ZPRÁVA KOMISE Srovnávací přehled státních podporZpráva o státních podporách poskytnutých členskými státy EU– Aktualizace z podzimu 2011 – /* KOM/2011/0848 v konečném znění */





ZPRÁVA KOMISE Srovnávací přehled státních podpor Zpráva o státních podporách poskytnutých členskými státy EU – Aktualizace z podzimu 2011 – OBSAH Státní podpora v souvislosti s hospodářskou krizí........................................................................... 5 1........... Státní podpora v roce 2010............................................................................................ 5 2........... Tendence a struktura výdajů na státní podpory nesouvisející s krizí v členských státech..... 6 2.1........ Tendence týkající se výše státní podpory nesouvisející s krizí pro průmysl a služby........... 7 2.2........ Státní podpora nesouvisející s krizí určená na horizontální cíle společného zájmu............... 8 3........... Státní podpora v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí............................................. 9 3.1........ Tendence týkající se schvalování a využívání opatření státní podpory pro finanční odvětví. 9 3.2........ Schválené a použité částky na základě dočasného rámce............................................... 10 4........... Tendence v oblasti výdajů na státní podpory podle druhů opatření podpory................... 11 4.1........ Počet opatření podpory................................................................................................ 11 4.2........ Objemy podpory – na přibližně 21 % podpory pro průmysl a služby se vztahují blokové výjimky 11 5........... Prosazování pravidel státní podpory.............................................................................. 12 PŘÍLOHA.................................................................................................................................. 14 Shrnutí závěrů zprávy V roce 2010 byly v EU v porovnání s předchozím rokem celkové výdaje na podporu nesouvisející s krizí poměrně stabilní. Členské státy pokračovaly v úsilí redukovat celkovou úroveň podpor a některé z nich byly schopny snížit své výdaje na státní podporu podstatným způsobem. Celkově ukazuje tendence za období 2005–2010 pokles ve výdajích na podporu nesouvisející s krizí. Podpora určená na horizontální cíle společného zájmu byla i nadále vysoká, přičemž některé členské státy byly schopny dále snížit podporu určenou na rozvoj odvětví. Podpory poskytnuté v rámci blokových výjimek se rovněž navýšily v porovnání s předchozími roky. Celková částka podpory, který byla poskytnuta buď v rámci blokových výjimek, nebo prostřednictvím režimů byla vysoká, kdežto objem jednotlivých podpor, povolených rozhodnutím Komise, zůstal nízký. I nadále probíhala činnost směřující k navrácení neoprávněně vyplacené státní podpory a od příjemců bylo zajištěno navrácení více protiprávně přiznané podpory, přičemž některé případy skončily u soudu. V roce 2010 se v porovnání s dvěma předchozími roky zásadně snížil počet podpůrných opatření souvisejících s finanční krizí a schválených Komisí. Většina opatření, která byla schválena v minulosti, jsou ovšem stále v platnosti. Částka skutečně využitá v roce 2010 na rekapitalizaci a opatření na záchranu aktiv se do velké míry soustředila v malém počtu členských států, přičemž velká část sumy využité ve formě záruk a opatření v oblasti likvidity je stále nesplacena. Na základě dočasného rámce Unie bylo roce 2010 poskytnuto pouze několik málo opatření podpory. Většina opatření podpory již byla schválena v roce 2009 a členské státy poskytly na základě dočasného rámce Unie významně méně podpory v roce 2010, než tomu bylo v roce 2009. Výše podpory, jež byla využita, zůstala mimoto významně nižší, než byla schválená výše podpory. Bylo tomu tak především kvůli nepředvídatelnosti vývoje hospodářské situace a opatrnému přístupu členských států k poskytování podpory na základě dočasného rámce Unie, přičemž tento přístup se projevil v uplatňování přísných podmínek. Aktualizace srovnávacího přehledu státních podpor z podzimu 2011 (dále jen „srovnávací přehled“) obsahuje shrnutí informací, které členské státy předložily tento rok ve svých výročních zprávách o výdajích na státní podpory v roce 2010. Z důvodu metodiky[1] a s cílem zamezit vytvoření zkreslené představy o tendencích v oblasti výdajů na státní podpory se ve srovnávacím přehledu rozlišuje na straně jedné mezi podporami nesouvisejícími s krizí (tj. veškeré podpory poskytnuté podle běžných pravidel EU pro státní podpory) a na straně druhé podporami v souvislosti s krizí (tj. veškeré podpory poskytnuté finančním institucím a reálné ekonomice v rámci dočasných opatření státní podpory v reakci na finanční a hospodářskou krizi)[2]. Pokud jde o podpory nesouvisející s krizí, srovnávací přehled podává kromě shrnutí výdajů v roce 2010 přehled o tendencích v oblasti výdajů na státní podporu pro průmysl a služby (porovnání období 2005–2007 s obdobím 2008–2010) a podle druhu opatření podpory, tj. podpora, na niž se vztahují blokové výjimky, režimy podpory a jednotlivá opatření podpory (bez ohledu na skutečnost, zda se jedná o použití režimů podpor v jednotlivých případech, nebo o rozhodnutí ad hoc). Co se týká podpory v souvislosti s krizí, srovnávací přehled podává přehled schválených částek (od 1. října 2008 do 1. října 2011) a použitých částek (od 1. října 2008 do 31. prosince 2010) podle druhu nástroje (rekapitalizace, záruky, znehodnocená aktiva, opatření v oblasti likvidity). Ve zprávě jsou mimoto obsaženy informace o podporách poskytnutých na základě dočasného rámce Společenství, zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“)[3], a to ve formě schválené částky podpory a využité částky. Srovnávací přehled poskytuje rovněž aktuální informace o úspěších, jichž bylo dosaženo při prosazování pravidel státní podpory. Srovnávací přehled sestává ze dvou částí: za prvé, ze souhrnné zprávy přijaté kolegiem komisařů, která se zaměřuje na hlavní skutečnosti, závěry, tendence a typické příklady, pokud jde o státní podpory udělené členskými státy, a za druhé, z pracovního dokumentu útvarů Komise připojeného ke zprávě a nazvaného „Fakta a čísla o státní podpoře v členských státech EU“ („SWD“), který poskytuje další skutkové souvislosti. Podotýká se, že Kontrolní úřad ESVO rovněž zveřejňuje každoroční srovnávací přehled[4], který obsahuje aktuální informace o objemu státních podpor poskytnutých na Islandu, v Lichtenštejnsku a Norsku. Státní podpora v souvislosti s hospodářskou krizí V roce 2010 měl růst HDP na rozdíl od roku 2009 kladnou hodnotu, ačkoliv poměrně nízkou, a to v celé EU průměrně pod 1 %. Vzhledem k současné krizové situaci ve finančním odvětví pokračovaly členské státy v poskytování podpory bankám s cílem zajistit další důvěru v odvětví a umožnit bankám zejména poskytování dostatečných úvěrů reálné ekonomice. V průběhu roku 2010 se hospodářská situace mnoha podniků postupně zlepšovala, což znamenalo, že členské státy musely reálné ekonomice poskytnout menší podporu v souvislosti s krizí. Politika Komise v oblasti kontrol státních podpor byla jedním z hlavních faktorů, které zajistily, že provádění nebývalých opatření na záchranu bylo koordinované, aniž by došlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. 1. Státní podpora v roce 2010 V roce 2010 poskytly členské státy celkovou částku ve výši přibližně 73,7 miliard EUR, tj. v relativním vyjádření z celé EU[5] 0,6 % jejího HDP[6], ve formě podpor nesouvisejících s krizí. Opatření v souvislosti s krizí, tj. podpory poskytnuté finančnímu odvětví prostřednictvím rekapitalizace a opatření na záchranu znehodnocených aktiv, činila 121,3 miliardy EUR (1 % HDP EU), zatímco celkový objem nesplacených záruk a částek likvidity činil v průměru 983,9 miliardy EUR (8 % HDP EU). Co se týká podpor poskytnutých na základě dočasného rámce, použitá částka v roce 2010 činila přibližně 11,7 miliardy EUR, tj. 0,9 % HDP EU. Ke dni 1. října 2011[7] měly opatření v souvislosti s finanční krizí schválená Komisí všechny členské státy EU-15[8] a Kypr, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Slovensko a Slovinsko a všechny členské státy kromě Kypru poskytly podporu na základě dočasného rámce. Podporu nesouvisející s krizí lze dále rozdělit na podporu pro průmysl a služby, která v roce 2010 činila celkem přibližně 61 miliard EUR, tj. 0,5 % HDP EU[9], a na podporu pro zemědělství, která činila přibližně 10,3 miliardy EUR, tj. 0,08 % HDP EU, rybolov ve výši přibližně 0,18 miliardy EUR, tj. 0,001 % HDP a dopravu ve výši přibližně 3,2 miliardy EUR, tj. 0,02 % HDP. Členské státy oznámily, že podpora pro železniční dopravu[10] činila v roce 2010[11] 27,2 miliardy EUR, respektive 0,2 % HDP EU[12]. Na pět největších poskytovatelů podpory nesouvisející s krizí připadala částka ve výši přibližně 45,7 miliardy EUR, což představuje zhruba dvě třetiny celkové výše podpor nesouvisejících s krizí. Německo poskytlo podpory ve výši přibližně 15,9 miliardy EUR, tj. 21,6 % celkové výše podpor nesouvisejících s krizí, za ním následovala Francie (přibližně 15,4 miliard EUR, tj. 20,8 %), Španělsko (5 miliard EUR, tj. 6,8 %), Spojené království (4,8 miliardy EUR, tj. 6,5 %) a Itálie (4,6 miliardy EUR, tj. 6,2 %). Jiný obraz se však naskýtá při pohledu na podporu vyjádřenou jako procento HDP. Maďarsko poskytlo podpory ve výši představující téměř 2,3 % jeho HDP, Malta 1,4 %, Finsko 1,1 %, Slovinsko 1,1 % a Irsko 1,0 %. 2. Tendence a struktura výdajů na státní podpory nesouvisející s krizí v členských státech Obrázek č. 1[13]: Celková výše státních podpor (podpory nesouvisející s krizí) jako % HDP (EU-27; údaje od roku 1992) Při pohledu z dlouhodobého hlediska měla celková výše státních podpor od 80. let minulého století trvale snižující se tendenci. Z hodnoty ve výši přibližně 2 % HDP v 80. letech klesla v 90. letech na přibližně 1 % HDP a v období 2004–2008 se dále snížila na přibližně 0,5 % až 0,6 % HDP s výjimečně vyšší hodnotou v roce 2006. Od roku 2008 začala výše podpor vykazovat opět mírný růst a v roce 2010 činila přibližně 0,6 % HDP EU. Co se týká důvodů minulého poklesu ve výdajích na státní podpory, odkazuje se na předchozí srovnávací přehledy[14]. Z krátkodobého hlediska vykazuje výše výdajů na státní podpory od roku 2008 zhruba stejné hodnoty, což naznačuje rovněž základní tendence, tj. změna přibližně z 0,062 %[15] na 0,60 %[16] HDP EU v roce 2010. To zdá se naznačuje, že ačkoliv členské státy do značné míry udržely kázeň v oblasti státních podpor, jejich reakce na finanční a hospodářskou krizi přispěla v roce 2010 k mírně vyšší úrovni podpor nesouvisejících s krizí. Navíc to taktéž ukazuje, že členské státy zachovaly cílenou a dobře vyváženou politiku v oblasti státních podpor ve vztahu k opatřením nesouvisejícím s krizí. Vzhledem k zvláštnostem souvisejícím s podporou pro zemědělství, rybolov a dopravu se následující oddíly o výši a zaměření podpory nesouvisející s krizí (2.1 a 2.2) zabývají pouze podporou pro průmysl a služby. 2.1. Tendence týkající se výše státní podpory nesouvisející s krizí pro průmysl a služby Při analýze podpory poskytnuté pro průmysl a služby nebyla vzata v úvahu opatření podpory v souvislosti s krizí, která jsou projednána zvlášť v kapitole 3; důvodem byla snaha zamezit příliš zkreslující představě o výdajích na podporu pro průmysl a služby. Toto vyloučení mimoto odůvodňovala jiná metodika výpočtu výše podpory poskytnuté finančním institucím. Tendence v oblasti výdajů na podporu pro průmysl a služby v EU vykazovala v období 2008–2010 v porovnání s předchozím obdobím 2005–2007 mírný růst. V průměru činily výdaje na podpory přibližně 59,9 miliardy EUR, tj. 0,49 % HDP EU, zatímco v předchozím období to bylo 52,8 miliardy EUR, tj. 0,43 % HDP EU. To za prvé ukazuje, že finanční a hospodářská krize měla zjevně určitý dopad na výdaje na opatření podpory nesouvisející s krizí, jejichž prostřednictvím poskytovaly členské státy větší podporu zejména na regionální rozvoj a výzkum a vývoj a inovace („VaVaI“). V této fázi je ještě příliš brzy na vyvození závěru, zda je rostoucí tendence, která byla zaznamenána poprvé poté, co se úrovně podpor snižovaly, součástí začínajícího dlouhodobého trendu, nebo zda je odrazem zvláštní situace v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí, během níž lze krátkodobě očekávat vyšší úrovně podpory. Tvrzení, že se členským státům obecně podařilo zachovat úsilí o udržení celkové výše podpor pod kontrolou, lze doložit skutečností, že 11 členských států výši podpory v porovnání s průměrem EU snížilo[17]. Co se týká ostatních členských států, u nichž bylo zjištěno zvýšení úrovně podpory, většinu nárůstu lze vysvětlit podporou určenou na horizontální cíle, zatímco odvětvová podpora se v roce 2010 dále snížila. Malý pokles výdajů na státní podporu pro průmysl a služby, jež se mezi rokem 2009 a 2010 snížily přibližně o 0,01 %, lze do značné míry vysvětlit zvýšením výdajů na regionální rozvoj a další horizontální cíle. Řecko, Litva a Rumunsko například poskytly vyšší regionální podporu. Francie, Lucembursko a Spojené království vyhradily více podpory na další horizontální cíle. V této fázi však nelze dosud zjistit, zda tento krátkodobý pokles ve výdajích na státní podporu pro průmysl a služby představuje začátek změny v dlouhodobé tendenci. Naznačuje to však, že členské státy byly schopny reagovat pružně na měnící se hospodářské potřeby. Další zvyšování podpory poskytnuté v rámci blokových výjimek[18] a trvalé využívání režimů podpor ze strany členských států ukazují, že tyto nástroje umožnily členským státům poskytnout podporu velkému počtu podniků bez dalšího jednotlivého oznamování podpory Komisi. 2.2. Státní podpora nesouvisející s krizí určená na horizontální cíle společného zájmu Připomíná se, že horizontální podpora, která zahrnuje podporu, jež není poskytována konkrétním hospodářským odvětvím, vyplývá ze Smlouvy[19]; to Komisi ponechává prostor pro přijímání politických rozhodnutí, podle nichž lze státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, za účelem poskytování účinnější podpory pro společné politické cíle. Nejdůležitější je podpora určená na výzkum, vývoj a inovace (VaVaI), ochranu životního prostředí a úspory energie a využívání energie z obnovitelných zdrojů, poté následuje regionální rozvoj, podpora malých a středních podniků, tvorba pracovních míst a podpora odborné přípravy. V roce 2010 byla ve formě podpory určené na horizontální cíle poskytnuta celková částka ve výši přibližně 51,9 miliardy EUR, tj. 0,42 % HDP EU, což představuje 85 % celkové podpory pro průmysl a služby. Na tři nejdůležitější cíle, regionální rozvoj (24,3 % celkové podpory pro průmysl a služby), ochranu životního prostředí (23,7 %) a VaVaI (17,4%) připadaly společně přibližně dvě třetiny celkové podpory pro průmysl a služby. Tento vysoký objem podpory určený na horizontální podporu je rovněž v souladu s obecnou tendencí, která mezi obdobím 2005–2007 a obdobím 2008–2010 vzrostla přibližně o 2,2 %. V 19 členských státech překročila mimoto podpora určená na horizontální cíle průměr EU, zatímco pouze ve dvou členských státech byla pod 50 %. Co se týká odvětvové podpory poskytnuté v roce 2010, která zahrnuje podporu na záchranu a restrukturalizaci, objem podpory představoval 15 % celkové podpory pro průmysl a služby; tato podpora se dále snížila na 9,1 miliardy EUR, tj. 0,07 % HDP EU. Hlavním důvodem tohoto vývoje je skutečnost, že zpracovatelskému průmyslu a nezpracovatelským odvětvím je poskytováno méně podpory. Tato dlouhodobá tendence celkově prokazuje, že členské státy pokračovaly ve svém úsilí o přesměrování podpory na horizontální cíle společného zájmu. 3. Státní podpora v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí 3.1. Tendence týkající se schvalování a využívání opatření státní podpory pro finanční odvětví Nepokoje na finančních trzích vyvolané finanční krizí v roce 2008 vyžadovaly rozsáhlý zásah ze strany evropských vlád k zmírnění nepříznivých dopadů šoku. Státní podpora pro finanční instituce byla zásadní jakožto prostředek k obnovení důvěry ve finanční odvětví s cílem zamezit systémové krizi. V období od 1. října 2008[20] do 1. října 2011 schválila Komise podpory pro finanční odvětví v celkové výši 4 506,5 miliardy EUR (36,7 % HDP EU). Velká část podpor byla povolena v roce 2008, kdy byla schválena částka ve výši 3 457 miliard EUR (27,7 % HDP EU), především ve formě záruk za dluhopisy bank a jejich krátkodobé závazky. Od roku 2008 se počet státních intervencí předložených Komisí ke schválení postupně snižoval, přičemž co se týká nástrojů, podpora schválená po roce 2008 se zaměřovala více na rekapitalizaci bank a na záchranu znehodnocených aktiv než na záruky. V období 2008–2010[21] činil objem podpory, kterou členské státy skutečně využily, 1 608 miliard EUR[22], což představuje 13,1 % HDP EU. Na záruky a opatření v oblasti likvidity připadala částka ve výši 1 199 miliard EUR, tj. 9,8 % HDP EU. Zbývající část použité podpory se vztahuje na rekapitalizaci a opatření na záchranu znehodnocených aktiv, na něž připadala částka ve výši 409 miliard EUR (3,3 % HDP EU). Podpora v souvislosti s finanční krizí schválená/použitá v roce 2010 V roce 2010 schválila Komise podpory v celkové výši 383,8 miliardy EUR, což představuje 3,1 % HDP EU. Nové schválené podpory se soustředí v několika málo zemích a zahrnují podpory na rekapitalizaci ve výši 183,9 miliardy EUR, na záruky ve výši 55,4 miliardy EUR, na záchranu znehodnocených aktiv ve výši 77,9 miliardy EUR a na opatření v oblasti likvidity ve výši 66,7 miliardy EUR. Celkový objem podpory použité v roce 2010 na rekapitalizaci a záchranu znehodnocených aktiv činí 121,3 miliardy EUR (1 % HDP EU). Na nové kapitálové vklady připadala částka ve výši 87,8 miliardy EUR (0,7 % HDP EU), zatímco na opatření na záchranu znehodnocených aktiv částka ve výši 33,6 miliardy EUR (0,3 % HDP EU). Co se týká záruk a opatření v oblasti likvidity, průměrná nesplacená částka pro rok 2010 činila 983,9 miliardy EUR (8 % HDP), z toho částka ve výši 922 miliard EUR (7,5 % HDP EU) souvisí se zárukami, zatímco částka ve výši 61,9 miliardy EUR (0,5 % HDP EU) se týká opatření v oblasti likvidity. 3.2. Schválené a použité částky na základě dočasného rámce Souvislosti a rozsah působnosti V reakci na zpřísnění podmínek přístupu k úvěrům, s nímž se společnosti potýkaly v důsledku finanční krize, přijala Komise dne 17. prosince 2008 dočasný rámec. Tento rámec se zaměřuje za prvé na udržení přístupu podniků k finančním prostředkům a za druhé na zajištění základu pro udržitelný dlouhodobý růst podněcováním investic. Mimoto byla zjednodušena některá pravidla stávajících pokynů tím, že byly například zavedeny vyšší stropy pro investice do rizikového kapitálu. Dočasný rámec je dostupný pro podporu všech odvětví hospodářství, vylučuje však podporu určenou k odstranění dřívějších strukturálních problémů, a nevztahuje se proto na podniky, které se v obtížích nacházely již před krizí. Dočasný rámec je nutno považovat za součást širší reakce Komise na hospodářskou krizi, jmenovitě plán evropské hospodářské obnovy[23]. S přihlédnutím k velkým výkyvům na finančních trzích spojeným s nejistým hospodářským výhledem se Komise na konci roku 2010 rozhodla prodloužit některá opatření stanovená v dočasném rámci o jeden rok, zatímco byla postupně zrušena možnost poskytovat omezenou slučitelnou podporu do výše 500 000 EUR na podnik a byly zpřísněny podmínky, za nichž mohou členské státy poskytovat podporu na základě dočasného rámce[24]. Opatření schválená na základě dočasného rámce V roce 2010 schválila Komise 6 nových režimů podpory a jedno nové opatření podpory ad hoc a prodloužila platnost 10 režimů na základě dočasného rámce[25], na něž připadala celková schválená částka podpory ve výši 1,6 miliardy EUR (0,01 % HDP EU). Jednalo se o jeden režim podpory do výše až 500 000 EUR na podnik (1 členský stát), 1 režim subvencovaných záruk (1 členský stát), 1 režim rizikového kapitálu (1 členský stát) a 3 členské státy usnadnily vývozní činnosti prostřednictvím 3 režimů vývozních úvěrů. Na základě dočasného rámce bylo mimoto schváleno 10 nových opatření podpory pro zemědělce. Co se týká prodloužených režimů, jednalo se o 3 režimy (3 členské státy), 2 opatření týkající se subvencovaných záruk (2 členské státy), 2 režimy subvencovaných úroků z úvěrů (2 členské státy) a 3 režimy usnadňující vývozní činnosti. Od vstupu dočasného rámce v platnost dosáhla celková schválená částka, kterou Komise povolila dle jeho ustanovení, přibližně 82,9 miliardy EUR[26]. Výše podpory použitá v roce 2010 V roce 2010 činila částka použitá na základě dočasného rámce přibližně 11,8 miliardy EUR, tj. 0,09 % HDP EU. Většina členských států upřednostňovala použití nástroje s omezenou částkou podpory (přibližně 5,3 miliardy EUR), načež následovaly subvencované záruky (2,9 miliardy EUR), úvěry se subvencovanými úroky (2,7 miliardy EUR) a podpora rizikového kapitálu (0,77 miliardy EUR). Úvěry se subvencovanými úroky pro výrobu ekologicky šetrných výrobků nebyly využity. Celková využitá částka podpor na základě dočasného rámce od doby jeho vstupu v platnost činí přibližně 32,8 miliardy EUR. Pokud jde o podrobnější údaje o podporách poskytnutých v rámci dočasného rámce, viz kapitola 3.2 pracovního dokumentu útvarů Komise. 4. Tendence v oblasti výdajů na státní podpory podle druhů opatření podpory 4.1. Počet opatření podpory V roce 2010 se počet nových opatření podpory, na něž se vztahuje bloková výjimka a které zavedly členské státy, v porovnání s rokem 2009 významně snížil téměř o polovinu. Podíl podpory poskytnuté prostřednictvím režimů, na něž se vztahuje bloková výjimka, a jednotlivé podpory však zůstal stálý. Hlavním důvodem klesajícího počtu je skutečnost, že členské státy vytvořily nová opatření podpory na základě obecného nařízení o blokových výjimkách (dále jen „obecné nařízení“), které vstoupilo v platnost v září 2008, a do značné míry nahradily stávající opatření podpory, jež byla součástí postupného ukončování předchozích nařízení o blokových výjimkách pro podporu zaměstnanosti, podporu vzdělávání a podporu malých a středních podniků a částečně rovněž pro regionální podporu. Omezené státní rozpočty v roce 2010 mohly být dalším faktorem, který vedl k tomu, že se členské státy zdráhaly vytvářet nová opatření podpory na základě blokových výjimek. 4.2. Objemy podpory – na přibližně 21 % podpory pro průmysl a služby se vztahují blokové výjimky Podpora, na niž se vztahují blokové výjimky, dále vzrostla přibližně o 1 miliardu EUR a činila přibližně 12,6 miliardy EUR, tj. 0,1 % HDP EU, což představuje 21% celkové podpory pro průmysl a služby v roce 2010. K zvýšení podpory, na niž se vztahují blokové výjimky, v roce 2010 přispěla nejvíce regionální podpora, VaVaI a podpora zaměstnanosti, zatímco podpora na základě blokových výjimek určená pro malé a střední podniky a odbornou přípravu se snižovala, nevyrovnala však celkový nárůst podpory, na niž se vztahují blokové výjimky. Připomíná se, že členské státy pokračovaly v postupném ukončování opatření podpory, jež byla zavedena dříve na základě odvětvových nařízení o blokových výjimkách, a tato opatření nahradily odpovídajícími nařízeními podle obecného nařízení, přičemž se nová oblast působnosti opatření často rozšířila, jak je to nyní přípustné podle pravidel obecného nařízení o blokových výjimkách. 5. Prosazování pravidel státní podpory Protiprávní podpora[27] V období 2000–2010 vydala Komise 980 rozhodnutí týkajících se protiprávní podpory. V přibližně 22 % případů protiprávní podpory[28] Komise zasáhla a vydala záporné rozhodnutí prohlašující opatření podpory za neslučitelné. Toto záporné rozhodnutí obvykle vyžaduje, aby dotyčný členský stát zajistil navrácení protiprávně udělené podpory. V dalších 3 % případů protiprávní podpory[29] přijala Komise podmínečné rozhodnutí. Tato míra zásahů ve výši přibližně 25 % v případě protiprávní podpory je přibližně desetkrát vyšší než počet záporných a podmínečných rozhodnutí týkajících se řádně oznámených případů. Více než polovina zásahů se uskutečnila v odvětví průmyslu a služeb, o něco méně než jedna čtvrtina v zemědělství a zbytek v oblasti rybolovu, dopravy a uhelném průmyslu. Navrácení státní podpory Při výkonu dosud nevyřešených rozhodnutí o navrácení podpory bylo dosaženo dalšího pokroku. Celkově nebylo dosud vyřešeno 55 případů (v porovnání s 94 případy na konci roku 2004). Částka protiprávní a neslučitelné podpory, která byla navrácena od roku 2000, dále vzrostla a ke dni 30. června 2011 činila 11,5 miliardy EUR. To znamená, že procentní podíl protiprávní a neslučitelné podpory, kterou je ještě nutno navrátit, klesl ze 75 % na konci roku 2004 na přibližně 18,6 % ke dni 30. června 2011. Prosazování právní úpravy státní podpory: spolupráce s vnitrostátními soudy V návaznosti na oznámení o prosazování právní úpravy státní podpory vnitrostátními soudy z roku 2009[30] se zvýšilo úsilí v oblasti vymáhání: na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž[31] byl zveřejněn soubor informací a byla široce distribuována příručka[32], která má soudcům pomoci v jejich každodenní práci. Pro vnitrostátní soudce byla také zajištěna zvláštní odborná příprava[33]. Následná kontrola Po vstupu obecného nařízení o blokových výjimkách v platnost se oznamovací povinnost nevztahuje na ještě vyšší počet opatření podpory. Výsledky prokázaly, že celkově ta část stávající struktury kontroly státních podpor, v jejímž rámci je možné režimy podpory schválit a jež členským státům umožňuje provést opatření na základě obecného nařízení o blokových výjimkách a jednotlivých nařízení o blokových výjimkách, funguje přiměřeně dobře. Byla však zjištěna řada jednotlivých a horizontálních problémů, jež je nutno spolu s členskými státy vyřešit. PŘÍLOHA Pracovní dokument útvarů Komise „Fakta a čísla o státní podpoře v členských státech EU“ [1] Zatímco v předchozích vydáních podzimního srovnávacího přehledu vyjadřoval jeden číselný údaj objem podpory v absolutní hodnotě a v relativní hodnotě (jako % HDP), letošní zpráva rozlišuje mezi podporami nesouvisejícími s krizí, podporami v souvislosti s krizí poskytnutými finančnímu odvětví a podporami poskytnutými na základě dočasného rámce Společenství a uvádí příslušné samostatné údaje (v absolutním a relativním vyjádření). Více podrobností o metodice je uvedeno v příslušné poznámce v pracovním dokumentu útvarů Komise připojeném k této zprávě. [2] Při výpočtu podpor v souvislosti s krizí používá tento srovnávací přehled v souladu s pracovním dokumentem útvarů Komise o dopadech dočasných pravidel státní podpory přijatých v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí (http://ec.europa.eu/competition/publications/reports/temporary_stateaid_rules_en.html) pouze dva pojmy: přislíbenou částku podpory a použitou částku podpory. Přislíbená částka (slíbený objem podpory) představuje celkovou maximální částku opatření státní podpory stanovených členskými státy a schválených Komisí. Použitá částka podpory vyjadřuje skutečný objem podpor, které byly členskými státy poskytnuty. Metodika použitá při výpočtu podpor v souvislosti s krizí je blíže objasněna v pracovním dokumentu útvarů Komise. U veškerých ostatních podpor uvedly členské státy stejně jako v předchozích srovnávacích přehledech kromě schválených a použitých částek rovněž prvek podpory a celkové výdaje vyjádřené v absolutním objemu a jako % HDP za účelem předložení srovnatelného souboru informací. [3] Konsolidované znění sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize; Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1 ve znění Úř. věst. C 261, 31.10.2009, s. 1 a Úř. věst. C 303, 15.12.2009, s. 6. [4] Viz http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/ [5] EU se rozumí všechny členské státy EU. [6] Celková částka zahrnuje podporu pro zpracovatelský průmysl, služby, uhelný průmysl, zemědělství, rybolov a část odvětví dopravy, kvůli neexistenci srovnatelných údajů však nezahrnuje odvětví železniční dopravy a podporu určenou na vyrovnávací platby za služby obecného hospodářského zájmu. Částky podpory se vztahují na prvek podpory (tj. hrubý ekvivalent příspěvku v případě záruk nebo úvěrů) obsažený v opatření státní podpory, není-li uvedeno jinak (viz metodická poznámka v pracovním dokumentu útvarů Komise). [7] V zájmu poskytnutí úplné představy o podpoře v souvislosti s krizí je v této části zprávy použito jako referenční období celé období od přijetí krizových opatření Komise k uzávěrce dne 1. října 2011. [8] EU-15 zahrnuje členské státy, které vstoupily do EU před rokem 2004. [9] Na uhelný průmysl jako součást odvětvové podpory zahrnuté do podpory pro průmysl a služby připadala částka ve výši 2,9 miliardy EUR, což představovalo 4,9 % celkové podpory pro průmysl a služby. [10] Zatímco informace o podpoře pro průmysl a služby jsou od členských států získávány podle přílohy III A nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1), informace o podpoře pro železniční dopravu jsou shromažďovány podle jiné koncepce, není tudíž možné tyto údaje sečíst za účelem zjištění celkové částky. [11] Pokud jde o podrobnější údaje o podporách pro odvětví dopravy, viz bod 2.3.5 pracovního dokumentu útvarů Komise. [12] V době přípravy této zprávy již poskytly informace o subvencích odvětví železniční dopravy tyto státy: Rakousko, Belgie, Dánsko, Španělsko, Finsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Litva, Lotyšsko, Portugalsko a Švédsko. [13] Zdroj: GŘ pro hospodářskou soutěž; údaje o HDP: Eurostat. [14] Aktualizace z podzimu 2010, KOM(2010) 701; aktualizace z podzimu 2009, KOM (2009) 661 v konečném znění. Kopii lze stáhnout z internetových stránek GŘ pro hospodářskou soutěž: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html [15] Období 2005–2007. [16] Období 2008–2010. [17] Viz údaj č. 6 v pracovním dokumentu útvarů Komise. [18] Více informací viz kapitola 4. [19] Například čl. 107 odst. 3 písm. a) s ohledem na regionální podporu, čl. 107 odst. 3 písm. b) s ohledem na uskutečnění významného projektu společenského evropského zájmu. [20] Údaje pro rok 2008 obsahují rozpočet schválený pro rekapitalizaci společnosti Northern Rock v roce 2007. [21] Údaje pro rok 2008 obsahují rozpočet schválený pro rekapitalizaci společnosti Northern Rock v roce 2007. [22] Včetně nové podpory a rovněž průměrných nesplacených částek. [23] Přijatý v listopadu 2008. [24] Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize; Úř. věst. C 6, 11.1.2011, s. 5. [25] Více informací viz kapitola 3.2 pracovního dokumentu útvarů Komise. [26] Datem uzávěrky je 1. říjen 2011. [27] Ustanovení čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU ukládá členským státům povinnost nejen oznámit opatření státní podpory Komisi před jejich zavedením, nýbrž rovněž před provedením oznámených opatření vyčkat na výsledek šetření Komise. Není-li některá z těchto povinností dodržena, považuje se opatření státní podpory za protiprávní. [28] 217 případů. [29] 31 případů. [30] Oznámení Komise o prosazování právní úpravy státní podpory vnitrostátními soudy (Úř. věst. C 85, 9.4.2009, s. 1) [31] http://ec.europa.eu/competition/court/state_aid.html [32] http://ec.europa.eu/competition/publications/state_aid/national_courts_booklet_en.pdf [33] Prostřednictvím kontaktního místa ec-amicus-state-aid@ec.europa.eu byla vyřízena řada žádostí vnitrostátních soudců o informace a stanovisko.