[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 20.7.2010 KOM(2010) 401 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o pokroku Rumunska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování {SEK(2010) 949} ZPRÁVA KOMISEEVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o pokroku Rumunska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování 1. Úvod Mechanismus pro spolupráci a ověřování[1], zřízený při přistoupení Rumunska k Evropské unii, má napomoci při zavádění spravedlivého, nezávislého a účinného soudního a správního systému, který je řádně vybaven mimo jiné i pro boj proti korupci. Zahrnuje to provedení určitých zásadních změn, což vyžaduje čas a širokou politickou podporu napříč politickým spektrem i v celé společnosti. Provádění těchto změn je nezbytnou investicí do budoucnosti Rumunska – účinný soudní a správní systém je potřeba pro zdravé veřejné finance a stabilní společenský a hospodářský rozvoj. Je rovněž nutné umožnit Rumunsku zhostit se plně své úlohy člena EU v oblastech, jakými jsou spravedlnost a vnitřní věci. Tato zpráva je čtvrtou výroční zprávou od zřízení mechanismu pro spolupráci a ověřování[2]. Komise v ní hodnotí stav reformního procesu a vydává doporučení ohledně dalších opatření, jež mají být přijata v zájmu pokračování potřebných reforem. Komise má za to, že mechanismus pro spolupráci a ověřování je užitečný: - jak pro Rumunsko, a to poskytováním objektivních hodnocení a doporučení ohledně dalších potřebných opatření, - tak pro ostatní členské státy, jež mohou pokrok sledovat a poskytovat Rumunsku odpovídající podporu. V letošní zprávě poukazuje Komise na závažné nedostatky v úsilí Rumunska o dosažení pokroku v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Rumunsko neprojevilo dostatečné politické odhodlání, s nímž by podporovalo a určovalo směr reformního procesu. Byl zaznamenána i neochota v přístupu vedoucích míst soudnictví ke spolupráci a přijetí odpovědnosti. Tyto nedostatky musí být urychleně napraveny, aby reformní proces mohl opět nabýt potřebnou dynamiku. Tyto nedostatky je však třeba posuzovat na pozadí důležité legislativní reformy, v jejímž rámci parlament dne 22. června schválil občanský soudní řád a trestní řád, což je krok správným směrem. 2. Stav reformního procesu v Rumunsku Dosažené výsledky Od druhého čtvrtletí 2010 reforma soudnictví značně pokročila, a to schválením trestního a občanského soudního řádu parlamentem, zveřejněním návrhu víceleté strategie rozvoje justice, přípravou návrhu „zákona o malých reformách“ pro zrychlení soudních řízení a větším zapojením soudců nižších soudů a sdružení do reformního procesu. Prováděcí právní předpisy pro trestní a občanský zákoník byly schváleny vládou a čeká je projednávání v parlamentu. Od minulé zprávy Komise však bylo dosaženo pouze malého pokroku, pokud jde o zlepšování efektivnosti soudního řízení a jednotnost judikatury. Jedná se nadále o podstatný nedostatek rumunského soudního systému. Většina doporučení Komise z července 2009 byla zohledněna jen částečně a k jejich provádění je stále zapotřebí vynaložit značné úsilí. Přetrvávají také nedostatky týkající se odpovědnosti a kárných řízení. Rumunsko zaznamenalo pokrok v boji proti korupci. Národní ředitelství pro boj s korupcí (dále též „ředitelství DNA“) nadále vykazuje dobré a stabilní výsledky vyšetřování korupce na vysokých místech, což se odrazilo na dalších podaných obžalobách a větším počtu konečných rozsudků, i když soudní řízení bývají zdlouhavá a u mnoha případů se dosud nedospělo k rozhodnutí soudu prvního stupně. Národní úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti (dále též „úřad ANI“) zlepšil své výsledky a je státním zastupitelstvím, ředitelstvím DNA a jinými donucovacími orgány uznáván jako důležitý partner v rámci prevence a postihování korupce. Snahy nevyššího státního zástupce o zintenzivnění boje proti korupci ze strany místních státních zastupitelství začínají přinášet výsledky. K většině doporučení Komise v této oblasti jsou přijímána opatření, i když koordinovaná protikorupční politika napříč různými vládními sektory stále chybí. V dubnu 2010 ústavní soud prohlásil důležité části zákona o Národním úřadu pro otázky bezúhonnosti za protiústavní. Rumunský senát na toto rozhodnutí reagoval dne 30. června 2010 přijetím nového zákona o úřadu ANI, který však závažným způsobem narušuje proces účinného ověřování, postihování a zabavování neprokázaného majetku. Nový zákon omezuje transparentnost finančních a hospodářských zájmů čelních představitelů státu a veřejných činitelů a vylučuje odrazující sankce, jež představují ochranu proti korupci. Došlo tak k přerušení povzbudivého rozvoje úřadu ANI a k porušení závazků přijatých Rumunskem při přistoupení[3]. Reforma soudnictví V zájmu rychlejšího provádění některých důležitých reforem obsažených v soudních řádech připravila vláda „zákon o malých reformách“, který by měl být brzy předložen parlamentu. Ministerstvo spravedlnosti zahájilo ve snaze o stanovení postupů pro reformu soudnictví v nadcházejících letech veřejnou konzultaci ohledně „Strategie rozvoje justice jako veřejné služby“, která se u soudců nižších soudů a profesních sdružení setkala se smíšenými reakcemi. Strategie, dříve než bude schválena vládou, se nyní, po druhém kole konzultací, přepracovává a je třeba ji ještě doplnit o podrobný akční plán a harmonogram, jenž do jednoho celku spojí návrhy na právní a strukturální reformu předložené různými aktéry. Za tímto účelem by měla probíhat konstruktivní spolupráce mezi vládou, soudními institucemi a profesními sdruženími. Třebaže je přijetí soudních řádů významným krokem vpřed, dosáhlo Rumunsko od července 2009 malého skutečného pokroku, pokud jde o tři prvky reformy soudnictví: efektivita soudních řízení, jednotnost judikatury a odpovědnost soudců. Velkým problémem stále zůstává personální situace. Nebyla realizována doporučení Komise, podle nichž měla být přijata mimořádná opatření spočívající např. v převádění volných míst mezi soudy různého stupně tam, kde je značná nerovnováha v pracovním zatížení. Rumunsko nezavedlo ani jiná vhodná opatření. Vrchní rada soudců a státních zástupců (SCM) reagovala na čistý úbytek zaměstnanců zaznamenaný během let 2008–2009 jak zvýšením roční kvóty přijímaných pracovníků do Národní ústavu vyšších soudních úředníků (NIM), tak zejména přímým náborem právníků s pětiletou praxí. Byla rovněž podniknuta první opatření, jež mají díky strukturální reorganizaci soudů řešit značnou nevyváženost pracovního zatížení mezi soudy a státními zastupitelstvími. Tato opatření jsou však svým rozsahem příliš omezená na to, aby měla nějaký zásadní dopad na závažný nedostatek personálních kapacit v soudním systému, a vyžadují další kroky, kterými se zajistí, aby noví zaměstnanci splňovali minimální profesní požadavky. Předvídatelnost přesunů zaměstnanců se od července 2009 nezvýšila, jelikož několik set soudců nižších soudů, kteří mají nárok na odchod do důchodu, stále může v krátké době odejít, poněvadž právní řešení, jak zvýšit předvídatelnost odchodů do důchodu, se dosud nenašlo. I když Rumunsko pokročilo ve sjednocování judikatury (např. při odvoláních v zájmu zákona), situace se dosud za použití existujících prostředků nezlepšila dostatečně. Velké úsilí je třeba vynaložit k výraznému zlepšení právní jednoty a zajištění plné transparentnosti prostřednictvím elektronického zveřejňování odůvodnění všech soudních rozhodnutí. Důležitým krokem ke zlepšení právní jednoty bude reforma Nejvyššího kasačního a trestního soudu, jenž bude rozhodovat pouze o právních otázkách. Zvážit by se měla další opatření na přepracování vnitřní organizace a pracovních postupů Nejvyššího kasačního a trestního soudu a na vytvoření specializovaných porot při současném dodržování zásady nahodilosti při přidělování případů. Nejvyšší kasační a trestní soud vypracoval podrobný návrh zákona, jenž má ke sjednocování judikatury přispět. Vzhledem k obtížné rozpočtové situaci by Rumunsko mělo usilovat o zvýšení efektivity a zdokonalovat právní jednotu prostřednictvím reformy soudního systému a postupů. Výsledky v oblasti kárných opatření jsou nepřesvědčivé. Probíhá málo kárných řízení, postih se zdá být mírný a zákon sankce dostatečně nerozlišuje. V rámci kárných řízení k důležitým případům se mimo to postupovalo s malou rozhodností, v čemž se odráží nedostatek smyslu pro veřejnou odpovědnost a pro důležitost důvěry veřejnosti v bezúhonnost soudců. Kapacita Soudní inspekce by měla být posílena a více zaměřena na kárná řízení. Bylo zahájeno málo kárných šetření z moci úřední a podstatnou náplň práce Soudní inspekce tvoří odpovědi na jednotlivé stížnosti a vyšetřování veřejného obvinění či pomluvy soudců. Důležitou příležitostí k posílení odhodlanosti k reformě soudnictví budou nadcházející volby do Vrchní rady soudců a státních zástupců. Některá sdružení již začala volby propagovat na internetové stránce a při jednáních na úrovni odvolacího soudu. V zájmu zajištění hladkého a právně podloženého přechodu na novou radu by měly být sledovány právní požadavky na Vrchní radu soudců a státních zástupců ohledně způsobilosti kandidátů. Boj proti korupci Národní úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti (ANI) mohl prokázat další upevnění svých kapacit a výsledků v oblasti odhalování neoprávněného obohacování, neslučitelnosti s výkonem funkce a střetu zájmů. Dva roky po svém zřízení může být úřad považován za plně funkční a v daných případech vykazuje slibné výsledky. Státní zástupci a donucovací orgány považují úřad v boji proti korupci za důležitého partnera. Jak občanská společnost, tak donucovací orgány vítají transparentnost finančních a ekonomických zájmů vzešlou z majetkových přiznání a prohlášení o zájmech umístěných na internetové stránky úřadu jako významný příspěvek k prevenci a odhalování korupce. Tyto dosažené výsledky jsou nyní v ohrožení kvůli změnám zákona o úřadu ANI, jež byly přijaty dne 30. června v reakci na rozhodnutí ústavního soudu Rumunska. Ústavní soud shledal, že úřad ANI získal v rozporu s ústavou podobu kvazisoudní instituce, že zveřejnění majetkových přiznání a prohlášení o zájmech porušilo právo na soukromý život a že zabavení neprokázaného majetku je porušil presumpci, že majetek byl nabyt zákonným způsobem, a zákaz zabavování takového majetku. Novela zákona o úřadu ANI, kterou v reakci na rozhodnutí ústavního soudu přijal parlament, ruší možnost postihovat nesrovnalosti zjištěné mezi majetkem a příjmem, a odstraňuje tak kontrolu jmění čelních představitelů a úředníků nabytého v průběhu zastávání veřejné funkce. Další změny, jež do zákona prosadil parlament, jdou nad rámec požadavků soudu a zavedením stručnějších prohlášení snižují účinnost vyšetřování úřadu ANI a transparentnost původu majetku. Samozřejmě mají vláda a parlament povinnost změnit zákon, který ústavní soud prohlásil za protiústavní, stejně tak však mají s ohledem na závazky přijaté při přistoupení povinnost najít vhodné právní cesty, jak svým závazkům k EU dostát. V současné situaci má Komise za to, že nový zákon o úřadu ANI představuje jednak značný krok zpět v boji proti korupci, jednak porušení závazků, jež Rumunsko přijalo při přistoupení. Dne 19. července ústavní soud rozhodl, že přepracovaná verze zákona je protiústavní, od čehož se odvíjí příležitost přijmout nový zákon, jenž by byl v souladu se závazky Rumunska. Národní ředitelství pro boj s korupcí (DNA) nadále vykazuje stabilní a přesvědčivé výsledky v podobě vyšetřování a podaných obžalob v případech korupce na vysokých místech. V druhé polovině roku 2009 lze sice v případech ředitelství DNA pozorovat tendenci k přísnějším trestům a menšímu počtu podmíněných trestů, které ukládají soudy prvního stupně, v konečných rozsudcích se to však neprojevuje a obecně přetrvává tendence ukládat nízké a podmíněné tresty. Většina doporučení vydaných v červnu 2009 společnou pracovní skupinou a týkajících se nejednotnosti a mírnosti rozsudků v případech korupce byla sice zohledněna, dosud však není účinně prováděna. Pokyny k postihování trestných činů souvisejících s korupcí, jejichž návrh byl vypracován na konci roku 2009, stále nemají konečnou podobu a soudci je nadále nepovažují za dostatečně použitelné. Inspirovat se lze v podrobnějších pokynech, jež vypracovala skupina soudců při odvolacím soudu v Bukurešti a které několik institucí používá k odborné přípravě. Soudní řízení jsou nadále zdlouhavá a dosud pouze v několika málo případech týkajících se vysoce postavených politiků bylo vyneseno rozhodnutí soudu prvního stupně. Námitky neústavnosti nadále zdržují projednávání případů korupce na vysokých místech a návrh zákona vylučujícího pozastavení soudního řízení, je-li vznesena námitka neústavnosti, stále čeká na své schválení parlamentem. Navzdory snahám o důkladnější monitorování provádění národní protikorupční strategie pro citlivá odvětví a místní veřejné správy je nadále obtížné posoudit dopad strategie ve třetím a konečném roce jejího provádění. Nová strategie, jež je plánována na druhou polovinu tohoto roku, by měla vycházet z nezávislého posouzení dopadů obou předchozích strategií a pojímat boj proti korupci jako stěžejní úkol země. Napříč veřejným sektorem je zapotřebí projevit větší nasazení, a zajistit tak aktivnější přístup k předcházení korupci. Úsilí nejvyššího státního zástupce o posílení boje proti korupci ze strany oblastních státních zastupitelství začíná přinášet výsledky ve smyslu většího počtu podaných obžalob s větším zaměřením na veřejné činitele a ve smyslu rozsáhlejších vyšetřování. Většina případů byla vyšetřována za asistence protikorupčního generálního ředitelství ministerstva státní správy a vnitra. Významně zdokonalit je třeba ochranu proti střetu zájmů a korupci při zadávání veřejných zakázek. Rumunské právní předpisy jsou v této otázce nejednotné. Střet zájmů upravují různé zákony a kvůli legislativním mezerám mohou některé případy systémem proklouznout. Nedostatek obecně uplatňovaných osvědčených postupů při zadávání veřejných zakázek, jakož i nedostatek horizontální spolupráce při kontrole provádění právních předpisů navíc pro zadavatele vytváří právní nestabilitu a nejistotu. Nedávné změny právních předpisů týkajících se zadávání veřejných zakázek by měly právní ochranu proti střetu zájmů zvýšit[4], a to zejména při řešení případů střetu zájmů souvisejících s obchodními zájmy lokálních politiků a jejich rodin. Existují obavy, že práci odboru pro boj proti podvodům (DLAF), jenž pomáhá Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) při ochraně finančních zájmů EU, by mohlo negativně ovlivnit rozhodnutí ústavního soudu Rumunska z listopadu 2009 ohledně právního základu DLAF. Z hodnocení Komise vyplývá, že příslušné správní orgány neprovádějí účinné kontroly k odhalování střetu zájmů a korupce a že v této oblasti dostatečně nespolupracují. Donucovacím orgánům, jako např. státnímu zastupitelství, ředitelství DNA a úřadu ANI, nejsou potenciální případy střetu zájmů, podvodu nebo korupce systematicky oznamovány. Příslušné správní orgány neodhalí ani nepostihují téměř žádné případy střetu zájmů a pro porušení pravidel o střetu zájmů zruší jen velmi málo veřejných výběrových řízení, i když většina případů střetu zájmů, které Národní úřad pro otázky bezúhonnosti postoupí k rozhodnutí soudním orgánům, se týká zadávání veřejných zakázek, stejně jako se ho týká i řada případů korupce na vysokých místech[5]. Soudní orgány by u případů střetu zájmů a podvodů v rámci zadávání veřejných zakázek měly projevovat větší citlivost a intenzivně sledovat případy, na něž jsou upozorněny. Útvary Komise již přišly s řadou konkrétních návrhů, jak zlepšit postupy zadávání veřejných zakázek při využití prostředků EU. Realizace většiny těchto návrhů ještě nenastala. S cílem zaměřit se na úsilí Rumunska v této oblasti představuje Komise v bodě 4 této zprávy sérii doporučení k okamžitým opatřením. Komise podá zprávu o pokroku v této oblasti ve své příští zprávě v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. 3. Závěry Celkově Komise ve svém hodnocení poukazuje – navzdory pozitivním výsledkům v některých oblastech – na závažné nedostatky v úsilí Rumunska při dosahování pokroku v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování. Rumunsko neprojevuje dostatečně své politické odhodlání k podpoře reformního procesu. Novela zákona o Národním úřadu pro otázky prověřování bezúhonnosti (ANI) přijatá dne 30. června představuje závažný krok zpět. Zákon ohrožuje pozitivní výsledky, jichž úřad ANI dosáhl, a znamená pro Rumunsko jasné porušení jeho závazků při přistoupení. Komise vyzývá Rumunsko, aby dostálo svým závazkům a našlo náležité právní prostředky k obnovení pravomocí úřadu ANI k účinnému zabavování neprokázaného majetku. Rumunsko by se mělo zaměřit na dosažení široké politické podpory ve prospěch transparentnosti a účinné ochrany proti korupci a střetu zájmů. Po zpomalení práce parlamentu získalo reformní úsilí Rumunska opět jistou dynamiku ve druhém čtvrtletí roku 2010, kdy parlamentním schválením občanského soudního řádu a trestního řádu dne 22. června byla spuštěna důležitá legislativní reforma. Přípravy na vstup čtyř nových zákoníků či řádů v platnost, nyní plánovaný na říjen 2011, jsou důležitou příležitostí k důkladné reformě rumunského soudního systému. V zájmu udržení tohoto reformního procesu Komise Rumunsko vyzývá, aby pro soudní řády vybudovalo silnou podporu v parlamentu a rozšířilo tuto politickou vůli do jiných oblastí. Rumunsko se rovněž potýká s neochotou vedoucích míst soudnictví v zájmu reformy spolupracovat a přijmout odpovědnost. I když se v mnoha případech nabízí pragmatické řešení, často se k němu nepřistoupí. Iniciativy jednotlivých soudců nižších soudů, profesních sdružení a občanské společnosti se však snaží tento nesoulad odstranit. Komise vyzývá Rumunsko k zavedení úzké a konstruktivní spolupráce mezi různými aktéry politiky a soudnictví a k posílení odhodlanosti soudnictví k reformě. K dosažení úspěchu v reformním procesu bude zapotřebí trvalé odhodlání Rumunska, Komise a jiných členských států. Komise bude Rumunsko v jeho úsilí dále podporovat a předloží své další hodnocení dosaženého pokroku v létě 2011 4. Doporučení S ohledem na hodnocení pokroku Rumunska při plnění referenčních cílů stanovených v mechanismu pro spolupráci a ověřování vyzývá Komise Rumunsko k bezodkladným opatřením v následujících oblastech: Doporučení týkající se reformy soudnictví: Komise připomíná neprovedená doporučení z července 2009, zejména pokud jde o přijetí prováděcích předpisů a vypracování studií o dopadu čtyř nových zákonků či řádů, zavedení pružného přístupu k řešení personálních otázek, a opatření navazující na doporučení pracovní skupiny pro individualizaci trestu za trestné činy související s korupcí, a vyzývá Rumunsko k přijetí bezodkladných opatření v následujících oblastech: 1. Zahájit nezávislý přezkum výkonnosti soudního systému a provést nezbytné strukturální úpravy, včetně případného převádění soudců nižších soudů. Mělo by také neprodleně přijmout opatření ke snížení personální nerovnováhy jednak rozšířením převádění volných míst mezi oblastními odvolacími soudy a mezi soudy různého stupně, jednak co největším využíváním možnosti vyslat soudce do míst s akutním nedostatkem personálu. 2. Zajistit hladký a právně podložený přechod na novou Vrchní radu soudců a státních zástupců dodržením právních požadavků ohledně způsobilosti kandidátů. 3. Zvýšit kapacitu Národního ústavu vyšších soudních úředníků (NIM) pro počáteční a průběžnou odbornou přípravu a přijmout opatření zaručující jednotné profesní normy všech nových soudců, například rozšířením požadavku na prozkoušení odbornosti na všechny nově nabírané pracovníky. Rozplánovat kapacitu ústavu NIM v souladu s ročními odhady náborových požadavků a potřeb odborného vzdělávání. 4. Zvážit přezkum pravomocí Nejvyššího kasačního a trestního soudu omezením pravomoci projednávat věci v první instanci a omezením rozhodování na přezkum odvolání po právní stránce. Zvážit provedení dalších opatření navržených Nejvyšším soudem v návrhu zákona ke zlepšení právní jednoty. Zajistit, aby judikatura soudů byla v úplnosti zveřejněna a aby byla všeobecně přístupná ve snadno použitelné a uživatelsky přívětivé databázi. 5. Zvážit důkladnou reformu systému kárných řízení. Přehodnotit cíle Soudní inspekce a posílit její kapacitu a organizaci s cílem zajistit dostatečný důraz na kárná šetření. Upravit druhy kárných opatření tak, aby byla umožněna větší pestrost sankcí, a podniknout kroky k zajištění toho, aby kárná opatření byla jednotná, přiměřená a odrazující. Zavést každoroční hodnocení výsledků Soudní inspekce. Doporučení týkající se boje proti korupci Komise připomíná neprovedená doporučení z července 2009, zejména pokud jde o monitorování případů korupce na úrovni soudů, zjednodušení trestního vyšetřování bývalých a současných poslanců a ministrů a zrušení možnosti pozastavit soudní řízení, je-li vznesena námitka neústavnosti, a vyzývá Rumunsko k přijetí bezodkladných opatření v následujících oblastech: 6. Upravit zákon o úřadu ANI tak, aby byl v souladu se závazky Rumunska přijatými při přistoupení. Zajistit, aby úřad ANI nadále účinně přispíval k prevenci a postihování korupce vydáváním předepsaných rozhodnutí ohledně neprokázaného majetku, na jejichž základě lze uvalit odrazující sankce. Napravit další procesní nedostatky zjištěné v novém zákoně. Podporovat další rozvoj úřadu ANI, zejména změnami v právních ustanoveních týkajících se Národní rady pro bezúhonnost. 7. Dále monitorovat jednotnost a odrazující účinek sankcí, které soudy uplatňují v případech korupce na vysokých místech, a nadále na jednáních na úrovni odvolacího soudu prosazovat zjištění studie o individualizaci trestu za trestné činy související s korupcí. Stanovit a provádět opatření ke zrychlení soudních řízení ve věcech korupce na vysokých místech. 8. Posílit obecnou protikorupční politiku, zejména prostřednictvím koordinace na vysoké úrovni a na základě nezávislého posouzení dopadu výsledků posledních dvou protikorupčních strategií realizovaných od roku 2009. Zajistit právní a institucionální stabilitu protikorupčního rámce včetně provádění nového trestního zákoníku a trestního řádu. 9. Zadávání veřejných zakázek: vyhodnotit účinnost právního rámce a rozdělení odpovědnosti příslušných orgánů ohledně ochrany proti střetu zájmů a v případě potřeby přijmout změny. Zvážit zákaz pro vysoké státní úředníky a volené zástupce mít přímý či nepřímý prospěch z obchodních smluv uzavřených jménem jejich instituce a zavést v této oblasti naprostou transparentnost. 10. Vyhodnotit efektivitu příslušných orgánů ohledně provádění právních předpisů o zadávání veřejných zakázek a zavést nápravná opatření s cílem lépe tyto různé orgány koordinovat a zvýšit jejich efektivitu. Zavést pro příslušné orgány referenční výkonnostní ukazatele v následujících oblastech a monitorovat jejich provádění: preventivní opatření, kontrolní činnosti, postihování střetu zájmů, interinstitucionální spolupráce a spolupráce se soudními orgány. [1] Rozhodnutí Komise 2006/928/ES ze dne 13. prosince 2006, kterým se zřizuje mechanismus pro spolupráci a ověřování pokroku Rumunska při dosahování specifických referenčních cílů v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 56). [2] Zpráva je založena na pravidelných informacích poskytovaných rumunskými orgány zejména v rámci odpovědí na podrobné dotazníky Komise. Komisi byli při její práci nápomocni odborníci a využita byla rovněž dokumentace a informace poskytnuté z různých zdrojů. Doprovodný pracovní dokument útvarů Komise představuje její podrobné hodnocení pokroku v rámci každého z referenčních cílů stanovených v rozhodnutí o mechanismu pro spolupráci a ověřování. [3] Referenční cíl č. 2 mechanismu pro spolupráci a ověřování: „Podle plánu zřídit úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti odpovědný za prověřování majetku, neslučitelnosti a případného střetu zájmů a za vydávání předepsaných rozhodnutí, na jejichž základě lze přijmout odrazující sankce“ (Rozhodnutí Komise 2006/928/ES). [4] Mimořádné nařízení vlády 76/2010 přijaté dne 30. června 2010. [5] V současné době se zadávání veřejných zakázek týká několik případů korupce na vysokých místech. V případech figurují jeden poslanec a jeden soudce soudu vyššího stupně v případu obchodování s vlivem souvisejícím se zadáváním veřejných zakázek, dva bývalí ministři, další stávající nebo bývalí poslanci a řada bývalých ředitelů státních společností a místních politiků.