CS Úřední věstník Evropské unie C 247/11

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 247/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„LANGRES“

č. ES: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká:

—  Název produktu — Popis produktu —  Zeměpisná oblast —  Důkaz původu — Metoda produkce — Souvislost — Označování —  Vnitrostátní požadavky —  Jiná (uveďte)

2. Druh změny (změn):

—  Změna jednotného dokumentu nebo přehledu — Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled —  Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) —  Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3. Změna (změny):

Obecným cílem požadovaných změn je poskytnout všechna upřesnění nutná k vytvoření přísnějších podmínek produkce používaného mléka a zároveň podmínek získávání produktu.

Tyto změny umožní upevnit souvislost mezi produktem a jeho oblastí a lépe zachovat vlastnosti produktu.

3.1 Bod 2 specifikace:

POPIS PRODUKTU:

Popis produktu upřesňuje některé konkrétní technické údaje nutné pro popis sýru „Langres“.

Vizuální aspekt kůrky a tvar sýrů: na jedné straně se jedná o upřesnění popisu a na druhé straně o přizpůsobení používaných termínů skutečnému produktu na základě zjištění v rámci jeho kontrol, a to zejména organoleptických zkoušek. Provedené změny nemají za následek žádnou změnu jeho vlastností.

Odkaz na průměr forem a ne na dosud používaný průměr sýrů: ujasnění pro kontrolu dodržování průměrů sýrů. Popis forem byl shledán spolehlivějším, protože průměry sýrů se lehce mění v závislosti na délce a podmínkách zrání.

Zrušení výšky sýrů a zavedení maximální hmotnosti: pro charakterizaci sýrů bylo považováno za uspokojivější jejich vymezení pomocí minimální a maximální hmotnosti na jedné straně a minimálního a maximálního průměru na straně druhé.

Zavedení středního tvaru: jedná o mezitvar mezi malým a velkým formátem, spotřebiteli umožňuje lepší identifikaci různých typů sýrů a zajišťuje také výraznější typičnost sýrů s označením „Langres“. Zmenšení průměru malého formátu také přispívá k lepšímu odlišení od středního formátu.

3.2 Bod 5 specifikace:

POPIS METODY PRODUKCE:

Produkce mléka

Stádo dojnic

Používání plemen uzpůsobených méně intenzivnímu systému produkce umožňuje sýru „Langres“ lépe prokázat souvislost s oblastí.

Ustanovení o nákupu dojnic a krmení jalovic mají za cíl zajistit, že mléko určené na výrobu sýrů „Langres“ pochází od zvířat, která jsou dané oblasti skutečně přizpůsobena, protože jejich chov a krmení dodržují specifikaci po určitou dobu před jejich produktivním využíváním.

Krmení stáda dojnic

Jedním z hlavních kritérií posílení souvislosti s oblastí je, že výrobní oblast CHOP „Langres“ je do velké míry soběstačná, pokud jde o krmivo (80 % krmiva pocházejícího z oblasti). Na úrovni krmení dojnic se tak projevují vlastnosti přírodního prostředí a know-how chovatelů, a to zejména v oblasti hospodaření s pícninami.

Ustanovení o krmení stáda dojnic mají jako celek za cíl zachovat ve výrobní oblasti sýrů „Langres“ pastvinářskou tradici, a to na jedné straně tím, že zaručují minimální podíl pícnin v krmivu, a na druhé straně tím, že udržují zvláštní kvalitu píce pocházející z pastvin, protože zachovávají rozmanitost přírodní květeny a brání používání denaturujících složek.

Výrazný prvek souvislosti s oblastí tak představuje skutečnost, že je v krmivu dobytka zajištěn významný podíl pícnin (povinná pastva po dobu 6 měsíců v roce, minimálně 20 arů travnaté plochy na dojnici, 30 % pícnin v zimní dávce krmiva). K tomu rovněž přispívá omezené používání minerálních hnojiv, což umožňuje zachovat biologickou rozmanitost pastvin, protože se zvládají přebytky dusíku, které vedou ke zvýšené kyselosti půdy s následnou převahou odrůd, které dobytku nechutnají a které mohou konkurovat požadované flóře.

Kapacita uskladnění pícnin, jež představuje 130 % potřeb v zimním období, je výrazem starobylé zvyklosti, jež je v kraji široce rozšířena a je pro něj příznačná. Zemědělci umožňuje dosáhnout cílů v oblasti krmné nezávislosti, protože se tak chrání proti klimatickým rizikům vedoucím ke špatné sklizni. U zemědělců nesplňujících toto kritérium se počítá s určitým obdobím na přizpůsobení.

Povolená objemná a koncentrovaná krmiva jsou vymezena v podobě pozitivních seznamů. Jsou také upřesněny vlastnosti těchto krmiv a způsoby jejich uskladnění, přípravy a distribuce. Všechna tato nová ustanovení odpovídají tradičním postupům používaným ve výrobní oblasti sýrů „Langres“. Umožňují zejména vyloučit ty druhy krmiv nebo metody skladování, které by měly záporný dopad na zvláštnost mléka vhodného pro výrobu sýra „Langres“.

Seznam těchto krmiv byl také vypracován při zohlednění povinnosti krmné nezávislosti výrobní oblasti tak, aby bylo známo místo, odkud distribuovaná krmiva pocházejí, a zajistil se jejich místní původ.

Omezení koncentrovaného krmiva je ostatně nástroj, jak brzdit intenzifikaci výroby a podporovat souvislost s oblastí.

Zpracování mléka na sýr

Úprava sýrů a používání přísad spadaly do rámce všeobecných předpisů. Ukazuje se ale, že nové techniky, z nichž se určitý počet týká úprav a přídatných látek, jako je mikrofiltrace, částečné zahušťování mléka a enzymy pro zrání, mohou mít dopad na vlastnosti sýrů s označením původu. Zejména některé enzymatické přísady se jeví jako neslučitelné se zachováním základních vlastností produktů s CHOP.

Ukázalo se tak, že je ve specifikaci každého označení původu nutno v bodě 5 upřesnit, jaké se v současnosti používají postupy u úprav a použití přísad do mléka a při výrobě sýrů, aby budoucí neregulované postupy negativně neovlivnily vlastnosti sýrů s označením původu.

K tomu byla do specifikace zavedena v roce 1996 technická kritéria: délka a teplota fáze okyselování a odkapávání, zákaz obracení během fáze odkapávání, četnost ošetřování během zrání.

Technická kritéria stanovená v nové verzi specifikace pro jednotlivé kroky od vytvoření syrovátky až po zrání sýrů umožňují regulovat výrobní postup a zajistit stejnorodost, jež je nutná pro vyjádření organoleptických zvláštností sýrů „Langres“. Tyto výrobní podmínky také dodržují zvyklosti, které vytvářely věhlas sýru „Langres“ po celou dobu jeho existence.

Zrání mléka před sýřením a používání mezofilních zárodků: umožňuje zajistit mléčnou povahu syrovátky, což je zásadní prvek v postupu výroby z hlediska organoleptických vlastností konečného výrobku.

Délka srážení mléka: jedná se o velmi důležitý údaj, protože umožňuje zaručit vlastnosti syrovátky, jež sýru „Langres“ dodají jeho zvláštnost.

Krájení syrovátky: umožňuje provést předodkapávání v nádrži, což usnadňuje následující odkapávání. Smyslem zákazu předodkápávání mimo nádrž je naopak zachovat neporušenost syrovátky.

Zrušení zákazu omývání a promíchávání syrovátky v okamžiku zavedení do formy: jelikož se jedná o zvláštní postupy při výrobě se „syřidlem“, stal se tento zákaz zbytečným kvůli omezení pH na 4,6 při vyndání sýrů z forem. Toto omezení, jež zaručuje mléčnou povahu sýrů, brání samo o sobě omývání nebo promíchávání.

Stanovení teploty na nejméně 19 °C: podporuje spontánní odkapávání a umožňuje udržovat činnost enzymů, jež usnadňuje okyselování sýrů.

Omezení počtu obracení během odkapávání na dvě: zajišťuje přirozené vytvoření vyhloubeniny na horní straně sýrů, což je charakteristický rys sýrů tohoto označení.

Zrání sýrů

Přidaná upřesnění umožňují lépe regulovat fázi zrání v širokém slova smyslu (zahrnující etapy od vypařování vody až po vlastní zrání), což je zásadní fáze výroby sýrů, protože jim umožňuje rozvinout celý jejich potenciál.

Stanovení teplotních a hygrometrických podmínek (teploty pro fázi odpařování vody, teploty a hygrometrie pro fázi vlastního zrání).

Povinnost ošetření za vlhka umožňuje zvládat vývoj specifických fermentačních kultur, jež dodávají sýru „Langres“ jeho zvláštní organoleptické vlastnosti.

Stanovení minimální doby zrání na osmnáct dnů odpovídá nově zavedenému střednímu formátu.

3.3 Bod 6 specifikace:

PRVKY DOKLÁDAJÍCÍ SOUVISLOST SE ZEMĚPISNÝM PROSTŘEDÍM:

Tato část specifikace byla přepracována v souladu s osnovou jednotného dokumentu (specifičnost zeměpisné oblasti / specifičnost produktu / příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu) a doplněna zohledněním upřesnění metody produkce: podmínky produkce mléka a jeho přeměny v sýr, jež přispívají k vlastnostem a známosti sýru „Langres“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„LANGRES“

č. ES: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název:

„Langres“

2. Členský stát nebo třetí země:

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.3 – Sýry

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Jedná se sýr s měkkou hmotou pod mazem. Jeho kůrka je lehce zvrásněná a lepkavá a po uzrání má zlatožlutou až hnědočervenou barvu.

Bílá hmota sýru s postupujícím zráním krémovatí. Sýr má tvar lehce komolého válce s prohlubeninou v horní části (s hloubkou větší než 5 milimetrů) a vyskytuje se ve třech velikostech:

— velký formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 16 do 20 centimetrů a má hmotnost od 800 do 1 300 gramů,

— střední formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 9 do 10 centimetrů a má hmotnost od 280 do 350 gramů,

— malý formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 7 do 8 centimetrů a má hmotnost od 150 do 250 gramů.

Obsah tuků po úplném vysušení je nejméně 50 %.

Obsah sušiny je vyšší než 42 %.

Sýr je vyráběn výlučně ze sýřeného kravského mléka, jež předtím prošlo po určitou dobu zráním a jehož srážení v délce dvě a půl až pět a půl hodiny zaručuje mléčnou povahu syrovátky.

Při jeho výrobě dochází při odkapávání pouze k dvojímu obrácení a při zrání k ošetření za vlhka. Zrání trvá podle formátu 15 až 21 dnů.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Sýr „Langres“ je vyráběn výlučně ze sýřeného, nekoncentrovaného a nerekonstituovaného kravského mléka, jež pochází ze zeměpisné oblasti produkce stanovené v bodě 4. Uchovávání mléčných surovin pomocí záporné teploty je zakázáno.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Průměrný roční podíl krmiva podávaného stádu dojnic pocházejícímu z oblasti chráněného označení původu představuje nejméně 80 % sušiny celkové dávky pro stádo.

Stádo dojnic má přístup na pastvu nejméně po šest měsíců v roce a během období pastvy připadá na jednu krávu nejméně 20 arů travnaté plochy.

Podíl pícnin v zimní dávce představuje nejméně 30 % podávaného objemného krmiva, přičemž nejméně polovina sestává ze sena nebo dehydratované trávy.

Jsou povolena následující objemná krmiva:

— píce z umělých, dočasných nebo přirozených pastvin, podávaná čerstvá, uchovávaná silážovaná, balená či v podobě sena nebo dehydratovaná,

— celé rostliny kukuřice, podávané čerstvé nebo uchovávané silážované či dehydratované,

— krmná řepa,

— obiloviny podávané čerstvé, balené nebo uchovávané v podobě siláže,

— obilná sláma.

V případě čerstvého krmiva musí být pícniny řádně posekány, dodány do zemědělského hospodářství v čerstvém stavu a před podáním dojnicím nesmí projít zahřátím. Maximální doba spotřeby nesmí přesáhnout dvě podojení po posekání.

Krmná řepa musí být před podáním pečlivě očištěna. Musí být podávána celá, čistá a zdravá. V případě rozřezání na kousky musí být připravována každý den.

Balená píce se připravuje z předsušené píce a představuje nejméně 60 % sušiny.

Silážování je povoleno s výhradou povinného uložení na betonovém podkladu; rovněž se požaduje vyložení na betonovou plochu kromě případů, kdy existuje jiný způsob čistého vyložení.

Tráva určená k silážování se nechá předtím částečně uschnout a představuje nejméně 30 % sušiny.

Seno je povinně skladováno v suchém prostředí pod střechou.

Počínaje 1. lednem 2013 musí být sláma povinně skladována v suchém prostředí pod střechou.

Koncentrovaná a jiná suchá krmiva se skladují v suchém prostředí a jsou chráněna před vlhkostí. Za suché krmivo se považuje krmivo obsahující více než 85 % sušiny.

Podíl koncentrovaných krmiv je omezen v celoročním průměru na 7 kg denně na produktivní dojnici.

Koncentrované, kompletní nebo doplňkové smíšené krmivo sestává z:

— obilovin nebo obilných vedlejších produktů,

— bílkovinných a olejnatých rostlin,

— rostlinné dužiny,

— melasy,

— dehydratované vojtěšky,

— produktů mléčného původu (syrovátka),

— minerálního krmiva případně doplněného vitaminy.

Koncentrované krmivo může být „ze statku“ (směs připravená v zemědělském hospodářství ze složek v něm vyprodukovaných) nebo „z obchodu“.

Šrotování obilovin se provádí výlučně mechanicky.

Tekuté krmivo se připouští s tou výhradou, že je jeho složení jasně vymezeno a odpovídá seznamu povolených krmiv.

Pro ošetření obilovin určených pro krmení stáda dojnic je zakázáno používat louh sodný.

Přidávání chráněného methioninu a čpavku je zakázáno.

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

K produkci mléka, výrobě a zrání sýrů musí dojít v zeměpisné oblasti.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

Označení sýrů s chráněným označením původu „Langres“ musí obsahovat název chráněného označení provázené nápisem „Chráněné označení“. Vše musí být uvedeno ve velikosti písma, která odpovídá přinejmenším dvěma třetinám velikosti největšího písma použitého na označení.

Uvedení loga EU „CHOP“ je povinné.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisnou oblast tvoří pastviny kraje Bassingy a plošiny Langres.

K produkci mléka, jeho přeměně na sýr a ke zrání sýrů musí dojít na následujících územích:

— V departementu Côte d’Or: — obce Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive a Vernois-lès-Vesvres.

— V departementu Haute-Marne: — okresy Chaumont a Langres.

— V departementu Vosges: — kanton Neufchâteau.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Zeměpisnou oblast tvoří pastviny kraje Bassingy a plošiny Langres.

Celá oblast leží na jurském podkladu, který vytváří jílovitou a vápenitou půdu s větší či menší převahou jílu. Průměrná nadmořská výška se pohybuje mezi 400 a 500 metry.

Středověký původ výroby vyformovaných sýrů ve venkovské oblasti okolo města Langres určených k odkapávání, sušení a dále pravděpodobně ke zrání potvrzují různé písemné záznamy (transakce v rámci vrchnostenských práv, výpis z účtů města Langres).

Odkaz na sýr s názvem „Langres“ lze najít v knize autora A. F. Pauriau z 19. století („La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers“ – „Mlékárna, umění zpracování másla, výroby másel a hlavní francouzské a cizí sýry“, 1874).

V této době se sýry vyrábí výlučně na zemědělských statcích a obchod se sýry vyrobenými v této oblasti probíhá hlavně přes město Langres, v němž čtrnáct podniků skupuje čerstvé sýry a nechává je zde uzrát. Podle doby a zejména podle obchodních záměrů existovaly zřejmě sýry v různých velikostech. Obecně lze ale rozlišit sýry malé velikosti, které měly být spotřebovány poměrně nevyzrálé, a větších velikostí, které byly lépe uzpůsobené k delšímu uchování a šíření produktu do větších vzdáleností.

V okolí se pomalu začínají usazovat velkoobchodníci. Zásobují se přímo na vesnicích a objem jejich obchodu postupně roste. Dodávky směřují do Paříže, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departementů Corrèze a Allier, občas i do Ženevy. Známost sýru „Langres“ tehdy dosahuje vrcholu.

První světová válka znamená počátek úpadku výroby sýrů v zemědělských usedlostech okolo města Langres, který pokračuje až do konce čtyřicátých let. Tato výroba je současně a postupně nahrazena produkcí mléčných výrobků z výroben sýra, které se zaměřují na výrobu jiných sýrů, a to zejména sýrů z dohřívané lisované plnotučné sýřeniny.

Až v roce 1950 začíná opět sýr „Langres“ vyrábět několik malovýrobců, kteří tak obnovují jeho produkci. V roce 1981 vzniká meziprofesní sdružení sýru „Langres“ (syndicat interprofessionnel du fromage de Langres), které si počínaje rokem 1986 klade za cíl získat chráněné označení původu, jímž se potvrdí věhlas sýru „Langres“.

5.2 Specifičnost produktu:

Sýr „Langres“ je sýr s měkkou hmotou pod mazem, zabarvení jeho kůrky se po uzrání pohybuje mezi světle žlutou a hnědou. Hlavním charakteristickým rysem tohoto sýru je prohloubenina v horní části, nazývaná „studnička“ nebo „miska“.

Na trh je uváděn ve třech různých velikostech, kdy se jeho hmotnost pohybuje od 150 do 250 gramů u malého formátu, od 280 do 350 gramů u středního formátu a od 800 do 1 300 gramů u velkého formátu.

Pro jeho výrobu jsou příznačné dvě hlavní etapy: pomalé zrání mléka, které má za následek syrovátku mléčného typu, a ošetření během zrání v podobě omývání slanou vodou.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Vymezení zeměpisné oblasti je dáno tradiční oblastí výroby sýru „Langres“ a chovem plemen hovězího dobytka dlouhodobě využívaných v kraji (zejména plemena Simmental). Zemědělská hospodářství zaměřená na produkci mléka jsou povinna produkovat mléko převážně z těchto plemen. Tato oblast je rozšířena na sousední kraje, v nichž přírodní prostředí vykazuje dostatečně shodné rysy s místem původu sýru.

Zmíněná půda umožnila zavedení pěstování více kultur a chovatelství, a to zejména chovatelství v kraji Bassigny, který se více hodí pro pěstování pícnin. Výrazný podíl pícnin pocházejících z pastvin výrobní oblasti v krmivu dojnic umožňuje zaručit výrobu mléčných produktů, které vyjadřují charakteristické rysy přírodního prostředí.

Postupy při chovu dobytka jsou přizpůsobeny požadavkům přírodního prostředí zeměpisné oblasti. Výrazné zásoby píce v zemědělském hospodářství po celý rok jsou tak starobylým zvykem, který je v kraji velmi rozšířen. Zajišťuje se tím krmení na bázi pícnin, jež pasení umožňuje jen částečně kvůli letním suchům na plošině Langres na jedné straně a poměrně hydromorfním pozemkům v Bassigny na straně druhé.

Zvláštní podmínky výroby, jako je dlouhé zrání mléka a ošetřování během zrání sýrů, jsou výrazem místního, tradičně používaného know-how.

Stejně tak omezení počtu obracení během odkapávání je postup, jehož se používá přinejmenším od 19. století. Uvedený postup umožňuje, aby se na horní straně sýrů vytvořila „miska“. Tento hlavní charakteristický rys zaručují metody výroby, které jsou dnes výrobci sýru „Langres“ povinni dodržovat.

Současně používané metody výroby vycházejí z historických zvyků a umožňují, aby sýr „Langres“ měl vlastní charakteristické rysy, které prokazují jeho totožnost: měkkou hmotu, kůrku pod mazem, silnou a typickou vůni, uvádění na trh v jasně odlišených formátech.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.