(28)

Oblast strategických evropských investic by se měla v souladu s prioritami uvedenými v nové průmyslové strategii pro Evropu, jejímž cílem je vybudování zelené digitální Evropy, která by byla konkurenceschopná na globálních trzích a jejíž model rozvoje by se zakládal na průmyslových ekosystémech, zaměřit především na podporu konečných příjemců, kteří jsou usazeni v členském státě a působí v Unii a jejichž činnost má pro Unii strategický význam. Tato oblast investic by měla rovněž zvýšit konkurenceschopnost ekonomiky Unie, přičemž je nutné obnovit výrobní kapacitu členských států a zajistit investice orientované na budoucnost, které by podpořily podnikání a tvorbu pracovních míst a zvýšily odolnost, mimo jiné snížením závislosti na nestabilních dodavatelských řetězcích. Projekty by měly zajišťovat přínos Unie a měly by mít buď přeshraniční charakter, nebo by prostřednictvím vedlejších účinků měly být skutečným přínosem ve více než jednom členském státě nebo regionu. Žádná podpora by neměla směřovat přímo do rozpočtů členských stát, ani by neměla nahrazovat státní rozpočtové výdaje, jako jsou například sociální dávky. Mezi oblast strategického významu patří: i) poskytování kritické zdravotní péče, výroba a vytváření zásob léčivých přípravků , včetně očkovacích látek, jejich meziproduktů, účinných složek léčivých přípravků a surovin, zdravotnických prostředků , nemocničního a lékařského vybavení, jako jsou ventilátory, ochranné oděvy a prostředky, diagnostický materiál a diagnostické nástroje, osobní ochranné prostředky, dezinfekční prostředky a jejich meziprodukty a suroviny nezbytné k jejich výrobě, zvýšení odolnosti zdravotní péče a systémů zdravotnictví v rámci budování schopnosti reakce na budoucí krize , včetně provádění zátěžových testů celostátních a regionálních systémů zdravotnictví, a systému civilní ochrany, které by se zakládaly na zásadách široké dostupnosti produktů, které jsou životně důležité v době zdravotní nouze, a to i cenové , ii) kritická infrastruktura, fyzická, analogová či digitální, včetně těch prvků infrastruktury a mobilních aktiv, které byly v oblasti energetiky, dopravy včetně veřejné dopravy a aktivní mobility, logistiky, životního prostředí, vody, zdraví, bezpečné digitální komunikace a sítí, sítí 5G a ultra vysokorychlostních elektronických komunikačních sítí, internetu věcí, platforem pro online služby, bezpečného edge a cloud computingu, zpracování nebo ukládání dat, platební a finanční infrastruktury, leteckého a kosmického průmyslu, bezpečnosti a obrany, komunikací, sdělovacích prostředků, audiovizuální oblasti, kulturní a kreativní oblasti, vzdělávání a odborné přípravy, volební infrastruktury a citlivých zařízení, veřejné správy, bezpečnosti, bydlení a také pozemků a nemovitostí, jež mají pro využívání této kritické infrastruktury zásadní význam, posouzeny jako kritické, iii)poskytování know-how, zboží , technologií a služeb, které slouží k provozu a údržbě takovéto infrastruktury a mobilních aktiv , iv) klíčové základní, transformační, zelené a digitální technologie a průlomové inovace, jsou-li investice strategicky významné pro hospodářství Unie a její udržitelnou a inovativní průmyslovou budoucnost ▌, včetně umělé inteligence, technologií blockchain a distribuované účetní knihy , softwaru, robotiky, polovodičů, mikroprocesorů, technologií edge a cloudu, vysoce výkonné výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti, kvantových technologií, fotoniky, průmyslové biotechnologie, technologií pro bezpečnou, udržitelnou, inteligentní automatizovanou mobilitu a logistiku ve všech druzích dopravy, technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a jiné energie přispívajících k plnění cíle dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality , technologií pro skladování energie včetně udržitelných baterií, udržitelných dopravních technologií, aplikací pro čistý vodík a palivové články, dekarbonizačních technologií pro průmysl, např. výroby oceli bez CO2, a infrastruktury pro zachycování a ukládání uhlíku během průmyslových procesů, bioelektráren a výrobních zařízení za účelem transformace energetiky, technologií pro oběhové hospodářství a dodavatelské řetězce , biomedicíny, nanotechnologií, léčivých přípravků a pokročilých , obnovitelných a oběhových materiálů, kosmických systémů a technologií, včetně kritických kosmických komponentů a kosmických služeb a aplikací, a cestovní ruch, v) zařízení pro recyklaci a výrobní zařízení pro hromadnou výrobu informačních, komunikačních a technologických součástek a zařízení v Unii, včetně energie či surovin, kromě těch, na které se již vztahují legislativní požadavky, nebo potravinového zabezpečení, s ohledem na účinné využívání zdrojů a oběhovost ve strategických hodnotových řetězcích a na strategické ekosystémy , vi) dodávky a vytváření zásob kritických vstupů pro veřejné subjekty, podniky nebo spotřebitele v Unii, vii)kritické technologie, vstupy a aplikace pro bezpečnost Unie a jejích členských států, jako je bezpečnost a obranné a kosmické odvětví a kybernetická bezpečnost, včetně zabezpečení sítě 5G, a zboží dvojího užití ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení Rady (ES) č. 428/2009, viia) investice a technická pomoc poskytovaná společnostem, zejména malým a středním podnikům, začínajícím podnikům a rodinným podnikům, s cílem zvýšit odolnost jejich hodnotových řetězců a podnikatelských modelů, zlepšit podnikatelské dovednosti a podpořit podmínky stimulující podnikání, mj. rozvojem sítí klastrů a center pro digitální inovace, a technický a udržitelný odvětvový rozvoj, viib) kritické včasné odhalování krizí, koordinované institucionální a ekonomické kapacity umožňující reagovat v případě rizika krize a rozvoj možností nepřetržitého fungování podniků a služeb pro základní veřejné a soukromé instituce a odvětví, viic) investice do nových kosmických činností – jak u subjektů, které v rámci dodavatelského řetězce předcházejí, tak u těch, co následují – s cílem uvést na trh nejperspektivnější technologie a aplikace, a tím zajistit konkurenceschopnost kosmického průmyslu Unie, viid) strategické investice do projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů energie a zvyšování energetické účinnosti, včetně renovace budov, s vysokým potenciálem významně přispět k dosažení cílů stanovených ve směrnicích (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 a (EU) 2018/844 a přispět k dosažení klimaticky neutrálního a energeticky účinného stavebního odvětví, jež je součástí Zelené dohody pro Evropu, jak je stanoveno ve [strategii pro vlnu renovací], nebo opatření v rámci mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů. Koneční příjemci by měli mít sídlo v členském státě a měli by působit v Unii v tom smyslu, že provozují v Unii významnou činnost, pokud jde o personál, výrobu, výzkum a vývoj nebo jinou obchodní činnost. Žádný konečný příjemce by neměl mít dceřinou společnost, která vyvíjí činnost bez skutečné hospodářské podstaty v zemi uvedené na unijním seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti. Možnost získat podporu by měly mít projekty, které přispívají k diverzifikaci strategických dodavatelských řetězců na jednotném trhu prostřednictvím operací na více místech v celé Unii .