ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři /* COM/2012/0370 draft */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři Úvod Tato zpráva se předkládá v souladu s ustanoveními čl. 9 odst. 3 bodu 3 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři[1]. Ustanovení čl. 9 odst. 3 stanoví minimální velikost ok v kapse vlečných zařízení (tj. vlečné sítě, lodní nevody a pobřežní nevody). Hlavním cílem stanovení minimální velikosti ok u vlečných lovných zařízení bylo předejít dalšímu zvyšování míry úmrtnosti mladých živočichů. Ustanovení čl. 9 odst. 3 ukládá ve třetím pododstavci Komisi povinnost předložit Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o provádění tohoto ustanovení. Ustanovení čl. 9 odst. 3 bodu 3 stanoví, že Komise má zohlednit informace předložené členskými státy před 31. prosincem 2011. Jelikož Komise do tohoto data žádné informace neobdržela, požádala na začátku roku 2012[2] všechny středomořské členské státy, aby poskytly údaje o míře provádění požadavků na minimální velikost ok, o nákladech vynaložených provozovateli a o možném dopadu na selektivitu. Odpovědi obdržela od Kypru, Francie, Španělska, Itálie, Malty a Slovinska a zahrnula je do zprávy. Komise rovněž použila informace a zjištění získaná v rámci ověřovacích zásahů, jež byly vykonány úředníky Komise od července 2010 do dubna 2012. Ustanovení článku 9 Příslušná ustanovení týkající se minimální velikosti ok jsou obsažena v čl. 9 odst. 1–4 a zní takto: Článek 9 Minimální velikost ok (1) Je zakázáno používat k rybolovu nebo mít na plavidle vlečná zařízení, kruhové zatahovací sítě nebo tenatové sítě na chytání ryb za žábry, není-li jejich velikost ok v části sítě, kde jsou oka nejmenší, v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 3 až 6 tohoto článku. (2) Velikost ok se určuje postupem uvedeným v nařízení Komise (ES) č. 129/2003[3]. (3) U vlečných zařízení jiných než uvedených v odstavci 4 musí být minimální velikost ok: (1) do 30. června 2008: 40 mm; (2) od 1. července 2008 se síť uvedená v odstavci 1 nahradí sítí se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo na řádně odůvodněnou žádost majitele plavidla se nahradí sítí s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm. Pokud jde o předcházející pododstavec, rybolovná plavidla budou mít povoleno používat a mít na palubě pouze jeden ze dvou druhů sítě. (3) Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o provádění tohoto odstavce, na jejímž základě, jakož i na základě informací předložených členskými státy do 31. prosince 2011, navrhne případné nezbytné úpravy. (4) U vlečných sítí zaměřených na sardinky a sardele v případech, kdy tyto druhy představují nejméně 80 % úlovku vyjádřeného v živé hmotnosti po roztřídění, musí být velikost ok nejméně 20 mm. Nařízení stanovilo v článku 14 přechodná opatření a určilo provozovatelům, kteří používali oka menší velikosti, lhůtu do 31. května na odpovídající změnu zařízení. V roce 2011 v rámci provádění doporučení Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) přijal Evropský parlament a Rada následující změnu, jíž byl nahrazen čl. 9 odst. 3: (1) U vlečných sítí jiných než uvedených v odstavci 4 musí být minimální velikost ok: (a) odpovídající síti se čtvercovými oky o velikosti 40 mm v kapse sítě nebo (b) taková, že na řádně odůvodněnou žádost vlastníka plavidla odpovídá síti s kosočtvercovými oky o velikosti 50 mm, jež musí mít uznanou selektivitu podle velikosti, která se rovná selektivitě sítí uvedených v písmenu a) nebo ji přesahuje. Rybářská plavidla jsou oprávněna používat a mít na palubě pouze jeden ze dvou uvedených druhů sítí. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2012 zprávu o provádění tohoto odstavce, na jejímž základě, jakož i na základě informací předložených členskými státy do 31. prosince 2011, navrhne případně odpovídající změny. Kapsa vlečných zařízení Kapsa je nejvzdálenější část vlečného zařízení. Příloha 1 písm. f) nařízení 1967/2006 konkrétně definuje kapsu vlečných sítí jako nejvzdálenější část vlečné sítě, jež se skládá z ok stejné velikosti a má buď válcovitý nebo kuželovitý tvar. Kapsa může být připevněna přímo k břichu vlečné sítě nebo s ním může být spojena pomocí rozšířené části bez nástavce. Kapsy vlečných sítí se někdy rozlišují na kapsy sensu stricto a rozšířené části. Ustanovení čl. 9 odst. 3 stanoví minimální velikost ok konkrétně pro kapsu, neboť právě toto je část vlečného zařízení s nejmenšími oky, kde se ryby hromadí. Oka ve zbytku sítě by tudíž měla být větší než ta v kapse. výklad Kontroly provedené Komisí a kontakt s vnitrostátními správami odhalil, že členské státy si čl. 9 odst. 3 nevykládaly správně, zejména pokud jde o povolenou velikost ok v částech sítě mimo kapsu. Za účelem zajištění koherentního a správného uplatňování článku poskytla Komise členským státům podrobné pokyny. Komise pravidelně od roku 2007 na jednáních Výboru pro rybolov a akvakulturu a na jednáních na nejvyšší úrovni[4] zdůrazňuje, že čl. 9 odst. 3 definuje kapsu jako část sítě s oky o nejmenší velikosti a že oka v jiných částech mají být větší. Další objasňující informace byly poskytnuty ve vysvětlivkách z 18. dubna 2011 a 22. března 2012. Komisař v nich zdůraznil, že: (a) má-li kapsa čtvercová oka o velikosti 40 mm, přesahuje velikost ok v rozšířené části 40 mm nezávisle na tvaru oka (čtvercovém nebo kosočtvercovém), (b) má-li na řádně odůvodněnou žádost vlastníka lodi kapsa kosočtvercová oka o velikosti 50 mm, je velikost ok v rozšířené části větší než 50 mm nezávisle na tvaru oka (čtvercovém nebo kosočtvercovém). Provádění členskými státy Informace poskytnuté členskými státy Členské státy byly dopisem ze dne 10. února 2012 požádány, aby poskytly informace o způsobu, jakým provádějí čl. 9 odst. 3. Komise informace dodané členskými státy analyzovala, čímž získala přehled o různých aspektech provádění dotyčných ustanovení. Tato analýza se netýká Řecka, které v době sestavování této zprávy požadované informace neposkytlo. 1. Počet plavidel, kterých se změna dotkla Změna kapes se v šesti členských státech dotkla celkem 2 525 plavidel. Zvláštní problém oznámila Francie v souvislosti s traulery typu gangui, které tvoří více než polovinu francouzských traulerů ve Středozemí. Traulery typu gangui provádějí tradiční rybolov, při němž se zaměřují na druhy ryb žijící u dna a používají kapsy s oky o velikosti 20 mm. Francouzské orgány uvedly, že tato oka jsou nezbytná k tomu, aby byl zachován tradiční způsob rybolovu pomocí traulerů typu gangui. Žádné další členské státy ve svých zprávách podobné problémy neuvedly. Nařízení ovšem nepřipouští žádnou možnost odchylky od minimální velikosti ok vlečných sítí, jak ji stanoví čl. 9 odst. 3. 2. Druh používaných ok Plavidla používají v drtivé většině případů oka kosočtvercového tvaru. Pouze 95 z 2 525 používá oka čtvercového tvaru, zatímco 2 430 plavidel používá kosočtvercový tvar. Podle čl. 9 odst. 3 musí být používání ok kosočtvercového tvaru v kapse vlastníkem lodi řádně odůvodněno. Komise proto chtěla vědět, jaká odůvodnění vlastníci lodí v této souvislosti uvedli. Na základě informací poskytnutých členskými státy byly zjištěny následující druhy odůvodnění: – Kosočtvercová oka vychází levněji, neboť jsou na místních trzích dostupnější. Materiál používaný k výrobě čtvercových ok si vyžaduje zvláštní odborné znalosti, kterými většina místních výrobců nedisponuje. – Čtvercová oka se obtížněji spravují. – Příslušenství sítí nebylo kompatibilní s čtvercovými oky, když zbytek sítě sestával z kosočtvercových ok. – V některých případech měli rybáři své vlastní zásoby sítí s kosočtvercovými oky a nechtěli vynakládat prostředky na pořízení nových. – Kosočtvercová oka jsou odolnější než čtvercová. – Kosočtvercová oka způsobují menší škodu na odlovených rybách. Je třeba uvést, že změna z roku 2011, kterou bylo provedeno doporučení GFCM č. 33/2009/2 přijaté v květnu 2009, vyjadřuje jasnějším způsobem další požadavek na odůvodnění 50mm kosočtvercových ok v kapse. Oka musí mít „uznanou selektivitu, která se rovná nebo přesahuje“ selektivitu čtvercových ok o velikosti 40 mm. Odůvodnění udané členskými státy takové prvky neobsahují, a to i přes to, že doporučení GFCM byla pro členské státy a EU po svém vstupu v platnost v prosinci 2009 již závazná. Podle Komise by patřičné odůvodnění mělo za všech okolností brát v úvahu selektivitu, nejen náklady a odolnost. 3. Vzniklé náklady Informace o nákladech spojených se změnou kapes poskytlo pět členských států. Náklady se značně lišily v závislosti na délce kapsy a na tom, zda jiné části sítě musely být rovněž vyměněny. Nahlášená délka kapes, které se změna týkala, se pohybovala mezi 1 a 14 metry, nejčastěji však mezi 2,5 a 12 metry. Naprosté většině (97 %) plavidel, u kterých byly udány informace o nákladech, vznikly náklady mezi 500 a 1000 EUR. Tyto náklady však byly podstatně vyšší v případech, kdy musely být vyměněny další části sítě. V několika případech, kdy musela být vyměněna celá síť, dosahovaly náklady až 24 000 EUR. 4. Průběh Většina členských států prohlásila, že výměna sítí byla dokončena do 31. května 2010, kdy uplynulo přechodné období pro splnění podmínek. V některých případech členské státy povolily pružný přístup při uplatňování minimální velikosti ok, dokud se nevyjasnily pochyby ohledně výkladu čl. 9 odst. 3. Kromě toho, jak již bylo zmíněno výše, ne všechny členské státy potvrdily svůj souhlas s výkladem povolené velikosti ok v částech sítě mimo kapsu. Následkem toho se minimální velikost ok v oblasti Středozemí neuplatňuje vždy stejným způsobem a čl. 9 odst. 3 proto zatím nemůže být považován za zcela provedený. 5. Dopad na selektivitu Komise požádala členské státy o poskytnutí informací o složení úlovků podle velikosti a druhu před a po výměně sítí. Údaje o složení úlovků poskytly tři členské státy a údaje o velikosti pouze dva. Podle těchto dat změna sítí ovlivnila složení druhů jen malou měrou, nicméně měla znatelnější dopad na velikost úlovků, která po změně sítí vzrostla o více než 10 %. To znamená, že odlov mladých živočichů do jisté míry klesl, což svědčí o účinnosti zavedení větších ok. Tyto údaje by měly být považovány pouze za orientační, neboť jsou omezené prostorem a časem. Jeden členský stát vyzdvihl důležitost uplatňování větších ok vlečných sítí nejen na úrovni EU, ale i na regionální úrovni ve spolupráci s Generální komisí pro rybolov ve Středozemním moři. Plné respektování doporučení GFCM č. 33/2009/2 by se tedy mělo dále podporovat v celé oblasti. Prosazování pravidel Informace poskytnuté členskými státy Čtyři členské státy uvedly, že provedly celkem 3 182 kontrol velikosti ok a zjistily pochybení v 84 případech. Výše udělených pokut byla uvedena dvěma členskými státy a pohybovala se mezi 500 a 2 000 EUR. V některých případech bylo nelegální zařízení zabaveno nebo bylo plavidlo varováno, aby ho vyměnilo. Zjištění Komise Komise provedla ověřovací zásahy podle hlavy X nařízení o kontrole[5] mimo jiné za účelem kontroly prosazování čl. 9 odst. 3 členskými státy. Při těchto kontrolách bylo zjištěno, že zařízení v mnoha případech neodpovídalo minimálním požadavkům na oka ani po uplynutí přechodného období dne 31. května 2010. Ačkoliv byl v roce 2011 v některých členských státech znatelný jistý pokrok, bylo nalezeno mnoho vlečných sítí s oky nezákonných velikostí. To jasně dokazuje, že členské státy budou muset posílit své kontroly a/nebo zavést přísnější sankce, aby mohly minimální velikost ok řádně prosazovat. Dalším nedostatkem v kontrolách prováděných členskými státy byla častá absence příslušných nástrojů na měření ok. Od června 2008 musí být podle nařízení Rady č. 517/2008[6] určování velikosti ok prováděno zvláštním měřidlem ES, pro nějž toto nařízení stanoví přesné specifikace. Pokud se měření provede jiným druhem nástroje, není považováno za zákonné. Tudíž i v případě, že velikost ok je viditelně menší než povolené minimum, nemohou být uvaleny sankce, pokud prohřešek není zjištěn správným nástrojem. Inspektoři členských států nenosí nástroj vždy u sebe nebo nejsou patřičně proškoleni k jeho užívání, i když většina členských států je jím již vybavena. Jeden členský stát nemůže prosazovat minimální velikost ok vůbec, neboť nemá k dispozici žádná měřidla ES. Závěr V provádění a prosazování minimální velikosti ok vlečných zařízení v členských státech se stále vyskytují významné nedostatky. Jedním z důvodů zpoždění při provádění byl problém s výkladem ustanovení čl. 9 odst. 3, se kterým se členské státy potýkaly. Tato ustanovení Komise vyjasnila a všechny členské státy by je nyní měly chápat a uplatňovat stejným způsobem. Komise očekává, že členské státy za účelem prosazování minimální velikosti ok zavedou přísnější a cílenější kontrolu za užití patřičných měřicích nástrojů a zajistí, že sankce budou mít dostatečně odrazující účinek. Vzhledem k poskytnutým vysvětlením požádala Komise všechny členské státy, aby přijaly naléhavá opatření k zajištění úplného a správného uplatňování těchto ustanovení a rovněž za tímto účelem důsledně monitorovaly aktuální stav. Bude-li to nutné, Komise se nebude zdráhat využít prostředků jí propůjčených Smlouvou, aby zajistila dodržování dotyčných ustanovení. Pokud jde o dopad uplatňování minimální velikosti na selektivitu, ukazuje se, že průměrná velikost vzrostla. Úplná analýza však může být provedena pouze tehdy, až budou odstraněny zbývající nedostatky a všechny členské státy poskytnou potřebné údaje. [1] Úř. věst. L 409, 30.12.2006; opravené znění Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 7. [2] Dopis ze dne 10.2.2012 č.j. Ares(2012)154023. [3] Nahrazeno nařízením Komise (ES) č. 517/2008, Úř. věst. L 151, 11.6.2008. [4] Jednání výboru dne 11. července 2007, 2. října 2007, 30. října 2007 a 4. prosince 2007. jednání na nejvyšší úrovni dne 23. ledna 2008 a 15. července 2009. [5] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, Úř. věst. 343, 23.12.2009. [6] Nařízení Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí, OJ L 151, 11.6.2008.