Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně TLD .eu /* KOM/2009/0303 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.6.2009 KOM(2009) 303 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně TLD .eu ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně TLD .eu (Text s významem pro EHP) 1. DOSAVADNÍ VÝVOJ Cílem zavedení domény nejvyšší úrovně (TLD – „Top Level Domain“) .eu bylo poskytnout rezidentům, organizacím a podnikům Společenství zvláštní celoevropskou identitu na internetu. Účelem této zprávy je informovat Evropský parlament a Radu o zavádění, účinnosti a fungování TLD .eu v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 733/2002[1]. Zpráva se zaměřuje na poslední vývoj týkající se TLD .eu od přijetí předcházející zprávy dne 6. července 2007[2] do 31. března 2009. 2. RÁMEC DOMÉNY .EU 2.1. Právní rámec Právní rámec domény .eu zahrnuje výše uvedené nařízení (ES) č. 733/2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně .eu a nařízení Komise (ES) č. 874/2004 ze dne 28. dubna 2004, kterým se stanoví obecná pravidla. Tyto dva nástroje doplňuje řada rozhodnutí Komise týkajících se výběru a ustanovení rejstříku. Rovněž rejstřík vypracoval řadu správních předpisů, kterými se řídí jeho každodenní činnosti při registraci jmen domén. S cílem řádně zohlednit zavedení regulativního postupu s kontrolou bylo nařízení (ES) č. 733/2002 pozměněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1137/2008 ze dne 22. října 2008. Rumunsko a Bulharsko přistoupily k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a v souladu s tím musely mít možnost registrace jmen domén, která pro ně byla předtím rezervována. S cílem zajistit právní srozumitelnost byla příloha nařízení Komise (ES) č. 874/2004 obsahující seznam jmen domén podle zemí a zemí, které je mohou registrovat, pozměněna nařízením Komise (ES) č. 1255/2007. Komise rovněž zjistila, že je nutné pozměnit nařízení Komise (ES) č. 874/2004 a přizpůsobit je požadavkům IDN v rámci TLD .eu. 2.2. Hlavní zásady Právní rámec pro TLD .eu stanoví oddělené povinnosti pro Komisi a rejstřík TLD .eu. Rejstřík TLD .eu je nezisková organizace, která spravuje a řídí TLD .eu nezávisle podle zásad nevměšování, samosprávy a samoregulace[3]. Komisi byla svěřena obecná dozorčí úloha. Komise zejména nemá právo přijímat jakékoliv rozhodnutí týkající se konkrétních jmen domén, ani není odvolacím orgánem, na nějž by se bylo možno obracet v případě rozhodnutí přijatých rejstříkem. Kromě toho je TLD .eu založena na modelu rejstřík-registrační místo, kdy rejstřík je pověřen správou TLD .eu, včetně udržování příslušných databází, zatímco schválená registrační místa fungují jako zprostředkovatelé nabízející registrační služby žadatelům. Rejstřík sám nesmí vyvíjet činnost registračního místa[4]. Tento přístup podporuje soutěživost na trhu se jmény domén, kde se registrační místa snaží odlišit svou nabídku tak, aby byla schopna uspokojit různorodé potřeby žadatelů a nabízet konkurenceschopné ceny. 2.3. Rejstřík Evropský rejstřík internetových domén (EURid), neziskovou organizaci se sídlem v Diegemu v Belgii, ustanovila Komise na základě výzvy k vyjádření zájmu jako rejstřík TLD .eu dne 21. května 2003[5]. EURid byl zřízen v dubnu 2003. Jeho členy jsou organizace provozující národní domény nejvyšší úrovně v Belgii, Itálii, Švédsku, České republice a ve Slovinsku a rovněž ISOC-ECC (Koordinační rada evropských poboček internetové společnosti ( the Internet Society European Chapters Coordinating Council )) a Businesseurope (konfederace svazů evropského průmyslu). V souladu s nařízením (ES) č. 733/2002[6] podepsala Komise dne 12. října 2004 s rejstříkem EURid smlouvu o poskytování služeb (smlouva) na počáteční období pěti let s možností obnovení[7]. Dne 12. prosince 2008 podepsala Komise jménem Evropského společenství s rejstříkem EURid dodatkovou smlouvu, která obnovila stávající smlouvu na další období pěti let, tj. do dne 12. října 2014. Dodatková smlouva vstoupí v platnost po uplynutí doby platnosti stávající smlouvy, tj. dne 12. října 2009. 3. REGISTRACE A POUžÍVÁNÍ DOMÉN .EU Účinnost systému TLD .eu lze změřit pomocí dvou kritérií: počtu registrovaných jmen domén a výkonnosti rejstříku. 3.1. Počet registrovaných jmen domén .eu v celosvětovém měřítku TLD .eu byla otevřena pro veřejnou registraci dne 7. dubna 2006. O tři roky později byly zaregistrovány více než tři miliony domén .eu, čímž se doména .eu stala čtvrtou nejoblíbenější mezi evropskými TLD s kódem země a devátou nejoblíbenější TLD na světě. Tato čísla potvrzují úspěšnost domény .eu ve získání obliby u veřejnosti. Mezi evropskými TLD s kódem země ji předstihly pouze TLD pro Německo (.de), Spojené království (.uk) a Nizozemsko (.nl). V celosvětovém měřítku mají více registrací pouze obecné TLD .com, .net, .org, a .info a také TLD s kódem země pro Čínu (.cn) a výše uvedené tři evropské TLD s kódem země (viz příloha 1). Rozdělení podle zemí žadatelů Většina domén .eu byla zaregistrována v nejlidnatějších zemích a v zemích se silnou tradicí registrace a používání domén. Největší poptávka po jménech domén .eu byla v Německu (30 % domén .eu), Nizozemsku (14 %), Spojeném království (12 %), Francii (8 %) a Polsku (6 %)[8] (viz příloha 2). Růst Po impozantním nárůstu registrací jmen domén v počáteční fázi v roce 2006 se růst TLD .eu ustálil a v současné době dosahuje podobné úrovně jako jiné evropské TLD s kódem země (+11 % v roce 2007 a +11 % v roce 2008). Důvody tohoto vývoje jsou dvojího druhu: i) na jedné straně se registrace nových domén po skončení 1. etapy registrace postupně zpomaluje na normální úroveň a ii) na druhé straně se počáteční mimořádně vysoká míra obnovování přesahující 80 % přibližuje průměru odvětví (v současné době 72 %). Zatímco celkový nárůst registrací ve výši 22 % v období 2006–2008 lze považovat za uspokojivý, mimořádný nárůst byl zaznamenán v Polsku (+149 %), Litvě (+142%), Lucembursku (+95%) a Irsku (+94 %) (viz příloha 3). Počet domén .eu rostl společně s dalšími evropskými TLD Stojí za zmínku, že zároveň s nárůstem počtu domén .eu rostl i počet národních jmen domén ve většině členských států. Například v roce 2008 byl nárůst registrací TLD Německa (.de) 7 %, zatímco počet registrací domén .uk (Spojené království) a .nl (Nizozemsko) vzrostl o 11 % a 18 %. To je v souladu s cílem TLD .eu poskytnout rezidentům EU možnost získat skutečně evropskou internetovou identitu, která by měla doplňovat a nikoli nahradit stávající TLD s kódem země v EU. 3.2. Používání domén .eu Registrace a používání Je pozorován vzrůstající trend používat domény .eu ihned po jejich registraci v protikladu k jejich pouhé registraci jako preventivního kroku. Jména domén .eu se stávají běžnou součástí evropského internetu a elektronického trhu. Doména .eu je oblíbená zejména mezi malými a středními podniky. Kromě toho velké a známé organizace, ale i nevládní organizace a rezidenti EU stále více používají jména domén .eu, která si zaregistrovaly[9]. Kompletní stránky orgánů EU a všechny jejich adresy elektronické pošty byly ode dne 9. května 2006 převedeny na doménu .eu. Od uvedeného dne nabízejí orgány EU všem evropským rezidentům, organizacím a podnikům jednotnou vstupní bránu v rámci TLD .eu: http://europa.eu. Kromě evropských institucí, orgánů a agentur stále více používají jména domén .eu i programy a projekty financované Evropskou unií. Oficiální stránky švédského předsednictví EU naleznete pod jménem domény .eu: www.se2009.eu. Kromě toho průzkum provedený rejstříkem ukázal, že přibližně 80 % všech jmen domén .eu vede na fungující internetové stránky nebo server elektronické pošty[10]. Pouze na jedné pětině z fungujících internetových stránek byl návštěvník automaticky přesměrován na jinou stránku nebo URL. Tato čísla ukazují, že jména domén s příponou .eu se ve velké většině případů aktivně používají. Informovanost a image V porovnání s většinou ostatních evropských TLD s kódem země, které byly zřízeny v devadesátých letech, lze doménu .eu považovat za relativně novou. Nepřekvapuje proto, že z hlediska vnímání doména .eu za ostatními TLD pokulhává. Studie provedená rejstříkem[11] prokázala, že 79 % uživatelů internetu v Evropě zná koncepci domén nejvyšší úrovně a jmen domén a že 63 % ví o existenci domény .eu. 45 % uživatelů internetu ví, že si mohou jako rezidenti Evropské unie zaregistrovat jméno domény s příponou .eu a 11 % možnost registrace jména domény v rámci této TLD zvažuje. Je nutno podotknout, že domény .eu se těší dobré pověsti: jak vyplývá z průzkumu[12] provedeného jménem rejstříku EURid, uživatelé nejen vnímají tuto doménu jako skutečně evropskou internetovou identitu, ale zároveň ji považují za inovativní a moderní. 4. VÝKONNOST REJSTřÍKU 4.1. Služby a poplatky Během posledních dvou let rejstřík usiloval o další zlepšení svých služeb registračním místům. Rejstřík poskytuje registračním místům služby ve všech úředních jazycích Evropské unie. Kromě svého sídla v Diegemu v Belgii otevřel EURid pobočky ve Stockholmu, Praze a Pise, aby byl registračním místům blíže. Jelikož jsou domény .eu nabízeny přibližně 1 000 schválenými registračními místy, je nezbytná pravidelná výměna mezi rejstříkem a žadateli, která rejstříku umožňuje seznámit se s potřebami a vývojem trhu. Za tímto účelem byly vytvořeny dva konzultační orgány sestávající ze zástupců registračních míst– poradní orgán registračních míst (RAB) a panel požadavků registračních míst (RRP). RAB poskytuje správní radě rejstříku EURid poradenství v obchodní oblasti, zatímco RRP je zaměřen na technické otázky. Kromě toho v září 2008 spustil rejstřík pro svůj okruh registračních míst službu nepřetržité podpory 24 hodin denně, sedm dní v týdnu. Zdá se, že služby, které rejstřík poskytuje registračním místům, jsou uspokojivé: podle průzkumu provedeného jménem rejstříku více než 90 % registračních míst, která na průzkum reagovala, bylo spokojeno nebo více než spokojeno s podporou, které se jim od rejstříku EURid dostalo a 86 % nevidělo žádnou potřebu zlepšovat registrační systém[13]. Registrační místa by však také ráda viděla zlepšení v některých oblastech, jako jsou postupy pro obchodování a převod jmen domén a sledování změn provedených prostřednictvím verzí systému. V dubnu 2007 přijal EURid kodex chování, k jehož dodržování se mohou registrační místa dobrovolně zavázat. Signatáři souhlasí, že budou dodržovat podmínky stanovené v chartě kodexu a na oplátku je jim uděleno oprávnění používat oficiální logo kodexu chování signatáře, které jim umožňuje se odlišit jako subjekty nabízející nejlepší služby ve své třídě. Poplatky a ceny Komise sleduje velkoobchodní poplatky za registraci domény .eu, přičemž zohledňuje finanční situaci rejstříku a také celkové souvislosti TLD. Díky obrovskému zájmu o doménu .eu a velkému počtu registrací mohl rejstřík velkoobchodní poplatky za registraci postupně snížit. Ke dni 1. ledna 2007 byly poplatek za registraci a roční obnovovací poplatek sníženy z 10 EUR na 5 EUR, dne 1. února 2008 došlo k dalšímu snížení na 4 EUR. Komise bude situaci nadále sledovat a v případě, že to bude proveditelné, navrhne rejstříku další snížení[14]. Je nutno poznamenat, že rejstřík účtuje velkoobchodní poplatky schváleným registračním místům pro doménu .eu, která potom stanovují své vlastní maloobchodní ceny pro žadatele. Mnoho registračních míst nabízí balíčky služeb, které zahrnují například webhosting a email. V současné době začíná maloobchodní cena domény s příponou .eu přibližně na 5 EUR, což určitě nepřevyšuje nejnižší tržní ceny za domény .com, .net, .uk, .de a jiné významné domény nejvyšší úrovně. 4.2. Finanční udržitelnost Komise sleduje finanční situaci rejstříku, což je klíčovou součástí udržitelnosti domény .eu. Díky úspěchu při registraci, který předčil očekávání, prozatím příjmy převyšují náklady. Komise na tento vývoj reagovala v souladu s příslušnými ustanoveními právního rámce a smlouvy. Nejprve Komise požádala EURid, aby v předstihu stanovoval a plánoval své investice a příslušnou úroveň rezerv na roční průběžné bázi. Částku na tyto účely poté rejstřík každoročně čerpá z přebytku a zbytek je převeden do rozpočtu Společenství. Zároveň Komise požádala rejstřík, aby průběžně analyzoval možnosti snížení velkoobchodního registračního poplatku (viz výše). Toto snížení je nutné pro zohlednění klesajících nákladů na jméno domény při zvyšujícím se počtu registrací. Kromě toho je snižování poplatku nejlepší cestou k omezení převoditelného přebytku s cílem, aby peníze zůstaly raději držitelům jmen domén. Je nutno uvést, že pro zajištění finanční udržitelnosti rejstříku musí roční příjmy vždy pokrývat roční výdaje a prostředky potřebné na investice a rezervy i v případě, že by počet registrací nebo nárůst registrací vykázaly pokles. Ze zásady obezřetnosti tedy vyplývá, že snížení poplatků musí následovat – a nikoli předcházet – snížení nákladů. Výsledkem tohoto přístupu je, že rejstřík postupně snížil velkoobchodní poplatek v souladu se zvyšujícím se počtem registrací, ale s časovou prodlevou. V důsledku toho také jeho přebytek klesá, aniž by byla ohrožena finanční udržitelnost. V roce 2006 přebytek činil 11,3 milionu EUR, z čehož 8,9 milionu EUR bylo převedeno do rozpočtu Společenství. V roce 2007 přebytek činil 10,9 milionu EUR, z čehož 6,9 milionu EUR bylo převedeno. Z předběžných údajů za rok 2008 vyplývá, že přebytek bude přibližně 5 milionů EUR, z čehož rejstřík převede do rozpočtu Společenství přibližně 4 miliony EUR. Prostředky nepřevedené do rozpočtu Společenství se použijí buď na zlepšení kvality služeb nebo k vytvoření odpovídajících rezerv. Provoz rejstříku měl tedy ve vykazovaném období zdravé finanční základy. Příjem z provozu převýšil provozní náklady a přebytek je dostatečný na pokrytí investičních potřeb a závazků. 4.3. Zachování provozu a odolnost systému Během dvou uplynulých let rejstřík dále zdokonaloval své technické systémy. Jedním z nejdůležitějších úkolů bylo zlepšení odolnosti zajištěním zálohování všech klíčových operací. V této souvislosti rejstřík provádí modernizaci svého záložního střediska v Praze, což umožní úplné zdvojení funkcí hlavního střediska. Kromě toho zavedl rejstřík technologii „ anycast “, která umožňuje duplikaci serverů s příponou .eu po celém světě. Záměrem je eliminovat jednotlivá místa v infrastruktuře rejstříku s možností výskytu poruch, aby byla zvýšena stabilita systému v případě havárie jednoho z těchto serverů nebo jeho nedostupnosti. EURid využívá dvě sítě „ anycast “, které jsou provozovány dvěma různými poskytovateli služby „ anycast “. Tato heterogenita dále posiluje stabilitu a robustnost domény .eu. V souladu s požadavky smlouvy zpracoval rejstřík plán zachování provozu (BCP) včetně analýzy základních funkcí rejstříku a souvisejících rizik a protiopatření. Tento plán zahrnuje rovněž plán pro řešení krizí, scénáře zachování provozu a postupy týkající se konkrétních druhů hrozeb. Plán zachování provozu byl podroben auditu nezávislým auditorem. Účelem uvedeného posouzení bylo porovnat plán zachování provozu rejstříku EURid s osvědčenými postupy v odvětví. Zpráva potvrzuje, že v EURidu se zavádějí opatření na zachování provozu s tím, že tento proces ještě nebyl ukončen. Kromě toho EURid informoval Komisi o svých opatřeních na zvýšení spolehlivosti svých provozních systémů prostřednictvím zvýšení odolnosti a výkonnosti jak databázových, tak registračních služeb. 4.4. Spory o jména domén Vzhledem k potenciálně značné komerční hodnotě některých jmen domén nejsou právní spory v této oblasti výjimkou. Alternativní postup řešení sporů Právní rámec pro doménu .eu obsahuje postup pro alternativní řešení sporů (ADR) týkajících se jmen domén v rámci TLD .eu. Tento systém poskytuje dotčeným stranám procesní záruky a jeho použitím není dotčeno žádné soudní řízení, které může kterákoli zúčastněná strana zahájit proti držiteli jména domény nebo rozhodnutí rejstříku. EURid určil Rozhodčí soud při Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky se sídlem v Praze (dále jen český rozhodčí soud nebo ČRS), aby prováděl alternativní řešení sporů (ADR) o jména domény .eu. Na základě právního rámce pro doménu .eu může být zahájeno řešení sporů v rámci systému ADR: i) proti registracím provedených třetími stranami ve zlém úmyslu nebo v rozporu se zákonem nebo ii) proti rozhodnutím rejstříku. Spory mohou být předkládány v kterémkoli úředním jazyce EU. Poplatky za řízení ADR jsou založeny na principu úhrady nákladů. Poplatky za ADR byly od roku 2006 několikrát sníženy a nejnižší poplatek činí 1 300 EUR[15], což ve srovnání s poplatky účtovanými podobnými rozhodčími orgány[16] vyznívá příznivě. Počet případů ADR zahájených u ČRS významně poklesl z přibližně 200 případů za čtvrtletí v roce 2006 na přibližně 25 případů za čtvrtletí v současné době. Během počáteční fáze byla většina sporů zahájena proti rejstříku (přibližně 73 %), zatímco zbývající případy byly zahájeny proti držitelům jmen domén s příponou .eu. Situace se mezitím obrátila: nyní je většina stížností zahajována proti držitelům jmen domén s příponou .eu. To potvrzuje, že počáteční vysoký počet sporů o jméno domény se týkal období 1. etapy registrací, kdy žalobci napadali rozhodnutí rejstříku ohledně validace přednostních práv držitelů jmen domén s příponou .eu[17]. Soudní případy týkající se údajných nezákonných registrací jmen domén EURid je jednou ze stran soudních sporů u vnitrostátních soudů v Belgii a Řecku. Tyto případy se týkají údajného shromažďování jmen domén[18]. V jednom případě belgický soud prostřednictvím předběžného příkazu požadoval, aby EURid odblokoval přibližně 74 000 jmen domén pod hrozbou pokuty 25 000 EUR na jméno domény za hodinu zpoždění. EURid příkazu uposlechl s výjimkou 20 jmen domén se zdůvodněním, že jsou předmětem probíhajících alternativních řešení sporů (ADR). To následně vedlo k zablokování bankovních účtů rejstříku EURid do výše 4 190 000 EUR (představujících 1 % nárokované pokuty). Případ nebyl dosud uzavřen a k dnešnímu datu neproběhlo v hlavní věci žádné jednání soudu. 4.5. Případy u Evropského soudního dvora Pokud jde o spory v souvislosti s doménou .eu u Evropského soudního dvora, kde je jednou ze stran sporu Komise, ve věci „Galileo“, kde byla napadena zákonnost rezervace jména „galileo.eu“ pro použití orgány a institucemi Společenství, Soud prvního stupně v roce 2007 žádost zamítl jakožto nepřípustnou (T-46/06). V odvolacím řízení proti příkazu v této věci Evropský soudní dvůr potvrdil rozhodnutí Soudu prvního stupně (C-483/07). V druhé věci, „Inet Hellas“, která je stále projednávána před Soudem prvního stupně, napadá žalobce výklad nařízení Komise (ES) 874/2004, pokud jde o zákaz registrace dvoupísmenných jmen domén představujících země, které nejsou členy EU (T-107/06). Kromě toho nejvyšší soud ( Oberster Gerichtshof ) v Rakousku předal Evropskému soudnímu dvoru dotazy pro předběžné rozhodnutí týkající se výkladu nařízení Komise (ES) č. 874/2004 (C-569/08). Věc není uzavřena. 4.6. Mezinárodní jména domén (IDN) Registrace jmen domén v rámci TLD .eu je v současné době možná pouze při použití znaků standardní latinské abecedy: „a“ až „z“, číslic „0“ až „9“ a znaku „-“[19]. Právní rámec pro doménu .eu stanoví, že mezinárodní jména domén (IDN) musí být zavedena, jakmile je to bude technicky možné[20]. Jelikož registrace těchto jmen domén v rámci TLD je nyní možná, EURid připravuje zavedení IDN v rámci TLD .eu, která umožní používání znaků s diakritikou, např. „é“, „ö“, „ç“ nebo „č“ a nelatinských písem. Předpokládá se, že po úpravě právního rámce pro zohlednění požadavků IDN[21] budou zavedena IDN v rámci TLD .eu v průběhu roku 2009. 5. ZÁVěRY Tři roky po svém zavedení se doména nejvyšší úrovně .eu stala pro Evropany ceněnou možností při výběru internetové identity. S více než třemi miliony domén překonala doména .eu očekávání a zaujala pevné místo v první světové desítce domén nejvyšší úrovně. Po počátečním nárůstu registrací je pozorován zvyšující se trend používat domény .eu ihned po jejich registraci v protikladu k jejich pouhé registraci jako preventivnímu kroku s tím, že o jejich používání bude rozhodnuto později. V současné době jsou jména domén s příponou .eu ve zvýšené míře využívána podniky, organizacemi a jednotlivci díky jedinečné výhodě, kterou nabízejí. Počet jmen domén, která jsou předmětem sporu, trvale klesá a systém alternativního řešení sporů (ADR) se ukázal jako účinný prostředek při ochraně práv žadatelů. Kromě toho je provoz rejstříku plynulý a v souladu s osvědčenými postupy v odvětví. Nicméně, v příštích letech se bude rejstřík muset vyrovnat s řadou úkolů. Nejbližším z nich je zavedení IDN. Blížící se zavedení nových obecných domén nejvyšší úrovně a nejisté ekonomické prostředí by v budoucnu mohly nárůst domén s příponou .eu omezit. Je tedy potřebný proaktivní strategický přístup. Rejstřík by se měl zejména zaměřit na další zvýšení informovanosti o existenci TLD .eu a na posílení jejího vnímání. Tím se dosáhne zvýšení počtu registrací a zároveň se podnítí větší zájem pokud možno renomovaných podniků a organizací o internetové stránky s příponou .eu. Vzhledem k dynamickému charakteru prostředí TLD by měl rejstřík nadále udržovat a rozšiřovat dialog a výměnu s internetovým společenstvím. To rejstříku umožní identifikovat důležité směry vývoje trhu a pokračovat v přijímání osvědčených postupů. Komise bude nadále pozorně sledovat vývoj TLD .eu a zajistí, aby splňovala požadavky rezidentů, organizací a podniků v EU. PŘÍLOHY PŘÍLOHA 1: DESET NEJVĚTŠÍCH DOMÉN NEJVYŠŠÍ ÚROVNĚ PODLE POČTU REGISTROVANÝCH JMEN DOMÉN (STAV V BŘEZNU 2009) TLD | Počet registrovaných domén | .com | 79 439 607 | .cn | 13 854 687 | .de | 12 652 025 | .net | 12 099 536 | .org | 7 472 142 | .uk | 7 382 123 | .info | 5 137 681 | .nl | 3 285 095 | .eu * | 3 049 034 | .biz | 2 025 576 | Zdroj: http://domainsinfo.fr/. * Počet registrací v doméně .eu je denně aktualizován na této adrese:http://www.eurid.eu/cs/o-sdruzeni/fakta-cisla/statistiky. PŘÍLOHA 2: POČET DOMÉN .EU PODLE ZEMĚ SÍDLA ŽADATELŮ (STAV V BŘEZNU 2009) Země | Počet domén .eu březen 2009 | Rakousko | 74 767 | Belgie | 92 404 | Bulharsko | 9 578 | Kypr | 53 051 | Česká republika | 82 020 | Dánsko | 45 167 | Estonsko | 8 179 | Finsko | 14 876 | Francie | 251 744 | Německo | 930 467 | Řecko | 25 169 | Maďarsko | 29 148 | Irsko | 59 612 | Itálie | 166 454 | Lotyšsko | 7 166 | Litva | 9 416 | Lucembursko | 27 256 | Malta | 2 916 | Nizozemsko | 415 474 | Polsko | 176 328 | Portugalsko | 11 789 | Rumunsko | 20 204 | Slovensko | 18 609 | Slovinsko | 6 385 | Španělsko | 70 390 | Švédsko | 81 979 | Spojené království | 377 820 | Zdroj: EURid. PŘÍLOHA 3: NÁRŮST POČTU DOMÉN .EU V OBDOBÍ 2006–2008 PODLE ZEMĚ SÍDLA ŽADATELŮ (STAV V BŘEZNU 2009) Země | Nárůst počtu domén .eu 2006–2008* | Rakousko | +27 % | Belgie | +23 % | Bulharsko** | +58 % | Kypr | -41 % | Česká republika | +65 % | Dánsko | +18 % | Estonsko | +43 % | Finsko | +57 % | Francie | +56 % | Německo | +19 % | Řecko | +44 % | Maďarsko | +32 % | Irsko | +94 % | Itálie | +14 % | Lotyšsko | 0 % | Litva | +142 % | Lucembursko | +95 % | Malta | -85 % | Nizozemsko | +36 % | Polsko | +149 % | Portugalsko | -2 % | Rumunsko** | +40 % | Slovensko | +74 % | Slovinsko | +71 % | Španělsko | +33 % | Švédsko | -10 % | Spojené království | -14 % | EU | +22 % | *od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2008 ** Údaje týkající se Bulharska a Rumunska se vztahují na období 2007–2008, protože registrace domén „.eu“ byla u nich zahájena po jejich přistoupení k EU dne 1. ledna 2007. Zdroj: EURid. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 733/2002 ze dne 22. dubna 2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně .eu (Úř. věst. L 113, 30.4.2002, s. 1) pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1137/2008 o přizpůsobení některých aktů přijatých postupem podle článku 251 Smlouvy regulativnímu postupu s kontrolou podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES – Přizpůsobení regulativnímu postupu s kontrolou – Část první (Úř. věst. L 311, 21.11.2008, s. 1). [2] KOM(2007) 385 v konečném znění, Úř. věst. C 191, 17.8.2007, s. 17.http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:CS:PDF. [3] Viz 9. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 733/2002. [4] Čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 733/2002. [5] Rozhodnutí Komise 2003/375/ES ze dne 21. května 2003 o ustanovení rejstříku domény nejvyšší úrovně .eu (Úř. věst. L 128, 24.5.2003, s. 29). [6] Ustanovení čl. 3 odst. 1 stanoví, že „smlouva uzavřená mezi Komisí a rejstříkem je omezena na dobu určitou s možností obnovení“. [7] Další informace o rejstříku EURid naleznete na adrese http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,en/. [8] Poslední údaje a rozdělení podle jednotlivých zemí jsou uvedeny na adrese:http://www.eurid.eu/cs/tiskove-centrum/fakta-cisla. [9] Příklady aktivního používání jmen domén .eu najdete na této adrese: http://www.eurid.eu/cs/tiskove-centrum/proc-domena-eu. [10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf. [11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu. [12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf. [13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements. [14] Ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 733/2002 stanoví, že „rejstřík ukládá poplatky přímo související se vzniklými náklady“. Kromě toho čl. I odst. I) bod 6) smlouvy o poskytování služeb stanoví, že „pokud je zaznamenán přebytek, který není investován do zvýšení kvality služeb, bude tento přebytek převeden do rozpočtu Společenství v každém roce, kdy přebytek vznikne. Je však nutno zohlednit zajištění potřebné provozní rezervy.“ [15] Zdroj: český rozhodčí soud: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php. [16] Nejnižší poplatek účtovaný ze strany WIPO (Světová organizace duševního vlastnictví) činí 1 500 USD (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html). [17] Podle ustanovení nařízení Komise (ES) č. 874/2004 držitelé přednostních práv uznaných nebo stanovených vnitrostátními předpisy a/nebo předpisy Společenství a veřejné orgány měly výhodu zvláštního časového období (1. etapa registrace), během něhož byla registrace jmen domén vyhrazena výlučně těmto držitelům přednostních práv a veřejným orgánům. [18] Shromažďování jmen domén je postup, kdy některá registrační místa získají kontrolu nad jmény domén s úmyslem je držet neboli „shromažďovat“ za účelem jejich používání a/nebo zisku. Shromažďovatel se obvykle pokusí prodat jméno domény za zvýšenou cenu. [19] Viz také podmínky rejstříku EURid, část 2 bod 2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_CS.pdf. [20] Ustanovení článku 6 nařízení Komise (ES) č. 874/2004 stanoví, že „rejstřík provádí registraci jmen domén ve všech abecedních znacích úředních jazyků, pro které jsou k dispozici odpovídající mezinárodní normy“. [21] Úř. věst. L xxx, xx.xx.2009 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).