CS Úřední věstník Evropské unie C 296/20

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2017/C 296/05)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o zápis námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN“

č. EU: PGI-SI-02112 — 4. 11. 2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Název (názvy)

„Jajca izpod Kamniških planin“

2. Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.4 Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Vejce s označením „Jajca izpod Kamniških planin“ mají hladkou skořápku rovnoměrné tloušťky po celém povrchu a příjemný matný odstín navozující pocit trvalé čerstvosti. Vaječná skořápka je tvrdá. Aby bylo možné vaječnou skořápku deformovat, je potřebná průměrná destrukční síla nejméně 32 N. Žloutek je rovnoměrně výrazně žluté barvy, jeho pigmentace dosahuje na stupnici La Roche hodnoty nejméně 11. Pokud jde o hmotnost, vejce se prodávají jako vejce různých velikostí, s udáním minimální čisté hmotnosti krabičky, nebo roztříděné podle hmotnosti do hmotnostních tříd S, M, L a XL. Vejce s označením „Jajca izpod Kamniških planin“ se vyznačují zvýšeným obsahem polynenasycených mastných kyselin, zejména kyseliny alfa-linolenové. Obsahují nejméně 2,5 % hmotnostních omega-3 mastných kyselin a poměr mezi omega-6 mastnými kyselinami a omega-3 mastnými kyselinami dosahuje maximálně 8:1. Uvedený poměr je z hlediska výživy i zdraví velmi příznivý a je v souladu s doporučeními Světové zdravotnické organizace WHO.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jako minerální doplněk v krmivu pro nosnice se používá uhličitan vápenatý, který se těží ve Stahovici poblíž města Kamnik. Jako voda k napájení nosnic se může používat pouze voda z čerpadel napájených z horního toku Kamniške Bistrice a Savinje. Zdrojem omega-3 mastných kyselin je vhodně upravené lněné semeno.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Líhnutí kuřat, chov slepic i produkce vajec musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast se rozprostírá okolo Kamnicko-Savinjských Alp a zahrnuje prostor mezi státní hranicí mezi Rakouskou republikou a Slovinskem a následujícími dopravními trasami:

— dálnice z Šentruperta do Domžal,

— vedlejší silnice z Domžal do Zaboršta pri Dobu,

— hlavní silnice ze Zaboršta pri Dobu do Brodu,

— dálnice z Brodu ke sjezdu Kranj vzhod,

— regionální silnice z Kranje do obce Zgornje Jezersko,

— hranice s Rakouskem,

— regionální silnice z Pavličevega sedla do Šentruperta.

Všechny obce spojené vyjmenovanými silnicemi se nacházejí ve vymezené zeměpisné oblasti.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Vejce s označením „Jajca izpod Kamniških planin“ vešla v známost již koncem 19. století, kdy mnohé selky z oblasti Kamnik dodávaly toto drahocenné zboží do kuchyní a na trhy v Lublani. Již tehdy nabízela zeměpisná oblast Kamniške planine pro produkci konzumních vajec vynikající podmínky díky vysoké kvalitě vody, jelikož se jedná převážně o neobydlenou a jinak nedotčenou oblast, jež zajišťuje pitnou vodu nejvyšší kvality. Také těžba vápence v lomu v Stahovici nad Kamnikom měla na produkci vajec vždy příznivý vliv, (karbonátová hornina, která se tam těží, je sedimentárního původu z období před 200 miliony lety a má díky termické metamorfóze výjimečnou chemickou čistotu). Na rozvoj produkce vajec v zeměpisné oblasti mělo v minulosti vliv také typické subalpinské mikroklima s mírnými teplotami.

Tyto příznivé přírodní podmínky nabízely výbornou příležitost pro rozvoj produkce konzumních vajec v mnohých zemědělských podnicích. Díky rozvinutému pěstování lnu v zeměpisné oblasti pro potřeby zpracování lněných vláken na plátno se v této oblasti rozvinulo odvětví přádelnictví v Mengeši. I když se len pěstoval na vlákno, jako vedlejší produkt zůstávalo lněné semeno, které se používalo jako krmivo pro zvířata, především pro drůbež. K pěstování lnu v oblasti produkce vajec s označením „Jajca izpod Kamniških planin“ existuje četná literatura. Počínaje zmínkou o lnu mezi poddanskými povinnostmi již v urbáři panského úřadu v Jablje z roku 1493 a konče zprávou o vývoji továrny na zpracování lnu v Induplati Jarše (rok 1953).

Jelikož lněné semeno obsahuje přibližně 40 % tuku, z čehož polovinu tvoří omega-3 mastné kyseliny (kyselina alfa-linolenová), byla tudíž také vejce velmi kvalitní a zdravá. Tradice přidávání lněných semen do krmiva pro nosnice tak pokračuje i s vejci s označením „Jajca izpod Kamniških planin“. Tím se vejce „Jajca izpod Kamniških planin“ odlišují od produktů mnohých dalších producentů vajec, které pro jejich obohacení omega-3 mastnými kyselinami používají méně tradiční suroviny, např. denaturované rybí tuky a řasy.

V porovnání s jinými vejci obsahují „Jajca izpod Kamniških planin“ nejméně dvakrát více omega-3 mastných kyselin a od jiných vajec obohacených o omega-3 mastné kyseliny se odlišují vysokým obsahem kyseliny alfa-linolenové.

Selky z Kamniku a okolí se jako dodavatelky konzumních vajec zapojovaly do zásobování města Lublaň až do druhé světové války, poté byl dříve živý obchod ztížen tím, že okupanté obehnali hlavní město hranicí a dvojitým plotem z ostatého drátu. O tom vypráví i lidová píseň „Katarina Barbara“, kterou roku 1895 zapsal slavista a sběratel lidových písní dr. Karel Štrekelj, jež pojednává o ukradené slepici určené k zásobování Lublaně. Po druhé světové válce to nějaký čas trvalo, než se chov slepic v oblasti Kamniške planine obnovil. Od té doby se však upevnil a rozšířil. Dobrá pověst vajec „Jajca izpod Kamniških planin“ se dlouhá léta zdála samozřejmou. Až koncem minulého století je začali výrobci také aktivně propagovat. Současnou pověst vajec „Jajca izpod Kamniških planin“ potvrzují různé články v tisku, články v gastronomických tiskovinách a na internetových stránkách, televizní pořady, komerční dokumentace a různé letáky. Tak např. Boštjan Šaver ve své knize „Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava“ (2005) uvádí vejce „Jajca izpod Kamniških planin“ jako jeden z případů názvu produktu, který poukazuje na spojitost slovinských obyvatel s Alpami či horami ve Slovinsku. Vejce „Jajca izpod Kamniških planin“ jsou rovněž zmíněna v brožuře s názvem „Okusiti Slovenijo“, kterou vydala slovinská organizace pro cestovní ruch a v níž je představeno bohaté slovinské gastronomické dědictví. Zmiňují je také četné další publikace (časopisy, ročenky), jako např. Gorenjska hrana (2011) a Slovenska kulinarika, články vydané např. Sdružením spotřebitelů Slovinska, které „Jajca izpod Kamniških planin“ představuje mimo jiné ve své brožuře Slovenska tradicionalna živila, článek s názvem „To so dobra jajca“ a další.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.