EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 12.1.2023 COM(2022) 740 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2022) 740 final of 06.10.2022.



Concerns all language versions.



Correction of small errors on pages 7, 19 and 22; correction of footnotes 45, 71 and 81.



The text shall read as follows: SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o zprávě o migraci a azylu











































1.ÚVOD EU v uplynulém roce čelila řadě událostí, které měly závažný dopad na oblast migrace, azylu a správy hranic. Nevyprovokovaná válečná agrese Ruska vůči Ukrajině zapříčinila největší nucené vysídlení obyvatelstva v Evropě od druhé světové války a očekává se, že kvůli nedávné eskalaci této války bude k vnějším hranicím Unie přicházet větší počet ruských občanů. Problém větších migračních toků ještě prohloubil pokračující tlak na trasy přes Středomoří a západní Balkán. Účelové využívání migrantů k politickým účelům ze strany běloruského režimu vedlo k nárůstu bezprecedentních právních a operačních výzev. Členské státy se současně potýkaly s potřebou rozšířit kapacitu správy hranic a víz, když byla zrušena cestovní omezení zavedená v souvislosti s pandemií COVID-19 a opět se rozběhl cestovní ruch a obchodní činnost. Ukázalo se, že EU je schopna rychle reagovat, konkrétními způsoby projevit solidaritu a zajistit účinnou koordinaci. Nebývalá aktivace směrnice o dočasné ochraně a přijetí, jehož se lidem prchajícím z Ukrajiny dostalo od velkého množství jednotlivých Evropanů, jsou živou ukázkou evropských hodnot. Praktická, přímá opatření na místě ukázala, jak EU pomáhá lidem, kteří potřebují ochranu, i členským státům, jež se ocitnou pod tlakem. Reakce na dopady války je ideálním příkladem toho, že EU má stále lepší schopnost reagovat společně. Síť zřízená plánem pro připravenost na migraci a pro migrační krize („síť zřízená plánem“) poskytla nový způsob posílení komunikace a vzájemného informování, které tvoří základ soudržné reakce EU. Platforma solidarity funguje jako středisko koordinace přijímání osob prchajících z Ukrajiny. Nová Agentura EU pro otázky azylu, agentura Frontex a Europol zvýšily svou podporu členským státům, jež se potýkají s novými výzvami. Schopnost reakce a pohotovost, jimiž Unie disponuje, nám tyto výzvy pomáhají zvládat. Během roku, který uplynul od zveřejnění minulé zprávy o migraci, se nicméně potvrdilo, že je zapotřebí strukturální reforma azylového a migračního systému EU, aby byla EU vybavena k řešení jak krizových situací, tak dlouhodobých trendů. Činnost během francouzského předsednictví vytvořila pozitivní dynamiku, která umožnila výrazný posun, pokud jde o vnitřní i vnější rozměr migrace uvedený v paktu o migraci a azylu („pakt“). Nové prohlášení o solidaritě bylo výchozím bodem, od něhož se členské státy za podpory Komise odrazily k opětovnému zahájení spolupráce. Naše partnerství s klíčovými zeměmi původu a tranzitu se prohloubilo ve všech aspektech migrace a nuceného vysídlování. Diplomatické kontakty přinesly výsledky v obecnější spolupráci v oblasti migrace i v klíčových případech, jako bylo účelové využívání migrantů běloruským režimem. Ze skutečnosti, že ve všech členských státech panuje v mnoha odvětvích nedostatek pracovních sil, je patrné, že je potřeba přilákat dynamickou pracovní sílu a také vytvořit bezpečné způsoby, jak omezit pobídky k nelegální migraci. Nový soubor návrhů opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí odráží komplexní přístup založený na partnerství na mezinárodní úrovni, který je stanoven v paktu. Komise vítá společný plán, na němž se dohodly Evropský parlament a rotující předsednictví Rady, jež potvrdily závazek, že vyvinou veškeré úsilí, aby byly legislativní návrhy týkající se řízení azylu a migrace, které jsou uvedeny v paktu, přijaty do konce volebního období Parlamentu 2019–2024. Tato zpráva hodnotí dosažený pokrok a hlavní vývoj v oblasti migrace a azylu za uplynulý rok. Jsou v ní určeny klíčové výzvy do budoucna a připomenuty kroky, které je třeba podniknout k zavedení rozhodnější a spravedlivější migrační a azylové politiky. 2.REAKCE EU NA RUSKOU INVAZI NA UKRAJINU Evropa nabídla bezprecedentní přijetí milionům lidí prchajících před válečnou agresí Ruska vůči Ukrajině. Komise rychle zareagovala na rozsah této výzvy, přičemž využila veškeré nástroje dostupné na úrovni EU k podpoře členských států a čerpala z výjimečné velkorysosti jednotlivých Evropanů. Tato činnost zaměřená na poskytnutí pomoci uvnitř EU pokračuje v úzkém spojení s činností, jejímž cílem je přispět k řešení humanitárních potřeb a k započetí obnovy na samotné Ukrajině (viz oddíl 7). Ústředním prvkem přijímání lidí prchajících před válkou na Ukrajině v EU byla historicky první aktivace směrnice o dočasné ochraně dne 4. března 2022, která těmto lidem poskytla jasný právní status a bezprecedentní ochranu v celé EU včetně práva na ubytování, vzdělání a zdravotní péči a také přístupu k práci. Byly provedeny více než čtyři miliony registrací k dočasné ochraně nebo odpovídající ochraně podle vnitrostátního práva členských států. Na zajištění uvedených práv spolupracovaly Komise, agentury EU a členské státy. Komise okamžitě vydala operační pokyny pro kontroly na hranicích EU s Ukrajinou, v nichž vyjasnila flexibilitu, kterou lze ke zvládnutí situace uplatnit podle Schengenského hraničního kodexu. Další pokyny týkající se dočasné ochrany byly pravidelně aktualizovány, aby se zajistilo, že osoby požívající této ochrany budou požívat stejných práv ve všech členských státech. Síť zřízená plánem, jeden z již plně funkčních prvků paktu, ode dne 24. února 2022 zajišťuje, aby všichni aktéři měli informace o situaci, které jsou potřeba pro účinnou a koordinovanou reakci EU, a stará se o úzkou koordinaci s dalšími fóry, zejména s integrovanou politickou reakcí EU na krize a s Platformou solidarity. Platforma solidarity Platformu solidarity zřídila Komise v rámci aktivace směrnice o dočasné ochraně. Stalo se z ní středisko koordinované evropské reakce. Tato platforma, jíž předsedá Komise, sdružuje členské státy, země přidružené k schengenskému prostoru, Evropskou službu pro vnější činnost, Agenturu EU pro otázky azylu, agenturu Frontex, Europol, Mezinárodní organizaci pro migraci a Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) a je do ní zapojena také Ukrajina a Moldavsko. Platforma rovněž poskytuje kanál pro diskusi s mezinárodními partnery, zejména se Spojenými státy, Kanadou a Spojeným královstvím. Sleduje vznikající potřeby v EU a koordinuje operativní reakci. Mapuje přijímací kapacitu v členských státech, pomáhá zajistit, aby byly vysídlené osoby informovány o svých možnostech, a podporuje jejich bezpečnost na základě společného plánu EU pro boj proti obchodování s lidmi, který byl vypracován pod vedením koordinátora EU pro boj proti obchodování s lidmi. Platforma podněcuje úsilí zaměřené na zajištění vzdělávání, zaměstnání a udržitelného ubytování, na pomoc s navazujícím přesunem z Moldavska a na podporu osob, které se rozhodnou vrátit se na Ukrajinu. Po celou dobu je jejím smyslem zajistit ochranu těch nejzranitelnějších, především dětí. Provádění desetibodového plánu Reakce EU se řídí desetibodovým plánem, který v březnu stanovila Komise. Nejdůležitější součástí tohoto plánu je platforma pro registraci dočasné ochrany, která umožňuje členským státům, aby si vyměňovaly informace o registracích k dočasné ochraně a odpovídající ochraně podle vnitrostátního práva v reálném čase, a současně zabraňuje možnému zneužití dočasné ochrany. Tuto platformu již využívá dvacet čtyři členských států a záměrem je zapojit do ní také Dánsko a země přidružené k schengenskému prostoru. Mapa přepravních uzlů a informačních středisek usnadňuje další pohyb a má zajistit dopravu potřebnou k naplnění přijímací kapacity členských států. Hlavní prioritou je posílit přijímací systémy, zajistit začlenění do místních komunit a najít bezpečné a vhodné ubytování. Agentura EU pro otázky azylu předložila praktická doporučení týkající se nouzového ubytování v soukromí. Iniciativa Bezpečné domovy podpořila řadu organizací, které umožňovaly ubytování Ukrajinců u soukromých vlastníků nemovitostí, například pokyny vysvětlujícími, jak zajistit, aby bylo ubytování v soukromí vhodné a bezpečné. Připravenost na budoucí vývoj nyní zahrnuje společný evropský plán pro nepředvídané události a reakce. V současnosti probíhá práce na vnitrostátních plánech pro nepředvídané události, přičemž je zvláštní důraz kladen na přípravu na zimu.

Přibližně polovinu příchozích z Ukrajiny tvoří děti, ať už s doprovodem, nebo bez něj. V cílených pokynech k ochraně dětí na každém úseku jejich cesty do bezpečného domova je věnována zvláštní pozornost přesunu dětí bez doprovodu z Moldavska a vhodné péči o děti, které předtím žily v ukrajinských zařízeních. Společný plán EU pro boj proti obchodování s lidmi má za cíl minimalizovat riziko, že se na osoby, které jsou na cestě nebo hledají zaměstnání, zejména na ženy a děti, zaměří pachatelé organizované trestné činnosti. Opatření na úrovni EU, jakož i doporučení členským státům zahrnují zvyšování informovanosti, prevenci, intenzivnější prosazování práva a justiční spolupráci, identifikaci a ochranu obětí a spolupráci se zeměmi mimo EU, zejména s Ukrajinou a Moldavskem. Počet potvrzených případů obchodování s lidmi je v současné době nízký, avšak rizika jsou evidentní. Všechny případy a vyšetřování by se i nadále měly hlásit Europolu. Komise rovněž do konce roku předloží návrhy revidovaných právních předpisů týkajících se boje proti obchodování s lidmi a ochrany obětí. Mise EU na místě, jako je například poradní mise EU EUAM Ukraine, pomáhají ukrajinským orgánům se správou hranic. EU rozšířila mandát mise EU pro pomoc na hranicích (mise EUBAM) na Moldavsko a Ukrajinu, aby mohli pracovníci této mise podpořit i moldavskou pohraniční policii. Moldavsko potřebuje solidaritu EU a již obdrželo zvláštní pomoc. Členské státy přijaly závazky týkající se přijetí asi 20 000 osob, které nalezly útočiště v Moldavsku, ačkoli zatím mnoho Ukrajinců raději zůstává v blízkosti své domovské země. Agentura Frontex nyní díky rychle uzavřené dohodě o postavení jednotek s Moldavskem poskytuje podporu při správě hranic. Výzvy v oblasti bezpečnosti včetně nedovoleného obchodování se zbraněmi, obchodu s drogami a obchodování s lidmi pomáhá Moldavsku zvládat také nová Platforma EU na podporu vnitřní bezpečnosti a správy hranic. Komise spolupracuje s mezinárodními partnery na tom, aby osobám prchajícím před válkou nabídla bezpečná cílová místa. Státním příslušníkům třetích zemí byla poskytnuta pomoc, aby se mohli bezpečně vrátit domů, a bezmála 250 000 osob dosud přijaly Spojené státy, Kanada a Spojené království. Komise a Evropská služba pro vnější činnost úzce spolupracují s členskými státy a mezinárodními partnery na podpoře repatriace ukrajinských občanů, kteří po ruské invazi na Ukrajinu uvízli v zahraničí. Desetibodový plán rovněž zohledňuje důsledky pro vnitřní bezpečnost. Ve čtvrté zprávě o pokroku na cestě k bezpečnostní unii je popsána činnost Europolu a koordinace úplného provádění sankcí, jež EU uvalila na Rusko, vnitrostátními orgány prostřednictvím pracovní skupiny „Freeze and Seize“. Zajištění práv podle směrnice o dočasné ochraně EU rovněž zavedla řadu zacílených odvětvových iniciativ na podporu všech práv vyplývajících ze směrnice o dočasné ochraně. Práce na zajištění vzdělávání pro osoby prchající z Ukrajiny se zaměřovala především na přípravu akademického roku 2022–2023. Všechny děti by měly mít možnost navštěvovat v EU místní školu, ale aktivity by jim rovněž měly umožnit zachovat si silné pouto s Ukrajinou. Komise poskytuje podporu a poradenství na evropských platformách, jako je portál School Education Gateway, platforma eTwinning a portál New Ukrainian School Hub. Skupina EU pro solidaritu v oblasti vzdělávání pro Ukrajinu pomáhá shromažďovat odborné znalosti z celé EU . Rovněž je z programu Erasmus+ poskytována podpora určená studentům, čerstvým absolventům, učitelům a školitelům a prostřednictvím zvláštní akce v rámci akce „Marie Skłodowska-Curie“ budou poskytována stipendia pro vysídlené výzkumné pracovníky z Ukrajiny. Tyto aktivity probíhají současně s tím, že EU poskytuje podporu na obnovu výuky na samotné Ukrajině (viz oddíl 7). Osoby požívající dočasné ochrany mají také právo na přístup na trh práce. Aby bylo zajištěno, že lidé budou moci vykonávat práci odpovídající úrovni jejich kvalifikace, vydala Komise doporučení o uznávání odborných a akademických kvalifikací a předložila pokyny pro přístup na trh práce, k odbornému vzdělávání a přípravě a vzdělávání dospělých osob. Ukrajinský jazyk byl přidán do nástroje pro tvorbu dovednostního profilu státních příslušníků třetích zemí, na portál Europass a do klasifikace dovedností a povolání. Pilotní rezervoár talentů, na jehož tvorbě se podílel Evropský orgán pro pracovní záležitosti a který je umístěn na portálu EURES, usnadňuje osobám požívajícím dočasné ochrany přístup na trh práce EU. Zájemci o zaměstnání mohou na portálu zaregistrovat svůj životopis, prohlédnout si zveřejněné nabídky zaměstnání a být kontaktováni potenciálními zaměstnavateli. Komise ve spolupráci s Evropskou nadací odborného vzdělávání dokončuje projekt zaměřený na porovnatelnost ukrajinského rámce kvalifikací a rámce kvalifikací EU. Vysídlené osoby z Ukrajiny jsou rovněž podporovány prostřednictvím Evropského paktu pro dovednosti, programu Erasmus pro mladé podnikatele a iniciativy na podporu podnikatelek. Evropská záruka pro děti přispívá k integraci dětí a podporuje přístup jejich rodičů na trh práce. Dočasná ochrana rovněž zajišťuje právo na zdravotní péči, která zahrnuje alespoň péči v akutních případech a základní léčbu onemocnění. Řada členských států v praxi poskytuje přístup k rozsáhlejší zdravotní péči nad rámec formálních požadavků stanovených směrnicí. Zvláštní síť zúčastněných stran podporuje vysídlené pacienty a zdravotnické pracovníky, jakož i občanské organizace. Komise se zároveň snaží pomoci s návratem osob, které v EU podstoupily léčbu a chtějí se vrátit domů, prostřednictvím programu Medevac. EU rovněž přispívá k řešení dopadů na duševní zdraví, a to prostřednictvím psychosociální podpory v rámci programu EU pro zdraví, který nyní Ukrajina využívá za stejných podmínek jako členské státy EU a přidružené země. Jde zejména o program na podporu duševního zdraví prováděný prostřednictvím Mezinárodní federace společností Červeného kříže, který byl původně vytvořen na podporu osob přicházejících do členských států sousedících s Ukrajinou, ale nyní bude rozšířen na všechny členské státy a budou na něj vyčleněny dvojnásobné finanční prostředky. Včasné poskytování jasných informací prostřednictvím internetových stránek Solidarita EU s Ukrajinou a telefonní linka pomoci, jejíž operátoři hovoří ukrajinsky a rusky, jsou součástí rozsáhlé komunikační strategie, která pomáhá zajistit, aby osoby požívající dočasné ochrany znaly svá práva a rozuměly, jaké mají možnosti v oblasti ubytování, zaměstnání, vzdělávání a zdravotní péče. Díky tomu získávají jistotu potřebnou pro pohyb po EU. Operativní a finanční podpora Pro poskytování dočasné ochrany na celém území Unie jsou vedle podpory, jež je členským státům poskytována formou koordinace a společných pokynů, zásadní také agentury EU a rychle přenastavené financování z EU. Agentury EU okamžitě poskytly podporu na místě členským státům sousedícím s Ukrajinou a Moldavsku. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) nasazuje v Rumunsku, na Slovensku, v Polsku a Moldavsku téměř 260 příslušníků stálého útvaru a technické vybavení a je připravena vyslat do této oblasti podle potřeby další příslušníky či vybavení. Agentura EU pro otázky azylu podstatně rozšířila svoji činnost, když uzavřela nové operační plány s Bulharskem, Českem a Rumunskem a provedla změny některých dalších operačních plánů, aby poskytla dodatečnou podporu pro poskytování dočasné ochrany. V členských státech a Moldavsku je v současnosti nasazeno více než šedesát odborníků a tlumočníků. Europol nasazuje v Maďarsku, Polsku, Rumunsku, na Slovensku a v Moldavsku operační týmy, které podporují vnitrostátní orgány ve včasném odhalování trestné činnosti spojené s válkou, jako je převaděčství migrantů a obchodování s lidmi. Řešení potřeb financování Komise umožnila nebývalou flexibilitu využívání finančních prostředků Unie, aby podpořila úsilí, které vyvíjejí členské státy, klíčové organizace a občanská společnost na podporu lidí v nouzi. Komise okamžitě přijala opatření k uvolnění dostupných zdrojů z fondů politiky soudržnosti. Návrhy na změny nařízení týkající se Akce v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE), které byly předloženy bezprostředně po invazi, umožnily členským státům flexibilně využívat stále dostupné prostředky vyčleněné na soudržnost na období 2014–2020, například zdroje REACT-EU, na opatření na podporu osob prchajících z Ukrajiny. Na tyto návrhy navázal návrh flexibilní pomoci územím (FAST-CARE) na období 2021–2027. Obě uvedená opatření pomáhají členským státům rychle dosáhnout na maximální možný objem finančních prostředků pomocí navýšeného předběžného financování, spolufinancování EU ve výši 100 % a zjednodušených postupů. Programy přijaté v rámci Evropského sociálního fondu (ESF) a Evropského sociálního fondu plus (ESF+) již teď soustřeďují značné úsilí na řešení důsledků války. Díky nově zavedené flexibilitě bude možné podpořit vzdělávání, zaměstnání a sociální začleňování a dodávat osobám prchajícím před invazí potraviny a základní materiální pomoc. Významně přispívají také programy Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF), z nichž směřují investice na řešení výzev spojených s migrací. Flexibilitou zavedenou pro využívání fondů v oblasti vnitřních věcí na období 2014–2020 byla rovněž zajištěna podpora na potřeby spojené s prvotním přijetím (nouzové ubytování, potraviny, zdravotní péči atd.) a na poskytování dočasné ochrany (počáteční vyřizování žádostí a registrace, odkazování osob na specializované podpůrné služby atd.). Část podpory by měla směřovat k občanským organizacím a místním i regionálním orgánům, které v poskytování mimořádné pomoci hrají klíčovou roli. Členské státy také mohou využít Nástroj pro technickou podporu k rozšíření své kapacity pro přijímání osob prchajících z Ukrajiny a k usnadnění jejich integrace. Pokud jde o dlouhodobější potřeby, je významné financování dostupné v rámci finančního rámce na období 2021–2027. Členské státy mají také možnost zařadit opatření na podporu integrace osob z přistěhovaleckého prostředí do programů politiky soudržnosti a do vnitrostátních programů, které jsou financovány z fondů v oblasti vnitřních věcí. Návštěvy útvarů Komise na odborné úrovni ve všech klíčových členských státech zajistily podporu vnitrostátním orgánům a také bylo zřízeno jednotné kontaktní místo, které usnadňuje optimální a doplňkové využívání dostupných finančních prostředků EU. Závazek EU, že bude chránit osoby prchající před ruskou invazí na Ukrajinu, je neochvějný. Komise hodlá plně využít možnosti, které nabízí směrnice o dočasné ochraně, a zajistit prodloužení udělené dočasné ochrany o další rok, tj. do března 2024. To poskytne jistotu a stabilitu milionům lidí. Je zásadní, aby členské státy zajistily, aby osoby požívající dočasné ochrany nadále využívaly svých práv, a pomáhaly dospělým najít si stabilnější práci a dětem zvyknout si na nové vzdělávání. EU bude nadále podporovat členské státy v úsilí o zajištění bezproblémové a vzájemně prospěšné integrace a začlenění nově příchozích do společnosti v EU. Mnoho lidí se bude potřebovat opakovaně přesouvat mezi EU a Ukrajinou, ale současně bude zapotřebí zajistit udržitelnou podporu pro ty, kteří se rozhodnou vrátit se domů natrvalo. Komise bude v rámci obecnější pomoci Ukrajině, k níž se zavázala a která se mimo jiné týká obnovy, podporovat opětovné začleňování Ukrajinců, kteří se vrátí domů. Prostřednictvím Platformy solidarity bude spolupracovat s členskými státy a ukrajinskými orgány na tvorbě praktických pokynů a řešení, aby se osoby vracející se domů odhlásily nebo aby uvědomily příslušné orgány s bezpečným vědomím toho, že mohou snadno znovu vstoupit do EU a že mohou znovu uplatnit práva vyplývající z dočasné ochrany.

3.POHYB NA ZAVEDENÝCH TRASÁCH Počet nelegálních vstupů na trasách přes východní Středomoří, přes centrální Středomoří a přes západní Středomoří a Atlantik byl v uplynulé části roku 2022 vyšší než před pandemií, ale současně zůstává podstatně nižší než v roce 2015. Nejčastěji využívanou trasou zůstává trasa přes centrální Středomoří. Téměř všichni příchozí vstoupili do Itálie a počet příchozích na Maltu se podstatně snížil. V současné době tuto trasu využívají hlavně státní příslušníci Tuniska, Egypta a Bangladéše. Nejvíce příchozích i nadále odjíždí z Libye a Tuniska, ačkoli 16 % z celkového počtu nelegálně příchozích nyní odjíždí z Turecka. V roce 2022 rovněž došlo k migračním pohybům z Libanonu přímo do Itálie. Počet nelegálních vstupů na trase přes východní Středomoří se oproti roku 2021 zdvojnásobil, což bylo způsobeno především zvýšeným migračním tlakem na Kypr, na který v současnosti po této trase vstupuje asi 60 % příchozích. Počet příchozích do Řecka je stále nižší než před pandemií. Tuto trasu využívají hlavně státní příslušníci Sýrie, Nigérie a Turecka. V případě trasy přes západní Středomoří a Atlantik zůstávají hlavními zeměmi odjezdu, z nichž migranti míří do pevninské části Španělska a na Kanárské ostrovy, Alžírsko a Maroko. Hlavními zeměmi původu jsou Maroko, Alžírsko, Senegal, Pobřeží slonoviny a Guinea. Nedovolené překračování hranic na třech středomořských trasách za období do 25. září (zdroj: členské státy) Za prvních osm měsíců roku 2022 bylo odhaleno více než 86 000 nedovolených překročení hranic na západobalkánské trase, což je téměř třikrát více než v roce 2021 a více než desetinásobek celkového počtu případů nedovoleného překročení hranic odhalených za stejné období v roce 2019. Jednalo se hlavně o syrské, afghánské a turecké státní příslušníky. Vysoký počet toků ovlivnily faktory jako pohyb migrantů, kteří již v regionu byli přítomni, a osob, které se dopravovaly letecky do Srbska na základě bezvízových režimů. Dramaticky vzrostl počet nedovolených překročení hranic na trase vedoucí přes Severní Makedonii a Srbsko. Vzhledem k prudkému nárůstu počtu příchozích sleduje Komise situaci pozorněji prostřednictvím sítě zřízené plánem a první zasedání k této otázce se uskuteční dne 4. října. Situace na východní hranici s Běloruskem je i nadále stabilní, přičemž počet nedovolených překročení hranice je významně nižší, než byl v roce 2021 na vrcholu krize vyvolané účelovým využíváním migrantů. Existují však nejnovější důkazy o tom, že mírně stoupá počet pokusů o nedovolené překročení hranice s Litvou, Polskem a Lotyšskem (ačkoli současný počet je stále podstatně nižší než na vrcholu krize v roce 2021), přičemž se zdá, že se mění to, jaké jsou migranti státní příslušnosti a jaké používají trasy. Mnozí přijíždějí do Běloruska poté, co legálně přicestovali do Ruska. Počet žádostí o azyl se v prvních sedmi měsících roku 2022 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2021, kdy jejich počet v důsledku pandemie klesl na 290 000, zvýšil na necelých 480 000. Pro srovnání bylo za stejné období v roce 2019 podáno 375 288 žádostí. Nejvíce žádostí podali Afghánci, Syřané a Venezuelané a stejně jako v roce 2021 jich nejvíce obdrželo Německo, Francie a Španělsko. 4.ZVLÁDÁNÍ MIGRAČNÍ SITUACE I když migrační tlak není rovnoměrně rozložen, neexistuje členský stát, který by nepocítil důsledky dramatických vnějších událostí, k nimž v uplynulém roce došlo, ať už to byl příchod lidí z Ukrajiny, významný nárůst počtu nelegálních vstupů na jiných trasách, nebo kombinace obojího. Absolutní čísla ne vždy odrážejí relativní dopad na jednotlivé členské státy s ohledem na jejich velikost, absorpční kapacitu či velké množství příchozích v minulosti. Podpora členských států na místě Komise a agentury EU nadále poskytovaly členským státům cílenou odbornou podporu při zvládání výzev spojených s migrací a přijímáním. Pracovní skupina Komise pro řízení migrace, zřízená v září 2020, pokračovala v práci na zlepšování podmínek přijímání na řeckých ostrovech. Vzhledem k vysokému počtu příchozích po trase přes centrální Středomoří a po trase přes západní Středomoří a Atlantik podporovala pracovní skupina také Itálii, Maltu a Španělsko v řízení migračních toků a poskytovala rovněž aktivní podporu Kypru a členským státům sousedícím s Běloruskem a Ukrajinou. Evropská solidarita s Řeckem byla v uplynulých letech bezprecedentní. Zahrnovala finanční podporu a přítomnost pracovníků Komise a agentur EU, kteří Řecku pomáhali se správou hranic, azylovými řízeními, řízeními o navracení i s operačním plánováním a koordinací. Pokročila stavba nových přijímacích zařízení na řeckých ostrovech, přičemž jsou již zřízena nová střediska na ostrovech Samos, Kos a Leros. Z mimořádné pomoci EU je financována výstavba víceúčelových přijímacích a identifikačních středisek na pěti ostrovech. Díky přemisťování do pevninské části a více než 4 800 relokací do jiných členských států za finanční podpory EU přebývá nyní v táborech na řeckých ostrovech celkem na 4 400 osob (v roce 2019 to bylo 42 000 osob). Podmínky přijímání na ostrovech i v pevninské části (ubytování, hygienická zařízení, přístup ke zdravotní péči, vzdělávání všech dětí atd.) se podstatně zlepšily a jsou v souladu s evropskými normami. Díky efektivnějšímu azylovému řízení byl v prvních čtyřech měsících roku 2022 počet nevyřízených žádostí poloviční než v tomtéž období v roce 2021. Pro nezletilé osoby bez doprovodu je zajištěn uzpůsobený způsob přijímání a zvláštní péče, byla zavedena nová předintegrační opatření pro žadatele o azyl v přijímacích střediscích, jako jsou například jazykové kurzy a kurzy pro rozvoj dovedností, a byly zahájeny nové projekty integrace uznaných uprchlíků. Podpora, kterou Komise poskytuje Španělsku pro řízení migračních toků například formou vysílání pracovníků Komise a agentur EU (agentury Frontex a Agentury EU pro otázky azylu) do Španělska, se se zřetelem na zátěž způsobenou zvýšeným migračním tlakem zaměřovala na reformu vnitrostátního přijímacího systému. Přijímací kapacita pro žadatele o azyl se od září 2021 do září 2022 zvýšila přibližně z 10 000 na 18 000 míst. Z finančních prostředků Unie byla rovněž podpořena reforma azylového úřadu, která mimo jiné zahrnovala výrazné navýšení počtu zaměstnanců. Další financování bude určeno na podporu přijímacího systému ve městě Ceuta a na Kanárských ostrovech. Pokračující podpora Itálie zahrnuje koordinaci dlouhodobé práce agentury Frontex, Agentury EU pro otázky azylu a Europolu s italskými orgány například prostřednictvím regionální jednotky EU v Katánii, nasazení zaměstnanců EU na místě a financování z EU. To jde ruku v ruce se spoluprací s italskými orgány na zvládání migračních toků z Libye a po trase přes centrální Středomoří. Jelikož několik členských států v roce 2022 zaznamenalo, že stále větší počet žadatelů o azyl ze třetích zemí s vízovou povinností těží z bezvízových režimů v oblasti západního Balkánu, řeší Komise tuto otázku s příslušnými partnery na dvoustranné úrovni v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti a v rámci procesu rozšíření. Pro správné fungování bezvízového režimu EU je i nadále zásadní, aby partneři ze západního Balkánu sladili své vízové politiky s EU.

Podpora Kypru Kypr se potýká se 122% nárůstem počtu nelegálních vstupů oproti roku 2021, na němž se podílejí především lidé, kteří přicházejí z Turecka na území, která nekontroluje vláda, a pak přes demarkační linii. Kypr má v současnosti největší počet žadatelů o azyl na obyvatele v celé EU. Komise spolu s agenturami EU zintenzivnily podporu. Komplexní akční plán podporuje provádění společného memoranda o porozumění v oblasti řízení migrace, které uzavřely kyperské orgány, Komise a agentury v únoru 2022. V rámci této podpory je na místě společně nasazeno více než 160 odborníků z Komise, agentury Frontex, Europolu a Agentury EU pro otázky azylu. Poté co Kypr spolu s agenturou Frontex a Komisí zřídil třístrannou pracovní skupinu pro navracení, postupně navyšuje počet návratů, jež jsou mimo jiné realizovány prostřednictvím společných návratových operací, které organizuje agentura Frontex. Kypr nyní s podporou agentury Frontex navrací komerčními lety s osobami pověřenými doprovodem nuceně navracených osob, kterým pomáhají specialisté na navracení vyslaní v březnu, třetí nejvyšší počet státních příslušníků třetích zemí ze všech členských států. Tato činnost je posílena kontakty, které EU navazuje se zeměmi původu a tranzitu, jež jsou pro Kypr nejvýznamnější a k nimž patří například Turecko, Nigérie, Demokratická republika Kongo, Pákistán a Kamerun. Hlavním předmětem těchto kontaktů byly zápisy na smyšlené „univerzity“ na územích Kypru, která nekontroluje vláda, neboť se objevují případy, kdy na základě takového zápisu vstupují osoby na ostrov z Turecka a následně se pokoušejí překročit demarkační linii. Komise navázala intenzivní kontakty především s Tureckem a správními orgány komunity kyperských Turků s cílem ukončit praktiky, které takové nelegální vstupy usnadňují. Tuto práci doplňují informační kampaně v zemích původu financované EU. Financování pro Kypr z fondů v oblasti vnitřních věcí na období 2021–2027 zahrnuje podporu na výstavbu nového otevřeného přijímacího střediska a předodjezdového zajišťovacího zařízení s bezpečnými zónami pro zranitelné osoby a s volnočasovými, společnými, zdravotnickými a karanténními prostory. V rámci postupného přístupu, který navrhlo francouzské předsednictví Rady, byla zvláštní pozornost věnována rozměru solidarity, který je součástí paktu. Velké množství členských států přijalo v červnu 2022 politické prohlášení o solidaritě, kterým byl zřízen dobrovolný mechanismus solidarity a které rovněž připravilo půdu pro pokračování diskusí o nařízení o řízení azylu a migrace. Signatářské státy požádaly Komisi, aby převzala koordinaci mechanismu, jejíž součástí bude mimo jiné posuzování potřeb členských států prvního vstupu a sledování dodržování závazků. Cílem je zajistit dostatečnou podporu členských států prvního vstupu na trase přes centrální Středomoří, na trase přes východní Středomoří a na trase přes západní Středomoří a Atlantik a současně brát zřetel na to, že jsou všechny členské státy podrobeny tlaku v důsledku ruské invaze na Ukrajinu. Mechanismus je zřízen dočasně na jeden rok a je dobrovolný. Upřednostňovaným druhem solidarity je relokace, ale členské státy mohou rovněž poskytovat finanční příspěvky, jejichž koordinaci má na starosti Komise. Mechanismus je aktivně přezkoumáván a jeho trvání může být prodlouženo. Zatímco relokace se týkají osob, které potřebují mezinárodní ochranu, a upřednostňují ty nejzranitelnější, finanční příspěvky mohou být poskytovány i na projekty v partnerských zemích. Komise pro účely koordinace provádění mechanismu zřídila platformu solidarity pro dobrovolný mechanismus solidarity („pakt“ o platformě solidarity), které předsedá ve spolupráci s předsednictvím Rady. Do této chvíle schválilo třináct členských a přidružených států, že nabídnou relokace, a další státy schválily poskytnutí finančních příspěvků. Již začínají být vidět první výsledky prohlášení: už v srpnu bylo provedeno přemístění žadatelů o azyl a další přemístění se připravují. Komise spolupracuje se zeměmi, které přislíbily přemístění, s Agenturou EU pro otázky azylu a s Mezinárodní organizací pro migraci na tom, aby se přemisťování zrychlilo. Jak je zdůrazněno v samotném prohlášení, tento dočasný mechanismus poskytne užitečné poznatky, které by mohly být využity při tvorbě prvků solidarity v připravovaných legislativních návrzích a budou brány v úvahu při probíhajících jednáních o zřízení trvalého, strukturovaného a předvídatelného mechanismu solidarity. Financování Vnitrostátní programy na období 2021–2027, jejichž přijímání nyní probíhá, umožní členským státům čerpat značné dodatečné finanční prostředky. Z fondů v oblasti vnitřních věcí je poskytována přímá podpora na posilování vnitrostátních azylových a migračních systémů a na vytváření dlouhodobých, propracovaných řešení správy a ostrahy hranic v souladu s hodnotami EU a právem Unie. Do poloviny září bylo přijato patnáct ze 78 programů členských států a zbývající programy mají být přijaty do konce roku. Činnost Komise pokračuje v souladu s předpokládaným plánem provádění pracovních programů pro tematický nástroj na období 2021–2022. Podpora poskytovaná členským státům agenturami EU Agentura EU pro otázky azylu, jež je nástupkyní Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, zintenzivnila činnost v lednu 2022, kdy vstoupilo v platnost nařízení, kterým byla zřízena. Agentura v současnosti podporuje dvanáct členských států v souvislosti s jejich potřebami v oblasti azylu, přijímání a dočasné ochrany a nasazuje více než 1 000 odborníků. Europol má rovněž zásadní úlohu ve spolupráci s členskými státy na tom, aby byl při řízení migrace zajištěn nezbytný stupeň bezpečnosti. Europol v současné době podporuje devět členských států a Moldavsko nasazováním příslušníků Europolu a vyslaných příslušníků. Agentura Frontex nyní nasazuje více než 2 000 příslušníků a technické vybavení na pozemních, námořních a vzdušných vnějších hranicích a jako podporu při navracení. Pro odstranění přetrvávajících nedostatků ve schopnostech, které pramení z výpadků v plánovaných nasazeních, je zásadní, aby členské státy plnily své závazky a přispívaly svým dílem. Agentura Frontex Nedávné události potvrdily, že agentura Frontex má zásadní úlohu v podpoře členských států v oblasti správy a ostrahy hranic a navracení na hranicích. Agentura rovněž rozšířila svou spolupráci s partnerskými zeměmi, například prostřednictvím formálních dohod o postavení jednotek (viz oddíl 7). Agentura Frontex v důsledku rozšíření své úlohy prošla náročným transformačním procesem. Je nezbytně nutné, aby veškerá opatření přijatá při ochraně vnější hranice EU byla v plném souladu s Listinou základních práv Evropské unie a s hodnotami EU. Komise bere velmi vážně obvinění z nevhodného chování Evropské pohraniční a pobřežní stráže, zabývá se těmito případy spolu s dotčenými členskými státy a současně sleduje pokrok agentury v provádění všech příslušných doporučení. Komise vítá posílený rámec agentury pro monitorování základních práv, jehož součástí je nyní úředník pro otázky základních práv a jeho zástupce. Do listopadu 2022 bude mít agentura celkem 46 osob pověřených sledováním základních práv. Úředník pro otázky základních práv zveřejnil v červnu 2022 výroční zprávu za rok 2021, která obsahuje přehled monitorovacích a poradenských činností. Úředník pro otázky základních práv rovněž pravidelně podává zprávu správní radě. Jak je stanoveno v nařízení o Evropské pohraniční a pobřežní stráži, provede Komise do 5. prosince 2023 hodnocení účinnosti, účelnosti, relevance a soudržnosti opatření provedených agenturou Frontex a jejich přidané hodnoty EU včetně řídicí struktury agentury a dohledu vykonávaného správní radou. Při přípravě na hodnocení zahájí Komise dialog s Evropským parlamentem a Radou o správě agentury. Neoprávněné přesuny Druhotný pohyb v rámci EU podrývá důvěryhodnost a integritu společného evropského azylového systému. I když je obtížné shromažďovat spolehlivé údaje o těchto přesunech, může Eurodac poskytnout údaje o odjezdech a místech určení a ukázat, zda osoba zaregistrovaná v jednom členském státě již předtím zaregistrovala alespoň jednu žádost o azyl v jiném členském státě. Stejně tak může ukázat, jestli byla osoba po registraci žádosti o azyl v jednom členském státě zadržena jako neoprávněně pobývající v jiném členském státě. V červnu 2022 se členské státy, Komise a Agentura EU pro otázky azylu dohodly na tom, že vypracují plán k zajištění lepšího provádění přemisťování podle nařízení Dublin III. V plánu budou určena praktická opatření, k jejichž přijetí by se členské státy měly zavázat, aby odstranily hlavní překážky, které jim v současnosti přemisťování ztěžují. První zasedání odborné skupiny, jež se skládá z členských států, které se do ní dobrovolně zapojily, se konalo dne 8. září 2022. Očekává se, že plán bude dokončen a schválen do konce roku. Pakt má za cíl zavést strukturální řešení a omezit pobídky k neoprávněným přesunům na základě přesnějších a úplnějších údajů. Členské státy v prohlášení o solidaritě zdůraznily svůj závazek řešit druhotný pohyb tím, že urychlí přemisťování podle dublinského nařízení, a zároveň uznaly, že je důležité zajistit, aby osoby požívající mezinárodní ochrany měly přístup k legální mobilitě mezi členskými státy. Návrh na změnu Schengenského hraničního kodexu zavádí nové řízení o přemístění, které má řešit neoprávněné přesuny, a umožňuje členským státům revizi stávajících vzájemných dvoustranných dohod o zpětném přebírání osob nebo uzavření nových. Zatímco znovuzavedení ochrany vnitřních hranic by mělo zůstat až tím posledním možným opatřením, návrh obsahuje možnost odůvodnit znovuzavedení ochrany vnitřních hranic rozsáhlými neoprávněnými přesuny. 5.SPRÁVA VNĚJŠÍCH HRANIC A NAVRACENÍ Správa vnějších hranic je stěžejní součástí přístupu stanoveného v paktu. Je také jednou z priorit schengenské strategie, která se nyní realizuje prostřednictvím ročního schengenského cyklu – nového modelu správy schengenského prostoru – a jejíž dosavadní výsledky byly popsány v první zprávě o stavu Schengenu , přijaté v květnu. Klíčovým nástrojem důrazné správy hranic je evropská integrovaná správa hranic. Komise konzultovala Evropský parlament a Radu ohledně dalšího směřování a vyzvala k zaujetí rozhodného a soudržného operativního přístupu k ochraně hranic, pátrání a záchraně, analýze rizik, meziagenturní a mezinárodní spolupráci, spolupráci v rámci EU, navracení, základním právům, výzkumu a inovacím a odborné přípravě. Komise, Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a členské státy zintenzivnily úsilí o vývoj a zavedení nové architektury a interoperability informačních technologií. Příslušníci pohraniční stráže díky tomu získají lepší prostředky pro kontrolu vstupu do EU a řízení rizik souvisejících s bezpečností, zdravím nebo nelegální migrací. Schengenský informační systém (SIS) je nejrozsáhlejší a nejpoužívanější systém pro sdílení informací v oblasti bezpečnosti a správy hranic v Evropě. Od podzimu 2022 budou do tohoto systému ukládány informace týkající se rozhodnutí o navrácení, aby se zlepšilo jejich vymáhání. Nové informační systémy, jako například Systém vstupu/výstupu (EES), pomohou zvýšit kvalitu a efektivitu kontrol a zlepšit odhalování podvodů s doklady a podvodného zneužívání totožnosti. Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) pomůže při zjišťování jakýchkoli rizik v oblasti bezpečnosti nebo nelegální migrace, která existují u cestujících zproštěných vízové povinnosti, ještě než se tito cestující dostanou k hranicím EU. Interoperabilita dále pomůže se správnou identifikací osob, jejichž údaje jsou v těchto systémech IT uloženy, a tím podpoří boj proti podvodnému zneužívání totožnosti. Jak je uvedeno ve zprávě Komise o provádění nařízení o interoperabilitě, je nezbytné, aby agentura eu-LISA a členské státy dohnaly zpoždění a zajistily, že systémy IT pro správu hranic a řízení migrace budou plně funkční do konce roku 2023. Správu vnějších hranic by rovněž usnadnil návrh Komise týkající se digitalizace postupu udělování víz. Jeho hlavním cílem je modernizovat, zefektivnit a harmonizovat podávání a vyřizování žádostí o víza v členských státech, a tím zvýšit bezpečnost i atraktivitu EU jako turistické destinace.

Opatření na podporu navracení Již se formuje společný systém EU pro navracení a byly podniknuty důležité kroky, kterými byly položeny základy účinnějšího, udržitelnějšího a humánnějšího navracení z EU. Vedle práce na strukturální reformě migrační a azylové politiky je také důležité zajistit úplné dodržování stávajících právních předpisů EU. Dne 29. září 2022 Komise přijala rozhodnutí v řadě případů, kde právní předpisy a postupy členských států v oblasti navracení nebyly v souladu s právními normami a postupy EU. Zvláštní okruh činností se věnoval zvýšení míry navracení z EU, a to zejména s ohledem na zrušení omezení zavedených kvůli pandemii. Navracení osob bez oprávnění k pobytu v EU je nezbytnou součástí spravedlivé a účinné migrační politiky. Poté, co skutečná míra navracení v roce 2020 poklesla v souvislosti s koronavirovou pandemií, se v roce 2021 zvýšila na 21 %, ale stále nedosáhla hodnoty z roku 2019, tj. 29 %. V absolutních číslech bylo v roce 2021 poté, co byl vydán příkaz k opuštění území, navráceno přes 70 000 státních příslušníků třetích zemí, což ve srovnání s rokem 2019 představuje zhruba polovinu. EU a členské státy musí dále pracovat na tom, aby řízení o navracení v EU fungovala správně a aby se prohloubila spolupráce s partnery na celém světě v oblasti zpětného přebírání. Tato spolupráce se ukázala jako úspěšná při zlepšování navracení do zemí jako Bangladéš a Pákistán a pomohla členským státům, které byly bezprostředně zasaženy nelegálními migračními toky, například Řecku, Maltě a Kypru. Koordinátor v oblasti navracení, jehož jmenování bylo oznámeno v paktu, od června řídí síť na vysoké úrovni, jejímiž členy jsou mimo jiné zástupci členských států a agentura Frontex. První zasedání této sítě se konalo dne 8. září 2022. Jako vodítko pro společnou práci koordinátor a síť určí a budou uplatňovat společný a soudržný přístup a operační strategii pro navracení, která se nyní připravuje. V této operační strategii budou určeny praktické prioritní činnosti, jejichž cílem bude odstranit nedostatky a zlepšit vzájemnou soudržnost. Cílem bude dále rozvíjet vnitrostátní politické a právní rámce (včetně lepší provázanosti azylových řízení a řízení o navracení v praxi), aby se odstranily překážky navracení, posílily vnitrostátní kapacity, řešily mezery ve znalostech a aby se zlepšila spolupráce mezi členskými státy a agenturou Frontex. Tento strategický přístup doplňují praktická opatření. Předně, agentura Frontex se etablovala jako klíčový aktér v oblasti navracení a podstatně zesílila podporu, kterou poskytuje členským státům ve všech fázích tohoto procesu, a zejména v případě dobrovolných návratů a opětovného začleňování. V roce 2022 agentura Frontex zatím koordinovala 210 návratových operací pro 7 210 státních příslušníků třetích zemí prostřednictvím charterových letů, které agentura zorganizovala, a pro 10 115 státních příslušníků třetích zemí prostřednictvím komerčních letů. V rámci prvních dvou operací, které se v roce 2022 pod vedením agentury Frontex uskutečnily, bylo navráceno 40 nelegálních migrantů do Albánie a 40 do Nigérie. Od dubna 2022 poskytuje agentura Frontex také podporu pro opětovné začleňování ve 24 zemích původu. V návaznosti na vysoká očekávání a rostoucí úlohu této agentury v podpoře členských států je třeba určit jasné priority a strategicky přidělit zdroje. Došlo k posunu v provádění strategie EU pro dobrovolný návrat a opětovné začlenění, která byla představena v dubnu 2021. Z velké části jsou nyní zavedeny rámec, struktury a nástroje, které zajistí, že dobrovolný návrat a opětovné začleňování budou v rámci společného systému EU pro navracení jednodušší. Podle údajů za rok 2021 se zatím zdá, že k dobrovolnému návratu dochází ve stále větší míře. Kromě toho představovaly dobrovolné návraty v roce 2021 vůbec poprvé více než polovinu všech návratů pravidelnými linkami, které agentura Frontex zprostředkovala (konkrétně to v roce 2021 bylo 57 % a v roce 2022 zatím 58 %, což znamená nárůst oproti 38,5 % z roku 2020). V současnosti jsou již zavedeny klíčové nástroje jako společné služby pro opětovné začlenění zajišťované agenturou Frontex, společný rámec pro poskytovatele služeb v oblasti opětovného začleňování a odborná příprava pro poradce pro navracení, jež mají zvýšit kvalitu podpory poskytované nelegálním migrantům, kteří se chtějí vrátit. Práce v této oblasti musí pokračovat, aby se tyto nové nástroje za úplné koordinace s Evropskou službou pro vnější činnost a delegacemi EU ve třetích zemích plně využívaly a aby se zajistilo, že se dobrovolný návrat a opětovné začleňování stanou ústřední součástí návratových systémů členských států. A konečně, navracení a zpětné přebírání jsou nyní pevně zakotveny v novém komplexním přístupu k prohlubování partnerství se třetími zeměmi v oblasti migrace, který je stanoven v paktu. V oddíle 7 je popsáno, jak se migrace stává na celém světě pevnou součástí modernizovaných, komplexních partnerství. Ke zpětnému přebírání se přistupuje jako k naprosto zásadní součásti vztahů tak, aby bylo možné dosáhnout pokroku v celé řadě různých záležitostí společného zájmu. Komise zesílila politický důraz na zpětné přebírání ve vnějších vztazích tím, že o něm znovu zahájila diskuse v rámci dvoustranných kontaktů na vysoké úrovni a misí, a tím, že koordinuje příslušná sdělení s členskými státy. Veškerými prostředky, které má k dispozici, zdůrazňuje, jak je důležité, aby navracení tvořilo nedílnou součást migrační politiky. Komise a členské státy posoudily stávající mandáty k jednání o dohodách EU o zpětném přebírání osob a projednaly pragmatický, individuálně uzpůsobený a pružný přístup, kterým by v probíhajících jednáních dosáhly konkrétního pokroku. Komise tento přístup aktivně uplatňuje a Evropská služba pro vnější činnost spolu s delegacemi EU nadnášejí téma zpětného přebírání při svých kontaktech s klíčovými partnerskými zeměmi v oblasti migrace. Provádění mechanismu uvedeného v článku 25a vízového kodexu poskytuje strukturovaný přístup ke zlepšování spolupráce se třetími zeměmi v oblasti zpětného přebírání, neboť stanoví rámec pro nahlížení této otázky v kontextu celkových vztahů a propojuje spolupráci v oblasti zpětného přebírání s vízovou politikou EU (viz oddíl 7). Mezinárodní situace rovněž vyžadovala, aby EU přijala opatření, kterými by zvrátila předchozí zjednodušení vízového režimu. Dne 9. listopadu 2021 přijala Rada návrh Komise o částečném pozastavení vzájemného usnadňování udělování víz mezi EU a Běloruskem. Dne 25. února 2022 bylo přijato částečné pozastavení uplatňování dohody o usnadnění udělování víz mezi EU a Ruskem, které se vztahovalo na držitele ruských diplomatických pasů, ruské státní úředníky a podnikatele. Dne 9. září 2022 bylo uplatňování dohody o usnadnění udělování víz s Ruskem pozastaveno a Komise vydala pokyny k udělování víz a zacházení se stávajícími vízy. V souvislosti s eskalací války vydala Komise pokyny týkající se vstupu Rusů. 6.POKROK PŘI PROVÁDĚNÍ PAKTU Nedávný vývoj v oblasti migrace spolu s neustálým tlakem způsobeným nelegální migrací na několika trasách ukazují, že udržitelný a spravedlivý migrační systém EU je nepostradatelný. Pakt o migraci a azylu nabývá na významu. Politická dohoda o společném plánu, kterou dne 7. září 2022 uzavřely Evropský parlament a rotující předsednictví Rady EU, položila základy zesíleného dialogu o paktu a poskytla impuls k tomu, aby jednání o všech připravovaných legislativních návrzích, jež se týkají řízení azylu a migrace, byla dokončena do února 2024. Jednání, která budou probíhat od podzimu 2022, by měla zajistit rovnoměrný a vyvážený pokrok a v tomto ohledu bude klíčová navazující činnost členů kontaktní skupiny Evropského parlamentu pro otázky azylu a rotujících předsednictví Rady. Na straně Rady přinesl postupný přístup navržený francouzským předsednictvím, který zahrnuje to, že členské státy na sebe berou jak v oblasti solidarity, tak v oblasti odpovědnosti stejnou úroveň závazků, značný pokrok na cestě k přijetí úplného legislativního rámce. Rada schválila mandáty k jednání o legislativních návrzích týkajících se prověřování a systému Eurodac. Pokrok v projednávání těchto návrhů je zásadní pro posílení ochrany vnější hranice EU, které zmírní tlak na schengenský prostor. Nový systém Eurodac usnadní sledování neoprávněných přesunů a nelegální migrace, zvýší pravděpodobnost návratu, bude zaznamenávat vstupy po pátracích a záchranných operacích a doplní rámec interoperability. Navrhované nařízení o prověřování zajistí rychlé určení správného postupu, tedy azylového řízení, nebo řízení o navrácení, na hranicích nebo na území členského státu. Komise vítá práci, kterou české předsednictví odvádí v oblasti solidarity a při přípravě nařízení o azylovém řízení. Členské státy se vyzývají, aby dosáhly dohody ohledně nařízení o řízení azylu a migrace a nařízení o azylovém řízení, jakož i návrhů, které se týkají řešení různých druhů krizových situací v oblasti migrace. Na straně Evropského parlamentu předložili zpravodajové návrhy zpráv o všech legislativních návrzích, které doprovázely pakt v roce 2020, a také o návrhu přepracovaného znění směrnice o navracení předloženém v roce 2018. Kontaktní skupina Evropského parlamentu pro otázky azylu v souladu se závazkem přijatým ve společném plánu pomáhá s přípravou rychlého přijetí všech zpráv. Začínající jednání o nařízení o systému Eurodac, nařízení o řízení azylu a migrace a nařízení o azylovém řízení a dokončení již pokročilé přípravy návrhů předložených v roce 2016 v rámci širší azylové reformy by měly okamžitý přínos, pokud jde o zlepšení řízení migrace a nastolení soudržné reakce EU na měnící se výzvy. Zejména je třeba pokročit v prozatímní dohodě o nařízení o rámci Unie pro znovuusídlování, které bylo dosaženo v roce 2018, aby EU získala stabilní a předvídatelný rámec pro politiky znovuusídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů. V červnu 2018 Evropský parlament a Rada rovněž dosáhly prozatímní dohody o přepracovaném znění směrnice o podmínkách přijímání a kvalifikačního nařízení. Rovněž by měla pokročit práce na novém legislativním rámci pro navracení s cílem dosáhnout dohody o návrhu přepracovaného znění směrnice o navracení, jak je stanoveno v paktu. Měla by být znovu zahájena jednání o dosud nevyřešených bodech těchto návrhů. V prosinci 2021 předložila Komise návrh nařízení o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu. Tím by byl v souladu s pravidly EU v oblasti azylu a navracení stanoven stabilní rámec, který by vyjasnil, jak by členské státy takové situace mohly řešit při plném dodržování právních předpisů EU, základních práv a mezinárodních závazků. V budoucnu by tak již v situacích účelového využívání migrantů, které je definováno v revidovaném Schengenském hraničním kodexu, nebylo potřeba používat opatření ad hoc. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby zintenzivnily práci na tomto návrhu, který doplňuje komplexní přístup k migraci azylu navržený v paktu, a aby ho posoudily souběžně s návrhem nařízení o krizových situacích a zásazích vyšší moci. Komise rovněž očekává, že poté, co Rada v červnu schválila mandát k jednání, budou zahájena jednání Evropského parlamentu a Rady o návrhu na změnu Schengenského hraničního kodexu, který byl předložen v prosinci 2021. Každoročně již do EU legálně přicházejí dva až tři miliony příslušníků třetích zemí. Klíčovým prvkem komplexního přístupu stanoveného v paktu je ambiciózní a udržitelná politika v oblasti legální migrace. Cílem balíčku opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí je řešit potřeby trhu práce, které souvisejí se současným demografickým vývojem a nedostatkem kvalifikovaných pracovníků v EU, a připravit se na budoucí potřeby. Součástí tohoto balíčku jsou právní, operativní a politické iniciativy, které mají mít přínos pro hospodářství EU, posílit spolupráci a partnerství se zeměmi mimo EU a zlepšit dlouhodobé řízení migrace. Politiky zaměřené na budoucnost týkající se legální migrace do EU ve střednědobém až dlouhodobém horizontu budou zacíleny na tři oblasti činnosti: péči, mládež a inovace. Cílem těchto politik je přilákat kvalifikované a talentované pracovníky do odvětví, kde je závažný nedostatek pracovních sil a kde je jich potřeba. Přepracované znění směrnice o dlouhodobě pobývajících rezidentech zajistí migrantům, kteří jsou již dobře integrovaní do naší společnosti, lepší práva a lepší mobilitu v rámci EU, zatímco přepracované znění směrnice o jednotném povolení ještě zefektivní a zjednoduší postupy přijímání ve prospěch zaměstnavatelů, migračních orgánů i samotných migrantů a zlepší ochranu pracovníků ze třetích zemí. Zahájení diskusí o těchto návrzích v Evropském parlamentu a Radě přispěje k zavedení pevného rámce, který umožní přilákat do EU nové talentované pracovníky. Jak navíc oznámila předsedkyně von der Leyenová ve svém projevu o stavu Unie, rok 2023 bude Evropským rokem dovedností. Komise bude pracovat na cílených opatřeních pro uznávání kvalifikací státních příslušníků třetích zemí, která dále pomohou přilákat talentované pracovníky ze třetích zemí na evropský trh práce.

Ambiciózní a udržitelná politika v oblasti legální migrace se zakládá také na správném provádění a účinném uplatňování a prosazování platných právních předpisů. Komise bude ve spolupráci s členskými státy nadále zesilovat své úsilí o zajištění řádného a účinného provádění, uplatňování a prosazování směrnice o sezónních pracovnících a směrnice o sankcích vůči zaměstnavatelům. K zajištění lepší ochrany státních příslušníků třetích zemí, včetně Ukrajinců, proti pracovnímu vykořisťování spolupracuje Komise s Evropským orgánem pro pracovní záležitosti, a to například v rámci evropské platformy pro posílení spolupráce při řešení problematiky nehlášené práce. Komise předložila návrh nařízení o zákazu produktů nucené práce na trhu Unie. 7.SPOLUPRÁCE S MEZINÁRODNÍMI PARTNERY Spolupráce s klíčovými partnery v oblasti migrace a nuceného vysídlování Vnější rozměr je zásadním prvkem komplexního přístupu navrženého v paktu. EU v uplynulém roce zintenzivnila spolupráci s partnerskými zeměmi a zesílila snahu o navazování vzájemně prospěšné spolupráce v oblasti migrace, a to i ve vícestranném kontextu. Pro navázání dlouhodobé spolupráce je stěžejní, aby EU a její členské státy vůči partnerským zemím zastávaly jednotný postoj v rámci přístupu „tým Evropa“ a také aby poskytovaly individuálně přizpůsobenou podporu pro řešení jejich potřeb. Partnerství se zaměřují na spolupráci ve veškerých otázkách týkajících se migrace a nuceného vysídlování. Stejně tak je partnerský přístup založen na tom, že partnerské země s EU a členskými státy jednají v ryzím duchu spolupráce a vzájemného respektu. V reakci na závěry Evropské rady ze zasedání ve dnech 24.–25. června 2021 byly přijaty komplexní akční plány pro posílení spolupráce s deseti klíčovými partnerskými zeměmi, které vycházejí z dřívějších výsledků a v nichž jsou stanoveny další konkrétní cíle, harmonogramy a podpůrná opatření pro prohloubení mezinárodní spolupráce. Tyto akční plány, jež byly vypracovány na základě konzultací s členskými státy, mají zajistit koordinaci a součinnost opatření, projektů a zdrojů, přičemž se zaměřují na operativní spolupráci s jednotlivými partnerskými zeměmi. Francouzské předsednictví Rady zřídilo v rámci postupného přístupu a v zájmu nastolení silné soudržnosti mezi činností EU a členských států na dvoustranné úrovni, jež se týká vnějšího rozměru paktu, nový koordinační subjekt při Radě: mechanismus operativní koordinace pro vnější rozměr migrace (MOCADEM). Vedle strategických diskusí v rámci Pracovní skupiny pro vnější aspekty migrace přispělo zaměření činnosti tohoto mechanismu ke sjednocení společného strategického a konkrétním okolnostem přizpůsobeného přístupu ke konkrétním partnerům. Pokračuje zajišťování koordinace a doplňkovosti činností, které jsou financovány členskými státy a EU. Komise a členské státy sdílejí informace a koordinují svůj přístup ohledně regionálních a dvoustranných akcí, které v oblasti migrace a nuceného vysídlování plánují financovat v souladu s politickými cíli stanovenými v rámci Pracovní skupiny pro vnější aspekty migrace a mechanismu MOCADEM a se schválenými víceletými orientačními programy, prostřednictvím koordinační skupiny pro migraci v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa a prostřednictvím nástrojů členských států pro dvoustrannou spolupráci. Migrace a nucené vysídlování byly v tomto roce pomocí komplexního a vyváženého přístupu, který byl uplatňován při návštěvách a politickém dialogu, zasazeny do kontextu našich širších dvoustranných a regionálních vztahů s Marokem, Tuniskem, Egyptem, Libyí, Alžírskem, Mauritánií, Senegalem, Nigerem, Nigérií, Etiopií, Pákistánem, Bangladéšem, Irákem, Jordánskem, Libanonem, Tureckem, zeměmi západního Balkánu, s Africkou unií i v rámci pražského, rabatského a chartúmského procesu. Úspěšné navázání kontaktů – odpověď na účelové využívání migrantů Běloruskem Pokud se EU včas, odhodlaně a jednotně obrátí na partnery, může to přinést výtečné výsledky, jak ukázala odpověď na účelové využívání migrantů běloruským režimem. Vysoký představitel a místopředseda Schinas spolu s několika komisaři jednali s představiteli zemí původu a tranzitu na vysoké úrovni a také s leteckými společnostmi a úřady civilního letectví, aby vytvořili koalici proti tomuto hybridnímu útoku. V koordinaci s jednáními na vysoké úrovni, které vedly členské státy, navštívil místopředseda Schinas Irák, Spojené arabské emiráty, Libanon, Turecko a Uzbekistán. Delegace EU společně s členskými státy i členské státy jednající na dvoustranné úrovni v Kazachstánu, Indii, Gruzii, na Ukrajině, v Turecku a Uzbekistánu vydaly společné demarše. Výsledkem bylo výrazné omezení letů do Minsku, zavedení cestovních omezení na klíčových letištích pro státní příslušníky určitých zemí a značný počet návratů a repatriací, a to zejména díky neskutečnému úsilí Iráku. Komise upravila probíhající projekty za účelem šíření osvěty o nebezpečí, které účelové využívání migrantů představuje (například v Iráku, Turecku a Sýrii), a ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci podpořila dobrovolný návrat migrantů z Běloruska do zemí původu a jejich opětovné začlenění. EU rovněž rychle podnikla kroky, aby ochránila účelově využívané lidi i vnější hranice Unie. Komise a agentury EU úzce spolupracovaly s litevskými, polskými a lotyšskými orgány na posílení ochrany hranic, boji proti převaděčství migrantů, rozšíření azylových a přijímacích kapacit a zlepšení navracení. Hranice EU s Běloruskem si i nadále vyžaduje ostražitost. Navržené normy týkající se sankcí vůči provozovatelům leteckých společností jsou stále relevantní a měly by být rychle přijaty. Značné toky přes Středomoří v roce 2022 vyžadovaly nepřetržitou pozornost EU. Kontakty s Marokem v tomto roce potvrdily pevný společný závazek pokračovat v dialogu a spolupráci ve všech oblastech souvisejících s migrací, jako je regionální rozměr, navracení, partnerství zaměřená na talenty a boj proti převaděčství migrantů. V Libyi se EU i přes problematické politické prostředí angažuje v zajišťování základních potřeb, co se týče ochrany zranitelných migrantů a uprchlíků a boje proti převaděčství migrantů, k čemuž využívá například mise společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP). Vztahy EU s Nigerem a Mauritánií rovněž zřetelně ukázaly, že na obou stranách je snaha řešit migrační toky a spolupracovat s EU. Třístranná spolupráce mezi Africkou unií, EU a OSN byla obzvláště účinná, co se týče řešení otázek ochrany v Libyi během posledních pěti let, a nyní se připravuje opětovné oživení spolupráce. Na summitu Evropské unie a Africké unie v únoru 2022 se vedoucí představitelé dohodli na posíleném partnerství v oblasti migrace a mobility, jak je uvedeno ve společném prohlášení přijatém na summitu („Společná vize na období do roku 2030“). Během roku partneři rovněž prohloubili spolupráci v kontextu dialogu Africké unie a EU o migraci a mobilitě mezi oběma kontinenty. EU uvítala přijetí prohlášení o pokroku v provádění globálního paktu o migraci na zasedání Mezinárodního fóra o přezkumu migrace v květnu 2022. Se Spojenými státy a Kanadou udržuje EU vedle úzké spolupráce na podpoře osob prchajících před ruskou invazí na Ukrajinu (viz oddíl 2) i nebývale silnou spolupráci, která spočívá v řadě dialogů na vysoké úrovni o záležitostech souvisejících s migrací, jež se týkají oblastí od Afghánistánu po Latinskou Ameriku. Ochrana nuceně vysídlených osob a podpora hostitelských zemí Počet osob vysídlených v důsledku války, násilí, pronásledování a porušování lidských práv činil ke konci roku 2021 více než 89,3 milionu, což je o 8 % více než v předchozím roce a více než dvojnásobek počtu zaznamenaného před deseti lety. Od konce roku 2021 způsobila ruská invaze na Ukrajinu a další mimořádné události, jako například v případech Afghánistánu, Sýrie, Venezuely a Jižního Súdánu, že tento počet přesáhl 100 milionů. V souladu s globálními závazky EU se podoba jejího zapojení v této oblasti postupně změnila z krátkodobého přístupu spočívajícího v humanitární pomoci na dlouhodobější přístup zaměřený na rozvoj, který podporuje trvalá řešení pro nuceně vysídlené osoby a jejich hostitelské komunity v souladu se zásadou propojení humanitární oblasti, rozvoje a míru. EU je předním globálním aktérem a dárcem, pokud jde o zlepšování ochrany a pomoci poskytovaných nuceně vysídleným osobám a jejich hostitelům, záchranu životů a pokládání základů trvalých řešení. ̶Podpora vnitřně vysídlených osob na Ukrajině Humanitární situace na Ukrajině je nadále alarmující, o čemž svědčí mimořádně vysoký počet obětí z řad civilistů především na jihu a na východě země. V nouzi je 17,7 milionu lidí, což je více než třetina celkového počtu obyvatel. Navzdory složitému přístupu pomohla mezinárodní humanitární reakce díky dobré spolupráci EU, Organizace spojených národů, mezinárodních nevládních organizací a mezinárodních organizací více než 13,3 milionu lidí v celé zemi. Z finančních prostředků Unie určených na humanitární pomoc byla rovněž poskytnuta podpora lidem, kteří uprchli do Moldavska. EU využívá všechny možné prostředky, jimiž může pomoci zmírnit situaci na Ukrajině. V rámci mechanismu civilní ochrany Unie se uskutečnila historicky největší operace, během níž bylo do konce září dodáno přes 68 500 tun pomoci včetně ubytovacích jednotek. Bylo poskytnuto 300 generátorů a palivo a již probíhají přípravy na zajištění potřeb pro nadcházející zimu. Téměř 1 500 pacientů ve vážném stavu bylo evakuováno do EU. EU rovněž podporuje plán Ukrajiny pro rychlou obnovu škol, přičemž nedávno se zavázala, že poskytne 100 milionů EUR na nutné opravy škol a mateřských škol. ̶Podpora nuceně vysídlených osob a hostitelských komunit v Sýrii, Libanonu, Jordánsku, Turecku a Iráku Syrská krize i po jedenácti letech stále narušuje stabilitu v regionu a mnoho lidí kvůli ní potřebuje pomoc. EU a její členské státy jsou i nadále odhodlány podporovat snahy o politické řešení v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 2254, které by vysídleným Syřanům umožnilo vrátit se domů, až budou zajištěny podmínky pro bezpečný, dobrovolný a důstojný návrat. Prioritou Komise zůstává podpora transformace v Sýrii a současně zmírňování dopadů krize poskytováním přímé podpory obyvatelstvu. Veškerá podpora je realizována podle přísných operačních parametrů. EU nadále prokazuje solidaritu s Libanonem tím, že zachovává úroveň své podpory syrským uprchlíkům i zranitelným Libanoncům, která spočívá v zajišťování přístupu k základním službám, a současně pomáhá také hostitelským komunitám a monitoruje odjezdy. EU rovněž poskytuje podporu Jordánsku, aby mu pomohla vypořádat se se zdravotními a socioekonomickými následky pandemie a přijímat opatření v souvislosti se syrskou krizí. V případě Iráku je také naplánována podpora na začlenění syrských uprchlíků do vnitrostátních systémů.

Hlavním rámcem upravujícím spolupráci EU a Turecka v oblasti migrace zůstává prohlášení EU a Turecka z března 2016 a EU zdůrazňuje, že je důležité, aby byly dodrženy všechny závazky vyplývající z tohoto prohlášení. EU především na Turecko nadále naléhá, aby obnovilo návratové operace z Řecka v souladu se závazkem přijatým v rámci prohlášení a předcházelo nelegální migraci do členských států EU. Turecko poskytuje útočiště asi čtyřem milionům uprchlíků, což je celosvětově jeden z největších počtů uprchlíků v jedné zemi, přičemž 3,7 milionu z nich jsou Syřané. EU pokračuje v podpoře úsilí Turecka a uvolňuje další finanční prostředky pro uprchlíky a jejich hostitelské komunity. Prostřednictvím nástroje pro uprchlíky v Turecku bude od začátku roku 2023 místo humanitární pomoci poskytována rozvojová pomoc v oblasti vzdělávání a základních potřeb. EU rozšířila dialog s Tureckem o otázkách migrace například při prvním dialogu EU a Turecka na vysoké úrovni o migraci a bezpečnosti, který se uskutečnil dne 12. října 2021 v Ankaře a během něhož byly zdůrazněny společné výzvy a oboustranná potřeba spolupracovat na tom, aby se předešlo vzniku nových migračních tras a bezpečnostních hrozeb. ̶Podpora vysídlených osob v dalších částech světa I přes čerpání enormního množství dostupných finančních prostředků v souvislosti s ukrajinskou krizí a na pomoc syrským uprchlíkům v Turecku a okolním regionu hodlá EU nadále pomáhat nuceně vysídleným osobám a jejich hostitelským komunitám na celém světě, ať už jde o Venezuelany v Kolumbii, Ekvádoru a Peru, nebo o vysídlené osoby nacházející se v Myanmaru a pocházející z něj, nebo o vnitřně vysídlené osoby a uprchlíky v Iráku, Etiopii a Súdánu, nebo o Afghánce v Íránu a Pákistánu. EU je aktivním členem regionálních podpůrných platforem, které byly zřízeny na Globálním fóru pro uprchlíky v roce 2019 a poskytují politickou a finanční podporu na základě spolupráce v oblasti humanitární pomoci a rozvoje. V Africe nadále společná iniciativa EU a Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) pro ochranu a opětovné začlenění migrantů reagovala na potřeby migrantů bez pomoci a zranitelných migrantů ve dvaceti šesti afrických zemích tím, že poskytovala pomoc lidem na cestě, nabízela pomoc s dobrovolným návratem těm, kteří se rozhodli vrátit, a poskytovala podporu navracejícím se osobám a jejich komunitám při opětovném začleňování. Mechanismus nouzového tranzitu nadále poskytuje bezpečné místo a dlouhodobá řešení pro nejzranitelnější žadatele o azyl a uprchlíky z Libye a umožňuje jejich evakuaci do Nigeru a Rwandy za účelem následného přesídlení do členských států a dalších partnerských zemí. V Asii převzala EU vedoucí úlohu, pokud jde o politické a finanční záležitosti spojené s vysídlováním z Afghánistánu do okolního regionu, například předsedá hlavní skupině platformy na podporu strategie řešení pro afghánské uprchlíky a poskytuje podporu více než 5,9 milionu Afghánců, kteří jsou podle odhadů v Afghánistánu vnitřně vysídleni, a vysídleným osobám a jejich hostitelským komunitám v Íránu a Pákistánu. V Myanmaru EU v roce 2022 poskytla financování na humanitární pomoc k uspokojení bezprostředních potřeb nejzranitelnějších komunit zasažených konfliktem, vnitřně vysídlených osob a zhruba milionu rohinžských uprchlíků, kteří žijí v táborech a osadách v Bangladéši. EU a Irák využívají intenzivnějšího dialogu, který započal v návaznosti na účelové využívání iráckých migrantů běloruským režimem, a spolupracují na opětovném začleňování navracejících se osob a vysídlených osob. Vytváření ekonomických příležitostí a řešení základních příčin nelegální migrace Rozvojová spolupráce EU má střednědobé i dlouhodobé dopady na řešení základních strukturálních příčin nelegální migrace a nuceného vysídlování. Přímý účinek na migraci mohou mít opatření v oblastech, jako je řádná správa, předcházení konfliktům a zmírňování změny klimatu, jakož i socioekonomický rozvoj. Díky strategii Global Gateway EU pomáhá zmírňovat globální nedostatek investic, podporuje celosvětové hospodářské oživení a prosazuje souběžnou zelenou a digitální transformaci za hranicemi Evropy. Součástí strategie Global Gateway jsou zvláštní iniciativy, které jsou zacíleny na určité regiony, jako je jižní sousedství, Afrika a Latinská Amerika, kde podněcují dlouhodobé socioekonomické oživení a obecný udržitelný rozvoj. Strategie rovněž obsahuje opatření zaměřená konkrétně na vytváření příležitostí pro migranty a jejich zaměstnatelnost a na hostitelské komunity. Partnerství k posílení správy a řízení migrace Partnerství s klíčovými třetími zeměmi musí formovat rovnováha mezi jejich potřebami a zájmy EU. Za uplynulý rok došlo k posunu v řešení otázek navracení, zpětného přebírání, správy hranic a převaděčských sítí. Operativní spolupráce v oblasti správy hranic je navazována se stále větším počtem klíčových partnerů. Dohody o postavení Evropské pohraniční a pobřežní stráže s Albánií, Černou Horou a Srbskem umožňují agentuře Frontex nasazovat jednotky stálého útvaru Evropské pohraniční a pobřežní stráže a technické vybavení na území těchto partnerských zemí. To má přímý dopad na řešení nelegální migrace a organizované trestné činnosti. Připravuje se uzavření dohody o postavení jednotek se Severní Makedonií a Komise se chystá doporučit mandát k jednání o dohodě o postavení jednotek s Bosnou a Hercegovinou. Dohoda o postavení jednotek s Moldavskem byla vyjednána a vstoupila v platnost v rekordním čase. Dohody o postavení jednotek se Senegalem a Mauritánií jsou první dohody o postavení jednotek s partnerskými zeměmi z Afriky, pro které byl schválen mandát k jednání, a mají podpořit správu hranic, přispět k boji proti převaděčství migrantů a snížit nelegální migraci po atlantické trase. Již byla uzavřena pracovní dohoda mezi agenturou Frontex a misí společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) EUCAP Sahel Niger. Blízko odsouhlasení pracovní dohody jsou rovněž agentura Frontex a Niger. Probíhají jednání o pracovních dohodách s misemi EUBAM Libya a EUAM Ukraine. K boji proti nelegální migraci a převaděčství migrantů i nadále v rámci svých mandátů přispívají mise a operace SBOP. Civilní mise v Libyi, Nigeru, na Mali, v Iráku, Kosovu* a Palestině podporují orgány hostitelských států v jejich úsilí o posílení kapacit v oblasti správy hranic a o řešení nelegální migrace a převaděčství migrantů, jakož i bezpečnostních otázek, jako je obchodování s lidmi. Jak již bylo zmíněno výše, navracení a zpětné přebírání osob jsou naprosto zásadními aspekty vztahů na poli řízení migrace. Každoroční posouzení podle článku 25a vízového kodexu pomáhá určit konkrétní problémy spolupráce se třetími zeměmi v oblasti zpětného přebírání osob a zajistit, aby tyto problematické otázky byly pravidelně řešeny v rámci zvláštních jednání zaměřených na zpětné přebírání nebo širších dialogů o migraci. Tato prohloubená spolupráce přispívá k tomu, že souběžně dochází k pokroku v oblasti zpětného přebírání osob i v dalších oblastech partnerství se třetími zeměmi. V návaznosti na přijetí první zprávy o posouzení spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob, za rok 2019, navrhla Komise Radě, aby přijala dočasná omezující opatření týkající se krátkodobých víz ve vztahu k Bangladéši, Iráku a Gambii, a to s ohledem na jejich nedostatečnou úroveň spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob a na celkové vztahy EU s těmito zeměmi. V říjnu 2021 Rada přijala dočasná omezující opatření týkající se Gambie. Tato opatření jsou stále platná, avšak došlo k důležitému posunu, když bylo v březnu 2022 zrušeno moratorium na nucené návraty. Po intenzivnějším jednání s Bangladéšem a Irákem se Rada vzhledem k dosaženému pokroku rozhodla, že nezavede opatření vůči Bangladéši. Spolupráce s Irákem se stále přezkoumává. V prosinci 2021 Komise přijala druhou zprávu o posouzení spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob, za rok 2020, a spolu s vysokým představitelem zintenzivnila jednání s několika partnerskými zeměmi, v jejichž případě vyžadovala nedostatečná spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob, aby byly podniknuty další kroky. Na výsledcích těchto jednání bude záviset rozhodnutí Komise o případných opatřeních týkajících se víz, přičemž Komise vezme v úvahu celkové vztahy EU s dotčenými třetími zeměmi. Přijetí třetí zprávy o posouzení se očekává na konci roku. Dne 6. dubna 2022 Komise předložila návrh na osvobození katarských a kuvajtských státních příslušníků od vízové povinnosti v případě krátkodobých pobytů v EU. Komise trvá na svém posouzení z července 2018, v němž uvedla, že Kosovo splnilo všechna měřítka pro uvolnění vízového režimu a že by pro osoby z Kosova měl být zaveden bezvízový styk při cestách. Komise kromě toho pokračuje v prověřování všech svých dohod o bezvízovém režimu s třetími zeměmi, aby posoudila, zda v jejich důsledku nevznikají rizika v oblasti migrace a bezpečnosti. Důsledkem je, že dne 4. května 2022 byla částečně pozastavena dohoda EU o zrušení vízové povinnosti s Vanuatu s cílem zmírnit bezpečnostní rizika, která přináší režim občanství pro investory na Vanuatu. Jelikož obavy EU nebyly rozptýleny, pozastavení dohody by mohlo být prodlouženo o dalších osmnáct měsíců. V červenci Komise ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost uzavřela první operační partnerství proti převaděčství s Marokem a Nigerem v rámci obnoveného Akčního plánu EU proti převaděčství migrantů na období 2021–2025. Cílem těchto partnerství je v reakci na převaděčství migrantů posílit právní, politický, operační a strategický rámec v partnerských zemích a zvýšit odpovědnost, dopad a dlouhodobou udržitelnost jejich úsilí. Partnerství budou zahrnovat podporu ve správě hranic, prohloubenou policejní spolupráci (včetně společného vyšetřování), zvyšování povědomí o nebezpečnosti nelegální migrace a posílenou spolupráci s agenturami EU. Rozvoj legálních způsobů migrace do Evropy Pro vytvoření bezpečných cest do Evropy a přilákání kvalifikovaných a talentovaných pracovníků, kteří jsou v našich ekonomikách vzhledem ke stárnoucí populaci a nedostatku kvalifikovaných pracovníků vyžadujícímu rychlé řešení potřeba, je zapotřebí ambiciózní a udržitelná politika EU v oblasti legální migrace. Ta je také důležitým prvkem úspěšných partnerství. Rezervoár talentů EU navržený jako součást balíčku opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí by vytvořil první celoevropskou platformu a nástroj pro vyhledávání talentů, které by zaměstnavatelům pomáhaly najít potřebné pracovníky a zatraktivnily by EU pro příslušníky třetích zemí hledající pracovní příležitost. Jak je uvedeno výše, pilotní rezervoár talentů EU pomůže v počáteční fázi Ukrajincům, aby mohli uplatnit své dovednosti a zkušenosti. ̶Partnerství zaměřená na talenty

Partnerství s klíčovými partnery zaměřená na talenty se budou snažit povzbudit mezinárodní mobilitu pracovních sil a rozvíjet talenty ve prospěch členských států, partnerských zemí, podnikatelských komunit na obou stranách, jakož i dotčených jednotlivců. Komise do konce roku 2022 na základě pevné, trvalé spolupráce ve všech aspektech řízení migrace podnikne konkrétní kroky směřující k uzavření prvních partnerství zaměřených na talenty s Marokem, Tuniskem a Egyptem. Bude se při tom opírat o právě probíhající pilotní projekt a konzultace se všemi zúčastněnými stranami. Zásadní pro úspěch partnerství budou konkrétní zájmy a nasazení partnerských zemí, jakož i členských států, které si ponechávají pravomoci v oblasti pracovní migrace. Komise vyzývá členské státy, aby aktivně zahájily jednání o partnerstvích zaměřených na talenty s partnerskými zeměmi a předložily konkrétní návrhy, jak by jim tato partnerství mohla pomoci při řešení potřeb trhu práce, a zejména tedy určily počet volných míst v klíčových odvětvích a zapojily soukromé podniky. Následně by mohla být zvážena partnerství zaměřená na talenty s dalšími zeměmi. ̶Legální možnosti poskytování ochrany: přesídlování a přijímání osob z humanitárních důvodů Přesídlování je nedílnou součástí paktu a důležitým prvkem migrační politiky EU. EU přispívá velkým dílem k celosvětovému úsilí v oblasti přesídlování a je odhodlána tento závazek zachovat. Z přijímání závazků na období 2021–2022 vzešlo celkem téměř 65 000 závazků, které se týkají jak přesídlení, tak poprvé i přijetí osob z humanitárních důvodů a které v souvislosti s pádem Kábulu v srpnu 2021 zahrnují také místa vyčleněná pro ohrožené Afghánce. EU rovněž nadále reaguje na potřeby Sýrie a centrálního Středomoří, přičemž k červnu 2022 oznámily členské státy více než 36 000 osob příchozích v rámci přesídlení nebo přijetí z humanitárních důvodů. Aby Komise zajistila kontinuitu úsilí EU, vyzvala nedávno členské státy k přijetí nových závazků na rok 2023, na něž bude poskytnuto další financování ze strany EU. Je důležité, aby si EU udržela vedoucí pozici v oblasti přesídlování i ve složité době. Nedostatečné kapacity při přijímání mohou pomoci vyřešit inovativní řešení, a především programy komunitního patronátu mohou sehrát klíčovou roli v zajišťování ubytování a přisoudit významnější úlohu v přijímání a integraci nově příchozích občanské společnosti. To podpoří iniciativa Bezpečné domovy, jež k posílení přijímacích systémů zapojením komunity využije poznatky získané při přijímání osob prchajících před ruskou invazí na Ukrajinu. Na podzim svolá EU druhé fórum o přesídlování na vysoké úrovni, kde o takovýchto inovacích povede debatu s klíčovými globálními partnery a mezinárodními organizacemi. Finanční a operační nástroje ̶Financování V zájmu vytváření komplexních partnerství v oblasti migrace a doplnění zesílené politické aktivity věnuje EU značnou podporu a finanční prostředky na rozšiřování kapacit partnerských zemí, aby se mohly zabývat všemi aspekty migrace a nuceného vysídlování. U nového Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI – Globální Evropa) jsou jako klíčová oblast spolupráce s partnerskými zeměmi určeny migrace a nucené vysídlení. Při programování, které bylo provedeno v letech 2021 a 2022, byl zohledněn orientační cíl vynaložit 10 % prostředků na oblast migrace, aby bylo zajištěno, že bude splněn, přičemž byly zvlášť uzpůsobeným, ale přitom pružným způsobem zapracovány příslušné aspekty migrace a nuceného vysídlování, které se dotýkají ochrany, legální migrace, správy hranic, jakož i navracení, opětovného začleňování a hlavních příčin nelegální migrace a nuceného vysídlování. Uvedený cíl týkající se prostředků, které mají být v rámci nástroje NDICI – Globální Evropa vynaloženy na oblast migrace a nuceného vysídlování, připravil půdu pro to, aby mohla Komise při řešení výzev spojených s těmito otázkami – a využívání příležitostí – zaujmout ještě komplexnější a soudržnější přístup. Základem celkové finanční pomoci, kterou bude EU v příštích letech poskytovat třetím zemím, jsou celostátní a regionální víceleté orientační programy. První výroční zpráva o nástroji NDICI – Globální Evropa bude zveřejněna na podzim tohoto roku a bude obsahovat i přehled finančních prostředků vynaložených na oblast migrace. Prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP III) jsou financovány dvoustranné a regionální programy v oblasti migrace prováděné v zemích usilujících o přistoupení k EU. Opatření v zemích západního Balkánu slouží k posílení řízení migrace, azylových systémů a správy hranic. Klíčovými prioritami je zlepšit řízení navracení, rozšířit programy asistovaných dobrovolných a nedobrovolných návratů a předcházet převaděčství migrantů a bojovat proti němu. V Turecku bude v návaznosti na závěry Evropské rady z června 2021 pokračovat podpora uprchlíků a hostitelských komunit, která naváže na operace v rámci nástroje pro uprchlíky v Turecku. Nadále budou realizována opatření v oblasti vzdělávání, zdraví, ochrany, základních potřeb a socioekonomického rozvoje, zejména v zájmu zajištění přístupu uprchlíků k udržitelnějšímu živobytí a na podporu hostitelských komunit. EU zůstává největším dárcem v kontextu mezinárodní reakce na syrskou krizi a nadále je odhodlána podporovat syrské uprchlíky a hostitelské země v regionu. Pomoc shromážděná na úspěšné šesté bruselské konferenci na téma „Podpora budoucnosti Sýrie a okolního regionu“, která se konala dne 10. května 2022, převýšila hodnotu příslibů získaných od mezinárodních dárců v roce 2021, čímž se zachovaly financování a podpora určené pro hlavní hostitelské země. Další relevantní programy, jako jsou například fondy v oblasti vnitřních věcí, jsou výslovně navrženy tak, aby sloužily naplňování politických zájmů v rámci EU, ale podpora může být poskytnuta i na některé činnosti mimo EU, a to zejména v zájmu pokračování probíhajících činností (např. nástroj pro partnerství v oblasti migrace („Migration Partnership Facility“) a regionální program rozvoje a ochrany). ̶Iniciativy týmu Evropa v oblasti migrace EU a zainteresované členské státy se za účelem posílení operativní koordinace v oblasti migrace sdružují v rámci regionální iniciativy týmu Evropa pro trasu přes Atlantik a západní Středomoří pod vedením Španělska a regionální iniciativy týmu Evropa pro trasu přes centrální Středomoří pod vedením Francie a Itálie. Tematické prvky tohoto rámce odpovídají pěti pilířům zásahu, jež jsou určeny ve Společném vallettském akčním plánu a jsou v souladu s paktem. EU rovněž navrhla regionální iniciativu týmu Evropa pro vysídlení v Afghánistánu. Ta se bude zabývat politickým dialogem, řízením migrace, ochranou, bojem proti obchodování s lidmi a převaděčství migrantů, poskytováním základních služeb, rozvojem dovedností a vytvářením příležitostí k obživě a bude se při tom zaměřovat na vysídlené Afghánce a hostitelské komunity v Afghánistánu a v sousedních zemích, například ve Střední Asii. 8.ZÁVĚR V uplynulém roce se ukázalo, že EU je schopna v reakci na neustále se měnící výzvy a příležitosti spojené s migrací na náš kontinent jednat s odhodláním a solidaritou jako jednotná Unie. Jak předsedkyně von der Leyenová jasně vyjádřila v projevu o stavu Unie, je důležité, aby solidarita vždy byla součástí naší debaty o migraci, a bezprecedentní úsilí přijmout miliony lidí prchajících z Ukrajiny by mělo posloužit jako inspirace pro další opatření – jako návod pro koordinovanou, společnou reakci na úrovni EU. Následující rok bude rozhodující, pokud jde o legislativní práci v oblasti migrace a azylu, kterou je naléhavě potřeba vykonat, aby EU byla beze zbytku schopna reagovat na všechny výzvy solidárně, odpovědně a spravedlivě. Komise očekává posun v provádění plánu, na němž se dohodly Rada a Evropský parlament s cílem dosáhnout dohody o klíčových legislativních návrzích do jara roku 2024. V souvislosti s dalšími klíčovými kroky Komise vyzývá ·Evropský parlament a Radu k provedení společného plánu s cílem přijmout všechny projednávané návrhy do března 2024, ·Evropský parlament a Radu, aby bezodkladně přijaly stanoviska ke všem projednávaným návrhům, ·Evropský parlament a Radu, aby rychle pokročily v jednání o balíčku opatření týkajících se získávání kvalifikovaných a talentovaných lidí (přepracovaném znění směrnice o dlouhodobě pobývajících rezidentech a přepracovaném znění směrnice o jednotném povolení), ·členské státy k uplatňování dobrovolného mechanismu solidarity. Komise bude pokračovat v podpoře těchto činností a nadále bude stavět na dalších aspektech zdůrazněných v této zprávě včetně správy hranic, navracení, solidarity a řešení druhotného pohybu a bude prohlubovat naše partnerství po celém světě, usnadňovat migrantům legální migraci a posilovat integraci nově příchozích osob, které mohou do naší ekonomiky vnést potřebné dovednosti, v Evropě.