EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 19.12.2018 COM(2018) 856 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ DRUHÁ ZPRÁVA V RÁMCI MECHANISMU PRO POZASTAVENÍ ZRUŠENÍ VÍZOVÉ POVINNOSTI

{SWD(2018) 496 final}



I. Úvod Bezvízový režim přináší občanům významné výhody a posiluje sociální, kulturní a hospodářské vazby mezi EU a jejími partnery. Bezvízový režim zároveň přináší odpovědnost za udržení pokroku, jehož bylo dosaženo v rámci dialogů o uvolnění vízového režimu, a za zajištění dobře řízené migrace a bezpečnostního prostředí, a to též prostřednictvím vízové politiky, která je v souladu s acquis EU. Tato druhá zpráva v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti vyplývá z povinnosti Komise sledovat soustavné plnění požadavků třetích zemí na uvolnění vízového režimu a nejméně jednou ročně podat o těchto záležitostech zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Hodnocené období začíná dnem přijetí první zprávy v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti v prosinci 2017. Pokud jde o místní oblast působnosti, zpráva se i nadále vztahuje na země, které úspěšně uzavřely dialogy o uvolnění vízového režimu. Tato zpráva se i nadále zaměřuje na konkrétní oblasti , v nichž jsou k zajištění udržitelnosti dosaženého pokroku nezbytná další opatření. Proto se tato zpráva, stejně jako první zpráva v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti, nezabývá kritérii, jejichž provádění bylo stabilní. Statistická část této zprávy se týká 26 členských států EU, které uplatňují nařízení (EU) 2018/1806, a čtyř zemí přidružených k Schengenu (dále jen „rozšířený schengenský prostor“) . Hodnocení konkrétních oblastí vychází zejména z informací poskytnutých úřadu Eurostat zeměmi rozšířeného schengenského prostoru, informací poskytnutých agenturami EU (Europol, eu-LISA, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž a Eurojust) a výměny informací mezi Komisí, Evropskou službou pro vnější činnost a orgány zemí s bezvízovým stykem. K této zprávě je přiložen pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje podrobnější obecné informace o zjištěném vývoji v konkrétních oblastech. II. Hodnocení konkrétních oblastí podle kritérií pro uvolnění vízového režimu II.1 Západní Balkán Albánie Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob Pokud jde o problematiku nelegální migrace, v letech 2016 až 2017 vzrostl celkový počet případů odepření vstupu o 13 % (z 30 305 na 34 310). Počet případů neoprávněného pobytu se rovněž zvýšil, a to přibližně o 11 % (z 33 445 případů neoprávněného pobytu v roce 2016 na 37 325 v roce 2017). Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy problémů s nelegální migrací v období od první poloviny roku 2017 do první poloviny roku 2018 pokles počtu případů odepření vstupu a neoprávněného pobytu . Pokud jde o žádosti o azyl, v první polovině roku 2018 došlo k jejich poklesu o 32 % v porovnání s první polovinou roku 2017 (z 12 635 na 8 525). Míra uznaných žádostí o azyl v roce 2017 je 5,19 % (což představuje nárůst v porovnání s rokem 2016, kdy byla 2,12 %) . Zpětné přebírání a navracení osob fungují dobře; země urychleně plní žádosti členských států o zpětné převzetí, a to jak pro své vlastní státní příslušníky, tak pro státní příslušníky třetích zemí. Míra navracení (v roce 2017 nad 100 % ) ukazuje, že albánští státní příslušníci, kterým bylo přikázáno opustit EU, jsou skutečně navraceni (29 850 v roce 2017). Tento dobrý výsledek musí být zachován. Albánie přijala opatření uvedená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti s cílem řešit problematiku nelegální migrace, zejména nedůvodné žádosti o azyl podané státními příslušníky Albánie. Albánie dosáhla dobrých výsledků při realizaci akčního plánu proti nelegální migraci, který se zaměřuje na operativní spolupráci při řízení nelegální migrace, na identifikaci a ochranu nezletilých osob bez doprovodu a na boj proti padělání dokladů. Pokračovala rovněž ve zvyšování operativní spolupráce s členskými státy, které jsou nelegální migrací nejvíce postiženy. Za účelem zvýšení povědomí o právech a povinnostech bezvízového režimu prováděly albánské orgány informační kampaně, které byly vysílány na všech vnitrostátních televizních stanicích. Veřejný pořádek a bezpečnost Albánsky hovořící organizované zločinecké skupiny obvykle páchají trestnou činnost ve více oblastech a jsou i nadále zvláště aktivní v nejrůznějších sférách trestné činnosti v EU. Tyto organizované zločinecké skupiny obchodují s heroinem ve velkých množstvích, přičemž spolupracují s turecky a albánsky hovořícími organizovanými zločineckými skupinami podél tras obchodování s drogami. Několik klíčových míst v Albánii bylo zdrojem radikalizace a náboru, došlo však k poklesu počtu odchodů naverbovaných zahraničních teroristických bojovníků do oblastí konfliktu v Sýrii a Iráku.

Albánie učinila další opatření za účelem zlepšení účinnosti svého úsilí o prosazování práva, aby mohla bojovat se závažnou a organizovanou trestnou činností, jak je uvedeno v opatřeních, která mají být přijata, v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti. Na konci května 2018 byl přijat akční plán pro boj proti marihuaně. Pracovní dohoda mezi Albánií a Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost byla parafována dne 5. října 2018. Tato dohoda umožní, aby albánským orgánům byly poskytovány klíčové odborné znalosti v boji proti drogám. Albánie má uzavřenu pracovní dohodu s Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva a od února 2018 se účastní na programu EU Spravedlnost. Dne 1. listopadu 2018 ratifikoval albánský parlament dohodu o udržování styku s Europolem, která umožňuje, aby byl do Albánie počátkem roku 2019 vyslán styčný důstojník Europolu. V říjnu 2018 byla podepsána dohoda o spolupráci mezi Albánií a Agenturou Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust). I když nový zákon o předcházení praní peněz a financování terorismu přijatý v roce 2017 posílil celkový právní rámec, po přijetí zprávy výboru MONEYVAL bylo na Albánii uvaleno zesílené vyšetřování . V září 2018 přijala vláda akční plán s cílem řešit doporučení výboru MONEYVAL. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Ačkoli bylo při provádění opatření k řešení problémů s nelegální migrací dosaženo značného pokroku, je třeba vyvinout další úsilí, aby se zajistilo zlepšení a udržitelnost výsledků. Je nutné řešit následující oblasti: ·dále posílit ochranu hranic při plném dodržování základních práv, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·dále zlepšovat účinnost stíhání a úsilí o prosazování práva s cílem bojovat proti organizované trestné činnosti, ·urychleně provést doporučení zprávy výboru MONEYVAL o boji proti praní peněz a financování terorismu. Bývalá jugoslávská republika Makedonie Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi lety 2016 a 2017 se celkový počet případů odepření vstupu zvýšil o 28 % (z 2 495 odepření v roce 2016 na 3 200 odepření v roce 2017). Počet neoprávněných pobytů se v roce 2017 rovněž zvýšil, a to o 43 % (6 555) v porovnání s rokem 2016 (4 595). Pokud jde o trendy mezi první polovinou roku 2017 a první polovinou roku 2018, podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž došlo ke zvýšení počtu případů odepření vstupu, nedošlo však k žádnému zvýšení počtu případů nelegálního pobytu. Pokud jde o žádosti o azyl, v první polovině roku 2018 bylo podáno 2 360 žádostí, což představuje pokles o 39 % oproti prvnímu pololetí roku 2017, kdy bylo podáno celkem 3 860 žádostí. Míra uznaných žádostí o azyl zůstala nízká (0,81 % v roce 2016 a 1,45 % v roce 2017). Zpětné přebírání a navracení osob funguje dobře a mělo by být v budoucnosti zachováváno. Míra navracení (která v roce 2017 dosáhla 130 %) ukazuje, že státní příslušníci Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kterým bylo přikázáno opustit EU, jsou skutečně navraceni (5 580 v roce 2017). Bývalá jugoslávská republika Makedonie pokračovala v provádění opatření stanovených v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti, zejména pokud jde o problémy s nelegální migrací. Byly posíleny ochrana hranic a přísnější kontroly dokladů. Ministerstvo vnitra uspořádalo odbornou přípravu pohraniční policie k otázce dodržování lidských práv. Bylo posíleno provádění akčních plánů na zlepšení pomoci ohroženým skupinám obyvatelstva, je však třeba vyvinout další úsilí, aby byla zachována zavedená opatření. Veřejný pořádek a bezpečnost

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, organizované zločinecké skupiny z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie se účastní obchodování s drogami a distribuce drog. Některé z nich páchají trestnou činnost ve více oblastech a podílejí se na jiných formách nelegálního obchodování (zboží, cigarety). Bývalá jugoslávská republika Makedonie zůstává i nadále zdrojem, odkud do EU plynou pašované archeologické památky, náboženské předměty a kulturní statky. Sítě převaděčů migrantů působí v příhraničních oblastech, zejména s Řeckem a se Srbskem, navzdory několika zatčením během celého roku. Ministerstvo vnitra provedlo opatření v oblasti boje proti obchodování s drogami a pokračovalo v boji proti organizované trestné činnosti. Byla zřízena vnitrostátní pracovní skupina a mobilní skupiny s cílem bránit obchodování s lidmi a podporovat včasné rozpoznání potenciálních obětí. Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Černá Hora podepsaly dohodu o spolupráci v oblasti boje proti obchodování s lidmi. Bývalá jugoslávská republika Makedonie si zpracovala vlastní posouzení hrozeb závažné organizované trestné činnosti, jakož i regionální posouzení společně se Srbskem a Černou Horou. Zlepšila se spolupráce v oblasti prosazování práva se západobalkánskými partnery, Itálií a Slovinskem, stejně jako operativní spolupráce s Europolem. Bývalá jugoslávská republika Makedonie jmenovala styčného státního zástupce, který byl od listopadu 2018 vyslán do agentury Eurojust. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Očekává se další zlepšování provádění. Je nutné řešit následující oblasti: ·dále posílit ochranu hranic při plném dodržování základních práv, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·zlepšit účinnost úsilí o prosazování práva s cílem bojovat proti organizovaným zločineckým sítím, které se zabývají zvláště obchodováním s drogami, a poskytnout důvěryhodné výsledky, ·zintenzivnit vyšetřování a stíhání organizovaných zločineckých skupin, včetně těch, které jsou zapojeny do převaděčství migrantů. Bosna a Hercegovina Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob



Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi lety 2016 a 2017 nedošlo k žádnému nárůstu odepření vstupu (změna z 5 150 na 5 145), zatímco počet případů neoprávněného pobytu mírně vzrostl přibližně o 13 % (z 3 645 na 4 135). Pokud jde o trendy mezi první polovinou roku 2017 a první polovinou roku 2018, podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž došlo ke zvýšení počtu případů odepření vstupu, nedošlo však k žádnému zvýšení počtu případů nelegálního pobytu. V první polovině roku 2018 podali státní příslušníci Bosny a Hercegoviny 1 080 žádostí o azyl, což představuje pokles o 27 % ve srovnání se stejným obdobím roku 2017, kdy bylo podáno celkem 1 485 žádostí o azyl. Míra uznaných žádostí o azyl činila v roce 2016 3,10 % a v roce 2017 se zvýšila na 5,66 %. Je nutné pečlivě sledovat rozhodnutí Bosny a Hercegoviny o udělení bezvízového styku čínským státním příslušníkům (rozhodnutí s účinností od května 2018). Co se týče zpětného přebírání a navracení, spolupráce funguje dobře. Míra navracení je dobrá, ale měla by být se všemi členskými státy dále zlepšována (v roce 2017 dosáhla 72 %, přičemž bylo skutečně navráceno 2 680 bosenských státních příslušníků). Bosna a Hercegovina přijala opatření stanovená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti. Byla prováděna strategie a akční plán pro migraci a azyl (na období let 2016–2020). Byly provedeny informační kampaně o právech a povinnostech bezvízového režimu. Dne 15. května 2018 přijala Rada ministrů akční plán pro mimořádná opatření. Provádění akčního plánu bylo ovlivněno nedostatečnou koordinací mezi odpovědnými úrovněmi správy a řízení. Tímto problémem je dotčena zejména pohraniční policie, která v současné době trpí nedostatkem pracovníků. Veřejný pořádek a bezpečnost



Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, organizované zločinecké skupiny z Bosny a Hercegoviny patří mezi nejčastěji uváděné u organizované majetkové trestné činnosti v EU, jakož i u obchodování s lidmi a obchodování s nedovolenými drogami. Kromě toho je Bosna a Hercegovina cílovou zemí pro vozidla odcizená v členských státech. V Bosně a Hercegovině se nachází stále značná zásoba zbraní, což představuje riziko nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi. Bosna a Hercegovina přijala novou strategii boje proti organizovanému zločinu a provádí akční plán boje proti praní peněz a financování terorismu. Státní orgány nadále zvyšovaly kapacitu prosazování práva v oblasti boje proti organizované trestné činnosti a vyšetřování. Jsou však nutná zlepšení, aby se zaručila účinnější následná soudní opatření. Provádění akčního plánu boje proti obchodování s lidmi na období 2016–2019 probíhá. V květnu 2017 byla podepsána dohoda o vyslání styčného důstojníka do Europolu. Bosna a Hercegovina doposud neurčila národní kontaktní místo stanovené v dohodě o operativní spolupráci s Europolem. Dokud není zavedeno národní kontaktní místo, nemůže Bosna a Hercegovina vyslat do Europolu svého styčného důstojníka. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Očekává se další zlepšení provádění, zejména pokud jde o nelegální migraci. Je nutné řešit následující oblasti:

·zvýšit účinné a udržitelné přidělování dostatečných zdrojů na správu hranic a dále posílit ochranu hranic, a to i v souvislosti s opatřeními týkajícími se identifikace a registrace, při plném dodržování základních práv, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·určit národní kontaktní místo, jak vyžaduje dohoda o spolupráci s Europolem, ·je třeba vyvinout další úsilí s cílem účinně předcházet organizované trestné činnosti a praní peněz a bojovat proti nim způsobem koordinovaným mezi donucovacími orgány. Černá Hora Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob Pokud jde o problematiku nelegální migrace, v letech 2016 až 2017 vzrostl počet případů odepření vstupu přibližně o 63 % (z 335 na 545), zatímco počet případů neoprávněného pobytu v roce 2017 rovněž vzrostl, a to o 42 % (810 v roce 2017 ve srovnání s 570 v roce 2016). V absolutních hodnotách však čísla zůstávají nízká. Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy od prvního pololetí roku 2017 do prvního pololetí roku 2018 mírný nárůst počtu případů odepření vstupu a neoprávněného pobytu. V první polovině roku 2018 podali černohorští státní příslušníci 330 žádostí o azyl, což představuje pokles o 38 % ve srovnání se stejným obdobím roku 2017, kdy bylo podáno celkem 530 žádostí o azyl. Celkově bylo za celý rok 2017 podáno 970 žádostí o azyl v porovnání s 1 830 v roce 2016 (pokles o 47 %). Míra uznaných žádostí o azyl je nízká (0,96 % v roce 2016 a 2,10 % v roce 2017). Zpětné přebírání a navracení osob fungují dobře; země urychleně plní žádosti členských států o zpětné převzetí, a to jak pro své vlastní státní příslušníky, tak pro státní příslušníky třetích zemí. Míra navracení (v roce 2017 nad 100 %) ukazuje, že černohorští státní příslušníci, kterým bylo přikázáno opustit EU, jsou skutečně navraceni (820 v roce 2017), v čemž je třeba dále pokračovat. Černá Hora přijala opatření stanovená v první zprávě v rámci mechanismu pozastavení zrušení vízové povinnosti. Zatímco v roce 2018 nepořádala mediální kampaň o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, v roce 2019 se předpokládá. V březnu 2018 přijala vláda nový akční plán v rámci strategie opětovného začleňování osob vrácených na základě dohody o zpětném přebírání osob, aby se zlepšilo opětovné začlenění zpět převzatých státních příslušníků. Přijetím nového zákona o cizincích v únoru 2018 byl sladěn právní rámec pro legální a nelegální migraci s rámcem EU. Dne 1. ledna 2018 vstoupil v platnost zákon o mezinárodní a dočasné ochraně cizinců. Dne 22. listopadu 2018 přijala Černá Hora režim pro získání občanství pro investory. Režim pro získání občanství pro investory je nutné pečlivě sledovat, neboť by mohl představovat migrační a bezpečnostní rizika. Proto by měly být provedeny hloubková prověrka a bezpečnostní kontroly. Veřejný pořádek a bezpečnost



Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, zůstává zdrojem znepokojení pašování drog přes Černou Horu do EU. Organizované zločinecké skupiny (s přímými vazbami na zločinecké skupiny v Jižní Americe) se účastní obchodování s marihuanou a kokainem. Přes úspěch několika iniciativ, které černohorské orgány provedly ke snížení výskytu palných zbraní, jsou tyto zbraně nadále široce dostupné. Černá Hora je významnou tranzitní zemí a potenciálním zdrojem padělaných a pašovaných cigaret. Černá Hora navázala pevnou spolupráci s organizacemi Europol a Interpol. Policejní spolupráce s členskými státy EU se neustále posiluje, což dokládají nedávné společné policejní operace. Rovněž spolupráce s agenturou Eurojust probíhá hladce a Černá Hora se v roce 2018 účastnila na 16 případech registrovaných agenturou. Od roku 2017 probíhá několik vyšetřování závažných trestních případů, ve kterých je praní peněz stíháno jako samostatný trestný čin. V červenci 2018 přijala Černá Hora změny zákona proti praní peněz a financování terorismu, jakož i zákon o mezinárodních omezujících opatřeních. Za účelem zlepšení boje proti obchodování s lidmi a převaděčství migrantů bylo v policejních službách zřízeno specializované oddělení. Dne 20. července 2018 podepsaly Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie dohodu o spolupráci v oblasti boje proti obchodování s lidmi. Počet vyšetřovaných a stíhaných případů obchodování s lidmi zůstává nízký. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Očekává se další zlepšování provádění. Je nutné řešit následující oblasti: ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·upevnit výsledky v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, včetně obchodování s lidmi, nedovoleného obchodu s drogami, praní peněz a korupce na vysoké úrovni. Srbsko

Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob Pokud jde o problematiku nelegální migrace, nedošlo mezi lety 2016 a 2017 k žádnému nárůstu případů odepření vstupu (pokles z 8 070 na 7 910), zatímco počet srbských státních příslušníků, u nichž byl zjištěn neoprávněný pobyt, se mezi lety 2016 a 2017 zvýšil o 31 % (z 11 180 na 14 665 v roce 2017). Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy od prvního pololetí roku 2017 do prvního pololetí roku 2018 nárůst počtu případů odepření vstupu a neoprávněného pobytu. V první polovině roku 2018 podali srbští státní příslušníci 3 460 žádostí o azyl, což představuje pokles o více než 20 % ve srovnání se stejným obdobím roku 2017, kdy bylo podáno 4 375 žádostí o azyl. V roce 2017 činil celkový počet žádostí o azyl 8 325, což je ve srovnání s rokem 2016, kdy bylo podáno 13 515 žádostí, pokles o 38 %. Míra uznaných žádostí o azyl zůstává nízká (1,57 % v roce 2016 a 3,23 % v roce 2017). Míra navracení (v roce 2017 více než 100 %) ukazuje, že srbští státní příslušníci, kterým bylo přikázáno opustit EU, jsou skutečně navraceni (7 920 v roce 2017). Spolupráce Srbska v oblasti zpětného přebírání a navracení vlastních státních příslušníků funguje dobře a měla by pokračovat. Přetrvávající nedostatečné provádění ustanovení o státních příslušnících třetích zemí v rámci dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Srbskem je však i nadále důvodem k obavám, zejména v případě Rumunska a Bulharska. Srbsko přijalo opatření stanovená v první zprávě v rámci mechanismu pozastavení zrušení vízové povinnosti. Od září 2017 je do Bělehradu vyslán regionální styčný důstojník Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Ve své první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti přijaté v prosinci 2017 vyjádřila Komise své obavy ohledně bezvízového režimu uděleného Srbskem íránským státním příslušníkům. Vzhledem ke značnému počtu íránských státních příslušníků, kteří zneužívají bezvízové cestování do Srbska s úmyslem přestěhovat se do EU, bylo toto rozhodnutí vysoce nepříznivé pro bezpečné řízení migrace. Dostupné statisticky ukazují, že byl od 2. září 2017 do 16. října 2018 zaznamenán vstup 46 493 íránských státních příslušníků, odjezd byl zaznamenán pouze pro 33 568 osob. Komise v této souvislosti bere s potěšením na vědomí oznámení Srbska o ukončení bezvízového styku pro íránské státní příslušníky s účinností od 17. října 2018. Bezvízový statut, který Srbsko poskytlo jiným zemím, které jsou na seznamu zemí s vízovou povinností vůči EU, zůstává vzhledem k možným migračním a bezpečnostním rizikům zdrojem obav a je třeba jej pečlivě sledovat. Takové riziko bylo v nedávné době zaznamenáno ve vztahu k státním příslušníkům Indie, s náznaky zneužití srbského bezvízového režimu obdobným způsobem, jaký byl pozorován u státních příslušníků Íránu. Navíc by také postup udělování víz měl být v souladu s normami vízové politiky EU, zejména pokud jde o kontroly žadatelů o víza z důvodu migračních a bezpečnostních rizik. Veřejný pořádek a bezpečnost Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, patří státní příslušníci Srbska mezi nejčastěji uváděné národnosti u organizované majetkové trestné činnosti v EU, zejména v Belgii, Francii, Německu a Itálii. Srbští státní příslušníci rovněž nadále patří mezi nejčastější oběti obchodování s lidmi pocházející z oblasti západního Balkánu. Organizované zločinecké skupiny tvořené íránskými státními příslušníky se podílejí na pašování heroinu na této trase a také na jihokavkazské trase. V Srbsku je stále značná zásoba zbraní, což představuje riziko nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi. Za účelem posílení boje proti organizované trestné činnosti vstoupil v březnu 2018 v platnost zákon o organizaci a pravomoci státních úřadů při potlačování organizované trestné činnosti, terorismu a korupce. Aby Srbsko posílilo svou správní kapacitu, zřídilo v červnu 2018 nový koordinační orgán pro předcházení praní peněz a financování terorismu. V březnu 2018 byla ratifikována pracovní dohoda mezi ministerstvem vnitra a Evropskou policejní akademií a v dubnu 2018 vstoupila v platnost. Nyní probíhají přípravné práce na vyslání styčného důstojníka Europolu do Srbska. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Očekává se další zlepšení provádění, zejména pokud jde o řešení potřeby snížit nelegální migraci. Je nutné řešit následující oblasti: ·další sladění s vízovou politikou EU, což je základní podmínkou pro soustavné plnění kritérií řízení migrace, ·dále posílit ochranu hranic při plném dodržování základních práv, ·zintenzivnit účinné provádění dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Srbskem, pokud jde o zpětné přebírání státních příslušníků třetích zemí, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování,

·co nejdříve ratifikovat dohodu o udržování styku s Europolem, aby bylo možné včas vyslat styčného důstojníka, ·nadále posilovat vyšetřování vedená zpravodajskými službami s cílem dosáhnout trvalých výsledků u pravomocných rozsudků a likvidovat organizovanou trestnou činnost. II.2 Východní partnerství Moldavsko Nelegální migrace, včetně zpětného přebírání osob Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi lety 2016 a 2017 vzrostl celkový počet případů odepření vstupu o 56 % (z 4 660 na 7 270). Počet případů neoprávněného pobytu se mírně zvýšil z 7 660 v roce 2016 na 8 785 v roce 2017 (nárůst o 15 %). Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy od prvního pololetí roku 2017 do prvního pololetí roku 2018 nárůst počtu případů odepření vstupu a neoprávněného pobytu. Pokud jde o žádosti o azyl, po významném poklesu o více než 50 % mezi lety 2016 a 2017 (z 3 675 na 1 610) bylo v první polovině roku 2018 zaregistrováno celkem 1 665 žádostí, což je o 128 % více než ve stejném období v roce 2017 (730 žádostí). Míra uznaných žádostí o azyl je nízká (1,48 % v roce 2016 a 1,35 % v roce 2017). Míra navracení (přibližně 83 % v roce 2017) se ve srovnání s rokem 2016 (kolem 48 %) výrazně zvýšila, přičemž v roce 2017 bylo skutečně navráceno 3 835 moldavských státních příslušníků. Spolupráce v oblasti zpětného přebírání a navracení s Moldavskem funguje dobře a měla by pokračovat. Moldavsko provádí akční plán na období 2016–2020 v rámci národní strategie pro migraci a azyl na období 2011–2020. Moldavsko zvýšilo úsilí o rozvoj cílených informačních kampaní s cílem vyjasnit práva a povinnosti týkající se bezvízového cestování. Informační kampaně, včetně kampaní o riziku překročení doby povoleného pobytu v rozšířeném schengenském prostoru a souvisejících sankcích, se zaměřovaly zvláště na ohrožené kategorie. V listopadu 2018 Moldavsko zahájilo režim získání občanství pro investory, který je nutné pečlivě sledovat, neboť by mohl představovat migrační a bezpečnostní rizika. Proto by měly být provedeny hloubková prověrka a bezpečnostní kontroly. Veřejný pořádek a bezpečnost Moldavské organizované zločinecké skupiny nadále představují významnou bezpečnostní hrozbu, zejména v Rakousku, Francii, Německu, Lotyšsku a Polsku. Jejich hlavní oblasti činnosti zahrnují majetkovou trestnou činnost, nezákonný obchod s tabákovými výrobky, nedovolený obchod s drogami (heroin), podvody v oblasti spotřební daně, podvody spojené s platebními kartami a praní peněz. Zejména rusky mluvící organizované zločinecké skupiny využívají Moldavsko jako tranzitní zemi k praní peněz a jejich převodu do EU. Hlavními rizikovými faktory souvisejícími s terorismem jsou využívání moldavského území jako tranzitního prostoru do oblastí konfliktu na Blízkém východě, radikalizace a žoldnéřské činnosti na východní Ukrajině. Roste počet trestných činů z oblasti kyberkriminality z Moldavska a útoků na bankomaty, jako např. útoky na černé skříňky. Moldavsko přijalo některá opatření uvedená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti, včetně přijetí nových právních předpisů proti praní peněz, zřízení operativních protikorupčních institucí, rozšíření oblasti působnosti úřadu pro vymáhání majetku z trestné činnosti a provádění informačních kampaní týkajících se bezvízového cestování. Přetrvávají však významné nedostatky v zajišťování plnění kritérií boje proti korupci. Přijetí balíčku právních předpisů týkajících se daňové reformy v červenci 2018 vyvolalo obavy ohledně politické vůle k boji proti korupci. Legislativní návrhy obsažené v balíčku zahrnují kapitálovou a daňovou amnestii, která byla již dříve vyňata z legislativního programu na základě kritiky, mimo jiné ze strany EU. Zahrnut je též tzv. „podnikatelský balíček“, který znovu zavádí „dekriminalizaci“ několika hospodářských trestných činů. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. V první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti Komise uvedla, že splnění kritérií pro boj proti korupci a praní peněz by mohlo být ohroženo, nebudou-li přijata okamžitá opatření s cílem zajistit trvalé a udržitelné provádění. Některá doporučená opatření však nebyla provedena. Jsou nutná okamžitá opatření k řešení problematiky nelegální migrace, a to i pokud jde o neopodstatněné žádosti moldavských státních příslušníků o azyl. Moldavsko musí rovněž neprodleně přijmout okamžitá opatření, aby zajistilo splnění kritérií boje proti korupci. Je nutné řešit následující oblasti:

·posílit ochranu hranic při plném dodržování základních práv, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·posílit operativní spolupráci s cílem dosáhnout rychlého snížení počtu neopodstatněných žádostí o azyl podaných státními příslušníky Moldavska v rozšířeném schengenském prostoru, ·sladit právní předpisy týkající se daňových reforem s normami EU, ·posílit národní úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti jmenováním nezbytného počtu inspektorů profesní bezúhonnosti. Zajistit účinné provádění systému majetkových přiznání pro všechny významné činitele; ·zvýšit úsilí o dosažení výsledků v boji proti korupci na vysoké úrovni, provádění strategie vymáhání majetku a zajištění důkladného a nestranného stíhání bankovních podvodů, vymáhání zpronevěřených finančních prostředků a soudního stíhání všech odpovědných osob bez dalšího odkladu. Gruzie Integrovaná správa hranic, řízení migrace a azyl Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi roky 2016 a 2017 vzrostl počet případů odepření vstupu přibližně o 200 % (z 810 na 2 655), zatímco u neoprávněného pobytu došlo k mírnému nárůstu (5 240 v roce 2016 a 5 860 v roce 2017). Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy od prvního pololetí roku 2017 do prvního pololetí roku 2018 značný nárůst počtu případů odepření vstupu a nárůst počtu případů neoprávněného pobytu. V první polovině roku 2018 se počet žádostí o azyl ve srovnání se stejným obdobím v roce 2017 zdvojnásobil, přičemž v prvním pololetí roku 2018 bylo podáno 9 680 žádostí o azyl ve srovnání se 4 770 ve stejném období roku 2017. Německo a Francie jsou hlavními zeměmi dotčenými tímto zvýšením. Míra uznaných žádostí o azyl činila v roce 2016 14,09 % a v roce 2017 5,48 %, což představuje značný pokles. Spolupráce Gruzie v oblasti zpětného přebírání a navracení osob funguje dobře a měla by pokračovat. Míra navracení (přibližně 63 % v roce 2017) se ve srovnání s rokem 2016 (kolem 56 %) zvýšila, přičemž v roce 2017 bylo skutečně navráceno 4 560 gruzínských státních příslušníků. Gruzie přijala opatření uvedená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti a pokračovala v řešení problému neodůvodněných žádostí o azyl a ve zvyšování operativní spolupráce s členskými státy, které jsou nejvíce zasaženy nelegální migrací. Gruzie zavedla významné legislativní změny s cílem řešit zvýšený počet žádostí o azyl a předcházet nelegální migraci, včetně změny občanskoprávního zákoníku (která omezila podmínky pro změnu příjmení) v dubnu 2018. Gruzie dosáhla pokroku v provádění migrační strategie a akčního plánu na období 2016–2020 . V říjnu 2018 byla zahájena třetí vlna intenzivní informační kampaně o právech a povinnostech v rámci bezvízového režimu financované Evropskou unií se zvláštním zaměřením na zabránění zneužívání azylových řízení v EU. Gruzínské orgány zveřejnily dvojjazyčnou příručku o legální migraci a vyvinuly mobilní aplikaci pro schengenský prostor/EU, aby si gruzínští státní příslušníci mohli vypočítat dobu strávenou v rozšířeném schengenském prostoru a zbývající dny s cílem vyhnout se překročení doby povoleného pobytu. Veřejný pořádek a bezpečnost Organizované zločinecké skupiny z Gruzie jsou i nadále uváděny jako jedna z nejčastěji zastoupených státních příslušností třetích zemí zapojených do závažné a organizované trestné činnosti v EU, zejména ve Francii, Řecku, Německu, Itálii, Španělsku a Švédsku. Majetková trestná činnost zůstává hlavní trestnou činností, do níž jsou gruzínské organizované zločinecké skupiny zapojeny, přičemž i nadále působí v oblasti praní peněz. Nedovolený obchod s drogami zůstává problémem, který je nutné sledovat. Gruzínské orgány v posledních letech úspěšně likvidovaly organizované zločinecké skupiny se sídlem v Gruzii. Gruzie přijala opatření určená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti a zintenzivnila spolupráci na mezinárodní úrovni s cílem předcházet organizované trestné činnosti a bojovat proti ní. Je nutné včas a účinně provádět novou národní strategii boje s organizovanou trestnou činností na období 2017–2020 a akční plán na období 2017–2018. V návaznosti na doporučení z minulých let se rozvíjejí reformy policie týkající se policejní práce vycházející ze zpravodajských informací a spolupráce policie s veřejností, jakož i vytváření jednotného systému pro analýzu zločinnosti. Do klíčových členských států byli vysláni policejní přidělenci a jsou uzavírány nové dohody o prosazování práva. K dalšímu snižování dopadu gruzínských organizovaných zločineckých skupin na EU je nutné další posílení policejní spolupráce s nejvíce postiženými členskými státy. V březnu 2018 bylo podepsáno memorandum o porozumění ohledně zabezpečeného komunikačního kanálu a dohody o udržování styku s Europolem a v září 2018 byl k Europolu přidělen styčný důstojník. Byla dokončena jednání o dohodě o spolupráci s agenturou Eurojust.

Celkově má Gruzie při provádění protikorupčních reforem dobré výsledky, ačkoli korupce na vysoké úrovni a další zapojení občanské společnosti nadále zůstávají oblastmi vyžadujícími zlepšení. Mechanismus ověřování majetkových přiznání, který byl zaveden v lednu 2017, je účinně prováděn a bude EU dále podporován. Ačkoli Gruzie ustanovila v červenci 2018 oddělení pro evropskou integraci a spolupráci s mezinárodními organizacemi Vrchního státního zastupitelství jako svůj Národní úřad pro vymáhání majetku z trestné činnosti, měl by být zřízen nezávislý úřad pro vymáhání majetku z trestné činnosti. Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. Ačkoli byla zavedena konkrétní opatření k řešení problematiky nelegální migrace, jsou potřebná další okamžitá opatření k řešení této problematiky, včetně rostoucího počtu neodůvodněných žádostí o azyl. Je nutné řešit následující oblasti: ·posílit operativní spolupráci s dotčenými zeměmi s cílem dosáhnout rychlého snížení počtu neodůvodněných žádostí o azyl podaných státními příslušníky Gruzie v rozšířeném schengenském prostoru, ·posílit ochranu hranic při plném dodržování základních práv, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·pokračovat v posilování přeshraniční spolupráce donucovacích orgánů v boji proti gruzínským organizovaným zločineckým skupinám, ·prioritně dokončit reformu policejní práce založené na zpravodajských informacích a zřídit jednotný systém pro analýzu zločinnosti, ·pokračovat v posilování protikorupčního rámce, a to též prostřednictvím zřízení nezávislého úřadu pro vymáhání majetku z trestné činnosti. Ukrajina Integrovaná správa hranic, řízení migrace a azyl Pokud jde o problematiku nelegální migrace, mezi lety 2016 a 2017 vzrostl počet případů odepření vstupu o 47 % (z 22 495 na 33 105). Počet Ukrajinců, u nichž byl v roce 2017 zjištěn neoprávněný pobyt (33 485), se ve srovnání s rokem 2016 (29 570) mírně zvýšil (o 13 %). Podle údajů Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž ukazují trendy od prvního pololetí roku 2017 do prvního pololetí roku 2018 značný nárůst počtu případů odepření vstupu a nulový nárůst počtu případů neoprávněného pobytu. V první polovině roku 2018 se počet žádostí o azyl, kterých Ukrajinci podali 4 710, snížil o 9 % v porovnání se stejným obdobím roku 2017, kdy bylo podáno 5 280 žádostí. V roce 2017 činil celkový počet žádostí o azyl 10 075, což je ve srovnání s rokem 2016, kdy bylo podáno 12 460 žádostí, pokles o 19 %. Míra uznaných žádostí o azyl byla v roce 2016 20,41 % a v roce 2017 16,24 %. Spolupráce v oblasti zpětného přebírání a navracení osob funguje dobře a měla by pokračovat. Míra navracení zůstává stabilní (přibližně 79 % v roce 2017), přičemž v roce 2017 bylo skutečně navráceno 25 330 ukrajinských státních příslušníků. Integrovaná správa hranic zůstává problémem a vzájemná spolupráce mezi agenturami je stále nedostatečná. Bylo dokončeno hodnocení současné strategie pro integrovanou správu hranic v polovině období a do jara 2019 se plánuje vypracování nové strategie na období 2020–2025 a akčního plánu. Ukrajina provedla celostátní informační kampaň s cílem vysvětlit práva a povinnosti při bezvízovém režimu. Veřejný pořádek a bezpečnost

Pokud jde o organizovanou trestnou činnost, Ukrajina zůstává tranzitní zemí pro různé nezákonné komodity pašované do EU. Ukrajinské organizované zločinecké skupiny jsou zapojeny do podvodů v oblasti spotřební daně, zejména do nezákonné výroby a pašování tabákových výrobků do EU. Je nutné věnovat pozornost aktivním skupinám provozovaným ukrajinskými státními příslušníky zabývajícím se pašováním z Turecka a Řecka přes západobalkánskou trasu. Pachatelé kybernetické kriminality s ukrajinskou státní příslušností, zejména rusky mluvící, jsou stále více zapojeni do vysoce sofistikovaných operací. Ukrajina přijala některá opatření stanovená v první zprávě v rámci mechanismu pozastavení zrušení vízové povinnosti. Byl zřízen protikorupční vrchní soud, dosud však není plně funkční. Proces výběru protikorupčních soudců byl zahájen a předpokládá se jeho dokončení počátkem roku 2019. Pro výběr protikorupčních soudců byla zvolena skupina mezinárodních odborníků (Public Council of International Experts – Veřejná rada mezinárodních odborníků), která však nemá dostatečný přístup k informacím. Byl zaveden automatický ověřovací systém pro elektronická majetková přiznání úředníků veřejné správy a ověřovací software nyní funguje, přičemž systém je propojen s většinou státních rejstříků. I přes tento pokrok jsou nutná další opatření pro zřízení plně funkčního ověřovacího systému a pro účinné zpracování nevyřízených majetkových přiznání. Úsilí v boji proti organizované trestné činnosti bylo posíleno nedávným zřízením nového oddělení pro boj proti organizovanému zločinu v rámci ukrajinské státní policie. Nadále existují opatření stanovená v první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti, která zůstávají nevyřešena. Ukrajina doposud nezrušila změny právních předpisů z března 2017, které rozšířily rozsah povinnosti podávat majetková přiznání na protikorupční aktivisty. Obavy vyvolávají v posledních letech pokračující útoky na občanskou společnost odhalující korupci. Vyšetřování těchto útoků postupují pomalu. Protikorupční instituce, státní protikorupční úřad a specializované protikorupční státní zastupitelství jsou i nadále v provozu, ale obavy týkající se jejich účinnosti a nezávislosti nebyly řešeny. Probíhající audit státního protikorupčního úřadu vzbuzuje obavy vzhledem k politicky motivovanému jmenováním auditorů, což může narušit vedení úřadu. Dosud mu nebyl udělen nezávislý přístup k odposlechům. Jeho schopnosti vést účinné vyšetřování složitých případů korupce brání selhání státního úřadu pro prevenci korupce při poskytování přímého a automatického přístupu do databáze majetkových přiznání, jakož i zkrácení lhůt pro vyšetřování trestných činů (zavedené v roce 2017 a posílené v září 2018). Celkově jsou kritéria v oblasti uvolnění vízového režimu nadále plněna. V první zprávě v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti Komise uvedla, že vzhledem k nedávnému vývoji je třeba učinit okamžitá opatření, aby bylo zajištěno plné provádění a udržitelnost minulých reforem, zejména pokud jde o kritéria boje proti korupci. Některá doporučení první zprávy v rámci mechanismu pro pozastavení zrušení vízové povinnosti však nebyla provedena, a proto jsou nutná okamžitá opatření k zajištění průběžného plnění kritérií boje proti korupci. Stejně potřebná jsou i okamžitá opatření k řešení problematiky nelegální migrace. Je nutné řešit následující oblasti: ·posílit operativní spolupráci s dotčenými zeměmi s cílem rychle omezit nelegální migraci ukrajinských státních příslušníků do rozšířeného schengenského prostoru, ·pokračovat v organizování informačních kampaní o právech a povinnostech při bezvízovém cestování, ·urychleně zrušit změny rozšiřující oblast působnosti majetkových přiznání na občanskou společnost a zajistit, aby občanská společnost mohla hrát svou úlohu bez nepatřičných zásahů, ·zajistit nezávislost, účinnost a udržitelnost protikorupčního institucionálního rámce mimo jiné zajištěním toho, aby protikorupční vrchní soud rychle začal plně fungovat a aby veřejná rada mezinárodních odborníků mohla odpovídajícím způsobem plnit svou úlohu v procesu výběru, ·obnovit nezávislost a důvěryhodnost specializovaného protikorupčního státního zastupitelství, ·zřídit plně funkční systém ověřování majetkových přiznání, zejména zajištěním automatizovaného přístupu ke všem zbývajícím rejstříkům a databázím za účelem vyhotovení přesvědčivých záznamů výsledků skutečně ověřených přiznání, ·posílit kapacity státní policie a zlepšit spolupráci mezi donucovacími orgány za účelem dalšího boje proti organizovanému zločinu, zejména proti kyberkriminalitě. III. Závěry V souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1806, který požaduje, aby Komise sledovala soustavné plnění požadavků na uvolnění vízového režimu třetími zeměmi a podávala o něm zprávy tak jako v první zprávě, se Komise domnívá, že na základě analýzy uvedené v této zprávě a v připojeném pracovním dokumentu útvarů Komise jsou i nadále plněny požadavky na uvolnění vízového režimu pro dotyčné země. Tato zpráva stanoví další opatření – v některých případech okamžitá opatření, která musí konkrétní země v konkrétních oblastech přijmout, aby zajistily soustavné plnění kritérií. V případě, že některý z požadavků již není plněn, stanoví nařízení postupy pro dočasné pozastavení osvobození od vízové povinnosti pro státní příslušníky dotyčné třetí země. Kromě toho je nutné zajistit pokračující plnění všech ostatních kritérií. Země západního Balkánu a Východního partnerství nadále přijímaly opatření k řešení problematiky nelegální migrace. Je nezbytné další úsilí, aby se zajistilo zlepšení a udržitelnost výsledků. Obavy vzbuzuje rostoucí počet neopodstatněných žádostí o azyl v případě Moldavska a Gruzie. Došlo k nárůstu nelegální migrace z Ukrajiny, Srbska a Bosny a Hercegoviny. Albánie přijala účinná opatření, přesto je však nutné pokračovat v úsilí s cílem zajistit zlepšení a udržitelnost výsledků. Spolupráce při zpětném přebírání a navracení osob pokračuje u všech zemí západního Balkánu a Východního partnerství hladce, s vysokou celkovou mírou navracení a mělo by se v ní pokračovat. Stále však existuje prostor pro zlepšení, zejména pokud jde o zpětné přebírání státních příslušníků třetích zemí v případě Srbska. Rychlé uzavření dohod o postavení Evropské pohraniční a pobřežní stráže rovněž přispěje k silnější podpoře řízení nelegální migrace, ačkoli hlavní odpovědnost za správu hranic zůstává v pravomoci západobalkánských partnerů. Albánie byla první zemí, která takovou dohodu o postavení podepsala; dohody se Srbskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií byly parafovány. Aby mohly být urychleně parafovány dohody s Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou, je ještě třeba dokončit postupy. Aby byla zajištěna dobře řízená migrace a bezpečnostní prostředí jako základní podmínka pro průběžné plnění kritérií, Komise vyzývá k zajištění souladu s vízovou politikou EU. To platí zejména pro Srbsko.