrové instituce. Na tyto informace se vztahuje povinnost dodržování profesního 
tajemství podle odstavce 1. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 4 
(přizpůsobený) 
Článek 45 
4. Příslušný orgán, který obdrží d ůvěrné informace podle odstavce  1 nebo 2  ⌦ článku 44 ⌫ 
, může tyto informace využít pouze p ři výkonu svých povinností ⌦ a pouze pro následující 
účely: ⌫ 
a) k prov ěření toho, zda jsou spln ěny podmínky pro p řístup k činnosti úv ěrových 
institucí, a k usnadn ění sledování podmínek výkonu této činnosti na nekonsolidovaném nebo 
konsolidovaném základ ě, zejména s d ůrazem na likviditu, pl atební schopnost, velkou 
angažovanost, správní a ú četní postupy a organizaci vnit řní kontroly, nebo  
b) k ukládání sankcí, nebo  
c) ve správním řízení při opravném prost ředku proti rozhodnutí p říslušného orgánu, nebo  
d) v soudním řízení zahájeném na základ ě článku 33  ⌦ 55 ⌫ nebo zvláštních 
ustanovení této sm ěrnice nebo jiných sm ěrnic přijatých v oblasti úv ěrových institucí. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Článek 46 
3. Členské státy mohou s p říslušnými orgány t řetích zemí nebo s orgány či subjekty  
institucemi  třetích zemí, jak jsou vymezeny v odstavcích 5 a 6  ⌦ článku 47 a v čl. 48 
odst. 1 ⌫ , uzavírat dohody o s polupráci, upravující vým ěnu informací, pouze tehdy, pokud 
jsou sdělené informace chrán ěny profesním tajemstvím alespo ň v míře stanovené v tomto 
článku. Účelem vým ěny informací musí být pln ění dohlížecích úkol ů zmíněných orgán ů nebo 
institucí. 
Pocházejí-li informace z jiného členského státu, nesm ějí být sděleny bez výslovného souhlasu 
příslušných orgán ů, které je poskytly, a p řípadně výhradně pro účely, ke kterým tyto orgány 
daly souhlas. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 5 
(přizpůsobený) 
Článek 47 
5. Odstavce  1 a 4  ⌦ Ustanovení čl. 44 odst. 1 a článku 45 ⌫ nejsou p řekážkou vým ěny 
informací uvnit ř jednoho členského státu tam, kde existují dva nebo více p říslušných orgán ů, 
nebo ve vzájemném styku členských stát ů mezi příslušnými orgány a: 
 
CS 67   CS a) orgány p říslušnými k dohledu nad jinými finan čními institucemi a pojiš ťovacími 
společnostmi, jakož i orgány odpov ědnými za dohled nad finan čními trhy, 
b) subjekty zú častněnými na likvidaci nebo konkursu úv ěrových institucí a dalších 
obdobných řízeních, 
c) osobami p říslušnými k provád ění právními p ředpisy stanoveného auditu ú četnictví 
úvěrových institucí a jiných finan čních institucí, 
při výkonu jejich dohlížecích funkcí; . 
Není dotčena ani možnost poskytovat orgán ům subjektům spravujícím systémy pojišt ění 
vkladů informace, které pot řebují pro výkon svých funkcí.  
⌦V obou p řípadech ⌫ se na obdržené informace vztahuje profesní tajemství podle 
odstavce  1 ⌦ čl. 44 odst. 1 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 6 až 7 
(přizpůsobený) 
Článek 48 
16. Odchyln ě od odstavc ů 1 až 4  ⌦ článků 44 až 46 ⌫ mohou členské státy povolit 
výměnu informací mezi p říslušnými orgány a ⌦ následujícími orgány ⌫ : 
a) orgány odpov ědnými za dohled nad subjekty zú častněnými na likvidaci a 
konkursu úv ěrových institucí a obdobných řízení, nebo  
b) orgány odpov ědnými za dohled nad osobami pov ěřenými výkonem právními 
předpisy stanoveného auditu ú četnictví pojiš ťoven, úv ěrových institucí, 
investičních podnik ů a jiných finan čních institucí. 
⌦V takových p řípadech ⌫ Ččlenské státy, které využi jí možnosti stanovené 
v prvním pododstavci  požadují spln ění alespoň těchto podmínek: 
a) informace jsou  ⌦ musí být ⌫ určeny k výkonu dohledu uvedeného v prvním 
pododstavci, 
b) informace získané v této souvislosti podléhají  ⌦ musí podléhat ⌫ 
profesnímu tajemství podle odstavce  1 ⌦ čl. 44 odst. 1 ⌫ , 
c) pocházejí-li informace z jiného členského státu, nesm ějí být sd ěleny bez 
výslovného souhlasu p říslušných orgán ů, které je poskytly, a p řípadně 
výhradně pro účely, pro které tyto orgány daly souhlas. 
Členské státy sd ělí Komisi a ostatním členským stát ům, které orgány mohou p řijímat 
informace podle tohoto odstavce. 
27. Odchyln ě od odstavc ů 1 až 4  ⌦ článků 44 až 46 ⌫ mohou členské státy za ú čelem 
posílení stability a jednotnosti finan čního systému povolit vým ěnu informací mezi 
 
CS 68   CS svými příslušnými orgány a orgány nebo subjekty zákonem pov ěřenými zjiš ťováním 
a vyšetřováním případů porušení práva obchodních spole čností. 
⌦V takových p řípadech ⌫ Ččlenské státy, které využi jí možnosti stanovené 
v prvním pododstavci  požadují spln ění alespoň těchto podmínek: 
a) informace jsou ur čeny k výkonu úkol ů uvedených v prvním podoodstavci, 
b) informace získané v této souvislosti podléhají profesnímu tajemství podle 
odstavce  1 ⌦ čl. 44 odst. 1 ⌫ , 
c) pocházejí-li informace z jiného členského státu, nesm ějí být sd ěleny bez 
výslovného souhlasu p říslušných orgán ů, které je poskytly, a p řípadně 
výhradně pro účely, pro které tyto orgány daly souhlas. 
Provádějí-li v některém členském stát ě orgány nebo subjekty uvedené v prvním 
pododstavci zjiš ťování nebo vyšet řování s pomocí, jejíž pova ha vyplývá z jejich 
konkrétní pravomoci, osob k tomu pov ěřených, které nejsou zam ěstnanci ve řejné 
správy, lze možnost stanovenou v prvním pododstavci rozší řit na tyto osoby za 
podmínek uvedený ch ⌦ upřesněných ⌫ v druhém pododstavci. 
Pro uplatn ění třetího  odrážky druhého  pododstavce sd ělí orgány nebo subjekty 
uvedené v prvním pododstavci p říslušným orgán ům, které sd ělily doty čnou 
informaci, jména a p řesné vymezení úkol ů osob, jimž má být informace p ředána. 
Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským stát ům názvy orgán ů nebo 
subjektů, kterým mají  smějí být sdělovány informace podle tohoto odstavce  
⌦ článku ⌫ . 
Do 31. prosince 2000  Komise vypracuje zprávu o uplat ňování tohoto odstavce  ⌦ článku ⌫ 
. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 8 
(přizpůsobený) 
Článek 49 
8. Tento ⌦ oddíl ⌫ článek  není příslušnému orgánu p řekážkou v tom, aby sd ěloval 
⌦ následujícím orgán ům či subjektům ⌫ informace ur čené k výkonu jejich funkce: 
a) centrálním bankám a jiným subjekt ům s obdobnými úkoly, které jednají jako m ěnové 
úřady, 
b) případně jiným státním orgán ům odpovědným za dohled nad platebními systémy. 
Ani nebrání t ěmto orgán ům nebo subjekt ům sdělovat příslušným orgán ům informace, které 
pro ně jsou nezbytné pro ú čely odstavce 4  ⌦ článku 45 ⌫ .  
Informace obdržené v této souvislosti podléhaj í  profesnímu tajemství podle tohoto článku  
⌦ čl. 44 odst. 1 ⌫ . 
 
CS 69   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 9 první 
a druhý pododstavec 
(přizpůsobený) 
Článek 50 
9. Kromě toho  Členské státy mohou, odchyln ě od odstavc ů 1 a 4  ⌦ čl. 44 odst. 1 a 
článku 45 ⌫ , na základ ě zákona povolit sd ělování ur čitých informací jiným úst ředním 
orgánům své státní správy odpov ědným za p řípravu právních p ředpisů týkajících se dohledu 
nad úvěrovými institucemi, finan čními institucemi, investi čními službami a pojiš ťovacími 
společnostmi, jakož i inspektor ům pověřeným těmito orgány. 
Tyto informace však lze sd ělit jen tehdy, je-li to nezbytné z d ůvodů obezřetnostního dohledu. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 9 t řetí 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Článek 51 
Členské státy nicmén ě stanoví, že informace obdržené na základ ě odstavců 2 a 5  ⌦ čl. 44 
odst. 2 a článku 47 ⌫ a informace získané p ři kontrolách na míst ě podle čl. 29  ⌦ 43 ⌫ 
odst. 1 a 2 sm ějí být sd ěleny podle tohoto odstavce  ⌦ článku ⌫ pouze s výslovným 
souhlasem p říslušného orgánu, který tyto informace poskytl, nebo p říslušného orgánu 
členského státu, v n ěmž byla provedena kontrola na míst ě. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 30 odst. 10 
(přizpůsobený) 
Článek 52 
10. Tento článek  ⌦ oddíl ⌫ nebrání p říslušným orgán ům ⌦ členského státu ⌫ sdělovat 
informace uvedené v odstavcích 1 až 4  ⌦ článcích 44 až 46 ⌫ zúčtovacímu  clearingovému  
středisku nebo obdobnému subjektu oprávn ěnému vnitrostátním zákonem poskytovat 
zúčtovací nebo vypo řádací služby pro n ěkterý trh jejich členských stát ů, mají-li za to, že je 
nutné jim tyto informace sd ělit, aby bylo zajišt ěno řádné fungování t ěchto orgán ů v případě 
nesplnění závazk ů selhání  nebo možnosti nespln ění závazk ů selhání  některého hospodá řského 
subjektu. Informace obdržené v této souvislosti podléhají profesnímu tajemství podle odstavce
 1 ⌦ čl. 44 odst. 1 ⌫ .  
Členské státy však zajistí, aby informace obdržené na základ ě odstavce 2  ⌦ čl. 44 odst. 2 ⌫ 
mohly být dále sd ěleny za okolností uvedených v tomto odstavci  ⌦ článku ⌫ výhradně s 
výslovným souhlasem p říslušných orgán ů, které tyto informace poskytly. 
 
Ønový 
ODDÍL 3 
 
CS 70   CS POVINNOSTI OSOB ODPOV ĚDNÝCH ZA PRÁVNÍ KONTROLU VÝRO ČNÍCH A 
KONSOLIDOVANÝCH Ú ČETNÍCH ZÁV ĚREK  
 
Ð 2000/12/ES článek 31 
(přizpůsobený) 
Článek 53 
Povinnosti osob odpov ědných za právní kontrolu výro čních a konsolidovaných ú četních 
závěrek 
1. Členské státy zajistí alespo ň, že aby  a) každá osoba oprávn ěná ve smyslu 
⌦ osmé ⌫ směrnice Rady  84/253/EHS26 k tomu, aby v úv ěrové instituci plnila 
úkol uvedený v článku 51 ⌦ čtvrté ⌫ směrnice Rady  78/660/EHS27, článku 37 
směrnice Rady  83/349/EHS nebo v článku 31 sm ěrnice ⌦ Rady ⌫ 85/611/EHS28 
anebo jiný úkol stanovený právními p ředpisy, bezodkladn ě sdělí příslušným 
orgánům každou skute čnost nebo rozhodnutí týkající se daného podniku  ⌦ dané 
úvěrové instituce ⌫ , jež zjistila p ři plnění svého úkolu a jež by mohly: 
a) představovat zásadní porušení právních nebo správních p ředpisů, které stanoví 
podmínky pro povolení nebo které konkrétn ě upravují provozování činnosti 
úvěrové instituce, nebo  
b) ovlivnit nep řetržitost fungování úv ěrové instituce, nebo  
c) způsobit, že bude odmítnuto ov ěření účtů nebo k nim bude ud ělen výrok 
s výhradou. 
⌦Členské státy zajistí alespo ň, aby ⌫ b) tato osoba m ěla rovněž povinnost 
oznamovat veškeré skute čnosti a  ⌦ nebo ⌫ rozhodnutí, jež zjistí p ři plnění úkolu 
uvedeného v písmenu a)  ⌦ v prvním pododstavci ⌫ v podniku, který má úzké 
propojení plynoucí ze vztahu kontroly s úv ěrovou institucí, v níž tato osoba plní sv ůj 
úkol. 
2. Sd ělí-li osoby oprávn ěné ve smyslu sm ěrnice 84/253/EHS v dobré ví ře příslušným 
orgánům některé  skutečnosti nebo rozhodnutí uvedené v odstavci 1, nepovažuje se to 
za porušení jakéhokoli omezení poskytování info rmací, jak je stanoví smlouva nebo 
právní či správní p ředpis, a u t ěchto osob nevzniká žádná odpov ědnost. 
                                                 
26 Úř. věst. L 126, 12.5.1984, s. 20. 
27 Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11. Sm ěrnice naposledy pozm ěněná směrnicí 1999/60/ES (Ú ř. věst. L 62, 
26.6.1999, s. 65). 
28 Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3. Sm ěrnice naposledy pozm ěněná směrnicí 95/26/ES (Ú ř. věst. L 168, 
18.7.1995, s. 7). 
 
CS 71   CS  
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
⌦ODDÍL 4 PRAVOMOC UKLÁDAT SANKCE A PRÁVO NA  SOUDNÍ P ŘEZKUM  ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES článek 32 
(přizpůsobený) 
Článek 54 
Pravomoc p říslušných orgán ů ukládat sankce  
Aniž jsou dot čeny postupy pro odn ětí povolení a p ředpisy trestního práva, stanoví členské 
státy, že jejich p říslušné orgány mohou p ři porušení právních  nebo správních p ředpisů v 
oblasti dohledu a výkonu činnosti přijmout opat ření nebo uplatnit sankce v ůči úvěrovým 
institucím nebo osobám odpov ědným za jejich řízení s cílem p ředevším ukon čit zjištěné 
protiprávní jednání nebo jeho p říčiny. 
 
Ð 2000/12/ES článek 33 
(přizpůsobený) 
Článek 55 
Soudní p řezkum  
Členské státy stanoví, že rozhodnutí týkající se úv ěrové instituce vydané na základ ě právních 
a správních p ředpisů přijatých v souladu s touto sm ěrnicí lze napadnout u soudu. Totéž platí, 
pokud nebylo vydáno rozhodnutí do šesti m ěsíců ode dne podání žádosti o povolení, která 
obsahuje veškeré údaje vy žadované podle platných p ředpisů. 
 
Ð 2000/28/ES čl. 1 bod 2 
(přizpůsobený) 
Článek 33a  
Na úvěrové instituce se použije článek 3 sm ěrnice 2000/46/ES.  
 
CS 72   CS  
Ð2000/12/ES 
KAPITOLA  2 
TECHNICKÉ  NÁSTROJE  OBEZŘETNOSTNÍHO  DOHLEDU 
ODDÍL 1 
KAPITÁL  
 
Ð 2000/12/ES čl. 34 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 56 
Obecné zásady  
1. Kdykoli členský stát p ři provád ění právních p ředpisů Společenství týkajících se 
obezřetnostního dohledu nad činností úv ěrové instituce p řijme právní nebo správní p ředpis, 
který používá termín kapitál nebo odkazuje na po jem kapitálu, uvede tento termín nebo pojem 
v soulad s definicí použitou v odstavcích 2, 3 a 4 a v článcích 35 až 38  ⌦ článcích 57 až 61 a 
v článcích 63 až 66 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 34 odst. 2 první 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Önový 
Článek 57 
S výhradou mezí stanovených v článku 38  ⌦ 66 ⌫ se nekonsolidovaný kapitál úv ěrových 
institucí skládá z t ěchto položek: 
1a) základní  kapitál ve smyslu článku 22 sm ěrnice 86/635/EHS, pokud již byl 
splacen, k n ěmuž se p řipočte emisní ážio, s vylou čením kumulativních 
prioritních akcií, 
2b) rezervní fondy ve smyslu článku 23 sm ěrnice 86/635/EHS a hospodá řský 
výsledek vzniklý v d ůsledku uplatn ění konečného hospodá řského výsledku. , 
Členské státy mohou povolit za řazení prozatímního zisku do doby, než bude 
přijato formální ro zhodnutí, pouze v p řípadech, kdy byly takové zisky ov ěřeny 
osobami odpov ědnými za audit ú četnictví, a pokud se ke spokojenosti 
příslušnýc h orgánů prokáže, že jejich výše byla ocen ěna v souladu se zásadami 
stanovenými ve sm ěrnici 86/635/EHS a že v ní nejsou zahrnuty žádné 
předvídatelné výdaje nebo dividendy;  
 
CS 73   CS 3c) rezervy na všeobecná bankovní rizika ve smyslu článku 38 sm ěrnice 
86/635/EHS, 
4d) rezervní fondy na nové ocen ění ve smyslu článku 33 sm ěrnice Rady 
78/660/EHS, 
5e) úpravy hodnot  ocenění ve smyslu čl. 37 odst. 2 sm ěrnice 86/635/EHS, 
6f) jiné položky ve smyslu článku 35  ⌦ 63 ⌫ , 
7g) závazky členů úvěrových institucí z řízených ve form ě družstva a spole čné a 
nerozdílné závazky dlužník ů některých institucí organizovaných ve form ě 
fondů, jak jsou uvedeny v čl. 36 ⌦ 64 ⌫ odst. 1, 
8h) kumulativní prioritní akcie na dobu ur čitou a pod řízený dluh  cizí kapitál  
uvedený v čl. 36 ⌦ 64 ⌫ odst. 3. 
Odečtou se v souladu s článkem 38  ⌦ 66 ⌫ následující položky: 
9i) účetní hodnota vlastních akcií v držení úv ěrové instituce, 
10j) nehmotná aktiva ve smyslu čl. 4 („Aktiva“) odst. 9 sm ěrnice 86/635/EHS, 
k11) podstatné ztráty v b ěžném finan čním roce, 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 4 písm. 
a) (přizpůsobený) 
l12) účasti v jiných úv ěrových a finan čních institucích p řesahující 10 % jejich 
základní ho kapitálu, 
m13) podřízené pohledávky a ná stroje uvedené v článku 35  ⌦ 63 ⌫ a čl. 36  
⌦ 64 ⌫ odst. 3, které má úv ěrová instituce v ůči úvěrovým a finan čním 
institucím, v nichž má majetkovou ú čast přesahující 10 % jejich základního  
kapitálu, 
n14) účasti v jiných úv ěrových a finan čních institucích nep řesahující 10 % jejich 
základního  kapitálu, pod řízené pohledávky a nástroje uvedené v článku 35  
⌦ 63 ⌫ a čl. 36 ⌦ 64 ⌫ odst. 3, které má úv ěrová instituce v ůči úvěrovým 
a finančním institucím jiným než uvedeným v bodech 12 a 13  ⌦ tomto 
pododstavci ⌫ , pokud jde o celkovou výši t ěchto účastí, pod řízených 
pohledávek a nástroj ů přesahující 10 % kapitálu této úv ěrové instituce 
vypočítaného před odpočtem položek v bodech 12 až 16  ⌦ písmenech l) až p) 
tohoto pododstavce ⌫ , 
o15) účasti ve smyslu čl. 1 odst. 9  ⌦ 4 odst. 10 ⌫ , které má úv ěrová instituce v:  
i) pojišťovnách ve smyslu článku 6 ⌦ první ⌫ směrnice ⌦ Rady ⌫ 
73/239/EHS ⌦ 29 ⌫ , článku 6 ⌦ první ⌫ směrnice ⌦ Rady ⌫ 
                                                 
29 ⌦ Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3. ⌫ 
 
CS 74   CS 79/267/EHS ⌦ 30 ⌫ nebo čl. 1 písm. b) sm ěrnice Evropského 
parlamentu a Rady 98/78/ES31, 
ii) zajišťovnách ve smyslu čl. 1 písm. c) sm ěrnice 98/78/ES, 
iii) holdingových pojiš ťovnách ve smyslu čl. 1 písm. i) sm ěrnice 98/78/ES, 
p16) každá z následujících položek, které má úv ěrová instituce v ůči podnikům 
subjektům vymezeným v bod ě 15 ⌦ písmeni o) ⌫ , ve které  v nichž  má 
účast: 
i) nástroje uvedené v čl. 16 odst. 3 sm ěrnice 73/239/EHS, 
ii) nástroje uvedené v čl. 18 odst. 3 sm ěrnice 79/267/EHS, 
 
Ønový 
q) u úvěrových institucí, které p ři výpočtu hodnoty rizikov ě vážených expozic 
postupují podle oddílu 3 pododdílu 2, záporné hodnoty vyplývající z výpo čtu 
uvedeného v p říloze VII části 1 odst. 34 a o čekávané ztráty vypo čítané podle 
přílohy VII části 1 odst. 30 a 31, 
r) hodnota expozice sekuritiza čních pozic, které podle p řílohy IX části 4 obdrží 
rizikovou váhu 1 250 %, vypo čítaná podle metody uvedené v téže části. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 34 odst. 2 bod 2 
poslední v ěta (přizpůsobený) 
Önový 
⌦Pro účely písmene b) ⌫ mohou členské státy mohou  povolit za řazení 
prozatímního zisku do doby, než bude p řijato formální rozhodnutí, pouze v 
případech, kdy byly takové zisky ov ěřeny osobami odpov ědnými za audit ú četnictví, 
a pokud se ke spokojenosti p říslušných orgán ů prokáže, že jejich výše byla ocen ěna 
v souladu se zásadami stanovenými ve sm ěrnici 86/635/EHS a že v ní nejsou 
zahrnuty žádné p ředvídatelné výdaje nebo dividendy; . 
ÖU úvěrové instituce, která je p ůvodcem sekuritizace, se do položky uvedené v 
písmeni b) nezahrnou čisté zisky, které vyplývají  z kapitalizace budoucího p říjmu ze 
sekuritizovaných aktiv a p ředstavují úv ěrové posílení pozic v sekuritizaci.  
                                                 
30 ⌦ Úř. věst. L 63, 13.3.1979, s. 1. ⌫ 
31 Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 1. 
 
CS 75   CS  
Ð 2002/87/ES čl.29 odst. 4 písm. 
b) (přizpůsobený) 
Článek 58 
Je-li účast v jiné úv ěrové instituci, finan ční instituci, pojiš ťovně nebo zajiš ťovně nebo 
holdingové pojiš ťovně držena do časně za účelem operace finan ční pomoci, které á má 
reorganizovat a zachránit tento podnik, m ůže se příslušný orgán odchýlit od ustanovení o 
odpočtu uvedených v bodech 12 až 16  ⌦ písmenech l) až p) ⌫ . 
Článek 59 
Jako alternativu odpo čtu položek uvedených v bodech 15 a 16  ⌦ písmenech o) až p) ⌫ 
mohou členské státy povolit svým úv ěrovým institucím, aby obdobn ě použily metody 1, 2 
nebo 3 uvedené v p říloze I sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady  2002/87/ES. Metoda 1 
(účetní konsolidace) se použije  ⌦ se může použít ⌫ , pouze pokud si je p říslušný orgán jist 
úrovní integrovaného řízení a vnit řní kontroly u podnik ů, které by byly zahrnuty do 
konsolidace. Zvolená metoda je uplat ňována dlouhodob ě a konzistentn ě. 
Článek 60 
Členské státy mohou stanovit, že pro výpo čet nekonsolidovaného kapitálu nemusí úv ěrové 
instituce podléhající dohle du na konsolidovaném základ ě podle kapitoly 3  ⌦ 4 oddílu 1 ⌫ 
nebo dopl ňkovému dozoru podle sm ěrnice 2002/87/ES odpo čítávat položky uvedené v 
bodech 12 až 16  ⌦ písmenech l) až p) ⌫ , které jsou drženy v úv ěrových institucích, 
finančních institucích, pojiš ťovnách nebo zajiš ťovnách nebo holdingových pojiš ťovnách, 
které jsou zahrnuty do p ůsobnosti dohledu na konsolidovaném základ ě nebo dopl ňkového 
dozoru. 
Toto ustanovení se vztahuje na všechna pravidla obez řetnostního dohledu harmonizovaná 
předpisy Spole čenství. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 34 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Článek 61 
3. Pojem kapitálu, jak je vymezen v odst. 2 bodech 1 až 8  ⌦ čl. 57 písm. a) až h) ⌫ , 
obsahuje nejvyšší možný po čet položek a částek. Využití t ěchto položek a stanovení nižších 
mezí, jakož i odpo čet jiných položek, než které jsou uvedeny v odst. 2 bodech 9 až 13  
⌦ čl. 57 písm. i) až r) ⌫ , se ponechává na uvážení členským stát ům. Členské státy však 
musí brát na z řetel postup sm ěřující ke spole čné definici kapitálu.  
K tomuto ú čelu Komise p ředloží nejpozd ěji do 1. ledna 1996 Evropskému parlamentu a Rad ě 
zprávu o uplat ňování tohoto článku a článků 35 až 39, dopln ěnou případnými návrhy na jejich 
změny, jež považuje za nezbytné. Nejpozd ěji dne 1. ledna 1998 pak Evropský parlament a 
Rada přezkouma jí v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy a po konzultaci s 
 
CS 76   CS Hospodářským a sociálním výborem definici kapitálu za ú čelem jednotného uplat ňování 
společné definice.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 34 odst. 4 
(přizpůsobený) 
4. Položky uvedené v odst. 2 bodech 1 až 5  ⌦ čl. 57 písm. a) až e) ⌫ musí mít úv ěrová 
instituce možnost okamžit ě a neomezen ě použít ke krytí rizik ne bo ztrát, jakmile se 
vyskytnou. Jejich výše musí být čistá ode všeho zdan ění předvídatelného v dob ě výpočtu 
nebo musí být vhodn ě upravena, pokud zdan ění snižuje částku, do jejíž výše lze tyto položky 
použít ke krytí rizik nebo ztrát. 
 
Ønový 
Článek 62 
Členské státy podávají Ko misi zprávy o pokroku p ři vymezování spole čné definice kapitálu. 
Jestliže ze zpráv vyplyne, že je t řeba změnit tento článek a články 35 až 39, Komise p ředloží 
Evropskému parlamentu a Rad ě příslušný návrh zm ěny nejpozd ěji do 1. ledna 2009.  
 
Ð 2000/12/ES článek 35 
(přizpůsobený) 
Článek 63 
Jiné položky  
1. Pojem kapitálu používaný členským státem m ůže zahrnovat jiné položky, mají-li, 
bez ohledu na jejich právní nebo ú četní označení, následující znaky: 
a) úvěrová instituce je m ůže volně použít ke krytí b ěžných bankovních rizik v 
případech, kdy dosud nebyly ur čeny příjmové nebo kapitálové ztráty, 
b) jejich existenci zachycuje vnit řní účetnictví, 
c) jejich výši stanoví vedení úv ěrové instituce, ov ěřují ji nezávislí audito ři, je 
sdělována příslušným orgán ům a podléhá jejich dohledu. 
2. Jako jiné položky mohou být rovn ěž připuštěny časově neomezené cenné papíry a 
jiné nástroje, které spl ňují následující podmínky: 
a) nesm ějí být splatné z podn ětu držitele nebo bez p ředchozího souhlasu 
příslušného orgánu, 
b) dohoda, na jejímž základ ě dluh vznikl, musí stanovit, že úv ěrová instituce má 
možnost odložit splácení úroku z tohoto dluhu, 
c) pohledávka v ěřitele vůči úvěrové instituci musí být pln ě podřízena 
pohledávkám všech nepod řízených v ěřitelů, 
 
CS 77   CS d) doklady, jimiž se řídí vydávání cenných papír ů, musí stanovit dluh a 
nezaplacený úrok v takové výši, aby kryly ztráty, p řičemž úvěrová instituce 
může pokračovat ve své činnosti, 
e) přihlédne se pouze ke skute čně splaceným částkám. 
K těmto položkám lze také p řiřadit kumulativní prioritní akcie jiné než uvedené v čl. 
34 ⌦ 57 ⌫ odst. 2 bodu 8  ⌦ písm. h) ⌫ . 
 
Ønový 
3. U úv ěrových institucí, které p ři výpočtu hodnoty rizikov ě vážené expozice postupují 
podle oddílu 3 pododdílu 2, lze p řijmout jako jiné položky kladné hodnoty 
vyplývající z výpo čtu provedeného podle p řílohy VII části 1 odst. 34, a to až do výše 
0,6 % hodnot rizikov ě vážené expozice vypo čítaných podle pododdílu 2. U t ěchto 
úvěrových institucí se úpravy ocen ění a rezervy zahrnuté do výpo čtu podle 
přílohy VII oddílu 3 části 1 odst. 34 a úpravy ocen ění a rezervy pro expozice podle 
čl. 57 písm. e) mohou do kapitálu zahrnout  pouze v souladu s tímto ustanovením. Pro 
tyto účely se do hodnot rizikov ě vážené expozice nezahrnou hodnoty vypo čítané pro 
sekuritiza ční pozice s rizikovou vahou 1 250 %. 
 
Ð 2000/12/ES článek 36 
(přizpůsobený) 
Článek 64 
Jiná ustanovení o kapitálu  
1. Závazky členů úvěrových institucí z řízených ve form ě družstva, uvedené v čl. 34 
odst. 2 bodu 7  ⌦ čl. 57 písm. g) ⌫ , představují nesplacený základní  kapitál těchto 
družstev spolu s právními závazky členů těchto družstev provést další nevratné 
platby, pokud úv ěrová instituce utrpí ztrátu; v tomto p řípadě musí být tyto platby 
bezodkladn ě vymahatelné. 
Se společnými a nerozdílnými závazky dlužník ů v případě úvěrových institucí 
organizovaných jako fondy bude zacházeno stejn ě jako s předchozími položkami. 
Všechny tyto položky lze zahrnout do ka pitálu, pokud jsou podle vnitrostátních 
právních p ředpisů považovány za kapitál institucí tohoto typu. 
2. Členské státy nezahrnou do kapitálu ve řejných úv ěrových institucí záruky, které 
těmto institucím vystavily samy nebo jejich orgány. 
3. Členské státy nebo p říslušné orgány mohou zahrnout do kapitálu kumulativní 
prioritní akcie na dobu ur čitou uvedené v čl. 34 odst. 2 bodu 8  ⌦ čl. 57 písm. h) ⌫ 
a podřízený dluh  cizí kapitál  uvedený tamtéž, jsou-li zde závazné dohody, na jejichž 
základě se pohledávky z nich řadí v případě konkursu nebo likvidace úv ěrové 
instituce za pohledávky všech ostatních v ěřitelů a nebudou uhrazeny, dokud nejsou 
uhrazeny všechny ostatní v té dob ě neuhrazené dluhy. 
 
CS 78   CS Podřízený dluh musí dále  splnit tyto  dodate čné  podmínky: 
a) lze p řihlédnout pouze ke skute čně splacené částce, 
b) musí mít p ůvodní dobu splatnosti nejmén ě pět let, po níž m ůže být splacen, 
není-li splatnost dluhu stanovena, je splatný pouze na základ ě pětileté 
výpovědi, pokud nep řestane být považován za kapitál nebo pokud není pro 
předčasné splacení výslo vně vyžadován souhlas p říslušných orgán ů. Příslušné 
orgány mohou povolit d řívější splacení dluhu za podmínky, že žádost o 
povolení je podána z podn ětu dlužníka a není tím dot čena platební schopnost 
úvěrové instituce;  
c) rozsah, v n ěmž může být zahrnut do kapitálu, musí být postupn ě zmenšován v 
průběhu nejmén ě posledních p ěti let přede dnem splatnosti, 
d) dohoda o úv ěru nesmí obsahovat žádné ustanovení stanovící, že se za ur čitých 
okolností jiných než likvidace úv ěrové instituce stane úv ěr splatným p řed 
stanoveným dnem splatnosti. 
 
Ð2000/12/ES čl. 36 odst. 3 
písm. b) vyjma prvních 19 slov 
Önový 
Ö Pro účely druhého pododstavce písm. b),  není-li splatnost dluhu stanovena, je 
splatný pouze na základ ě pětileté výpov ědi, pokud nep řestane být považován za 
kapitál nebo pokud není pro p ředčasné splacení výslovn ě vyžadován souhlas 
příslušných orgán ů. Příslušné orgány mohou povolit d řívější předčasné splacení 
dluhu za podmínky, že žádost o povolení je podána z podn ětu dlužníka a není tím 
dotčena platební schopnost úv ěrové instituce; 
 
Ønový 
4. Úv ěrové instituce do svého kapitálu nezahrnou ani oce ňovací rozdíly ze zm ěn reálné 
hodnoty spojené se zisky a ztrátami ze zajišt ění peněžních tok ů finančních nástroj ů 
ohodnocených amortizovanou cenou, ani zis ky nebo ztráty ze svých závazk ů 
oceněných reálnou hodnotou, které jsou zp ůsobeny zm ěnami vlastního úv ěrového 
hodnocení úv ěrové instituce. 
 
Ð 2000/12/ES článek 37 
(přizpůsobený) 
Článek 65 
Výpočet kapitálu na konsolidovaném základ ě 
1. Má-li být výpo čet proveden na konsolidovaném základ ě, použijí se konsolidované 
částky položek uvedených v čl. 34  ⌦ 57 ⌫ odst. 2 v souladu s pravidly 
stanovenými články 52 až 56  ⌦ v kapitole 4 oddíle 1 ⌫ . Mimoto lze do 
 
CS 79   CS konsolidovaných rezervních fond ů za účelem výpo čtu kapitálu za řadit následující 
položky, jsou-li kreditními položkami („pasivy“): 
a) veškeré menšinové podíly ve smyslu článku 21 sm ěrnice 83/349/EHS v 
případech, kde je použito me tody plné konsolidace, 
b) rozdíl po první konsolidaci ve smyslu článků 19, 30 a 31 sm ěrnice 
83/349/EHS, 
c) kurzové rozdíly zahrnuté do konsolidovaných rezervních fond ů v souladu s čl. 
39 odst. 6 sm ěrnice 86/635/EHS, 
d) veškeré rozdíly plynoucí ze zanesení n ěkterých ú častí v souladu s metodou 
předepsanou v článku 33 sm ěrnice 83/349/EHS. 
2. Jsou -li výše uvedené položky debetními pol ožkami („aktivy“), musí být p ři výpočtu 
konsolidovaného kapitálu ode čteny.  ⌦ Jsou-li položky uvedené v odst. 1 písm. a) až 
d) debetními položkami („aktivy“), tak se p ři výpočtu konsolidovaného kapitálu 
odečtou. ⌫ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 38 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Ö novýČlánek 66 
Odpočty a omezení  
1. Na položky uvedené v čl. 34 odst. 2 bodech 4 až 8  ⌦ čl. 57 písm. d) až h) ⌫ se 
vztahují tato omezení: 
a) sou čet položek v bodech 4 až 8  ⌦ písmenech d) až h) ⌫ nesmí přesáhnout 
maximum rovné 100 % položek v  bodech 1 plus 2 a 3 minus 9, 10 a 11  
⌦ v písmenech a) plus b) a c) minus i) až k) ⌫ Ö a 50 % položek v písmeni 
q)  , 
b) sou čet položek v bodech 7 až 8  ⌦ písmenech g) až h) ⌫ nesmí přesáhnout 
maximum rovné 50 % položek v  bodech 1 plus 2 a 3 minus 9, 10 a 11  
⌦ v písmenech a) plus b) a c) minus i) až k) ⌫ Ö a 50 % položek v písmeni 
q)   
c) sou čet položek v bodec h 12 a 13  Ö písmenech l) až q)  se odečte od součtu 
všech položek. 
 
Ønový 
2. Položky uvedené v čl. 57 písm. r) se ode čtou od sou čtu položek uvedených v 
písmenech a) až h) téhož článku, pokud je úv ěrová instituce nezahrne do výpo čtu 
hodnot rizikov ě vážené expozice pro ú čely článku 75, jak je uvedeno v p říloze IX 
části 4. 
 
CS 80   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 38 odst. 2 
23. Příslušné orgány mohou povolit úv ěrovým institucím, aby p řekročily omezení 
stanovená v odstavci 1 za p řechodných a výjime čných okolností. 
 
Ð 2000/12/ES článek 39 
(přizpůsobený) 
Článek 67 
Prokázání p říslušným orgán ům 
Dodržování podmínek stanovených v čl. 34 odst. 2, 3 a 4 a v článcích 35 až 38  ⌦ v tomto 
oddíle ⌫ musí být prokázáno ke spokojenosti p říslušných orgán ů. 
 
Ønový 
ODDÍL 2 
OPATŘENÍ KE KRYTÍ RIZIK  
PODODDÍL 1 – ÚROVEŇ POUŽITÍ  
Článek 68 
1. Úv ěrové instituce plní povinnosti stanovené v článcích 22 a 75 a v oddílu 5 na 
individuálním základ ě. 
2. Každá úv ěrová instituce, kt erá není ani dce řiným podnikem v členském stát ě, v němž 
je povolena a kde je nad ní vykonáván dohled, ani mate řským podnikem, a každá 
úvěrová instituce, která není zahrnuta do konsolidace podle článku 73, plní 
povinnosti stanovené v článcích 120 a 123 na individuálním základ ě. 
3. Každá úv ěrová instituce, která není ani mate řským, ani dce řiným podnikem, a každá 
úvěrová instituce, která není zahrnuta do konsolidace podle článku 73, plní 
povinnosti stanovené v kapitole  5 na individuálním základ ě. 
Článek 69 
1. Členské státy se mohou rozhodnout, že nepoužijí čl. 68 odst. 1 na žádný dce řiný 
podnik úv ěrové instituce, pokud dce řiný podnik i úv ěrová instituce podléhají 
povolení a dohledu doty čného členského státu a dce řiný podnik je zahrnut do 
dohledu na konsolidovaném základ ě nad úvěrovou institucí, která je jeho mate řským 
podnikem, a pokud jsou spln ěny všechny následující podm ínky, aby bylo zajišt ěno 
přiměřené rozdělení kapitálu mezi mate řský podnik a dce řiné podniky: 
 
CS 81   CS a) neexistuje ani se nep ředpokládá žádná hmotná nebo právní p řekážka, která by 
bránila rychlému p řevodu kapitálu nebo splacení závazk ů mateřským 
podnikem; 
b) mate řský podnik se nepodmín ěně, výslovn ě a neodvolateln ě zavázal p řevést 
kapitál do dce řiného podniku a vyrovnat jeho závazky, nebo pokud mají rizika 
v dceřiných podnicích zanedbatelný význam; 
c) postupy hodnocení rizika, m ěření rizika a kontroly používané v mate řském 
podniku se vztahují i na dce řiný podnik; 
d) mate řský podnik má právo jmenovat nebo odvolat v ětšinu členů řídícího 
orgánu dce řiného podniku. 
2. Členské státy mohou využít možnost uve denou v odstavci 1, jestliže je mate řským 
podnikem finan ční holdingová spole čnost zřízená ve stejném členském stát ě jako 
úvěrová instituce za p ředpokladu, že podléhá stejnému dohledu jako úv ěrové 
instituce, zejména normám stanoveným v čl. 71 odst. 1. 
Článek 70 
Příslušné orgány mohou v konkrétních p řípadech povolit, aby mate řské úvěrové instituce v 
členském stát ě zahrnuly do výpo čtu svých požadavk ů podle čl. 68 odst. 1 dce řiné podniky ve 
Společenství, které spl ňují podmínky stanovené v čl. 69 odst. 1 písm. a), c) a d) a jejichž 
významné expozice nebo významné závazky se vztahují k dané mate řské úvěrové instituci v 
členském stát ě. 
Článek 71 
1. Aniž jsou dot čeny články 68 až 70, mate řské úvěrové instituce v členském stát ě plní 
v rozsahu a zp ůsobem uvedeným v článku 133 povinnosti stanovené v článcích 75, 
120, 123 a v oddíle 5 na základ ě své konsolidované finan ční situace. 
2. Aniž jsou dot čeny články 68 až 70, úv ěrové instituce kontrolované mate řskou 
finanční holdingovou spole čností v členském stát ě plní v rozsahu a zp ůsobem 
uvedeným v článku 133 povinnosti stanovené v článcích 75, 120, 123 a v oddíle 5 na 
základě konsolidované finan ční situace dané finan ční holdingové spole čnosti. 
V případě, že mate řská finanční holdingová spole čnost v členském stát ě kontroluje 
více než jednu úv ěrovou instituci, použije se první pododstavec pouze na úv ěrovou 
instituci, na niž se vztahuj e dohled na konsolidovaném základ ě podle článků 125 a 
126. 
Článek 72 
1. Mate řské úvěrové instituce v EU plní povinnosti stanovené v kapitole 5 na základ ě 
své konsolidované finan ční situace. 
 
CS 82   CS V případě svých významných dce řiných podnik ů však zve řejní informace uvedené v 
příloze XII části 1 odstavci 5 na individuálním nebo subkonsolidovaném základ ě. 
2. Úv ěrové instituce kontrolované mate řskou finan ční holdingovou spole čností v EU 
splní povinnosti stanovené v kapitole 5 na základ ě konsolidované finan ční situace 
dané finan ční holdingové spole čnosti. 
V případě svých významných dce řiných podnik ů však zve řejní informace uvedené v 
příloze XII části 1 odstavci 5 na individuálním nebo subkonsolidovaném základ ě. 
3. P říslušné orgány, které odpovídají za výkon dohledu na konsolidovaném základ ě 
podle článků 125 až 131, mohou rozhodnout, že odstavce 1 a 2 zcela nebo částečně 
nepoužijí na úv ěrové instituce, které jsou zahrnuty do srovnatelného zve řejnění, které 
provádí na konsolidovaném základ ě mateřský podnik z řízený ve t řetí zemi. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Článek 73 
61. Členské státy nebo p říslušné orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném základ ě 
podle článku 53  ⌦ článků 125 až 131 ⌫ mohou v níže uvedených  
⌦ následujících ⌫ případech rozhodnout, že úv ěrová instituce, finan ční instituce 
nebo podnik pomocných bankovních  služeb, který je  které jsou  dceřiným podnikem 
nebo ve kterém  v nichž  drží jiná osoba ú čast, nemusí být zahrnuty  v konsolidaci: 
a) pokud se ⌦ dotčený ⌫ podnik, který b y měl být zahrnut,  nachází ve t řetí 
zemi, kde jsou právní p řekážky pro p ředávání nezbytných informací, ; 
b) pokud má podle názoru p říslušných orgán ů ⌦ dotčený ⌫ podnik, který by 
měl být zahrnut,  zanedbatelný význam vzhledem k cíl ům dohledu nad 
úvěrovými institucemi, a v každém p řípadě tehdy, je-li bilan ční suma 
⌦ dotčeného ⌫ podniku, který by m ěl být zahrnut,  nižší než menší z 
následujících částek: 
i) 10 milion ů EUR, 
ii) nebo  1 % bilan ční sumy mate řského podniku nebo podniku, který v n ěm 
drží účast., 
Pokud však tato  kritéria spl ňuje více podnik ů, musí být do konsolidace zahrnuty, 
nemají -li v úhrnu zanedbatelný význam vzhledem k výše uvedeným cíl ům, anebo  
c) pokud by podle názoru orgán ů příslušných k dohledu na konsolidovaném 
základě byla konsolidace finan ční situace ⌦ dotyčného ⌫ podniku, který by 
měl být zahrnut,  nevhodná nebo zavád ějící vzhledem k cíl ům dohledu nad 
úvěrovými institucemi. 
 
CS 83   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 3 druhá 
odrážka poslední v ěta 
(přizpůsobený) 
Pokud však ⌦ v případech podle prvního pododstavce písm. b) ⌫ tato kritéria  
splňuje ⌦ kritéria uvedená v daném písmeni ⌫ více podnik ů, musí být do 
konsolidace zahrnuty, nemají-li v úhrnu zanedbatelný význam vzhledem k výše  
uvedeným cíl ům., anebo  
 
Ønový 
2. P říslušné orgány vyžadují, aby dce řiné úvěrové instituce uplat ňovaly požadavky 
stanovené v článcích 75, 120, 123 a v oddíle 5 na subkonsolidovaném základ ě, 
jestliže tyto úv ěrové instituce nebo mate řský podnik v p řípadě, že jím je finan ční 
holdingová spole čnost, mají ve t řetí zemi dce řiný podnik ve form ě úvěrové instituce 
nebo finan ční instituce nebo spole čnosti spravující aktiva ve smyslu čl. 2 odst. 5 
směrnice 2002/87/ES nebo ve spole čnosti s takovou formou drží ú čast. 
3. P říslušné orgány vyžadují, aby mate řské a dce řiné podniky, na n ěž se vztahuje tato 
směrnice, plnily povinnosti stanovené v článku 22 na konsolidovaném nebo sub-
konsolidovaném základ ě, aby zajistily, že jejich uspo řádání, postupy a mechanismy 
jsou konzistentní a řádně integrované a že je možné získat veškeré údaje a informace, 
které mají význam pro ú čely dohledu. 
PODODDÍL 2 – VÝPOČET KAPITÁLOVÝCH POŽADAVK Ů 
Článek 74 
1. Není-li stanoveno jinak, provádí se ocen ění aktiv a podrozvahových položek v 
souladu s ú četním rámcem, kterému úv ěrová instituce podléhá podle na řízení (ES) 
č. 1606/2002 a sm ěrnice 86/635/EHS. 
2. Bez ohledu na požadavky článků 68 až 72 p říslušné orgány zajistí, že se výpo čty, 
jimiž se ov ěřuje, zda úv ěrové instituce plní požadavky stanovené v článku 75, 
provedou nejmén ě dvakrát ro čně. 
Výpočty provedou bu ď samotné úv ěrové instituce, a v takovém p řípadě sdělí 
příslušným orgán ům výsledky a jakékoli požadované díl čí údaje, nebo p říslušné 
orgány, které k tomu využijí údaje poskytnuté úv ěrovými institucemi.  
PODODDÍL 3 – MINIMÁLNÍ ÚROVE Ň KAPITÁLU  
Článek 75 
Aniž je dot čen článek 136, členské státy vyžadují, aby úv ěrové instituce m ěly kapitál, který je 
vždy vyšší než sou čet následujících kapitálových požadavk ů, nebo se jim rovná: 
 
CS 84   CS a) pro úv ěrové riziko a riziko rozm ělnění vyplývající z veškeré jejich obchodní činnosti s 
výjimkou činnosti související s jejich obchodním portf oliem a nelikvidních aktiv, pokud jsou 
tato aktiva ode čtena od kapitálu podle [ čl. 13 odst. 2 písm. d) sm ěrnice 93/6/EHS], 8 procent 
jejich celkové hodnoty rizikov ě vážené expozice vypo čítané podle oddílu 3; 
b) v p řípadě činnosti související s jejich obchodním portfoliem, pro pozi ční riziko, 
vypořádací riziko a riziko protis trany a, v rozsahu, v n ěmž je povoleno p řekročení limitů 
stanovených v článcích 111 až 117, pro velké angažovanosti p řekračující takové limity, 
kapitálové požadavky vypo čítané podle [kapitoly V oddílu 4 sm ěrnice 93/6/EHS]; 
c) pro devizové riziko a komoditní ri ziko vyplývající z veškeré jejich obchodní činnosti 
kapitálové požadavky vypo čítané podle [ článku 18 sm ěrnice 93/6/EHS]; 
d) pro opera ční riziko vyplývající z veškeré jejich obchodní činnosti kapitálové 
požadavky vypo čítané podle oddílu 4. 
 
Ð2000/12/ES (nový) 
ODDÍL 2 
UKAZATEL KAPITÁLOVÉ P ŘIMĚŘENOSTI  
Článek 40  
Obecné zásady  
1. Ukazatel kapitálové p řiměřenosti vyjad řuje podíl kapitálu, jak je vymezen v článku 41, na 
souhrnu aktiv a podrozvahových položek rizi kově vážených podle článku 42.  
2. Ukazatel kapitálové p řiměřenosti úvěrových institucí, které nejsou ani mate řskými podniky 
ve smyslu článku 1 sm ěrnice 83/349/EHS, ani dce řinými podniky t ěchto podnik ů, se 
vypočítává na individuálním základ ě. 
3. Ukazatel ka pitálové p řiměřenosti úv ěrových institucí, které jsou mate řskými podniky, se 
vypočítává na konsolidovaném základ ě podle metod stanovených v této sm ěrnici a ve 
směrnici 86/635/EHS.  
4. Orgány p říslušné vydávat povolení k činnosti mate řskému podniku, kter ý je úvěrovou 
institucí, a vykonávat nad ní m dohled mohou také požadovat výpo čet subkonsolidovaného 
nebo nekonsolidovaného ukazatele pro mate řský podnik a všechny jeho dce řiné podniky, 
kterým vydávají povolení a nad nimiž vykonávají dohled. Není -li uspokojivé rozvržení 
kapitálu uvnit ř bankovní skupiny sledováno takto, mu sí být k dosažení tohoto cíle p řijata jiná 
opatření. 
5. Aniž je dot čeno plnění podmínek stanovených v odstavcích 2, 3 a 4 a v čl. 52 odst. 8 a 9 
úvěrovými institucemi, zajistí p říslušné orgány, aby byly ukazatele vypo čítávány alespo ň 
dvakrát ro čně buď samotnými úv ěrovými institucemi, které oznámí výsledky a všechny 
 
CS 85   CS požadované údaje p říslušným orgán ům, nebo p říslušnými orgány, které k tomu použijí údaje 
dodané úv ěrovými institucemi.  
6. Oceňování a ktiv a podrozvahových položek se provádí v souladu se sm ěrnicí 86/635/EHS.  
Článek 41  
Čitatel: kapitál  
Čitatelem ukazatele kapitálové p řiměřenosti je kapitál, jak je vymezen v této sm ěrnici.  
Článek 42  
Jmenovatel: rizikov ě vážená aktiva a podrozvahové položk y 
1. Aktivům se přidělují stupn ě úvěrového rizika, vyjád řené rizikovou vahou v procentech, v 
souladu s články 43 a 44 a výjime čně s články 45, 62 a 63. Hodnota každého aktiva v rozvaze 
se pak násobí p říslušnou rizikovou vahou k dosažení rizikov ě vážené hod noty.  
2. U podrozvahových položek uvedených v p říloze II se použije dvoustup ňového výpo čtu, jak 
je popsán v čl. 43 odst. 2.  
3. U podrozvahových položek uvedených v  čl. 43 odst.  3 se případné náklady na nahrazení 
otevřených pozic v  případě nedodržení závazk u protistranou vypo čítají jednou ze dvou metod 
uvedených v  příloze  III. Náklady se násobí p říslušnou rizikovou vahou protistrany stanovenou 
v čl. 43 odst.  1 s tou odchylkou, že tam stanovená riziková váha 100  % se nahradí rizikovou 
vahou 50  % pro účely výp očtu rizikov ě vážených hodnot.  
4. Součet rizikov ě vážených hodnot aktiv a podrozvahovýc h položek uvedených v odstavcích 
2 a 3 tvoří jmenovatele ukazatele kapitálové p řiměřenosti.  
Článek 43  
Rizikové váhy  
1. K ocen ění jednotlivých kate gorií aktiv se použije následujících rizikových vah, a čkoliv 
příslušné orgány mohou stanovit podle svého uvážení i vyšší rizikové váhy:  
a) nulová riziková váha  
(1) pokladní hotovost a obdobné položky;  
(2) aktiva představující pohledávky v ůči ústředním vládám a centrálním bankám 
zóny A;  
(3) aktiva představující pohledávky v ůči Evropským spole čenstvím;  
(4) aktiva představující pohledávky kryté výslovnými zárukami úst ředních vlád a 
centrálních bank zóny A nebo Evropskými spole čenstvími;  
 
CS 86   CS (5) aktiva představující pohledávky v ůči ústředním vládám a centrálním bankám 
zóny B, zn ějící na národní m ěny dlužník ů a financované v nich;  
(6) aktiva představující pohledávky kryté výslovnými zárukami úst ředních vlád a 
centrálních bank zóny B, zn ějící na národní m ěny spole čné ručiteli a 
dlužníkovi a  financované v nich;  
(7) aktiva zajišt ěná ke spokojenosti p říslušných orgán ů zajištěním (kolaterálem) ve 
formě cenných papír ů ústřední vlády nebo centrální banky zóny A, cennými 
papíry vydanými Evropskými spole čenstvími nebo hotovostním vkladem u 
instituce , která poskytla úv ěr, nebo vkladními listy či podobnými nástroji 
vydanými takovou institucí a u ní uloženými.  
b) riziková váha 20  % 
(1) aktiva představující pohledávky v ůči Evropské investi ční bance (EIB);  
(2) aktiva představující pohledávky v ůči mezináro dním rozvojovým bankám;  
(3) aktiva představující pohledávky kryté výs lovnou zárukou Evropské investi ční 
banky (EIB);  
(4) aktiva představující pohledávky kryté výs lovnými zárukami mezinárodních 
rozvojových bank;  
(5) aktiva představující pohledávky v ůči orgá nům regionální nebo místní správy 
zóny A, s výhradou uvedenou v článku 44;  
(6) aktiva představující pohledávky kryté výslovnými zárukami orgán ů regionální 
nebo místní správy zóny A, s výhradou článku 44;  
(7) aktiva představující pohledávky v ůči úvěrovým in stitucím zóny A, které však 
netvoří jejich kapitál;  
(8) aktiva představující pohledávky v ůči úvěrovým institucím zóny B se splatností 
jeden rok či méně, které však nejsou p ředstavovány cennými papíry vydanými 
těmito institucemi a které se nepovažují za sou část jejich kapitálu;  
(9) aktiva krytá výslovnými zárukami úv ěrových institucí zóny A;  
(10) aktiva představující pohledávky se  splatností jeden rok či méně kryté 
výslovnými zárukami úv ěrových institucí zóny B;  
(11) aktiva zajišt ěná ke spokojenosti p říslušn ých orgán ů zajištěním (kolaterálem) ve 
formě cenných papír ů vydaných EIB nebo mezinárodními rozvojovými 
bankami;  
(12) hotovostní položky v procesu inkasa.  
c) riziková váha 50  % 
 
CS 87   CS (1) úvěry plně a zcela zajišt ěné ke spokojenosti p říslušných orgán ů zástavními 
právy k obytným nemovitostem, kter é obývá nebo bude obývat nebo které 
pronajímá nebo bude pronajímat dlužník, a úv ěry, které jsou ke spokojenosti 
příslušných orgán ů plně a zcela zajišt ěny účastmi ve finských spole čnostech 
zajišťujících bytovou výstavbu v s ouladu s finským zákonem o spole čnostech 
zajišťujících bytovou výstavbu z roku 1991 nebo odpovídajícími pozd ějšími 
předpisy, pokud se jedná o obytné nemovitosti, které obývá nebo bude obývat, 
nebo které pronajímá nebo bude pronajímat dlužník;  
 „cenné papír y kryté hypotékou “ se kterými lze nakládat jako s úv ěry 
uvedenými v prvním pododstavci nebo čl. 62 odst. 1, pokud je p říslušné orgány 
považují s ohledem na platný právní rámec každého členského státu za 
rovnocenné z hlediska úv ěrového rizika. Aniž jsou dot čeny druhy cenných 
papírů, které spadají do p ůsobnosti tohoto bodu 1 a spl ňují podmínky v n ěm 
stanovené, mohou  „cenné pap íry kryté hypotékou“  zahrnovat nástroje ve 
smyslu oddílu B odst. 1 písm. a) a b) p řílohy směrnice Rady 93/22/EHS32. 
Příslušné orgány se musí zejména ujistit, že:  
i) tyto cenné papíry jsou zcela a p římo zajišt ěné portfoliem hypoték stejné 
povahy jako ty, které jsou uvedeny v prvním pododstavci nebo v čl. 62 
odst. 1 a které jsou p ři vydání t ěchto cenných papír ů bezvadně plněny; 
ii) přijateln é vysoce prioritní po řadí na podkladová hypotekární aktiva 
požívají bu ď přímo investo ři do cenných papír ů zajištěných hypotékou, 
nebo na jejich ú čet správce nebo zmocn ěný zástupce, v pom ěru 
odpovídajícím cenným papír ům, které mají v držení;  
(2) náklady a p říjmy příštích období; pro tyto položky se použije riziková váha 
odpovídající protistran ě v případech, kdy ji m ůže úvěrová instituce ur čit podle 
směrnice 86/635/EHS. V p řípadech, kdy protistranu ur čit nemůže, použije 
paušální rizikovou váhu 50  %. 
d) riziko vá váha 100  % 
(1) aktiva představující pohledávky v ůči ústředním vládám a centrálním bankám 
zóny B, pokud tyto pohledávky nezn ějí na národní m ěnu dlužníka ani v ní 
nejsou financovány;  
(2) aktiva představující pohledávky v ůči orgánům regionální nebo místní správy 
zóny B;  
(3) aktiva představující pohledávky v ůči úvěrovým institucím zóny B se splatností 
delší než jeden rok;  
(4) aktiva představující pohledávky v ůči nebankovnímu sektoru zóny A a zóny B;  
(5) hmotná aktiva ve smyslu čl. 4 „Aktiva“ odst. 10 sm ěrnice 86/635/EHS;  
                                                 
32 Sm ěrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. b řezna 1993 o investi čních službách v oblasti cenných papír ů 
(Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 27). Sm ěrnice naposledy pozm ěněná směrnicí 97/9/ES (Ú ř. věst. L 84, 
26.03.1997, s. 22).  
 
CS 88   CS (6) akcie, majetkové ú časti a jiné položky tvo řící kapitál jiných úv ěrových 
institucí, které se neode čítají od kapitálu institucí poskytujících úv ěr; 
(7) všechna ostatní aktiva, která se neode čítají od kapitálu.  
2. Vůči podrozvahovým položkám  neuvedeným v odstavci 3 se uplatní následující postup. 
Nejprve se rozt řídí podle rizikových skupin uvedených v  příloze  II. Přitom se přihlédne k  plné 
hodnotě vysoce rizikových položek, 50  % hodnoty st ředně rizikových položek a 20  % 
hodnoty st ředně/nízko r izikových položek, zatímco hodnota nízko rizikových položek se 
stanoví rovna nule.  Poté se podrozvahové hodnoty upravené podle p ředchozích v ět vynásobí 
rizikovými vahami p říslušnými pro dot čené protistrany v souladu se zacházením s aktivy, jak 
je stanoví o dstavec 1 a článek 44. U dohod o prodeji a zp ětném odkupu aktiv (repo smluv) a u 
přímých termínovaných nákup ů se použijí rizikové váhy náležející daným aktiv ům a nikoliv 
rizikové váhy protistran t ěchto operací. Nesplacenou část základního kapitálu upsaného  
Evropskému investi čnímu fondu lze ocenit rizikovou vahou 20  %. 
3. Metody uvedené v p říloze III se používají na  podrozvahové položky, jejichž seznam je 
uveden v p říloze IV, s výjimkou:  
– kontraktů obchodovaných na uznávaných burzách,  
– měnových kontrakt ů (kromě kontraktů týkajících se zlata) s p ůvodní dobou splatnosti 
nejvýše 14 kalendá řních dnů. 
Do 31. prosince 2006 mohou p říslušné orgány členských stát ů udělovat výjimky z použití 
metod uvedených v p říloze III na mimoburzovní (OTC) kontrakty zú čtované clearing ovým 
střediskem, v nichž toto st ředisko jedná jako právní protistrana a všichni ú častníci pln ě a 
každodenn ě zajišťují kolaterálem riziko, jež pro clearingové st ředisko představují, takže 
pokrývají jak sou časná rizika, tak i p řípadná budoucí rizika. P říslušné orgány musí být 
ubezpečeny, že složené zajišt ění (kolaterál) poskytuje stejnou úrove ň ochrany jako zajišt ění 
(kolaterál) vyhovující odst. 1 písm. a) bodu 7 a že je vylou čeno nebezpe čí, že by se rizika pro 
clearingové st ředisko nahromadila a p řesáhla trž ní hodnotu složeného zajišt ění (kolaterálu). 
Členské státy uv ědomí Komisi o tom, jak využijí této možnosti.  
4. Jsou -li podrozvahové položky kryty výslovnými zárukami, ocení se tyto položky stejn ě, 
jako kdyby byly získány na ú čet ručitele a nikoli protistra ny. Je -li případná angažovanost 
vzniklá z podrozvahových operací pln ě a zcela zajišt ěna ke spokojenosti p říslušných orgán ů 
kterýmkoli aktivem uznaným za zajišt ění (kolaterál) v odst. 1 písm. a) bodu 7 nebo písm. b) 
bodu 11, použijí se rizikové váhy 0  % nebo 20 % podle druhu zajišt ění (kolaterálu).  
Členské státy mohou použít rizikovou váhu 50  % na podrozvahové položky, které jsou 
jistotami nebo zárukami majícími povahu úv ěrových substitut ů a které jsou pln ě zaručeny ke 
spokojenosti p říslušných orgán ů hypoték ami splňujícími podmínky uvedené v odst. 1 písm. c) 
bod 1 s tím, že ru čitel musí mít p římé právo k takovému zajišt ění (kolaterálu).  
5. Je -li na aktiva a podrozvahové položky použita nižší riziková váha s ohledem na existenci 
výslovných záruk nebo zajišt ění (kolaterálu) p řijatelných pro p říslušné orgány, použijí se nižší 
rizikové váhy pouze na tu jejich část, která je zaru čena nebo která je pln ě kryta zajišt ěním 
(kolaterálem).  
 
CS 89   CS Článek 44  
Rizikové váhy pohledávek za or gány regionální a místní správy členských států 
1. Bez ohledu na požadavky stanovené v čl. 43 odst. 1 písm. b) mohou členské státy ur čit 
rizikovou váhu 0  % pro vlastní orgány regionální nebo místní správy, neexistuje -li rozdíl v 
riziku mezi pohledávkami v ůči těmto orgán ům a pohledávkami v ůči ústřední vládě vzhledem 
k pravomoci orgán ů regionální nebo místní správy zvýšit své p říjmy a vzhledem k existenci 
zvláštních institucionálních opat ření, která snižují možnost nedodržení jejich závazk ů. Nulová 
riziková váha stanovená podle t ěchto kritérií se pou žije na pohledávky v ůči orgánům 
regionální nebo místní správy a na podrozvahové  položky pro n ě vzniklé, jakož i na 
pohledávky v ůči jiným osobám a na podrozvahové položky vzniklé pro jiné osoby zaru čené 
orgány regionální nebo mí stní správy nebo zajišt ěné ke  spokojenosti doty čných orgán ů 
zajištěním (kolaterálem) ve form ě cenných papír ů vydaných orgány regionální nebo místní 
správy.  
2. Členské státy oznámí Komisi, zda považují nulovou rizikovou váhu za oprávn ěnou podle 
kritérií stanovených v odstavci 1. Komise  tuto informaci zve řejní. Ostatní členské státy 
mohou nabídnout úv ěrovým institucím pod dohledem svých p říslušných orgán ů možnost 
použít nulové rizikové váhy, pokud provád ějí obchody s doty čnými orgány regionální nebo 
místní správy nebo pokud drží pohledáv ky zaručené těmito orgány, v četně zajištění 
(kolaterálu) ve form ě cenných papír ů. 
Článek 45  
Jiné rizikové váhy  
1. Aniž je dot čen čl. 44 odst. 1, mohou členské státy použít rizikovou váhu 20  % na aktiva, 
která jsou zajišt ěna ke spokojenosti p říslušných orgá nů zajištěním (kolaterálem) ve form ě 
cenných papír ů vydaných orgány regionální nebo místní  správy zóny A, vklady uloženými u 
jiných úv ěrových institucí zóny A, než je instituce poskytující úv ěr, nebo vkladními listy či 
podobnými nástroji vydanými t ěmito úvěrovými institucemi.  
2. Členské státy mohou použít rizikové váhy 10  % na pohledávky v ůči institucím 
specializovaným na mezibankovní tr h a trh s dluhopisy emitovanými ve řejnými institucemi ve 
svém domovském členském stát ě a podléhajícím p řísnému dohledu p říslušných orgán ů, jsou -
li tato aktiva pln ě a zcela zajišt ěna ke spokojenosti p říslušných orgán ů domovského členského 
státu kombinací aktiv uvedených v čl. 43 odst. 1 písm. a) a b), kt erou tyto orgány uznají za 
dostatečné zajištění (kolaterál).  
3. Členské st áty oznámí Komisi všechny p ředpisy, jež p řijaly na základ ě odstavců 1 a 2, jakož 
i jejich od ůvodnění. Komise tyto informace p ředá ostatním členským stát ům. Komise 
pravideln ě zkoumá dopad t ěchto ustanovení, aby zajisti la, že nenaruší hospodá řskou sout ěž. 
Článek 46  
Správní orgány a neziskové podniky  
Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. b) mohou p říslušné orgány zahrnout pod pojem „orgány 
regionální nebo místní správy “ též neziskové správní orgány pod řízené orgán ům regionální a 
 
CS 90   CS místní správy a neziskové podniky ve v lastnictví úst ředních vlád, orgán ů regionální nebo 
místní správy nebo orgán ů, o kterých mají p říslušné orgány za to, že vykonávají stejné úkoly 
jako orgány regionální a místní správy.  
Příslušné orgány mohou do pojmu „orgán y regionální a místní správy“ zahr nout rovn ěž 
církve a náboženské spole čnosti ve form ě právnické osoby ve řejného práva, pokud vybírají 
příspěvky v souladu s právními p ředpisy, které je k tomu oprav ňují. 
Článek 47  
Výše ukazatele kapitálové p řiměřenosti  
1. Úvěrové instituce jsou povinny udrž ovat ukazatel vymezený v článku 40 soustavn ě na 
úrovni nejmén ě 8 %. 
2. Odchyln ě od odstavce 1 mohou p říslušné orgány p ředepsat vyšší mini mální ukazatele, 
jestliže to po važují za vhodné.  
3. Klesne -li ukazatel pod 8  %, zajistí p říslušné orgány, aby doty čná ú věrová instituce 
podnikla vhodná opat ření k co nejrychlejšímu navrácení ukazatele na dohodnutou minimální 
výši.  
 
Ønový 
ODDÍL 3 
MINIMÁLNÍ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO KRYTÍ ÚV ĚROVÉHO RIZIKA  
Článek 76 
Úvěrové instituce použijí pro výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice pro ú čely čl. 75 
písm. a) bu ď standardizovaný p řístup stanovený v článcích 78 až 83, nebo, je-li to povoleno 
příslušnými orgány v souladu s článkem 84, p řístup založený na inte rním ratingu stanovený 
v článcích 84 až 89.  
Článek 77 
„Expozicí“ se pro ú čely tohoto oddílu rozumí položka  aktiv nebo podrozvahová položka. 
PODODDÍL 1 – STANDARDIZOVANÝ P ŘÍSTUP  
Článek 78 
1. S výhradou odstavce 2 se hodnotou expoz ice položky aktiv rozumí její bilan ční 
hodnota a hodnotou expozice podrozv ahové položky uvedené v p říloze II se rozumí 
 
CS 91   CS dále uvedené procento z její hodnoty: 100 %, pokud jde o položku s vysokým 
rizikem, 50 %, pokud jde o položku se st ředním rizikem, 20 %, pokud jde o položku 
se středním/nízkým rizikem, a 0 %, pokud jde o položku s nízkým rizikem. 
Podrozvahové položky podle první v ěty tohoto odstavce se p řiřadí ke kategoriím 
rizika, jak je uvedeno v p říloze II. 
2. Hodnota expozice derivátových nástroj ů uvedených v p říloze IV se ur čí podle jedné 
ze dvou metod stanovených v p říloze III se zohledn ěním dopad ů smluv o novaci a 
ostatních dohod o zapo čtení (smluvního nettingu) pro ú čely těchto metod v souladu s 
přílohou III.  
3. Pokud je expozice zajišt ěna majetkovým zajišt ěním úvěrového rizika, m ůže být 
hodnota expozice této položky upr avena v souladu s pododdílem 3. 
4. U úvěrové instituce používajíc í komplexní metodu finan čního kolaterálu podle 
přílohy VIII části 3 se v p řípadě, kdy má expozice formu cenných papír ů nebo 
komodit prodaných, uložených nebo p ůjčených v rámci repo obchodu nebo v rámci 
transakcí p ůjček či výpůjček cenných papír ů nebo komodit, hodnotou expozice 
rozumí hodnota cenných papír ů a komodit stanovená v souladu s čl. 74 odst. 1, 
zvýšená o koeficient volatility odpovídající t ěmto cenným papír ům nebo komoditám, 
jak je stanoveno v p říloze VIII části 3 odstavcích 35 až 60. 
Článek 79 
1. Každá expozice se za řadí do jedné z následujíc ích kategorií expozice: 
a) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči centrálním vládám nebo 
centrálním bankám, 
b) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči orgánům regionální nebo místní 
správy, 
c) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči správním orgán ům a 
nekomerčním podnik ům, 
d) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči mezinárodním rozvojovým 
bankám, 
e) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči mezinárodním organizacím, 
f) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči institucím, 
g) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči podnikům, 
h) retailové pohledávky nebo podmín ěné retailové pohledávky, 
i) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky zajišt ěné nemovitostmi, 
j) položky po splatnosti, 
k) položky náležející do regulatorní ch vysoce rizikových kategorií, 
 
CS 92   CS l) pohledávky ve form ě krytých dluhopis ů, 
m) sekuritiza ční pozice, 
n) krátkodobé pohledávky v ůči institucím a podnik ům, 
o) pohledávky ve form ě podílů v podnicích kolektivního investování, 
p) ostatní položky. 
2. Expozice je zp ůsobilá k za řazení do kategorie retailovýc h expozic uvedené v odst. 1 
písm. h), jestliže spl ňuje následující podmínky: 
a) musí se jednat bu ď o expozici v ůči jednotlivci nebo jednotlivc ům, nebo o 
expozici v ůči malým či středně velkým subjekt ům,  
b) expozice musí být jednou z velkého po čtu expozic s takovými podobnými 
vlastnostmi, že se podstatn ě sníží rizika spojená s takovým p ůjčováním, 
c) celkový objem, který dlužník nebo e konomicky spjatá skupina dlužník ů dluží 
úvěrové instituci a jakémukoli mate řskému podniku a jeho dce řiným 
podnikům, včetně jakékoli expozice po splatnosti, nesmí, podle informací, 
které má úv ěrová instituce k dispozici, p řekročit 1 milion EUR. Úv ěrová 
instituce musí u činit vhodné kroky k získán í takových informací. 
Cenné papíry nejsou zp ůsobilé k za řazení do kategorie retailových expozic. 
Článek 80 
1. Pro výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice se na všechny expozice, pokud nejsou 
odečítány z kapitálu, použijí rizikové váhy v souladu s p řílohou VI částí 1. Použití 
rizikové váhy vychází z kategori e expozice, k ní ž je expozice p řiřazena, a v mí ře, 
která je stanovena v p říloze VI části 1, z její úv ěrové kvality. Úv ěrovou kvalitu lze 
vymezit odkazem na úv ěrové hodnocení externí rati ngové agentury v souladu s 
články 81 až 83 nebo na úv ěrové hodnocení exportních úv ěrových agentur, jak je 
popsáno v p říloze VI části 1.  
2. Pro ú čely použití rizikové váhy podle odstavce 1 se hodnota expozice vynásobí 
rizikovou vahou specifikovanou nebo ur čenou v souladu s tímto pododdílem. 
3. Pro ú čely výpo čtu hodnot rizikov ě vážené expozice u expozic v ůči institucím 
příslušné orgány rozhodnou, zda p řijmou metodu založenou na úv ěrové kvalit ě 
centrální vlády státu, v n ěmž má úv ěrová instituce své sídlo, nebo metodu založenou 
na úvěrové kvalit ě instituce, která je pro tistranou, v souladu s p řílohou VI. 
4. Bez ohledu na odstavec 1 lze v p řípadě, kdy je expozice zajišt ěna úvěrovým 
zajištěním, upravit rizikovou vá hu, která se na takovou polož ku vztahuje, v souladu s 
pododdílem 3. 
5. Hodnoty rizikov ě vážené expozice pro sekuritizova né expozice se stanoví podle 
pododdílu 4. 
 
CS 93   CS 6. Není-li v tomto pododdíle stanoveno jinak, p řidělí se expozicím pro ú čely výpočtu 
hodnoty rizikov ě vážené expozice riziková váha 100 %. 
7. S výjimkou expozic, které dávají vzniknout závazk ům ve form ě položek uvedených 
v čl. 57 odst. 1 bodech 1 až 8, mohou p říslušné orgány osvobodit od pln ění 
požadavk ů uvedených v odstavci 1 tohoto článku expozice úv ěrové instituce v ůči 
protistran ě, která je jejím mate řským podnikem, dce řiným podnikem nebo dce řiným 
podnikem jejího mate řského podniku, jsou-li spln ěny následující podmínky: 
a) protistranou je instituce nebo finan ční holdingová spole čnost, finan ční 
instituce, spole čnost spravující aktiv a nebo podnik pomocných služeb, na n ěž 
se vztahují odpovídající obez řetnostní požadavky, 
b) protistrana je zahrnuta do stejné konsolidace jako úv ěrová instituce, a to na 
plném základ ě, 
c) protistrana podléhá st ejnému hodnocení rizik, m ěření rizik a stejným 
kontrolním postup ům jako úv ěrová instituce, 
d) protistrana má sídlo ve stejném členském stát ě jako úvěrová instituce, 
e) v sou časné době neexistují ani do budoucna se nep ředvídají materiální nebo 
právní p řekážky pro okamžitý p řevod kapitálu nebo splácení závazk ů 
protistrany úv ěrové instituci. 
V takovém p řípadě se použije riziková váha 0 %. 
Článek 81 
1. Externí úv ěrové hodnocení lze použít pro ur čení rizikové váhy expozice v souladu s 
článkem 80 pouze v p řípadě, že externí rating ová agentura, která toto hodnocení 
poskytuje, byla p říslušnými orgány  pro tyto ú čely uznána za zp ůsobilou, dále jen 
„způsobilá externí ratingová agentura“. 
2. P říslušné orgány uznají externí ratingovou agenturu za zp ůsobilou pro ú čely 
článku 80 pouze v p řípadě, kdy se ujistily, že je jí metoda hodnocení spl ňuje 
požadavky na nestrannost, nezávislost, stálý p řezkum a transparentnost a že výsledné 
úvěrové hodnocení spl ňuje požadavky na d ůvěryhodnost a transparentnost. P říslušné 
orgány pro tyto ú čely přihlížejí k technickým kritériím stanoveným v p říloze VI 
části 2. 
3. Jestliže byla zp ůsobilost externí ratingové  agentury uznána p říslušnými orgány 
jednoho členského státu, mohou ji p říslušné orgány jiných členských stát ů uznat za 
způsobilou, bez vlastního hodnocení. 
4. P říslušné orgány uve řejní vysv ětlení k procesu uznávání a zve řejní seznam 
způsobilých externích ratingových agentur. 
 
CS 94   CS Článek 82 
1. P říslušné orgány s p řihlédnutím k technickým kritériím stanoveným v p říloze VI 
části 2 určí, jaký stupe ň externího ratingu uvedený v části 1 dané p řílohy odpovídá 
příslušnému úv ěrovému hodnocení provedenému zp ůsobilou externí ratingovou 
agenturou. Toto ur čení musí být objek tivní a konzistentní.  
2. Jestliže p říslušné orgány jednoho členského státu ur čí stupeň podle odstavce 1, 
mohou toto ur čení uznat p říslušné orgány jiných členských stát ů, bez vlastního 
hodnocení.  
Článek 83 
1. Použití úv ěrových hodnocení poskytnut ých externími ratingový mi agenturami pro 
účely výpočtu hodnot rizikov ě vážené expozice úv ěrové instituce je konzistentní a v 
souladu s p řílohou VI částí 3. Úv ěrová hodnocení se nepoužívají selektivn ě. 
2. Úv ěrové instituce využívají vyžádaná úv ěrová hodnocení. Se souhlasem p říslušného 
orgánu však mohou využít i nevyžádaná úv ěrová hodnocení. 
PODODDÍL 2 – PŘÍSTUP ZALOŽENÝ NA INTERNÍM RATINGU  
Článek 84  
1. V souladu s tímto pododdílem mohou p říslušné orgány povolit úv ěrovým institucím, 
aby vypočítaly hodnoty své rizikov ě vážené expozice s použitím p řístupu založeného 
na interním ratingu (p řístupu IRB). Pro každou úv ěrovou instituci se vyžaduje 
výslovné povolení. 
2. Povolení se ud ělí pouze v p řípadě, že se příslušný orgán ke své spokojenosti ujistí, že 
systémy, které úv ěrová instituce zavedla pro řízení a rating úv ěrového rizika expozic, 
jsou správné a jsou uplat ňovány jednotn ě, a zejména spl ňují normy podle p řílohy VII 
části 4: 
a) ratingové systémy úv ěrové instituce poskytují smysluplné hodnocení 
charakteristik dlužníka a transakce,  smysluplné rozlišení rizika a p řesné a 
konzistentní kvalititativní odhady rizika, 
b) interní ratingy a odhady ztrát a selhání použité p ři výpočtu kapitálových 
požadavk ů a přidružené systémy a postupy hrají zásadní úlohu p ři řízení rizik a 
v rozhodovacím procesu, p ři schvalování úv ěru, při interním rozložení kapitálu 
a ve správ ě úvěrové instituce, 
c) úvěrová instituce má útvar, který řídí úvěrové riziko a který je odpov ědný za 
její ratingové systémy, p řičemž je p řiměřeně nezávislý a nepodléhá 
nepatřičným vlivům, 
d) úvěrová instituce shromaž ďuje a ukládá všechny relevantní údaje, které 
poskytují ú činnou podporu jejímu procesu m ěření a řízení úvěrového rizika, 
 
CS 95   CS e) úvěrová instituce uchovává doklady o svých ratingových systémech, uchovává 
doklady o d ůvodech, které ji vedly k výb ěru dané podoby systému, a provádí 
ověřování svých ratingových systém ů. 
Pokud mate řská úvěrová instituce v EU a její dce řiné podniky nebo mate řská 
finanční instituce v EU a její dce řiné podniky používají p řístup založený na interním 
ratingu na jednotném základ ě pro mate řský podnik a jeho dce řiné podniky, mohou 
příslušné orgány povolit, aby minimální požadavky podle p řílohy VII části 4 
splňovaly mate řský podnik a jeho dce řiné podniky spole čně. 
3. Úv ěrová instituce, která žádá o využívání p řístupu založeného na interním ratingu 
prokáže, že pro kategorie expozic v p řístupu založeném na interním ratingu, jichž se 
to týká, používá ratingové systémy, které jsou v obecném souladu s minimálními 
požadavky stanovenými v této p říloze pro ú čely interního m ěření a řízení rizik, po 
dobu nejmén ě tří let před tím, než nabyla zp ůsobilosti používat p řístup založený na 
interním ratingu. Tento požadavek se uplatní ode dne 31. prosince 2010. 
4. Úv ěrová instituce, která žádá o povolení využívat vlastní odhady LGD a/nebo 
konverzních faktor ů, prokáže, že provád ěla a využívala vlastní odhady LGD a/nebo 
konverzních faktor ů způsobem, který byl v obecném souladu s minimálními 
požadavky na využívání vlastních odhad ů těchto parametr ů stanovených v této 
příloze, po dobu nejmén ě tří let před tím, než nabyla zp ůsobilosti používat vlastní 
odhady LGD a/nebo konverzních faktor ů. Tento požadavek se uplatní ode dne 
31. prosince 2010. 
5. Pokud úv ěrová instituce p řestane spl ňovat požadavky stanove né v tomto pododdílu, 
buď předloží příslušnému orgánu plán na v časnou nápravu situace, nebo prokáže, že 
dopad nepln ění je nepodstatný. 
6. Jestliže má být p řístup založený na intern ím ratingu využíván mate řskou úvěrovou 
institucí v EU a jejími dce řinými podniky nebo mate řskou finan ční holdingovou 
společností v EU a jejími dce řinými podniky, orgány p říslušné pro jednotlivé právní 
subjekty úzce spolupracují podle článků 129 až 132. 
Článek 85 
1. Aniž je dot čen článek 89, úv ěrové instituce a jakýkoli mate řský podnik a jeho 
dceřiné podniky uplat ňují přístup založený na interním ratingu na všechny expozice. 
S výhradou schválení p říslušnými orgány, lze toto uplat ňování provád ět postupn ě 
napříč různými kategoriemi expozic, uvedenými v článku 86, uvnit ř téže obchodního 
útvaru, nap říč různými obchodními jednotkami uvnit ř stejné skupiny nebo pro 
využití vlastních odhad ů LGD nebo konverzních faktor ů pro výpo čet rizikových vah 
expozic v ůči podnikům, institucím, centrálním vládám a centrálním bankám. 
V případě kategorie retailové expozice uvedené v článku 86 lze uplat ňování provád ět 
postupně napříč kategoriemi expozic, jimž odpovídají r ůzné korelace v p říloze VII 
části 1 odst. 9, 10 a 11. 
2. Uplat ňování podle odstavce 1 se provede b ěhem přiměřeného časového období, na 
němž se p říslušné orgány dohodnou. Uplat ňování se provede podle p řísných 
 
CS 96   CS podmínek ur čených příslušnými orgány. Tyto podmínky se navrhnou tak, aby 
zajistily, že se flexibilita uvedená  v odstavci 1 nepoužívá selektivn ě za účelem 
snížení minimálních kapitálových požadavk ů z hlediska t ěch kategorií expozic nebo 
obchodních útvar ů, které mají být teprve zahrnuty do p řístupu založeného na 
interním ratingu nebo do používání vlastních odhad ů LGD a konverzních faktor ů. 
3. Úv ěrové instituce, které používají p řístup založený na interním ratingu pro jakoukoli 
kategorii expozice, zárove ň používají p řístup založený na interním ratingu i pro 
kategorii akciové expozice. 
4. S výhradou odstavc ů 1 až 3 a článku 89 úv ěrové instituce, které podle článku 84 
obdržely povolení používat p řístup založený na interním ratingu, neza čnou znovu 
používat pro výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice pododdíl 1, ledaže prokáží 
rozumný d ůvod a obdrží souhlas p říslušných orgán ů. 
5. S výhradou odstavc ů 1 a 2 a článku 89 úv ěrové instituce, které podle čl. 87 odst. 9 
obdržely povolení používat vlastn í odhady LGD a konverzních faktor ů, nezačnou 
znovu používat hodnoty LGD a konve rzní faktory uvedené v čl. 87 odst. 8, ledaže 
prokáží rozumný d ůvod a obdrží souhlas p říslušných orgán ů. 
Článek 86 
1. Každá expozice se za řadí do jedné z následu jících kategorií expozic: 
a) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči centrálním vládám nebo 
centrálním bankám; 
b) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči institucím, 
c) pohledávky nebo podmín ěné pohledávky v ůči podnikům, 
d) retailové pohledávky nebo podmín ěné retailové pohledávky, 
e) akciové pohledávky, 
f) sekuritiza ční pozice, 
g) jiná aktiva nemající povahu úv ěrového závazku. 
2. S následujícími expozicemi se zachází jako s expozicemi v ůči centrálním vládám a 
centrálním bankám: 
a) expozice v ůči orgánům regionální a místní správy, s nimiž se podle 
pododdílu 1 zachází jako s expozicemi v ůči centrálním vládám, 
b) expozice v ůči mezinárodním rozvojovým bankám a mezinárodním 
organizacím, které mají podle pododdílu 1 p řiřazenu rizikovou váhu 0 %. 
3. S následujícími expozicemi se zachází jako s expozicemi v ůči institucím: 
 
CS 97   CS a) expozice v ůči orgánům regionální a místní správy, s nimiž se podle pododdílu 
1 nezachází jako s expozicemi v ůči centrálním vládám, 
b) expozice v ůči subjektům veřejného sektoru, s nimi ž se podle pododdílu 1 
zachází jako s expozicemi v ůči institucím, 
c) expozice v ůči mezinárodním rozvojovým bankám, které nemají podle 
pododdílu 1 p řiřazenu rizikovou váhu 0 %. 
4. Expozice jsou zp ůsobilé k za řazení do kategorie retailové expozice uvedené v odst. 1 
písm. d), jestliže spl ňují následující podmínky: 
a) musí se jednat bu ď o expozici v ůči jednotlivci nebo jednotlivc ům, nebo o 
expozici v ůči malým či středně velkým subjekt ům, v posledním p řípadě za 
předpokladu, že celková částka, kterou dlužník nebo ekonomicky spjatá 
skupina dlužník ů dluží úvěrové instituci a jakémukoli mate řskému podniku a 
jeho dceřiným podnik ům, nesmí, podle informací, které má úv ěrová instituce k 
dispozici na základ ě přiměřených krok ů, které u činila za ú čelem ověření 
situace, p řekročit 1 milion EUR, 
b) úvěrová instituce s nimi p ři řízení svého úv ěrového rizika zachází v pr ůběhu 
času konzistentn ě a podobným zp ůsobem, 
c) nejsou řízeny individuáln ě způsobem srovnatelným s expozicemi v kategorii 
expozice v ůči podnikům, 
d) každá p ředstavuje jednu z velkého po čtu podobn ě řízených expozic. 
5. Následující expozice se za řadí do kategorie akciové expozice: 
a) expozice, které nemají povahu dluhu a které vyjad řují podřízenou, zbytkovou 
pohledávku na aktiva nebo p říjem emitenta, 
b) dluhové expozice, jejichž ekonomická  podstata je podobná jako u expozic 
uvedených v písmeni a). 
6. V rámci kategorie expozic v ůči podnikům úvěrové instituce odd ěleně rozlišují jako 
specializované úv ěrové expozice takové expozice, které mají ná sledující vlastnosti: 
a) jedná se o expozici v ůči subjektu, který byl speciáln ě vytvořen za účelem 
financování a/nebo sprá vy fyzických aktiv, 
b) smluvní ujednání poskytují v ěřiteli značný stupeň kontroly nad aktivy a p říjmy, 
která tato aktiva vytvá řejí, 
c) primárním zdrojem splácení závazku je spíše p říjem vytvá řený aktivy, která 
jsou financována, než nezávislá schopnost širšího obchodního podnikání. 
7. Jakýkoli úv ěrový závazek, který není za řazen do kategorií expozic uvedených v 
odst. 1 písm. a), b) a d) až f), se za řadí do kategorie expozic uvedené v písmeni c) daného 
odstavce. 
 
CS 98   CS 8. Kategorie expozice uvedená v odst . 1 písm. g) zahrnuje zbytkovou hodnotu 
pronajatého majetku, není-li jinde v této sm ěrnici stanoveno jinak. 
9. Metodika, kterou úv ěrová instituce používá pro za řazování expozic do r ůzných 
kategorií, je v pr ůběhu času přiměřená a konzistentní. 
Článek 87 
1. Hodnoty rizikov ě vážené expozice pro úv ěrové riziko u expozic náležejících do jedné 
z kategorií expozic uvedených v čl. 86 odst. 1 písm. a) až e) nebo g) se, pokud nejsou 
odečítány z kapitálu, vypo čítají podle p řílohy VII části 1 odst. 1 až 25. 
2. Hodnoty rizikov ě vážené expozice pro riziko rozm ělnění u nakoupených pohledávek 
se vypočítají podle p řílohy VII části 1 odst. 26. 
3. Výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice pro úv ěrové riziko a riziko rozm ělnění se 
zakládá na relevantních para metrech, které se vztahují k da né expozici. Tyto parametry 
zahrnují pravd ěpodobnost selhání (PD), ztrátu p ři selhání (LGD), splatnost (M) a hodnotu 
expozice. K PD a LGD lze p řihlížet spole čně nebo zvláš ť v souladu s p řílohou VII částí 2. 
4. Aniž je dot čen odstavec 3, hodnoty rizikov ě vážené expozice pro úv ěrové riziko pro 
všechny expozice náležející do kategorie uvedené v čl. 86 odst. 1 písm. e) se vypo čítají v 
souladu s p řílohou VII částí 1 odst. 15 až 24, za podmínky souhlasu p říslušných orgán ů. 
Příslušné orgány povolí úv ěrové instituci používat p řístup stanovený v p říloze VII části 1 
odst. 24 až 25 pouze v p řípadě, že úvěrová instituce spl ňuje minimální požadavky p řílohy VII 
části 4 odst. 114 až 122. 
5. Aniž je dot čen odstavec 3, hodnoty rizikov ě vážené expozice pro úv ěrové riziko pro 
specializované úv ěrové expozice lze vypo čítat v souladu s p řílohou VII částí 1 odst. 5. 
Příslušné orgány zve řejní pokyny k tomu, jak by m ěly instituce p řiřazovat rizikové váhy 
specializovaným úv ěrovým expozicím podle p řílohy VII části 1 odst. 5, a schválí metodiky 
přiřazování zavedené úv ěrovými institucemi. 
6. Pro expozice náležející do kategorií expozic uvedených v čl. 86 odst. 1 písm. a) až d) 
stanoví úv ěrové instituce své vlastní odhady PD v souladu s článkem 84 a p řílohou VII 
částí 4. 
7. Pro expozice náležející do kategorie expozic uvedené v čl. 86 odst. 1 písm. d) stanoví 
úvěrové instituce své vlastní odhady PD a konverzních faktor ů v souladu s článkem 84 a 
přílohou VII částí 4. 
8. Pro expozice náležející do ka tegorií expozic uvedených v čl. 86 odst. 1 písm. a) až c) 
uplatní úv ěrové instituce hodnoty LGD stanovené v p říloze VII části 2 odst. 8 a konverzní 
faktory stanovené v p říloze VII části 3 odst. 11 písm. a) až c). 
9. Aniž je dot čen odstavec 8, pro všechny expozice náležející do kategorií expozic 
uvedených v čl. 86 odst. 1 písm. a) až c) mohou p říslušné orgány úv ěrovým institucím 
povolit, aby používaly vlastní odhady LGD a konverzních faktor ů v souladu s článkem 84 a 
přílohou VII částí 4. 
 
CS 99   CS 10. Hodnoty rizikov ě vážené expozice pro sekuritiza ční expozice a pro expozice náležející 
do kategorie expozice uvedené v čl. 86 odst. 1 písm. f) se vypo čítají v souladu s 
pododdílem 4. 
11. Pokud expozice v ůči podniku kolektivního investování spl ňují kritéria stanovená v 
příloze VI části 1 odst. 74 až 75 a úv ěrová investice zná vš echny podkladové expozice 
podniku kolektivního investování, p řihlíží k těmto podkladovým expozicím pro ú čely výpočtu 
hodnot rizikov ě vážené expozice a hodnot o čekávaných ztrát v souladu s metodami 
stanovenými v tomto pododdílu. 
Pokud úv ěrová instituce nespl ňuje podmínky pro používání metod stanovených v tomto 
pododdílu, vypo čítají se hodnoty rizikov ě vážené expozice a hodnoty o čekávaných ztrát podle 
následujících p řístupů: 
a) pro expozice náležející do kategorie expozice uvedené v čl. 86 odst. 1 písm. e) 
přístup stanovený v p říloze VII části 1 odst. 17  až 19. Jestliže úv ěrová instituce 
není pro tyto ú čely schopna rozlišit mezi akciovými expozicemi 
neobchodovanými na regulovaných tr zích, akciovými expozicemi 
obchodovanými na regulovaných trzích  a jinými akciov ými expozicemi, 
zachází s t ěmito expozicemi jako s jinými akciovými expozicemi, 
b) pro všechny ostatní podkladové expozice p řístup stanovený v pododdílu 1, s 
výhradou následujících úprav: 
i) expozice jsou za řazeny do p říslušné kategorie expozice a je jim p řiřazena 
riziková váha p říslušející ke stupni ex terního ratingu, který je 
bezprostředně nad tím stupn ěm externího ratingu, do kterého by 
byla tato expozice obvykle za řazena, 
ii) expozicím za řazeným do vyšších stup ňů externího ratingu, kterým by 
byla obvykle p řiřazena riziková váha 150 %, je p řiřazena riziková 
váha 200 %. 
12. Pokud expozice v ůči podniku kolektivního investování nespl ňuje kritéria stanovená v 
příloze VI části 1 odst. 74 až 75 nebo pokud úv ěrová instituce nezná všechny podkladové 
expozice podniku kolekti vního investování, p řihlédne p římo k podkladovým expozicím a 
vypočítá hodnoty rizikov ě vážené expozice a hodnoty o čekávaných ztrát v souladu s 
přístupem stanoveným v p říloze VII části 1 odst. 17 až 19. Jestliže úv ěrová instituce není pro 
tyto účely schopna rozlišit mezi akciovými expozicemi neobchodovanými na regulovaných 
trzích, akciovými expozicemi obchodovanými na  regulovaných trzích a jinými akciovými 
expozicemi, zachází s t ěmito expozicemi jako s jinými akciovými expozicemi. Pro tyto ú čely 
se expozice, které nejsou akciovými expozicemi, za řadí do jedné z kategorií (akciové 
expozice obchodované či neobchodované na regulovaných trzích nebo jiné akciové expozice) 
uvedených v p říloze VII části 1 odst. 17 a neznámé expozice se za řadí do kategorie jiné 
akciové expozice. 
Jestliže úv ěrové instituce nevyužijí výše uvedenou metodu, mohou se spolehnout na t řetí 
stranu, která vypo čítá a oznámí pr ůměrné hodnoty rizikov ě vážené expozice na základ ě 
podkladových expozic podniku kolektivního inve stování v souladu s následujícími p řístupy, 
je-li v dostate čné míře zajištěna správnost výpo čtu a oznámení: 
 
CS 100   CS a) pro expozice náležející do kategorie expozice uvedené v čl. 86 odst. 1 písm. e) 
přístup stanovený v p říloze VII části 1 odst. 17 až 19. Jestliže úv ěrová instituce 
není pro tyto ú čely schopna rozlišit mezi akciovými expozicemi 
obchodovanými na regulovaných trzích, akciovými expozicemi 
obchodovanými na regulovaných trzích  a jinými akciov ými expozicemi, 
zachází s t ěmito expozicemi jako s jinými akciovými expozicemi.  
b) pro všechny ostatní podkladové expozice p řístup stanovený v pododdílu 1, s 
výhradou následujících úprav: 
i) expozice jsou za řazeny do p říslušné kategorie expozice a je jim p řiřazena 
riziková váha p říslušející ke stupni ex terního ratingu, který je 
bezprostředně nad tím stupn ěm externího ratingu, do kterého by 
byla tato expozice obvykle za řazena, 
ii) expozicím za řazeným do vyšších stup ňů externího ratingu, kterým by 
byla obvykle p řiřazena riziková váha 150 %, je p řiřazena riziková 
váha 200 %. 
Článek 88 
1. Hodnoty o čekávaných ztrát pro expozice náležej ící do jedné z kategorií expozic 
uvedených v čl. 86 odst. 1 písm. a) až e) se vypo čítají v souladu s metodami stanovenými v 
příloze VII části 1 odst. 27 až 73.  
2. Výpo čet hodnot o čekávaných ztrát v souladu s p řílohou VII částí 1 odst. 27 až 33 se 
pro každou expozici zakládá na tých ž vstupních údajích o PD, LPG a hodnot ě expozice jako 
jsou ty, které se použijí pro výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice v souladu s článkem 87. 
3. Hodnoty o čekávaných ztrát pro sekuritiza ční expozice se vypo čítají v souladu 
s pododdílem 4. 
4. Hodnota o čekávaných ztrát pro expozice náležejí cí do kategorie expozic uvedené v čl. 
86 odst. 1 písm. g) je nulová. 
5. Hodnoty o čekávaných ztrát pro riziko rozm ělnění nakoupených pohledávek se 
vypočítají v souladu s metodami stanovenými v p říloze VII části 1 odst. 33. 
6. Hodnoty o čekávaných ztrát pro expozice uvedené v čl. 87 odst. 11 a 12 se vypo čítají 
v souladu s metodami uvedenými v p říloze VII části 1 odst. 27 až 33. 
Článek 89 
1. S výhradou souhlasu p říslušných orgán ů mohou úv ěrové instituce,  které jsou 
oprávněny k využívání p řístupu založeného na interním ratingu pro výpo čet hodnoty rizikov ě 
vážené expozice a hodnoty o čekávaných ztrát, použít pro jednu nebo více následujících 
kategorií expozic pododdíl 1: 
 
CS 101   CS a) kategorii expozice uvedenou v čl. 86 odst. 1 písm. a), kde je po čet významných 
protistran omezen a pro úv ěrovou instituci by bylo nep řiměřeně zatěžující 
uplatnit pro tyto protis trany ratingový systém, 
b) kategorii expoz ice uvedenou v čl. 86 odst. 1 písm. b), kde je po čet významných 
protistran omezen a pro úv ěrovou instituci by bylo nep řiměřeně zatěžující 
uplatnit pro tyto protis trany ratingový systém, 
c) expozice v nevýznamných obchodních útva rech a kategorie expozic, které jsou 
nevýznamné z hlediska veli kosti a rizikového profilu,  
d) expozice v ůči centrálním vládám domovského členského státu a v ůči jeho 
orgánům regionální a místní správy a správním subjekt ům za předpokladu, že: 
i) neexistuje rozdíl v expozici v ůči této centrální vlád ě a rizikem ostatních 
obdobných expozic v d ůsledku zvláštních ve řejných ujednání, 
ii) expozicím v ůči této centrální vlád ě je přiřazen stupe ň externího ratingu 1 
podle pododdílu 1, 
e) expozice úv ěrové instituce v ůči protistran ě, která je jejím mate řským 
podnikem, jejím dce řiným podnikem nebo dce řiným podnikem jejího 
mateřského podniku za p ředpokladu, že touto protis tranou je instituce nebo 
finanční holdingová spole čnost, finan ční instituce, spole čnost spravující aktiva 
nebo podnik pomocných služeb, na n ěž se vztahují obez řetnostní požadavky, 
f) akciové expozice v ůči subjektům, jejichž úv ěrové závazky jsou zp ůsobilé pro 
nulovou rizikovou váhu podle pododdílu 1 (v četně těch subjekt ů veřejného 
sektoru, na n ěž se může použít nulová riziková váha), 
g) akciové expozice nabyté v rámci zákonem upravených program ů na podporu 
přesně vymezených hospodá řských odv ětví, které poskytují úv ěrovým 
institucím významné dotace na investice a zahrnují ur čitou formu státního 
dohledu a omezení na investice do p ůvodního kapitálu. Tato výjimka je 
omezena na souhrnný limit 10 % p ůvodního a dodatkového kapitálu.  
Tento odstavec nebrání p říslušným orgán ům jiného členského státu umožnit 
uplatnění pravidel pododdílu 1 na akci ové expozice, kterým bylo takové 
zacházení umožn ěno v jiném členském stát ě.  
2. Pro ú čely písmene c) se kategorie akciových expozic úv ěrové instituce považuje za 
významnou, pokud jejich souhrnná hodnota sní žená o akciové expozice nabyté v rámci 
zákonem upravených program ů, jak je uvedeno v písmeni g), p řevýší v pr ůměru za 
předcházející rok 10 % kapitálu úv ěrové instituce. Je-li po čet těchto akciových expozic nižší 
než 10 jednotlivých expozic, činí tento limit 5 % kapitálu úv ěrové instituce. 
 
CS 102   CS PODODDÍL 3 – SNIŽOVÁNÍ ÚV ĚROVÉHO RIZIKA  
Článek 90 
Pro účely tohoto pododdílu se „v ěřitelskou úv ěrovou institucí“ rozumí úv ěrová instituce, která 
má danou expozici, a ť už vznikla z jejích úv ěrových nebo jiných činností. 
Článek 91 
Úvěrové instituce, které používají standardizovaný p řístup podle článků 78 až 83 nebo 
používají p řístup založený na interním ratingu podle článků 84 až 89, ale nepoužívají své 
vlastní odhady LGD a konverzních faktor ů podle článků 87 a 88, mohou uznat snižování 
úvěrového rizika v souladu s tímto pododdílem p ři výpočtu hodnot rizikov ě vážené expozice 
pro účely čl. 75 písm. a), p řípadně při výpočtu očekávané ztráty pro ú čely výpočtu uvedeného 
v čl. 57 písm. q) a v čl. 63 odst. 3. 
Článek 92 
1. Technika používaná pro zajišt ění úvěrového rizika spolu s akcemi, kroky, postupy a 
zásadami, které v ěřitelská úv ěrová instituce p řijala nebo zavedla, vedou k vytvo ření 
takových uspo řádání na zajišt ění úvěrového rizika, která jsou právn ě účinná a 
vynutitelná ve všech p říslušných právních řádech. 
2. V ěřitelská úv ěrová instituce u činí všechny náležité kroky, aby zajistila ú činnost 
uspořádání na zajišt ění úvěrového rizika a aby pokr yla související rizika. 
3. V p řípadě majetkového zajišt ění úvěrového rizika je podmínkou pro uznání 
způsobilosti aktiv jejich dostate čná likvidita a dostate čná stabilita v pr ůběhu času tak, 
aby byla zabezpe čena vhodná úrove ň jistoty ohledn ě dosaženého zajišt ění úvěrového 
rizika s přihlédnutím k p řístupu, který se používá k výpo čtu hodnot rizikov ě vážené 
expozice, a na povolenou míru uznání. Zp ůsobilá mohou být pouze aktiva uvedená v 
příloze VIII části 1. 
4. V p řípadě majetkového zajišt ění úvěrového rizika má v ěřitelská úv ěrová instituce 
právo ve vhodném okamžiku realizovat nebo si ponechat aktiva, z nichž vyplývá 
zajištění v případě selhání, platební neschopnosti  nebo konkurzu dlužníka, p řípadně 
správce kolaterálu, nebo v p řípadě jiné smluvn ě stanovené úv ěrové události. Stupe ň 
korelace mezi hodnotou aktiva, které poskytuje zajišt ění úvěru, a úvěrovou kvalitou 
dlužníka nesmí být nep řiměřeně vysoký. 
5. V p řípadě zajištění úvěrového rizika t řetí stranou je podmínkou pro uznání 
způsobilosti strany poskytují cí závazek její dostate čná spolehlivost a skute čnost, že 
dohoda o zajišt ění úvěru má právní ú činky v příslušných právních řádech tak, aby 
byla zabezpe čena vhodná úrove ň jistoty ohledn ě dosaženého zajišt ění úvěrového 
rizika s přihlédnutím k p řístupu, který se používá k výpo čtu hodnot rizikov ě vážené 
expozice, a na povolenou míru uznání. Zp ůsobilost lze uznat pouze v p řípadě 
poskytovatel ů úvěrového zajišt ění a typů dohod o zajišt ění úvěru stanovených v 
příloze VIII části 1. 
6. Musejí být spln ěny minimální požadavky stanovené v p říloze VIII části 2. 
 
CS 103   CS Článek 93 
1. Jestliže jsou spln ěny požadavky stanovené v článku 92, lze výpo čet hodnot rizikov ě 
vážené expozice, p řípadně hodnot o čekávaných ztrát, upravit v souladu s 
přílohou VIII částmi 3 až 6. 
2. K žádné expozici, u níž bylo uplatn ěno snížení úv ěrového rizika, nesmí být p řiřazena 
vyšší hodnota rizikov ě vážené expozice nebo o čekávané ztráty, než jaká by byla 
přiřazena k jinak stejné expozici bez snížení úv ěrového rizika. 
3. Jestliže hodnota rizikov ě vážené expozice již bere v úvahu zajišt ění úvěrového rizika 
podle článků 78 až 83, p řípadně článků 84 až 93, výpo čet úvěrového zajišt ění se dále 
neuznává podle tohoto pododdílu.  
PODODDÍL 4 - SEKURITIZACE  
Článek 94 
Jestliže úv ěrová instituce používá standardizovaný p řístup stanovený v pododdílu 1 pro 
výpočet hodnot rizikov ě vážené expozice pro kategorii expozice, do níž by byly podle 
článku 79 za řazeny sekuritizované expozice, vypo čítá hodnotu rizikov ě vážené expozice 
sekuritiza ční pozice v souladu s p řílohou IX částí 4 odst. 6 až 35. 
Ve všech ostatních p řípadech vypo čítá hodnotu rizikov ě vážené expozice v souladu s 
přílohou IX částí 4 odst. 36 až 74. 
Článek 95 
1. Jestliže bylo z úv ěrové instituce, která je p ůvodcem, v souladu s p řílohou IX částí 2 
převedeno významné úv ěrové riziko spojené se sekuritizovanými expozicemi, m ůže daná 
úvěrová instituce: 
a) v případě tradiční sekuritizace vyjmout expoz ice, které sekuritizovala, 
z výpočtu hodnot rizikov ě vážené expozice, p řípadně hodnot o čekávaných 
ztrát, 
b) v případě syntetické sekuritizace vypo čítat hodnoty rizikov ě vážené expozice, 
případně hodnoty o čekávaných ztrát, se z řetelem k sekuritizovaným expozicím 
podle přílohy IX části 2. 
2. Jestliže se použije odstavec 1, úv ěrová instituce, která je p ůvodcem, vypo čítá hodnoty 
rizikově vážené expozice p ředepsané v p říloze IX pro pozice, které p řípadně drží v 
sekuritizaci. 
Jestliže úv ěrová instituce, která je p ůvodcem, nep řevede významné úv ěrové riziko v souladu s 
odstavcem 1, nemusí provád ět výpočet hodnot rizikov ě vážené expozice pro žádnou pozici, 
kterou případně drží v dané sekuritizaci. 
 
CS 104   CS Článek 96 
1. Pro výpo čet hodnot rizikov ě vážené expozice sekuritiza ční pozice se použijí na 
hodnotu expozice pozice rizikové váhy v souladu s p řílohou IX na základ ě úvěrové kvality 
dané pozice, která m ůže být ur čena odkazem na úv ěrové hodnocení externí ratingovou 
agenturou nebo jiným zp ůsobem, jak je uvedeno v p říloze IX. 
2. Jestliže se expoz ice vztahuje na r ůzné tranše v sekuritizaci , považuje se expozice 
spojená s každou tranší za samostatnou sekuritiza čn í  p o z i c i .  M á  s e  z a  to, že poskytovatelé 
úvěrového zajišt ění sekuritiza ční pozice drží pozice v sekuritizaci. Sekuritiza ční pozice 
zahrnují expozice spojené se sekur itizací vyplývající z úrokových nebo m ěnových 
derivátových kontrakt ů. 
3. Jestliže je sekuritiza ční pozice p ředmětem majetkového zajišt ění úvěrového rizika 
nebo zajišt ění úvěrového rizika t řetí stranou, lze rizikovou váhu, kterou k ní lze p řiřadit, 
upravit v souladu s články 90 až 93 vykládanými ve spojení s p řílohou IX. 
4. S výhradou čl. 57 písm. r) a čl. 66 odst. 1 se hodnota rizikov ě vážené expozice zahrne 
do součtu hodnot rizikov ě vážené expozice úv ěrové instituce pro ú čely čl. 75 písm. a). 
Článek 97 
1. Úv ěrové hodnocení externí rati ngovou agenturou lze použít k ur čení rizikové váhy 
sekuritiza ční pozice podle článku 96 pouze v p řípadě, že externí ratingová agentura byla 
příslušnými orgány pro tento ú čel uznána za zp ůsobilou, dále jen „zp ůsobilá externí ratingová 
agentura“. 
2. Příslušné orgány uznají, že exte rní ratingová ag entura je zp ůsobilá pro ú čely 
odstavce 1 pouze v p řípadě, pokud se ke své spokojenosti ujistily, že tato agentura spl ňuje 
požadavky stanovené v článku 81, s p řihlédnutím k technickým kritériím uvedeným v 
příloze VI části 2, a že prokázala své schopnosti v obl asti sekuritizace, což lze dokázat 
například dobrým p řijetím na trhu. 
3. Jestliže p říslušné orgány jednoho členského státu uznaly ex terní ratingov ou agenturu 
za způsobilou pro ú čely odstavce 1, mohou ji p říslušné orgány ostatních členských stát ů uznat 
za způsobilou pro tyto ú čely, aniž by provedly vlastní hodnocení. 
4. Příslušné orgány zve řejní informace o postupu uznávání a seznam zp ůsobilých 
ratingových agentur. 
5. Úv ěrové hodnocení vypracované zp ůsobilou externí ratingo vou agenturou lze použít 
pro tento ú čel pouze v p řípadě, že odpovídá zásadám d ůvěryhodnosti a transparentnosti 
uvedeným v p říloze IX části 3. 
Článek 98 
1. Pro ú čely použití rizikových vah na sekuritiza ční pozice p říslušné orgány ur čí, 
k jakým stup ňům externího ratingu stanoveným v p říloze IX mají být p řiřazena příslušná 
úvěrová hodnocení vypracovaná zp ůsobilou externí ratingovou ag enturou. Toto rozhodnutí je 
objektivní a konzistentní. 
 
CS 105   CS 2. Když p říslušné orgány jednoho členského státu provedou ur čení podle odstavce 1, 
mohou příslušné orgány ostatních členských stát ů toto určení uznat, aniž by provedly vlastní 
určení. 
Článek 99 
Využívání úv ěrových hodnocení vypracovaných externí ratingovou agenturou pro výpo čet 
hodnot rizikov ě vážené expozice úv ěrové instituce podle článku 96 je konzistentní a probíhá 
v souladu s p řílohou IX částí 3. Úv ěrová hodnocení se nepoužívají selektivn ě. 
Článek 100 
1. V p řípadě sekuritizace revolvingových expozic s možností p ředčasného splacení 
úvěrová instituce, která je p ůvodcem nebo sponzorem, vypo čítá v souladu 
s přílohou IX dodate čnou hodnotu rizikov ě vážené expozice pro riziko zvýšení 
úrovní úv ěrového rizika, jimž je vystavena, po využití možnosti p ředčasného 
splacení. 
2. Pro tyto ú čely se revolvingovou expozicí rozumí expozice, u níž m ůže zákazník 
měnit částky, které čerpá v rámci dohodnutého limitu, a možností p ředčasného 
splacení se rozumí smluvní ustanovení, které vyžaduje, aby v p řípadě přesně 
vymezených událostí byly pozice investor ů splaceny p řed původně stanovenou 
dobou splatnosti vydaných cenných papír ů. 
3. Jestliže sekuritizace obsahují možnost p ředčasného splacení retailových expozic, 
které jsou nezávazné a které lze bezpodmíne čně zrušit bez p ředchozího oznámení, a 
předčasné splacení je spušt ěno jinou kvantitativní hodnotou než je pr ůměr 
nadměrného rozp ětí za tři měsíce, mohou p říslušné orgány použít zacházení, které se 
výrazně přibližuje zacházení uvedenému v p říloze IX části 4 odst. 27 až 30, pro 
určení tam uvedeného konverzního faktoru. 
4. Jestliže p říslušný orgán hodlá zacházet s konkrétní sekuritizací v souladu s 
odstavcem 3, nejprve o tom informuje p říslušné orgány všech ostatních členských 
států. Dříve než se využívání takového zacházení stane sou částí obecného p řístupu 
příslušného orgánu k sekuritizac ím obsahujícím možnost p ředčasného splacení výše 
uvedeného typu, p říslušný orgán konzultuje p říslušné orgány všech ostatních 
členských stát ů a přihlédne k vyjád řeným názor ům. Daný p říslušný orgán pak 
zveřejní názory vyjád řené při takové konzultaci a p řijatý způsob zacházení. 
Článek 101 
1. Úv ěrová instituce, která je p ůvodcem nebo sponzorem, neposkytne sekuritizaci 
podporu, která by p řekračovala její smluvní závazky, s cíle m snížit potenciá lní nebo skute čné 
ztráty investor ů. 
2. Jestliže úv ěrová instituce, která je p ůvodcem nebo sponzorem, nedodrží u ur čité 
sekuritizace odstavec 1, p říslušný orgán jí uloží, aby m ěla minimáln ě k dispozici kapitál na 
všechny sekuritizované expozice v takové  výši, jako kdyby nebyly sekuritizovány. Úv ěrová 
 
CS 106   CS instituce zve řejní, že poskytla mimosmluvní podporu, a informuje o následném regulatorním 
dopadu na její kapitál. 
ODDÍL 4 
MINIMÁLNÍ KAPITÁLOVÉ POŽADAVKY PRO KRYTÍ OPERA ČNÍHO RIZIKA  
Článek 102 
1. Příslušné orgány uloží úv ěrovým institucím, aby m ěly k dispozici kapitál na krytí 
operačního rizika v souladu s p řístupy stanovenými v článcích 103, 104 a 105. 
2. Aniž je dot čen odstavec 4, úv ěrové instituce, které používají p řístup stanovený 
v článku 104, neza čnou znovu využívat p řístupy uvedené v článku 103, ledaže prokáží 
rozumný d ůvod a obdrží souhlas p říslušných orgán ů. 
3. Aniž je dot čen odstavec 4, úv ěrové instituce, které používají p řístup stanovený 
v článku 105, neza čnou znovu využívat p řístup uvedený v článku 103 nebo 104, ledaže 
prokáží rozumný d ůvod a obdrží souhlas p říslušných orgán ů. 
4. Příslušné orgány mohou úv ěrovými institucím povolit, aby využívaly kombinaci 
přístupů v souladu s p řílohou X částí 4. 
Článek 103 
Kapitálové požadavky pro krytí opera čního rizika podle p řístupu základního ukazatele 
představují ur čité procento p říslušného ukazatele, v souladu s parametry stanovenými 
v příloze X části 1. 
Článek 104 
1. Podle standardizovaného p řístupu rozd ělí úvěrové instituce své činnosti do řady 
obchodních linií, jak je stanoveno v p říloze X části 2. 
2. V každé obchodní linii úv ěrové instituce vypo čítají kapitálový požadavek pro krytí 
operačního rizika jako ur čité procento p říslušného ukazatele, v souladu s parametry 
stanovenými v p říloze X části 2. 
3. Pro n ěkteré obchodní linie mohou p říslušné orgány za ur čitých podmínek úv ěrové 
instituci povolit, aby pro ur čení svého kapitálového požadavku pro krytí opera čního 
rizika použila alternativní ukazatel. 
4. Kapitálový požadavek pro krytí opera čního rizika podle st andardizovaného p řístupu 
představuje sou čet kapitálových požadavk ů na krytí opera čního rizika nap říč všemi 
jednotlivými obchodními liniemi. 
5. Parametry pro standardizovaný p řístup jsou stanoveny v p říloze X části 2. 
 
CS 107   CS 6. Aby úv ěrové instituce mohly používat standardizovaný p řístup, musejí spl ňovat 
kritéria stanovená v p říloze X části 2. 
Článek 105 
1. Úv ěrové instituce mohou využívat pokro čilé přístupy k m ěření založené na svých 
interních systémech m ěření rizik, jestliže p říslušný orgán výslovn ě schválí využívání 
dotyčných model ů pro výpo čet kapitálového požadavku. 
2. Úv ěrové instituce musí ke spokojenosti p říslušných orgán ů prokázat, že spl ňují 
kvalifikační kritéria stanovená v p říloze X části 3. 
3. Jestliže pokro čilý přístup k měření hodlá využít mate řská úvěrová instituce v EU a její 
dceřiné podniky nebo dce řiné podniky mate řské finan ční holdingové spole čnosti v EU, 
orgány příslušné pro r ůzné právní subjekty úzce spolupracují, jak je stanoveno v článcích 128 
až 132. Žádost obsahuje prvky uvedené v p říloze X části 3. 
4. Jestliže mate řská úvěrová instituce v EU a její dce řiné podniky nebo mate řská finanční 
instituce v EU a její dce řiné podniky použ ívají pokro čilý přístup k m ěření na jednotném 
základě pro mate řský podnik a jeho dce řiné podniky, mohou p říslušné orgány povolit, aby 
kvalifikační kritéria stanovená v p říloze X části 3 splnily mate řský podnik a jeho dce řiné 
podniky spole čně. 
 
Ð2000/12/ES 
ODDÍL 35 
VELKÁ ANGAŽOVANOST  
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 odst. 24 
(přizpůsobený) 
Ö novýČlánek 106 
1. „a Angažovaností“ se pro ú čely článků 48, 49 a 49  ⌦ tohoto oddílu ⌫ rozumějí 
⌦ jakákoli ⌫ aktiva a  nebo  podrozvahové položky uvedené v článku 43 a v 
přílohách II a IV  ⌦ oddílu 3 pooddílu 1 ⌫ , bez uplatn ění rizikových vah nebo 
stupňů rizika tam stanovených; . 
rizika uvedená  ⌦ Angažovanost vyplývající z bod ů uvedených ⌫ v příloze IV se 
vypočítá pomocí jedné z metod stanovených v p říloze III, . 
aniž se uplatní rizi kové váhy protistrany;  Se souhlasem p říslušných orgán ů lze 
vyloučit z definice angažova nosti všechny položky pln ě kryté kapitálem, pokud tento 
kapitál není zahrnut Ö do kapitálu úv ěrové instituce pro ú čely článku 75  do 
výpočtu ukazatel ů kapitálové p řiměřenosti  nebo do výpo čtu jiných sledovaných 
ukazatelů stanovených v této sm ěrnici a jiných p ředpisech Spole čenství; . 
2. a Angažovanost nezahrnuje: 
 
CS 108   CS a) u devizových operací angažovanost nabytou p ři obvyklém pr ůběhu zúčtování  
vypořádání  během 48 hodin po zaplacení, nebo  
b) u operací p ři koupi nebo prodeji cenných papír ů angažovanost nabytou p ři 
obvyklém pr ůběhu vypořádání během pěti pracovních dn ů po zaplacení nebo 
dodání cenných papír ů podle toho, k čemu dojde d řív;. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 1 bod 1 t řetí 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Článek 107 
Pro účely dohledu nad velkou angažovaností a její kontroly  ⌦ tohoto oddílu ⌫ se za 
úvěrovou instituci považuje  ⌦ se pojem úv ěrová instituce vztahuje na: ⌫ 
a) úv ěrovou instituci ve smyslu prvního pododstavce  včetně ⌦ jejích ⌫ poboček této 
úvěrové instituce  ve třetích zemích, a 
b) všechny soukromé nebo ve řejné podniky v četně svých  jejich  poboček, které 
odpovídají definici v  prvním pododstavci  ⌦ úvěrové instituce ⌫ a které získaly 
povolení ve t řetí zemi; . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 48 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
Článek 108 
Hlášení velké angažovanosti  
1. Angažovanost úv ěrové instituce v ůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupin ě 
klientů se považuje ze velkou, p ředstavuje-li její hodnota alespo ň 10 % kapitálu instituce. 
Ö Pro tyto ú čely se oddíl 1 čte bez čl. 66 odst. 2 a lze ho číst bez čl. 57 písm. q) a čl. 63 
odst.3.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 48 odst. 4 první 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Článek 109 
Příslušné orgány vyžadují, aby m ěla každá úv ěrová instituce řádné řídicí administrativní  a 
účetní postupy a p řiměřený mechanismus vnit řní kontroly ke zjišt ění a zaznamenání všech 
případů velké angažovanosti a jejich následných zm ěn v souladu s definice mi a požadavky v 
této směrnici ⌦ s touto sm ěrnicí ⌫ , a ke sledování p řípadů angažovanosti s ohledem na 
vlastní politiku úv ěrové instituce v oblasti angažovanosti. 
 
CS 109   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 48 odst. 2 
(přizpůsobený) 
Článek 110 
Hlášení velké angažovanosti  
21. Úvěrová instituce ohlásí každou velkou angažovanost ve smyslu odstavce 1  
příslušným orgán ům. 
Členské státy stanoví, že toto ohlášení má být u činěno podle jejich uvážení jedním z t ěchto 
dvou způsobů: 
a) ohlášení všech p řípadů velké angažovanosti nejmén ě jednou ro čně spojené s 
průběžným hlášením všech  nových p řípadů velké angažovanosti a zvýšení každé již 
existující velké angažovanosti nejmén ě o 20 % v ůči předchozímu hlášení, 
b) ohlášení všech p řípadů velké angažovanosti nejmén ě čtyřikrát ročně. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 48 odst. 3 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
32. Ö S výjimkou p řípadů úvěrových institucí, které se p ři uznání kolaterálu p ři výpočtu 
hodnoty expozice pro ú čely čl. 111 odst. 1, 2 a 3 řídí článkem 114,  Ppřípady angažovanosti 
osvobozené podle čl. 49 ⌦ 111 ⌫ odst. 7  Ö 3  písm. a), b), c), d) , f), g) a h) však  nemusí 
být ohlašovány podle odstavce 2  Ö 1  . Četnost podávání zpráv stanovená v odst. 2  Ö 1  
druhé odrážce  Ö písm. b)  může být snížena na dvakrát ro čně pro případy angažovanosti 
uvedené v čl. 49 ⌦ 111 ⌫ odst. 7  ⌦ 3 ⌫ písm. e) a i) a odstavcích 8, 9 a 10  Ö článcích 
115 a 116 . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 48 odst. 4 druhý 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Uplatní-li úv ěrová instituce odstavec 3  ⌦ 2 ⌫ , musí vést záznam o d ůvodech pro takový 
krok nejmén ě po jeden rok od události, která vedla k osvobození, aby mohly p říslušné orgány 
prověřit, zda bylo oprávn ěné. 
 
Ønový 
3. Členské státy mohou stanovit, že se kon centrované expozice ohlašují emitent ům 
kolaterálu p řijatého úv ěrovou institucí. 
 
CS 110   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 1 až 5 
(přizpůsobený) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
7 
Önový 
Článek 111 
Limity velké angažovanosti  
1. Úv ěrová instituce nep řipustí angažovanost v ůči jednomu klientovi nebo ekonomicky 
spjaté skupin ě klientů, jejíž hodnota p řesahuje 25 % jejího kapitálu Ö . Pro tyto 
účely a pro ú čely ostatních ustanovení tohoto článku se oddíl 1 čte bez čl. 66 odst. 2 
a lze ho číst bez čl. 57 písm. q) a čl. 63 odst.3.  
2. Je-li tímto klientem nebo ekonomicky spjatou skupinou klient ů mateřský nebo 
dceřiný podnik úv ěrové instituce, p řípadně jeden nebo více dce řiných podnik ů 
takového mate řského podniku, snižuje se procento  uvedené v odstavci 1 na 20 %. 
Členský stát však nemusí uplat ňovat na angažovanost v ůči takovým klient ům limit 
20 %, pokud zajistí zvláštní sledování takových p řípadů angažovanosti jinými 
opatřeními nebo postupy. O obsahu t ěchto opat ření a postup ů uvědomí Komisi a 
Î1 Evropský bankovní výbor  . 
3. Úv ěrová instituce nep řipustí případy velké angažovanosti, které celkov ě přesahují 
800 % hodnoty jejího kapitálu. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 4 
(přizpůsobený) 
4. Členské státy mohou stanovit p řísnější limity, než jsou limity stanovené v odstavcích 1, 2 a 
3. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 1 až 5 
54. Úv ěrová instituce musí soustavn ě dodržovat limity angažovanosti stanovené v 
odstavcích 1, 2 a 3. Pokud ve výjime čných případech její angažovanost p řesáhne tyto 
limity, oznámí tuto skute čnost bezodkladn ě příslušným orgán ům, které mohou 
úvěrové instituci v od ůvodněných případech poskytnout lh ůtu k tomu, aby dosáhla 
souladu s limity. 
 
Ønový 
Článek 112 
1. Pro ú čely článků 113 až 117 pojem „záruka“ zahrnuje úv ěrové deriváty uznané podle 
článků 90 až 93, s výjimkou úv ěrových dluhopis ů. 
 
CS 111   CS 2. S výhradou odstavce 3 v p řípadech, kdy lze podle článků 113 až 117 povolit 
majetkové zajišt ění úvěrového rizika nebo zajišt ění třetí stranou, je nutno dodržet 
požadavky na zp ůsobilost a jiné minimální požadavky stanovené články 90 až 93 pro 
účely výpočtu hodnoty rizikov ě vážené expozice podle článků 78 až 83. 
3. Pokud se úv ěrová instituce řídí čl. 114 odst. 2, je uznání úv ěrového zajišt ění 
podmíněno splněním příslušných požadavk ů uvedených v článcích 84 až 89. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 4 a 6 
(přizpůsobený) 
Článek 113 
1. Členské státy mohou stanovit p řísnější limity, než jsou limity stanovené v odst avcích 
1, 2 a 3  ⌦ článku 111 ⌫ . 
62. Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout z p ůsobnosti odstavc ů 1, 2 a 3  
⌦ článku 111 ⌫ angažovanost úv ěrové instituce v ůči jejímu mate řskému podniku, jiným 
dceřiným podnik ům tohoto mate řského podniku nebo vlastním dce řiným podnik ům, 
podléhají-li tyto podniky a spole čnosti  témuž dohledu na konsolidovaném základ ě jako sama 
úvěrová instituce vykonávanému v souladu s touto sm ěrnicí nebo s obdobnými normami 
platnými v t řetí zemi. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 7 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
73. Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout následující p řípady angažovanosti  
expozice  z působnosti odstavc ů 1, 2 a 3  ⌦ článku 111 ⌫ : 
(a) aktiva představující pohledávky v ůči ústředním vládám nebo centrálním 
bankám zóny  A Ö centrálním vládám nebo centrálním bankám, které by 
nezajištěné obdržely podle článků 78 až 83 nulovou rizikovou váhu  , 
(b) aktiva p ředstavující pohledávky v ůči Evropským spole čenstvím  
Ö mezinárodním organizacím nebo mezi národním rozvojovým bankám, které 
by nezajišt ěné obdržely podle článků 78 až 83 nulovou rizikovou váhu  , 
(c) aktiva představující pohledávky kryté výslovnou zárukou úst ředních vlád nebo 
centrálních bank zóny A nebo Evropských spole čenství  Ö centrálních vlád, 
centrálních bank, mezinárodních orga nizací nebo mezinárodních rozvojových 
bank, v nichž by nezajišt ěné pohledávky v ůči subjektu poskytujícímu záruky 
dosáhly podle článků 78 až 83 nulové rizikové váhy  , 
(d) jiné případy angažovanosti  expozice  vůči ústředním vládám nebo centrálním 
bankám zóny A nebo k  Evropským spole čenstvím  Ö centrálním vládám, 
centrálním bankám, mezinárodním organizacím nebo mezinárodním 
rozvojovým bankám nebo expozice, za n ěž výše uvedené subjekty ru čí, jestliže 
by nezajišt ěné pohledávky v ůči subjektu, v ůči němuž existuje expozice nebo 
který za ni ru čí, obdržely podle článků 78 až 83 nulovou rizikovou váhu  , 
 
CS 112   CS (e) aktiva představující pohledá vky a jinou angažovanost  jiné expozice  vůči 
centrálním vládám nebo centrálním bankám zóny B , Ö které nejsou zmín ěny 
ve výše uvedeném písmeni a)  , které zn ějí na národní m ěny dlužník ů a 
případně jsou v nich financovány, 
(f) aktiva a jinou angažovanost  jiné expozice  zajištěné ke spokojenosti p říslušných 
orgánů zajištěním (kolaterálem) ve form ě Ö dluhových  cenných papír ů 
vydaných úst ředními  vládami nebo centrálními bankami zóny A nebo cennými 
papíry vydanými Evropskými spole čenstvími nebo orgány regionální nebo 
místní správy členských stát ů, pro něž článek 44 stanoví nulovou rizikovou 
váhu pro ú čely stanovení kapitálové p řiměřenosti  Ö mezinárodními 
organizacemi, mezinárodními rozvoj ovými bankami nebo orgány regionální 
nebo místní správy členských stát ů, jejichž cenné papíry p ředstavují v ůči 
vydavateli pohledávku,  která by podle článků 78 až 83 obdržela nulovou 
rizikovou váhu  , 
(g) aktiva a jinou angažovanost  jiné expozice  zajištěné ke spokojenosti p říslušných 
orgánů zajištěním (kolaterálem) ve form ě hotovostních vklad ů u instituce 
poskytující úv ěr nebo u úv ěrové instituce, která je mate řským nebo dce řiným 
podnikem instituce poskytující úv ěr, 
(h) aktiva a jinou angažovanost  jiné expozice  zajištěné ke spokojenosti p říslušných 
orgánů zajištěním (kolaterálem) ve form ě vkladních list ů vydaných institucí 
poskytující úv ěr nebo úv ěrovou institucí, která je mate řským nebo dce řiným 
podnikem instituce poskytující úv ěr, a uschovaných u n ěkteré z nich, 
(i) aktiva představující pohledá vky a jinou angažovanost  jiné expozice  vůči 
úvěrovým  institucím se splatností nejvýše jeden rok, která netvo ří jejich 
kapitál, 
(j) aktiva představující pohledá vky a jinou angažovanost  jiné expozice  vůči 
institucím, které nejsou úv ěrovými institucemi, ale které spl ňují podmínky 
uvedené v čl. 45 odst. 2  Ö příloze VI části 1 odst. 82  , se splatností nejvýše 
jeden rok, zajišt ěná v souladu s ustanovením téhož odstavce, 
(k) obchodní sm ěnky a jiné obdobné sm ěnky se splatností nejv ýše jeden rok nebo 
kratší , podepsané jinými úv ěrovými institucemi, 
(l) dluhové cenné papíry, jak jsou vymezeny v  čl. 22 odst.  4 směrnice 85/611/EHS  
Ö kryté dluhopisy, jak jsou vymezeny v článcích 78 až 83  , 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
(m) než dojde k další koordinaci, majetkové ú časti v pojiš ťovnách uvedených v čl. 
51 odst. 3  ⌦ 122 odst. 1 ⌫ až do výše 40 % kapitálu úv ěrové instituce, která 
nabývá účast, 
(n) aktiva představující pohledávky v ůči regionálním nebo úst ředním úv ěrovým 
institucím, se kterými je p ůjčující ⌦ úvěrová ⌫ instituce sdružena v síti v 
souladu s právními p ředpisy nebo stanovami a které jsou podle t ěchto předpisů 
nebo stanov p říslušné k hotovostním clea ringovým operacím v rámci sít ě, 
 
CS 113   CS  
Ð2000/12/ES 
(o) angažovanost zajišt ěnou expozice zajišt ěné ke spokojenosti p říslušných orgán ů 
zajištěním (kolaterálem) ve form ě cenných papír ů jiných, než které jsou 
uvedeny v písmenu f), pokud tyto cenné papíry nejsou vydány samotnou 
úvěrovou institucí, jejím mate řským podnikem nebo n ěkterým z  jejích 
dceřiných podnik ů , anebo klientem či ekonomicky  spjatou skupinou klient ů, 
jichž se to týká.  Cenné papíry použité jako zajišt ění (kolaterál) musí být 
oceněny svou tržní cenou, mít hodnotu p řesahující hodnotu angažovanosti a 
musí s nimi být obchodováno na burze nebo musí být skute čně obchodovatelné 
a pravideln ě kotované na trhu provozov aném uznanými profesionálními 
operátory, který umož ňuje ke spokojenosti p říslušných orgán ů domovského 
členského státu úv ěrové instituce stanovit obje ktivní cenu, pomocí níž lze 
kdykoli ov ěřit nadhodnotu cenných papír ů. Požadovaná nadhodnota je 100  %; 
může však být 150  % v případě akcií a 50  % v případě dluhopis ů vydaných 
úvěrovými institucemi, orgány regionální nebo místní správy členských stát ů 
neuvedenými v článku 44 a v p řípadě dluhových cenných papír ů vydaných 
Evropskou investi ční bankou a mezinárodními  rozvojovými bankami. Cenné 
papíry použité jako zajišt ění (kolaterál) nesm ějí být sou částí kapitálu úv ěrové 
instituce;  
 
Ð2000/12/ES 
(p) úvěry zajištěné ke spokojenosti p říslušných orgán ů hypotékami na obytné 
nemovitosti nebo ú častmi ve finských spole čnostech zajiš ťujících bytovou 
výstavbu v souladu s finským zákonem o spole čnostech zajiš ťujících bytovou 
výstavbu z roku 1991 nebo odpovídajícími pozd ějšími předpisy a nájemní 
operace, kdy si pronajímatel ponechává plné vlastnictví obytné nemovitosti, dokud nájemce nevyužije svého p ředkupního práva, ve všech uvedených 
případech do výše 50 % hodnoty dané obytné nemovitosti, Hodnota této 
nemovitosti se vypo čítá, nemají -li příslušné orgány námitky, na základ ě 
přísných oce ňovacích pravidel stanovených práv ními nebo správními p ředpisy. 
Přecenění se provádí nejmén ě jednou ro čně. Pro účely tohoto pododstavce se 
obytnou nemovitostí rozumí obytný pros tor, který obývá nebo pronajímá 
dlužník;  
 
Ønový 
(q) následující expozice, pokud by jim byla podle článků 78 až 83 p řiřazena 
riziková váha 50 %, a pouze do 50 % hodnoty doty čné nemovitosti: 
i) expozice zajišt ěné hypotékami na kancelá řské nebo jiné obchodní prostory 
nebo účastmi ve finských spole čnostech zajiš ťujících výstavbu v souladu 
s finským zákonem o spole čnostech zajiš ťujících bytovou výstavbu z roku 
1991 nebo odpovídajícími pozd ějšími předpisy, pokud jde o kancelá ře nebo 
jiné obchodní prostory, 
(ii) expozice související s tran sakcemi, které se týkají pronájm ů kanceláří nebo 
jiných obchodních prostor. 
 
CS 114   CS Pro účely bodu ii) až do 31. prosince 2011 mohou p říslušné orgány každého 
členského státu povolit úv ěrovým institucím, aby uznávaly 100 % hodnoty doty čné 
nemovitosti. Na konci daného období se toto zacházení p řezkoumá. Členské státy 
informují Komisi o využití tohoto preferen čního zacházení, 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
qr) 50 % st ředně/nízko rizikových podrozvahovýc h položek uvedených v p říloze 
II; 
rs) se souhlasem p říslušných orgán ů jiné záruky než záruky na úv ěry, které 
vyplývají z právních p ředpisů a které svým členům poskytují vzájemné záru ční 
společnosti mající postavení úv ěrových institucí, p řičemž tato částka se ocení 
rizikovou vahou 20 %. 
Členské státy uv ědomí Komisi o tom, jak využijí této možnosti, aby zajistily, že 
nenaruší hospodá řskou soutěž; 
st) nízko rizikové podrozvahové položky uvedené v p říloze II, pokud byla 
uzavřena dohoda s klientem nebo ekonomicky spjatou skupinou klient ů, na jejímž 
základě lze připustit angažovanost pouze tehdy, bylo-li ov ěřeno, že nezp ůsobí 
překročení limitů uplatňovaných podle odstavc ů 1, 2 a 3  ⌦ čl. 111 odst. 1 až 3 ⌫ . 
 
Ønový 
Má se za to, že hotovostní prost ředky obdržené na základ ě úvěrového dluhopisu 
vydaného úv ěrovou institucí, stejn ě jako úvěry, které protistrana poskytla úv ěrové 
instituci, a vkla dy protistrany u úv ěrové instituce, které jsou p ředmětem dohody o 
započtení rozvahových položek podle článků 90 až 93, spadají pod písmeno g).  
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 písm. o) 
druhá a třetí věta (přizpůsobený) 
Ö nový 
⌦Pro účely písmene o) ⌫ musí být  cCenné papíry použité jako zajišt ění (kolaterál) 
musí být  oceněny svou tržní cenou, mít hodnotu p řesahující hodnotu angažovanosti a 
musí s nimi být obchodováno na burze nebo musí být skute čně obchodovatelné a 
pravideln ě kotované na trhu provozovaném uz nanými profesionálními operátory, 
který umož ňuje ke spokojenosti p říslušných orgán ů domovského členského státu 
úvěrové instituce stanov it objektivní cenu, pom ocí níž lze kdykoli ov ěřit nadhodnotu 
cenných papír ů. Požadovaná nadhodnota je 100 %, m ůže však být 150 % v p řípadě 
akcií a 50 % v p řípadě dluhopisů vydaných úv ěrovými  institucemi, orgány regionální 
nebo místní správy členských stát ů neuvedenými v článku 44  ⌦ písmeni f) ⌫ a v 
případě dluhových cenných papír ů vydaných Evropskou investi ční bankou a  
mezinárodními rozvojovými bankami, Ö které nemají podle standardizovaného 
přístupu nulovou rizikovou váhu. V p řípadě nesouladu splatnos ti expozice a zajišt ění 
úvěrového rizika, se zajišt ění (kolaterál) neuzná.  ⌦Cenné papíry použité jako 
zajištění (kolaterál) nesm ějí být součástí kapitálu úv ěrové instituce. ⌫ 
 
CS 115   CS ⌦Pro účely písmene p) ⌫ se hodnota této nemovitosti vypo čítá, nemají-li p říslušné 
orgány námitky, na základ ě přísných oce ňovacích pravidel stanovených právními 
nebo správními p ředpisy. P řecenění se provádí nejmén ě jednou ro čně. Pro účely 
tohoto pododstavce  ⌦ písmene p) ⌫ se obytnou nemovitostí rozumí obytný 
prostor, který obývá ne bo pronajímá dlužník; . 
Členské státy uv ědomí Komisi ⌦ o jakékoli výjimce ud ělené podle písmene s) ⌫ 
tom, jak využijí této možnosti , aby zajistily, že nenaruší hospodá řskou sout ěž;. 
 
Ønový 
Článek 114 
1. S výhradou odstavce 3 mohou členské státy pro ú čely výpočtu hodnoty expozic pro 
účely čl. 111 odst. 1 až 3 úv ěrovým institucím, které používají komplexní metodu finan čního 
kolaterálu podle článků 90 až 93, jako alternativ u k využívání plného nebo částečného vynětí 
umožněného podle čl. 113 odst. 3 písm. f), g), h) a o) povolit, aby použily hodnotu, která je 
nižší než hodnota expozice, ale není nižší než sou čet plně upravených hodnot jejich expozic 
vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupin ě klientů.  
Pro tyto ú čely se „pln ě upravenou hodnotou expozice“ rozumí hodnota vypo čítaná podle 
článků 90 až 93 p ři zohledňování snižování úv ěrového rizika, koefic ientu volatility a 
jakéhokoli nesouladu splatnosti (E*). 
V případě použití tohoto odstavce na úv ěrovou instituci se na danou úv ěrovou instituci 
nevztahuje čl. 113 odst. 3 písm. f), g), h) a o). 
2. S výhradou odstavce 3 lze úv ěrové instituci, které je povoleno používat vlastní odhady 
ztrát při selhání a konverzních faktor ů pro kategorii expozice podle článků 84 až 89 a o níž se 
příslušné orgány domnívají, že je schopna odhadnout dopady finan čního kolaterálu na své 
expozice odd ěleně od aspekt ů zohledněných ve ztrát ě při selhání, povolit, aby k t ěmto 
dopadům přihlížela při výpočtu hodnoty expozic pro ú čely čl. 113 odst. 3.  
Příslušné orgány se uj istí o vhodnosti odhad ů, které úv ěrová instituce vypr acovala, aby snížila 
hodnotu expozice za ú čelem dodržení článku 111. 
Jestliže je úv ěrové instituci povoleno používat  vlastní odhady vlivu finan čního kolaterálu, 
musí je používat souvislým zp ůsobem ke spokojenosti p říslušných orgán ů. Tento p řístup je 
třeba přijmout zejména pro všechny velké expozice.  
Úvěrovým institucím, kterým je povole no používat vlastní odhady ztrát p ři selhání a 
konverzní faktory pro ka tegorii expozice podle článků 84 až 89 a které nepo čítají hodnotu 
svých expozic metodou uvede nou v prvním pododstavci, m ůže být povoleno používat pro 
výpočet hodnoty expozice p řístup uvedený v odstavci 1 nebo p řístup uvedený v čl. 113 odst. 3 
písm. o). Úv ěrová instituce použije pouze jednu z t ěchto dvou metod. 
3. Úv ěrová instituce, které je povoleno používat p ři výpočtu hodnoty expozice pro ú čely 
čl. 111 odst. 1 až 3 metody popsané v odstavcích 1 a 2, provádí pravidelné stresové testování 
svých koncentrací úv ěrového rizika, v četně rizika ve vztahu k realizovatelné hodnot ě 
jakéhokoli p řijatého kolaterálu. 
 
CS 116   CS Tyto testy se zam ěří na rizika vyplývajíc í z potenciálních zm ěn tržních podmínek, které by 
mohly nep říznivě ovlivnit ka pitálovou p řiměřenost úvěrové instituce a rizika vyplývající z 
realizace kolaterálu ve stresových situacích.  
Úvěrová instituce ujistí p říslušné orgány, že provedené stresové testování je p řiměřené a 
vhodné pro vyhodnocení takových rizik. 
V případě, že takový stresový test poukáže na nižší realizovatelnou hodnotu p řijatého 
kolaterálu, než by bylo povole no s ohledem na odstavce 2 ne bo 3, hodnota kolaterálu, která 
může být uznána p ři výpočtu hodnoty expozice pro ú čely čl. 111 odst. 1 až 3, se sníží 
odpovídajícím zp ůsobem. 
Takové úv ěrové instituce zahrnou do svých strategií k řešení rizika koncentrace následující 
prvky: 
a) zásady a postupy pro řešení rizik vyplývajících z nes ouladu splatnosti expozic a 
jejich úvěrového zajišt ění; 
b) zásady a postupy související s rizikem koncentrace vyplývajícím z používání technik 
snižování úv ěrového rizika, a zejména s velkými nep římými úv ěrovými expozicemi 
(např. riziko jediného emitenta cenných papír ů přijatých jako kolaterál). 
4. Jestliže se vlivy kolaterálu uznávají podle podmínek odstavc ů 1 nebo 2, m ůže členský 
stát považovat jakoukoli krytou část expozice za expozici v ůči emitentovi kolaterálu spíše než 
klientovi. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 8 a 9 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
Článek 115 
81. Pro ú čely ⌦ čl. 111 odst. 1 až 3 ⌫ odstavců 1, 2 a 3  mohou členské státy použít 
rizikovou váhu 20 % na aktiva p ředstavující pohledávky v ůči orgánům regionální nebo místní 
správy členských stát ů, Ö pokud by tyto pohledávky získaly podle článků 78 až 83 rizikovou 
váhu 20 %, a na jiné p řípady angažovanosti v ůči takovým orgán ům nebo na pohledávky 
zaručené takovými orgány, které by podle článků 78 až 83 získaly rizikovou váhu 20 %  a 
jiné případy angažovanosti v ůči takovým orgán ům nebo jimi zaru čené; za podmínek 
stanovených v článku 44 však mohou členské státy snížit tuto sazbu na 0  %. 
Ö Členské státy však mohou tuto saz bu snížit na 0 % u položek aktiv p ředstavujících 
pohledávky v ůči orgánům regionální a místní správy členských stát ů, pokud by tyto 
pohledávky získaly podle článků 78 až 83 nulovou rizikovou váhu, a u jiných p řípadů 
angažovanosti v ůči takovým orgán ům nebo pohledávkám zaru čeným takovými orgány, které 
by podle článků 78 až 83 získaly nulovou rizikovou váhu.  
9.2. Pro ú čely ⌦ čl. 111 odst. 1 až 3 ⌫ odstavců 1, 2 a 3  mohou členské státy použít 
rizikovou váhu 20 % na aktiva p ředstavující pohledávky a jinou angažovanost v ůči úvěrovým 
institucím se splatností ví ce než jeden rok a nejvíce t ři roky a rizikovou váhu 50 % na aktiva 
představující pohledávky v ůči úvěrovým  institucím se splatností více než t ři roky, pokud je 
 
CS 117   CS představují dlužní nástroje vydané úv ěrovou  institucí, pokud jsou podle názoru p říslušných 
orgánů tyto nástroje skute čně obchodovatelné na trhu sestáv ajícím z profesionálních 
operátorů a pokud jsou na tomto trhu denn ě kotovány nebo pokud jejich vydání schválily 
příslušné orgány domovského členského státu vydávající úv ěrové instituce. V žádném p řípadě 
nesmí tato aktiva tvo řit kapitál. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 10 
(přizpůsobený) 
Článek 116 
10. Odchylně od odst. 7 písm. i) a odstavce 9  ⌦ čl. 113 odst. 3 písm. i) a čl. 115 odst. 2 ⌫ 
mohou členské státy použít rizikovou váhu 20 % na aktiva p ředstavující pohledávky a jinou 
angažovanost v ůči úvěrovým institucím bez ohledu na dobu jejich splatnosti. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 11 
(nový) 
Článek 117 
111. Je-li angažovanost v ůči klientovi zajišt ěna třetí stranou nebo zajišt ěním (kolaterálem) 
ve formě cenných papír ů vydaných t řetí stranou za podmínek stanovených v odst. 7 
⌦ čl. 113 odst. 3 ⌫ písm. o), mohou členské státy: 
a) považovat tuto angažovanost za angažovanost v ůči ⌦ ručiteli ⌫ třetí straně 
namísto v ůči klientovi, je -li angažovanost p římo a bezpodmíne čně zajištěna 
touto třetí stranou ke spokojenosti p říslušných orgán ů, 
b) považovat tuto angažovanost za angažovanost v ůči třetí straně namísto v ůči 
klientovi, je-li angažovanost vymezená v odst. 7  ⌦ čl. 113 odst. 3 ⌫ písm. o) 
zajištěna zajištěním (kolaterálem) za podmínek tam stanovených. 
 
Ø nový 
2. Pokud členské státy uplatní zacházení uvedené v odst. 1 písm. a): 
a) jestliže je záruka denominována v jiné m ěně, než ve které je denominována 
expozice, vypo čítá se hodnota expozice, která se  považuje za krytou, v souladu 
s ustanovením p řílohy VIII pro zacházení s m ěnovým nesouladem v p řípadě 
zajištění úvěrového rizika t řetí stranou;  
b) v případě nesouladu mezi splatností expozice a spla tností zajišt ění se postupuje 
podle ustanovení p řílohy VIII pro zacházení s nesouladem splatností; 
c) částečné krytí lze uznat podle us tanovení obsažených v p říloze VIII. 
 
CS 118   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 49 odst. 2 
(přizpůsobený) 
12. Nejpozd ěji dne 1. ledna 1999 p řezkoumá Rada na základ ě zprávy Komise zacházení s 
mezibankovní angažovaností stanov ené v odst. 7 písm. i), odst.  9 a 10. Rada rozhoduje o 
všech z měnách na návrh Komise.  
 
Ð 2000/12/ES článek 50 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
Článek 118 
Dohled nad velkou angažovaností na ko nsolidovaném a nekonsolidovaném základ ě 
1. Není -li úvěrová instituce mate řským ani dce řiným podnikem, sleduje se dodržování 
povinností stanovených články 48 a 49 nebo jinými p ředpisy Spole čenství v této oblasti na 
nekonsolidovaném základ ě. 
2. V ostatních p řípadech se dodržování povinností stanovených články 48 a 49 nebo jinými 
předpisy Spole čenství v této oblasti sleduje na konsolidovaném základ ě v souladu s články 52 
až 56.  
3. Členské státy mohou upustit od sledování dodržování povinností stanovených články 48 a 
49 nebo jinými p ředpisy Spole čenství v této oblasti na individuálním nebo 
subkonsolidovaném základ ě úvěrovou institucí, která je jako mate řský podnik podrobena 
sledování na konsolidovaném základ ě, a jejich dodržování jednotlivými dce řinými podniky 
této úvěrové instituce, na které se vztahuj e její povolení, které podléhají dohledu členských 
států a které jso u zahrnuty do sledování na konsolidovaném základ ě. 
Členské státy mohou dále upustit od tohoto sledování, je -li mateřským podnikem finan ční 
holdingová spole čnost usazená v témž členském stát ě jako úvěrová instituce a je -li tato 
společnost sledována stejným způsobem jako úv ěrové instituce.  
v případech uvedených v  prvním a druhém pododstavci.  
Ö Jestliže se podle čl. 69 odst. 1 upustí od požadavku, aby úv ěrová instituce plnila na 
individuálním nebo subkonsolidovaném základ ě povinnosti stanovené v tomto oddílu, nebo 
jestliže se v p řípadě mateřské úvěrové instituce v členském stát ě použije článek 70,  musí 
být přijata opatření na uspokojivé rozložení rizik uvnit ř skupiny. 
 
Ø nový 
Článek 119 
Do 31. prosince 2007 Komise p ředloží Evropskému parlamentu a Rad ě zprávu o fungování 
tohoto oddílu spolu s p říslušnými návrhy. 
 
CS 119   CS  
Ð 2000/12/ES 
ODDÍL 6 
KVALIFIKOVANÉ Ú ČASTI MIMO FINAN ČNÍ SEKTOR  
 
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 1 a 2 
(přizpůsobený) 
Článek 120 
Limity pr o nefinan ční kvalifikované ú časti 
1. Kvalifikovaná ú čast úvěrové instituce v podniku, který není úv ěrovou ani finan ční 
institucí, ani podnikem provozujícím činnost uvedenou v čl. 43 odst. 2 písm. f) druhém 
pododstavci sm ěrnice 86/635/EHS, nesmí p řesáhnout 15 % jejího kapitálu. 
2. Celková výše kvalifikovaných ú častí úvěrové instituce v podnicích, které nejsou 
úvěrovými ani finan čními institucemi, ani podniky provozujícími činnost uvedenou v čl. 43 
odst. 2 písm. f) druhém pododstavci sm ěrnice 86/635/EHS, nesmí p řesáhnout 60 % jejího 
kapitálu. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 5 
(přizpůsobený) 
5. Členské státy nejsou povinny uplat ňovat limity stanovené  v odstavcích 1 a 2 na ú časti v 
pojišťovacích podnicích,  jak jsou vymezeny ve sm ěrnici 73/239/EHS a sm ěrnici 79/267/EHS, 
nebo v zajiš ťovnách, jak jsou vymezeny  ve směrnici 98/78/ES.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 4 
(přizpůsobený) 
4. Akcie a podíly do časně držené p ři finanční operaci za ú čelem rekonstrukce nebo záchrany 
podniku anebo v pr ůběhu úpisu  cenných papír ů při obvyklé dob ě trvání úpisu anebo držené 
vlastním jménem úv ěrové instituce na cizí ú čet se nepovažují za kvalifikovanou ú čast při 
výpočtu limitů stanovených v odstavcích 1 a 2.  To se netýká akcií a podíl ů, které nemají 
povahu dlouhodobých  finančních aktiv, jak jsou vymezena v čl. 35 odst. 2 sm ěrnice 
86/635/EHS.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 5 
53. Limity stanovené v odstavcích 1 a 2 lze p řekročit pouze za výjime čných okolností. V 
takových p řípadech však p říslušné orgány vyžadují, aby úv ěrové instituce zvýšily kapitál 
nebo přijaly jiná rovnocenná opat ření. 
 
CS 120   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 6 
(přizpůsobený) 
6. Členské státy mohou stanovit, že p říslušné orgány nebudou uplat ňovat limity stanovené v 
odstavcích 1 a 2, pokud stano ví, že kvalifikované ú časti přesahující uvedené limity musí být 
ve výši 100  % kryty kapitálem a že se k tomuto kapitálu nep řihlíží při výpočtu ukazatele 
kapitálové p řiměřenosti. Jsou -li překročeny oba limity stanovené v odstavcích 1 a 2, musí být 
kapitálem  kryt vyšší z objem ů kvalifikovaných ú častí, které p řekračují uvedené limity.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 4 
Článek 121 
4. Akcie a podíly do časně držené p ři finanční operaci za ú čelem rekonstrukce nebo záchrany 
podniku anebo v pr ůběhu úpisu cenných papír ů při obvyklé dob ě trvání úpisu anebo držené 
vlastním jménem úv ěrové instituce na cizí ú čet se nepovažují za kvalifikovanou ú čast při 
výpočtu limitů stanovených v odstavcích 1 a 2.  To se netýká akcií a podíl ů, které nemají 
povahu dlouhodobých finan čních aktiv, jak jsou vymezena v čl. 35 odst. 2 sm ěrnice 
86/635/EHS. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 5 
Článek 122 
31. Členské státy nejsou povinny uplat ňovat limity stanovené v odstavcích 1 a 2 na 
účasti v pojiš ťovacích podnicích, jak jsou vymezeny ve sm ěrnici 73/239/EHS a 
směrnici 79/267/EHS, nebo v zajiš ťovnách, jak jsou vymezeny ve sm ěrnici 
98/78/ES. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 51 odst. 6 
(přizpůsobený) 
62. Členské státy mohou stanovit, že p říslušné orgány nebudou uplat ňovat limity 
stanovené v odstavcích 1 a 2  ⌦ čl. 120 odst. 1 a 2 ⌫ , pokud stanoví, že 
kvalifikované ú časti ⌦ úvěrové instituce ⌫ přesahující uvedené limity musí být ve 
výši 100 % kryty kapitálem a že se k tomuto kapitálu nep řihlíží při výpočtu ukazatele 
kapitálové p řiměřenosti. Jsou-li p řekročeny oba limity stanovené v odstavcích 1 a 2  
⌦ čl. 120 odst. 1 a 2 ⌫ , musí být kapitálem kryt vyšší z objem ů kvalifikovaných 
účastí, které p řekračují uvedené limity. 
 
CS 121   CS  
Ønový 
KAPITOLA  3 
POSTUP  HODNOCENÍ  ÚVĚROVÝCH  INSTITUCÍ 
Článek 123 
Úvěrové instituce mají zavedeny spolehlivé, efek tivní a kompletní strategie a postupy pro 
stanovení a pr ůběžné udržování hodnoty, typ ů a rozdělení vnitřně stanoveného kapitálu, který 
považují za odpovídající k pokrytí povahy a úrovn ě rizik, kterým jsou nebo mohou být 
vystaveny.  
Tyto strategie a postupy se pravideln ě interně přezkoumávají, aby se zajistilo, že z ůstávají 
celistvé a proporcionální k povaze, rozsahu a komplexnosti činností doty čné úvěrové 
instituce.  
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
KAPITOLA  34 
DOHLED ⌦ A ZVEŘEJŇOVÁNÍ  ÚDAJŮ PŘÍSLUŠNÝMI  ORGÁNY ⌫ 
NA KONSOLIDOVANÉM  ZÁKLAD Ě 
 
Ð 2000/12/ES (nový) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 29 
bod 10 
Článek 52  
Dohled nad úv ěrovými institucemi na konsolidovaném základ ě 
1. Každá úv ěrová instituce, jejímž dce řiným podnikem je úv ěrová nebo finan ční instituce 
nebo která drží v úv ěrové nebo finan ční instituci ú čast, pod léhá v rozsahu a zp ůsobem 
stanoveným v článku 54 dohledu na základ ě své konsolidované finan ční situace. Tento dohled 
je vykonáván p řinejmenším v oblastech uvedených v odstavcích 5 a 6.  
2. Každá úv ěrová instituce, jejíž mate řský podnik je finan ční holdingov ou společností, 
podléhá v rozsahu a zp ůsobem stanoveným v článku 54 dohledu na základ ě konsolidované 
finanční situace finan ční holdingové spole čnosti. Tento dohled je vykonáván p řinejmenším v 
oblastech uvedených v odstavcích 5 a 6.  Î1 Aniž je  dotčen článek 54a, nemá konsolidace 
finanční situace finan ční holdingové spole čnosti v žádném p řípadě za následek, že by 
příslušné orgány byly povinny plnit dohlíž ecí úlohu ve vztahu k této finan ční holdingové 
společnosti samotné.    
 
CS 122   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 3 
3. Členské státy nebo p říslušné orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném základ ě podle 
článku 53 mohou v níže uvedených p řípadech rozhodnout, že úv ěrová instituce, finan ční 
instituce nebo podnik pomocných bankovních služeb, který je dce řiným podnikem nebo ve 
kterém drží jiná osoba ú čast, nemusí být zahrnut v konsolidaci:  
– pokud se podnik, který by m ěl být zahrnut, nachází ve t řetí zemi, kde jsou právní 
překážky pro p ředávání nezbytných informací,  
– pokud má podle názoru příslušných orgán ů podnik, který by m ěl být zahrnut, 
zanedbatelný význam vzhledem k cíl ům dohledu nad úv ěrovými institucemi, a v 
každém p řípadě tehdy, je -li bilanční suma podniku, který by m ěl být zahrnut, nižší 
než menší z následujících částek: 10 milión ů eur nebo 1  % bilanční sumy mate řského 
podniku nebo podniku, který v n ěm drží účast. Pokud však tato kritéria spl ňuje více 
podniků, musí být do konsolidace zahrnuty, nemají -li v úhrnu zanedbatelný význam 
vzhledem k výše uvedeným cíl ům, anebo  
– pokud by podle  názoru orgán ů příslušných k dohledu na konsolidovaném základ ě 
byla konsolidace finan ční situace podniku, který by m ěl být zahrnut, nevhodná nebo 
zavádějící vzhledem k cíl ům dohledu nad úv ěrovými institucemi.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 5 až 8  
5. Dohled nad platební schopností a kapitálovou p řiměřeností pro pokrytí tržních rizik a 
kontrola velké angažovanosti jsou vykonávány na konsolidovaném základ ě v souladu s tímto 
článkem a články 53 až 56. Členské státy mohou p řípadně přijmout opat ření k zahrnutí 
finančních holdingových spole čností do konsolidovaného dohledu v souladu s  odstavcem  2. 
Dodržování limit ů stanovených v čl. 51 odst. 1 a 2 je p ředmětem dohledu a kontroly na 
základě konsolidované a subkonsolidované finan ční situace úv ěrových insti tucí. 
6. Příslušné orgány stanoví, aby ve všech  podnicích zahrnutých do dohledu na 
konsolidovaném základ ě, který je vykonáván nad úv ěrovými institucemi podle odstavc ů 1 a 2, 
byly odpovídající vnit řní kontrolní mechanismy pro p ředkládání údaj ů a informací 
významných pro ú čely dohledu na konsolidovaném základ ě. 
7. Aniž jsou dot čena zvláštní ustanovení jiných sm ěrnic, mohou členské státy upustit na 
individuálním nebo subkonsolidovaném základ ě od uplat ňování pravidel stanovených v 
odstavci 5 v ůči úvěrové instit uci, která jako mate řský podnik podléhá dohledu na 
konsolidovaném základ ě, a vůči jakémukoli dce řinému podniku takové úv ěrové instituce, na 
který se vztahuje jejich povolení a dohled a který je zahrnut do dohledu na konsolidovaném 
základě nad úvěrovou inst itucí, jež je jeho mate řským podnikem. Stejná možnost osvobození 
je povolena pro p řípady, kdy je mate řský podnik finan ční holdingovou spole čností se sídlem 
ve stejném členském stát ě jako úv ěrová instituce, za p ředpokladu, že podléhá stejnému 
dohledu, jaký je vykonáván nad úv ěrovými institucemi, a zvlášt ě pravidlům stanoveným v 
odstavci 5.  
V obou p řípadech uvedených v prvním pododstavci musí být u činěna opatření, aby bylo v 
rámci bankovní skupiny dosaženo vhodného rozložení kapitálu.  
 
CS 123   CS Pokud příslušné orgány u platní tato pravidla v ůči úvěrovým institucím na individuálním 
základě, mohou pro ú čely výpočtu kapitálu využít čl. 34 odst. 2 posledního pododstavce.  
8. Obdržela -li-li úvěrová instituce, jejímž mate řským podnikem je úv ěrová instituce, povolení 
a nachází s e v jiném členském stát ě, uplatňují příslušné orgány, které jí vydaly povolení, v ůči 
této instituci pravidla stanovená v odstavci 5 na individuálním nebo p řípadně 
subkonsolidovaném základ ě. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 9 
(přizpůsobený) 
Î1 2004/xx/ES čl. 3 bod 9 
9. Bez ohledu na požadavky odstavce 8 mohou orgány p říslušné k vydání povolení dce řiným 
podnikům úvěrových institucí, dvoustrannou dohodou p řenést svou dohlížecí pravomoc na 
příslušné orgány, které vydaly povolení mate řskému  podniku a vykonávají nad ním dohled, 
aby na sebe p řevzaly odpov ědnost za dohled nad dce řiným podnikem v souladu s touto 
směrnicí. Komise musí být uv ědomena o existenci a obsahu takových dohod.  Î1 Dotčené 
příslušné orgány p ředají takové infor mace příslušným orgán ům ostatních členských stát ů.  
 
Ønový 
ODDÍL 1 - DOHLED  
Článek 124 
1. S ohledem na technická kritéria obsažená v p říloze XI p říslušné orgány p řezkoumají 
uspořádání, strategie, postupy a mechanismy, které úv ěrové instituce zavedly za 
účelem spln ění požadavk ů stanovených touto sm ěrnicí, a vyhodnotí rizika, kterým 
jsou úvěrové instituce vystaveny nebo mohou být vystaveny. 
2. Rozsah p řezkumu a vyhodnocení podle odstavce 1 je shodný s rozsahem požadavk ů 
této směrnice. 
3. P říslušné orgány na základ ě přezkumu a vyhodnocení podle odstavce 1 ur čí, zda 
uspořádání, strategie, postupy a mechanismy zavedené úv ěrovými institucemi a 
kapitál, které tyto instituce drží, zajiš ťují zdravé řízení a pokrytí t ěchto rizik. 
4. P říslušné orgány stanoví fr ekvenci a intenzitu p řezkumů a vyhodnocování podle 
odstavce 1 s ohledem na systémovou d ůležitost, povahu, rozsah a komplexnost 
činností doty čné úvěrové instituce. P řezkum a hodnocení se aktualizuje minimáln ě 
jednou ro čně. 
5. Do p řezkumu a hodnocení provád ěného příslušnými orgány se zahrne expozice 
úvěrových institucí v ůči úrokovému riziku vyplývajícímu z bankovních činností. U 
institucí, jejichž ekonomická hodnota pokles ne o více než 20 % jejich kapitálu v 
důsledku náhlé a neo čekávané zm ěny úrokových sazeb, se p řijmou opat ření v 
rozsahu, který stanoví p říslušné orgány a který je pro všechny úv ěrové instituce 
stejný. 
 
CS 124   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 53 odst. 1 a odst. 
2 první pododstavec 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
Článek 125 
Orgán y příslušné k  dohledu  
1. Je-li mate řský podnik Ö mateřskou  úvěrovou institucí Ö v členském stát ě nebo 
mateřskou úvěrovou institucí v EU  , vykonávají dohled na konsolidovaném 
základě příslušné orgány, které mu vydaly povolení podle článku 4  ⌦ 6 ⌫ . 
2. Je-li mate řský podnik úv ěrové instituce Ö mateřskou  finanční holdingovou 
společností Ö v členském stát ě nebo mate řskou finan ční holdingovou spole čností v 
EU  , vykonávají dohled na konsolidovaném základ ě příslušné orgány, které mu 
vydaly povolení podle článku 4   ⌦ 6 ⌫  . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 53 odst. 2 druhý 
a třetí pododstavec a odst. 3 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
Článek 126 
3.1. Je-li však  stejná Ö mateřská  finanční holdingová spole čnost Ö v členském stát ě 
nebo stejná mate řská finanční holdingová spole čnost v EU  mateřským podnikem 
úvěrových institucí povolených ve dvou nebo více členských státech, vykonávají 
dohled na konsolidovaném základ ě orgány p říslušné pro úv ěrovou instituci 
povolenou ve členském stát ě, v němž byla založena finan ční holdingová spole čnost. 
Není -li žádný dce řiný podnik, který je úv ěrovou institucí, povolen v členském stát ě, 
v němž byla finan ční holdingová spole čnost založena, usilují p říslušné orgány 
dotyčných členských stát ů (včetně členského státu, v n ěmž byla založena finan ční 
holdingová spole čnost) o dosažení dohody o tom, které z nich budou vykonávat 
dohled na konsolidovaném základ ě. Nedojde -li k dohodě, vykonávají dohled na 
konsolidovaném základ ě příslušné orgány, které vydaly povolení úv ěrové instituci s 
největší bilanční su mou; jsou -li tyto částky shodné, vykonávají dohled na 
konsolidovaném základ ě příslušné orgány, které jako první vydaly povolení uvedené 
v článku 4.  
3. Zúčastněné příslušné orgány mohou na základ ě vzájemné dohody upustit od 
pravidel stanovených v odst. 2 pr vním a druhém pododstavci.  
 
Ø nový 
Jsou-li mate řskými podniky úv ěrových institucí povolených ve dvou nebo více 
členských státech alespo ň dvě finanční holdingové spole čnosti se skute čným sídlem 
 
CS 125   CS v různých členských státech a v každém z t ěchto států existuje úv ěrová instituce, 
vykonává dohled na konsolidovaném základ ě ten orgán, který je p říslušný pro 
úvěrovou instituci s nejvyšší bilan ční sumou. 
2. Je-li mate řským podnikem alespo ň dvou úv ěrových institucí povolených ve 
Společenství stejná finan ční holdingová spole čnost a ani jedna z daných úv ěrových 
institucí nebyla povolena v členském stát ě, v němž byla z řízena finan ční holdingová 
společnost, vykonává dohled na  konsolidovaném základ ě ten příslušný orgán, který 
vydal povolení úv ěrové instituci s nejvyšší bilan ční sumou, která se pro ú čely této 
směrnice považuje za úv ěrovou instituci kontrolovanou mate řskou finan ční 
holdingovou spole čností v EU. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 53 odst. 4 
4. Dohody uvedené v odst. 2 t řetím pododstavci a v odstavci 3  stanoví postupy spolupráce a 
předávání informací, aby bylo umožn ěno dosažení cíl ů dohledu na konsolidovaném základ ě.  
 
Ø nový 
3. V konkrétních p řípadech mohou p říslušné orgány na základ ě vzájemné dohody 
upustit od kritérií uvedených v odstavcí ch 1 a 2, pokud by jejich použití bylo 
nevhodné s ohledem na doty čné úvěrové instituce a relativní význam jejich činností 
v různých státech, a mohou výkonem dohledu na konsolidovaném základ ě pověřit 
jiný příslušný orgán. V takových p řípadech p říslušné orgány ješt ě před přijetím 
rozhodnutí poskytnou mate řské úvěrové instituci v EU, mate řské finan ční 
holdingové spole čnosti v EU nebo úv ěrové instituci s nejvyšší bilan ční sumou, podle 
toho, o který subjekt se jedná, možnost vyjád řit své stanovisko k tomuto rozhodnutí. 
4. P říslušné orgány oznámí Komisi veškeré dohody, na n ěž se vztahuje odstavec 3. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 2 
poslední v ěta 
Ö nový 
Článek 127 
1. ÖČlenské státy v p řípadě potřeby přijmou jakákoli opat ření nezbytná k zahrnutí 
finančních holdingových spole čností do konsolidovaného dohledu. Aniž je dot čen 
článek 135,  nemá konsolidace finan ční situace finan ční holdingové spole čnosti v 
žádném p řípadě za následek, že by p říslušné orgány byly povinny plnit dohlížecí 
úlohu ve vztahu k této finan ční holdingové spole čnosti samotné. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 4 
(přizpůsobený) 
42. Nezahrnou-li p říslušné orgány n ěkterého z členských stát ů dceřiný podnik, který je 
úvěrovou institucí, do dohledu na konsolidovaném základ ě na základ ě odst. 3 druhé 
nebo třetí odrážky,  ⌦ čl. 73 odst. 1 písm. b) a c) ⌫ , mohou p říslušné orgány 
členského státu, v n ěmž se nachází tento dce řiný podnik, který je úv ěrovou institucí, 
 
CS 126   CS požádat mate řský podnik o informace, které jim mohou usnadnit dohled nad 
zmíněnou úvěrovou institucí. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 10 
(přizpůsobený) 
103. Členské státy stanoví, že jejich orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném 
základě mohou požádat dce řiné podniky úv ěrové instituce nebo finan ční holdingové 
společnosti, které nejsou zahrnuty do dohledu na konsolidovaném základ ě, o 
informace uvedené v článku 55  ⌦ 137 ⌫ . V takovém p řípadě platí pro p ředávání a 
ověřování těchto informací postupy podle článku 55  ⌦ 137 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 53 odst. 5 
Článek 128 
5. Je-li v n ěkterém členském stát ě více orgán ů příslušných k obez řetnostnímu dohledu nad 
úvěrovými a finan čními institucemi, p řijme daný členský stát opat ření nezbytná k zavedení 
koordinace mezi t ěmito orgány. 
 
Ønový 
Článek 129 
1. Orgán p říslušný k dohledu na konsolidovaném základ ě nad mate řskými úv ěrovými 
institucemi v EU a úv ěrovými institucemi kontrolovanými mate řskými finan čními 
holdingovými spole čnostmi v EU vykonává tyto úkoly: 
a) kontroluje a hodnotí dodržování požadavk ů stanovených v článku 71, čl. 72 
odst. 1 a 2 a čl. 73 odst. 3, 
b) koordinuje shromaž ďování a ší ření významných nebo zásadních informací v 
běžných i naléhavých situacích, 
c) plánuje a koordinuje činnosti dohledu v b ěžných i naléhavých situacích, a to i 
ve vztahu k činnostem uvedeným v článku 124, ve spolupráci se zú častněnými 
příslušnými orgány, a k činnostem uvedeným v článcích 43 a 141. 
2. V p řípadě, že mate řská úvěrová instituce v EU a její dce řiné podniky, p řípadně 
dceřiné podniky mate řské finan ční holdingové spole čnosti v EU spole čně, podají 
žádost o povolení podle čl. 84 odst. 1, čl. 87 odst. 9 a článku 105, p říslušné orgány 
společně a po vzájemné konzultaci rozhodnou, zda požadované povolení ud ělí nebo 
neudělí, případně vymezí podmínky, jimž bude toto povolení podléhat. 
Žádost uvedená v prvním pododstavci se podává pouze p říslušnému orgánu 
uvedenému v odstavci 1. 
 
CS 127   CS Příslušné orgány vydají své rozhodnutí ohledn ě žádosti nejpozd ěji do šesti m ěsíců a 
v jediném dokumentu. Tento dokument poskytnou žadateli. Nebude-li rozhodnutí 
přijato do šesti m ěsíců, rozhodne o žádosti p říslušný orgán uvedený v odstavci 1.  
Článek 130 
1. Nastane-li naléhavá situace, která by mohla ohrozit stabilitu finan čního systému, 
včetně jeho integrity, p říslušné orgány odpov ědné za výkon dohledu na 
konsolidovaném základ ě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou hlavy V kapitoly 
1 oddílu 2, orgány uvedené v čl. 49 písm. a) a v článku 50. Tato povinnost se 
vztahuje na všechny orgány p říslušné k dohledu nad konkrétní skupinou podle 
článků 125 a 126 a na p říslušný orgán ur čený podle čl. 129 odst. 1. 
2. Jestliže orgán p říslušný k dohledu na konsolidovaném základ ě potřebuje informace, 
které již byly poskytnuty jinému p říslušnému orgánu, neprodlen ě s e  n a  něj obrátí, 
aby se předešlo několikanásobnému podávání informací r ůzným orgán ům zapojeným 
do dohledu. 
článek 131 
Orgán příslušný k dohledu na konsolidovaném základ ě a ostatní p říslušné orgány uzav řou za 
účelem zavedení a usnadn ění účinného dohledu písemnou dohodu pro koordinaci a 
spolupráci. 
Touto dohodou lze sv ěřit další úkoly orgánu p říslušnému k dohledu na konsolidovaném 
základě a upřesnit postupy pro rozhodování a spolupráci s ostatními p říslušnými orgány. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 52 odst. 9 
(přizpůsobený) 
Bez ohledu na požadavky odstavce 8 mohou  oOrgány příslušné k vydání povolení dce řiným 
podnikům úvěrových institucí,  mohou  dvoustrannou dohodou p řenést svou dohlížecí 
pravomoc na p říslušné orgány, které vydaly povolení mate řskému podniku a vykonávají nad 
ním dohled, aby na sebe p řevzaly odpov ědnost za dohled nad dce řiným podnikem v souladu s 
touto směrnicí. Komise musí být uv ědomena o existenci a obsahu takových dohod. Tyto 
informace p ředá příslušným orgán ům ostatních členských stát ů a Poradnímu výboru pro 
bankovnictví.  
 
Ønový 
Článek 132 
1. P říslušné orgány úzce spolupracují. Poskytují si informace, které jsou zásadní nebo 
významné pro výkon úkol ů dohledu, které jim byly uloženy touto sm ěrnicí. Za tímto 
účelem příslušné orgány na požádání sd ělí všechny významné informace a z 
vlastního podn ětu sdělí všechny zásadní informace. 
 
CS 128   CS Orgány p říslušné ke konsolidovanému dohledu nad podniky v EU zejména zajistí 
předání významných informací p říslušným orgán ům jiných členských stát ů, které 
vykonávají dohled nad dce řinými podniky t ěchto mate řských podnik ů. Při určování 
rozsahu významných informací se p řihlíží k významu daných dce řiných podnik ů ve 
finančním systému doty čných členských stát ů. 
Zásadní informace uvedené v prvním pododstavci zahrnují zejména tyto body: 
a) určení struktury skupiny u všech významných úv ěrových institucí, které jsou 
součástí skupiny, a ur čení příslušných orgán ů, 
b) postupy pro získávání informací od úv ěrových institucí, které jsou sou částí 
skupiny, a ov ěřování těchto informací, 
c) nep říznivý vývoj v úv ěrových institucích nebo v jiných subjektech skupiny, 
který by mohl úv ěrové instituce vážn ě ohrozit, 
d) významné sankce a výjime čná opatření, která p říslušné orgány p řijaly v 
souladu s touto sm ěrnicí, včetně dodatečného požadavku na kapitál podle 
článku 136 a jakéhokoli omezení využívání pokro čilého přístupu k m ěření pro 
výpočet kapitálových požadavk ů podle článku 105. 
2. Orgány p říslušné k dohledu nad úv ěrovými institucemi kontrolovanými mate řskou 
úvěrovou institucí v EU se obrátí na p říslušný orgán uvedený v čl. 129 odst. 1, 
jestliže pot řebují informace o uplat ňování přístupů a metodik stanovených touto 
směrnicí, které by daný orgán již mohl mít k dispozici. 
3. D říve než příslušné orgány p řijmou rozhodnutí, které má význam pro úkoly dohledu 
jiných příslušných orgán ů, vzájemn ě se konzultují ohledn ě následujících bod ů: 
a) změn ve složení akcioná řů nebo v organiza ční či řídicí struktu ře úvěrových 
institucí ve skupin ě, pro něž je nutný souhlas nebo povolení p říslušných 
orgánů, 
b) významných sankcí nebo výjime čných opat ření přijatých příslušnými orgány, 
včetně dodatečného požadavku na kapitál podle článku 136 a jakéhokoli 
omezení využívání pokro čilého přístupu k m ěření pro výpo čet kapitálových 
požadavk ů podle článku 105. 
Pro účely písmene b) se vždy uskute ční konzultace s orgány p říslušnými k dohledu 
na konsolidovaném základ ě. 
Příslušný orgán se však m ůže v naléhavých p řípadech nebo v p řípadech, kdy by 
konzultace ohrozila ú činnost rozhodnutí, rozhodnout, že od ní upustí. V takovém 
případě neprodlen ě vyrozumí ostatní p říslušné orgány. 
 
CS 129   CS  
Ð 2000/12/ES čl. 54 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 133 
Forma a rozsah konsolidace  
1. Orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném základ ě vyžadují pro ú čely dohledu 
plnou konsolidaci všech úv ěrových a finan čních institucí, které jsou dce řinými 
podniky mate řských ého podnikůu. 
Je-li nicmén ě podle názoru p říslušných orgán ů ⌦ Příslušné orgány však mohou 
vyžadovat pouze pom ěrnou konsolidaci, pokud je  podle jejich názoru ⌫ 
odpovědnost mate řského podniku, který drží podíl na základním  kapitálu, omezena 
na výši tohoto podílu v d ůsledku odpov ědnosti  ⌦ s ohledem na odpov ědnost ⌫ 
ostatních akcioná řů nebo spole čníků, jejichž platební schop nost je uspokojivá, m ůže 
být požadována pom ěrná konsolidace . Odpovědnost ostatních akcioná řů a společníků 
musí být výslovn ě stanovena, pop řípadě též prost řednictvím jejich písemného 
podepsaného  prohlášení. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 7 
písm. a)  
Jsou-li podniky propojeny vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 sm ěrnice 83/349/EHS, 
určí příslušné orgány zp ůsob, jakým se provede konsolidace. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 54 odst. 2 a 3 
(přizpůsobený) 
2. Orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném základ ě vyžadují pro ú čely dohledu  
poměrnou konsolidaci ú častí v úvěrových a finan čních institucích, které jsou řízeny 
podnikem zahrnutým do konsolidace spol u s jedním nebo více podniky 
nezahrnutými do konsolidace, je-li odpov ědnost těchto podnik ů omezena na výši 
jejich podílu na základním  kapitálu. 
3. V p řípadě jiných ú častí nebo kapitálových vazeb než t ěch, které jsou uvedeny v 
odstavcích 1 a 2, ur čí příslušné orgány, zda a jak má být provedena konsolidace. 
Zejména mohou povolit nebo požadovat využití ekvivalen ční metody. Tato metoda 
nicméně nevede k zahrnutí daných podnik ů do dohledu na konsolidovaném základ ě. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 54 odst. 4 první 
pododstavec (p řizpůsobený) 
Článek 134 
41. Aniž jsou tím dot čeny odstavce 1, 2 a 3  ⌦ je dotčen článek 133 ⌫ , určí příslušné 
orgány, zda a jak má být provedena  konsolidace v následujících p řípadech: 
 
CS 130   CS a) pokud podle názoru p říslušných orgán ů úvěrová instituce uplat ňuje podstatný 
vliv na jednu nebo více úv ěrových nebo finan čních institucí, ale nemá ú čast v 
těchto institucích ani k nim nemá jiné kapitálové vazby, 
b) pokud jsou dv ě nebo více úv ěrových nebo finan čních institucí pod řízeny 
jednomu vedení jinak než na základ ě smlouvy nebo stanov. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 7 
písm. b)  
--------- 
 
Ð 2000/12/ES čl. 54 odst. 4 druhý 
pododstavec 
Příslušné orgány mohou povolit nebo vyžadovat zejména metodu uvedenou v článku 12 
směrnice 83/349/EHS. Tato metoda nicmén ě nevede k zahrnutí daných podnik ů do dohledu 
na konsolidovaném základ ě. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 54 odst. 5 
(přizpůsobený) 
Ö nový 
52 Je-li v souladu s čl. 52 odst. 1 a 2  ⌦ články 125 a 126 ⌫ vyžadován konsolidovaný 
dohled, zahrnou se do konsolidace podniky pomocných bankovních  služeb Ö a společnosti 
spravující aktiva definované ve sm ěrnici 2002/87/ES  v případech uvedených 
⌦ v článku 133 a ⌫ v odstavcích 1 až 4  ⌦ a v odstavci 1 ⌫ tohoto článku v souladu 
s metodami tam stanovenými. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 8 
(přizpůsobený) 
Článek 135 
Osoby řídící finan ční holdingové spole čnosti  
Členské státy požadují, aby osoby, které skute čně řídí podnikání finan ční holdingové 
společnosti, měly dostate čně dobrou pov ěst a měly dostate čné zkušenosti pro výkon t ěchto 
funkcí. 
 
Ønový 
Článek 136 
1. Příslušné orgány vyžadují, aby úv ěrová instituce, která neplní požadavky této 
směrnice, včas přijala nezbytná opat ření a učinila nezbytné kroky k náprav ě této situace. 
Příslušné orgány mohou za tímto ú čelem přijmout následující opat ření: 
 
CS 131   CS a) na řídit úvěrové instituci, aby držela kapi tál nad minimální úrovní stanovenou v 
článku 75, 
b) posílit zavedené uspo řádání a provád ěné strategie tak, aby odpovídaly požadavk ům 
uvedeným v článcích 22 a 123, 
c) požadovat, aby úv ěrová instituce zavedla specifický systém tvorby opravných 
položek a rezerv nebo zacházení s aktivy ve smyslu kapitálových požadavk ů, 
d) zakázat nebo omezit obchody, operace nebo sí ť úvěrových institucí, 
e) snížit riziko obsažené v činnostech, produktech a systémech úv ěrových institucí. 
Přijetí těchto opatření podléhá hlav ě V kapitole 1 oddílu 2. 
2. Příslušné orgány uloží zvlášt ní kapitálový požadavek p řevyšující minimální úrove ň 
stanovenou v článku 75 alespo ň takovým úv ěrovým institucím, které nemají odpovídající 
uspořádání, postupy, mechanismy a strategie pro řízení a krytí svých rizik, pokud je 
nepravděpodobné, že by jiná opat ření vedla k obnovení uspo řádání ve vhodném časovém 
horizontu. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 55 odst. 1 
(přizpůsobený) 
Článek 137 
Informace poskytované smíš enými holdingovými spole čnostmi a jejich dce řinými 
podniky  
1. Dokud nebudou koordinovány metody konsolidace, stanoví členské státy pro 
případy, kdy je mate řským podnikem jedné nebo více úv ěrových institucí smíšená 
holdingová spole čnost, že orgány p říslušné k vydávání povolení a dohledu nad 
těmito úvěrovými institucemi požadují na t ěchto smíšených holdingových 
společnostech a jejich dce řiných podnicích p římo nebo prost řednictvím dce řiných 
podniků, které jsou úv ěrovými institucemi, aby jim poskytly informace významné 
pro účely dohledu nad dce řinými podniky, které jsou úv ěrovými institucemi. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 55 odst. 2 
(přizpůsobený) 
2. Členské státy stanoví, že jejich p říslušné orgány mohou provád ět nebo nechat 
provádět externími inspektory dohlídky na míst ě k ověření informací obdržených od 
smíšených holdingových spole čností a jejich dce řiných podnik ů. Je-li smíšená 
holdingová spole čnost nebo n ěkterý z jejích dce řiných podnik ů pojišťovnou, lze 
rovněž použít postupy podle čl. 56 odst. 4  ⌦ čl. 140 odst. 1 ⌫ . Nachází-li se 
smíšená holdingová spole čnost nebo n ěkterý z jejích dce řiných podnik ů v jiném 
členském stát ě než její dce řiný podnik, který je úv ěrovou institucí, provede se 
ověření informací na míst ě postupy podle čl. 56 odst. 7  ⌦ čl. 140 odst. 1. ⌫ 
 
CS 132   CS  
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 9 
(přizpůsobený) 
Článek 138 
Transakce uvnit ř skupiny se smíšenými finan čními holdingovými spole čnostmi  
1. Aniž je dot čena hlava V kapitola 2 oddíl 3  ⌦ 5 ⌫ , zajistí členské státy, že v 
případě, kdy je mate řským podnikem jedné či více úv ěrových institucí smíšená finan ční 
holdingová spole čnost, vykonávají p říslušné orgány pov ěřené dohledem nad t ěmito 
úvěrovými institucemi vykonávat  obecný dohled nad tr ansakcemi mezi úv ěrovou institucí a 
smíšenou finan ční holdingovou spole čností a jejími dce řinými podniky. 
2. Příslušné orgány požadují, aby úv ěrové instituce zavedly p řiměřené postupy pro řízení 
rizik a mechanismy vnit řní kontroly, v četně řádných výkaznických a ú četních postup ů, aby 
vhodným zp ůsobem zjiš ťovaly, oce ňovaly, sledovaly a kontrolo valy transakce se svými 
mateřskými podniky a jejich  svou mate řskou smíšenou holdingovou spole čností a jejími  
dceřinými podniky. P říslušné orgány požadují, aby úv ěrové instituce hlásily každou 
významnou transakci s t ěmito podniky  subjekty , kromě transakcí uvedených v článku 48  
⌦ 110 ⌫ . Tyto postupy a významné transakce podléhají kontrole p říslušných orgán ů. 
Pokud tyto transakce uvnit ř skupiny ohrožují finan ční situaci úv ěrové instituce, 
přijme příslušný orgán pov ěřený dohledem nad institucí vhodná opat ření.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 56 odst. 1 až 3 
(přizpůsobený) 
Článek 139 
Opatření k usnadn ění dohledu na konsolidovaném základ ě 
1. Členské státy p řijmou  učiní nezbytné kroky k zajišt ění toho, aby neex istovaly žádné 
právní překážky znemož ňující podnik ům zahrnutým do dohledu na konsolidovaném základ ě, 
smíšeným holdingovým spole čnostem a jejich dce řiným podnik ům nebo dce řiným podnik ům 
typu uvedeného v čl. 52 odst. 10  ⌦ čl. 127 odst. 3 ⌫ vzájemnou vým ěnu informací 
významných pro ú čely dohledu v souladu s články 52 až 55  ⌦ 124 až 138 ⌫ a tímto 
článkem. 
2. Nacházejí-li se mate řský podnik a kterýkoli z jeho dce řiných podnik ů, jež jsou 
úvěrovými institucemi, v r ůzných členských státech, p ředávají si p říslušné orgány t ěchto 
členských stát ů veškeré ⌦ významné ⌫ informace k umožn ění nebo usnadn ění dohledu na 
konsolidovaném základ ě. 
Nevykonávají-li p říslušné orgány členského státu, v n ěmž se nachází mate řský 
podnik, samy dohled na konsolidovaném základ ě podle článku 53  ⌦ článků 125 a 
126 ⌫ , mohou být vyzvány orgány p říslušnými k dohledu, aby požádaly mate řský 
podnik o informace významné pro ú čely dohledu na konsolidovaném základ ě a 
předaly je těmto orgán ům.  
 
CS 133   CS 3. Členské státy povolí vým ěnu informací mezi svými p říslušnými orgány, jak je 
uvedeno v odstavci 2, s tím, že v p řípadě finančních holdingových spole čností, finan čních 
institucí nebo podnik ů pomocných ba nkovních  služeb sb ěr ani držení informací neznamená, 
že by doty čné příslušné orgány musely plnit d ohlížecí úlohu ve vztahu k t ěmto institucím 
nebo podnik ům samotným. 
Podobně členské státy povolí svým p říslušným orgán ům výměnu informací, jak je 
uvedeno v článku 55  ⌦ 137 ⌫ , s tím, že sb ěr ani držení informací nemá za 
následek, že by doty čné příslušné orgány musely plnit dohlížecí úlohu ve vztahu ke 
smíšeným holdingovým spole čnostem a jejich dce řiným podnik ům, jež nejsou 
úvěrovými institucemi, nebo k dce řiným podnik ům typu uvedeného  uvedeným  v čl. 
52 odst. 10  ⌦ čl. 127 odst. 3 ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES čl. 56 odst. 4 až 6 
(přizpůsobený) 
Článek 140 
41. Má-li úv ěrová instituce, finan ční holdingová spole čnost nebo smíšená holdingová 
společnost kontrolu nad jedním nebo více dce řinými podniky, jež jsou pojiš ťovnami nebo 
jinými podniky poskytujícími investi ční služby, ke kterým je t řeba povolení, p říslušné orgány 
a orgány pov ěřené veřejným úkolem dohledu nad pojiš ťovnami nebo jinými podniky 
poskytujícími investi ční služby úzce spolupracují. Aniž jsou dot čeny jejich pravomoci, 
poskytují si tyto orgány navzájem info rmace, které zjednodušují jejich úkol a umož ňují 
dohled nad činností a celkovou finan ční situací podnik ů podléhajících jejich dohledu. 
52. Na informace obdržené v rámci dohledu na konsolidovaném základ ě, a zejména na 
jakoukoli vým ěnu informací mezi p říslušnými orgány podle této sm ěrnice, se vztahuje 
profesní tajemství vymezené v článku 30  ⌦ hlavě V kapitole 1 oddíle 2 ⌫ . 
63. Orgány p říslušné k dohledu na konsolidovaném základ ě sestaví seznamy finan čních 
holdingových spole čností uvedených v čl. 52 odst. 2  ⌦ čl. 71 odst. 2 ⌫ . Tyto seznamy 
předávají příslušným orgán ům ostatních členských stát ů a Komisi. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 56 odst. 7 
(přizpůsobený) 
Î1 Směrnice 2002/87/ES čl. 29 
bod 10 
Článek 141 
7. Přejí-li si p říslušné orgány n ěkterého z členských stát ů při uplatňování této sm ěrnice v 
konkrétních p řípadech ov ěřit informace o úv ěrové instituci, finan ční holdingové spole čnosti, 
finanční instituci, podniku pomocných bankovních  služeb, smíšené holdingové spole čnosti, 
dceřiném podniku typu uvedeného v článku 55  ⌦ 137 ⌫ nebo dce řiném podniku typu 
uvedeného v čl. 52 odst. 10  ⌦ čl. 127 odst. 3 ⌫ , které se nacházejí v jiném členském stát ě, 
musí požádat  ⌦ požádají ⌫ příslušné orgány daného členského státu, aby toto ov ěření 
mohlo být provedeno. Orgány, které žádost obdr ží, musí v rámci své pravomoci žádosti 
vyhovět tak, že toto ov ěření samy provedou nebo umožní orgán ům, jež žádost podaly, aby 
 
CS 134   CS ověření provedly samy, anebo umožní ov ěření auditorem nebo odborníkem. Î1 Příslušný 
orgán, který žádost podal, se m ůže podle své v ůle účastnit ověřování, neprovádí-li ov ěřování 
sám.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 56 odst. 8 
(přizpůsobený) 
Článek 142 
8. Aniž jsou dot čeny jejich trestn ěprávní předpisy, stanoví členské státy, že finan čním 
holdingovým spole čnostem a smíšeným holdingovým spole čnostem nebo jejich výkonným 
ředitelům lze v p řípadě porušení právních nebo správních p ředpisů přijatých k provedení 
článků 52 až 55  ⌦ 124 až 141 ⌫ a tohoto článku udělovat  ukládat  sankce nebo p řijímat 
opatření k ukon čení zjištěného protiprávního jednání, pop řípadě k zamezení jeho p říčin. V 
některých případech mohou tato opat ření vyžadovat soudní zásah.  
Příslušné orgány úzce spolupracují, aby zajistily, že sankce a opat ření povedou k žádoucím 
výsledkům, zvlášt ě nenachází-li se úst řední vedení nebo hlavní místo činnosti finan ční 
holdingové spole čnosti nebo smíšené holdingové spole čnosti v míst ě jejího skute čného  sídla. 
 
Ð 2002/87/ES čl. 29 odst. 11 
(přizpůsobený) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
10 
Ö nový 
Článek 143 
Mateřské podniky ze t řetích zemí  
1. Jestliže úv ěrová instituce, jejímž mate řským podnikem je úv ěrová instituce nebo 
finanční holdingová spole čnost se skute čným sídlem mimo Spole čenství  ⌦ ve třetí zemi ⌫ , 
nepodléhá dohledu na konsolidovaném základ ě podle článku 52  ⌦ článků 125 a 126 ⌫ , 
ověřují příslušné orgány, zda tato úv ěrová instituce podléhá dohledu na konsolidovaném 
základě ze strany p říslušného orgánu t řetí země, který je rovnocenný dozoru  dohledu  
upravenému zásadami stanovenými v článku 52  ⌦ této směrnici ⌫ .  
Ověření provádí p říslušný orgán, který by byl pov ěřený dohledem na 
konsolidovaném základ ě, pokud by se použil čtvrtý pod odstavec ⌦ 3 ⌫ , na žádost 
mateřského podniku nebo kteréhoko li z regulovaných podnik ů povolených ve 
Společenství nebo z vlastního podn ětu. Tento p říslušný orgán konzultuje ostatní 
dotyčné příslušné orgány. 
2. Î1 Komise m ůže požádat Evropský bankovní výbor  , aby poskytl obecné pokyny 
ohledně toho, zda je pravd ěpodobné, že opat ření dohledu na konsolidovaném základ ě 
příslušných orgán ů ve třetích zemích dosahují cíl ů dohledu na konsolidovaném základ ě, jak 
jsou vymezeny v této kapitole, ve vztahu k úv ěrovým institucím, jejichž mate řský podnik má 
skutečné sídlo mimo Spole čenství  ⌦ ve třetí zemi ⌫ . Výbor tyto pokyny pr ůběžně 
 
CS 135   CS přezkoumává a p řihlíží ke všem zm ěnám dohledu na konsolidovaném základ ě prováděného 
takovými p říslušnými orgány. 
Příslušný orgán, který provádí ov ěření uvedená ve druhém  ⌦ v odst. 1 prvním 
pododstavci ⌫ , k těmto pokyn ům přihlíží. Pro tento ú čel konzultuje p říslušný orgán 
výbor před přijetím rozhodnutí. 
3. Pokud takový rovnocenný dozor  dohled  neexistuje, použijí členské státy na úv ěrovou 
instituci obdobn ě článek 52  ⌦ tuto směrnici nebo povolí svým p říslušným orgán ům 
uplatňovat jiné vhodné techniky dohledu, kt eré dosahují cíle dohledu nad úv ěrovými 
institucemi na konsolidovaném základ ě ⌫ . 
Jako alternativu povolují členské státy svým p říslušným orgán ům uplatňovat j iné vhodné 
techniky dozoru, které dosahují cíl ů dohledu nad úv ěrovými institucemi na konsolidovaném 
základě.  
Tyto metody  ⌦ techniky dohledu ⌫ musí ⌦ po konzultaci s ostatními dot čenými 
příslušnými orgány ⌫ schválit p říslušný orgán, který by  byl pověřený dohledem na 
konsolidovaném základ ě, po konzultaci s ostatními doty čnými příslušnými orgány .  
Příslušné orgány mohou zejména požadovat ustano vení finan ční holdingové 
společnosti se skute čným sídlem ve Spole čenství a uplatnit ustanovení o dohledu na 
konsolidovaném základ ě na konsolidovanou s ituaci této finan ční holdingové 
společnosti.  
Metody  ⌦ Techniky dohledu ⌫ musí ⌦ být zaměřeny na dosažení ⌫ dosahovat  
cílů dohledu na konsolidovaném základ ě, jak jsou vymezeny v této kapitole, a musí 
být oznámeny jiným doty čným příslušným orgán ům a Komisi. 
 
Ønový 
ODDÍL 2 
ZVEŘEJŇOVÁNÍ ÚDAJ Ů PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY  
Článek 144 
1. Příslušné orgány zve řejní tyto informace: 
a) zn ění právních a správních p ředpisů a administrativní ch a obecných pokyn ů přijatých 
v jejich členském stát ě v oblasti obez řetnostní regulace, 
b) zp ůsob, jakým v praxi provád ějí možnosti a p řípady vlastního uvážení obsažené v 
právních a správních p ředpisech Spole čenství, 
c) obecná kritéria a metodiky, které používají p ři přezkumu a hodnocení podle 
článku 124, 
 
CS 136   CS d) aniž jsou dot čena ustanovení hlavy V kapitoly 1 oddílu 2 úhrnné statistické údaje o 
hlavních aspektech uplat ňování obez řetnostního rámce v každém členském stát ě. 
Údaje zve řejněné podle prvního pododstavce jsou takové , že umožní smysluplné srovnání 
přístupů přijatých příslušnými orgány r ůzných členských stát ů. 
KAPITOLA  5 
ZVEŘEJŇOVÁNÍ  ÚDAJŮ ÚVĚROVÝMI  INSTITUCEMI 
Článek 145 
1. Pro ú čely této sm ěrnice zveřejní úvěrové instituce informace stanovené v p říloze XII 
části 2, s výhradou ustanovení článku 146. 
2. Uznání nástroj ů a metodik uvedených v p říloze XII části 3 příslušnými orgány podle 
kapitoly 2 oddílu 3 pododdíl ů 2 a 3 a článku 105 je podmín ěno tím, že úv ěrové instituce 
zveřejní informace, které jsou uvedeny v p říloze XII části 3. 
3. Úv ěrové instituce p řijmou formální zásady pro pln ění požadavk ů na zveřejnění 
uvedených v odstavcích 1 a 2 a zavedou zásady pro hodnocení p řiměřenosti zve řejňovaných 
údajů, včetně jejich ověřování a frekvence zve řejňování. 
Článek 146 
1. Aniž je dot čen článek 145, p říslušné orgány povolí úv ěrovým institucím, aby 
nezveřejnily některé z údaj ů vyjmenovaných v p říloze XII části 2, jestliže se doty čná úvěrová 
instituce domnívá, že údaje, které by byly zve řejněny, se podle kritéria uvedeného v 
příloze XII části 1 odst. 1 nepovažují za zásadní. 
2. Aniž je dot čen článek 145, p říslušné orgány povolí úv ěrovým institucím, aby 
nezveřejnily některé z údaj ů vyjmenovaných v p říloze XII částech 2 a 3, jestliže se doty čná 
úvěrová instituce domnívá, že údaje, které by byly zve řejněny, se podle kritérií uvedených v 
příloze XII části 1 odst. 2 a 3 považují za citlivé nebo d ůvěrné. 
3. Ve výjime čných případech uvedených v odstavci 2 doty čná úvěrová instituce ve svém 
zveřejnění prohlásí, že ur čité údaje nebyly zahrnuty, uvede z jakého d ůvodu se tak stalo a 
poskytne o daném tématu, na n ějž se vztahuje požadavek na zve řejnění, obecnější informace. 
Článek 147 
1. Úv ěrové instituce zve řejňují údaje vyžadované článkem 145 nejmén ě jednou ro čně. 
Údaje se zve řejňují co nejd říve. 
2. Úv ěrové instituce rovn ěž rozhodnou, zda je s ohledem na kritéria stanovená v 
příloze XII části 1 odst. 4 nutné zve řejňovat požadované údaje častěji, než je stanoveno v 
odstavci 1. 
 
CS 137   CS Článek 148 
1. Příslušné orgány úv ěrovým institucím povolí, aby samy ur čily, kde a na jakém nosi či 
zveřejní požadované údaje a jak je ov ěří, aby byly řádně splněny požadavky na zve řejnění 
stanovené v článku 145. V proveditelné mí ře se všechny požadované údaje zve řejní na 
jednom míst ě nebo nosi či. 
2. Rovnocenné zve řejnění údajů, které úv ěrové instituce provedly podle požadavk ů na 
účetnictví, kotování na burze nebo jiných požadavk ů, lze považovat za spln ění článku 145. 
Jestliže nejsou zve řejňované údaje zahrnuty do finan čních výkaz ů, úvěrové instituce uvedou, 
kde je lze nalézt. 
Článek 149 
Bez ohledu na články 146 až 148 členské státy ud ělí příslušným orgán ům oprávn ění 
požadovat na úv ěrových institucích, aby: 
a) zve řejnily jedno nebo více sd ělení podle požadavk ů uvedených v p říloze XII 
částech 2 a 3, 
b) zve řejnily jedno nebo více sd ělení častěji než jednou za rok a aby pro zve řejnění 
stanovily lh ůty, 
c) využily ke zve řejnění jiná místa a nosi če než finan ční výkazy, 
d) ov ěřily zveřejněná sdělení, na n ěž se nevztahuje zákonný audit, zvláštními 
prostředky. 
 
Ð 2004/xx/ES čl. 3 bod 11 
----- 
 
Ð2000/12/ES 
HLAVA  VI 
ZMOCŇOVACÍ  USTANOVENÍ 
 
Ð 2000/12/ES článek 60 
(přizpůsobený) 
Ö novýČlánek 150 
Technické ú pravy  
1. Aniž je dot čena zpráva zmín ěná v čl. 34 odst. 3 druhém pododstavci , co se tý če 
kapitálu, Ö dotčen návrh, který má Komise p ředložit podle článku 62,  přijímají se 
 
CS 138   CS technické úpravy  Ö změny  této směrnice v následujících oblastech postupem 
podle odstavce  2 ⌦ článku 151 ⌫ : 
a) vyjasn ění definic tak, aby byl p ři uplatňování této sm ěrnice brán z řetel na 
vývoj finan čních trhů, 
b) vyjasn ění definic pro zajišt ění jednotného uplat ňování této sm ěrnice ve 
Společenství , 
c) přizpůsobení terminologie a zn ění definic terminologii a zn ění definic v 
pozdějších aktech týkajících se úv ěrových institucí a souvisejících 
oblastí, 
definice „zóny A“ v čl. 1 bodu 14,  
definice „mezinárodní r ozvojové banky“ v čl. 1 bodu 19,  
d) změny seznamu v článku 2, 
e) změna výše po čátečního kapitálu stanovené v článku 5  ⌦ 9 ⌫ se 
zřetelem k hospodá řskému a m ěnovému vývoji, 
f) rozšíření nebo terminologická úprava seznamu zmín ěného v článcích 18 
a 19 ⌦ 23 a 24 ⌫ a obsaženého v p říloze I se z řetelem k vývoji na 
finančních trzích, 
g) oblasti, v nichž si jsou p říslušné orgány povinny vym ěňovat informace, 
uvedené v článku 28  ⌦ 42 ⌫ , 
h) Özměny článků 56 až 67 se z řetelem k vývoji ú četních standard ů nebo 
požadavk ů stanovených v právních p ředpisech Spole čenství,  
i) změna definic aktiv  ⌦ seznamu kategorií expozic ⌫ uvedených v 
článku 43  ⌦ uvedeného v článcích 79 a 86 ⌫ se zřetelem k vývoji na 
finančních trzích, 
j) Öhodnota uvedená v čl. 79 odst. 2 písm. c) a v čl. 86 odst. 4 písm. a) se 
zřetelem k ú činkům inflace , 
k) seznam a klasifikace podrozvahových položek v p řílohách II a IV a 
způsob jejich použití p ři výpočtu ukazatele popsaného v  článcích 42, 43 a 
44 a v  příloze III  Ö při určování hodnoty angažovanosti pro ú čely 
hlavy V kapitoly 2 oddílu 3  , 
l) Ö úpravy p říloh V až XII se z řetelem k vývoji na finan čních trzích, 
zejména k novým finan čním produkt ům, nebo k vývoji ú četních 
standardů nebo požadavk ů stanovených v právních p ředpisech 
Společenství.  
⌦ 2. Komise m ůže přijmout postupem podle článku 151 následující provád ěcí 
opatření: ⌫ 
 
CS 139   CS a) Ö upřesnění velikosti náhlých a neo čekávaných zm ěn úrokových sazeb 
uvedených v čl. 124 odst. 5,  
b) dočasné snížení minimálního  ukazatele  ⌦ minimální úrovn ě 
kapitálu ⌫ stanoveného  v článku 47  ⌦ 75 ⌫ nebo rizikových vah 
stanovených v článku  43 ⌦ hlavě V kapitole 2 oddílu 3 ⌫ se zřetelem 
ke zvláštním okolnostem, 
c) Öaniž je dot čena zpráva uvedená v článku 119,  vyjasnění výjimek 
stanovených v  čl. 49 odst. 5 až 10  ⌦ v čl. 111 odst. 4 a v článcích 113, 
115 a 116 ⌫ , 
d) Ö upřesnění klíčových aspekt ů, o nichž se podle čl. 144 odst. 1 písm. d) 
zveřejňují úhrnné statistické údaje , 
(e) Ö upřesnění formátu, struktury, obsahu a data každoro čního zveřejnění 
údajů podle článku 114.  
 
Ð Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 
bod 12 (p řizpůsobený) 
Článek 151 
1. Komisi je nápomocen Evropský bankovní výbor z řízený rozhodnutím Komise 
2004/10/ES (dále jen „výbor“)., který je složen ze zástupc ů členských stát ů a 
předsedá mu zástupce Komise.   
2. P ři odkazu na tento odstavec  ⌦ článek ⌫ se použije postup práce ve výborech 
stanovený v článku 5 rozhodnutí 1999/468/ES, a to v souladu s čl. 7 odst. 3 a 
článkem 8 uvedeného rozhodnutí. 
Lhůta podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES činí tři měsíce. 
 
CS 140   CS  
Ð2000/12/ES 
HLAVA  VII 
PŘECHODNÁ  A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 
KAPITOLA  1 
PŘECHODNÁ  USTANOVENÍ 
 
Ð 2000/12/ES čl. 60 odst. 2 
(přizpůsobený) 
Článek 61  
Přechodná ustanovení k článku 36  
Dánsko smí povolit svým hypote čním úvěrovým institucím organizovaným jako družstva 
nebo fondy p řed 1. lednem 1990, které byly p řeměněny na akciové spole čnosti, i nadále 
zahrnovat do kapitálu spole čné a nerozdílné závazky svých členů nebo dlužník ů podle čl. 36 
odst. 1, jsou -li pohledávky v ůči nim  postaveny na rove ň společným a nerozdílným závazk ům, 
jsou-li splněny tyto podmínky:  
a) základem pro výpo čet části spole čných a nerozdílných závazk ů dlužníků je součet 
položek uvedených v čl. 35 odst. 2 bodech 1 a 2 minus položky uvedené v čl. 35 odst. 2 
bodech 9, 10 a 11;  
b) základ pro výpo čet k 1. lednu 1991 nebo prob ěhla-li přeměna později, ke dni 
uskutečnění přeměny, je maximálním základem pro výpo čet. Základ p ro výpočet nesmí 
překročit maxi mální základ pro výpo čet; 
c) ode dne 1. ledna 1997 je maximální  základ pro výpo čet snížen o polovinu výnosu z 
úpisu nového základního kapitálu, jak je vymezen v čl. 35 odst. 2 bodu 1, uskute čněného po 
tomto dni; a  
d) maximální částka spole čných a nerozdílných závazk ů dlužníků zahrnutá do kapitálu 
nesmí přesáhnout:  
 50  % v letech 1991 a 1992,  
 45  % v letech 1993 a 1994,  
 40  % v letech 1995 a 1996,  
 35  % v roce 1997,  
 
CS 141   CS  30  % v roce 1998,  
 20  % v roce 1999,  
 10  % v roce 2000 a  
 0  % po 1. lednu 2001 ze základu pro výpo čet. 
 
Ð2000/12/ES 
Článek 62  
Přechodná ustan ovení k článku 43  
1. Do 31. prosince 2006 mohou p říslušné orgány členských stát ů povolit svým úv ěrovým 
institucím, aby použily rizikovou váhu 50  % u úvěrů, které jsou k jejich spokojenosti pln ě a 
zcela zajišt ěny hypotékami na kancelá řské nebo víceú čelové p odnikatelské prostory, jež se 
nacházejí na území členských stát ů, které povolují rizikovou váhu 50  %, za předpokladu, že 
jsou splněny tyto podmínky:  
i) riziková váha 50  % se vztahuje k části úvěru, která nep řesahuje limit stanovený podle 
písmen a) nebo b):  
a) 50 % tržní hodnoty dané nemovitosti.  
 Tržní hodnota nemovitosti musí být stanovena dv ěma nezávislými znalci, kte ří 
zpracují svá nezávislá ocen ění v době poskytnutí úv ěru. Úvěr se musí zakládat 
na ocenění, které je nižší.  
 Znalec přecení nemovitost nejm éně jednou ro čně. U úvěrů, které nep řesahují 1 
milion eur a 5  % kapitálu úv ěrové instituce p řecení znalec nemovitost nejmén ě 
jedou za t ři roky.  
b) 50 % tržní hodnoty nemovitosti nebo 60  % její hypotekární hodnoty podle 
toho, která hodnota je nižší, ve členských státech, které právními p ředpisy 
stanovily p řísná kritéria pro st anovení hypotekární hodnoty.  
 Hypotekární hodnotou se rozumí hodnota nemovitosti stanovená znalcem, 
který obez řetně zhodnotí budoucí prodejnost nemov itosti s ohledem na její 
trvalé a dl ouhodobé vlastnosti, b ěžné a místní podmínky trhu, stávající využití 
a jiná možná vhodná využití. P ři stanovení hypotekární  hodnoty nelze brát v 
úvahu spekulativní prvky. Hypotekár ní hodnota musí být doložena pr ůhledným 
a jasným zp ůsobem.  
 Hypotekární hodn ota a zejména zásadní p ředpoklady ohledn ě vývoje trhu 
budou přeceněny nejmén ě každé tři roky nebo v p řípadě, že dojde k poklesu 
cen na trhu o více než 10  %. 
 V písmenech a) i b) se tržní hodnotou rozumí  cena, za kterou by nemovitost mohla být 
prodána na zá kladě smlouvy uzav řené podle soukromého pr áva mezi dobrovolným 
prodávajícím a nezávislým kupujícím ke dni ocen ění za předpokladu, že majetek je ve řejně 
 
CS 142   CS nabídnut na trhu, že tržní podmínky umož ňují řádný prodej a že k jednání o prodeji je s 
ohledem na povah u majetku k dispozici b ěžná doba;  
ii) riziková váha 100  % se vztahuje k části úvěru, která p řesahuje limity stanovené podle 
bodu i);  
iii) Nemovitosti musí být bu ď užívané nebo pronajaté vlastníkem.  
První pododstavec nebrání p říslušným orgán ům členského stá tu, který na svém území používá 
vyšší rizikovou váhu, aby za výše uvedených podmínek povolil použi tí rizikové váhy 50  % na 
tento druh úv ěrů na území členských stát ů, které povolují rizikovou váhu 50  %. 
Příslušné orgány členských stát ů mohou povolit svým úv ěrovým institucím, aby použily 
rizikovou váhu 50  % na nesplacené úv ěry ke dni 21. července 2000 za p ředpokladu, jsou -li 
podmínky stanovené v tomto odstavci spln ěny. V tomto p řípadě se nemovitost ocení podle 
výše uvedených oce ňovacích kritérií nejpozd ěji dne 21. července 2003.  
U úvěrů, které byly poskytnuty p řed 31. prosincem 2006, z ůstává riziková váha 50  % 
použitelná až do jejich splatnosti, je -li úvěrová instituce vázána smluvními podmínkami.  
Do 31. prosince 2006 mohou p říslušné orgány členského státu rov něž povolit svým úv ěrovým 
institucím, aby používaly rizikovou váhu 50  % na část úvěrů, která je k jejich spokojenosti 
plně a zcela zajišt ěna účastmi ve finských spole čnostech zajiš ťujících bytovou výstavbu v 
souladu s finským zákonem o spole čnostech zajiš ťujících bytovou výsta vbu z roku 1991 nebo 
odpovídajícími pozd ějšími předpisy, jsou -li splněny podmínky stanovené v tomto odstavci.  
Členské státy uv ědomí Komisi o tom, jak využijí tohoto odstavce.  
2. Členské státy mohou použít rizikovou váhu 50  % pro leasin g nemovitostí sjednaný p řed 31. 
prosincem 2006, který se týká aktiv pro obchodní ú čely umíst ěných v zemi, kde se nachází 
sídlo podniku, a upravený právními p ředpisy, na jejichž základ ě si pronajímatel ponechává 
plné vlastnictví prona jatých aktiv až do doby , kdy nájemce využije svého p ředkupního práva. 
Členské státy uv ědomí Komisi o tom, jak využijí tohoto odstavce.  
3. Ustanovení čl. 43 odst. 3 se nedotýkají uzná ní dvoustranných smluv o novaci uzav řených 
příslušnými orgány dohledu  
– v případě Belgie před 23. d ubnem 1996,  
– v případě Dánska p řed 1. červnem 1996,  
– v případě Německa před 30. říjnem 1996,  
– v případě Řecka před 27. březnem 1997,  
– v případě Španělska před 7. lednem 1997,  
– v případě Francie p řed 30. květnem 1996,  
– v případě Irska před 27. červnem 1996,  
– v případě Itálie před 30. červnem 1996,  
 
CS 143   CS – v případě Lucemburska p řed 29. květnem 1996,  
– v případě Nizozemska p řed 1. červencem 1996,  
– v případě Rakouska p řed 30. prosincem 1996,  
– v případě Portugalska p řed 15. lednem 1997,  
– v případě Finska před 21. srpnem 1996,  
– v případě Švédska p řed 1. červnem 1996 a  
– v případě Spojeného království p řed 30. dubnem 1996.  
Článek 63  
Přechodná ustanovení k článku 47  
1. Úvěrová instituce, jejíž minimální ukazatel nedosáhl 8  % předepsaných v čl. 47 odst. 1 ke 
dni 1. ledna 1991, musí této ú rovně dosáhnout postupn ě. Nesmí p řipustit, aby ukazatel klesl 
pod dosaženou úrove ň před uskute čněním tohoto cíle. Jakékoliv p řípadné výkyvy by m ěly být 
jen dočasné a příslušné orgány by m ěly být informovány o jejich p říčinách.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 62 odst. 2 a 3 
(přizpůsobený) 
2. Členské státy mohou po dobu nejvýše p ěti let ode dne 1. ledna 1993 stanovit rizikovou 
váhu 10  % pro dluhopisy uvedené v čl. 22 odst. 4 sm ěrnice Rady 85/611/EHS a udržovat tuto 
rizikovou váhu pro úv ěrové instituce, považu jí-li to za nezbytné, aby p ředešly vážným 
poruchám na svých trzích. Tyto výjimky oznámí Komisi.  
3. Po dobu nejvýše sedmi let ode dne 1. ledna 1993 se čl. 47 odst. 1 nevztahuje na Řeckou 
zemědělskou banku. Tato banka však musí dosáhnout úrovn ě stanovené v čl. 47 odst. 1 v 
postupných etapách zp ůsobem popsaným v odstavci 1 tohoto článku.  
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
13 
Článek 64  
Přechodná ustanovení k článku 49  
1. Jestliže ke dni 5. února 1993 n ěkterá úvěrová instituce již zaznamenala jeden nebo více 
případů angažovanosti, které p řekročily limit velké angažovanosti nebo limit úhrnu velké 
angažovanosti stanovené v článku 49, vyžadují p říslušné orgány od úv ěrové instituce 
opatření, kterými uvede angažov anost v soulad s limity stanovenými v článku 49.  
2. Postup, jak takovou angažovanost uvést v soul ad se stanovenými limity, bude vypracován, 
přijat, uskute čněn a dokon čen ve lhůtě, kterou p říslušné orgány považují za odpovídající 
 
CS 144   CS zásadě řádné správy a korek tní hospodá řské soutěže. Příslušné orgány uv ědomí Komisi a  
Î1 Evropský bankovní výbor   o časovém rozvrhu p řijatého obecného postupu .. 
3. Úvěrová instituce nesmí podniknout žádná opat ření, v jejichž d ůsledku by angažovanost 
uved ená v odstavci 1 p řekročila svou výši ke dni 5. února 1993.  
4. Lhůta stanovená v odstavci 2 uplyne nejpozd ěji dne 31. prosince 2001. P řípady 
angažovanosti s delší spla tností, u kterých musí p ůjčující instituce dodržovat smluvní 
podmínky, mohou trvat až do splatnosti.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 64 odst. 5 až 7 
(nový) 
Î1 Směrnice 2004/xx/ES čl. 3 bod 
13 
5. Členské státy mohou do 31. prosince 1998 zvýšit limit stanovený v článku 49 odst. 1 na 40  
% a limit stanovený v čl. 49 odst. 2 na 30  %. V těchto případech a aniž jsou dot čeny odstavce 
1 až 4, uplyne lh ůta určená pro pod řízení angažovanosti existující na konci tohoto období 
limitům stanoveným v článku 49 dne 31. prosince 2001.  
6. Výhradn ě u úvěrových institucí, jejichž kapitál není vyšší ne ž 7 milion ů eur, mohou 
členské státy prodloužit lh ůty stanovené v odstavci 5 o p ět let. Členské státy, které využijí 
možnosti stanovené v tomto odstavci, podnik nou kroky k tomu, aby zabránily narušení 
hospodářské soutěže, a uvědomí o nich Komisi a .  Î1 Evropský bankovní výbor   . 
7. V případech uvedených v odstavci 5 a 6 lze za velkou angažovanost považovat 
angažovanost ve výši alespo ň 15 % kapitálu.  
 
Ð 2000/12/ES čl. 64 odst. 8 
(přizpůsobený) 
8. Členské státy mohou  do 31. prosince 2001 nahradit četnost ohlašování p řípadů velké 
angažovanosti, uvedenou v čl. 48 odst. 2 druhé odrážce, četností nejmén ě dvakrát ro čně. 
 
Ð 2000/12/ES čl. 64 odst. 9 
9. Členské státy mohou zcela nebo částečně osvobodit od použi tí čl. 49 odst. 1, 2 a 3 
angažovanost úv ěrových institucí tvo řenou hypote čními úvěry ve smyslu čl. 62 odst. 1, 
uzavřenými přede dnem 1. ledna 2002, jakož i leasing nemovitostí ve smyslu čl. 62 odst. 2, 
uzavřenými přede dnem 1. ledna 2002, v obou p řípadech do výše 50  % hodnoty doty čné 
nemovitosti.  
Totéž se vztahuje na úv ěry zajištěné ke spokojenosti p říslušných orgán ů účastmi ve finských 
společnostech zajiš ťujících bytovou výstavbu v soula du s finským zákonem o spole čnostech 
zajišťujících bytovou výstavbu z roku 1991 nebo odpovídajícími pozd ějšími předpisy, které 
jsou obdobné hypote čním úvěrům uvedeným v prvním pododstavci.  
 
CS 145   CS  
Ð 2000/12/ES článek 65 
(přizpůsobený) 
Článek 65  
Přechodná ustanovení k článku 51  
Úvěrové instituce, které k 1. lednu 1993 překračují limity stanovené v čl. 51 odst. 1 a 2, 
dosáhnou souladu s nimi do 1. ledna 2003.  
 
Ønový 
Článek 152 
1. Úv ěrové instituce, které po čítají hodnoty rizikov ě vážené expozice podle článků 84 až 
89 nebo používají pokro čilý přístup k m ěření (AMA) podle článku 105 pro výpo čet svých 
kapitálových požadavk ů ke krytí opera čního rizika, mají k dispozici b ěhem prvního, druhého 
a třetího dvanáctim ěsíčního období po datu uvedeném v článku 157 kapitál, který je vždy 
vyšší než částky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4, nebo se jim rovná. 
2. V prvním dvanáctim ěsíčním období uvedeném v odstavci 1 činí kapitál 95 % 
celkového minimálního kapi tálu, který by v té dob ě musela mít úv ěrová instituce k dispozici 
podle článku 4 sm ěrnice 93/6/EHS ve zn ění uvedené sm ěrnice a sm ěrnice 2000/12/ES 
platném p řed datem uvedeným v článku 157 této sm ěrnice. 
3. V druhém dvanáctim ěsíčním období uvedeném v odstavci 1 činí kapitál 90 % 
celkového minimálního kapi tálu, který by v té dob ě musela mít úv ěrová instituce k dispozici 
podle článku 4 sm ěrnice 93/6/EHS ve zn ění uvedené sm ěrnice a sm ěrnice 2000/12/ES 
platném p řed datem uvedeným v článku 157 této sm ěrnice. 
4. Ve t řetím dvanáctim ěsíčním období uvedeném v odstavci 1 činí kapitál 80 % 
celkového minimálního kapi tálu, který by v té dob ě musela mít úv ěrová instituce k dispozici 
podle článku 4 sm ěrnice 93/6/EHS ve zn ění uvedené sm ěrnice a sm ěrnice 2000/12/ES 
platném p řed datem uvedeným v článku 157 této sm ěrnice. 
5. Dodržování požadavk ů odstavců 1 až 4 se provádí na základ ě hodnot kapitálu, které 
jsou plně upraveny tak, aby odrážely rozdíly mezi výpo čtem kapitálu podle sm ěrnice 
2000/12/ES a sm ěrnice 93/6/EHS, ve zn ění uvedených sm ěrnic platném p řed datem 
uvedeným v článku 157 této sm ěrnice, a mezi výpo čtem kapitálu podle této sm ěrnice, které 
vyplývají z odd ěleného zacházení s o čekávanými a neo čekávanými ztrátami podle článků 84 
až 89 této sm ěrnice.  
6. Pro ú čely odstavc ů 1 až 5 tohoto článku se použijí články 68 až 73. 
7. Až do dne 31. prosince 2007 mohou mít úv ěrové instituce za to, že články, z nichž 
sestává standardizovaný p řístup uvedený v hlav ě V kapitole 2 oddílu 3 pododdílu 1, jsou 
nahrazeny články 42 až 46 sm ěrnice 2000/12/ES ve zn ění platném p řed datem uvedeným v 
článku 157. 
 
CS 146   CS 8. Při využití možnosti uvedené v odsta vci 7 platí pro ustanovení sm ěrnice 2000/12/ES 
následující pravidla: 
a) ustanovení uvedené sm ěrnice, na n ěž odkazují články 42 až 46, se použijí 
ve znění platném p řed datem uvedeným v článku 157; 
b) „rizikov ě váženou hodnotou“ uvedenou v čl. 42 odst. 1 uvedené sm ěrnice 
se rozumí „hodnota rizikov ě vážené expozice“; 
c) výsledky výpo čtu podle čl. 42 odst. 2 uvedené sm ěrnice se považují za 
hodnotu rizikov ě vážené expozice; 
d) „úv ěrové deriváty“ se za řadí do seznamu položek s „vysokým rizikem“ 
v příloze II uvedené sm ěrnice; 
e) zacházení uvedené v čl. 43 odst. 3 uvedené sm ěrnice se použije na 
derivátové nástroje vyjmenované v p říloze IV uvedené sm ěrnice, ať už se 
jedná o rozvahové nebo podrozvahové položky, a výsledky výpo čtu 
provedeného na základ ě zacházení uvedeného v dané p říloze se považují 
za hodnoty rizikov ě vážené expozice. 
9. Při využití možnosti uvedené v odstavci 7 pl atí pro zacházení s expozicemi, pro n ěž se 
používá standardizovaný p řístup, následující pravidla: 
a) nepoužije se hlava V kapitola 2 oddíl 3 pododdíl 3, který se vztahuje k 
uznávání snižování úv ěrového rizika; 
b) příslušné orgány mohou rozhodnout, že se  nepoužije hlava V kapitola 2 
oddíl 3 pododdíl 4, který se týká sekuritizace;  
c) nepoužijí se násl edující ustanovení p řílohy XII, která ukládají úv ěrovým 
institucím povinnosti související se zve řejněním: 
i) část 2 odst. 4 písm. b), 
ii) část 2 odstavec 6, 
iii) část 2 odstavec 10. 
10. Při využití možnosti uvedené v odstavci 7 se kapitálové požadavky pro krytí 
operačního rizika podle čl. 75 písm. e) sníží o procento, které odpovídá pom ěru mezi 
hodnotou expozic úv ěrové instituce, pro n ěž se hodnoty rizikov ě vážené expozice vypo čítají 
podle možnosti uvedené v článku 7, a mezi celkovou hodnotou expozic. 
11. Jestliže úv ěrová instituce po čítá hodnoty rizikov ě vážené expozice veškerých svých 
expozic podle možnosti uvedené v odstavci 7, použijí se články 48 až 50 sm ěrnice 
2000/12/ES, které se vztahují k velké angažovanosti, ve zn ění platném p řed datem uvedeným 
v článku 157. 
12. Při využití možnosti uvedené v odstavci 7 se odkazy na články 46 až 52 této sm ěrnice 
čtou jako odkazy na články 42 až 46 sm ěrnice 2000/12/ES ve zn ění platném p řed datem 
uvedeným v článku 157. 
 
CS 147   CS Článek 153 
Příslušné orgány mohou do dne 31. prosince 2012 povolit, aby se p ři výpočtu hodnot rizikov ě 
vážené expozice pro expozice vyplývající z tran sakcí týkajících se pronájmu kancelá ří nebo 
jiných obchodních prostor, které se  nacházejí na jejich území a spl ňují kritéria stanovená 
v příloze VI části 1 odst. 51, použila riziková vá ha 50 %, aniž by se použila p říloha VI část 1 
odst. 55 a 56.  
Až do dne 31. prosince 2010 mohou p říslušné orgány za ú čelem vymezení zajišt ěné části 
úvěru po splatnosti pro ú čely přílohy VI uznat jiný kolaterál  než ten, který je zp ůsobilý podle 
článků 90 až 93. 
Článek 154 
1. Požadavky čl. 84 odst. 3 a 4 se použijí ode dne 31. prosince 2009. 
2. Až do dne 31. prosince 2010 nem ůže být pr ůměrná ztráta p ři selhání vyjád řená v 
procentech pro všechny retailové  expozice, které jsou zajišt ěny obytnými 
nemovitostmi a na které se nevztahují záruky centrálních vlád, nižší než 10 %. 
3. Až do dne 31. prosince 2017 mohou p říslušné orgány členských stát ů vyjmout 
z přístupu založeného na interním ratingu n ěkteré akciové expozice držené ke dni 
31. prosince 2007. 
Vyňaté pozice se m ěří počtem akcií držených k danému dni, k n ěmuž se připočítají 
jakékoli další akcie, jejic hž vlastnictví vyplývá p římo z držení daných ú častí, pokud 
tyto akcie nezvyšují pom ěrný podíl vlastnictví ve spole čnosti pro správu portfolia.  
Jestliže nabytí ú časti zvýší pom ěrný podíl vlastnictví v konkrétní ú časti, vynětí se 
nevztahuje na toto zvýšení. Vyn ětí se rovněž nevztahuje na ú časti, na něž se původně 
vztahovalo, ale které byly prodány a pak zp ětně odkoupeny. 
Akciové expozice, na n ěž se vztahuje toto p řechodné ustanovení, podléhají 
kapitálovým požadavk ům vypočítaným v souladu s hlavou V kapitolou 2 oddílem 3 
pododdílem 1. 
4. Do dne 31. prosince 2011 mohou p říslušné orgány každého členského státu pro 
expozice v ůči podnikům stanovit po čet dnů po splatnosti, který musejí všechny 
úvěrové instituce v jeho jurisdikci respektovat podle definice nepln ění závazk ů 
uvedené v p říloze VII části 4 odst. 44 v p řípadě expozic v ůči protistranám tohoto 
typu, které se nacházejí v daném členském stát ě. Konkrétní číslo spadá do rozmezí 
90 a více dn ů až do 180 dn ů, jestliže je to vhodné vzhledem k místním podmínkám. 
V případě expozic v ůči protistranám tohoto typu, kter é se nacházejí na území jiných 
členských stát ů, příslušné orgány stanoví po čet dnů po splatnosti, který není vyšší 
než počet dnů, který stanovil p říslušný orgán daného členského státu. 
5. Pokud jde o dodržování období uvedeného v p říloze VII části 4 odst. 66, mohou 
členské státy povolit úv ěrovým institucím, kterým není povoleno používat vlastní 
odhady LGD nebo konverzních faktor ů, aby při používání p řístupu založeného na 
interním ratingu, avšak nejpozd ěji do dne 31. prosince 2007, m ěly relevantní údaje 
 
CS 148   CS za období dvou let. Až do dne 31. prosince 2010 se toto období každý rok zvýší o 
jeden rok.  
6. Pokud jde o dodržování období uvedeného v p říloze VII části 4 odst. 71, 85 a 94, 
mohou členské státy úv ěrovým institucím povolit, aby p ři používání p řístupu 
založeného na interním  ratingu, avšak nejpozd ěji do dne 31. prosince 2007, m ěly 
relevantní údaje za období dvou let. Až do dne 31. prosince 2010 se toto období 
každý rok zvýší o jeden rok. 
Článek 155 
Až do dne 31. prosince 2012 v p řípadě úvěrových institucí, jejichž p říslušný ukazatel 
obchodní linie „obchodování a prodej“ p ředstavuje alespo ň 50 % sou čtu příslušných 
ukazatelů pro všechny obchodní linie v souladu s p řílohou X částí 2 odst. 1 až 8, mohou 
členské státy uplatnit na obchodní linii „obc hodování a prodej“ pr ocentní míru 15 %. 
 
Ð 2000/12/ES 
KAPITOLA  2 
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 
 
Ø nový 
Článek 156 
Komise ve spolupráci s členskými státy a se z řetelem na p říspěvek Evropské centrální banky 
pravideln ě kontroluje, zda tato sm ěrnice jako celek, spolu se sm ěrnicí [93/6/EHS], má 
významný dopad na ekonomický cyklus a v návaz nosti na tuto kontrolu zváží, zda existuje 
důvod k přijetí jakýchkoli nápravných opat ření. 
Na základ ě této analýzy a se z řetelem k p říspěvku Evropské centrální banky Komise 
vypracuje jednou za dva roky zprávu, kterou p ředloží spolu s jakýmikoli vhodnými návrhy 
Evropskému parlamentu a Rad ě. 
Článek 157 
1. Členské státy p řijmou a zve řejní nejpozd ěji do dne 31. prosince 2006 právní a správní 
předpisy nezbytné k dosažení souladu s články 4, 22, 57, 61, 62, 63, 64, 66, 68 až 106, 108, 
110 až 115, 117 až 119, 123 až 127, 129 až 132, 133, 136, 144 až 149, 152 až 155 a 
s přílohami II, III, V až XII. Neprodlen ě oznámí Komisi zn ění těchto předpisů a poskytnou jí 
srovnávací tabulku t ěchto ustanovení a sm ěrnice. 
Aniž je dot čen odstavec 2, použijí se tyto p ředpisy ode dne 31. prosince 2006. 
 
CS 149   CS Když členské státy p řijmou tato ustanovení, zahrnou do nich odkaz na tuto sm ěrnici 
nebo k nim takový odkaz p řipojí při jejich úředním zve řejnění. Kromě toho zahrnou 
prohlášení, že odkazy na sm ěrnici [směrnice] zrušené touto sm ěrnicí ve stávajících 
právních a správních p ředpisech se vykládají jako odkazy na tuto sm ěrnici. Členské 
státy určí způsob odkazu i formulaci takového prohlášení.  
Členské státy sd ělí Komisi zn ění hlavních vnitrostátních právních p ředpisů, které 
přijmou v oblasti p ůsobnosti této sm ěrnice. 
2. Členské státy použijí nejpozd ěji do dne 31. prosince 2007, a ne d říve, právní a správní 
předpisy nezbytné k dosažení souladu s čl. 87 odst. 9 a článkem 105.  
 
Ð 2000/12/ES článek 66 
(přizpůsobený) 
Článek 66  
Informování Komise  
Členské státy sd ělí Komisi zn ění hlavních ustanovení  právních a správních p ředpisů 
⌦ vnitrostátních právních p ředpisů ⌫ , které přijmou v oblasti p ůsobnosti této sm ěrnice. 
 
Ð 2000/12/ES článek 67 
(přizpůsobený) 
Článek 158 
1. Zrušují se sm ěrnice 73/183/EHS, 77/780/EH S, 89/299/EHS, 89/646/EHS, 89/647/EHS, 
92/30/EHS a 92/121/EHS  ⌦ Zrušuje se sm ěrnice 2004/12/ES ⌫ ve znění směrnic 
uvedených v části A přílohy V  ⌦ XV ⌫ , aniž je dot čena povinnost členských stát ů týkající 
se lhůt k jejich  jejímu  provedení do vnitrostátního práva  a uplatňování , uvedených v části B 
přílohy V  ⌦ XV ⌫ . 
2. Odkazy na zrušené ou směrnice i se považují za odkazy na tuto sm ěrnici v souladu se 
srovnávací tabulkou obsaženou v p říloze VI  ⌦ XVI ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES článek 68 
(přizpůsobený) 
Článek 159 
Vstup v platnost  
Tato směrnice vstupuje v platnost dv acátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku  
Evropských spole čenství  ⌦ Evropské unie  ⌫ . 
 
CS 150   CS  
Ð 2000/12/ES článek 69 
(přizpůsobený) 
Článek 160 
Určení 
Tato směrnice je ur čena členským stát ům. 
V Bruselu dne 
 Za Evropský parlament 
 p ředseda 
  
 Za Radu 
 p ředseda 
  
 
CS 151   CS  
Ð2000/12/ES 
PŘÍLOHA I  
SEZNAM ČINNOSTÍ PODLÉHAJÍCÍCH VZÁJEMNÉMU UZNÁNÍ 
1. Přijímání vklad ů a jiných splatných pen ěžních prost ředků 
2. Poskytování úv ěrů včetně mimo jiné spot řebitelského úv ěru, hypote čního úvěru, 
faktoringu, s postihem nebo bez postihu,  financování obchodních transakcí (v četně 
forfaitingu)33  
3. Finanční pronájem (finan ční leasing) 
4. Služby týkající se plateb a zú čtování 
5. Vydávání a správa platebních prost ředků (např. kreditních karet, cestovních šek ů a 
bankovních sm ěnek) 
6. Poskytování záruk a p říslibů 
7. Obchodování na vlastní ú čet nebo na ú čet klienta 
a) s nástroji pen ěžního trhu (šeky, sm ěnky, vkladní listy atd.), 
b) s pen ěžními prost ředky v cizích m ěnách, 
c) v oblasti termínovanými  termínovaných  obchodů a opcí, 
d) v oblasti kurzových a úrokových obchod ů, 
e) s p řevoditelnými cennými papíry. 
8. Účast na vydávání cenných papír ů a poskytování souvisejících služeb 
9. Poradenství pro podniky ve v ěcech kapitálové struktury, pr ůmyslové strategie a v 
souvisejících otázkách a poradenst ví a služby v oblasti fúzí a koup ě podniků 
10. Peněžní maklé řství 
11. Obhospoda řování cenných papír ů klienta na jeho ú čet a související poradenství 
12. Uložení a správa cenných papír ů 
13. Poskytování bankovních informací 14. Úschova cenností 
                                                
 
33 Zahrnuje mimo jiné: spot řebitelsk ý úvěr, hypote ční úvěr, faktoring, s  postihem nebo bez postihu, 
financování obchodních transakcí (v četně forfaitingu).  
 
CS 152   CS  
Ð 2004/39/ES článek 68 
(přizpůsobený) 
Služby a činnosti uvedené v oddíle A a B p řílohy I sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady  
2004/39/ES ze dne 21.  dubna  200434 o trzích finan čních nástroj ů, pokud odkazují na finan ční 
nástroje uvedené v oddíle C p řílohy I uvedené sm ěrnice, podléhají vzájemnému uznávání 
podle této sm ěrnice.  
 
Ð2000/12/ES 
PŘÍLOHA II  
 
Ð2000/12/ES 
Ö nový KLASIFIKACE 
PODROZVAHOVÝCH POLOŽEK 
Vysoké riziko 
– záruky mající charakter úv ěrových substitut ů, 
– Ö úvěrové deriváty  
– akceptace sm ěnek, 
– indosamenty na sm ěnkách nenesoucích jméno jiné úv ěrové instituce, 
– transakce s možností zp ětného postihu, 
– neodvolatelné stand-by (záložní) akreditivy mající charakter úv ěrových substitut ů, 
– aktiva zakoupená na základ ě přímých termínovaných dohod, 
– forwardové termínové vklady, 
– nesplacená část částečně splacených akcií, podíl ů a cenných papír ů, 
– Ödohody o prodeji a zp ětném odkupu aktiv, jak jsou vymezeny v čl. 12 odst. 3 a 5 
směrnice 86/635/EHS  , 
– jiné položky s vysokým rizikem. 
Střední riziko 
– poskytnuté a potvrzené dokumentár ní akreditivy (viz též st řední/nízké riziko), 
– jistoty a sliby odškodn ění (včetně nabídkové jistoty, jist oty na výkon, celní a da ňové 
jistoty) a záruky nema jící charakter úv ěrových substitut ů, 
                                                 
34 Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.  
 
CS 153   CS – dohody o prodeji a zp ětném odkupu aktiv, jak jsou vymezeny v čl. 12 odst. 3 a 5 
směrnice 86/635/EHS,  
– neodvolatelné stand-by (záložní) akreditivy nemající charakter úv ěrových substitut ů, 
– nečerpané úv ěrové přísliby (dohody o p ůjčce a o koupi cenných papír ů, o poskytnutí 
záruk nebo úv ěrových facilit) s p ůvodní dobou splatnosti delší než jeden rok, 
– „note issuance facilities“ (NIF) a revolvingové úv ěrové facility (RUF), 
– jiné položky se st ředním rizikem Ö a jak je oznámeno Komisi  
Střední/nízké riziko 
– dokumentární akreditivy zajišt ěné cenným papírem ke z boží a jiné samolikvidující 
operace, 
– Ö nečerpané úv ěrové přísliby (dohody o p ůjčce a o koupi cenných papír ů, o 
poskytnutí záruk nebo úv ěrových facilit) s p ůvodní dobou splatnosti do jednoho roku 
včetně, které nelze kdykoli bezpodmíne čně a bez výpov ědi zrušit nebo které 
neumožňují automatické zrušení z d ůvodu zhoršení úv ěruschopnosti dlužníka,  
– jiné položky se st ředním/nízkým rizikem Ö a jak je oznámeno Komisi  . 
Nízké riziko: 
– nevyčerpané úv ěrové prost ředky (dohody o p ůjčce a koupi cenných papír ů, o 
poskytnutí záruk nebo akcepta čních prost ředků) s původní dobou splatnosti do 
jednoho roku v četně nebo které lze kdykoli bezpodmíne čně bez výpov ědi 
zrušit,Ö nečerpané úv ěrové přísliby (dohody o p ůjčce a o koupi cenných papír ů, o 
poskytnutí záruk nebo úv ěrových facilit), kter é lze kdykoli bezpodmíne čně a bez 
výpovědi zrušit nebo které umož ňují automatické zrušení z d ůvodu zhoršení 
úvěruschopnosti dlužníka. Retailové úv ěrové linky lze považovat za bezpodmíne čně 
zrušitelné, jestliže podmínky, kt eré se k nim vztahují, umož ňují úvěrové instituci, 
aby je zrušila v plném rozsahu povoleném právními a správními p ředpisy na ochranu 
spotřebitele a souvisejícími p ředpisy;  
– jiné položky s nízkým rizikem Ö a jak je oznámeno Komisi  . 
Členské státy se zavazují informovat  Komisi, jakmile budou souhlasit se za řazením nové 
podrozvahové položky do kte rékoliv poslední odrážky v každ é kategorii rizika. Takové 
položky budou s kone čnou platností klasifikovány na úrovni Spole čenství, jakmile bude 
dokončen postup stanovený v článku 59.  
 
Ð2000/12/ES 
PŘÍLOHA III  
 
CS 154   CS  
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Ö nový 
ZACHÁZENÍ S PODROZVAHOVÝMI POLOŽKAMI  Ö DERIVÁTOVÝMI 
NÁSTROJI  
1. VOLBA  METODY 
Úvěrové instituce si mohou se souhlasem p říslušných orgán ů zvolit pro  měření úvěrového 
rizika spojeného s kontrakty uve denými  Ö určení hodnoty expozice kontrakt ů uvedených  v 
bodech 1 a 2 p řílohy IV jednu z níže stanovených  metod ⌦ uvedených v této p říloze ⌫ . 
Úvěrové instituce, jež musí dodržet čl. 6 odst.  1 ⌦ čl. 33 odst. 1 a 2 ⌫ směrnice 
93/6/EHS35, musí použít metodu 1 uvedenou níže  ⌦ v této příloze ⌫ . Pro m ěření 
úvěrových rizik souvisejících s  kontrakty vyjmenovanými  Ö určení hodnoty expozice 
kontraktů uvedených  v bodu 3 p řílohy IV musí všechny úv ěrové instituce použít metodu 1 
uvedenou níže  ⌦ v této příloze ⌫ . 
 
Ønový 
Na kontrakty obchodované na uznávaných burzách a m ěnové kontrakty (krom ě kontrakt ů 
týkajících se zlata) s p ůvodní dobou splatnosti nejvýše 14 kalendá řních dnů se nepoužijí 
metody stanovené v této p říloze a přidělí se jim hodnota expozice nula.  
Příslušné orgány mohou ud ělit výjimky z použití met od stanovených v této p říloze a přidělit 
hodnotu expozice nula mimoburzovním (OTC) kontrakt ům zúčtovaným clearingovým 
střediskem, v nichž toto st ředisko jedná jako právní protistrana a všichni ú častníci pln ě a 
každodenn ě zajišťují kolaterálem riziko, jež pro clearingové st ředisko představují, takže 
pokrývají jak sou časná rizika, tak i p řípadná budoucí rizika. 
Složené zajišt ění musí spl ňovat tyto podmínky: 
a) je mu p řidělena nulová riziková váha, nebo 
b) tvoří jej hotovostní vklady složené u úv ěrové instituce poskytující úv ěr, 
nebo 
c) tvoří jej vkladní listy  nebo podobné nástroje vydané danou úv ěrovou 
institucí a u ní uložené. 
Příslušný orgán se musí ujistit, že je vylou čeno riziko, že by se expozice clearingového 
střediska nahromadily a p řesáhly tržní hodnotu složeného zajišt ění. 
                                                 
35 Sm ěrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. b řezna 1993 o kapitálové p řiměřenosti investi čních spole čností a 
úvěrových institucí (Ú ř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 1). Sm ěrnice ve zn ění směrnice 98/33/ES (Ú ř. věst. L 
204, 21.7.1998, s. 29).  
 
CS 155   CS  
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
2. METODY 
Metoda 1: oce ňování tržními cenami „mark to market“ 
Krok a) p řiřazením  současné tržní hodnoty kontrakt ům (mark to market) se získají 
běžné náklady na náhradu  současné reálné hodnoty  všech kontrakt ů s kladnými hodnotami. 
Krok b) pro získání číselné hodnoty p řípadné budoucí angažovanosti36, ⌦ s výjimkou 
případů „floating-floating“ úv ěrových  úrokových  swapů v jedné m ěně, kdy se vypo čítávají 
pouze běžné náklady na náhradu  současné reálné hodnoty , ⌫ se nominální  fiktivní  částky 
jistiny nebo podkladové hodnoty násobí t ěmito sazbami ⌦ uvedenými v tabulce 1 ⌫ : 
TABULKA 13738 
Doba do 
zbytkové 
splatnosti39 
 Úrokové 
kontrakty Měnové 
kontrakty a 
kontrakty 
týkající se 
zlata Kontrakty 
týkající se 
kmenových 
akcií Kontrakty 
týkající se 
drahých 
kovů, kromě 
zlata Kontrakty 
týkající se 
jiných 
komodit než 
drahých kov ů 
Jeden rok a 
méně 0 % 1 % 6 % 7 % 10 % 
Více než 
rok, ale ne více než p ět 
let 0,5 % 5 % 8 % 7 % 12 % 
Více než 
pět let 1,5 % 7,5 % 10 % 8 % 15 % 
 
Pro výpočet možného budoucího rizika podle kroku b) sm ějí příslušné orgány až do 
31. prosince 2006 povolit úv ěrovým institucím použít následující procentní sazby 
namísto sazeb p ředepsaných v tabulce 1 za p ředpokladu, že tyto instituce využijí 
možnosti stanovené v článku 11a sm ěrnice 93/6/EHS pro kontrakty ve smyslu 
bodu 3 písm. b) a c) p řílohy IV: 
                                                 
36 S výjimkou p řípadu „floating -floating“ úrokových swap ů v jedné m ěně, kdy se vypo čítávají pouze 
běžné náklady na náhradu.  
37 Kontrakty nespadající do jedné z p ěti kategorií uvedených v této tabulce se považují za kontrakty 
týkající se jiných komodit než vzácných kov ů. 
38 Pro kontrakty s vícenásobnými vým ěnami jistiny musí být procentní sazba vynásobena po čtem 
zbývajících plateb, které mají být podle kontraktu ješt ě provedeny. 
39 Pro kontrakty strukturované tak, aby vyrovnávaly riziko p řetrvávající po ur čitých dnech plateb, a 
v případech, kdy jsou termíny znovu stanoveny tak, aby tržní hodnota kontraktu k t ěmto specifickým 
datům byla nulová, se zbytková splatnost rovná dob ě do následujícího data stanovení termínu. 
V případě úrokových kontrakt ů, které spl ňují tato kritéria a mají do splatnosti více než jeden rok, je 
procentní hodnota nejmén ě 0,5 %. 
 
CS 156   CS TABULKA 1a 
Doba do zbytkové 
splatnosti Drahé kovy 
(kromě zlata) Základní 
kovy Netrvanlivé 
(zemědělské) 
produkty Ostatní, v četně 
energetických 
produktů 
Jeden rok a mén ě 2 % 2,5 % 3 % 4 % 
Více než rok, ale ne 
více než p ět let 5 % 4 % 5 % 6 % 
Více než p ět let 7,5 % 8 % 9 % 10 % 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Krok c) výše b ěžného nákladu na náhradu  současná reálná hodnota  a případná budoucí 
angažovanost se vynásobí rizikovou vahou stanovenou pro p říslušné protistrany v článku 43  
⌦ tvoří hodnotu expozice ⌫ . 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Metoda 2: p řístup „původní angažovanost“ 
Krok a) nominální  fiktivní  částka jistiny  každého nástroje se násobí t ěmito sazbami 
⌦ uvedenými v tabulce 2 ⌫ : 
TABULKA 2 
Původní doba splatnosti40 Úrokové kontrakty M ěnové kontrakty a kontrakty 
týkající se zlata 
Jeden rok nebo mén ě 0,5 % 2 % 
Více než rok, ale ne více než dva 
roky 1 % 5 % 
Za každý další rok 1 % 3 % 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Ö nový 
Krok b) takto vypo čítaná původní angažovanost se vynásobí rizikovou vahou 
stanovenou pro p říslušné prot istrany v článku 43  Ö tvoří hodnotu expozice  . 
Pro metody 1 a 2 se musí p říslušné orgány ujistit, že nominální  fiktivní  hodnota, ke které se 
má přihlížet, je vhodným m ěřítkem rizika obsaženého v kontraktu. Jestliže nap říklad kontrakt 
                                                 
40 V p řípadě úrokových kontrakt ů mohou úv ěrové instice se souhlasem p říslušných orgán ů zvolit bu ď 
původní dobu splatnosti, nebo dobu do zbytkové splatnosti. 
 
CS 157   CS stanoví multiplikaci pen ěžních tok ů, musí být nominální částka upravena, aby byly vzaty v 
úvahu účinky multiplikace na strukturu rizika tohoto kontraktu. 
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
3. SMLOUVY  O NOVACI  A DOHODY  O ZAPOČTENÍ  (SMLUVNÍ  NETTING) 
a) Druhy novace a zapo čtení, které mohou p říslušné orgány uznat 
Pro účely tohoto ⌦ oddílu ⌫ bodu  se „protistranou“ rozumí každý subjekt (v četně 
fyzických osob), který je oprávn ěn uzavřít smlouvu o novaci nebo dohodu o zapo čtení. 
Příslušné orgány mohou uznat za faktor snižujíc í riziko následující druhy smluv o novaci a 
dohod o zapo čtení: 
i) dvoustranné smlouvy o novaci mezi úv ěrovou institucí a její protistranou, podle níž 
se vzájemné pohledávky a závazky automaticky slu čují tím zp ůsobem, že se p ři 
každé novaci stanoví jediná čistá částka a tím vytvo ří právně závazná, jediná nová 
smlouva, která ruší smlouvy p ředešlé; 
ii) jiné dvoustranné dohody o zapo čtení mezi úv ěrovou institucí a její protistranou. 
b) Podmínky uznání 
Příslušné orgány mohou uznat smlouvy o novaci nebo dohody o zapo čtení za faktor snižující 
riziko pouze za t ěchto podmínek: 
i) úv ěrová instituce musí mít smlouvu o novaci nebo dohodu o zapo čtení se svou 
protistranou, která vytvá ří jediný právní závazek pokr ývající všechny zahrnuté 
operace tak, že kdyby protistran a neplnila své závazky z d ůvodu platební 
neschopnosti, konkursu, likvidace nebo z jiné podobné p říčiny, vznikl by úv ěrové 
instituci nárok na výplatu nebo povinnost uhrazení pouze pro čisté částky kladných a 
záporných hodnot zahrnutých jednotlivých operací, ocen ěných metodou „mark to 
market“; 
ii) úv ěrová instituce musí dát p říslušným orgán ům k dispozici písemné a od ůvodněné 
právní posudky prokazující, že v p řípadě právního řízení by p říslušné soudy nebo 
správní orgány rozhodly v p řípadech uvedených v bod ě i), že se pohledávky a 
závazky úv ěrové instituce omezují pouze na čistou částku, jak je vymezena v bod ě i), 
podle: 
– práva území, na kterém má pro tistrana sídlo, a jde-li o zahrani ční pobočku 
podniku, též podle práva území, na kterém se nachází tato pobo čka, 
– práva, kterým se řídí jednotlivé zahrnuté operace, a  
– práva, kterým se řídí smlouvy nebo dohody pot řebné k provedení smlouvy o 
novaci nebo dohody o zapo čtení; 
 
CS 158   CS iii) úv ěrová instituce musí mít stanoveny postupy zajiš ťující, že právní platnost její 
smlouvy o novaci nebo dohody o zapo čtení je sledována z hlediska možných zm ěn 
příslušných právních p ředpisů. 
Příslušné orgány musí být p řesvědčeny, případně po konzultaci s jinými dot čenými 
příslušnými orgány, že smlouva  o novaci nebo dohoda o zapo čtení je platná podle každého 
příslušného práva. Není-li n ěkterý příslušný orgán v tomto sm ěru přesvědčen, nebude 
smlouva o novaci nebo dohoda o zapo čtení uznána za faktor snižující riziko pro kteroukoliv z 
protistran. 
Příslušné orgány mohou p řijmout od ůvodněné právní posudky vypracované podle druh ů 
smluv o novaci nebo dohod o zapo čtení. 
Za faktor snižující riziko nelze uzna t smlouvu obsahující ustanovení, jež umož ňuje 
protistran ě, u níž nedošlo k platebnímu selhání, provád ět pouze částečné nebo žádné platby do 
konkursní podstaty protistrany, a to i v p řípadech, kdy je strana v platební neschopnosti 
čistým věřitelem (doložka o odstoupení). 
Příslušné orgány mohou uznat za fakt or snižující riziko dohody o zapo čtení vztahující se bu ď 
na měnové kontrakty s p ůvodní splatností nevýše 14 kalendá řních dnů, nebo na prodané opce, 
nebo na obdobné podrozvahové položky, na  které se nevztahuje tato p říloha, nebo ť nesou 
pouze zanedbatelné nebo žádné úv ěrové riziko. Jestliže v závisl osti na kladné nebo záporné 
tržní hodnot ě těchto kontrakt ů, jejich zahrnutí do jiné dohody o zapo čtení může mít za 
následek zvýšení nebo sn ížení kapitálových požadavk ů, musí p říslušné orgány zavázat 
úvěrové instituce, aby používaly konzistentn ě stejný postup. 
c) Účinky uznání 
i) Smlouvy o novaci Oceňovány jsou jednotlivé čisté hodnoty stanovené smlouv ami o novaci a nikoliv doty čné 
hrubé hodnoty. P ři použití metody 1 lze tudíž obdržet, s p řihlédnutím ke smlouv ě o novaci 
– při kroku a): b ěžné náklady na náhradu
 současné reálné hodnoty  a 
– při kroku b): nominální  fiktivní  hodnoty jistiny nebo podkladové hodnoty. 
Při použití metody 2 lze v kroku a) vypo čítat nominální hodnotu jistiny s p řihlédnutím ke 
smlouvě o novaci; je nutno použ ít sazby z tabulky 2. 
ii) Jiné dohody o zapo čtení 
Při použití metody 1: 
– v kroku a) mohou být sou časné náklady na náhradu  reálné hodnoty  pro kontrakty 
zahrnuté do dohody o zapo čtení získány pomocí sou časných hypotetických čistých 
nákladů na náhradu  reálných hodnot  vyplývajících z dohody; pokud zapo čtení vede k 
čistému závazku úv ěrové instituce, která provádí výpo čet čistých náklad ů na náhradu  
reálných hodnot , považují se sou časné náklady na náhradu  reálné hodnoty  za rovny 
0, 
 
CS 159   CS – v kroku b) m ůže být číselná hodnota možné budoucí an gažovanosti pro všechny 
kontrakty zahrnuté v dohod ě o započtení snížena podle ná sledující rovnice: 
PCE red = 0,4 * PCE gross + 0,6 * NGR * PCE gross 
kde: 
— PCE red = snížená hodnota možné budoucí angažovanosti u všech kontrakt ů s 
danou protistranou zahrnutých do právn ě platné dvoustranné dohody 
o započtení, 
— PCE gross = úhrn hodnot možné budoucí angažovanosti u všech kontrakt ů s 
danou protistranou, které jsou zahrnuty do právn ě platné 
dvoustranné dohody o zapo čtení a vypo čteny vynásobením 
nominálních  fiktivních  hodnot jejich jistin procentními sazbami 
stanovenými v tabulce 1, 
— NGR = „pom ěr čistý/hrubý“: dle uvážení p říslušných orgán ů: 
i) bu ď samostatný výpo čet: podíl čistých náklad ů na náhradu  
reálných hodnot  pro všechny kontrakty zahrnuté do právn ě 
platné dvoustranné dohody o zapo čtení s danou protistranou 
(čitatel) a hrubých náklad ů na náhradu  reálných hodnot  pro 
všechny kontrakty zahrnuté do právn ě platné dvoustranné 
dohody o zapo čtení s touto protistranou (jmenovatel), 
ii) nebo agregovaný výpo čet: podíl sou čtu čistých náklad ů na 
náhradu  reálných hodnot  vypočtených na dvoustranném 
základě pro všechny protistrany, p řičemž se vezmou v 
úvahu kontrakty zahrnuté do právn ě platných 
dvoustranných dohod o zapo čtení (čitatel),  a hrubé náklady 
na náhradu  reálné hodnoty  pro všechny kontrakty zahrnuté 
do právn ě platných dvoustranných dohod o zapo čtení 
(jmenovatel). 
 Jestliže členské státy povolí úv ěrovým institucím volbu 
metod, musí se zvolená me toda používat systematicky. 
 
Pro výpočet možné budoucí angažovanosti podle výš e uvedeného vzorce mohou být dokonale 
si odpovídající kontrakty zahrnuté do dohody o zapo čtení považovány za jediný kontrakt, 
jehož nominální  fiktivní  hodnota jistiny se rovná čistým příjmům. Dokonale si odpovídající 
kontrakty jsou termí nové (forward) m ěnové kontrakty nebo podobné ko ntrakty, ve kterých se 
nominální hodnota jistiny rovná pen ěžním tokům, jestliže splatnost pen ěžních toků připadá na 
stejné datum a je zcela nebo z části ve stejné m ěně. 
Při použití metody 2, v kroku a) 
– lze dokonale si odpovídající kontrakty zahrnuté do dohody o zapo čtení považovat za 
jediný kontrakt, jehož nominální  fiktivní  hodnota jistiny se rovná čistým příjmům; 
 
CS 160   CS nominální  fiktivní  hodnota jistiny se vynásobí pr ocentní sazbou uvedenou v tabulce 
2, 
– pro všechny ostatní kontrakty zahrnuté do dohody o zapo čtení lze snížit dané sazby, 
jak je uvedeno v tabulce 3: 
TABULKA 3 
Původní doba splatnosti 41 
 Úrokové kontrakty M ěnové kontrakty 
Jeden rok nebo mén ě 0,35 % 1,50 % 
Více než rok, ale ne více než dva roky 0,75 % 3,75 % 
Za každý další rok 0,75 % 2,25 % 
 
Ð2000/12/ES 
PŘÍLOHA IV  
 
Ð2000/12/ES (p řizpůsobený) 
Önový 
TYPY PODROZVAHOVÝCH POLOŽEK  Ö DERIVÁT Ů  
 
Ð 2000/12/ES (p řizpůsobený) 
1. Úrokové kontrakty 
a) swapy úrokových sazeb v jedné m ěně; 
b) bázové swapy; c) dohody o forwardové úrokové mí ře (FRA); 
d) úrokové futures; e) zakoupené úrokové opce; f) jiné obdobné kontrakty. 2. Měnové kontrakty a kontrakt y týkající se zlata: 
a) swapy úrokových sazeb v jedné m ěně; 
b) forwardové m ěnové kontrakty; 
                                                
 
41 V p řípadě úrokových kontrakt ů mohou úv ěrové instituce se souhlasem p říslušných orgán ů zvolit bu ď 
původní dobu splatnosti, nebo dobu do zbytkové splatnosti. 
 
CS 161   CS c) m ěnové futures, 
d) zakoupené m ěnové opce; 
e) jiné obdobné kontrakty. f) kontrakty týkající se zlata obdobné povahy jako v písm. a) až e). 
3. Kontrakty obdobné jako v bodech 1 písm. a) až e)  a 2 písm. a) až d), týkající se jiných 
referenčních položek nebo index ů týkající se: 
a) kmenových akcií; b) drahých kov ů kromě zlata; 
c) jiných komodit než drahých kov ů; 
d) jiné obdobné kontrakty. Krok
 b): pro získání číselné hodnoty p řípadné budoucí 
angažovanosti42 se nominální částky jistiny nebo po dkladové hodnoty násobí t ěmito sazbami:  
 
Ï 
                                                 
42 S  výjimkou p řípadů „floating -floating“ úrokových swap ů v jedné měně, kdy se vypo čítávají pouze 
běžné náklady na náhradu.  
 
CS 162   CS  
Ønový 
PŘÍLOHY V AŽ XII  
[OMISSIS] 
 
Ønový 
PŘÍLOHA XIII  
ČÁST  A 
ZRUŠENÉ SM ĚRNICE A SM ĚRNICE JE POZM ĚŇUJÍCÍ 
(uvedené v článku 158) 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. b řezna 2000 o p řístupu 
k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/28/ES ze dne 18. zá ří 2000, kterou se m ění 
směrnice 2000/12/ES o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 20002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o 
doplňkovém dozoru nad úv ěrovými institucemi, pojiš ťovnami a investi čními podniky ve 
finančním konglomerátu a o zm ěně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 
92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 
2000/12/ES 
pouze čl. 29 bod 1 písm. a) a b), čl. 29 bod 2, čl. 29 bod 4 písm. a) a b), čl. 29 bod 5, 
čl. 29 bod 6, čl. 29 bod 7 písm. a) a b), čl. 29 bod 8, čl. 29 bod 9, čl. 29 bod 10, čl. 29 
bod 11  
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 20 04/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích 
finančních nástroj ů, kterou se m ění směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a sm ěrnice 
Evropského parlamentu a Rady 2001/12/ES a zrušuje sm ěrnice Rady 93/22/EHS. 
pouze článek 68 
Směrnice Komise 2004/69/ES ze dne 27. dubna 2004, kterou se m ění směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2000/12/ES, pokud jde o defi nici „mezinárodních rozvojových bank“ 
(Text s významem pro EHP) 
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004, kterou se m ění 
směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EH S, 92/49/EHS, 93/6/EHS a 94/19/ES a 
směrnice 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES s cílem vytvo řit 
novou organiza ční strukturu Výboru pro finan ční služby. 
pouze článek 3 
NEZRUŠENÉ ZM ĚNY 
 
CS 163   CS Akt o přistoupení z roku 2003 
ČÁST  B 
LHŮTY K PROVEDENÍ 
(uvedené v článku 158) 
Směrnice  Má být provedena do 
Směrnice 2000/12/ES  ----- 
Směrnice 2000/28/ES  27. 4. 2002 
Směrnice 2002/87/ES  11. 8. 2004 
Směrnice 2004/39/ES  Dosud nestanoveno 
Směrnice 2004/69/ES  30. 6. 2004 
Směrnice 2004/10/ES  Dosud nestanoveno 
 
CS 164   CS PŘÍLOHA XIV  
SROVNÁVACÍ TABULKA 
Tato směrnice Směrnice 
2000/12/ES  Směrnice 
2000/28/ES  Směrnice 
2001/87/ES  Směrnice 
2004/69/ES  Směrnice 
2004/10/ES  
Článek 1  Čl. 2 odst. 1 a 2      
Čl. 2 první 
pododstavec  Čl. 2 odst. 3 
Akt o 
přistoupení      
Čl. 2 druhý 
pododstavec  Čl. 2 odst. 4      
Článek 3  Čl. 2 odst. 5 a 6      
Čl. 3 odst. 1 
poslední v ěta     Čl. 3 bod 2  
Čl. 4 odst. 1 bod 1  Čl. 1 bod 1      
Čl. 4 odst. 1 body 
2 až 5  Čl. 1 odst. 2 až 5    
Čl. 4 odst. 1 body 
7 až 9  Čl. 1 odst. 6 až 8    
Čl. 4 odst. 1 bod 
10   Čl. 29 bod 1 
písm. a)    
Čl. 4 odst. 1 body 
11 až 14  Čl. 1 body 10, 
12 a 13      
Čl. 4 odst. 1 body 
21 a 22    Čl. 29 bod 1 
písm. b)   
Čl. 4 odst. 1 bod 
23 Čl. 1 bod 23      
Ćl. 4 odst. 1 body 
45 až 47  Čl. 1 odst. 25 až 
27     
Čl. 4 odst. 2  Čl. 1 bod 1 
druhý 
pododstavec      
Článek 5  Článek 3      
Článek 6  Článek 4      
Článek 7  Článek 8      
Článek 8  Článek 9      
Čl. 9 odst. 1  Čl. 5 odst. 1 a čl. 
1 odst. 11      
Čl. 9 odst. 2  Čl. 5 odst. 2      
 
CS 165   CS Článek 10  Čl. 5 odst. 3 až 7      
Článek 11  Článek 6      
Článek 12  Článek 7      
Článek 13  Článek 10      
Článek 14  Článek 11      
Čl. 15 odst. 1  Článek 12      
Čl. 15 odst. 2 a 3    Čl. 29 bod 2    
Článek 16  Článek 13      
Článek 17  Článek 14      
Článek 18  Článek 15      
Čl. 19 odst. 1  Čl. 16 odst. 1      
Čl. 19 odst. 2    Čl. 29 bod 3    
Článek 20  Čl. 16 odst. 3      
Článek 21  Čl. 16 odst. 4 až 
6     
Článek 22  Článek 17      
Článek 23  Článek 18      
Čl. 24 odst. 1  Čl. 19 první až 
třetí 
pododstavec      
Čl. 24 odst. 2  Čl. 19 šestý 
pododstavec      
Čl. 24 odst. 3  Čl. 19 čtvrtý 
pododstavec      
Čl. 25 odst. 1 až 3  Čl. 20 odst. 1 a 
2 a odst. 3 první 
a druhý 
pododstavec      
Čl. 25 odst. 3  Čl. 19 pátý 
pododstavec      
Čl. 25 odst. 4  Čl. 20 odst. 3 
třetí 
pododstavec      
Článek 26  Čl. 20 odst. 4 až 
7     
Článek 27  Čl. 1 bod 3 
poslední v ěta     
Článek 28  Článek 21      
 
CS 166   CS Článek 29  Článek 22      
Článek 30  Čl. 22 odst. 2 až 
4     
Článek 31  Čl. 22 odst. 5      
Článek 32  Čl. 22 odst. 6      
Článek 33  Čl. 22 odst. 7      
Článek 34  Čl. 22 odst. 8      
Článek 35  Čl. 22 odst. 9      
Článek 36  Čl. 22 odst. 10      
Článek 37  Čl. 22 odst. 11      
Článek 38  Článek 24      
Čl. 39 odst. 1 a 2  Článek 25      
Čl. 39 odst. 2      Čl. 3 bod 8  
Článek 40  Článek 26      
Článek 41  Článek 27      
Článek 42  Článek 28      
Článek 43  Článek 29      
Článek 44  Čl. 30 odst. 1 až 
3     
Článek 45  Čl. 30 odst. 4      
Článek 46  Čl. 30 odst. 3      
Článek 47  Čl. 30 odst. 5      
Článek 48  Čl. 30 odst. 6 a 
7     
Článek 49  Čl. 30 odst. 8      
Článek 50  Čl. 30 odst. 9 
první a druhý 
pododstavec      
Článek 51  Čl. 30 odst. 9 
třetí 
pododstavec      
Článek 52  Čl. 30 odst. 10      
Článek 53  Článek 31      
Článek 54  Článek 32      
Článek 55  Článek 33      
 
CS 167   CS Článek 56  Čl. 34 odst. 1      
Článek 57  Čl. 34 odst. 2 
první 
pododstavec 
Čl. 34 odst. 1 
poslední v ěta  Čl. 29 bod 4 
písm. a)    
Článek 58    Ćl. 29 bod 4 
písm. b)    
Článek 59    Čl. 29 bod 4 
písm. b)    
Článek 60    Čl. 24 bod 9 
písm. b)    
Článek 61  Čl. 34 odst. 3 a 
4     
Článek 63  Článek 35      
Článek 64  Článek 36      
Článek 65  Článek 37      
Čl. 66 odst. 1 a 2  Čl. 38 odst. 1 a 
2     
Článek 67  Článek 39      
Článek 73  Čl. 52 odst. 3      
Článek 106  Čl. 1 bod 24      
Článek 107  Čl. 1 bod 1 t řetí 
pododstavec      
Článek 108  Čl. 48 odst. 1      
Článek 109  Čl. 48 odst. 4 
první 
pododstavec      
Článek 110  Čl. 48 odst. 2 a 
3 a odst. 4 druhý 
pododstavec      
Článek 111  Čl. 49 odst. 1 až 
5     
Čl. 113 odst. 1 až 
3 Čl. 49 odst. 4, 6 
a 7     
Čl. 115 odst. 1 a 2  Čl. 49 odst. 8 a 
9     
Článek 116  Čl. 49 odst. 10      
Článek 117  Čl. 49 odst. 11      
 
CS 168   CS Článek 118  Článek 50      
Článek 120  Čl. 51 odst. 1, 2 
a 5     
Článek 121  Čl. 51 odst. 4      
Čl. 122 odst. 1 a 2  Čl. 51 odst. 6   Čl. 29 bod 5    
Článek 125  Čl. 53 odst. 1 a 
2     
Článek 126  Čl. 53 odst. 3      
Článek 128  Čl. 53 odst. 5      
Čl. 133 odst. 1  Čl. 54 odst. 1   Čl. 29 bod 7 
písm. a)    
Čl. 133 odst. 2 a 3  Čl. 54 odst. 2 a 
3     
Čl. 134 odst. 1  Čl. 54 odst. 4 
první 
pododstavec      
Čl. 134 odst. 2  Čl. 54 odst. 4 
druhý 
pododstavec      
Článek 135    Čl. 29 bod 8    
Článek 137  Čl. 55 odst. 1 a 
2     
Článek 138    Čl. 29 bod 9    
Článek 139  Čl. 56 odst. 1 až 
3     
Článek 140  Čl. 56 odst. 4 až 
6     
Článek 141  Čl. 56 odst. 7   Čl. 29 bod 10    
Článek 142  Čl. 56 odst. 8      
Článek 143    Čl. 29 bod 11   Čl. 3 bod 10  
Článek 150  Čl. 60 odst. 1      
Článek 151  Čl. 60 odst. 2     Čl. 3 bod 10  
Článek 158  Článek 67      
Článek 159  Článek 68      
Článek 160  Článek 69      
Příloha I  Příloha I      
Příloha I poslední    Článek 68   
 
CS 169   CS věta 
Příloha II  Příloha II      
Příloha III  Příloha III      
Příloha IV  Příloha IV      
 
CS 170   CS