V Bruselu dne 16.2.2005

SEK(2005) 233 v konečném znění

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může Rada stejnými postupy také přezkoumat.

Deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu. Tyto země se zavázaly, že předloží své konvergenční programy do 15. května 2004 a jejich první aktualizaci koncem roku 2004.

První konvergenční program Slovinska zahrnující období 2004-2007 byl předložen dne 14. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Slovinsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 10. ledna 2005. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu a cyklicky očištěných sald, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek:

- Dne 10. ledna 2005 předložilo Slovinsko první aktualizaci svého konvergenčního programu zahrnující období 2004-2007. O šestitýdenní odklad bylo požádáno kvůli změně vlády po parlamentních volbách, které se konaly v říjnu 2004. Program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména vládní účty ještě zcela nesplňují standard ESA95, jak je patrné z velkého množství „ostatních“ příjmů a výdajů vyjádřených v procentech HDP. Proto se Slovinsko vybízí k zajištění souladu s požadavky kladenými na tyto údaje.

- Makroekonomický scénář, z něhož tento aktualizovaný konvergenční program vychází, byl od doby předložení konvergenčního programu v květnu 2004 upraven směrem nahoru se zřetelem k příznivému vývoji domácího i mezinárodního prostředí. Vzhledem k tomu, že nový scénář je víceméně v souladu s prognózami útvarů Komise z podzimu 2004 do roku 2006, je možné jej považovat za hodnověrný. Reálný růst HDP pohybující se těsně pod úrovní 4 % v průběhu programového období předpokládá, že ekonomika zůstane pružná. Podle výpočtů útvarů Komise na základě společně dohodnuté metodiky se očekávané tempo růstu velmi blíží potenciálnímu růstu ve shodě s programem. Předpoklad poklesu inflace pod úroveň 3,0 % (inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen) po roce 2005 prozrazuje spíše příznivá očekávání budoucího vývoje cen. Útvary Komise zaujímají k deflačnímu procesu opatrnější postoj z důvodu strukturálních nedostatků, zejména v neobchodovatelném sektoru, které udržují inflaci značně nad průměrem EU.

- Deflační proces se zastavil v květnu 2004, kdy roční míra růstu inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) rychle stoupla na téměř 4 % poté, co se v období od ledna do března snížila na 3,5 %. Náhlý vzestup inflace byl podle příslušných orgánů vyvolán hlavně vyššími cenami ropy a vyššími spotřebními daněmi na tabák. Zatímco se meziroční inflace do října vrátila na úroveň 3,4 %, v listopadu se opět zvýšila na 3,8 % v důsledku vyšších cen potravin a pohonných látek. Vedle nižší inflace také poklesly krátkodobé úrokové sazby ze 6 % na 4 %, zatímco se dlouhodobé úrokové sazby snížily z více než 5 % na necelá 4 %. Dne 28. června 2004 se Slovinsko připojilo k mechanismu směnných kurzů (ERM II) se standardním pásmem výkyvů ±15 % kolem centrální parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Tím bylo ukončeno dlouhé období nepřetržitého znehodnocování vůči euru (tempem asi 3–5 % za rok) a tolar je od té doby velmi stabilní. Nová vláda, která se ujala úřadu dne 3. prosince 2004, potvrdila, že přijetí eura začátkem roku 2007 je jedním z jejích hlavních cílů.

- Tento aktualizovaný konvergenční program usiluje o dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, ne však během tohoto programového období. Schodek v průběhu čtyř dalších let poklesne na polovinu, přičemž profil narovnávání vykazuje důraz na pozdější období. Zatímco se v roce 2005 nepředpokládá žádné snižování – schodek veřejných financí tudíž zůstane na stejné úrovni jako v roce 2004 (2,1 % HDP) – měl by být v roce 2006 zaznamenán pokles schodku na 1,8 % HDP a další pokles v roce 2007 na 1,1 %. V porovnání s předcházejícím programem je cílový schodek v každém roce vyšší o ¼ % HDP a odráží tak nedávné překlasifikování dvou mimorozpočtových fondů do sektoru veřejných financí. Očekává se, že primární saldo přejde do roku 2007 do kladných hodnot. Odhaduje se, že fiskální konsolidace bude dosaženo hlavně snížením podílu výdajů do roku 2006. Podstatné snížení schodku očekávané v roce 2007 je však výhradně důsledkem významného zvýšení podílu příjmů založeného na předpokladu, že by Slovinsko bylo čistým příjemcem z rozpočtu EU ve výši až 0,8 % HDP oproti úrovni 0,4 % HDP předpokládané pro roky 2005-2006. Celkově se způsob konsolidace jeví při vytyčování rozpočtových cílů jako spíše nenáročný, neboť současná aktualizace v zásadě potvrzuje plánované úpravy v předcházejícím programu na pozadí mírně příznivějšího makroekonomického scénáře.

- Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně hodnověrný makroekonomický scénář podporuje cílový schodek. Dále je na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílový schodek v případě, že bude ohrožen nepříznivými poměry, jak tomu bylo v roce 2004. Kromě toho je možné, že je roční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP nadhodnocena vzhledem k tomu, že předpoklady příjmů se jeví jako nadmíru opatrné. Na druhé straně některé odhady, na nichž jsou založeny fiskální výhledy, vyvolávají znepokojení nad veřejnými financemi ve střednědobém horizontu. Zejména výsledek za rok 2007 závisí částečně na nové finanční perspektivě EU na období 2007–2013 předpokládající významný nárůst čistého rozpočtového přírůstku z rozpočtu EU ve výši 0,8 % HDP oproti 0,4 % v roce předchozím. Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména co se týče nákladů souvisejících s důchody, pokud by revize současného penzijního valorizačního vzorce ohlášená na rok 2006 vedla k uvolnění parametrů.

- Vzhledem k tomuto posouzení rizik by přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nemusel poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech v průběhu programového období. Kromě toho není postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období.

- Hrubý státní dluh je poměrně nízký a v průběhu celého programu zůstane na stejné úrovni. Odhaduje se, že se dluh v roce 2004 zvýšil na 30,2 % HDP. Hlavně na základě úprav mezi stavovými a tokovými veličinami (stock-flow adjustment) vláda předpokládá další zvyšování míry zadlužení během dvou příštích let s dosažením maxima 30,9 % HDP v roce 2006. Očekává se, že do roku 2007 dluh poklesne pod 30 % HDP a dosáhne úrovně 29,7 %, protože se předpokládají příznivé úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami. Příslušné orgány se domnívají, že nehrozí bezprostřední rizika zatěžující udržitelnost míry zadlužení v souvislosti s podmíněnými závazky. Kromě toho lze splatnost a měnovou strukturu dluhového portfolia považovat za přiměřenou, protože je dlouhodobý splátkový profil rovnoměrně rozložen do delšího období se zvyšujícím se podílem dluhu denominovaného v tolarech, přičemž zahraniční dluh je převážně denominovaný v eurech.

- Aktualizace zmiňuje vládní program strukturálních reforem zaměřený na zlepšení hospodářské konkurenceschopnosti podporou podnikání a zvyšováním rozpočtových nákladů na výzkum a vývoj. Podíl financování z veřejných prostředků, nejvyšší mezi deseti novými členskými státy a v současné době dosahující 1,5 % HDP, se má přiblížit průměru EU, přičemž politická opatření budou zaměřena zejména na projekty aplikovaného výzkumu a na transfer know-how do soukromého sektoru. Aktualizace také vytyčuje opatření k podpoře hospodářského růstu, např. zlepšování vzdělávání a odborné přípravy, jakož i podporu investic zaměřených na vytváření pracovních příležitostí a odstraňování strukturální nepružnosti na trhu práce. Kromě toho byla navržena celá řada opatření k omezení vysokého podílu mandatorních výdajů, které jsou i nadále klíčem ke zvyšování fiskální pružnosti. Příslušné orgány se v aktualizaci konvergenčního programu snažily kvantifikovat vliv plánovaných reforem na předpoklady hlavních fiskálních agregátů. Odhaduje se, že celkový vliv snižování a restrukturalizace výdajů veřejných financí povede k úsporám, které se do roku 2007 zvýší z úrovně 0,4 % HDP na 1,3 % HDP.

- Zdá se, že Slovinsko je, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva, v určitém nebezpečí. Probíhající důchodová reforma měla sice kladný rozpočtový dopad, avšak předpokládané zvyšování výdajů na důchody po roce 2020 zůstává velmi vysoké. Navíc i přes zavedení některých racionalizačních opatření ve zdravotnictví v roce 2004 by další, významná reforma systému zdravotní péče mohla přispět ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

***

Vzhledem k výše uvedenému posouzení by bylo žádoucí, aby Slovinsko

(i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a

(ii) provedlo další reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska a postupuje je Radě.

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

1. Dne[8. března 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovinska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Program jen zčásti splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Zejména vládní účty ještě zcela nesplňují standard ESA95, jak je patrné z velkého množství „ostatních“ příjmů a výdajů vyjádřených v procentech HDP. Proto se Slovinsko vybízí k zajištění souladu s požadavky kladenými na údaje.

2. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, odráží hodnověrné předpoklady růstu. Očekává, že reálný růst HDP odhadovaný na 4,0 % v roce 2004 nadále poroste na přibližně stejné úrovni v průběhu zbývajícího programového období. Předpoklady inflace se na druhé straně jeví v současné prognóze jako poměrně nízké.

3. Rozpočtová strategie, z níž tento program vychází, usiluje o dosažení zdravých veřejných financí, jak je definováno téměř vyrovnaným stavem rozpočtu, nikoli však během tohoto programového období. Program očekává postupné snižování schodku veřejných financí v průběhu daného období v souladu s dlouhodobým snižováním podílu výdajů vyjádřeném v procentech HDP. Podíl příjmů se po soustavném klesání do roku 2006 zotaví koncem programového období vzhledem k celkovému kladnému rozpočtovému dopadu členství v EU. Podle navrhovaného způsobu narovnání poklesne schodek v průběhu čtyř dalších let na polovinu a v roce 2007 dosáhne úrovně těsně překračující 1 %. V porovnání s přecházejícím programem současná aktualizace v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí mírně příznivějšího makroekonomického scénáře.

4. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně hodnověrný makroekonomický scénář podporuje cílový schodek. Je také na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílový schodek v případě, že by byl ohrožen nepříznivými poměry, jak učinila v roce 2004. Kromě toho je možné, že každoroční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP rozpočtovaná na roky 2005-2007 je nadhodnocena, čímž se předpovědi příjmů z daní stávají nadmíru opatrnými. Na druhé straně výhled na rok 2007 částečně zohledňuje novou finanční perspektivu EU na období 2007–2013 předpokládající významný růst čistého rozpočtového přírůstku z rozpočtu EU. Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména co se týče nákladů souvisejících s důchody, pokud by revize současného penzijního valorizačního vzorce ohlášeného na rok 2006 vedla k uvolnění parametrů.

5. Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik by přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nemusel poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Kromě toho není postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do roku 2007.

6. Hrubý státní dluh je poměrně nízký: odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla úrovně 30,2 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy, a že do roku 2007 dosáhne úrovně 29,7 %.

7. Zdá se, že Slovinsko je, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva, v určitém nebezpečí. Probíhající důchodová reforma měla sice kladný rozpočtový dopad, avšak předpokládané zvyšování výdajů na důchody po roce 2020 zůstává velmi vysoké. Navíc i přes zavedení některých racionalizačních opatření ve zdravotnictví v roce 2004 by další, významná reforma systému zdravotní péče mohla přispět ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

* * *

Vzhledem k výše uvedenému posouzení je Rada toho názoru, že Slovinsko by mělo:

(i) využít veškerých příležitostí k urychlení snižování schodku veřejných financí;

(ii) provést další reformu důchodového systému a systému zdravotní péče pro zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reálný HDP (% změna) | CP leden 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |

KOM říjen 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | neuved. |

CP květen 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |

Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen1 (HISC, %) | CP leden 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

KOM říjen 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | neuved. |

CP květ. 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

Saldo veřejných financí (% HDP) | CP leden 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |

KOM říjen 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | neuved. |

CP květen 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |

Primární saldo (% HDP) | CP leden 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

KOM říjen 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | neuved. |

CP květen 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

Hrubý státní dluh (% HDP) | CP leden 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |

KOM říjen 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | neuved. |

CP květen 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |

Poznámka: 1 Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen (ISC) pro konvergenční programy. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). |

[1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Veškeré dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.