Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě - Zpráva o postupu reformy Komise po ukončení reformního mandátu /* KOM/2005/0668 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.12.2005 KOM(2005) 668 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZPRÁVA O POSTUPU REFORMY KOMISE PO UKONČENÍ REFORMNÍHO MANDÁTU SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZPRÁVA O POSTUPU REFORMY KOMISE PO UKONČENÍ REFORMNÍHO MANDÁTU 1. ÚVOD V roce 2000 Komise zahájila bezprecedentní projekt správní reformy, který byl založen na předchozích modernizačních iniciativách. Během svého působení položila základy nejradikálnější správní transformace od vytvoření této instituce. Tato transformace se zaměřila na reorganizaci pracovních metod, systémů finančního řízení a personální politiky. Opatření byla přijata ve čtyřech oblastech považovaných za pilíře reformy: vytvoření kultury založené na službě veřejnosti a na účinnosti; strategické plánování a programování; personální politika; audit, finanční řízení a kontrola. Tato opatření vycházela z pěti klíčových principů: nezávislost, odpovědnost, skládání účtů, účinnost a transparentnost. Reforma měla za cíl poskytnout Komisi nové administrativní a manažerské prostředky, které by jí pomohly vyrovnat se se svou rozšířenou rolí a většími kompetencemi v Evropské unii a přizpůsobit se měnícímu se mezinárodnímu prostředí. Zabývala se mnoha dlouhodobými problémy a nedostatky Komise, které byly zaznamenány v interních i externích zprávách a studiích. Věrohodnost Komise v očích externích zúčastněných stran a veřejnosti vůbec byla vážně zpochybněna. Imperativním úkolem Komise bylo znovu se zaměřit na své hlavní činnosti a politické cíle. Pro nápravu zjištěných nedostatků byl nezbytný nový stabilní systém finančního řízení, kontroly a auditu. Pro plné využití kompetencí personálu bylo potřeba přijmout moderní personální politiku, zatímco v zájmu řádného řešení potřeb externích zúčastněných stran i personálu bylo potřeba přijmout kulturu více zaměřenou na službu občanům. Toto byly hlavní oblasti reformy vedoucí k zásadní změně způsobu práce Komise, která se přesunula od tradičnější centralizované byrokracie, jejímž úkolem bylo vyrovnávat se s minulými problémy a povinnostmi, k organizaci řízení založené na výkonech, jejímž cílem je čelit problémům současnosti a budoucnosti. S těmito reformními nástroji v rukou bude nyní Komise pracovat na jejich konsolidaci doladění a usilovat o jejich zjednodušení z hlediska služby občanům a s flexibilitou nutnou pro zdokonalení jejich účinnosti a účelnosti. Tato zpráva, která zahrnuje období od února 2004 do současnosti, odpovídá na specifickou žádost Evropského parlamentu vyjádřenou v usnesení o legislativním a pracovním programu Komise na rok 2005[1] o informace týkající se stavu provádění reformy. Komise využívá této příležitosti k vyhodnocení dosaženého pokroku a k předložení svého programu v oblastech strategického plánování, řízení finančních a lidských zdrojů a pracovních metod na dobu svého funkčního období. 2. PŘEHLED DOSAŽENÉHO POKROKU V období, na které se vztahuje tato zpráva, byla uskutečněna všechna reformní opatření stanovená v bílé knize Komise o reformě. Základním cílem reformy bylo zavést novou kulturu orientovanou na službu občanům, která by Komisi umožnila zaměřit se na své hlavní činnosti a politické cíle a provádět tak svou politiku účelněji a účinněji. V zájmu posílení transparentnosti a účinnosti činností Komise byl zaveden cyklus strategického plánování a programování (SPP), který zahrnuje plánovací a rozpočtové postupy. Tento cyklus je založen na řízení podle činností (activity-based management - ABM), které je základním kamenem integrovaného systému Komise pro řízení výkonnosti. Řízení lidských zdrojů postoupilo kupředu přijetím nového služebního řádu, který mimo jiné v zájmu zvýšení motivace zaměstnanců a většího zohledňování dosahovaných výsledků zavedl lineární systém služebního postupu. Komise zajistila jak stabilitu během fáze rozšíření, tak hladký přechod na nový služební řád, který začal platit dne 1. května 2004. Systém finančního řízení byl modernizován rozšířením úkolů schvalujících osob a zvýšením jejich odpovědnosti. Důležitou součástí tohoto modernizačního procesu bylo zavedení akruálního účetnictví v lednu 2005. Kromě toho byly vyvinuty vnitřní kontroly a audit, které zvýšily účinnost a účelnost používání zdrojů Společenství. Nyní, po začlenění těchto nástrojů do každodenního řízení útvarů Komise, vstupuje Komise do fáze další konsolidace. Vytvoření kultury založené na službě veřejnosti a na účinnosti Transparentnost a vztahy s veřejností Reforma Komisi přinesla výrazná zlepšení v transparentnosti a účinnosti jednání s veřejností. Kodex řádné správní praxe stanovil pravidla zaměřená na zajištění vysoce kvalitních služeb veřejnosti. Tato pravidla zahrnují právo všech osob na nestranné a spravedlivé vyřízení své záležitosti v rozumné lhůtě. Transparentnost práce Komise byla rozvinuta pomocí různých opatření, včetně vytvoření internetových stránek poskytujících informace o strategickém plánování Komise, jejích každodenních činnostech a dosažených výsledcích.[2] Počet žádostí o přístup k dokumentům Komise neustále prudce stoupal (70 % nárůst od roku 2003 do roku 2004), zatímco podíl kladných odpovědí zůstal stabilní ve výši asi dvou třetin. Počet návštěv internetových stránek „Otevřenost a přístup k dokumentům“ se v roce 2004 oproti předchozímu roku ztrojnásobil. Dne 30. ledna 2004 Komise přijala zprávu o uplatňování zásad nařízení o přístupu veřejnosti k dokumentům.[3] Závěrem této zprávy bylo, že cílů nařízení bylo dosaženo. Správa věcí veřejných a zlepšení právní úpravy Správní reforma přispěla k cíli zdokonalit evropskou správu věcí veřejných. Došlo zejména k dosažení změn předložených v akčním plánu Komise o zlepšení právní úpravy z června roku 2002. Byly například zavedeny zásady a minimální normy pro konzultace veřejnosti a obecné zásady pro získávání a použití rad odborníků. Tyto změny se nyní postupně začleňují do pracovních metod Komise.[4] Veřejnost se smí například prostřednictvím internetových stránek „ Váš hlas v Evropě “[5] účastnit interaktivní tvorby politiky, a to prostřednictvím příspěvků k debatám o aktuálních politických otázkách a odpovědí na konzultace s veřejností. Kromě toho Prodiho Komise zavedla opatření na zlepšení správy řízení pro porušení práva Společenství. Tato opatření pomohou Komisi splnit své závazky podle interinstitucionální dohody o „zlepšení tvorby právních předpisů“, která byla podepsána v prosinci 2003. V zájmu toho, aby bylo zajištěno, že návrhy Komise dosáhnou nejvyšších standardů a budou připraveny na základě důkladné analýzy svých možných účinků, Barrosova Komise znovu ve svém ročním pracovním programu zdůraznila význam posuzování dopadu hlavních legislativních a politických návrhů, a to zejména s ohledem na posouzení klíčových hospodářských dopadů. Prostřednictvím posuzování dopadů a konzultací s veřejností bude dále zvýšena kvalita návrhů (a tedy i rychlost, s jakou mohou být přijaty Radou a Evropským parlamentem).[6] Plnění bodů pracovního programu se zvýšilo z méně než 50 % od zahájení práce poslední Komise na 70 % v roce 2004. Cílem Komise pro rok 2005 je realizovat 90 % svého pracovního programu. Revidovaný přístup posuzování dopadů byl stanoven v pracovním dokumentu útvarů Komise Posuzování dopadů: další kroky na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje [7] z října 2004 a dále konsolidován ve sdělení Zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst v Evropské unii z března 2005.[8] Interní zásady Komise pro posuzování dopadů byly také revidovány a schváleny Komisí v červnu 2005[9]. Tyto revidované zásady stanovují jasnější pravidla o tom, jak například přihlížet k zásadám subsidiarity a proporcionality a jak posuzovat hospodářské dopady a dopady na konkurenceschopnost. Podtrhují také potřebu prozkoumat různé politické možnosti s ohledem na zlepšení podmínek nejen podniků, ale také jednotlivců. Jak Komise oznámila ve svém březnovém sdělení o zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst, v září zveřejnila výsledky prověření projednávaných návrhů právních předpisů a oznámila svůj záměr stáhnout 68 z těchto návrhů. V říjnu 2005 byla zavedena nová fáze programu zjednodušení právních předpisů, která vychází z výsledků konzultací zúčastněných stran a která je více založena na odvětvovém přístupu. Dne 1. června 2005 byly zahájeny veřejné konzultace na internetových stránkách. Komise se zvlášť obrátila na členské státy a klíčové zúčastněné strany s výzvou, aby přispěly k tomuto programu prostřednictvím svých návrhů na zjednodušení, jejichž cílem by bylo zlepšit podnikatelské prostředí a konkurenceschopnost. Po představení pracovního dokumentu útvarů Komise o administrativních nákladech v březnu 2005 a po pilotní fázi, která probíhala od dubna do září 2005, Komise vyjádřila svůj postoj ke společné metodice měření administrativní zátěže, kterou měly používat orgány EU a členské státy při posuzování dopadů legislativních iniciativ EU. Zjednodušení postupů a pracovních metod Zjednodušení postupů a pracovních metod je dynamickým prvkem reformy a rozvinulo se za hranice toho, co bylo předpokládáno v bílé knize. Prozatímní akční plán[10], včetně kroků na zjednodušení procesu rozhodování, byl úspěšně dokončen. Významná revize příručky Komise o operačních postupech byla dokončena v roce 2003. Veškerá příslušná dokumentace týkající se zjednodušení je zaměstnancům Komise k dispozici na intranetových stránkách, které jsou také nástrojem zpětné vazby a návrhů ze strany zaměstnanců. Zároveň s akčním plánem e-Evropa byl zahájen akční plán e-Komise, jehož cílem bylo modernizovat vnitřní administrativní postupy Komise, zlepšit komunikaci mezi Komisí a jejími vnějšími partnery a rozvinout služby, které Komise poskytuje veřejnosti a podnikům. Bylo zahájeno několik iniciativ na zavedení internetových řešení v oblastech lidských zdrojů a finanční kontroly. Politika Komise týkající se správy dokumentů prochází reformou ve formě významné iniciativy nazvané e-DOMEC.[11] Digitální technologie Komisi umožňují účinněji vyměňovat informace, což radikálním způsobem mění způsob, kterým komunikuje s různými skupinami občanské společnosti a partnerskými orgány. V říjnu 2004 Komise doplnila svůj akční plán e-Komise zprávami o nové správě v oblasti IT a o interoperabilitě. Pracovní metody členů Komise V prosinci 2004 se členové Komise dohodli na několika nových interních pracovních metodách zaměřených na zlepšení koordinace a přípravy práce Komise.[12] Tyto nástroje zahrnují větší využití skupin komisařů pro účely interní koordinace. Nové pracovní metody se odrazily v revidovaných vnitřních předpisech Komise. Externalizace a správní úřady Komise V souvislosti s bílou knihou o reformě vyvinula Komise politiku externalizace spočívající v převedení prováděcích úkolů některých programů na výkonné agentury. Cílem je zaměřit lidské zdroje Komise na její hlavní úkoly a dosáhnout cílů programů Společenství účinněji. Byly založeny tři výkonné agentury, které by měly být plně funkční na konci roku 2005/začátku roku 2006.[13] Značně postoupily přípravy na založení dalších dvou výkonných agentur.[14] V roce 2004 dovršily svůj druhý rok fungování tři správní úřady (PMO, OIB a OIL), které přešly z přechodné fáze do fáze konsolidace. Jejich správní rady mají za to, že základní důvody vytvoření těchto úřadů stále z velké míry platí. Úřady provedly své plány řízení úspěšně. Použití ukazatelů výkonnosti v roce 2005 poskytne opodstatněnější zhodnocení jejich fungování. V některých specifických oblastech je nutné další objasnění kompetencí mezi úřady a generálním ředitelstvím pro personál a administrativu. Strategické plánování a programování Stejně jako jiné systémy řízení výkonnosti i cyklus strategického plánování a programování (SPP) Komise začíná stanovením strategie a vysokých cílů, poté prochází přidělováním zdrojů a operačním plánováním, následuje fáze provádění a monitorování, hlášení ex-post a průběžné zdokonalování zajištěné zejména prostřednictvím hodnocení a auditu. Cyklus SPP postavil priority politiky do centra procesu rozhodování, včetně přidělování zdrojů. Zatímco roční politická strategie (APS) definuje politické priority a odpovídající potřebné zdroje, předběžný návrh rozpočtu představuje podrobnější požadavky na zdroje na základě informací o výkonnosti podle činností. Nástroje ABM (řízení podle činností) jsou začleněny do pracovních metod Komise a používají se ke komunikaci s jinými institucemi. Po manažerech se požaduje, aby se zaměřili na plnění prioritních cílů, stanovení souvisejících kroků a monitorování výkonnosti a podávání zpráv o výkonnosti. Přesto se však v zájmu zvýšení vlivu těchto nástrojů na politiku musí udělat více, včetně systematičtějšího využívání informací o výkonnosti (cíle měřené prostřednictvím ukazatelů) za účelem zlepšení každodenního řízení činností. Vyšší politická angažovanost na tomto poli by Komisi umožnila plněji využít svůj systém řízení výkonnosti. Začátkem podzimu 2004 poskytl rozpočtový orgán Komisi zpětnou vazbu k informacím o výkonnosti , které byly použity pro odůvodnění předběžného návrhu rozpočtu ve zprávě předsednictví Rady[15] a v pracovním dokumentu Evropského parlamentu.[16] I přes úsilí, které Komise vyvinula s cílem doporučení zohlednit, zůstává využití informací o výkonnosti ze strany rozpočtového orgánu omezeno, což vedlo k tomu, že reforma měla na samotný rozpočtový proces omezený dopad. Syntetická zpráva za rok 2004 [17] přijatá v červnu 2005 Komisi umožnila vyhodnotit situaci interního řízení svých útvarů. Ačkoli jsou příslušné informace v zásadě k dispozici ve výročních zprávách o činnosti, v hodnoceních ex-post a v jiných povinných zprávách, bude externí podávání zpráv o výsledcích politiky zdokonaleno tak, aby čtenáři získali přehled o výsledcích dosažených v prioritních iniciativách. Strategické cíle pro 2005 - 2009 V lednu 2005 Komise představila své strategické cíle na období 2005 – 2009 [18] a pracovní program na rok 2005. [19] Stručně řečeno, strategické cíle jsou zaměřeny na prosperitu – která má mimořádný význam, vzhledem k souvislosti s agendou pro „růstu a zaměstnanost“ lisabonské strategie - solidaritu v rozšířené Unii a bezpečnost, jakož i na přesah těchto cílů mimo Unii. Při představení víceletých strategických cílů a pracovního programu vyjádřil předseda Barroso přání Komise pracovat ještě těsněji s Parlamentem a Radou na plnění společných cílů. Tato snaha později vedla k revizi rámcové dohody mezi Komisí a Parlamentem, která zdůraznila pravidelný dvoustranný dialog na nejvyšší úrovni. Předseda Barroso také nově zdůraznil komunikaci, naslouchání občanům a spolupráci s nimi a pro ně. Personální politika Nový služební řád, poslední velká legislativní složka reformy, byl přijat dne 22. března 2004 a vstoupil v platnost dne 1. května 2004. Tato událost znamenala závěr dlouhé a náročné „revizní fáze“, během které byl stanoven nutný právní rámec interní reformy. Služební řád byl doplněn přijetím prováděcích pravidel týkajících se osobní odpovědnosti zaměstnanců, profesní nezpůsobilosti a smluvních a dočasných zaměstnanců. Postupné ukončení zaměstnávání pomocných zaměstnanců začalo v roce 2004 a v červnu 2005 Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) zahájil výběrové řízení smluvních zaměstnanců, aby sestavil svou databázi. Kromě toho po uzavření „jednorázového“ režimu pro ukončení služebního poměru (dégagement) a po uzavření příprav pro rozšíření bylo provedeno přeobsazení tak, aby lidské zdroje byly přiděleny na místa, kde je útvary nejvíce potřebují. Rok 2005 znamenal ukončení třetího úplného cyklu systému hodnocení nových zaměstnanců. Nicméně protože se jedná o citlivou záležitost pro zaměstnance, bylo v březnu 2004 zahájeno důkladné externí posouzení tohoto systému. Toto posouzení bylo provedeno zejména s cílem zlepšit vazbu mezi výsledky a povyšováním a diferenciaci služebního postupu a také s cílem vyřešit otázky transparentnosti. Uplatňování obecných zásad mobility vedlo ke zlepšení způsobu řízení mobility v rámci Komise. Nyní se rozšiřují osvědčené postupy s cílem vytvořit systém řízení služebního postupu, který Komisi zaručí, že „ta správná osoba bude ve správnou chvíli na správném místě“, čímž bude dosaženo účinnosti a účelnosti. Přestože celkové zkušenosti s mobilitou jsou příznivé, byly zaznamenány určité záporné důsledky vynucené mobility u citlivých funkcí, například ztráta odborných a intuitivních znalostí, a proto je třeba se zaměřit na tento problém. Odborná příprava nadále hrála klíčovou roli v politice Komise v oblasti lidských zdrojů. V roce 2004 činil průměrný počet dní odborné přípravy na jednoho úředníka 9,1, což představuje významný nárůst oproti 6,9 dnům v roce 2001. Celkový rozpočet na odbornou přípravu, který v letech 2002 a 2003 po výrazném nárůstu ve výši 63,6 % v roce 2001 trvale rostl, se v roce 2004 dále zvýšil o 37 %. Vytvoření Evropské správní školy v lednu 2005 by mělo dále posílit odbornou přípravu v orgánech EU. Posouzení vzdělávání a rozvoje vedoucích pracovníků Komise vedlo k závěru, že vzdělávání vedoucích pracovníků tak, jak ho poskytuje Ústřední vzdělávací jednotka, je komplexní a účastníci ho vysoce oceňují. Do konce roku 2004 ukončilo program vzdělávání pro vedoucí pracovníky na střední úrovni asi 800 zaměstnanců. Ke konci roku 2004 byl vyvinut a zaveden navazující program, který se zaměřil na činnostní učení. V roce 2004 se začalo pracovat na vývoji programu pro nejvyšší vedení a programu řídicích dovedností pro nejvyšší vedení. V roce 2004 a 2005 Komise přijala tři sdělení týkající se náboru zaměstnanců z nových členských států na všechny úrovně.[20] Tato sdělení určila metodiku a postupy pro nábor zaměstnanců do nejvyššího vedení a stanovila obecné zásady pro přechodné období. Kromě toho stanovila celkové cíle a cíle náboru vedoucích pracovníku na střední úrovni podle útvarů Komise na rok 2004 a 2005. Zatímco cílů stanovených pro zaměstnance bylo v zásadě dosaženo, nábor vedoucích pracovníků, zejména vedoucích pracovníků na střední úrovni, probíhal se zpožděními, a je proto pečlivěji sledován. Komise přijala čtvrtý akční program pro rovné příležitosti žen a mužů v Komisi , který se zaměřuje na podporu politiky Komise týkající se rovnosti mezi ženami a muži. Komise navrhuje také několik opatření, která vyplývají z externího hodnocení ukončeného na konci roku 2003. Tyto kroky přispěly ke splnění cílů Komise v oblasti náboru a jmenování žen pro rok 2005. Audit, finanční řízení a kontrola Hlavní iniciativy v oblasti vnitřní kontroly Výroční zprávy o činnosti útvarů Komise z roku 2004 podaly celkově uspokojivý obraz situace řízení a kontroly. „Výhrady“[21] vyjádřené ve zprávách o činnosti ukazují, že většina základních problémů se neustále opakuje a řeší se ve střednědobém rámci. Syntetická zpráva[22] za rok 2004 přijatá Komisí v červnu 2005 zhodnotila tuto situaci a stanovila kroky na posílení odpovědnosti Komise, její monitorovací kapacity a skládání účtů, jako jsou „plán přechodu na integrovaný kontrolní rámec“ a metodika řízení rizika na úrovni celé Komise. V důsledku událostí týkajících se Eurostatu zavedl kodex chování komisaře[23] z roku 2004 stále platné ustanovení, že všichni komisaři budou každých šest měsíců informováni o obtížích a rizicích souvisejících s finančním řízením, o účinnosti vnitřní kontroly a auditu a o otázkách vznesených kontrolními orgány nebo orgánem příslušným pro udělení absolutoria. Od roku 2004 se pozornost přesunula z hodnocení plnění předpisů a postupů k analýze účinnosti vnitřní kontroly[24] s ohledem na hlavní kontrolní cíle. Byly zorganizovány také vzdělávací kurzy, jejichž smyslem bylo zlepšit osvojení vnitřní kontroly a řízení rizik. Co se týče řízení rizik, v roce 2004 byly pozorovány první kroky směřující ke společnému přístupu v rámci celé Komise: sedmi útvarům Komise byl navržen pilotní rámec jako základ pro vyhodnocení největších rizik a definování souvisejících akčních plánů zároveň s přípravou ročního plánu řízení pro rok 2005. Od té doby meziútvarový řídící výbor sledoval vývoj společného přístupu, který Komise přijala v říjnu 2005. Po syntéze výročních zpráv o činnosti za rok 2002 byla stanovena nová kontrola ex-post, jejímž účelem bylo definovat obecné zásady a rozšířit osvědčené postupy do všech útvarů Komise.[25] Jedním z cílů bylo dohodnout se na společné terminologii a typologii chyb. Jak uvedl v září 2005 ve svém celkovém pozitivním hodnocení hodnotícího rámce Komise Účetní dvůr, útvary Komise i nadále rozšiřovaly a zlepšovaly své hodnotící činnosti, přičemž se stále více soustředily na činnosti mimo tradiční oblast výdajových programů (např. politiky a horizontální témata). Významného pokroku bylo dosaženo v oblasti hodnocení ex-ante, zejména v oblastech, ve kterých byla hodnocení tohoto druhu kombinována s posuzováním dopadů. Na ústřední úrovni se velká důležitost přikládala přípravě vysoce syntetických dokumentů o hlavních bodech hodnocení s cílem podpořit použití údajů hodnocení na vyšších úrovních. V roce 2005 Komise přijala plán přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly[26] a připravila související zprávu o hodnocení nedostatků[27] rámce vnitřní kontroly uvnitř Komise vůči zásadám kontroly stanoveným Účetním dvorem v návrhu rámce vnitřní kontroly Společenství (stanovisko č. 2/2004). Cílem těchto dokumentů je za prvé připravit cestu pro jasnější schéma odpovědnosti a posílit záruky pro plnění rozpočtu Společenství a za druhé jasněji dokázat bezchybné fungování těchto procesů orgánu příslušnému pro udělení absolutoria a Evropskému účetnímu dvoru, a to v souvislosti s výročním prohlášením o věrohodnosti (DAS) s ohledem na zákonnost a řádnost podkladových transakcí. To bude s ohledem na sdílené řízení vyžadovat aktivní účast členských států. Nejdůležitější iniciativy v oblasti finančního řízení a účetnictví V roce 2004 proběhly přípravy pro přechod na akruální účetnictví od 1. ledna 2005. Tento nový účetní systém splňuje mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor, které byly vyvinuty Mezinárodní federací účetních (IFAC) a které by mohly Komisi pomoci dostat se v této oblasti na vedoucí pozici. Zavedení tohoto systému si vyžádalo vyvinutí velkého úsilí v celé Komisi, zejména v oblasti informačních systémů a školení a co se týče registrace právních subjektů, faktur, hmotných aktiv, předběžného financování a záruk na současné nebo dřívější smlouvy. Navzdory tomu, že se stále řeší různé praktické obtíže, očekává se od modernizace účetního systému a souvisejícího vývoje mnoho přínosů. Patří mezi ně schopnost monitorovat koncentraci fondů Společenství u určených dodavatelů, zjišťovat vystavení rizikům v souvislosti se zárukami, kontrolovat předběžné financování a lépe monitorovat platební lhůty a připravovat spolehlivější finanční výkazy. V průběhu vývoje projektu se velká pozornost soustředila také na zabezpečení dat a pravidla přístupu. Jedním z hlavních přínosů bude přístupnost účetních dat v integrovaném systému, zejména s ohledem na aktiva a pasiva, a to od roku 2005. Tyto kroky společně představují významný posun k řešení otázek vznášených po léta Účetním dvorem. Dne 3. května 2005 Komise přijala návrh na revizi finančního nařízení. Tento návrh se zaměřuje zejména na další objasnění způsobů řízení a vyvážení nákladů a přínosů kontrol. Zdůrazňuje odpovědnost schvalujících osob za zavedení odpovídajících vnitřních kontrol, které odrážejí riziko související zejména s veřejnými zakázkami a granty. Stanovuje také, aby účetní stvrzoval účetní závěrku svým podpisem a prohlášením, že byla připravena v souladu s ustanoveními o předkládání účtů a s účetními zásadami, pravidly a metodami. První změna prováděcích pravidel finančního nařízení byla Komisí přijata v červenci 2005.[28] Stanovuje především provedení nové směrnice o veřejných zakázkách do vnitrostátního práva a vyvinutí první reakce na otázky řízení vznesené finančními jednotkami pro zakázky a granty s nízkou finanční hodnotou. Zaměřuje se také na závěry týkající se jednorázových částek, ke kterým se dospělo na základě syntézy výročních zpráv o činnosti za rok 2002. Usiluje tedy o lepší rovnováhu mezi náklady a přínosy kontrol. Hlavní iniciativy v oblasti interního auditu V roce 2004 provedl útvar interního auditu v reakci na specifický krok, kterým byla Bílá kniha o reformě, sérii hloubkových auditů, posouzení rizik a dokumentárních revizí v útvarech Komise. Kromě bezprostředního cíle poskytnout těmto útvarům Komise nezávislá auditorská posouzení a samotné Komisi první ucelenou zpětnou vazbu od zahájení reformy poskytly tyto audity útvaru interního auditu nezbytný základ pro rozvoj vlastního programu auditů zaměřených na rizika, který odpovídá profesním normám a postupům. Útvar interního auditu zaznamenal lepší zavádění standardů vnitřní kontroly, spolehlivější finanční okruhy v důsledku zavedení nového finančního nařízení, lepší nástroje plánování a monitorování výkonnosti (ABM – řízení podle činností) a zavedení moderního účetního a finančního výkaznictví založeného na mezinárodních účetních standardech. Úřad interního auditu také uvedl potřebu více se soustředit na účelnost při zavádění standardů vnitřní kontroly a ročních plánů řízení, zavést řízení rizik v rámci celé Komise a zdokonalit kontroly, dohled a monitorování používání vnitřních postupů a finančního řízení. Nový výbor pro pokrok v oblasti auditu, kterému předsedá místopředseda Kallas, zahájil svou práci na konci roku 2004. Jeho působnost byla rozšířena na prošetření práce jednotek interního auditu (struktura interního auditu). Výbor pro pokrok v oblasti auditu bude také řešit otázky týkající se udílení absolutoria. Ve zprávě o postupu reformy z ledna 2004 Komise požádala útvar interního auditu, aby dvakrát ročně podával zprávu o klíčových zjištěních auditů struktury interního auditu. Prozatím byly připraveny dvě takové zprávy a obě Komisi upozornily na několik klíčových rizikových oblastí v útvarech Komise. Výrazně se rozvinul pracovní vztah mezi útvarem interního auditu a jednotkami interního auditu v útvarech Komise. Interní auditor předsedá síti interních auditorů Komise, což usnadňuje výměnu informací, včetně plánování auditů, a usiluje o harmonizaci metodik a formátů výkazů. Pravidla týkající se hodnocení kvality jednotek interního auditu a požadavky na vykazování vůči útvaru interního auditu byly zjednodušeny. Útvar interního auditu a jednotky interního auditu nyní používají společné minimální standardy pro zprávy o auditu, zejména pro hodnocení zjištění a doporučení auditu. 3. BUDOUCÍ VÝVOJ POLITIK Současná Komise považuje zjednodušení postupů a pracovních metod za průřezový cíl. Odráží to pocit sdílený v celé organizaci, že reformy byly nezbytné a že bylo potřeba více důslednosti v oblastech jako finanční řízení, ale že některá ze zavedených opatření by nyní, na základě zkušeností, mohla být zefektivněna za účelem zvýšení produktivity, čehož by se mohlo využít na základní úkoly, jako je vývoj a provádění politik, které slouží evropské veřejnosti. Komise si vytyčila komunikaci jako jeden ze svých strategických cílů. V červenci 2005 přijala „akční plán Komise na zlepšení komunikace o Evropě“, jehož smyslem je soustředit se na poskytování jasných, úplných a včasných sdělení veřejnosti. Nedávno zahájený „ plán D: demokracie, dialog, diskuze “, který staví základy hluboké debaty o budoucnosti Evropy, je příkladem odhodlání Komise zlepšit komunikaci. Bylo stanoveno několik oblastí pro další rozvoj procesu strategického plánování v Komisi, což umožní účinněji zvyšovat transparentnost a výkonnost a zlepšovat přidělování zdrojů a zajistí plnění politických priorit. Co se týče řízení lidských zdrojů, cílem je dále upevňovat, konsolidovat a optimalizovat služební řád a další reformní opatření a zajistit pokračující vývoj správní kultury zaměřené na službu veřejnosti. Cílem zjednodušení je zvýšit účinnost a spokojenost zaměstnanců prostřednictvím zaměření se na potřeby klientů a lepšího řešení těchto potřeb a také prostřednictvím přijetí pokud možno flexibilnějšího přístupu. Kromě toho budou přijata opatření na zvýšení transparentnosti a zlepšení komunikace a dialogu mezi zaměstnanci a správou, přičemž se Komise ujistí o tom, že bylo porozuměno politice lidských zdrojů a jejím důvodům. Komise si bere za cíl dosáhnout výsledků v oblasti svých politických cílů a priorit a zároveň posílit záruky s ohledem na řádné finanční řízení a zákonnost a řádnost podkladových transakcí. To znamená odpovídající řízení rizik vlastních každé politické organizaci a budování integrovaného rámce vnitřní kontroly společně s členskými státy, které spravují okolo 80 % rozpočtu Společenství. Dopad jejích politik by měl být také jasně posouzen a zprávy o jejích činnostech a finanční údaje by měly být transparentní a přesné. Toto vše bude zjednodušeno prostřednictvím jednodušších a jasnějších pravidel, plynoucích zejména z finančního nařízení, a prostřednictvím lepší rovnováhy nákladů a přínosů kontroly. Vytvoření kultury založené na službě veřejnosti a na účinnosti Transparentnost a vztahy s veřejností V souladu se závazkem, který Komise přijala ve sdělení o svých strategických cílech na rok 2005 – 2009, a jako logický doplněk plánu D: demokracie, dialog a diskuze , se Komise v listopadu 2005 rozhodla zahájit evropskou iniciativu pro transparentnost. Základním cílem tohoto návrhu je zvýšit důvěru veřejnosti v evropské instituce tím, že je učiní odpovědnějšími a přístupnějšími veřejné kontrole. Předpokládá se, že na začátku roku 2006 bude vydána zelená kniha, která zahájí veřejnou debatu o tom, jak zlepšit transparentnost používání fondů Společenství, konzultace s občanskou společností a roli nátlakových skupin v rozhodovacím procesu. Komise bude pokračovat v přijímání kroků na zlepšení své vlastní transparentnosti vůči evropským občanům, včetně opatření na umožnění přístupu k informacím prostřednictvím moderních informačních a komunikačních nástrojů. V této souvislosti bude také revidováno nařízení o přístupu veřejnosti k dokumentům. Správa věcí veřejných a zlepšení právní úpravy Komise bude i nadále a intenzivněji pracovat na zlepšení právní úpravy a zjednodušení právních předpisů. V oblasti posuzování dopadu bude pokračovat práce na monitorování a vývoji tohoto přístupu, přičemž bude přihlíženo k názorům uživatelů a jiných zúčastněných stran. Na začátku roku 2006 bude zahájeno externí a komplexní zhodnocení systému Komise pro posuzování dopadů, které pomůže určit silné a slabé stránky celého přístupu. Ustanovuje se také síť externích expertů, kteří přispějí k vývoji metodiky posuzování dopadů. Komise stále pobízí Radu a Evropský parlament (na základě stávající interinstitucionální dohody o zlepšení tvorby právních předpisů) a členské státy, aby podnikly významné a rychlé kroky k jednoduššímu a lepšímu právnímu prostředí. Nový přístup Komise ke zjednodušení právních předpisů stanovuje pro příští tři roky klouzavý program, který zahrnuje posouzení právních předpisů EU v mnoha odvětvích. V této souvislosti Komise vypracuje odpověď na 15 priorit Rady týkajících se procesu zjednodušení, které přijala Rada pro konkurenceschopnost v listopadu 2004. Zjednodušení postupů a pracovních metod V současnosti se již pracuje na zjednodušení finančního řízení a správních postupů, a to prostřednictvím zaměření se na problémy z pohledu uživatele. Mezi další oblasti, ve kterých by mohlo dojít ke zjednodušení, patří audit a kontrola. Očekává se, že ústřední a podpůrné útvary přijmou zjednodušování jako nedílnou součást svých běžných činností („mainstreaming“) a zaměří se více na dopady nových nebo změněných postupů a pracovních metod na útvary Komise a na administrativní zátěž, kterou představují, a to analogicky s tím, jak Komise sleduje svůj program zlepšení právní úpravy. Za tímto účelem by mohly být vyvinuty příslušné metody posuzování dopadů vnitřních postupů. Důležitými zdroji informací, ze kterých budou vycházet nápravná opatření, budou průzkumy mínění zaměstnanců a elektronické konzultace zaměstnanců na intranetu. Nedávno Komise přijala sdělení[29] o tom, jakým způsobem e-Komise přispěje k modernizaci pracovních metod Komise a ke zlepšení služeb poskytovaných zaměstnancům, vnitrostátním orgánům, partnerům, podnikům a občanům, čímž potvrdila význam, jaký e-Komisi přikládá, a svůj záměr použít technologií pro zajištění účinnosti a transparentnosti. Tento projekt představuje součást vlastního přínosu Komise k elektronické veřejné správě v rámci širších cílů vytvoření znalostní společnosti, která stimuluje růst a zaměstnanost. Budoucí činnosti v rámci e-Komise budou mimo jiné usilovat o zvýšení úrovně politických a správních služeb dostupných uživatelům uvnitř i vně Komise elektronicky, o zavedení interoperabilních informačních systémů, které zvýší účinnost a omezí zdvojování činností, a o zvýšení úrovně zabezpečení IT. Externalizace a správní úřady Komise Ve svém prvním sdělení o finančním výhledu na roky 2007 – 2013 Komise podtrhla potřebu zaměřit svou činnost na vývoj a monitorování politik podle Smlouvy. Určila „zásady veřejné správy“ (méně přímé řízení, lepší kontrola plnění a vyšší nákladová účinnost), jakož i oblasti, ve kterých lze uvažovat o externím zajišťování řízení programu výkonnými agenturami. Některé útvary Komise v současnosti zvažují externí zajišťování těmito výkonnými agenturami. Jelikož však žádná výkonná agentura není zatím plně funkční, je třeba posoudit, zda je tato možnost nákladově nejméně náročná. Komise připraví první zhodnocení této situace ve své syntetické zprávě za rok 2005. Po třech letech fungování budou výkonné agentury posouzeny na základě externího hodnocení. Možnosti externalizace budou zvažovány pouze tehdy, pokud bude možno jasně prokázat nákladovou účinnost a pokud bude možno uspokojivě řešit otázky správy a kontroly. Kromě toho výsledky hodnocení fungování útvarů, které bylo zahájeno v říjnu 2005, budou použity k přijetí kroků na zlepšení jejich činnosti, případné vymezení jejich pravomocí a zvážení možností pro další vývoj jejich interinstitucionálního rozměru. Strategické plánování a programování Hlavní body týkající se cyklu strategického plánování a programování lze shrnout takto: Vypracování víceletého výhledu strategického plánování Zdůrazněno by mělo být víceleté hledisko cyklu strategického plánování. Do víceletého hlediska bude zařazena roční politická strategie. Při přípravě roční politické strategie budou výsledky dosažené v minulosti srovnány s víceletými cíly. Debata členů Komise o orientaci roční politické strategie – základního kamene politického vedení cyklu – bude dále prohloubena prostřednictvím posílení koordinace mezi útvary Komise, prostřednictvím informací, které tyto útvary podají před zahájením debaty, a prostřednictvím zaměření debaty na hlavní politické možnosti. Posílení kultury stanovování cílů Komise pokročí ve svém úsilí vedoucím ke zlepšení kvality, relevantnosti a definování cílů a ukazatelů a k rozvoji víceletého stanovování cílů. Do správní kultury bude dále zakotvena potřeba plnit prioritní cíle a podávat zprávy o výkonnosti. Zvláštní pozornost bude věnována obtížím, na které narazí útvary Komise při vývoji ukazatelů, které mají smysl pro širokou veřejnost, a posilování identifikace s těmito ukazateli ze strany nejvyššího vedení a samotné Komise. Další zdokonalení procesu přidělování zdrojů V minulých letech došlo k výraznému zlepšení informační základny a rozhodovacího procesu týkajícího se přidělování zdrojů. Informační základna i proces přidělování zdrojů souvisí s rozpočtovým cyklem. Současná orientace na revizi objektivních kritérií a ukazatelů pro posuzování potřeb zdrojů, pracovního zatížení a výkonnosti nicméně tento proces dále zdokonalí. Kromě toho mohou být dočasně útvarům přiděleny některé vyčleněné funkce, aby byly lépe zohledněny priority Komise, přičemž tyto funkce budou přesunuty do jiných prioritních oblastí po dosažení plánovaných cílů. Proto by se informace o výkonnosti měly stát důležitým prvkem v přípravě předběžného návrhu rozpočtu a v následném rozpočtovém procesu. Zlepšení podávání zpráv a informování o výsledcích politiky Komunikace týkající se přínosů kroků EU určená občanům a jiným zúčastněným stranám je klíčovou prioritou Komise, která usiluje o systematičtější využívání kvantitativních a kvalitativních informací o výkonnosti za účelem zvýšení své schopnosti účinně komunikovat. To zahrnuje definování relevantních a srozumitelných cílů a ukazatelů. V souvislosti s cyklem strategického plánování a programování se bude po útvarech Komise vyžadovat, aby jasným politickým jazykem definovaly hlavní cíle pro každou oblast politiky a zároveň vysvětlily hlavní politické úkoly a úspěchy způsobem, který je pro veřejnost srozumitelný. K dosažení větší rovnováhy mezi podáváním zpráv o výsledcích politik a o vnitřní kontrole a otázkách řízení budou Evropskému parlamentu, Radě a ostatním zúčastněným stranám předkládány každoroční zprávy o pokroku při dosahování strategických politických cílů. Stávající syntetická zpráva se bude i nadále zaměřovat na otázky řízení a kontroly. Personální politika Zaměstnanci Komise jsou bezpochyby jejím největším jměním a dávají jí schopnost vyvíjet a zavádět politická opatření. Úspěch Komise při plnění jejích strategických cílů tedy neoddělitelně souvisí s kvalitou a inovací řízení lidských zdrojů. Ačkoli řízení lidských zdrojů v Komisi za léta její činnosti prošlo výrazným vývojem, zaměstnanci všeobecně, dokonce i zaměstnanci účastnící se řízení lidských zdrojů, vnímají řízení lidských zdrojů jako funkci kontroly a dohledu. Střednědobě bude Komise v rámci své strategie usilovat o rozvoj řízení lidských zdrojů, aby zajistila, že lidské zdroje budou řízeny takovým způsobem, který Komisi umožní pracovat podle plánu a plnit cíle. V této souvislosti by mělo důležitou roli hrát rozšířené využívání nástrojů informačních technologií, např. zavedení databáze e-CV , databáze obsahující profesní profil zaměstnanců Komise. Komise bude dále pracovat na zvýšení odbornosti pracovníků řízení lidských zdrojů s cílem profesionalizovat funkce a postupy řízení lidských zdrojů jak v útvarech, tak v instituci jako celku. Mezi klíčové prvky patří zvýšení zaměření se na službu, pokračování ve zjednodušování, vytváření kultury založené na výkonnosti a uznávání výkonů jednotlivců. Zdárně postoupila práce na formulování zvláštního akčního plánu na profesionalizaci řízení lidských zdrojů ve střednědobém výhledu. Dlouhodobým cílem je vytvořit z řízení lidských zdrojů strategického partnera pro účely strategického rozdělení lidských zdrojů. Řízení lidských zdrojů bude dále rozvinuto tak, aby zahrnovalo strategické procesy řízení lidských zdrojů jako řízení schopností, organizační rozvoj, řízení nástupnictví, strategické plánování zdrojů atd. Bude se pokračovat v realizaci akčního plánu, který byl předložen v červenci roku 2004 s cílem přijímat odborníky a rozvinout odbornou přípravu stávajících zaměstnanců. Komise se bude také podílet na pracovním programu interinstitucionálního Evropského úřadu pro výběr personálu ve snaze zajistit, že z výběrových řízení budou i nadále vycházet dostatečné počty úspěšných uchazečů pro obsazení volných pracovních míst. Komise se také zaměří na dosažení rovnováhy mezi decentralizací funkcí řízení lidských zdrojů a zajištěním soustavného uplatňování služebního řádu a postupů řízení lidských zdrojů. Za tímto účelem generální ředitelství pro personál a administrativu bude muset hrát aktivní roli při propagování, podpoře a usnadňování provádění běžných postupů řízení lidských zdrojů a zároveň umožnit vyšší stupeň flexibility na místní úrovni, pokud tato flexibilita může zvýšit výkonnost. Bylo dosaženo pokroku z hlediska vývoje politiky dobrých pracovních podmínek, která by měla být dokončena v blízké budoucnosti. Na poli rovných příležitostí budou stanoveny realistické cíle a přijata opatření na zajištění lepší rovnováhy v zastoupení obou pohlaví. Bude se i nadále pracovat na vývoji udržitelných režimů klouzavé pracovní doby a práce na dálku zaměřených na lepší sloučení soukromého a profesního života. Kromě toho Komise v současné době přemýšlí o způsobech, jak dále zdokonalit a zjednodušit výkonnost svých stávajících zaměstnanců a systém hodnocení a postupu. Audit, finanční řízení a kontrola Hlavní iniciativy v oblasti vnitřní kontroly Prvním víceletým cílem syntézy za rok 2004 bylo dosáhnout účinného fungování systémů vnitřní kontroly a osvojení odpovídajících koncepcí a procesů ve všech útvarech Komise, a to zejména prostřednictvím pravidelných revizí vnitřní kontroly, které by prováděly koordinátoři vnitřní kontroly. V této souvislosti ústřední útvary vyvinou a v síti koordinátorů vnitřní kontroly projednají určité pokyny. Co se týče řízení rizik, cíle pro roky 2005 – 2006 mají posílit struktury a postupy na úrovni jednotlivých generálních ředitelství. Řízení rizik bude zavedeno jako součást procesu ročních plánů řízení pro rok 2006 a od roku 2006 dále budou postupně vyvinuty ústřední pokyny a nástroje pro různé typy činností, projektů a procesů Komise. Na rok 2007 je naplánováno zavedení metodiky pro řešení rizik na úrovni „skupin“ a účast hlavních externích partnerů. Pomocí plánu přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly chce Komise zahájit proces zlepšení současného rámce vnitřní kontroly tak, aby Komise mohla poskytnout Účetnímu dvoru přiměřenou záruku zákonnosti a řádnosti podkladových transakcí. Zároveň s diskuzemi s členskými státy, Parlamentem a Účetním dvorem Komise pokračuje v interních konzultacích, jejichž smyslem je vytvoření akčního plánu, který by byl předložen na začátku roku 2006 a který by položil základy tohoto integrovaného rámce. Opatření akčního plánu by pak měla být realizována v následujících měsících a rocích. Syntéza za rok 2004 také potvrdila důležitost kontrol ex-post. Cílem je hlubší harmonizací a zaměřením kontrol ex-post na strategie stanovené na úrovni skupin zvýšit účinnost a posílit odpovědnost. Obecně řečeno by úvahy týkající se hodnocení nedostatků a plánu přechodu na integrovaný rámec vnitřní kontroly měly usilovat o to, aby byly útvarům nabídnuty kontrolní strategie zahrnující nákladovou účinnost jak kontrol ex-ante, tak kontrol ex-post. Nyní Komise připravuje nové sdělení o hodnocení, jehož hlavním účelem je podpořit vytvoření evidence hodnocení, která by se mohla používat pro rozpočtové a strategické rozhodování. Zaměřuje se také na konsolidaci, vyjasnění a zjednodušení stávajících hodnotících postupů a požadavků s cílem maximalizovat přidanou hodnotu hodnocení s ohledem na prioritní informační potřeby Komise. Nejdůležitější iniciativy v oblasti finančního řízení a účetnictví Pozměněné finanční nařízení, které se nyní projednává s ostatními orgány, a odpovídající prováděcí pravidla mají vstoupit v platnost 1. ledna 2007 společně s novou generací základních aktů pro programové období 2007 – 2013. V říjnu 2005 Komise přijala návrh na samostatné kolo zjednodušování prováděcích pravidel. Zaměřuje se na další zjednodušení finančních postupů pro útvary Komise, jakož i hospodářské subjekty a příjemce grantů, zejména s ohledem na zakázky a dohody s nízkou finanční hodnotou a na externí činnosti. Zatímco základní přizpůsobení umožňující přechod na nové účetní prostředí byla ukončena koncem roku 2004, nyní následuje uzavření prvního akruálního účetního roku. Zbývá provést některé drobné úpravy, které umožní dále stavět na těchto změnách a rozšířit přínosy systému mimo vlastní účty Komise. V roce 2005 pokračují práce například na začlenění finančních činností (úvěry a půjčky), Evropského rozvojového fondu a správních rozpočtových prostředků spravovaných delegacemi do účetního systému a byly zahájeny rozhovory o možnosti otevření systému Komise agenturám a jiným orgánům. Pro smlouvy uzavřené v roce 2005 se stalo povinným použít databázi smluv Komise a generální ředitelství hodnotí počáteční stavy akruálního účetnictví. Zároveň se přijímají opatření na zdokonalení provozní výkonnosti a zabezpečení IT systémů. Hlavní iniciativy v oblasti interního auditu Záměrem osob účastnících se interního auditu v Komisi je zintenzívnit své úsilí o vytvoření více možných synergií mezi různými zúčastněnými stranami, zlepšit koordinaci pracovních programů, dále pracovat na rozvoji metodiky a harmonizaci funkcí interního auditu a rozšířit používání systému řízení auditu založeného na informačních technologiích. Nedávno zahájený cyklus posuzování kvality jednotek interního auditu útvarů Komise, který vede útvar interního auditu, bude dokončen v roce 2006. Toto komplexní hodnocení kvality, které je v souladu s profesionálními standardy, se zaměří na zaručení dostupnosti kvalitních služeb interního auditu útvarům Komise a na vytvoření objektivní základny, která auditorům umožní spoléhat se na výsledky ostatních interních auditů. Výbor pro pokrok v oblasti auditu rozšiřuje svou roli a konsoliduje svou schopnost účinně monitorovat plnění doporučení auditu. Co se týče rozsahu a povahy auditorské činnosti, útvar interního auditu bude i nadále pokrývat oblasti přesahující finanční řízení a účetnictví, které zahrnují plánování a tvorbu politik, provádění politik a monitorovací činnosti. Tato auditorská činnost odpovídá odborné praxi z hlediska hodnocení a lepšího řízení rizik, kontroly a procesů správy.[30] Útvar interního auditu bude rovněž věnovat zvláštní pozornost zjednodušení a proporcionalitě, vývoji lepších kontrol místo početnějších kontrol a přechodu od formálního plnění standardů vnitřní kontroly k jejich skutečnému uplatňování. Hlavní iniciativy s ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) V únoru 2004 Komise přijala první sérii návrhů na změnu nařízení 1073/1999 a 1074/1999[31]. Poté, co Účetní dvůr vydal zvláštní zprávu (č. 1/2005)[32] týkající se řízení úřadu OLAF a co se konalo veřejné slyšení o posílení tohoto úřadu v červenci 2005 v Evropském parlamentu (výbor pro rozpočtovou kontrolu), plánuje nyní Komise předložit nový legislativní návrh, který vychází z dříve dosažených pokroků a který se zaměřuje především na správu a kontrolu. Během minulých let OLAF významným způsobem posílil své služby, včetně služeb pro útvary Komise, prostřednictvím legislativních návrhů týkajících se zamezení podvodům v ranné fázi. 4. ZÁVĚR Vnitřní reformy provedené Komisí v roce 2000 vedly k uskutečnění významné modernizace zahrnující generální revizi pracovních metod, postupů a předpisů. Tohoto výsledku bylo možno dosáhnout prostřednictvím spojeného úsilí interních zúčastněných stran – zaměstnanců a vedení – i externích zúčastněných stran – ostatních orgánů. Barrosova Komise má za to, že klíčové zásady tvořící základ reformních opatření jsou i nadále platné. Nyní, kdy byla vlastní reforma dovršena, se Komise rozhodla budovat na jejích výsledcích a zajistit, aby její zdroje, finanční i lidské, byly využívány účinně a účelně a otevřeným transparentním způsobem tak, aby byla usnadněna kontrola a aby se upevnila důvěra evropských občanů. Komise je odhodlána splnit své strategické cíle v oblastech prosperity, solidarity, sociální spravedlnosti a bezpečnosti a uvést na mezinárodní scénu silný evropský hlas tím, že se zaměří na formulování a účinné provádění svých politik. Aby Komise během svého funkčního období těchto cílů snáze dosáhla, má v úmyslu: - pokračovat v konsolidaci, zefektivňování a zjednodušování vnitřních postupů a pracovních metod v zájmu účelnosti a účinnosti a zajistit lepší rovnováhu mezi úrovní rizika a náklady na kontrolu, - zajistit, aby se tento proces stal součástí běžných procesů průběžného vzdělávání a organizačního zdokonalování , - zdokonalit transparentnost, odpovědnost a komunikaci s evropskou veřejností, ostatními orgány EU a dalšími partnery a - podpořit osvojení nové kultury řízení Komise, která je založena na odpovědnosti, předkládání účtů, vlastním rozhodování, lepší komunikaci a dialogu, a to jak na politické úrovni, tak na úrovni zaměstnanců. [1] (P6_TA(2005)0053). [2] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm. [3] KOM(2004) 45. [4] KOM(2002) 275 a KOM(2002) 278. [5] http://europa.eu.int/yourvoice/index_en.htm. [6] Od zahájení své práce v roce 2003 Komise provedla více než 100 posouzení dopadů. [7] SEK(2004) 1377. [8] KOM(2005) 97. [9] SEK(2005) 791. [10] SEK(2000) 1757/6. [11] e-DOMEC je zkratka pro Electronic Archiving and Document Management in the European Commission (elektronická archivace a správa dokumentů v Evropské komisi). [12] SEK(2004) 1617/4. [13] Výkonná agentura pro inteligentní energii, Výkonná agentura pro program veřejného zdraví a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast. [14] Včetně Výkonné agentury pro transevropskou dopravní síť a Výkonné agentury pro sedmý rámcový program pro výzkum podle KOM(2005) 119. [15] COMBUD 140/04 ze září 2004. [16] DT/539456 ze srpna 2004. [17] KOM(2005) 256. [18] KOM(2005) 12 ze dne 26.1.2005. [19] KOM(2005) 15 ze dne 26.1.2005. [20] SEK(2005) 811, SEK(2004) 253, SEK(2004) 1602. [21] Závažné nedostatky týkající se řádného finančního řízení, zákonnosti nebo řádnosti podkladových transakcí, v jejichž případě již byly zahájeny nápravné kroky. [22] KOM(2005) 256. [23] KOM(2004) 93, příloha 4. [24] Standardy vnitřní kontroly zavedené v Komisi se z velké části zakládají na rámci COSO (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission). [25] SEK(2004) 986, 12.7.2004, kroky týkající se spolufinancování. [26] KOM(2005) 252, 15.6.2005. [27] Pracovní dokument útvarů Komise, 2.8.2005. [28] Nařízení (ES) č. 1261/2005, 20.7.2005 (Úř. věst. L 201, 2.8.2005). [29] „ e-Komise 2006 – 2010: cesta k účinnosti a transparentnosti“, C(2005) 4473. [30] Výkonnostní norma Institutu interních auditorů (IIA) 2100, http://www.theiia.org/?doc_id=1499. [31] (KOM(2004) 103 a 104) [32] Úř. věst. C 202, 18. 8. 2005, s. 1.