V uplynulém roce dále nabyla na významu zásadní role Europolu, z něhož se pro EU stal skutečný uzel pro výměnu informací o závažné přeshraniční trestné činnosti a terorismu. Nové nařízení o Europolu , které vstoupilo v platnost dne 1. května 2017, dává této agentuře prostředky k tomu, aby fungovala ještě efektivněji, účinněji a zodpovědněji. Zejména nový rámec pro zpracování údajů poskytuje agentuře lepší schopnost provádět analýzy trestné činnosti ve prospěch členských států a pevnější rámec pro ochranu údajů zajišťuje nezávislý a účinný dohled nad ochranou údajů. Nadále se pracuje na hlubší integraci databází donucovacích orgánů v EU s informačním systémem Europolu a jejich interoperabilitě. Komise předložila návrhy na zlepšení přístupu Europolu do Schengenského informačního systému, posílení správy Evropského centra pro boj proti terorismu a maximalizaci přínosů spolupráce s mezinárodními partnery. Komise rovněž podpořila interakci mezi donucovacími orgány a zpravodajskými službami a Evropské centrum pro boj proti terorismu navázalo kontakt s protiteroristickou skupinou. V návaznosti na důkladné posouzení potřeb získal Europol 18 nových pracovních míst, aby mohl v letech 2017 až 2020 plnit své nové úkoly, a rozpočet EU na rok 2017 agenturu posílil 31 dodatečnými pracovními místy, aby byla s to zajišťovat nepřetržitou službu a mohla poskytovat nasazení na místě. Celkový počet pracovních míst v Europolu tak dosáhl 550. V návrhu rozpočtu EU na rok 2018 navrhla Komise přidat Europolu dalších 16 míst k posílení jeho specializovaných středisek, zvýšení podpory, kterou jeho jednotka pro oznamování internetového obsahu poskytuje při odstraňování teroristického obsahu z internetu, a zintenzivnění úsilí v boji proti podvodům na internetu. Europol eviduje stálý nárůst počtu příspěvků do svých databází. Přesto je nutné, aby se členské státy plně zapojily do činnosti Evropského centra pro boj proti terorismu, poskytovaly Europolu veškeré příslušné informace pro účely společné analýzy a přispívaly k operativní spolupráci, aby Europol mohl beze zbytku využít svůj potenciál k poskytování podpory vnitrostátním orgánům.

Bezpečnost hranic ale rovněž znamená, že výměna informací a zpravodajství musí být prioritou. Za tímto účelem posílíme Europol – evropskou agenturu podporující vymáhání vnitrostátního práva –, a to tak, že mu umožníme lepší přístup do databází a více zdrojů. Momentálně se oddělení pro boj s terorismem skládá ze 60 zaměstnanců, nemůže tedy poskytovat nezbytnou podporu nepřetržitě.“

„Kolikrát jsme v uplynulých měsících slyšeli příběhy o tom, že nějaká informace existovala v databázi jedné země, ale ke správnímu orgánu jiné země se nedostala, i když by to bývalo pomohlo?

V loňském roce bylo dosaženo značného pokroku při zvyšování bezpečnosti na vnějších hranicích. Dne 7. dubna 2017 začal platit revidovaný Schengenský hraniční kodex, který stanoví systematické kontroly v databázích u všech cestujících překračujících vnější hranice, včetně občanů EU. Tyto systematické kontroly pomáhají identifikovat cestující, kteří představují bezpečnostní hrozbu nebo na něž byl vydán zatýkací rozkaz. V červenci 2017 dosáhly Evropský parlament a Rada politické dohody o systému vstupu/výstupu EU v podobě navržené Komisí v dubnu 2016. Systém bude registrovat údaje o vstupu a výstupu státních příslušníků třetích zemí překračujících vnější hranice EU, a vyšší kvalitou a účinností kontrol tudíž přispěje ke zlepšení správy vnějších hranic a ke zvýšení vnitřní bezpečnosti. Se spolunormotvůrci se pracuje na návrhu Komise z listopadu 2016 na zavedení systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Systém bude shromažďovat informace o osobách, které hodlají v rámci bezvízového styku cestovat do EU, aby bylo možné provádět kontroly z hlediska nelegální migrace a bezpečnosti a identifikovat možná rizika ještě před příjezdem. Komise bude se spolunormotvůrci nadále spolupracovat s cílem dosáhnout dohody o tomto návrhu do konce tohoto roku , v souladu se společným prohlášením o legislativních prioritách EU na rok 2017. Poněvadž se tyto nástroje opírají o bezpečné cestovní doklady a doklady totožnosti, pracuje Komise rovněž na prováděcích opatřeních namířených proti falšování cestovních dokladů a průkazů totožnosti, která jsou uvedena v akčním plánu z prosince 2016.

V listopadu navrhneme systém EU pro cestovní informace – automatický systém pro určování, kdo bude smět do Evropy přicestovat. Tak se dozvíme, kdo do Evropy jede, ještě před tím, než sem vůbec dorazí.“

„Naše hranice budeme rovněž bránit pomocí přísných kontrol, jež budou přijaty na konci roku, a to kontrolami všech osob, jež hranice překračují. Při každém vstupu do EU nebo jejím opuštění bude zaznamenán čas, místo a důvod pohybu.

Dne 17. května 2017 přijali spolunormotvůrci revidované znění směrnice o střelných zbraních týkající se kontroly nabývání a držení zbraní. Návrh podstatně rozšiřuje škálu zakázaných zbraní, čímž dostává z širšího oběhu nejnebezpečnější zbraně. Členské státy musí požadované kontroly nabývání a držení střelných zbraní zavést do 14. září 2018, aby zločinecké skupiny a teroristé nemohli zneužívat roztříštěnosti pravidel v rámci Unie. Současně se také usilovalo o to, aby byl pachatelům trestných činů a teroristům znemožněn přístup k nedovoleným zbraním. V souladu s výzvou Komise dospěla Rada dne 18. května 2017 k závěru, že nedovolené obchodování se střelnými zbraněmi zůstane během příštích čtyř let mezi hrozbami trestné činnosti, kterým se EU bude v oblasti boje proti závažné a organizované trestné činnosti věnovat prioritně. Komise rovněž nadále prováděla akční plán z prosince 2015 proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání. V souladu s prohlášením o zintenzivnění boje proti nedovolenému obchodování se střelnými zbraněmi a střelivem na západním Balkáně, jež bylo dohodnuto na zasedání ministerského fóra EU-západní Balkán o spravedlnosti a vnitřních věcech dne 16. prosince 2016, připravuje Europol v současné době vyslání svých hostujících úředníků do Albánie, Bosny a Hercegoviny a Srbska.

V návaznosti na závěry Rady o interoperabilitě z června 2017 a závěry Evropské rady z června 2017 se prioritně realizují práce na zajištění interoperability informačních systémů. V červenci 2017 Komise zveřejnila prvotní posouzení dopadů. Rozsáhlejší veřejná konzultace bude probíhat do poloviny října 2017. Na tomto základě pak Komise co nejdříve předloží legislativní návrh.

Prioritou je nadále rovněž boj proti radikalizaci. Komise v této oblasti začíná postupovat rychleji, zejména prostřednictvím expertní skupiny na vysoké úrovni pro radikalizaci. Svá průběžná zjištění skupina předloží do konce roku 2017. Pokud jde o předcházení radikalizaci na internetu, vyšší úředníci internetového fóra EU zhodnotí ke konci září 2017 provádění akčního plánu z července 2017, aby bylo na prosinec 2017 připraveno třetí internetové fórum EU. Komise bude také úzce spolupracovat s nedávno vytvořeným globálním internetovým fórem pro boj proti terorismu, jež doplňuje úsilí vynakládané v rámci internetového fóra EU.

Aby zajistila evropskou reakci na financování terorismu, provádí Komise opatření uvedená v akčním plánu ze dne 2. února 2016. To zahrnuje posouzení opatření ke zlepšení přístupu k ústředním rejstříkům bankovních účtů a k omezení plateb v hotovosti. Dalším klíčovým aspektem tohoto úsilí je posoudit možnost zavedení evropského systému sledování transakcí souvisejících s terorismem, který by doplnil existující dohodu mezi EU a USA o Programu sledování financování terorismu sledováním transakcí, které jsou z uvedené dohody vyňaty. Ve Třetí zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii z prosince 2016 provedla Komise prvotní analýzu možnosti zavést evropský systém sledování financování terorismu a uvedla, že na posouzení bude dále pracovat. Komisí zpracované nadnárodní posouzení rizik týkajících se financování terorismu zveřejněné dne 27. června 2017 potvrdilo, že teroristé a pachatelé trestné činnosti se snaží finanční sektor ke své činnosti využívat, například prostřednictvím podvodného používání spotřebitelských úvěrů a drobných půjček. Zásadní roli při řešení problémů týkajících se praní peněz a financování terorismu mají finanční zpravodajské jednotky. Přijímají a analyzují informace a výsledky svých analýz poskytují příslušným orgánům. Jak však bylo zdůrazněno ve zprávě z prosince 2016 , značné rozdíly v postavení finančních zpravodajských jednotek, jejich pravomocech, pokud jde o přístup, sdílení a používání informací, organizaci a míře autonomie mohou nepříznivě doléhat na jejich schopnost spolupracovat mezi sebou a s ostatními příslušnými orgány. Pracovní dokument útvarů Komise z června 2017 o zlepšování spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami uvádí regulační i neregulační opatření, která by pomohla zjištěné problémy vyřešit. Komise tato opatření dále posoudí v rámci diskusí s odborníky z vnitrostátních finančních zpravodajských jednotek a donucovacích a justičních orgánů. Svá zjištění Komise uvede v jedné z dalších zpráv o pokroku při vytváření bezpečnostní unie.

Je třeba pokračovat v práci na omezení přístupu k nebezpečným látkám, jež mohou teroristické sítě použít jako výbušniny. Při útocích z nedávné doby byly nejčastěji použity podomácku vyrobené výbušniny, zejména triacetontriperoxid. Jak bylo oznámeno v nedávné zprávě o provádění nařízení o prekurzorech výbušnin , zabývá se Komise dalšími a přísnějšími opatřeními s cílem zabránit teroristům v získávání výbušnin.

Co se týče posilování ochrany snadno zranitelných cílů, sejde se ve dnech 18.–19. září 2017 poprvé nově zřízená skupina EU pro snadno zranitelné cíle, jejíž činnost budou podporovat dvě podskupiny s odborníky a hospodářskými subjekty, včetně zúčastněných stran ze soukromého sektoru. V rámci skupiny odborníků vznikla síť pro ochranu nejrizikovějších snadno zranitelných cílů, jejíž první setkání se uskuteční ve Španělsku ve dnech 24.–26. října 2017.

Jak bylo oznámeno v lednu 2017 , připravuje Komise pokyny, jakým způsobem lze konstruovat vnitrostátní právní předpisy o uchovávání údajů, aby byly v souladu s rozsudky Soudního dvora Evropské unie.

III. PROVÁDĚNÍ JINÝCH PRIORIT V OBLASTI BEZPEČNOSTI

1. Legislativní iniciativy

Probíhají práce na legislativních návrzích Komise na posílení schengenského informačního systému (SIS). Poslední jednání na úrovni pracovních skupin Rady se uskutečnilo dne 26. července 2017 a estonské předsednictví Rady usiluje o to, aby do října 2017 dosáhlo mandátu k vyjednávání. Na půdě Evropského parlamentu zpravodajové v červnu 2017 předložili návrh své zprávy a Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) má o svém mandátu k vyjednávání hlasovat ve dnech 11.–12. října 2017. Komise vyzývá spolunormotvůrce, aby dosáhli dohody o těchto důležitých návrzích do konce roku 2017 v rámci agendy pro interoperabilitu, která je uvedena v Sedmé zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii.

2. Nelegislativní iniciativy

V oblasti bezpečnosti dopravy, aby doplnila práci odvedenou s členskými státy na úrovni EU ke zlepšení bezpečnosti civilního letectví, zahájila Komise posuzování rizik u dalších druhů dopravy, aby mohly být určeny nedostatky a případná opatření ke zmírnění zjištěných rizik. Na setkání, které se konalo dne 15. června 2017, projednaly útvary Komise s členskými státy hrozby týkající se železniční dopravy a možnosti, jak se s nimi posílením spolupráce lépe vyrovnat. Příští setkání se uskuteční v říjnu 2017.

Jako součást boje proti počítačové kriminalitě přineslo jednoleté výročí iniciativy No More Ransom („již žádné výkupné“) dne 25. července 2017 další rozšíření o nové partnery, nástroje a jazyky. No More Ransom byla zřízena v roce 2016 jako iniciativa veřejného a soukromého sektoru pro boj s tzv. ransomwarem a má podporu Europolu. Obětem ransomwaru pomáhá tím, že na svém portálu poskytuje více než 50 různých dešifrovacích nástrojů, v současné době ve 26 jazycích. Od zahájení se podařilo dešifrovat více než 28 000 případů, a pachatelé počítačové kriminality tak na výkupném přišli odhadem o 8 milionů EUR. Tato iniciativa je příkladem inovativního modelu spolupráce, neboť k potírání počítačové trestné činnosti používá účinné a konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru. Iniciativa má již více než 100 partnerů, včetně sedmi přidružených a 98 spolupracujících partnerů (34 donucovacích orgánů a 64 organizací ze soukromého a veřejného sektoru).

Po měsících mezinárodní přípravy a koordinace byly zdárně uzavřeny servery AlphaBay a Hansa patřící k největším tržištím darkwebu. Předpokládá se, že to v Evropě povede k zahájení stovek nových vyšetřování. Dvě rozsáhlé operace donucovacích orgánů vedené americkým Federálním úřadem pro vyšetřování, protidrogovou agenturou USA a nizozemskou státní policií a podporované Europolem rozbily infrastrukturu podzemní nelegální ekonomiky odpovědné za obchodování s více než 350 000 kusy nezákonného zboží, včetně drog, zbraní a škodlivého softwaru. Koordinovaný postup donucovacích orgánů v EU a v USA patří mezi nejpropracovanější operace na odstranění protiprávního obsahu, jaké byly dosud v boji s trestnou činností na internetu provedeny.

3. Vnější rozměr

Dne 26. července 2017 vydal Soudní dvůr Evropské unie posudek ke slučitelnosti Dohody mezi Evropskou unií a Kanadou o předávání a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) se Smlouvami. V odpovědi na žádost Evropského parlamentu Soudní dvůr uvedl, že zamýšlená dohoda nemůže být ve své současné podobě uzavřena, neboť některá její ustanovení jsou neslučitelná se základními právy uznanými Evropskou unií, zejména právem na ochranu údajů a respektování soukromého života. Soudní dvůr na jedné straně uvedl, že předávání údajů PNR z EU do Kanady a s ním spojené narušení uvedených základních práv sice je odůvodněné s ohledem na zajištění veřejné bezpečnosti v kontextu boje proti teroristickým trestným činům a závažné nadnárodní trestné činnosti, měl nicméně za to, že několik ustanovení zamýšlené dohody se neomezuje čistě na to, co je nezbytně nutné, a nestanoví jasná a dostatečně přesná pravidla.

Vzhledem k tomu, že využívání údajů PNR je důležitým nástrojem v boji proti terorismu a závažné nadnárodní trestné činnosti, podnikne Komise nezbytné kroky, aby předávání údajů PNR mohlo pokračovat a byla při něm beze zbytku dodržována základní práva v souladu s posudkem Soudního dvora. Komise dokončuje analýzu posudku Soudního dvora a v brzké době požádá Radu o mandát k zahájení jednání s Kanadou o revizi stávající dohody, aby byla urychleně uvedena do souladu s požadavky uvedenými v posudku Soudního dvora.

V. ZÁVĚR

Tato zpráva hodnotí pokrok, jehož se za minulý rok dosáhlo při budování bezpečnostní unie. Dokládá, jakým způsobem byly prováděny veškeré bezpečnostní priority stanovené v projevu o stavu Unie v roce 2016 a pracovním programu Komise na rok 2017. Tato činnost je základem pro další postup ve vzájemné shodě s Evropským parlamentem a Radou v příštím roce na řešení stávajících bezpečnostních hrozeb a výzev, a to v souladu s prioritami stanovenými v projevu o stavu Unie v roce 2017.

Příští zpráva o pokroku na cestě k bezpečnostní unii bude předložena v říjnu 2017.