CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 13.4.2022  
SWD(2022) 116 final  
 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE  
 
SOUHRN ZPRÁVY O POSOUZENÍ DOPADŮ  
 
o ochraně zeměpisných označení řemeslných a průmyslových výrobků  
Průvodní dokument k  
návrhu NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
o ochraně zeměpisných označení řemeslných a průmyslových výrobků a o změně 
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 a (EU) 2019/1753 a rozhodnutí 
Rady (EU) 2019/1754  
{COM(2022)  174 final}  - {SEC(2022)  193 final}  - {SWD(2022)  114 final}  -
 {SWD(2022)  115 final}   
 
1 
 Souhrnný přehled  
Posouzení dopadů návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně zeměpisných 
označení pro řemeslné a průmyslové výrobky  
A. Potřeba opatření  
Proč? Jaký problém se řeší?  
Na úrovni EU byla zavedena zvláštní ( sui generis ) ochrana zeměpisných označení pro vína, 
lihoviny, aromatizovaná vína a pro zemědělské produkty a potraviny. V současné době však na 
úrovni EU neexistuje žádná harmonizovaná nebo jednotná ochrana zeměpisných označení pro 
řemeslné a průmyslové výrobky. Šest náct členských států EU zavedlo vnitrostátní režimy 
zeměpisných označení sui generis , které se vztahují na řemeslné a průmyslové výrobky. Tyto 
režimy se liší, pokud jde o ochranu, správu a poplatky, a neposkytují výrobcům ochranu mimo 
území daného státu. J iné členské státy nemají na vnitrostátní úrovni zaveden žádný režim ochrany 
zeměpisných označení pro řemeslné a průmyslové výrobky a používají právní předpisy na ochranu 
spotřebitele nebo ochranné známky. Pokud výrobci řemeslných a průmyslových výrobků usi lují o 
ochranu v celé EU, mohou tak činit pouze samostatně v každém členském státě, pokud je tato 
ochrana v daném státě k dispozici. Tato situace může odrazovat od investic do tradičních řemesel v 
EU, což zvyšuje náklady a právní nejistotu výrobců.  
Neexist ence ochrany řemeslných a průmyslových výrobků na úrovni EU však není jen interním 
problémem. V listopadu 2019 přistoupila EU k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních 
původu a zeměpisných označeních, což je smlouva spravovaná Světovou organizací du ševního 
vlastnictví. Ženevský akt nabízí způsob, jak získat ochranu zeměpisných označení bez ohledu na 
povahu zboží, na které se tato označení vztahují, včetně řemeslných a průmyslových výrobků. I 
když by EU měla splnit své mezinárodní závazky vyplývající z Ženevského aktu a zavést režim 
ochrany pro řemeslné a průmyslové výrobky na úrovni EU, stále existuje prostor pro to, jak toho 
dosáhnout nákladově nejefektivnějším způsobem.  
Komise ve svém sdělení ze dne 25. listopadu 2020 nazvaném „Maximální využití ino vačního 
potenciálu EU – Akční plán pro duševní vlastnictví na podporu oživení a odolnosti EU“ 
(COM(2020) 760 final) oznámila, že zváží proveditelnost systému ochrany zeměpisných označení 
pro nezemědělské produkty na úrovni EU.  
Cílem této iniciativy je řeš it konkrétně dva hlavní problémy. První  problém se týká omezení 
mezinárodní ochrany pro řemeslné a průmyslové výrobky se zeměpisným označením. Vzhledem k 
tomu, že neexistuje ochrana na úrovni EU, nemůže EU zajistit ochranu zeměpisných označení 
řemeslných a  průmyslových výrobků pocházející z EU ve třetích zemích použitím lisabonského 
systému / Ženevského aktu, jelikož v první řadě neexistuje možnost zápisu na úrovni EU. EU musí 
rovněž odmítnout ochranu zeměpisných označení pro řemeslné a průmyslové výrobky p ocházející 
ze třetích zemí, jelikož tato ochrana není na úrovni EU k dispozici. Kromě toho nemůže EU 
poskytnout ochranu zeměpisných označení pro řemeslné a průmyslové výrobky prostřednictvím 
dvoustranných obchodních dohod zařazením zeměpisných označení těc hto výrobků na seznam 
zeměpisných označení, která mají být těmito dohodami chráněna. Druhý  problém se týká 
promarněných příležitostí pro evropské výrobce uvedených výrobků. Vzhledem ke složité situaci, 
pokud jde o dostupné způsoby ochrany v EU (ochranná zn ámka EU, kolektivní ochranná známka 
EU, vnitrostátní právo týkající se zeměpisných označení, je -li k dispozici, národní kolektivní 
ochranná známka, národní certifikační ochranná známka, je -li k dispozici), je pro výrobce obtížné 
usilovat o získání a vymáhá ní ochrany. Rozdíly mezi různými způsoby ochrany vedou ke složitým 
a nákladným způsobům zajišťování ochrany, které jsou pro typické seskupení malých podniků 
vyrábějících řemeslné a průmyslové výrobky nepoužitelné. Rozmanitost a rozdíly mezi 
iniciativami je dnotlivých států navíc vedou k právní nejistotě výrobců, mohou uvádět spotřebitele 
 
2 
 v omyl, oslabit obchod uvnitř Unie a umožňovat zneužívání a porušování zeměpisných označení 
offline i online.  
Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?  
Obecným cílem této iniciativy je umožnit účinné plnění závazků EU vyplývajících z Ženevského 
aktu Lisabonské dohody a maximalizovat zisky z přistoupení EU k lisabonskému systému pro 
výrobce v EU a z dvoustranných obchodních dohod. Jejím cílem je rovněž vytvořit fungující 
vnitřní trh pro řemeslné a průmyslové výrobky svázané s určitou lokalitou vytvořením účinného a 
harmonizovaného regulačního rámce pro jejich ochranu.  
Konkrétní cíle jsou stanoveny tak, aby bylo možné vyhodnotit, jak co nejúčinněji a nejúčelněji 
dosáhnout soul adu s povinnostmi vyplývajícími z Ženevského aktu. Nový systém by měl zejména 
zajistit: i) pro žadatele přívětivý a cenově dostupný systém zápisu; ii) účinný a cenově dostupný 
systém kontroly a vymáhání a iii) nízké náklady pro veřejné orgány.  
Jakou přida nou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?   
Problém roztříštěnosti právních předpisů by byl na úrovni EU účinně vyřešen. Iniciativa EU by 
mohla zajistit rovné podmínky ochrany ve všech členských státech, a vytvořit tak právní jistotu a 
pobídky pro investice do řemeslných a průmyslových výrobků svázaných s určitou lokalitou. 
Naopak rozmanitost a rozdíly mezi iniciativami jednotlivých států vedou k právní nejistotě pro 
výrobce usilující o ochranu, mohou uvádět spotřebitele v omyl, bránit obchodu uvnit ř Unie a 
umožňovat nerovnou hospodářskou soutěž při uvádění výrobků, které mají zvláštní jakost 
svázanou s určitou lokalitou, na trh.  
Celounijní přístup by Evropské unii rovněž umožnil plně využívat příležitostí, které nabízí 
mezinárodní systém označení původu a zeměpisných označení (lisabonský systém). Vnitrostátní 
systémy ochrany samy o sobě nemohou tohoto cíle dosáhnout, jelikož v tomto omezeném rámci 
mohou registrovat zápisy a předkládat nové žádosti pouze ty členské státy, které jsou smluvními 
strana mi Lisabonské dohody.  
B. Řešení  
Jaké legislativní a nelegisl ativní možnosti byly zvažovány?  
Je některá možnost upřednostňována? Proč?   
 Výchozí stav – Žádná změna : Stávající roztříštěný regulační rámec v EU a absence 
uznávané ochrany na mezinárodní úrovni.  
 Možnost politiky č.  1 – Rozšíření systému ochrany zeměpisných označení pro 
zemědělské produkty na zeměpisná označení pro řemeslné a průmyslové výrobky: V 
rámci této možnosti by byl do stávajících režimů ochrany zeměpisných označení, které se 
vztahu jí na zemědělské produkty a potraviny, začleněn systém ochrany zeměpisných 
označení pro řemeslné a průmyslové výrobky. Podle navrhované revize režimů 
zeměpisných označení zemědělských produktů by členské státy pokračovaly v předběžném 
postupu kontrol na vn itrostátní úrovni. Na úrovni EU by revize systému zeměpisných 
označení svěřila Komisi pravomoc zadat kontrolu žádostí a námitek agentuře (s největší 
pravděpodobností EUIPO). V rámci této možnosti by probíhající revize v zemědělsko -
potravinářském odvětví ha rmonizovala stávající systém monitorování a vymáhání a 
rozšířila by jej i na zeměpisná označení řemeslných a průmyslových výrobků.  
 Možnost politiky č.  2 – Samostatné nařízení EU, kterým se vytvoří ochrana 
zeměpisných označení sui generis : Tato možnost by s počívala v přijetí nařízení EU s 
cílem stanovit režim ochrany zeměpisných označení sui generis  pro řemeslné a průmyslové 
výrobky. Uvedené nařízení by vycházelo ze stávajícího režimu zeměpisných označení pro 
zemědělské produkty, ale přizpůsobilo by jej řeme slným a průmyslovým výrobkům více 
než možnost politiky č. 1. Zeměpisná označení těchto výrobků by byla chráněna názvem 
EU ve všech členských státech EU. V rámci této možnosti by byly k dispozici tyto dílčí 
možnosti:  
 
3 
  2.1. Územní vazba: 2.1.A. Chráněné označ ení původu (CHOP): V rámci ochrany 
CHOP jsou jakost nebo vlastnosti daného produktu zásadně nebo výlučně dány 
konkrétním zeměpisným prostředím místa původu a všechny fáze produkce, 
zpracování nebo přípravy musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.   
2.1.B. Chráněné zeměpisné označení (CHZO): V rámci režimu CHZO lze určitou 
jakost, pověst nebo jiné vlastnosti daného řemeslného a průmyslového výrobku 
přičíst především jeho zeměpisnému původu; alespoň jedna z fází produkce, 
zpracování nebo přípravy probíhá v e vymezené zeměpisné oblasti.  
 2.2. Zapojení vnitrostátních orgánů do řízení o zápisu: 2.2.A. Dvoufázový systém : 
První fáze by proběhla na úrovni členských států, kde by celostátní nebo místní 
orgány provedly první posouzení dohodnutých specifikací výrobků a žádostí o 
zeměpisná označení od místních výrobců. Druhá fáze by proběhla na úrovni EU, kdy 
by o zápisu rozhodo val subjekt EU, přičemž by se neúčtovaly žádné poplatky. 2.2.B. 
Jednofázový systém : Vnitrostátní orgány by se na posuzování a zápisu nepodílely a 
místní výrobci by zapisovali svá zeměpisná označení přímo na úrovni EU.  
 2.3. Subjekt EU odpovědný za zápis na úrovni EU a na mezinárodní úrovni: 
2.3.A.  Evropská komise  by byla odpovědná za fázi zápisu na úrovni EU a působila by 
rovněž jako příslušný orgán podle Ženevského aktu Lisabonské dohody Světové 
organizace duševního vlastnictví. 2.3.B.  Specializovaná agentu ra pro duševní 
vlastnictví, EUIPO , by byla odpovědná za zápis na úrovni EU a působila by rovněž 
jako příslušný orgán podle Ženevského aktu.  
 2.4. Kontrola a vymáhání : 2.4.A . Převzetí modelu pro kontrolu a vymáhání z režimů 
zeměpisných označení pro zemědělsk é produkty  (viz možnost politiky č. 1). 2.4.B. 
Efektivnější kontrola s modelem přísného vymáhání: tato dílčí možnost by 
předpokládala možnost zavedení autocertifikace; namátkové inspekce prováděné 
vnitrostátními orgány (nebo pověřenými certifikačními subje kty) spolu s odrazujícím 
systémem pokut; zjednodušení oznamovacích povinností ze strany vnitrostátních 
orgánů a režim vymáhání v rámci aktuálně revidovaného systému zeměpisných 
označení pro zemědělské produkty, jehož součástí bude systém varování ohledně 
doménových jmen, který má bránit zneužívání zeměpisných označení online.  
 2.5. Koexistence unijních a národních názvů a režimů:  2.5.A.  Zeměpisná označení 
řemeslných a průmyslových výrobků by byla chráněna názvem EU, který by nahradil 
stávající národní režimy  zeměpisných označení  a absorboval by národní názvy 
zeměpisných označení. 2.5.B . Zavedení názvu zeměpisného označení EU pro 
řemeslné a průmyslové výrobky a současně zachování paralelního systému pro 
žádosti o národní zeměpisná označení .  
 Možnost politiky č. 3 – Reforma ochranných známek:  Tato možnost by spočívala v 
reformě systému ochranných známek EU, zejména nařízení o ochranné známce EU, tak 
aby výrobci řemeslných a průmyslových výrobků měli možnost požádat na úrovni EU o 
zápis názvu zaručujícího konkré tní jakost výrobku spojenou s určitým zeměpisným 
regionem. Tato možnost by mohla být založena na reformě buď kolektivní ochranné 
známky EU, nebo certifikační ochranné známky EU. Pokud jde o certifikaci EU, možnost 
č. 3 by vyžadovala zrušení stávajícího zák azu certifikace zeměpisného původu. Pokud jde o 
kolektivní ochrannou známku EU, možnost č.  3 by vyžadovala zavedení funkce certifikace 
souvislosti „jakost / zeměpisný původ“ s kolektivní ochrannou známkou. Kromě toho by 
kolektivní ochranná známka EU i cert ifikační ochranná známka EU musely být upraveny 
tak, aby splňovaly požadavky ustanovení Ženevského aktu týkající se rozsahu ochrany.  
Možnosti vyřazené v rané fázi:  
 Doporučení : Tato možnost by spočívala v přijetí doporučení na úrovni EU, které by 
vyzvalo č lenské státy, aby zavedly vnitrostátní systémy ochrany s cílem certifikovat 
souvislost mezi specifickými vlastnostmi a původem řemeslných a průmyslových výrobků.  
 
4 
  Sbližování vnitrostátních právních předpisů : Tato možnost by spočívala v přijetí 
směrnice EU s  cílem sblížit vnitrostátní právní předpisy o ochraně zeměpisných označení 
pro řemeslné a průmyslové výrobky. Prostřednictvím směrnice by EU vytvořila povinnosti 
dosáhnout konkrétních cílů ochrany zeměpisných označení, například pokud jde o dobu a 
rozsah o chrany, územní vazbu a procesní aspekty. Výrobci by mohli získat národní názvy 
zeměpisných označení zapsané na úrovni jednotlivých států. Nebyl by vytvořen žádný 
název zeměpisného označení EU.  
Upřednostňovanou možností politiky je možnost politiky č. 2 : Samostatné nařízení EU.  Celkově 
upřednostňovaným souborem možností je kombinace dílčích možností 2.1.B, 2.2.A, 2.3.B, 2.4.B a 
2.5.A .  
2.1.B  – jelikož v případě řemeslných a průmyslových výrobků je vazba s určitou zeměpisnou 
oblastí založena především na hist orii daného výrobku a na charakteristickém tradičním know -how 
a výrobních metodách, a nikoli na spojitosti s prvky zeměpisného prostředí, jako jsou půdní nebo 
povětrnostní podmínky. Většina řemeslných a průmyslových výrobků by tedy neměla nárok na 
ochranu na základě posledně uvedené souvislosti prostřednictvím CHOP. Režim CHZO je proto 
pro vlastnosti řemeslných a průmyslových výrobků se zeměpisným označením vhodnější.  
2.2.A  – jelikož zapojení vnitrostátních orgánů do první fáze by umožnilo využít místní a r egionální 
odborné znalosti nezbytné pro posouzení specifikací výrobků. Pro místní drobné výrobce / 
řemeslníky by bylo rovněž snazší komunikovat ve svém jazyce, jednat se správními orgány, které 
již znají, a dostávat veškeré další nezbytné pokyny a podporu.  
2.3.B  – jelikož EUIPO je specializovanou agenturou EU pro duševní vlastnictví s prokázanými 
zkušenostmi s vyřizováním zápisu jiných práv duševního vlastnictví na úrovni EU. EUIPO má 
pokročilé nástroje IT, které by mohly být rozšířeny za účelem podpory nov ého práva týkajícího se 
zeměpisných označení řemeslných a průmyslových výrobků. EUIPO se může při spolupráci s 
úřady duševního vlastnictví členských států rovněž opírat o své zavedené odborné znalosti a síť. 
Dalšího zvýšení efektivity by bylo dosaženo využ itím odvolacího orgánu úřadu EUIPO 
(odvolacích senátů). Navíc pokud jde o úlohu příslušného orgánu v lisabonském systému, EUIPO 
má v současné době stejné pravomoci ve vztahu ke dvěma dalším mezinárodním systémům zápisu 
spravovaným Světovou organizací dušev ního vlastnictví a může se rovněž opírat o tyto 
institucionální znalosti.  
2.4.B  – jelikož by byl zaveden kontrolní systém přizpůsobený trhu s řemeslnými a průmyslovými 
výrobky se zeměpisným označením, který je velmi rozmanitý a malý. Vlastní prohlášení lze  
považovat za cenově dostupnou možnost pro mikropodniky a samostatně výdělečně činné 
řemeslníky. Tento systém by byl propojen se systémem namátkových kontrol z moci úřední, které 
by prováděly veřejné orgány, a vysokých pokut za nedodržování předpisů, jehož  cílem by bylo 
odradit výrobce od možného podvodného jednání. Vymáhání by bylo posíleno zaprvé rozšířením 
kontrol na uvedené výrobky se zeměpisným označením „v režimu tranzitu“ a zadruhé zavedením 
systému varování, který by řešil zneužívání zápisu doménový ch jmen zeměpisných označení 
řemeslných a průmyslových výrobků. Povinnosti vnitrostátních orgánů podávat zprávy Komisi by 
byly přiměřené.  
2.5.A  – jelikož s ohledem na stávající nestejnorodý regulační přístup k ochraně řemeslných a 
průmyslových výrobků svá zaných s určitou lokalitou by koexistence znamenala harmonizaci velmi 
rozdílných vnitrostátních právních předpisů v členských státech. Harmonizace by mohla vést k 
nepřiměřené regulační a administrativní zátěži a vyžadovat průběžné investice, aby se zachova la 
konvergence mezi systémy ochrany jednotlivých států. Nahrazení národních zeměpisných 
označení rámcem EU má tu výhodu, že vytváří jedinečný regulační rámec na celém vnitřním trhu, 
vytváří právní jistotu, jakož i předvídatelné a relativně nízké náklady pr o výrobce. Rámec EU 
navíc umožní rozvoj zeměpisných označení tím, že zajistí jednotnější přístup.  
Kdo podporuje kterou možnost?   
 
5 
 Výrobci řemeslných a průmyslových výrobků se zeměpisným označením, Evropský parlament, 
Evropský výbor regionů, Evropský hospodářský a sociální výbor, devět členských států 
(kvalifikovaná většina) a akademická obec jednoznačně podporují zavedení režimu země pisných 
označení sui generis  v rámci možnosti č.  2 a souhlasí i s upřednostňovanou kombinací dílčích 
možností.  
Čtyři členské státy podporují základní možnost zachování současného stavu a jsou toho názoru, že 
ochrana ochranných známek poskytuje odpovídající prostředky, které lze využít.  
C. Dopady upřednostňované možnosti  
Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (je -li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody 
hlavních možností)?   
Pro výrobce : Všichni výrobci v EU mohou získat ochranu zeměpisných  označení řemeslných a 
průmyslových výrobků v celé EU. Tato ochrana podporuje spolupráci výrobců, posiluje místní 
nabídku, vytváří specializované trhy a motivuje výrobce ke spolupráci s místními orgány. Stejně 
jako v rámci systému zeměpisných označení pro zemědělské produkty mohou výrobci propagovat 
chráněné zeměpisné označení pomocí loga na etiketě výrobku. Na mezinárodní úrovni umožňuje 
upřednostňovaná možnost výrobcům z EU usilovat o mezinárodní ochranu svých řemeslných a 
průmyslových výrobků, která bude  k dispozici u ostatních smluvních stran Ženevského aktu, a 
umožňuje třetím zemím nebo organizacím, které jsou stranami Ženevského aktu, získat ochranu 
zeměpisných označení pro své řemeslné a průmyslové výrobky na celém území EU. Umožňuje 
rovněž zvýšenou o chranu výrobců těchto výrobků z EU na třetích trzích, jako je Čína, Rusko nebo 
Indie, a to prostřednictvím přísných ustanovení o zeměpisných označeních v dvoustranných 
obchodních dohodách uzavíraných Evropskou unií.  
Pro spotřebitele:  Spotřebitelé, kteří js ou často ochotni platit příplatek za výrobky chráněné 
zeměpisným označením, jsou lépe informováni.  
Pro veřejnost:  Upřednostňovaná možnost politiky chrání výrobky svázané s určitou lokalitou v 
zájmu širší veřejnosti, co nejlépe využívá místního know -how a dědictví a stimuluje činnosti, jako 
je cestovní ruch, zejména ve venkovských nebo méně rozvinutých regionech (což je velmi důležité 
zejména v době po pandemii COVID -19).  
Pro EU jako globálního politického aktéra:  Upřednostňovaná možnost dále přispívá k ob raně 
vedoucí úlohy EU na mezinárodní scéně při propagaci systému zeměpisných označení sui generis  
a nejvyšší možné úrovně ochrany všech výrobků se zeměpisným označením.  
Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je -li nějaká doporučena, jinak uveďte 
náklady na hlavní možnosti)?   
Subjekt EU bude muset řídit hlavní činnost systému zápisu zeměpisných označení řemeslných a 
průmyslových výrobků a získat provozní zkušenosti a specializované dovednosti, které v současné 
době v této oblasti chybí.  
I členské státy budou muset vytvořit příslušný rámec. Přestože zkušenosti ukazují, že v oblasti 
zemědělství může být tato zátěž mírná, je systém kontroly a vymáhání, na němž se plně podílí 
soukromý i veřejný sektor, ze své podstaty pro veřejné orgány méně nákladný. Kromě toho může 
náklady snížit i možnost, aby výrobci v průběhu času vypracovali vlastní prohlášení o shodě, 
například po udělení názvu zeměpisného označení.  
Odhad ročních nákladů na jedno zeměpisné označení v eurech:  
Akce  Seskupení 
výrobců  Orgány  Celkem  
Členské státy  EU 
Zápis*  15 000 7 500 17 000 39 500 
Ověřování/kontrola*  5 700 100 0 5 800 
Vymáhání a řízení**  3 000 3 900 0 6 900 
Celkem  23 700 11 500 17 000 52 200 
 
6 
 * jednorázové náklady; ** opakující se náklady  
Zdroj: Vlastní výpočty  založené na VVA & AND International (2021)  
Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?  
Viz výše uvedené výhody pro výrobce.  
Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?   
Orgány členských států (vnitrostátní úřady duševního vlastnictví nebo jiné útvary) budou muset 
nést přiměřené prováděcí náklady v důsledku zřízení správní infrastruktury, která převezme 
vnitrostátní fázi řízení o zápisu. V současné době se odhadují na jeden plný pracovní ú vazek nebo 
částečný úvazek dvou referentů.  
Očekávají se jiné významné dopady?   
Žádné jiné významné dopady se neočekávají.  
D. Návazná opatření  
Kdy bude tato politika přezkoumána?  
Po vstupu upřednostňované možnosti v platnost bude Komise sledovat její provádění s cílem 
posoudit její účinnost. Iniciativa by mohla být považována za úspěšnou, pokud bude přitažlivá a 
místní komunity ji budou využívat; zlepšuje situaci výrobců výrobků se  zeměpisným označením a 
vytváří dodatečné výhody na lokální úrovni, jelikož přispívá k celkovému nárůstu bohatství, ke 
zlepšení zaměstnanosti, zejména u žen, a k demografickým podmínkám, jakož i k rozvoji 
udržitelného cestovního ruchu.