ve vztahu k odstavci 1, pojem „přezkum“ a druhy „změn“ dohod o partnerství a programů, které by mohla Komise žádat, jakož i vysvětlení toho, co může pro účely odstavce 6 představovat „účinné opatření“;

ve vztahu k odstavci 6, údaje o okolnostech, které mohou vést k pozastavení plateb, včetně kritérií, která mohou být relevantní pro určení programů, které by mohly být pozastaveny, nebo pro určení míry pozastavení plateb.“

Toto sdělení plní závazek, který Komise přijala, a obsahuje pokyny k uplatňování zvláštních ustanovení čl. 23 odst. 1 až 6 nařízení. Jeho oblast působnosti je proto omezena na první složku. Pokyny mají poskytnout další jistotu ohledně způsobu uplatňování některých zvláštních ustanovení článku 23.

2.Souvislosti revize dohod o partnerství a programů podle článku 23

V roce 2014 sjednávají členské státy s Komisí své dohody o partnerství a programy. Tyto dokumenty stanoví víceletou strategii pro využití prostředků přidělených danému členskému státu z pěti ESI fondů během sedmiletého programového období (2014–2020). Komise předpokládá, že schválí dohody o partnerství a většinu programů v průběhu roku 2014 v souladu s články 16 a 29 nařízení o společných ustanoveních.

Členské státy a Komise se musí hned od začátku období zaměřit na stanovení priorit. To vyžaduje, aby byly problémy uvedené v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, v příslušných doporučeních Rady nebo v rámci makroekonomických ozdravných programů náležitě řešeny a podpořeny dostatečnou výší finančních prostředků, přičemž se zohlední finanční příděly pro jednotlivé členské státy. Během jednání se proto Komise snaží zajistit, aby byly nové programy navrženy s přihlédnutím ke stávajícím doporučením pro jednotlivé země a doporučením Rady pro každý členský stát a v případě makroekonomického ozdravného programu k memorandu o porozumění.

Změna programů podle článku 23 je možná pouze od roku 2015 do roku 2019. Změny programů by se měly provést pouze v případech, mohou-li mít při provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země, příslušných doporučení Rady nebo v rámci makroekonomických ozdravných programů vyšší dopady než stávající přidělené finanční prostředky. ESI fondy obvykle podporují víceleté investiční strategie, které vyžadují určitou míru jistoty a stálosti. Je třeba zamezit častým změnám programů, jelikož ty by negativně ovlivňovaly předvídatelnost správy fondů a mohly by narušit věrohodnost přijatých dohod o partnerství a programů. Zatímco doporučení pro jednotlivé země jsou každý rok aktualizována, základní problémy členských států mají dlouhodobou povahu a z roku na rok se významně nemění. Pravomoc měnit programy, která byla Komisi svěřena, bude proto používána obezřetně a je třeba upřednostnit stabilitu před příliš častými změnami programů.

Podle čl. 23 odst. 1 může Komise požádat o změnu programů z těchto důvodů:

na podporu provádění doporučení pro jednotlivé země (včetně doporučení, která souvisejí s preventivní složkou postupu při makroekonomické nerovnováze) a doporučení Rady pod podmínkou, že jsou v rámci ESI fondů relevantní,

na podporu provádění příslušných doporučení Rady určených dotyčnému členskému státu v rámci nápravné složky postupu při makroekonomické nerovnováze, má-li se za to, že změny programů jsou nezbytné k nápravě makroekonomické nerovnováhy, a

k maximalizaci dopadu ESI fondů na růst a konkurenceschopnost v členských státech, které využívají finanční pomoc v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace, mechanismu pomoci platebním bilancím, Evropského nástroje finanční stability nebo Evropského mechanismu stability. V posledních dvou případech musí být finanční pomoc spojena s makroekonomickým ozdravným programem.

Žádost o úpravu lze podat v rámci jednotlivých ESI fondů nebo mezi strukturálními fondy (tj. EFRR a ESF). V obou případech však existují významná právní omezení, pokud jde o částky, jež mohou být předmětem úpravy.

Za prvé, změny programů se nemohou dotýkat ročních stropů určených ve víceletém finančním rámci nebo ročních splátek prostředků přidělených na programy v letech předcházejících roku, v němž jsou změny programů přijímány. Za druhé, převody v rámci ESI fondů lze provést pouze mezi EFRR a ESF a je třeba dodržet minimální podíl ESF (čl. 92 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních). Za třetí, případné úpravy mezi fondy a v jejich rámci musí dodržovat požadavky na tematické zaměření, které jsou stanoveny pro jednotlivé ESI fondy. Úprava by rovněž měla zohlednit ambici věnovat nejméně 20 % rozpočtu Unie na cíle v oblasti změny klimatu. Za čtvrté, převod zdrojů v rámci strukturálních fondů nebo mezi nimi musí dodržovat finanční příděl podle jednotlivých kategorií regionů. Článek 23 se mimoto nevztahuje na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce.

3.Přezkum a druhy změn dohod o partnerství a programů podle článku 23

Nařízení nestanoví lhůtu, v níž má Komise žádost o úpravu podat. Je-li žádost o úpravu předložena v rámci evropského semestru, bude podána co nejdříve po přijetí příslušných doporučení pro jednotlivé země ze strany Rady, nejpozději však do čtyř měsíců od přijetí Radou. To bude slučitelné s uvedenými lhůtami pro změny programů a zamezí to případnému zasahování do následného kola doporučení pro jednotlivé země. V případě žádostí o úpravu souvisejících s doporučeními Rady v rámci nadměrné makroekonomické nerovnováhy uváží Komise podobné lhůty. Co se týká žádostí o úpravu, které byly přijaty k maximalizaci dopadu makroekonomických ozdravných programů na růst a konkurenceschopnost, Komise je přijme co nejdříve po podpisu memoranda o porozumění nebo případně doplňujícího memoranda o porozumění.

Žádost Komise o úpravu bude řádně odůvodněna. Bude odkazovat na příslušné doporučení pro jednotlivou zemi nebo příslušné doporučení Rady (nebo opatření uvedené v memorandu o porozumění v případě členských států podléhajících makroekonomickému ozdravnému programu), jež vedly k žádosti, a jsou v ní uvedeny důvody, na nichž se zakládá. Žádost objasňuje, proč je nezbytný zásah na úrovni EU, jak může financování EU přispět k řešení zjištěných strukturálních problémů a proč nejsou stávající přidělené prostředky přiměřené. Žádost bude odkazovat rovněž na tematické cíle a priority, které jsou uvedeny v nařízení o společných ustanoveních a příslušných nařízeních pro daný fond.

V žádosti o úpravu Komise členský stát požádá, aby svou dohodu o partnerství a programy přezkoumal. To zajistí přiměřenou reakci na ekonomické problémy a problémy v oblasti zaměstnanosti, které jsou uvedeny v příslušném doporučení pro jednotlivou zemi, příslušném doporučení Rady nebo memorandu o porozumění (v případě členských států, jimž je poskytována finanční pomoc), v souladu s podstatou žádosti o úpravu. Obsah žádosti o úpravu je upřesněn níže.

Nařízení neupřesňuje, jak podrobná by žádost měla být, tj. zda by měla zmiňovat programy a priority, jež budou žádostí o úpravu ovlivněny pozitivně a negativně.

Lze-li příslušné doporučení pro jednotlivou zemi nebo příslušné doporučení Rady vedoucí k žádosti o úpravu vyřešit nejlépe navýšením prostředků z ESI fondů, uvede Komise programy a priority, které by se měly posílit. Ponechá na uvážení členských států, které programy nebo priority by se měly odpovídajícím způsobem omezit. Pokud však dotčený členský stát nereaguje či nereaguje dostatečně, stanoví programy a priority, jež by se měly omezit, Komise. Komise mimoto může v žádosti uvést programy nebo priority kritického významu, jichž by se takovéto omezení nemělo dotknout. Komise případně může ve své žádosti o úpravu uvést i programy a priority, které by se měly omezit, přičemž v tomto případě uvede příslušné důvody.

Pokud lze naopak příslušné doporučení pro jednotlivou zemi nebo příslušné doporučení Rady vedoucí k žádosti o úpravu vyřešit nejlépe snížením přidělených prostředků z ESI fondů v určitém sektoru, jsou v žádosti Komise jednoznačně uvedeny programy a priority, které by měly být omezeny. Je ponecháno na členských státech, aby vybraly programy a priority, jež by měly mít prospěch z větších zdrojů. V souladu s článkem 18 nařízení o společných ustanoveních a pravidly pro daný fond soustředí členské státy podporu na zásahy, jež mají pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění největší přidanou hodnotu, přičemž berou v potaz mimo jiné příslušná doporučení pro jednotlivé země a doporučení Rady přijatá podle čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Vede-li k žádosti o úpravu kombinace obou výše uvedených scénářů, budou v žádosti Komise uvedeny programy a/nebo priority, jež by měly být ovlivněny pozitivně (a mít tudíž prospěch z větších zdrojů), jakož i programy a/nebo priority, jež by měly být ovlivněny negativně (a tudíž být omezeny).