CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 29.10.2009 
SEK(2009) 1478 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k 
 
návrhu  
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
  
o vyšetřování a prevenci nehod a incident ů v civilním letectví 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2009) 611 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1477} 
 
CS 2   CS 1. SOUVISLOSTI  
Toto posouzení dopad ů analyzuje r ůzné politické varianty s cílem pomoci Komisi p ři 
revizi směrnice Rady 94/56/ES ze dne 21. listopadu 19941 a směrnice 2003/42/ES2. 
Vychází z doporu čení odborné skupiny, která Ko misi poskytuje poradenství p ři 
stanovování strategie ve v ěci nehod v odv ětví dopravy (dále jen „odborná skupina“)3, 
ze studií a zpráv, konzultací s členskými státy a zú častněnými stranami 
i z doporu čení k akčnímu programu pro snižování administrativní zát ěže4.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Stávající právní rámec 
V civilním letectví je dob ře zavedena tradice vyšet řování nehod a hlášení událostí. 
Povinnost vyšet řovat nehody je zakotvena v Chicagské úmluv ě z roku 1944. 
EU, vědoma si d ůležitosti vyšet řování nehod, p řijala směrnici 94/56/ES a v roce 
2003 byla p řijata směrnice 2003/42/ES o hlášení událostí. 
Tyto směrnice významn ě přispěly k harmonizaci v oblasti prevence nehod. 
2.2. Potřeba změny 
Stávající systém Spole čenství nefunguje optimáln ě. Směrnice 94/56/ES, p řijatá před 
15 lety, již nevyhovuje požadavk ům EU a členských stát ů. 
1) V d ůsledku rozší ření EU v letech 2004 a 2007 ex istují nyní ve srovnání 
s rokem 1994 v ětší rozdíly ve vyšet řovací kapacit ě členských stát ů. 
2) Letadla jsou stále složit ější a vyšet řování nehod vyžaduje více odborných 
znalostí a zdroj ů. 
3) Spole čný letecký trh EU se v posledním desetiletí rozší řil a je složit ější. 
4) Tento nár ůst složitosti jednotného leteckého trhu si rovn ěž vyžádal v ětší 
odpovědnost Spole čenství v oblasti bezpe čnosti letectví a z řízení agentury 
EASA.  
5) EU a členské státy od roku 1994 získaly zna čné praktické zkušenosti, které je 
třeba využít k posílení stávajícího systému. 
2.3. Specifické problémy 
Nedostate čná úroveň jednotné vyšet řovací kapacity 
EU jako celek sice disponuje dostate čnou vyšet řovací kapacitou, ale dostupné zdroje 
nejsou účinně využívány. Menší členské státy nemají pot řebné zdroje a zkušenosti 
a kvalifikace vyšet řovatelů a vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti 
nejsou jednotné. 
Napětí mezi bezpe čnostním vyšet řováním a jinými postupy 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 14. 
2 Ú ř. věst. L 167, 4.7.2003, s. 23. 
3 Záv ěrečná zpráva odborné skupiny, která Komisi poskytuje poradenství p ři stanovování strategie ve 
věci nehod v odv ětví dopravy, v Bruselu dne 3.7.2006; zpráva byla vypracována na základ ě rozhodnutí 
Komise ES/425/2003, Ú ř. věst. L 144, 12.6.2003, s. 10–11. 
4 Program byl zahájen v lednu 2007 jako sou část strategie Komise pro zlepšování právní úpravy. 
 
CS 3   CS Ačkoli je zásada nezávislého bezpe čnostního vyšet řování v podstat ě přijímána 
a uznávána, mezi vnitrostátními orgány pro vyšet řování bezpe čnosti a soudními 
orgány existuje nap ětí a nelze vždy zaru čit nezávislost vyšet řování a ochranu 
shromážd ěných citlivých informací. 
Nejasná úloha Spole čenství v bezpe čnostních vyšet řováních 
Otázkou zásadního významu je úloha Spole čenství při vyšetřování nehod. V roce 
2002 byla z řízena agentura EASA, která jménem členských stát ů plní funkce a úkoly 
státu projekce, výroby a zápisu do rejst říku, vztahují-li se ke schválení konstrukce. 
To značně zvýšilo úlohu a povinnosti Spole čenství v oblasti bezpe čnosti letectví. 
Tyto změny ovlivňují rozdělení povinností mezi členskými státy a Spole čenstvím, 
avšak způsob, jakým jsou vyšet řování organizována, d ůsledky těchto změn dosud 
nezohledňuje. Jak potvrdil nedávný audit ag entury EASA provedený Mezinárodní 
organizací pro civilní le tectví, vede tato skute čnost k nep řijatelným bezpe čnostním 
rizikům, zejména proto, že agentura EASA je zodpov ědná za osv ědčování letadel. 
Nedostatky v provád ění bezpečnostních doporu čení 
Bezpečnostní doporu čení vyplývající z vyšet řování nejsou v EU dosud d ůsledně 
zohledňována a provád ěna v praxi. Neexistuje vš eobecná povinnost zaznamenávat 
reakce a sledovat pokrok dosažený p ři provádění opatření přijímaných na základ ě 
bezpečnostních doporu čení. 
Pomoc ob ětem leteckých nehod a jejich rodinám 
Ačkoliv k leteckým nešt ěstím v komer čním letectví dochází pom ěrně zřídka, mohou 
si vyžádat velký po čet obětí. Obětem a jejich rodinám by m ěla být poskytována 
náležitá pomoc. Je proto nutné plánování, jež zajistí, že pro pot řebnou pomoc budou 
k dispozici dostate čné prostředky. 
Nebudou-li krom ě toho zavedeny a pravideln ě přezkoumávány správné postupy, 
mohou nastat potíže p ři zajištění rychle dostupných kompletních seznam ů všech 
osob na palub ě letadla, které jsou mimo řádně důležité, nebo ť usnadňují vyhledávání 
a záchranu, identifikaci a informování rodin. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Pravomoci Spole čenství při regulaci vyšet řování nehod a hlášení událostí stanoví 
směrnice 94/56/ES a 2003/42/ES. Další zásahy by byly oprávn ěné jen tehdy, pokud 
by členské státy v dostate čné míře neprovád ěly navrhovaná opat ření v praxi.  
Opatření Společenství jsou nezbytná a oprávn ěná pro: 
– zajištění nezbytného jednotného postupu za ú čelem zaru čení bezpe čnosti letectví; 
– řešení institucionálních problém ů, tj. vyjasn ění úlohy agentury EASA a Komise 
při vyšetřování nehod. 
3.1. Přidaná hodnota opat ření Spole čenství 
Opatření Společenství by p řinesla další prosp ěch tím, že 
– posílí vyšet řovací kapacitu EU; 
– sníží napětí mezi orgány, které se podílejí na vyšet řování; 
– aktualizují právní rámec pro vyšet řování; 
 
CS 4   CS – posílí jednotné provád ění bezpečnostních doporu čení; 
– zlepší ochranu práv ob ětí a jejich rodin. 
3.2. Proporcionalita opat ření Spole čenství 
Jakýkoli zásah Spole čenství by m ěl být úm ěrný a měl by být zam ěřen jen na 
problémy, jež nemohou náležit ě vyřešit členské státy.  
Vzhledem k omezené vyšet řovací kapacit ě vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování 
bezpečnosti by zdroje Spole čenství i členských stát ů měly být zam ěřeny na 
vyšetřování událostí, jež z bezpe čnostního hlediska p řináší nejv ětší prospěch. 
4. CÍLE INICIATIVY  
Cílem předložených politických vari ant je posílit bezpe čnost letectví v souladu se 
strategickými cíli vyty čenými při střednědobém p řezkumu Bílé knihy Evropské 
komise o doprav ě z roku 2001. 
Pro vyšet řování nehod jsou také nutné práv ní jistoty. Dojde-li k nehod ě, musí být 
předem známy úlohy a práva a povinnosti všech subjekt ů. Jedním z d ůležitých cíl ů 
Společenství by proto m ělo být posilování p říslušných právních jistot. 
V zájmu zjišt ění všech okolností nehody musí být vnitrostátní orgány pro 
vyšetřování bezpe čnosti objektivní, nestranné a schopné odolat politickým či jiným 
zásahům nebo tlak ům. Jediným jejich cílem by m ělo být posílení bezpe čnosti 
a vyšetřování by m ělo být nezávislé na všech jiných činnostech, jež by mohly být 
s tímto cílem v rozporu. Je proto d ůležité, aby všechny varianty analyzované v tomto 
posouzení dopad ů plně respektovaly zásadu nezávislého vyšet řování. 
5. POLITICKÉ VARIANTY  
Posouzení dopad ů analyzuje čtyři možné varianty: 
Varianta 1: „Základní scéná ř – nepřijímat žádná opat ření“ 
Tato varianta slouží jako m ěřítko, v němž nebudou p řijímána žádná nová opat ření, 
která by p řesahovala rámec již probíhajících iniciativ. Na základ ě dostupných 
poznatků by však tato varianta z hlediska ve řejné bezpe čnosti neumož ňovala spln ění 
žádných politických cíl ů a nebyla by p řijatelná. 
Varianta 2: „Prosazování dobrovolné spolupráce“ 
V rámci této varianty by Spole čenství prosazovalo dobrovolnou spolupráci mezi 
vnitrostátními orgány pro vyšet řování bezpe čnosti. Tato varianta by nevyžadovala 
nová legislativní opat ření. 
Varianta je založena na zdrojích členských stát ů a zkušenostech neformálního 
seskupení vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti (Rady evropských 
orgánů pro vyšet řování bezpe čnosti letectví). Komise by s tímto uskupením vedla 
dialog. Konkrétní podpora ze strany  Komise by mohla být poskytována 
prostřednictvím každoro čních grant ů na zabezpe čení řady ústředních funkcí, nap ř. 
mechanismu pro spole čné využívání zdroj ů nebo koordinaci odborného vzd ělávání. 
Varianta 3: „Evropská sí ť orgánů pro vyšet řování bezpe čnosti civilního letectví“ 
Tato varianta by podobn ě jako předchozí varianta byla založena na prosazování 
dobrovolné spolupráce a zdroj ů, které mají k dispozici členské státy. Mandát 
 
CS 5   CS uskupení vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti transformovaného 
v Evropskou sí ť orgánů pro vyšet řování bezpe čnosti civilního letectví (dále jen „sí ť“) 
by však v tomto p řípadě byl zakotven v právn ě závazném rámci.  
Síť by přispívala k v ětší jednotnosti a lepšímu provád ění právních p ředpisů 
Společenství v oblasti vyšet řování nehod. Její nezávislý statut by z ůstal zachován 
a její mandát, p řesně vymezený na řízením, by se omezil na pln ění poradních 
a koordina čních úkol ů.  
Síť by byla subjektem, který sleduje cíl obecného evropského zájmu, což by 
Společenství umožnilo podporovat její činnosti každoro čními granty poskytovanými 
na základ ě ročních pracovních program ů dohodnutých s Komisí. 
Tato varianta by umož ňovala překonat nevýhody řešení založeného čistě na 
dobrovolné spolupráci, a zejména nedostate čné právní jistoty. To by vedlo k lepší 
ochraně citlivých bezpe čnostních informací, vymezení vzájemných práv a povinností 
vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti a agentury EASA a stanovení 
jednotných požadavk ů na způsob nakládání s bezpe čnostními doporu čeními. 
Varianta 4: „Evropská rada pro bezpe čnost civilního letectví“ 
Poslední variantou, jak řešit otázky vymezené výše v bod ě 2, je vytvo řit Evropskou 
radu pro bezpe čnost civilního letectví (dále jen „ERB“). 
ERB by byla z řízena jako agentura Spole čenství pro vyšet řování nehod a byla by 
podobná Národnímu ú řadu pro bezpe čnost v doprav ě v USA. Fakticky by provád ěla 
vyšetřování v EU a podílela by se na vyšet řování ve t řetích zemích. 
V rámci této varianty by vnitrostátní orgány pro vyšet řování bezpe čnosti buď byly 
nahrazeny ERB, nebo by byly zodpov ědné jen za vyšet řování menších nehod 
soukromých letadel, p ůsobily by jako pobo čky ERB v jednotlivých zemích, 
a zajišťovaly tak spojení s místními orgány. 
6. VYHODNOCENÍ DOPAD Ů 
Varianta 2: „Prosazování dobrovolné spolupráce“ 
Tato varianta vychází ze stávající sp olupráce mezi vnitrostátními orgány pro 
vyšetřování bezpe čnosti. Nevytvá ří nové struktury Spole čenství a je postavena na 
zdrojích, které jsou již k dispozici. Lze proto o čekávat, že rizika související 
s prováděním a administrativní zát ěž budou u této varianty zanedbatelné. Lze 
očekávat, že mechanismus pro spole čné využívání zdroj ů nebo koordinace 
odborného vzd ělávání ve specifických otázkách p řinesou úspory z rozsahu a sníží 
celkové náklady na činnost vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti, aniž 
by vedly k dalším náklad ům nebo administrativní zát ěži pro odv ětví. 
Varianta 3: „Evropská sí ť orgánů pro vyšet řování bezpe čnosti civilního letectví“ 
Podobně jako u p ředchozí varianty by vytvo ření sítě, byť v tomto p řípadě právně 
zakotvené, nevyžadovalo vytvo ření nových struktur ani by pro Spole čenství, 
vnitrostátní orgány pro vyšet řování bezpe čnosti nebo odv ětví nepředstavovalo 
dodatečnou administrativní zát ěž. Varianta by byla založena na stávající neformální 
spolupráci a zdrojích členských stát ů. Hlavním nákladem pro rozpo čet Společenství 
by byly každoro ční granty na podporu sít ě. 
Oproti p ředchozí variant ě lze očekávat ur čité dodate čné náklady a v ětší 
administrativní zát ěž, ale provád ění této varianty by vedlo k celkovým čistým 
 
CS 6   CS úsporám pro členské státy díky vytvo ření ústředního mechanismu pro spole čné 
využívání zdroj ů, koordinaci odborného vzd ělávání a užší spolupráci a vým ěnu 
údajů. Tato varianta by také poskytla v ětší právní jistotu v otázkách, jako je podpora 
členských stát ů při vyšetřování nehod, p řístup k informacím a povinnosti stran 
podílejících se na vyšet řování.  
Oproti předchozí variant ě by vytvo ření sítě přineslo další výhody, nebo ť by zakotvilo 
řadu důležitých zásad v právn ě závazném rámci a poskytlo by síti jasný mandát. 
Varianta 4: „Evropská rada pro bezpe čnost civilního letectví“ 
Tento scéná ř by byl spojen s nejv ětší reorganizací stáv ajícího systému. Vyšet řování 
všech závažných nehod by provád ěl jediný, nezávislý, specializovaný subjekt. 
Znamenal by však také nejv ětší rizika související s provád ěním a nejvyšší náklady 
pro rozpo čet Společenství. Vyžádal by si zásadní p řezkoumání regula čního rámce 
a vytvoření nové agentury Spole čenství. 
Také administrativní zát ěž spojená s touto variantou by byla podstatn ě větší než u 
předchozích variant (povinnost spl ňovat požadavky právních p ředpisů EU 
souvisejících s finan čními otázkami, zam ěstnaneckou politikou, interním auditem, 
politikou zadávání ve řejných zakázek atd.). Tato varianta by však p řinesla nejv ětší 
úspory členským stát ům. 
Lze obtížn ě posoudit, zda by provád ění této varianty nebránila skute čnost, že by 
ERB musela p ůsobit v rámci 27 r ůzných právních řádů, vzhledem k úzké spojitosti 
mezi soudními postupy a vyšet řováním nehod a pot řebě úzké spolupráce 
vyšetřovatelů s místními donucovacími orgány. 
Tato rizika by se mohla snížit, pokud by se ERB dostávalo pomoci ze strany 
vnitrostátních orgán ů pro vyšet řování bezpe čnosti, jež by fungovaly jako její 
regionální pobo čky. To by však zvýšilo nákla dy spojené s touto variantou. 
7. POROVNÁNÍ VARIANT  
7.1. Přehled 
Varianta 2 nabízí mírné bezpe čnostní výhody p ři nevelkých nákladech pro rozpo čet 
Společenství, přitom nabízí úspory pro členské státy. Administrativní zát ěž spojená 
s prováděním této varianty je zanedbatelná. Rovn ěž z této varianty 
neplynou dodate čné náklady pro odv ětví. 
Varianta 3 nabízí v porovná ní s dobrovolnou spoluprací dodate čný bezpe čnostní 
přínos. Je však také spojena s v ětšími riziky souvisejícími s provád ěním. Náklady 
provádění pro rozpo čet Společenství jsou srovnatelné s prosazováním dobrovolné 
spolupráce. Administrativní zát ěž a náklady pro členské státy však mohou být vyšší 
než při předchozím scéná ři. 
Poslední varianta nabízí v porovnání s ob ěma ostatními variantami nejv ětší 
bezpečnostní přínos. Je však spojena s riziky a náklady pro rozpo čet Společenství. 
Lze očekávat, že administrativní zát ěž spojená s touto variantou bude nejv ětší, ale lze 
také předpokládat, že p řinese nejvyšší úspory členským stát ům. 
 
CS 7   CS  
 Dobrovolná spolupráce  Síť ERB 
Bezpečnostní přínos √ (4) √√ (8) √√√ (12) 
Rizika související s 
prováděním 0 - √√ (-4) - √√√√  (-8) 
Dopady hospodá řské, 
sociální a na životní 
prostředí √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Dopad na základní práva  √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Roční náklady pro 
Společenství  600 000 EUR (nízké)  600 000 EUR 
(nízké)  zhruba 40 milion ů 
EUR (vysoké)  
Roční náklady pro členské 
státy Výdaje do 600 000 EUR 
pro všechny  členské státy 
(spolufinancování grantu) 
√ (čisté úspory)  Výdaje do 600 
000 EUR pro 
všechny  členské 
státy 
(spolufinancování 
grantu) 
√ (čisté úspory)  √√ až √√√ (čisté 
úspory)  
Náklady pro odv ětví 0 0 0 
Administrativní zát ěž 0 (zanedbatelná)  √ (nízká)  √√ (mírná)  
7.2. Varianta s nejv ětší přidanou hodnotou 
Největší přidanou hodnotu pro Spole čenství má varianta 3 „Vytvo ření evropské sít ě 
orgánů pro vyšet řování bezpe čnosti civilního letect ví“. Je to nejúm ěrnější varianta, 
jež plně respektuje zásadu nezávislého bezpe čnostního vyšet řování a bez z řízení 
nových struktur Spole čenství umož ňuje posílit ú činnost rámce pro vyšet řování nehod 
v EU. 
Tato varianta řeší vymezené okruhy problém ů, aniž by p řekračovala rámec toho, co 
je nezbytn ě nutné. M ůže být provád ěna při poměrně nízkých nákladech pro 
Společenství a lze o čekávat, že sníží náklady členských stát ů a zároveň povede k jen 
nízké dodate čné administrativní zát ěži. 
Při poskytnutí podpory stávající dobrovolné s polupráci mezi vnitr ostátními orgány 
pro vyšet řování bezpe čnosti lze také o čekávat podporu ze strany zú častněných stran Kritéria  Koeficient 
významu  Kritéria  Koeficient 
významu  
Bezpečnostní 
dopady  √ = 4 body  Dopady hospodá řské, sociální a na životní 
prostředí √ = 1 bod  
Rizika související 
s prováděním -√ = - 2 body  Dopad na základní práva  √ = 1 bod  
 
CS 8   CS a členských stát ů. Regulační prvky této varianty zakotvené v na řízení podpo řily 
i veřejné konzultace a odborná skupina. 
Existují ur čitá omezená rizika související s provád ěním, zejména v porovnání 
se variantou 4, lze však o čekávat, že neohrozí p ředpokládané politické cíle. 
Tato varianta po čítá se spolufinancováním a pr osazováním dobrovolné spolupráce, 
a je tedy i v souladu s cíli EU v oblasti zlepšování právní úpravy. 
8. SLEDOVÁNÍ A  VYHODNOCENÍ  
Bude nutné vytvo řit ukazatele a metodiku, jež umožní m ěřit pokrok p ři plnění 
žádoucích cíl ů v rámci zvolené varianty, v četně takových ukazatel ů, jako je míra 
podpory poskytované prost řednictvím úst ředního mechanismu pro spole čné 
využívání zdroj ů nebo po čet bezpečnostních doporu čení registrovaných/uložených 
v centrální databázi. 
Lze očekávat, že administrativní zát ěž spojená s t ěmito informa čními povinnostmi 
nebude velká. V ětšinu těchto informací členské státy již Komisi poskytují, v četně 
hlášení událostí a záv ěrečných zpráv z vyšet řování.