Co se rozumí rozpočtovou podporou? Proč EU využívá tento nástroj? Rozpočtová podpora zahrnuje politický dialog, finanční převody na účet státní pokladny partnerské země, hodnocení výkonů a budování kapacit založené na partnerství a vzájemné odpovědnosti. Neměla by být považována za samoúčelnou, ale za prostředek pro poskytování lepší pomoci a dosahování cílů udržitelného rozvoje tím, že podporuje odpovědnost partnerských zemí při rozvoji politik a reforem, a také tím, že provádí účinný program pomoci a závazky stanovené v Monerreyském konsensu (2002), Evropském konsensu o rozvoji (2005), Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci (2005) a akčním programu z Akkry (2008). Rozpočtová podpora je důležitým nástrojem rozsáhlé rozvojové politiky EU vůči partnerským zemím. Komise zajistí, že rozpočtová podpora EU[1] je v souladu s obecnými zásadami a cíli vnější činnosti EU (článek 21 SEU) a rozvojové politiky (článek 208 SFEU). Podle sdělení o rozpočtové podpoře z roku 2000[2] Komise zavedla nový přístup orientovaný na výsledky, který je založen na ukazatelích výsledků. Předvídatelnost, zainteresovanost a odpovědnost byly dále posíleny zavedením smluv v rámci rozvojových cílů tisíciletí v roce 2008. Rozpočtovou podporu EU nelze chápat jako bianko šek a není poskytována každé zemi. „Základní zásady“ mají vysokou důležitost a dialog o politikách je ústřední součástí balíčku. Kromě toho musí být kritéria způsobilosti splněna před zahájením a během provádění programu a podmínky musí být splněny před provedením plateb. Tím se zajistí, že jsou zdroje použity k zamýšlenému účelu, zmírní se rizika a vytvoří pobídky pro zlepšení výkonnosti a výsledků. Vytvoří rovněž pobídky, aby naše partnerské země zlepšily své vládní systémy. Komise se na základě zkušeností s rozpočtovou podporou za posledních deset let a poté, co jí zúčastněné strany vyzvaly, aby pokračovala ve zlepšování a dolaďování mechanismu rozpočtové podpory, rozhodla ke konci roku 2010 zahájit konzultaci o „Budoucnosti rozpočtové podpory EU poskytované třetím zemím“[3]. V tomto sdělení Komise stanoví novou politiku rozpočtové podpory a předkládá politické návrhy koordinovaného přístupu EU. Jeho cílem je přizpůsobit rozpočtovou podporu měnícím se politickým a strategickým podmínkám, včetně Lisabonské smlouvy, a učinit z rozpočtové podpory EU ještě účinnější nástroj. Členské státy mohou tyto návrhy považovat za doporučení, pokud jde o jejich dvoustrannou rozpočtovou podporu, s cílem dosáhnout koordinovaného přístupu EU jako celku. MODERNÍ PřÍSTUP K ROZPOčTOVÉ PODPOřE Navázat na úspěch Rozpočtová podpora EU by měla nadále zajišťovat vysoký stupeň předvídatelnosti, klást silný důraz na vnitrostátní strategie rozvoje a využívat tranše vztažené k výkonu. Komise je rozhodnuta pokračovat v operacích rozpočtové podpory založené na výsledcích a hodlá dále posilovat hodnocení pokroku a monitorování výstupů, včetně využití procesních ukazatelů a ukazatelů výstupů, aby lépe ukázala a sdělila, jakým způsobem rozpočtová podpora EU přispívá k rozvoji partnerských zemí. Lepší zviditelnění činnosti EU a lepší informovanost o výsledcích pomůže zachovat podporu rozvoje ze strany veřejnosti. EU by měla pokračovat v uplatňování dynamického přístupu ke kritériím způsobilosti a měla by se zaměřit na dosažení pokroku při provádění důvěryhodných a relevantních strategií reforem. Komise má v úmyslu zkvalitnit svá kritéria způsobilosti, jejich hodnocení a přidělování finančních prostředků, aby zajistila vyšší účinnost rozpočtového procesu při dosahování politických cílů. Komise upustí od stanovení globálních cílů rozpočtové podpory třetím zemím. Domnívá se, že vhodná kombinace různých způsobů podpory se nejlépe stanovuje jako součást portfoliového přístupu, který zahrnuje více způsobů podpory podle specifik partnerské země a dohodnutých rozvojových cílů. Komise v souladu s doporučeními Účetního dvora posílí svůj rámec pro řízení rizik pro rozpočtovou podporu EU. Znamená to mimo jiné důsledné monitorování pokroku dosaženého v boji proti korupci a podvodům s cílem zajistit přínos z hlediska udržitelného rozvoje. Reakce na nové výzvy a cíle v oblasti rozvoje Nový přístup by měl posílit smluvní partnerství mezi EU a partnerskými zeměmi ohledně rozpočtové podpory EU za účelem budování a upevňování demokracie, sledování udržitelného hospodářského růstu a vymýcení chudoby. Tento přistup musí být založen na vzájemné odpovědnosti a společném závazku k základním hodnotám lidských práv, demokracie a právního státu. Měl by umožňovat větší rozlišování operací rozpočtové podpory, které by EU poskytovalo možnost lépe reagovat na politický, hospodářský a sociální kontext partnerské země. Bude vyžadovat úzkou koordinaci mezi útvary Komise, ESVČ a členskými státy. Komise je rozhodnuta zvýšit transparentnost a odpovědnost v oblasti rozpočtové podpory EU tím, že zavede zvláštní kritérium způsobilosti o transparentnosti a dohledu nad rozpočtem. Komise je také rozhodnuta zveřejňovat příslušné informace o operacích rozpočtové podpory EU. EU by měla poskytovat rozpočtovou podporu jako účinný nástroj pro řešení následujících výzev a cílů v oblasti rozvoje. Podpora lidských práv a demokratických hodnot Dodržování základních hodnot lidských práv, demokracie a právního státu má zásadní význam pro navázání jakéhokoli partnerství a spolupráce mezi EU a třetími zeměmi. Obecná rozpočtová podpora je svou podstatou chápána jako implicitní uznání, že celková politická správa věcí veřejných a politická situace partnerské země je na dobré cestě. Měla by se proto poskytovat tam, kde je možné se spolehnout na to, že podpora bude vynakládána v souladu s hodnotami a cíli, ke kterým se EU zavázala a které hodlají partnerské země sledovat, aby dosáhly sblížení s mezinárodními normami. Při poskytování obecné rozpočtové podpory EU se Komise zaměřuje na podporu domácí odpovědnosti a posilování vnitrostátních mechanismů kontroly jako základu pro zlepšování správy věcí veřejných a dodržování základních hodnot. V případech, kde závazek partnerské země k základním hodnotám vykazuje zřetelně se zhoršující vývoj, je třeba stanovit a provádět přiměřenou a koordinovanou strategii reakce na úrovni EU i členských států. Pokud nenastala jednoznačná situace, kdy je třeba chránit finanční zájmy a reputaci EU a kdy je možné obecnou rozpočtovou podporu okamžitě pozastavit, měla by být reakce na zhoršení postupná a přiměřená. Tam, kde je to vhodné, by EU a členské státy měly společně ve spolupráci s ostatními dárci mimo EU vypracovat opatření, která by omezila dopad na chudé. To by mohlo zahrnovat úpravy objemu pevných tranší a/nebo přerozdělení finančních prostředků do sektorových programů, přidělování prostředků cílovým skupinám prostřednictvím nevládních organizací nebo posílení dalších způsobů podpory, jako jsou projekty. Aby byly tyto základní změny lépe zviditelněny, mělo by se na obecnou rozpočtovou podporu EU do budoucna poukazovat jako na „dohody o rozvoji a dobré správě věcí veřejných “. Pokud jde o odvětvovou rozpočtovou podporu EU, Komise se obvykle zaměřuje na odvětví, v nichž mají politiky a reformy při podpoře rozvoje a zmírňování chudoby větší naději na úspěch. Síly, které způsobují změny, jsou silnější a zaměřené na řešení základních potřeb obyvatelstva (např. základní služby jako je zdravotnictví, vzdělávání, zásobování pitnou vodou a hygiena). Aby mělo obyvatelstvo přístup k pomoci prostřednictvím programů odvětvové rozpočtové podpory, je většinou účinnější využívat vládních mechanismů poskytování podpory. Tímto způsobem je možné také zlepšit udržitelnost programů, a to zdokonalením účinnosti a účelnosti vládních struktur pro poskytování odvětvové podpory. Odvětvová rozpočtová podpora proto zůstává užitečným nástrojem i tam, kde neexistují podmínky dovolující využití dohody o rozvoji a dobré správě věcí veřejných, neboť často zůstává nejlepším mechanismem poskytování podpory a může se použít jako prostředek pro zlepšení správy věcí veřejných. Posuzování odvětvové rozpočtové podpory EU z hlediska politické správy tak bude muset být pečlivě vyváženo potřebou podporovat a chránit obyvatelstvo. Avšak v případě výrazného zhoršení politické správy by EU měla přehodnotit svou celkovou spolupráci s partnerskou zemí, včetně odvětvové rozpočtové podpory. Zlepšení finanční správy, makroekonomické stability, růstu podporujícího začlenění a boje proti korupci a podvodům Rozpočtová podpora a zejména „dohody o rozvoji a dobré správě věcí veřejných“ by měly sloužit posilování ústředních vládních systémů, jako je správa veřejných financí a veřejná správa. Měla by podporovat makroekonomickou stabilitu a udržitelnost veřejných financí, zvyšovat účinnost a odpovědnost systémů a vést k tomu, aby byly rozpočtové prostředky přidělovány komplexním a transparentním postupem. Dále by se měla využívat k odstraňování překážek udržitelného růstu a podpoře „zelené ekonomiky“, včetně ochrany a udržitelného využívání veřejných statků a přírodních zdrojů a zajištění toho, že výhody vyplývající z růstu budou ve velkém měřítku sdíleny. V rámci svého úsilí o zlepšení ústředních vládních systémů, zejména zadávání veřejných zakázek, přispěje rozpočtová podpora k boji proti korupci a trestným činům spojeným s podvody. Partnerské země by se měly zavázat, že budou Komisi a všeobecně všechny partnery informovat o možných podvodech nebo korupci, na které byly vnitrostátní orgány upozorněny. Aniž by byla dotčena vyšetřování, měla by být zjištění příslušného vnitrostátního orgánu vyšetřování a všechna navrhovaná opatření pokud možno sdělena Komisi a všeobecně všem partnerům. Podpora odvětvových reforem a lepší poskytování odvětvových služeb Při podpoře služeb či reforem v určitém odvětví (nebo v řadě propojených odvětví) na základě odvětvové strategie partnerské vlády může poskytování odvětvové rozpočtové podpory rozhodujícím způsobem posílit kapacity vlády pro plnění jejích funkcí a odvětvových cílů. Měly by být vymezeny jasné cíle, především pokud jde o zlepšení přístupu veřejnosti a využívání kvalitních služeb a o podporu programu partnerství zejména v sousedních zemích. Specifické odvětvové podmínky by měly vést k pravidelnému politickému dialogu mimo jiné o přidělování rozpočtových prostředků danému odvětví, provádění reforem, posilování institucí a systémů, pokroku při plnění odvětvových cílů a účinném poskytování služeb. Důraz se bude klást na otázky související s poskytováním přímých služeb, především v souvislosti s chudými, otázkami rovnosti žen a mužů a otázkami, které se týkají dětí, a na schopnost absorbovat a využívat výsledky odvětvového výzkumu, jakož i vytváření podmínek pro růst podporující začlenění a udržitelný růst pro lidský rozvoj. Budou také prověřeny možnosti postupu „platby při dodávce“, který se opírá o zkušenosti s variabilní tranší a zohledňuje stupeň rozvoje a finanční potřeby dané země. Komise má v úmyslu více využívat odvětvové rozpočtové podpory při řešení odvětvových problémů, podpoře reforem a zlepšování služeb poskytovaných obyvatelstvu. Aby byly tyto základní změny lépe zviditelněny, mělo by se na odvětvovou rozpočtovou podporu EU do budoucna poukazovat jako na „dohody o odvětvových reformách “. Budování státu v nestabilních státech a řešení výzev souvisejících s rozvojem malých ostrovních rozvojových států a zámořských zemí a území V nestabilních situacích je třeba přijmout opatření, která by pomohla partnerským zemím zajistit životní funkce státu, urychlila přechod k rozvoji, podpořila správu věcí veřejných, lidská práva a demokracii a poskytovala základní služby obyvatelstvu. Takové situace si vyžadují globální, soudržnou a koordinovanou reakci, pro kterou může rozpočtová podpora představovat vhodný nástroj. Podobně jako při jiných způsobech podpory (humanitární pomoc, společné fondy, projektová podpora, technická pomoc atd.) musí být také rozpočtová podpora doprovázena posíleným politickým dialogem. Rozhodnutí o poskytnutí rozpočtové podpory EU by se měla přijímat jednotlivě, případ od případu, a měla by vycházet z posouzení očekávaného přínosu a možných rizik. Komise zajistí, že tato rozhodnutí zohlední celkovou politickou a bezpečnostní situaci, finanční rizika a náklady, které by mohly vzniknout v případě nezasahování. Dynamika změny by měla být podle možnosti posouzena na základě společné analýzy EU a členských států. Ta by měla sloužit jako základ pro koordinaci s hlavními partnery v oblasti rozvoje. Měl by být upřednostňován postupný a pozvolný přístup k rozpočtové podpoře EU, aby se co nejlépe zohlednily specifické okolnosti a zvládla rizika. Aby byly tyto prvky lépe zviditelněny, mělo by se do budoucna používat označení „dohody o budování státu“ . EU bude rovněž věnovat pozornost malým ostrovním rozvojovým státům a zámořským zemím a územím. Vzhledem k vysoké úrovni odpovědnosti a závazku řešit jejich strukturální zranitelnost a otázky změny klimatu, včetně snižování biologické rozmanitosti a dalších ekologických problémů, tam může rozpočtová podpora dosáhnout značného účinku. Může rovněž nabízet účinný způsob řešení těchto průřezových, dlouhodobých a strukturálních výzev a hrozeb. Zlepšení mobilizace domácích příjmů a snížení závislosti na podpoře Při programování rozpočtové podpory EU, především v případě dohod o rozvoji a dobré správě věcí veřejných, se Komise hodlá zaměřit na mobilizaci domácích příjmů, včetně příjmů z přírodních zdrojů. Spravedlivé a transparentní daňové systémy mají pro podporu občanství a budování státu rozhodující význam a vedou k posílení domácí odpovědnosti a politické účasti. I když je EU rozhodnuta poskytovat prostřednictvím rozpočtové podpory předvídatelnou pomoc, měla by tato pomoc pouze doplňovat (nikoli nahrazovat) vlastní úsilí partnerské země o mobilizaci domácích příjmů. V zemích bohatých na přírodní bohatství by EU měla posílit podporu rozsáhlým programům reforem, aby se podpořilo lepší hospodaření s přírodními zdroji, transparentnost a odpovědnost, a to v souladu s politikou EU zaměřenou na řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin[4]. Poskytováním podpory partnerským zemím při řešení výzev v oblasti mobilizace domácích zdrojů by EU přispěla ke zlepšení jejich soběstačnosti a snížení dlouhodobé závislosti na podpoře. KOORDINOVANÝ PřÍSTUP EU Prvotním cílem koordinovaného přístupu EU k rozpočtové podpoře by bylo zvýšit účinnost tohoto způsobu přispívání k politikám rozvoje a reforem a soudržně a důsledně reagovat na zjištěné problémy. EU by proto měla spolu s členskými státy pracovat zejména na „jednotné evropské dohodě o rozvoji a dobré správě věcí veřejných“. Společný postup by zvýšil účinnost politického a strategického dialogu, jakož i dopad dvoustranné rozpočtové podpory EU a členských států na rozvoj partnerských zemí. Koordinace by se měla řídit těmito klíčovými zásadami: - svrchovanost rozhodovacího procesu s uznáním skutečnosti, že ministerstvům jednotlivých členských států EU zůstane jejich odpovědnost za opatření rozpočtové podpory a že EU musí dodržovat své právně závazné dohody a finanční nařízení, - systematická výměna informací jako minimální cíl, přičemž koordinace opatření a společných přístupů k mechanismům rozpočtové podpory je konečným cílem, - koordinace EU by měla podporovat širší koordinaci dárců a koordinaci pod vedením partnerské země, - koordinace probíhá jak na úrovni ústředí, tak na místní úrovni a opírá se o stávající subjekty, mechanismy spolupráce a stávající právní rámce. V souladu s těmito zásadami by EU měla: - sdílet prvotní hodnocení závazku partnerské země k základním hodnotám EU s cílem nalézt společný přístup, - sdílet případně diagnostiky a posouzení podmínek způsobilosti, - podle možnosti harmonizovat nástroje pro posuzování rizik a podporovat koordinovaný dialog o zmírňujících opatřeních, - provádět společná hodnocení na úrovni zemí a pravidelná společná hodnocení operací rozpočtové podpory, - zajišťovat vysokou odbornou úroveň účinného politického dialogu s partnerskými zeměmi, např. využitím delegované spolupráce a podmínek přenosu, - společně se zapojit do politického dialogu na vysoké úrovni, včetně monitorování základních hodnot a sledování, zda je vhodné pokračovat v dohodě o dobré správě věcí veřejných, - společně informovat místní zúčastněné strany o provedených platbách a o dodržování podmínek vyplácení. PODOBA A PROVÁDěNÍ EU by měla posoudit, zda existují předpoklady pro svěření dohod o rozvoji a dobré správě věcí veřejných partnerské zemi, tj. zda jsou dodržovány základní hodnoty lidských práv, demokracie a právního státu, zda partnerská země jasně směřuje k dodržování mezinárodních norem a zda by taková dohoda mohla jednoznačně urychlit tento vývoj. Aby bylo možné angažovat se v politickém a strategickém dialogu na vysoké úrovni se zeměmi obecně způsobilými pro rozpočtovou podporu, a zejména pokud jde o dohody o rozvoji a dobré správě věcí veřejných, bude třeba prověřit, zda mají delegace EU na vnitrostátní i regionální úrovni dostatek odborného personálu. Za tímto účelem Komise zřídí regionální skupiny vyšších úředníků na ústředích i v delegacích za účasti příslušných útvarů Komise a ESVČ. Tyto skupiny budou v případě potřeby rovněž konzultovat členské státy. Kritéria způsobilosti pro poskytnutí rozpočtové podpory i) Komise bude nadále uplatňovat stávající tři kritéria způsobilosti a přitom posilovat tyto aspekty každého z nich: Stabilní makroekonomický rámec: Komise bude věnovat zvláštní pozornost tomu, zda fiskální politika a cíle jsou v souladu s makroekonomickou stabilitou a zda pro ně platí jasná pravidla daňové transparentnosti a udržitelnosti zadlužení. Mobilizace domácích příjmů je rovněž důležitým aspektem, který bude posilován jako průřezová otázka jak v rámci kritérií makroekonomické způsobilosti (fiskální politika), tak v rámci kritérií způsobilosti týkajících se řízení veřejných financí (správa daní). Jejich posouzení proběhne v souladu s politikou EU v oblasti daní a rozvoje[5]. Vnitrostátní/odvětvové politiky a reformy: V této oblasti by měl být zdůrazněn udržitelný růst a zmírňování chudoby v souladu s politikou navrhovanou ve sdělení „Rozvojová politika EU – program změny: zvýšení dopadu rozvojové politiky EU"[6]. Silná sociální struktura kromě toho vyžaduje vysokou míru spravedlnosti a poctivosti při výběru daní a rozdělování výdajů (v souvislosti s chudými, rovností žen a mužů a otázkami, které se týkají dětí), účinnou sociální ochranu a pokrok při zlepšování zaměstnanosti a kvality pracovních míst. Řízení veřejných financí: před zahájením programu rozpočtové podpory Komise posoudí institucionální, legislativní a regulační rámec a výkonnost systému řízení veřejných financí v partnerské zemi, aby si stanovila východisko , na kterém bude dynamický přístup založen a podle kterého budou podporovány klíčové reformy během provádění programu formou politického dialogu, budování kapacit a podmínek vyplácení. Komise může v jednotlivých případech rozhodnout, zda by bylo v případě nedostatečného řízení veřejných financí vhodné požadovat určitá krátkodobá opatření vybraná z reformní strategie partnerské země pro řízení veřejných financí ještě před zahájením operací rozpočtové podpory. Boj proti korupci a podvodům zůstává klíčovým aspektem, na který by měl být v rámci tohoto kritéria kladen větší důraz. Komise bude věnovat zvláštní pozornost boji proti korupci a podpoří důslednější uplatňování protikorupčních opatření. Partnerské země se musejí aktivně zasazovat o boj proti korupci a podvodům a musí mít k dispozici vhodné a účinné mechanismy, aby mohly korupci a podvodům předcházet a odhalovat je (např. vhodné orgány kontroly a soudní kapacity), reagovat na ně a ukládat účinné sankce. V opačném případě může dojít k pozastavení rozpočtové podpory EU. ii) Komise rovněž zavede nové kritérium způsobilosti: Transparentnost a dohled nad rozpočtem: Přístup veřejnosti k informacím o rozpočtu má zásadní význam pro podporu přísnější kontroly rozpočtu. Komise na základě nejdůležitějších informací o rozpočtu stanoví „výchozí bod“ pro posuzování tohoto kritéria způsobilosti. Partnerské země budou muset prokázat, že zpřístupňují příslušné informace veřejnosti nebo že brzy budou schopny tak učinit. Tato situace si může rovněž vyžádat hodnocení statistického systému a zejména kvality údajů o rozpočtu. Kromě toho bude Komise uplatňovat dynamický přístup tím, že se bude soustředit na provádění věrohodné reformy, s jejíž pomocí má být dosaženo úplné zveřejnění informací o rozpočtu. Komise při uplatňování tohoto kritéria také zohlední specifika nestabilních států a malých ostrovních rozvojových států a zámořských zemí a území. Řízení rizik Útvary Komise a případně ESVČ vypracují zlepšený rámec řízení rizik, který bude přizpůsoben specifickému rizikovému profilu rozpočtové podpory a který se bude týkat politické správy, makroekonomické stability, rizik rozvoje, správy veřejných financí, korupce a podvodů. Tento rámec bude důležitým doplňujícím nástrojem při plánování, navrhování a provádění programů a bude poskytovat informace pro politický dialog. Umožní zjišťovat, posuzovat a řídit rizika v souladu s mírami považovanými Komisí za přijatelné. Bude obsahovat návrhy opatření týkající se zvládání a zmírňování rizik, vyplývající z rovnováhy mezi riziky a přínosy. Objem rozpočtové podpory EU pro partnerskou zemi Komise provede rozsáhlé kvalitativní posouzení následujících potřeb a kritérií výkonnosti: - potřeby financování partnerské země posouzené na základě střednědobého rozpočtového rámce a/nebo vnitrostátních/odvětvových strategií rozvoje, - závazek partnerské země vyčlenit zdroje z vnitrostátního rozpočtu v souladu se strategií rozvoje a cíli, - účinnost, hospodářská výhodnost a dodatečný užitek rozpočtové podpory při uskutečňování politických cílů partnerské země, - výsledky a absorpční kapacita dřívějších plateb a účinnost operací rozpočtové podpory při plnění dohodnutých cílů, - orientace na výsledky v rozvojové strategii partnerské země, včetně systému monitorování. Politický dialog Politický dialog by měl být v souladu s širším politickým dialogem EU s partnerskými zeměmi. Komise posílí politický dialog s cílem zajistit, aby se projednávaly hlavní reformy a byly na ně uvolněny potřebné prostředky, aby byly stanoveny cíle a hodnoceny výsledky. Jádrem strategičtějšího a cíleného dialogu by měla být politická opatření a ověřitelné výsledky. Předmět politického dialogu na úrovni jednotlivých zemi bude záviset na specifických cílech operací rozpočtové podpory a bude zahrnovat také kritéria způsobilosti. Komise bude podpisem dohod s členskými státy o delegované spolupráci a/nebo přijetím podmínek pro převod finančních prostředků i nadále rozšiřovat přístup k odborným znalostem potřebným k vedení účinného politického dialogu. Výkonnostní pobídky a podmínky Rozpočtová podpora by nadále měla být vyplácena v základních tranších souvisejících se způsobilostí a variabilních tranších závislých na výkonnosti, tady na pokroku zjištěném na základě určitých ukazatelů. Ukazatele by měly být odvozeny z vnitrostátní a/nebo odvětvové rozvojové politiky nebo programu reforem každé země. Obecně by měly obsahovat procesní ukazatele, ukazatele výstupů a výsledků. Ukazatele a cíle by měly být přezkoumány v rámci každého ročního přezkumu a mohou být na základě získaných poznatků upraveny. Dohody o rozvoji a dobré správě věcí veřejných mohou obsahovat dodatečné podmínky na podporu demokracie a lidských práv. Předvídatelnost Komise učiní programy rozpočtové podpory EU předvídatelné tím, že zajistí, aby byly podmínky způsobilosti a postupy jejich hodnocení stanoveny co nejjasněji. Kromě toho v zemích, které při provádění rozpočtové podpory prokázaly přesvědčivé úspěchy, přijme dlouhodobé závazky s ohledem na zkušenosti získané se smlouvami v rámci rozvojových cílů tisíciletí. Posílení odpovědnosti na vnitrostátní úrovni i vzájemné odpovědnosti Odpovědnost na vnitrostátní úrovni i vzájemná odpovědnost za rozpočtovou podporu by měla být dále posilována: - větší otevřeností, transparentností a odpovědností rozpočtového procesu, - podporou participativního přístupu k rozpočtové podpoře, - systematickým začleňováním programů na podporu vnitrostátních legislativních a kontrolních subjektů, jakož i orgánů na nižší než celostátní úrovni a organizací občanské společnosti, - zvýšením transparentnosti zveřejňováním příslušných informací o dohodách o rozpočtové podpoře a kontrole výkonnosti. Rozvoj kapacit Potřeby v oblasti rozvoje kapacit budou systematicky hodnoceny, aby se zlepšila schopnost vlády provádět politiky a poskytovat služby konečným příjemcům, podpořila aktivní účast všech domácích zúčastněných stran a posílil vnitrostátní statistický systém. Komise bude poskytovat podporu na rozvoj kapacit na základě poptávky, v souvislosti s jasnými výstupy a prostřednictvím harmonizovaných a sladěných iniciativ. Monitorování, hodnocení a komunikace Partnerská země by měla mít k dispozici spolehlivý a fungující systém pro monitorování a hodnocení výsledků. Pokud jsou zjištěny nedostatky, měla by být dohodnuta opatření na posílení tohoto systému. Komise bude věnovat zvláštní pozornost těmto prvkům: - institucionální uspořádání systému monitorování a hodnocení, - existence plánu monitorování a hodnocení, který je sladěn s cíli rozvojové politiky a klíčovými postupy, - kvalita, pravidelné podávání a spolehlivost údajů, včetně úředních statistik, informační systémy, ukazatele (vstupy, postupy, výstupy a výsledky) a dokumenty týkající se podávání zpráv, - rozvoj kapacit na podporu funkcí monitorování a hodnocení. Systém monitorování a hodnocení by měl přispívat k tomu, aby měl hlas vnitrostátních zúčastněných stran v rozpočtovém procesu partnerské země větší váhu a byla posílena jejich legitimita a aby byly veřejnosti poskytovány věcné a ověřitelné informace o operacích rozpočtové podpory. EU by měla lépe informovat o rozpočtové podpoře EU i dvoustranné rozpočtové podpoře. Přitom by se měla opírat o analytickou činnost, rámce pro hodnocení výkonnosti, výsledky aktuálních hodnocení a zkušenosti z minulosti. ZÁVěRY Komise vyzývá Radu, aby podpořila navrhované sdělení, jehož cílem je: - zvýšit účinnost a účelnost rozpočtové podpory EU při dosahování výsledků v oblasti rozvoje a podpořit tyto návrhy, pokud jde o dvoustrannou rozpočtovou podporu, aby - Evropská unie a členské státy měly k dispozici „koordinovaný přístup EU“ k rozpočtové podpoře. Hlavní zásady stanovené v tomto sdělení budou součástí plánování a provádění rozpočtové podpory EU. [1] Vymezená jako rozpočtová podpora, za kterou je odpovědná Komise. [2] KOM(2000) 58, 2.2.2010. [3] KOM(2010) 586, 19.10.2010. [4] KOM(2011) 25, 2.2.2011, a dokument Rady 7029/11, 10.3.2011. [5] KOM(2010) 163, 21.4.2010, a dokument Rady 11082/10, 14.6.2010. [6] KOM(2011) 637.