EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.9.2020 SWD(2020) 307 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2020





Kapitola o stavu právního státu v Řecku Průvodní dokument ke SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ



Zpráva o právním státu 2020

Stav právního státu v Evropské unii



{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Shrnutí Řecko přijalo celou řadu reforem soudnictví vycházejících ze tří ekonomických ozdravných programů. Tyto reformy se soustředily na změny v organizaci soudů, opatření ke zlepšení řízení soudů, širší využívání nástrojů informačních technologií u soudů a propagaci mechanismů alternativního řešení sporů. Jejich provádění však přineslo smíšené výsledky a soudní systém i nadále čelí problémům spojeným s kvalitou a účinností. Pro dosažení konkrétních výsledků je obzvláště důležité pokračovat ve stávající snaze o účinné provedení nedávných reforem a o dosažení dalšího pokroku v digitalizaci systémů soudnictví. Řecko v posledních letech zahájilo širokou škálu protikorupčních reforem a pokračuje v realizaci komplexního národního protikorupčního plánu. Bylo vynaloženo úsilí ke zefektivnění institucionálního rámce a zlepšení koordinace různých orgánů a subjektů pověřených bojem proti korupci. Byl zaveden moderní právní rámec pro majetková přiznání a financování politických stran, jeho provádění však stále vykazuje jisté nedostatky. Ústavní přezkum v roce 2019 odstranil některé překážky, které bránily stíhání korupce na vysoké úrovni, neboť došlo k úpravě postupů v souvislosti s režimy imunity a promlčením. Značné znepokojení vyvolaly změny trestněprávní úpravy z června 2019, a to zejména v souvislosti s kriminalizací úplatkářství. Situaci sice vyřešily následné změny právní úpravy, u již projednávaných věcí však problém přetrvává. Lobbování nadále zůstává v Řecku z větší části neregulované a neúplný je i rámec pro ochranu oznamovatelů („whistleblowers“). Ústava upravuje ochranu svobody projevu a právo na přístup k veřejným informacím. Jsou zavedeny mechanismy pro zajištění plurality sdělovacích prostředků a práv tisku. Existují však jisté pochybnosti ohledně účinnosti pravidel, jejichž cílem je zajistit transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků. Hlavní obavy jsou spojeny s nedostatečností mechanismů, které mají zajistit dodržování profesních norem v oblasti žurnalistiky, a nejistými pracovními podmínkami novinářů, které vyplývají mimo jiné z hospodářské a finanční krize. Řecký systém brzd a protivah se v praxi potýká s určitými problémy. V posledních letech se zejména ocitl pod velkým tlakem proces přijímání právních předpisů, a to především v důsledku hospodářské a finanční krize. Nebyly zde v plném rozsahu dodržovány zásady zlepšování právní úpravy, tento problém by však měla vyřešit komplexní úprava nedávno přijatá v této oblasti, jež je nyní postupně prováděna. Ochranu základních a ústavních práv zajišťují soudy a nezávislé orgány. Řecko postrádá konkrétní podpůrný rámec pro občanskou společnost a některé organizace občanské společnosti působící v oblasti migrace vyjádřily obavy, že se zužuje jejich prostor pro činnosti v terénu.



I. Systém soudnictví Systém soudů je v Řecku založen na oddělení obecných občanských a trestních soudů a správních soudů. Nejsou zřízeny žádné specializované obchodní, pracovní či daňové soudy, popř. zvláštní soudy pro oblast sociálního zabezpečení. Všechny takové věci spadají do běžné působnosti občanských nebo správních soudů. Občanské soudy sestávají ze 154 smírčích soudů, 63 soudů prvního stupně, 19 odvolacích soudů a Nejvyššího soudu, který je kasačním soudem. Trestní soudy se dělí na 41 soudů pro méně závažné trestné činy, 63 soudů prvního stupně, 19 odvolacích soudů a Nejvyšší soud. Správní soudy jsou tvořeny 30 správními soudy prvního stupně, 9 odvolacími správními soudy a Státní radou. Řecká ústava rovněž předpokládá existenci určitého počtu zvláštních soudů . U některých soudů byla zřízena zvláštní oddělení pro některé konkrétní věci, jako například námořní spory a spory v oblasti ochranných známek či duševního vlastnictví. Účetní dvůr má dvojí povahu – částečně působí jako soud a částečně jako správní orgán pověřený auditem veřejných účtů . Řecko nemá formálně žádný ústavní soud, přičemž pravomoc přezkoumávat ústavnost právních předpisů přísluší všem řeckým soudům. Soudci a státní zástupci tvoří konsolidovaný orgán „soudců a státních zástupců“, pro nějž platí do značné míry homogenní systém výběrových řízení, kariérního postupu, jakož i práv a povinností. Řecký systém tvoří výhradně soudci a státní zástupci z povolání. Ti jsou přidělováni k občanským či trestním soudům, popř. ke správním soudům. Státní zastupitelství jsou organizována do 63 státních zastupitelství při soudech prvního stupně, 19 státních zastupitelství při odvolacích soudech a Nejvyššího státního zastupitelství při Nejvyšším soudu. Nad rámec toho existuje také státní zástupce pro hospodářské a finanční trestné činy a státní zástupce pro trestné činy korupce. V Řecku funguje 63 advokátních sdružení – jedno v každém sídle soudu prvního stupně. Nezávislost Všechny tři uvedené složky soudnictví se těší vysoké míře samosprávy. Existují tři nejvyšší soudní rady, jedna pro každou z hlavních složek soudnictví . V těchto orgánech není zastoupena moc výkonná ani zákonodárná . Rady rozhodují o jmenování, povýšení, přeložení a přidělení soudců v rámci příslušných složek soudnictví, přičemž Nejvyšší soudní rada pro občanské a trestní soudnictví rozhoduje i o státních zástupcích. Nejvýše postavení soudci a státní zástupci v Řecku, například předseda a místopředseda Státní rady či Nejvyššího soudu, jsou dle řecké ústavy jmenováni prezidentským dekretem na návrh Rady ministrů. Tato skutečnost byla předmětem určité kritiky ze strany Skupiny států proti korupci (GRECO) zřízené Radou Evropy, Řecko však dosud příslušný systém nezměnilo . Změna ve způsobu výběru by rovněž vyžadovala změnu ústavy, jelikož způsob jmenování soudců a státních zástupců na příslušné soudy je stanoven právě ústavou . Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví je průměrná. Nezávislost soudnictví považuje za poměrně dobrou či velmi dobrou 53 % veřejnosti, přičemž tento podíl v posledních letech klesá. Mezi podniky činí tento údaj stabilně 51 % . Kvalita V uplynulých letech byla v souvislosti s ekonomickými ozdravnými programy zahájena celá řada reforem, výsledky jejich provádění se však různí. Reformní opatření zahrnovala mimo jiné tyto změny v organizaci soudů: snížení počtu smírčích soudů, opatření ke zlepšení řízení soudů a zrychlení výkonu spravedlnosti, širší využívání nástrojů informačních technologií (IT) u soudů , zavádění a propagaci mechanismů alternativního řešení sporů, revizi významných kodifikovaných právních předpisů , jakož i zahájení reformy a konsolidaci složitého legislativního rámce . Provádění reforem však doposud vedlo ke smíšeným výsledkům. Zbývá vyřešit řadu problémů, včetně špatné dostupnosti on-line informací o systému soudní moci pro veřejnost, chybějících opatření k zajištění strojově čitelných soudních rozhodnutí či neexistence průzkumů mezi účastníky jednání nebo právníky . Byla však zaznamenána jistá zlepšení, například v oblasti dostupnosti prostředků pro elektronická podání, sledování jednotlivých fází řízení, nebo ve formě propagace a pobídek v souvislosti s využíváním metod alternativního řešení sporů . Příslušné orgány rovněž poukázaly na pozitivní vývoj, pokud jde o využívání mediace v obchodněprávních a rodinných/rodičovských sporech . Pokud jde o zdroje, všeobecné výdaje vlády na systém soudnictví směřují patrně téměř výhradně na pokrytí mzdových nákladů . V souvislosti s pandemií onemocnění COVID-19 se Řecko pokusilo urychlit digitalizaci své veřejné správy . V květnu 2020 ministerstvo spravedlnosti ve spolupráci s ministerstvem digitální správy prostřednictvím stávající sítě středisek občanských služeb umožnilo digitální/elektronické vydávání patnácti osvědčení, např. různých osvědčení v oblasti dědického a obchodního práva. Rovněž spojilo dvacet různých osvědčení v oblasti insolvenčního práva do jediného formuláře, který je v elektronické podobě dostupný ve všeobecném obchodním rejstříku. Příslušné orgány nedávno zahájily iniciativu směřující ke zřízení specializovaných kolegií u občanských a správních soudů. Tato nová kolegia se mají zabývat konkrétními kategoriemi případů, jako jsou žaloby na náhradu škody na základě porušení vnitrostátních a unijních právních předpisů v oblasti elektronické komunikace, energetiky a ochrany osobních údajů . V právnické komunitě probíhá diskuse o systematičtější reformě soudních obvodů tak, aby lépe zohledňovaly současnou demografickou situaci, vývoj v oblasti informačních a komunikačních technologií a další relevantní parametry . Účinnost Soudní systém se nadále potýká s celkově nízkou mírou účinnosti. Ze statistik soudů vyplývá, že především systém občanských soudů stále vykazuje slabou účinnost, neboť se opět prodloužila doba potřebná k vyřízení občanskoprávních a obchodněprávních sporů v prvním stupni (v roce 2018 to bylo 559 dnů oproti 479 dnům v roce 2017) . Krom toho stále klesá produktivita soudů prvního stupně, pokud jde o míru vyřízených sporných občanskoprávních a obchodněprávních věcí (86,3 % v roce 2018 ve srovnání s 96,0 % v roce 2017) , což znamená, že Řecko čelí zjevnému nebezpečí nárůstu počtu nevyřízených věcí . Zainteresované strany poukázaly na řadu procesních problémů, které stále přetrvávají, ačkoli je měla vyřešit novela občanského soudního řádu. Tyto problémy se týkají například délky sporných občanskoprávních a obchodněprávních řízení či řízení o výkonu rozhodnutí. Pracuje se na zprávě o provádění občanského soudního řádu a byla již formulována řada doporučení . Zainteresované strany uvedly, že s podobnými problémy a značnými průtahy ve vyřizování věcí se potýká i trestní soudnictví . Naproti tomu úsek správního soudnictví dále zvyšuje svou produktivitu, přičemž udržuje vysokou míru vyřízených případů (163,5 % v roce 2018), zkracuje dobu potřebnou k řešení správních sporů v prvním stupni a snižuje počet nevyřízených věcí (počet vyřízených věcí převyšuje počet nových případů) . Nicméně doba potřebná k řešení správních věcí v prvním stupni (601 dnů v roce 2018) i počet projednávaných věcí zůstávají na poměrně vysoké úrovni . II.Protikorupční rámec Řecko zavedlo komplexní protikorupční strategický rámec, a to konkrétně ve formě národního protikorupčního akčního plánu (NACAP). Na jeho provádění dohlíží Národní úřad pro transparentnost, který byl zřízen v roce 2019 s cílem zlepšit spolupráci a koordinaci mezi různými auditními a kontrolními orgány. V uplynulých letech země podnikla řadu kroků k revizi svého protikorupčního právního rámce. V rámci posledního ústavního přezkumu z roku 2019 došlo k úpravě režimu imunity členů parlamentu a ministrů. V současné době je v praxi prováděno několik protikorupčních právních předpisů, které byly v posledních letech novelizovány. Jedná se především o právní předpisy upravující financování politických stran a majetková přiznání. V souvislosti s posledně zmiňovanými předpisy byl zaveden on-line systém pro podávání majetkových přiznání, který je již plně funkční. Režim ochrany oznamovatelů je v současné době předmětem jednání. Lobbování není zatím regulováno.

V roce 2012 získalo Řecko v indexu vnímání korupce organizace Transparency International 36 bodů ze 100, zatímco v roce 2019 to bylo 48 bodů ze 100, což řadilo Řecko na sedmnácté místo v EU a šedesáté místo na světě. Podle nejnovějšího průzkumu Eurobarometr o korupci se 95 % respondentů domnívá, že korupce je v Řecku rozšířená (průměr pro EU: 71 %) . Rovněž 95 % podniků považuje korupci za rozšířenou, přičemž více než polovina (58 %) uvedla, že korupce představuje problém při podnikání . Dále bylo podle 36 % respondentů úspěšně stíháno dostatečné množství trestných činů k tomu, aby byli občané odrazeni od korupčního jednání (průměr pro EU je 36 %), a 20 % společností má za to, že podniky a lidé usvědčení z uplácení vyšších úředníků jsou odpovídajícím způsobem potrestáni, přičemž průměr pro EU činí 31 %. Nedávno došlo k úpravě trestněprávních předpisů a o některých dalších změnách se uvažuje. V uplynulých letech provedlo Řecko řadu kroků směřujících ke změně protikorupčního legislativního rámce, kriminalizaci různých skutkových podstat korupce a zavedení přiměřených a odrazujících sankcí. Změny přijaté v červnu 2019, v jejichž důsledku došlo ke snížení závažnosti trestného činu úplatkářství na úroveň přečinu a snížení související sankce, byly v listopadu 2019 zrušeny. Ke zrušení došlo v reakci na obavy vyjádřené Skupinou států proti korupci (GRECO) a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), které v tomto ohledu rovněž vydaly řadu doporučení . Vzhledem k zásadě lex mitior platné v řeckém trestním právu však bude zkrácením promlčecí lhůty či mírnějšími sankcemi dotčena řada projednávaných věcí. Byla posílena spolupráce a koordinace mezi různými auditními a kontrolními orgány. V reakci na institucionální roztříštěnost a nedostatečnou koordinaci bylo šest původně samostatných auditorských orgánů sloučeno do nového Národního úřadu pro transparentnost (NTA), který byl zřízen v srpnu 2019 . Tento úřad má šest regionálních poboček a odpovídá za celkové plánování, koordinaci, dohled a hodnocení účinnosti všech kontrolních mechanismů. Do jeho oblasti působnosti spadá i předcházení, odhalování a řešení podvodů a korupce ve veřejném sektoru, jakož i zvyšování povědomí. Úřad odpovídá za celkovou koordinaci národního protikorupčního akčního plánu (NACAP), který představuje rámec pro plánování a monitorování úsilí v oblasti předcházení korupci a jejího potírání od roku 2013 . Národní úřad pro transparentnost spolupracuje s dalšími správními subjekty a státními zastupitelstvími; má pravomoc ukládat správní sankce a jeho inspektoři/auditoři mohou provádět předběžné šetření nebo vyšetřování na základě příkazu státního zástupce. Provozní nezávislost, jakož i správní a finanční autonomie úřadu jsou zakotveny v zákoně, přičemž činnost úřadu podléhá kontrole ze strany parlamentu. Za potírání korupce politiků a vysoce postavených úředníků odpovídají dva specializované protikorupční útvary. Státní zastupitelství, které se zaměřuje na hospodářské trestné činy, a státní zastupitelství specializující se na případy korupce se těší podpoře ze strany zvláštních vyšetřovacích orgánů, jako je Generální ředitelství Útvaru pro finanční a hospodářskou kriminalitu (SDOE) či Policie pro finanční kriminalitu. V návaznosti na konkrétní doporučení OECD se Řecko snaží zajistit dostatek lidských i technických zdrojů pro orgány pověřené vyšetřováním a stíháním této kriminality . Ústavní novelou byly učiněny důležité kroky k odstranění překážek, které bránily stíhání korupce na vysoké úrovni. V roce 2019 došlo ke změně ustanovení ústavy, jež upravují režim imunity členů parlamentu, jakož i úřadujících či bývalých ministrů. V rámci předchozí právní úpravy byla možnost trestního stíhání úřadujících a bývalých členů vlády značně omezena složitým a časově omezeným procesem získávání souhlasu parlamentu v různých fázích trestního řízení. Byla rovněž zrušena zvláštní promlčecí lhůta, čímž došlo k odstranění některých významných právních překážek, které bránily stíhání korupce na vysoké úrovni, zejména díky zrušení lhůty, v níž musel parlament schválit návrh na zahájení trestního stíhání proti úřadujícím či bývalým ministrům . Příslušná ustanovení vstoupila v platnost dne 28. listopadu 2019 a na již probíhající řízení se nebudou zpětně vztahovat. V současné době je prováděno několik důležitých dříve schválených protikorupčních reforem. Po řadě legislativních reforem má země moderní zákon o financování politických stran . Problematické je však patrně jeho úplné uvedení do praxe, protože zatím nejsou plně účinné kontrolní mechanismy a příslušný parlamentní výbor pro audit doposud neuložil sankce žádné z politických stran . Řecko zavedlo několik reforem, jejichž cílem bylo zlepšit a posílit právní rámec systému majetkových přiznání. Od roku 2016 jsou majetková přiznání pro všechny příslušné kategorie podávána elektronicky a systém je již plně funkční. Příslušný zákon o podávání majetkových přiznání a zveřejňování finančních zájmů povinnými osobami byl v roce 2018 opět novelizován a aktuálně stanoví, že všechny dotčené osoby budou muset znovu podat majetková přiznání za roky 2015, 2016 a 2017 . Za přijímání a audit majetkových přiznání odpovídají čtyři hlavní orgány: i) výbor parlamentu pro šetření majetkových přiznání (CIDA), tzv. výbor 3-A, který se skládá z jedenácti členů a odpovídá za dohled nad financováním politických subjektů (jako jsou politické strany a političtí činitelé) a majetkovými přiznáními a za ukládání příslušných sankcí. Výboru pomáhá zvláštní útvar sestávající z dvaceti zaměstnanců, v jehož čele stojí odborník ze zvláštního sekretariátu Úřadu pro vyšetřování finanční kriminality; ii) Útvar pro vyšetřování zdrojů financování při Úřadu pro vyšetřování trestných činů praní špinavých peněz (FIU), který odpovídá za audit majetkových přiznání několika kategorií úředních osob a osob vykonávajících úkoly související s řízením ve specifických soukromých právních subjektech; iii) Útvar policie pro vnitřní záležitosti, který odpovídá za audit majetkových přiznání příslušníků policie; a iv) ředitel Národního úřadu pro transparentnost, který přijímá a ověřuje majetková přiznání správních kontrolních orgánů (inspektorů, auditorů, vyšetřovatelů). Všechny čtyři orgány jsou na sobě navzájem nezávislé a jejich činnosti nejsou nijak formálně koordinovány. Krom toho jsou další dozorové orgány oprávněny kontrolovat majetková přiznání ad hoc na základě konkrétního podnětu . Nedávnou reformou byla zavedena nová ustanovení o střetu zájmů. Ta se týkají členů vlády, generálních a zvláštních tajemníků a koordinátorů decentralizovaných správních orgánů, předsedů nebo vedoucích nezávislých úřadů, jakož i předsedů, místopředsedů, guvernérů, náměstků a generálních ředitelů veřejnoprávních a soukromoprávních subjektů , s výjimkou osob uvedených v Ústavě, které se zodpovídají pouze parlamentu a nikoli vládě. Několik omezení a pravidel pro neslučitelnost funkcí státních úředníků stanoví kodex pro státní úředníky. Pro členy parlamentu platí obdobně ustanovení kodexu chování členů parlamentu . Porušení těchto ustanovení může vést ke kárnému postihu . Lobbování nadále zůstává v Řecku z větší části neregulované a neúplný je i rámec pro ochranu oznamovatelů („whistleblowers“). V současné době nejsou uloženy žádné zvláštní povinnosti ohledně registrace lobbistů či oznamování kontaktů mezi úředními osobami a lobbisty. V současné době se však připravuje návrh zákona v tomto směru. Řecko nemá zavedený žádný všeobecný právní rámec pro ochranu oznamovatelů. Některá ustanovení platí v rámci režimu „svědků ve veřejném zájmu“ , který zavádí omezenou ochranu před trestním stíháním pro osoby podávající svědectví o určitých trestných činech, včetně korupce. Určité kroky byly učiněny k vytvoření pokynů pro ochranu oznamovatelů v soukromém sektoru ; součástí národního protikorupčního akčního plánu pro období 2018–2021 je sice legislativní iniciativa směřující k zavedení efektivního mechanismu ochrany oznamovatelů, je však třeba vytvořit všeobecný rámec v této oblasti. V roce 2019 došlo ke změně právního rámce v souvislosti s fenoménem „otáčivých dveří“. Předchozí právní úprava stanovila, že úřední osoby zastávající vyšší funkce se musí po dobu dvou let zdržet výkonu jakékoli soukromé profesní činnosti, která by byla obdobná jejich předchozí funkci. Za porušení uvedených ustanovení následoval trest v podobě několika různých sankcí, například ve formě pokuty, zákazu být jmenován do úřední funkce po dobu deseti let či výmaz z příslušného vnitrostátního rejstříku . Tato ustanovení však byla zrušena novými změnami právní úpravy, které zkrátily čekací lhůtu po skončení funkce ze dvou let na jeden rok a vypustily ustanovení o sankcích . Nezávislá Etická komise zřízená v rámci Národního úřadu pro transparentnost je odpovědná za udělování tohoto povolení (nebo za povolování této činnosti za zvláštních podmínek) a za navrhování sankcí podle zákona, které ukládá ředitel Národního úřadu pro transparentnost. III.Pluralita sdělovacích prostředků Řecký právní rámec upravující pluralitu sdělovacích prostředků se opírá o soubor ústavních záruk a legislativních opatření. V ústavě je zakotvena zejména svoboda projevu. Jsou zavedeny mechanismy pro zajištění plurality sdělovacích prostředků a práv tisku. Na řecké sdělovací prostředky dopadla hospodářská krize, v jejímž důsledku jsou společnosti, které je provozují, i samotní novináři nyní finančně zranitelnější . V zemi je garantována nezávislost regulačního orgánu v oblasti audiovizuálních mediálních služeb, chybí mu však potřebné zdroje. Na segment rozhlasového a televizního vysílání dohlíží Národní rada pro rozhlasové a televizní vysílání (NCRTV), která jej i reguluje. Její nezávislost je zakotvena v ústavě a její právní rámec se řídí zákonem o sdělovacích prostředcích . Národní rada pro rozhlasové a televizní vysílání (NCRTV) je devítičlenným orgánem sestávajícím z předsedy, místopředsedy a sedmi členů, které jmenuje plénum předsedů, což je zvláštní orgán parlamentu pověřený jmenováním nezávislých orgánů, v němž jsou zastoupeny všechny politické strany . Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků ve své zprávě za rok 2020 („MPM 2020“) konstatoval nízké riziko ohrožení její nezávislosti a účinnosti. Zpráva MPM 2020 však rovněž uvádí, že neexistují žádné zvláštní záruky, které by zabránily svévolnému rozhodování jménem státu, pokud jde o rozpočtové zdroje příslušného orgánu. Dále konstatuje, že ačkoli platí pravidla o neslučitelnosti funkcí, postupy jmenování nejsou dostatečně transparentní a požadovaná kvalifikace je stanovena jen obecně, což nevylučuje výběr člena na základě politických kritérií . Během návštěvy Řecka bylo zmíněno, že Národní rada pro rozhlasové a televizní vysílání (NCRTV) nedisponuje dostatečnými finančními a personálními zdroji k plnění všech svých úkolů, zejména pokud jde o monitorování audiovizuálních mediálních služeb poskytovaných v regionech a ostrovech nejvzdálenějších od Atén, jejichž vysílání není v hlavním městě dostupné. Příslušné orgány zahájily proces provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách ve vnitrostátním právu . Uvedená směrnice posiluje nezávislost regulačních orgánů pro audiovizuální média tím, že zajišťuje jejich právní nezávislost na státu a také funkční nezávislost na státu a jakémkoli jiném veřejném či soukromém subjektu. Jen částečně je zajištěna transparentnost vlastnické struktury sdělovacích prostředků, zejména pokud jde o audiovizuální mediální služby. Zatímco audiovizuální média mají povinnost podávat zprávy o své vlastnické struktuře Národní radě pro rozhlasové a televizní vysílání (NCRTV) , tištěná média nejsou povinna ve svých publikacích uvádět svého vlastníka. Je však třeba zmínit, že provozovatelé sdělovacích prostředků musí informace o vlastnictví poskytnout vnitrostátním orgánům za účelem zápisu do rejstříku regionálního a místního tisku . Informace o vlastnících zpravodajských médií jsou veřejnosti přístupné pouze částečně, zejména pokud jde o skutečné majitele . Zpráva MPM 2020 vyhodnotila riziko spojené s transparentností vlastnictví sdělovacích prostředků jako středně vysoké; konkrétně uvádí, že „ vnitrostátní právní předpisy se nevyznačují jasnými ustanoveními o zveřejňování informací o vlastnictví zpravodajských médií“. Co se týče transparentnosti vlastnictví on-line médií, řecké orgány uvádějí, že generální sekretariát pro sdělovací prostředky a komunikaci zahájil provoz rejstříku on-line médií s názvem „e-media“ . Tento rejstřík je určen všem vlastníkům sdělovacích prostředků, které působí on-line (ve formě internetových stránek) a vybízí je k registraci jejich on-line činnosti. Kritéria pro rozdělování nepřímých státních dotací jsou považována za spravedlivá. Zpráva MPM 2020 uvádí, že kritéria pro nepřímé státní dotace (např. dotace na poštovné, snížená daň z přidané hodnoty a sazby pro elektronické komunikační služby) jsou nastavena spravedlivým způsobem. Zainteresované strany však vyjádřily obavy ohledně nedostatečné finanční podpory novinářů ze strany vlády a také ohledně netransparentního zadávání státní reklamy v souvislosti s pandemií . Řecké orgány uvádějí, že na provádění komunikačních programů a činnost veřejnoprávních poskytovatelů služeb a organizací dohlíží generální sekretariát pro komunikaci a média. Všichni poskytovatelé služeb a všechny organizace provozující komunikační program s rozpočtem přesahujícím 30 000 EUR jsou povinni podat příslušnou žádost generálnímu sekretariátu ke schválení. Podle zprávy MPM 2020 je však transparentnost tohoto režimu problematická, neboť částky vyplácené způsobilým tištěným médiím nejsou zveřejňovány. Svoboda projevu je zakotvena v ústavě. V důsledku nedávných změn trestního zákoníku byl zrušen trestný čin rouhání. Mezi možné sankce za pomluvu patří i trest odnětí svobody. V ústavě je zakotveno také právo na informace. To zahrnuje i právo na přístup k listinám v držení veřejných subjektů. Omezení jsou vymezena v souladu s mezinárodními normami a existují mechanismy pro podávání opravných prostředků. Neúplný zůstává regulační rámec pro ochranu oznamovatelů, kteří často představují důležitý zdroj informací pro novináře. Podle zprávy MPM 2020 existují obavy zejména v souvislosti s nedostatečnými mechanismy pro zajištění dodržování profesních norem v oblasti žurnalistiky. Zainteresované strany uvedly, že orgány sdružení novinářů pro etické otázky nejsou příliš aktivní a nejsou schopny účinně monitorovat etickou stránku žurnalistiky či jiné záležitosti; současně ale poukázaly na relativně dobrou situaci on-line mediálního prostředí v Řecku, zejména na místní úrovni . Novináři se potýkají s problémy v oblasti pracovních podmínek a bezpečnosti. Pracovní podmínky zůstávají problematické, dochází k útokům na novináře a je jim vyhrožováno tělesnou újmou. V nedávné době bylo hlášeno hned několik útoků na novináře . Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom – ECPMF) uvádí, že až na několik málo výjimek ohrožují bezpečnost novinářů v Řecku především krajně pravicoví extremisté . V letech 2019 a 2020 Platforma Rady Evropy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a platforma Mapování svobody sdělovacích prostředků (Mapping Media Freedom) vydaly devět varování spojených s pomlouvačnými kampaněmi proti novinářům, útoky na novináře, kteří se zabývali otázkami migrace a uprchlíků, a státní finanční podporou sdělovacích prostředků v souvislosti s koronavirem. Právní pomoc, omezenou finanční podporu a školení pro novináře poskytují v Řecku sdružení novinářů. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Řecko je parlamentní demokracií s jednokomorovým parlamentem. Dělba moci je zakotvena v ústavě . Legislativní pravomoc náleží parlamentu a prezidentovi a zákonodárnou iniciativu mají parlament a vláda. V současné době probíhá reforma legislativního procesu, jejímž cílem je standardizovat a zefektivnit fázi přípravy a zlepšit její kvalitu. Řecká legislativní praxe se až donedávna vyznačovala nedostatečnou soudržností a značnou mírou roztříštěnosti. Pro tuto skutečnost se vžila označení „polynomie“ či dokonce „kakonomie“ a celou situaci ještě více zhoršil nedostatek závazné a komplexní kodifikace právních předpisů . Ve snaze vyřešit tyto problémy byl v roce 2019 přepracován a doplněn normativní rámec osvědčených postupů v oblasti právních předpisů a kodifikace. Tato legislativní iniciativa vyústila v nedávné době v přijetí standardizovaných metod shrnutých v příslušných zásadách, které byly distribuovány celé veřejné správě a jsou k dispozici i on-line .

Cílem komplexní reformy procesu tvorby právních předpisů je zvýšit jejich kvalitu. Až donedávna nebylo posouzení dopadů a konzultace zúčastněných stran součástí zavedené praxe přijímání právních předpisů. Cílem zákona o výkonné státní moci z roku 2019 je uskutečnit komplexní reformu procesu tvorby právních předpisů založenou na zásadách a technikách zlepšování právní úpravy s důrazem na posílení úlohy posuzování dopadů. Zákonem byl rovněž zřízen nezávislý vědecký hodnotící orgán, kterého se účastní jak právníci, tak ekonomové, a posílena institucionální struktura právní kodifikace a reformy. Uvádění tohoto zákona o výkonné státní moci do praxe nebylo dosud ukončeno. Příslušné orgány nedávno přijaly podrobné metodologické zásady pro tvorbu právních předpisů a vzor komplexního posouzení dopadů . Zúčastněné strany, jako například řecká národní instituce pro lidská práva či tamní veřejný ochránce práv , uvedly, že návrhy právních předpisů neobdržely dopředu, a neměly tak dostatek času na to, aby se k příslušným ustanovením podrobně vyjádřily. Velmi krátká je navíc často i lhůta pro připomínky ze strany veřejnosti. Tyto nedostatky má řešit nový legislativní postup. Orgány dále uvedly, že se pracuje na omezení četnosti využívání zrychlených řízení a přijímání mimořádných nařízení v rámci legislativního procesu. Dodržování základních a ústavních práv je garantováno několika způsoby, mj. nezávislými orgány. Vzhledem k tomu, že v Řecku neexistuje žádný formální ústavní soud, umožňuje řecká ústava každému soudci určit, zda právní předpis protiústavním způsobem porušuje ústavní práva určité osoby . Vzhledem k existenci takovéhoto „rozptýleného“ systému ústavního přezkumu přísluší pravomoc přezkoumávat ústavnost právních předpisů všem soudům . Podle Ústavy z roku 1975 byl však zřízen zvláštní ad hoc soud, a to konkrétně Nejvyšší zvláštní soud . V rámci své omezené pravomoci je oprávněn přezkoumat ústavnost právních předpisů ex post v případě, že dojde k neshodě mezi nejvyššími soudy. Jeho rozsudky ve věci ústavnosti ustanovení zákonů, která byla předmětem přezkumu, jsou pro všechny soudy závazné. Řecký veřejný ochránce práv, který je nezávislým správním orgánem zřízeným v roce 1997, plní úlohu prostředníka mezi občany a orgány veřejné moci, místními samosprávnými orgány, veřejnoprávními subjekty a podniky veřejných služeb a jeho úkolem je chránit občanská práva, potírat nesprávné úřední postupy a zajišťovat dodržování práva na spravedlivé řízení . Řecko dále v roce 1998 zřídilo Národní výbor pro lidská práva jako národní instituci pro lidská práva, která působí jako nezávislý poradní orgán státu v otázkách souvisejících s ochranou a prosazováním lidských práv. V březnu 2017 získal tento výbor opět status A v souladu s obecnými zásadami OSN . Přístup k informacím, včetně správních rozhodnutí, zajišťuje politika přístupu k informacím státní správy, v rámci které jsou stanoveny záruky transparentnosti. Od roku 2010 provozuje Řecko elektronickou platformu („Di@vgeia“), do níž jsou všechny orgány veřejné moci povinny vkládat veškeré správní akty, mimo jiné včetně rozhodnutí o jmenování, rozhodnutí o přidělení grantu, oznámení o personálních změnách a rozhodnutí o státních dotacích občanům . Příslušné právní předpisy dále stanoví, že žádný úkon není považován za platný, pokud není nejprve nahrán do elektronické platformy, do níž mají přístup všechny zúčastněné osoby, a zveřejněn . Svoboda sdružování je zakotvena v ústavě, ačkoli pro občanskou společnost neexistuje žádný zvláštní rámec upravující její činnost. Řecké orgány uvedly, že stávající právní rámec konkrétně neupravuje založení ani činnost nevládních organizací . V roce 2018 však byl společným ministerským rozhodnutím zřízen „rejstřík členů řeckých a zahraničních nevládních organizací“ a v roce 2020 byla přijata další právní úprava . Poslední zmíněnou úpravou byla zavedena a postupně rozšířena pravidla pro registraci a certifikaci řeckých a zahraničních nevládních organizací činných v oblasti azylové politiky, migrace a sociálního začleňování a jsou stanoveny podmínky pro registraci organizací a Ministerstvu pro migraci a azylovou politiku byla udělena pravomoc stanovit dodatečné požadavky na registraci nevládních organizací. To se setkalo s kritikou ze strany některých zainteresovaných subjektů, které se domnívají, že právní úprava činnosti nevládních organizací obsahuje příliš přísné a nepřiměřené požadavky na registraci a certifikaci . Byl rovněž hlášen nárůst útoků na nevládní organizace pracující s uprchlíky a migranty v Řecku a byly vyjádřeny obavy, že se „občanský prostor“ pro činnost občanské společnosti v Řecku od roku 2019 zúžil .



Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke zprávě o právním státu pro rok 2020 je k dispozici na (internetových stránkách Komise). Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2020), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků, zpráva za rok 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2020), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků, zpráva za rok 2020 – dekriminalizace pomluvy, infografika. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . CIVICUS Monitor – Tracking Civic Space (sledování občanského prostoru). https://monitor.civicus.org/country/greece/ . Contiades, Papacharalambous a Papastylianos (2019), Ústava Řecka: Perspektivy členství v EU. Evropská komise (2019), Zpráva o Řecku, SWD(2019) 1007 final. Evropská komise (2020), srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise (2020), Zpráva o posíleném dohledu: Institutional Paper 127. Evropská komise (2020), Zpráva o Řecku, SWD(2020) 507 final. Evropská síť národních institucí pro lidská práva (2020), příspěvek Evropské sítě národních institucí pro lidská práva do konzultace zúčastněných stran pro účely zprávy o právním státu pro rok 2020. Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom), Mapování svobody sdělovacích prostředků (Mapping Media Freedom): Řecko. https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/greece/ . Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků (European Centre for Press and Media Freedom) (2019), Řecko: Nová demokracie – nová svoboda tisku? https://www.ecpmf.eu/greece-new-democracy-new-press-freedom/ . Front Line Defenders (2020), příspěvek organizace Front Line Defenders do zprávy o právním státu pro rok 2020.

Generální ředitelství pro komunikaci (2019), bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoje podniků ke korupci v EU. Generální ředitelství pro komunikaci (2019), standardní průzkum Eurobarometr 91. Generální ředitelství pro komunikaci (2020), zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce. GRECO (2018), čtvrté kolo hodnocení ohledně předcházení korupci v Řecku u členů parlamentu, soudců a státních zástupců – zpráva o plnění. GRECO (2019), zvláštní zpráva o Řecku (bod 34). Greenpeace (2020), příspěvek od organizace Greenpeace do zprávy o právním státu pro rok 2020. Ministerstvo elektronické správy, Di@vgeia: Iniciativa v rámci programu transparentnosti. https://diavgeia.gov.gr/en . Ministerstvo spravedlnosti (2020), komuniké ze dne 25. května 2020. https://www.ministryofjustice.gr/?p=5108 . Národní úřad pro transparentnost (2018), národní protikorupční akční plán pro období 2018–2021. http://www.gsac.gov.gr/attachments/article/234/National%20Anti-Corruption%20Action%20Plan%202018-2021.pdf . OECD (2018), Pokyny pro ochranu oznamovatelů určené společnostem v Řecku. https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/OECD-Guidelines-Whistleblower-Protection-Companies-in-Greece-ENG.pdf . OECD (2018), Posouzení a přezkum institucionálního režimu vymáhání majetku z trestné činnosti v Řecku. OECD (2018): Zpráva navazující na fázi 3a: dodatečná písemná zpráva Řecka. https://one.oecd.org/document/DAF/WGB(2018)43/en/pdf . Pikrammenos (2019), Plánování soudních obvodů: rozhodnutí zákonodárce se zásadním významem pro systém soudní moci. Portál evropské e-justice, Systém soudní moci v členských státech – Řecko. https://e-justice.europa.eu/content_judicial_systems_in_member_states-16-el-cs.do?init=true&member=1 . Rada Evropy, Konference mezinárodních nevládních organizací, Rada oborníků na právo nevládních organizací, stanovisko ke slučitelnosti nedávných a plánovaných změn řeckých právních předpisů o registraci nevládních organizací s evropskými normami, 2. července 2020. https://www.coe.int/en/web/ingo/-/greek-legislation-on-ngo-registation Rada Evropy, Platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů – Řecko. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece . Rada Evropy: Výbor ministrů (2016), doporučení CM/Rec(2016)4 Výboru ministrů členským státům o ochraně žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a ostatních mediálních aktérů. Refugee Support Aegean (2020), Nová pravidla pro občanskou společnost podporující uprchlíky a migranty v Řecku. https://rsaegean.org/wp-content/uploads/2020/05/RSA_Comments_NGO_Registry.pdf . Reportéři bez hranic (Reporters Without Borders) (2020), světový index svobody tisku. https://rsf.org/en/ranking . Reuters Institute a Univerzita Oxford, Zpráva o internetovém zpravodajství: Řecko. http://www.digitalnewsreport.org/survey/2020/greece-2020/ .

Řecká vláda (2020), příspěvek Řecka do zprávy o právním státu pro rok 2020. Řecká vláda, internetová platforma Di@vgeia. https://diavgeia.gov.gr/en . Řecká vláda, rejstřík on-line médií. https://emedia.media.gov.gr/ . Sotiropoulos a Christopolous (2017), Polynomie a kakonomie v Řecku. Transparency International (2020), příspěvek organizace Transparency International do zprávy o právním státu pro rok 2020. Transparency International, index vnímání korupce: Řecko. https://www.transparency.org/en/countries/greece . Úřad Organizace spojených národů pro drogy a kriminalitu (2018) – tematický souhrn relevantních informací poskytnutých Řeckem – systémy pro poskytování informací o majetku a finančních zájmech. https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_8_Financial_disclosure_declaration_of_assets/Greece.pdf . Virtuální návštěva Řecka v souvislosti se zprávou o právním státu pro rok 2020.

Příloha II: Návštěva Řecka Útvary Komise uspořádaly v červnu 2020 virtuální jednání s těmito účastníky: ·Výbor 3A ·Athénské advokátní sdružení ·Státní rada ·Účetní dvůr ·Kabinet místopředsedy ·Finanční zpravodajská jednotka ·Generální tajemník pro právní a parlamentní záležitosti ·řecký regulační orgán v oblasti audiovizuálních služeb ·Unie novinářů Makedonie a Thrákie ·Ministerstvo spravedlnosti ·Národní úřad pro transparentnost ·Veřejný ochránce práv ·Úřad státního zástupce pro finanční trestné činy a odbor finanční policie ·Zvláštní agentura podporující Výbor pro audit financování politických stran ·Nejvyšší soud * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s následujícími organizacemi: