[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 28.5.2010 KOM(2010) 260 v konečném znění 2010/0154 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie (Přepracované znění) {SEK(2010 639} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. ÚVOD Rozpočet je jedním z hlavních nástrojů, jenž slouží provádění politik EU. V roce 2011 je na tyto politiky plánováno přidělit přes 130 miliard EUR, jež budou vynaloženy ku prospěchu Unie a jejích občanů. V současném ekonomickém kontextu je o to důležitější, aby mechanismy plnění rozpočtu fungovaly co nejefektivněji, zjednodušovaly naplňování politik EU a současně zajišťovaly řádné hospodaření s penězi evropských daňových poplatníků. Důležité je zejména, aby byly tyto mechanismy jednoduché a transparentní (zejména pro konečné příjemce finančních prostředků EU), umožňovaly aktivovat kromě rozpočtových prostředků EU i další zdroje a aby současně posilovaly odpovědnost Komise za plnění rozpočtu upravenou v článku 317 SFEU. Všechny zásady a pravidla, jimiž se plnění rozpočtu Unie řídí, obsahuje finanční nařízení (dále jen „FN“[1]). Jedná se o horizontální nařízení, jež se použije na veškeré příjmy a výdajové oblasti. Každé tři roky nebo pokaždé, kdy je to nezbytné, je FN podrobováno přezkumu. Právě z tohoto tříletého přezkumu vzešel předkládaný návrh, jemuž dala vzniknout i naléhavá potřeba přizpůsobit mechanismy plnění rozpočtu stávajícímu ekonomickému kontextu i budoucím politickým výzvám[2]. Tento tříletý přezkum probíhá poprvé v rámci řádného legislativního postupu podle článku 322 SFEU. V souladu s Interinstitucionální dohodou ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů[3] je výsledek uvedeného přezkumu předkládán v podobě přepracovaného znění. K tomu, aby získal legislativní orgán celkový přehled o navrhovaných úpravách, jsou společně s FN předkládána v pracovním dokumentu útvarů Komise rovněž prováděcí pravidla k uvedenému nařízení (dále jen „PP“[4]). Tato pravidla, jež stanoví podrobnější úpravu, která bude FN doplňovat, budou přijata Komisí na základě přenesené pravomoci podle článku 290 SFEU. Předmětem předkládaného návrhu, který z přezkumu vzešel, nejsou změny plynoucí ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Výjimku tvoří povinnosti členských států v oblasti vnitřní kontroly a auditu a z toho plynoucí odpovědnost v případě sdíleného řízení. Ostatní změny spojené s Lisabonskou smlouvou upravila Komise vzhledem k jejich velmi specifické povaze ve dvou zvláštních návrzích ad hoc : první se týká vytvoření Evropské služby pro vnější činnost[5], druhý pak nových rozpočtových pravidel[6] (zapracování víceletého finančního rámce do Smlouvy, a zejména nový roční rozpočtový proces). Tento návrh vychází z výsledků veřejné konzultace, jež byla zahájena dne 19. října 2009[7] a do níž příspěvky zaslalo celkem 235 zúčastněných stran, které vynakládají finanční prostředky Unie nebo jsou jejich příjemci. Jednalo se o občany, veřejnoprávní a soukromoprávní subjekty, jakož i zástupce regionální a státní správy. Na základě výsledků uvedené konzultace, zkušeností operačních útvarů Komise i důsledků vyvozených z předchozích přezkumů přijala Komise předkládaný návrh. 2. HARMONOGRAM Jednání o návrhu FN vzešlého z přezkumu budou probíhat současně s přípravou programů na období po roce 2013 a v tomto širším kontextu by měl být tento návrh posuzován. Z uvedeného důvodu je důležité, aby se všichni aktéři legislativního procesu, zejména Evropský parlament a Rada, dohodli na ambiciózním harmonogramu tohoto přezkumu a na potřebě provázat finanční pravidla zakotvená ve FN s obsahem odvětvových základních aktů. V zájmu účelnosti uvedených kroků by měli usilovat o to, aby bylo dohody o tomto souboru právních předpisů (FN + PP) dosaženo tak, aby mohly tyto předpisy vstoupit v platnost do konce roku 2011. Vzhledem k omezením, jež jsou s řádným legislativním postupem spojena, se jedná o harmonogram velmi ambiciózní. 3. VÝCHODISKA STÁVAJÍCÍHO PřEZKUMU FN by mělo obsahovat pouze hlavní zásady (FN, Hlava II) a základní pravidla rozpočtového a finančního řízení s tím, že podrobnosti by měly být upraveny v PP a předpisech, jež nejsou právně vynutitelné, například v interních pokynech. Dodržování těchto zásad je povinné pro veškeré legislativní akty[8] a všechny orgány. Jejich podoba by měla být zachovávána stabilní a odchylky od nich by se měly omezovat na nezbytné minimum. Po obsahové stránce by měly být zachovány hlavní prvky finančních reforem, zejména úloha účastníků finančních operací, význam rozhodnutí o financování operačních výdajů přijaté sborem komisařů, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, funkce interního auditu, sestavování rozpočtu podle činností ( activity-based budgeting ) a modernizace účetních zásad a základních pravidel, jimiž se řídí granty. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek by měla být zachována v souladu se směrnicemi v této oblasti. Dále je třeba mít na paměti, že ne všechny problémy, jež při uplatňování uvedených pravidel vyvstávají, vyžadují úpravu FN. Naprostá většina obtíží, na něž bylo během veřejné konzultace poukazováno, nemá příčinu ve finančním nařízení nebo je lze vyřešit výkladem uvedených pravidel. Určité potíže plynou z odvětvových nařízení, jejichž podrobnost a složitost výrazně zvyšuje riziko chyby či nesprávného výkladu. Pokud jde o metodu, byly veškeré obsahové úpravy posuzovány podle toho, nakolik mohou: - snížit administrativní zátěž z pohledu příjemců, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a partnerů při plnění rozpočtu, - v rámci možností podporovat pomocí rozpočtu aktivaci mimorozpočtových prostředků, - usnadnit Komisi plnění její povinnosti podle článku 317 Smlouvy, tj. plnit rozpočet a politické cíle, tím, že budou zkvalitněny nástroje plnění a zjednodušena příslušná pravidla a postupy, - zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie proti podvodům a jiným protiprávním jednáním[9]. 4. NUTNOST REFORMY Adaptace finančních pravidel na nové požadavky plnění rozpočtu (spolufinancování s jinými dárci, zvláštní finanční nástroje, PPP) a případy, kdy hlavní zásady způsobují neúměrnou pracovní zátěž (úroky z předběžného financování) nebo mohou bránit efektivnosti (zákaz plnění rozpočtu prostřednictvím soukromoprávních subjektů), zakládají nutnost reformy. Zjednodušení si žádá rovněž udělování malých grantů a veřejných zakázek. Nový postup, který se podle Lisabonské smlouvy na PP uplatní, by měl mezi FN a PP založit nový vztah a vést ke kompletnímu přezkumu celého souboru finančních pravidel. V této souvislosti by měla být do FN zapracována některá ustanovení z PP, která nyní vymezují výjimky či odchylky od FN, zatímco PP jako taková by se měla omezovat na technické podrobnosti a způsoby provádění[10]. V této souvislosti si Komise pro svůj návrh vytkla tyto cíle: - zavést větší pružnost při uplatňování rozpočtových zásad, jež by měla lépe vyhovovat provozním požadavkům a snížit zbytečnou administrativní zátěž pro příjemce finančních prostředků Unie, - zefektivnit vztahy s partnery při plnění rozpočtu, jimž Komise svěřuje řízení programů či část programování akcí (projektů), zejména s přihlédnutím k povaze těchto partnerů (členské státy, agentury, EIB, veřejnoprávní či soukromoprávní subjekty atd.) a k souvisejícím finančním rizikům (proporcionalita), - v zájmu účinnějšího naplňování politických cílů a výrazného zjednodušení procedurálních a dokumentačních požadavků ku prospěchu příjemců přejít u grantů ze systému řízení orientovaného na reálné náklady (vstupy) na řízení orientované na výkon (výstupy), jakož i dále zpřístupnit používání jednotlivých forem zjednodušeného financování, - zajistit řádné finanční řízení, přitom však ponechat schvalujícím osobám dostatečně velký manévrovací prostor pro to, aby mohly přizpůsobit prostředky provozním omezením a finančním rizikům, s nimiž jsou konfrontovány, - modernizovat systém řízení rizik a kontrolní opatření, tak aby byly úměrnější pravděpodobnosti výskytu chyb a souvisejícím nákladům. 5. ÚPRAVY NAVRHOVANÉ KOMISÍ 5.1. Výjimky z rozpočtových zásad Pokud jde o zásadu jednotnosti rozpočtu , měla by být zjednodušena pravidla, jimiž se řídí úroky z plateb předběžného financování (článek 5 a 5a FN), neboť vytvářejí na obou stranách nadměrnou administrativní zátěž a způsobují nedorozumění ve vztahu se subjekty a partnery (zejména v současné době, kdy jsou úrokové sazby nízké). Tyto úroky jsou vybírány v souladu se zásadou řádného finančního řízení a pro rozpočet Unie představují nezanedbatelný příjem (+/- 50 milionů EUR ročně). Navrhované změny proto v zájmu příjemců grantů ruší povinnost úročit platby předběžného financování a tyto úroky zpětně získávat, nestanoví-li pověřovací dohoda jinak. Vnitrostátní agentury tak budou moci znovu použít naběhlé úroky na programy, které řídí, a úroky naběhlé subjektům EU budou nadále předmětem zpětného získávání v ročních intervalech. Z tohoto opatření bude plynout pro Unii určitá ztráta na různých příjmech (+/- 15 milionů EUR). Pokud jde o zásadu univerzálnosti , je pro účelově vázané příjmy (článek 18 FN) navržen dvojí režim s tím, že by se rozlišovalo mezi: 1. opětovným použitím finančních prostředků, které rozpočtový orgán původně účelově vázal ( vnitřní účelově vázané příjmy ) a u nichž se zachovává stávající režim (přenos pouze do následujícího roku a nutnost použít nejprve přenesené prostředky a teprve poté prostředky přidělené na daný rok), a 2. příjmy, které byly vybrány od různých dárců a které tito dárci účelově vázali na konkrétní program či akci ( vnější účelově vázané příjmy : příspěvek ESVO a třetích zemí na program Unie, spolufinancování vnějších akcí ze strany členských států a jiných dárců, …). U této druhé kategorie příjmů by měl být režim přenášení flexibilnější, tak aby byl zaručeno naplnění účelu, na nějž dárce finanční prostředky účelově vázal. Upraven je i náležitý způsob podávání zpráv rozpočtovému orgánu. Pokud jde o zásadu specifikace rozpočtu , měla by být jasněji vymezena pravidla pro převody prostředků a měla by být zavedena větší flexibilita při schvalování některých převodů, o nichž rozhoduje Komise (články 21, 23 a 26 FN). Tím by byla naplněna potřeba lepšího plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika hlavám. Dále je navrženo zjednodušit pravidla pro převody, o nichž je zapotřebí vyrozumět rozpočtový orgán, tak aby se zamezilo opakovaným prodlevám v jejich provádění. Pokud jde o zásadu řádného finančního řízení , jež pracuje s pojmem proporcionality, mělo by FN zavést pojem přijatelného rizika (článek 28b FN). Cílem tohoto návrhu, jenž vznikl během posledního přezkumu, avšak nyní se opírá o solidní analýzu nákladů na kontrolní opatření a přínosů těchto opatření, je rozhodnout o míře rizika přijatelné pro jednotlivé oblasti politiky , jež by vycházela z nákladů na kontrolní opatření, rizika výskytu chyb a přínosů dané politiky. To by znamenalo, že by v některých oblastech byla míra přijatelného rizika stanovena nad hranicí významnosti ve výši 2 %, kterou používá Účetní dvůr ve všech oblastech politiky při posuzování legality a správnosti uskutečněných operací. O konkrétní míře přijatelného rizika by rozhodoval legislativní orgán s tím, že současně by byl stanoven nákladově účelný rozsah kontrolních opatření, tak aby měl orgán příslušný pro udělení absolutoria (tj. Evropský parlament) lepší východisko k posouzení kvality řízení rizik ze strany Komise. V souvislosti se zásadou ročního rozpočtu není ve FN navržena žádná změna, s výjimkou pravidel pro přenášení vnějších účelově vázaných příjmů (článek 10 FR), jež mají zohlednit navržený dvojí režim účelově vázaných příjmů. Komise si je však plně vědoma obav, jež vyjádřili někteří z jejích partnerů při plnění víceletých programů (EIB, ITER, Galileo, výzkumné programy řízené společnými technologickými iniciativami atd.). Tito partneři požadují, aby jim byly před podpisem příslušné smlouvy či dohody s Komisí poskytnuty záruky ohledně trvání závazku v rozpočtu Unie vůči konkrétnímu projektu, který někdy trvá i déle než aktuální víceletý finanční rámec. Je třeba poznamenat, že tyto záruky mají v současnosti podobu ročních splátek podle čl. 76 odst. 3 FN v případech, kdy základní právní akt stanoví jejich roční výši pro celou dobu trvání víceletého finančního rámce (např. strukturální fondy) i pro dobu delší (např. ITER). Tento finanční plán[11] navzdory svému orientačnímu charakteru poskytuje potřebné informace o roční výši částek přidělených na významné programy, např. na společné technologické iniciativy, a – což je nejdůležitější – uvádí střednědobý výhled pro financování z prostředků Unie, který potřebují znát někteří z partnerů Unie při plnění rozpočtu. Navíc vzrostla míra jistoty, kterou roční výše částek upravených v právním základu poskytuje, a to díky širšímu použití postupu spolurozhodování, který nyní představuje řádný legislativní postup. Pokud jde o zásadu průhlednosti , není navržena žádná změna. 5.2. Plnění rozpočtu 5.2.1. Počet způsobů plnění rozpočtu se snižuje z pěti na dva (článek 53 FN) Ustanovení o způsobech plnění rozpočtu, jež jsou hlavní součástí reformy z roku 2001, upravují podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtových úkolů. Jejich cílem bylo zajistit, aby bylo plnění výdajů bez ohledu na zvolený způsob doprovázeno takovou úrovní kontroly a průhlednosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise podle FN. Tato ustanovení však nabyla v průběhu let na složitosti natolik, že se jejich původní smysl vytratil. Návrh Komise proto zavádí jasné rozlišování mezi: - situacemi, kdy je rozpočet plněn přímo (Komisí či výkonnými agenturami – čl. 53 odst. 1 pododst. 1), - a situacemi, kdy je rozpočet plněn nepřímo v rámci sdíleného řízení s členskými státy či prostřednictvím jiných subjektů či osob (čl. 53 odst. 1 pododst. 2). Návrh stanoví společné požadavky na všechny druhy nepřímého řízení s tím, že zvlášť je upraveno nepřímé řízení spolu s členskými státy (článek 53a FN). Návrh zejména hodlá vzájemně vyvážit požadavky na zjednodušení úkolu schvalující osoby, jenž spočívá ve stanovení způsobu plnění rozpočtu, který je pro danou činnost vhodný, a na poskytnutí větší jistoty této schvalující osobě. Tuto vyváženost zajišťují tyto dvě skutečnosti: - provozní potřeby útvarů jsou zohledněny tím způsobem, že jsou kontrolní opatření ex ante navržena úměrněji ke konkrétním rizikům dané činnosti a k celkovému kontrolnímu prostředí, jež tvoří i opatření Komise v oblasti dohledu a podpory provádění této činnosti; dále jsou navržena ustanovení, jež zohledňují potřeby nově vyvíjených nástrojů financování, např. finančních nástrojů EIB a partnerství veřejného a soukromého sektoru, - v rámci nepřímého řízení je posílena odpovědnost členských států a pověřených subjektů a osob a v případě všech druhů rozpočtového řízení jsou zefektivněny povinnosti kontroly a auditu na straně Komise. Navržena jsou i ustanovení, která v zájmu zajištění odpovědnosti Komise za plnění rozpočtu posilují řádné finanční řízení . Tato ustanovení se týkají: - povinnosti kontroly a auditu, které musí členské státy a pověřené subjekty plnit, aby zajistily dostatečnou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, - prohlášení řídicích subjektů o věrohodnosti v případě všech druhů nepřímého rozpočtového řízení, k nimž neuděluje rozpočtový orgán zvláštní absolutorium; tato prohlášení by měla posílit odpovědnost členských států a pověřených subjektů a poskytnout schvalující osobě větší jistotu, zejména s ohledem na její povinnost podávat zprávy, - povinnosti kontroly a auditu na straně Komise, včetně postupů schvalování účetní závěrky a možnosti pozastavit či přerušit platby. 5.2.2. Povinnosti kontroly a auditu na straně členských států (článek 53a FN) Do předkládaného návrhu se promítají ustanovení článku 317 SFEU. Návrh zavádí tyto prvky: i) harmonizovanou správní strukturu v členských státech, ii) společnou povinnost řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, iii) každoroční prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti spolu s výrokem nezávislého auditora o tomto prohlášení, kterým akreditovaný subjekt členského státu převezme odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jímž byl pověřen, a iv) mechanismy schvalování účetní závěrky, oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise. Tato ustanovení by se měla použít pouze na příští generaci odvětvových nařízení, tj. po roce 2013 (čl. 187 FN). 5.2.3. Platby a svěřenecké účty (čl. 61 odst. 4 FN) Ustanovení FN se vztahují pouze na bankovní účty zřizované za účelem správy hotovosti v rámci odpovědnosti účetního. Měla by být ustavena možnost zřizovat svěřenecké účty , jež by sloužily provádění určitého programu v rámci nepřímého řízení ze strany finančních institucí. Tyto účty by zřizovaly v rámci své odpovědnosti schvalující osoby se souhlasem účetního. Dále byla přezkoumána pravidla, jimiž se řídí předběžné financování (článek 81 FN). Cílem je umožnit vyplácení jediné platby předběžného financování, jejíž zúčtování by probíhalo v závislosti na pokroku při provádění dané činnosti. Příjemci grantů EU by tak měli získat větší jistotu o částkách, jež obdrží, neboť by Komise schvalovala způsobilost nákladů pravidelně prostřednictvím průběžných plateb. 5.2.4. Příjmové operace (články 73b a 74 FN) V zájmu efektivnější ochrany finančních zájmů Unie by měla být zpřísněna pravidla, jimiž se řídí zpětné získávání prostředků . Zejména by měly členské státy přistupovat ke zpětnému získávání prostředků stejným způsobem jako ke svým vlastním pohledávkám na svém území. Návrh dále předpokládá zjednodušení systému odhadování příjmů v souladu s rozpočtovými potřebami. Odhad příjmu by se měl zaznamenávat v případě, je-li příjem očekáván s určitou mírou pravděpodobnosti a lze jej přiměřeně kvantifikovat. 5.2.5. Zadávání veřejných zakázek (články 88–107 FN) V mezích, jež jsou přípustné podle směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2004[12], byla zrevidována ustanovení o zadávání veřejných zakázek s cílem zjednodušit pravidla (prahové hodnoty, bankovní záruky), zohlednit zvláštní postavení EIB podle Smlouvy a přesněji vymezit působnost některých ustanovení, zejména pokud jde o výběr odborníků. Dále by měla databáze prodejců umožnit efektivnější komunikaci s potenciálními uchazeči o veřejné zakázky, jež nedosahují prahových hodnot podle uvedené směrnice. Pokud jde o pravidla o vyloučení z účasti na zadávacím řízení , stanoví článek 93 FN odchylku od povinnosti vyloučit uchazeče či zájemce v případě, že jsou dány naléhavé důvody obecného zájmu, zejména na zachování kontinuity činnosti orgánů. Cílem tohoto ustanovení je sladit úpravu ve FN s příslušnou směrnicí. Do článku 95 bylo zapracováno ustanovení, jež poskytuje ECB a EIB stejný přístup k ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů z účasti na zadávacím řízení, jaký mají orgány EU. V neposlední řadě je do čl. 96 odst. 2 FN vloženo ustanovení, jež představuje pevný právní základ pro zveřejňování správních rozhodnutí o vyloučení hospodářských subjektů a o finančních sankcích v souladu s požadavky na ochranu údajů. 5.2.6. Granty (články 108–120 FN) Pravidla, jimiž se řídí granty, byla v FN a PP upravena poprvé prostřednictvím přepracovaného znění z roku 2002. Z přezkumu v roce 2006 vyplynuly jen některé změny, které se však z hlediska snižování administrativní zátěže, jíž jsou operační útvary a příjemci vystaveni, ukázaly jako nedostatečné. V důsledku této zátěže nemohou útvary využívat svých zdrojů k dosahování politických cílů a včasnému plnění povinností a příjemci bojují s nadměrnou byrokratickou náročností. Tento stav má dvě přímé příčiny: jednak jsou si pravidla a postupy, jimiž se zadávání veřejných zakázek a grantů řídí, příliš podobná, přestože jejich cíle jsou odlišné (pořizování vs. podpora), jednak se kontrolní opatření v případě grantů zaměřují na skutečné náklady (grant, z nějž jsou financovány skutečné náklady), a nikoli na očekávané výsledky (výstupy) projektů. Návrh tedy předpokládá, že by stávající systém Unie přešel na výkonový systém , jenž by vycházel z definice sjednaných ukazatelů a cílů (výstupů a výsledků). Počítá rovněž s tím, že budou dále zpřístupněny jednotlivé formy zjednodušeného financování (jednorázové částky, standardní stupnice jednotkových nákladů a paušální financování), které nebudou podléhat ověřování skutečných nákladů na provádění grantů (článek 109 FN). Tento nový přístup by měl být v zásadě zakotven v prováděcích pravidlech, obsahoval by kontrolní metody (včetně auditů výkonů) a současně by zajišťoval dodržování společných zásad, jež pro granty platí. Z těchto důvodů by měla být zrušena maximální prahová hodnota zjednodušeného financování (25 000 EUR) s tím, že by mělo být ponecháno na sboru komisařů, aby o ní rozhodl při přijímání příslušného rámce pro tyto druhy financování. Využití některé z forem zjednodušeného financování by mělo být zahrnuto do posouzení rizik, jež provádí schvalující osoba, a současně by mělo být zajištěno rovné zacházení s příjemci. Za tímto účelem by měla Komise přijmout rámec, podle nějž budou formy zjednodušeného financování určovány (soulad s financovanými činnostmi, maximální výše, základ pro výpočet a metody výpočtu). Výjimku by tvořily režimy grantů o nízké hodnotě (≤ 50 000 EUR). Schvalující osoba by poté byla schopna po dobu trvání programu stanovovat na základě předběžného rozpočtu, který by předkládal žadatel, jednorázové částky, stupnice jednotkových nákladů a paušální financování. Přitom by přihlížela k vnitřním účetním postupům žadatele včetně přijatelných kategorií nákladů, které žadatel důsledně používá na podobné operace (nesmělo by docházet k odchylkám na úkor finančních prostředků EU). Současně by měl být podroben přezkumu systém skutečných nákladů , jenž zůstává zachován jako systém standardní (jasnější vymezení různých druhů nákladů, skutečně vzniklé náklady, nepeněžité příspěvky, zisk). Případný zisk z dané činnosti by měl být předmětem zpětného získání v podměrné výši (je-li z prostředků EU financováno 50 % nákladů, mělo by být zpětně získáno pouze 50 % ze zisku). Pokud jde o postupné snižování grantů na provozní náklady (čl. 113 odst. 2 FN), předpokládá návrh, že by bylo uplatňování tohoto pravidla podrobeno na dobu čtyř let přezkumu, nikoli však zrušeno, neboť je svojí podstatou správné. Řízení o udělování grantů upravená v PP byla přezkoumána s cílem ponechat výběr konkrétních modalit co nejvíce na schvalující osobě (rozhodnutí vs. dohoda, bankovní záruky a doklady k posouzení provozní a finanční způsobilosti). Zjednodušeno by mělo být i udělování grantů o nízké hodnotě , a to tak, že by byly v souladu se zásadou proporcionality zrušeny nadměrné administrativní požadavky a zvýšeny stávající prahové hodnoty (z 25 000 EUR na 50 000 EUR). Tato změna by byla v souladu s trendem započatým v roce 2006. Pravidla pro výjimečné schvalování grantů, u nichž se uplatňuje kaskádový princip („kaskádové granty“), se ukázala jako příliš přísná a měla by být zmírněna (čl. 120 odst. 2 FN), tak aby měli příjemci možnost přerozdělovat granty třetím osobám formou dotace. Tím by se mělo zlepšit provádění programů zaměřených na velkou skupinu fyzických osob, jichž dosáhnout pouze za pomoci jedné meziúrovně (jedná se o univerzity v případě programu Erasmus či nevládní organizace v případě programů na převody hotovosti v případě vnějších akcí). Komise navrhuje tyto kaskádové granty zjednodušit tím způsobem, že by se zrušila či zmírnila některá ze stávajících omezení v případech, kdy prvořadý cíl dané činnosti spočívá v přerozdělení finančních prostředků a kdy prvotní příjemce předloží náležité záruky pro zpětné získání daných částek. Přitom by byla zachována zásada, která omezuje prostor prvotního příjemce pro vlastní uvážení při přerozdělování grantu. Dále by měla být schvalujícím osobám poskytnuta flexibilita k tomu, aby mohly považovat skupinu partnerů při plnění rozpočtu, například konsorcium, jež je součástí určité sítě, za jediného příjemce. Čl. 109 odst. 6 FN dále v souladu se zvláštním postavením EIB podle Smlouvy zavádí větší flexibilitu při udělování grantů této bance. V neposlední řadě návrh předpokládá, že budou-li během následného auditu zjištěny systémové chyby v souvislosti s projekty, u nichž jsou propláceny skutečné náklady, bude možné tato zjištění vztáhnout rovněž na jiné projekty . V těchto případech by měla být příslušná schvalující osoba oprávněna uplatnit ve stejném poměru finanční opravy i na neauditované projekty téhož příjemce a příslušné částky získat zpět, nebude-li tento příjemce schopen prokázat, že se daná chyba neauditovaných projektů netýká. 5.2.7. Ceny (nová hlava VIa, článek 120a FN) Ceny jsou udíleny za úspěch v soutěžích a představují odlišnou formu příspěvku Unie, než jakou jsou granty. Návrh proto vyčleňuje ustanovení o cenách do zvláštní hlavy FN. Tyto příspěvky Unie by neměly žádnou souvislost s předpokládanými náklady. 5.2.8. Finanční nástroje řízené mezinárodními finančními institucemi (nová hlava VI B , články 120b a 120c FN) Ve finančních nástrojích je stále více spatřován vhodný prostředek k tomu, aktivovat vedle finančních prostředků EU i prostředky mimorozpočtové. Zejména se jedná o případy sloučení finančních prostředků EU s dalšími zdroji (záručními fondy, rizikovým kapitálem či kombinovanými nástroji, jež slučují grant Společenství s půjčkou či zárukou). Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje, jichž v současnosti nejvíce používají EIB a EIF, nelze zařadit mezi služby ani granty, jsou v návrhu upraveny jako nový druh finančního příspěvku . V zájmu zohlednění specifičnosti jejich uplatňování (revolvingové fondy, poskytování příspěvků prostřednictvím bankovních sítí podle kaskádového principu) a při zachování zásad zodpovědnosti (např. sdílení rizik či spolufinancování, jakož i sankce za neplnění) a řádného finančního řízení (omezení rizik pro veřejné finanční prostředky) by měly být tyto nástroje upraveny zvlášť. 5.2.9. Zprávy a prohlášení o předběžných zjištěních vydávané Účetním dvorem (články 143 a 144) V souvislosti s výročními a zvláštními zprávami Účetního dvora je navržena celá řada změn, jež mají zkrátit příslušný harmonogram a zohlednit stávající postupy (řízení o sporných otázkách, zveřejňování odpovědí jednotlivých orgánů vedle připomínek EÚD či po nich, postupování odpovědí členských států). V neposlední řadě formalizuje nové ustanovení postup, kdy EÚD zasílá prohlášení o předběžných zjištěních komisařům, subjektům a členským státům. 5.2.10. Svěřenecké fondy Unie (článek 164 FN) Podle návrhu by měla být Komise zmocněna zakládat a spravovat svěřenecké fondy Unie pro vnější akce, z nichž by byla financována opatření v případě mimořádných událostí, krizová opatření po odeznění těchto událostí (např. Haiti) a tematicky zaměřené akce. Do těchto fondů by směřovaly příspěvky z rozpočtu Unie a prostředky, jež by poskytli jiní dárci. Uvedený nástroj má Unii především umožnit, aby hrála úlohu významného a viditelnějšího aktéra v oblasti rozvojové pomoci. 5.2.11. Možnost získávat půjčky na nabývání budov (čl. 179 odst. 3 písm. b) FN) V zájmu průhlednosti a nákladové účinnosti navrhuje Komise zavést možnost, aby si orgány braly půjčky v případech, kdy by zamýšlely zakoupit pro své účely prostory. Tato možnost by výrazně zjednodušila stávající systém, zvýšila by nákladovou účinnost, neboť by orgány mohly využívat nižších úrokových sazeb díky ratingu AAA, který Unie na finančním trhu má, a otevřela by jim cestu k vývoji dlouhodobé strategie v oblasti nemovitostí (zejména v případě delegací, OIB a OIL). V praxi by se v rozpočtu objevovaly pouze roční splátky (splácení dané půjčky), půjčky na „budovy“ jako takové by však byly uvažovány mimo rozpočet, neboť z nich není financován rozpočet, nýbrž pořízení majetku. Z tohoto důvodu byla příslušná úprava provedena v článku 179 FN, nikoli článku 14 FN. Upraven byl i článek 96 PP, který vymezuje správní výdaje, k nimž se vztahují předběžné závazky; důvodem je skutečnost, že úhradu jednotlivých ročních (či pravidelných) splátek je podobně jako v případě úhrady nájemného nutno posuzovat jako opakující se správní výdaj. 5.2.12. Pružný přístup k partnerstvím veřejného a soukromého sektoru (PPP) Cílem návrhu Komise je v souladu s požadavkem řady příslušných subjektů usnadnit širší využití konceptu PPP, zejména v oblasti výzkumu. Díky navržené flexibilitě by mělo být možno využívat široké škály PPP v závislosti na jejich struktuře a na přesném vymezení financované činnosti (jednoznačně určené projekty či témata výzkumu a vývoje). Návrh proto obě stávající možnosti strukturování PPP (subjektů zřízených Společenstvím podle článku 185 FN , k nimž v současnosti patří společné technologické iniciativy, a dále konsorcia partnerů, jež má podobu právnické osoby podle soukromého práva či smluvní sítě a může získat grant podle článku 108 FN ) rozšiřuje o dvě možnosti nové. Záměrem návrhu je zejména: - umožnit soukromoprávním subjektům, aby byly pověřeny realizací PPP a za tímto účelem řídily finanční prostředky EU (např. udělovaly granty) v rámci nepřímého řízení ( čl. 53 odst. 1 pododst. 2 písm. g) FN ), - zajistit, aby bylo na základě přenesené pravomoci přijato zvláštní zjednodušené vzorové finanční nařízení pro subjekty zřízené základním aktem a pověřené realizací PPP ( článek 185a FN ). Toto vzorové finanční nařízení bude obsahovat společný soubor závazných zásad, jež budou zajišťovat řádnou správu finančních prostředků EU a náležitou ochranu finančních zájmů Unie. PPP by však mohla uplatňovat vlastní pravidla (účetnictví, interní a externí audit, zadávání veřejných zakázek …), jejichž rámec by vymezovaly příslušné vnitrostátní právní předpisy a základní akt. Bylo by tak možné zvolit takovou strukturu, jež by nejlépe vyhovovala cílům a povaze prováděných činností. Vybírat by bylo možno z celé škály ujednání, jež by sahala od ujednání smluvních až po ujednání institucionalizovaná (úpravu konkrétní právní formy) s tím, že by poslední uvedená možnost zahrnovala subjekt Unie (článek 185 FN), soukromoprávní subjekt (čl. 53 odst. 1 pododst. 2 písm. g) FN) a smíšený subjekt (článek 185a a čl. 53 odst. 1 pododst. 2 písm. e) FN). 5.3. Závěrečná ustanovení (články 182–187 FN) Stávající právní úprava pravidelného tříletého přezkumu FN nezajišťuje dostatečnou právní jistotu ani stálost finančních pravidel. Přezkumný mechanismus je navíc velmi rigidní a nepřihlíží k víceletému plánovacímu cyklu, kterým rozpočet EU a související odvětvové právní předpisy procházejí. Návrh proto předpokládá, že by v budoucnu byly přezkumy finančního nařízení prováděny kdykoli, bude-li to zapotřebí, bez ohledu na zvláštní lhůty. ê 1605/2002 (přizpůsobený) ð nový 2010/0154 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství ð souhrnném rozpočtu Evropské unie ï (Přepracované znění) OBSAH | ČÁST PRVNÍ | SPOLEČNÁ USTANOVENÍ … | HLAVA I | PŘEDMĚT … | HLAVA II | ROZPOČTOVÉ ZÁSADY … | Kapitola 1 | Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu … | Kapitola 2 | Zásada ročního rozpočtu … | Kapitola 3 | Zásada vyrovnanosti … | Kapitola 4 | Zásada zúčtovací jednotky … | Kapitola 5 | Zásada obecnosti √ univerzálnosti Õ … | Kapitola 6 | Zásada specifikace … | Kapitola 7 | Zásada řádného finančního řízení … | Kapitola 8 | Zásada průhlednosti … | HLAVA III | SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU … | Kapitola 1 | Sestavování rozpočtu … | Kapitola 2 | Skladba a předkládání rozpočtu … | HLAVA IV | PLNĚNÍ ROZPOČTU … | Kapitola 1 | Obecná ustanovení … | Kapitola 2 | Způsoby plnění rozpočtu … | Kapitola 3 | Účastníci finančních operací … | Oddíl 1 | Zásada oddělení funkcí … | Oddíl 2 | Schvalující osoba … | Oddíl 3 | Účetní … | Oddíl 4 | Správce zálohových účtů … | Kapitola 4 | Odpovědnost účastníků finančních operací … | Oddíl 1 | Obecná pravidla … | Oddíl 2 | Pravidla vztahující se na pověřené a dále pověřené schvalující osoby … | Oddíl 3 | Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů … | Kapitola 5 | Příjmové operace … | Oddíl 1 | Poskytování vlastních zdrojů … | Oddíl 2 | Odhady pohledávek … | Oddíl 3 | Zjištění √ Stanovení Õ pohledávek … | Oddíl 4 | Schválení inkasa √ zpětného získání prostředků Õ … | Oddíl 5 | Inkaso √ Zpětné získávání prostředků Õ … | Kapitola 6 | Výdajové operace … | Oddíl 1 | Závazek výdajů √ Přidělení výdajů na závazek Õ … | Oddíl 2 | Potvrzení výdajů … | Oddíl 3 | Schválení výdajů … | Oddíl 4 | Platbya výdajů … | Oddíl 5 | Lhůty pro výdajové operace … | Kapitola 7 | Informační systémy … | Kapitola 8 | Interní auditor … | HLAVA V | ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK … | Kapitola 1 | Obecná ustanovení … | Oddíl 1 | Oblast působnosti a zásady zadávání … | Oddíl 2 | Zveřejňování … | Oddíl 3 | Zadávací řízení … | Oddíl 4 | Jistoty a kontrola … | Kapitola 2 | Ustanovení použitelná pro Ö veřejné Õ zakázky zadávané orgány Společenství √ Unie Õ na vlastní účet … | HLAVA VI | GRANTY … | Kapitola 1 | Oblast působnosti a forma grantů … | Kapitola 2 | Zásady … | Kapitola 3 | Postup poskytování Ö Řízení o udělení grantu Õ … | Kapitola 4 | Platby a kontrola … | Kapitola 5 | Provádění … | HLAVA VII | PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ Ö ÚČETNÍ ZÁVĚRKY Õ A ÚČETNICTVÍ … | Kapitola 1 | Předkládání účtů Ö účetní závěrky Õ … | Kapitola 2 | Informace o plnění rozpočtu … | Kapitola 3 | Účetnictví … | Oddíl 1 | Společná ustanovení … | Oddíl 2 | Obecné účty … | Oddíl 3 | Rozpočtové účty … | Kapitola 4 | Inventární soupisy majetku … | HLAVA VIII | EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM … | Kapitola 1 | Externí audit … | Kapitola 2 | Absolutorium … | ČÁST DRUHÁ | ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ … | HLAVA I | EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND … | HLAVA II | STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND A EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA … | HLAVA III | VÝZKUM … | HLAVA IV | VNĚJŠÍ AKCE … | Kapitola 1 | Obecná ustanovení … | Kapitola 2 | Provádění akcí … | Kapitola 3 | Zadávání Ö veřejných Õ zakázek … | Kapitola 4 | Granty … | Kapitola 5 | Kontrola účtů … | HLAVA V | EVROPSKÉ ÚŘADY … | HLAVA VI | SPRÁVNÍ POLOŽKY √ PROSTŘEDKY Õ … | HLAVA VII | ODBORNÍCI … | ČÁST 3 TŘETÍ | PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ … | HLAVA I | PŘECHODNÁ USTANOVENÍ … | HLAVA II | ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ … | EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Účetního dvora[13], poté, co postoupily návrh legislativního aktu Soudnímu dvoru Evropské unie, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, veřejnému ochránci práv a inspektoru ochrany údajů, poté, co postoupily návrh legislativního aktu pro informaci vnitrostátním parlamentům, poté, co postoupily návrh legislativního aktu pro informaci Evropské centrální bance a Evropské investiční bance, v souladu s řádným legislativním postupem[14], vzhledem k těmto důvodům: ò nový (1) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[15], bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracováno. ê 1605/2002 bod odůvodnění 1 (přizpůsobený) (2) Od přijetí finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[16] došlo ke značným změnám podmínek, za kterých bylo přijato, zejména v důsledku zavedení finančního výhledu, který tvoří rámec pro vývoj rozpočtu, vývoje v institucionálních strukturách a dalšího rozšiřování. Proto bylo uvedené nařízení několikrát podstatně pozměněno. Aby byly zejména zohledněny požadavky na zjednodušení v legislativní i správní oblasti a zpřísnění řízení finančních prostředků Společenství, je žádoucí finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 z důvodů jasnosti přepracovat. ò nový (3) Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, jejichž dodržování je závazné pro všechny legislativní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepci a strukturu uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení je třeba zachovat. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co možná zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro roční rozpočet Unie (dále jen „rozpočet“) a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finanční reformy, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností ( activity based budgeting ), modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty. ê 1995/2006 bod odůvodnění 4 (přizpůsobený) (4) Je třeba vzít v úvahu ustanovení o plnění příjmů a výdajů rozpočtu, jež budou √ jsou Õ obsažena v základních právních aktech přijatých pro období 2007 až 2013, aby se zajistil soulad mezi těmito akty a √ tímto Õ finančním nařízením. ò nový (5) Na základě zkušeností z praxe by měly být ve finančním nařízení provedeny určité změny, a to v zájmu jeho adaptace na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, např. pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, jednoduššího využívání zvláštních finančních nástrojů, např. nástrojů Evropské investiční banky, a snazšího plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. ê 1605/2002 bod odůvodnění 2 (přizpůsobený) ð nový (6) Toto nNařízení √ (ES, Euratom) č. 1605/2002 Õ by se mělo omezit √ omezilo Õ pouze na stanovení obecných zásad a základních pravidel, které platí pro celou rozpočtovou oblast, na kterou se vztahuje Smlouva √ vztahují Smlouvy Õ, zatímco prováděcí ustanovení by měla být ponechána do nařízení o prováděcích pravidlech k tomuto nařízení √ byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[17] Õ, aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost finančního nařízení √ (ES, Euratom) č. 1605/2002 Õ . Proto by měla být Komise zmocněna k přijetí těchto prováděcích pravidel. ðSmlouva o fungování Evropské unie však omezuje možnost přenést na Komisi pravomoc k přijetí prováděcích opatření pouze na účely doplnění či změny prvků legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení z nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Prováděcí opatření přijatá Komisí by se měla omezit na technické podrobnosti a způsoby provádění. ï ê 1605/2002 bod odůvodnění 3 (přizpůsobený) (7) Sestavování a plnění rozpočtu by mělo dodržovat čtyři základní zásady rozpočtového práva (jednotnost, obecnost √ univerzálnost Õ, specifikaci a √ zásadu Õ ročního √ rozpočtu Õ rozpočtování) a zásady správnosti rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, řádného finančního řízení a průhlednosti. ê1605/2002 bod odůvodnění 4 (přizpůsobený) (8) Toto nařízení by mělo tyto zásady znovu potvrdit a omezit výjimky na nezbytně nutné √ nezbytné minimum Õ v rámci přísných podmínek. ê 1605/2002 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený) ð nový (9) Pokud jde o zásadu jednotnosti, mělo by toto nařízení stanovit, že se vztahuje také na provozní √ operační Õ výdaje v souvislosti s prováděním ustanovení Smlouvy o Evropské unii týkajících se společné zahraniční a bezpečnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech, pokud jdou k tíži rozpočtu. √ Ze Õ Zzásaday jednotnosti a správnosti rozpočtu znamená √ vyplývá Õ, že všechny příjmy a výdaje Společenství i příjmy a výdaje Unie, pokud jdou k tíži rozpočtu, jsou uvedeny v tomto rozpočtu. (10) ðMěla by být zjednodušena pravidla, jež platí pro úroky z plateb předběžného financování, neboť tato pravidla představují pro příjemce finančních prostředků Unie i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary na straně jedné a hospodářskými subjekty a partnery na straně druhé nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména z hlediska příjemců grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a naběhlé úroky zpětně získávat. Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, tak aby mohly být úroky naběhlé z plateb předběžného financování opětovně použity na programy řízené některými pověřenými subjekty nebo získány zpět. ï ê 1605/2002 bod odůvodnění 8 (přizpůsobený) (11) Pokud jde o zásadu ročního rozpočtu, je třeba zachovat odlišování mezi časově rozlišenými a nerozlišenými položkami √ prostředky Õ. O přesunech mezi položkami závazků a položkami plateb by měl rozhodovat každý orgán. Dodatečná období by měla zůstat zachována pouze v případech, kde je to nezbytně nutné, tj. zejména u plateb EZOZF. S ohledem na zásadu ročního rozpočtu by mělo být dosaženo vyšší √ Měla by být zachována stávající míra Õ pružnosti a průhlednosti, aby bylo možné reagovat na provozní potřeby. Přenesení prostředků by mělo být výjimečně povoleno v případě výdajů na přímé platby zemědělcům v rámci nového Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), zřízeného nařízením Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky[18]. ê 1995/2006 body odůvodnění 9 a 10 (přizpůsobený) (12) Žádosti členských států o platby podle zemědělských nařízení √ v oblasti zemědělství jsou zpravidla Õ budou podávány převážně počátkem rozpočtového roku n . Maximální prahová hodnota pro závazky předem přijaté vůči EZZF (od 15. listopadu roku n–1 ) ke krytí běžných správních výdajů (financovaných z rozpočtu na rok n ) by proto měla být zvýšena na tři čtvrtiny odpovídajících prostředků v posledním přijatém zemědělském rozpočtu. Pokud jde o √ Ustanovení, jež se týkají Õ omezení √ v přidělování správních výdajů na závazky předem, Õ závazků přijatých předem na úhradu správních výdajů, mělo by být znění změněno tak, aby odkazovalo √ by měla odkazovat Õ na prostředky schvalované rozpočtovým orgánem, tedy s vyloučením převodů prostředků √ a tedy by se neměla týkat převodů prostředků Õ. (13) Používání nerozlišených prostředků na veterinární opatření financovaná z EZZF zbytečně ztěžuje provádění takovýchto opatření, zejména s ohledem na omezení možnosti přenášení prostředků. Používání rozlišených prostředků na tyto výdaje by tedy mělo být povoleno, jelikož by to lépe odpovídalo víceleté povaze těchto akcí. ò nový (14) Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. V zájmu zachování účelu, na nějž dárce použití daných prostředků vázal, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Vnitřní účelově vázané příjmy lze přenášet pouze do následujícího roku, nestanoví-li příslušný základní právní akt jinak nebo nejedná-li se o řádně odůvodněný případ. ê 1605/2002 bod odůvodnění 9 (přizpůsobený) (15) Zásada vyrovnanosti je základním rozpočtovým pravidlem. V této souvislosti by se mělo zdůraznit, že využívání půjček je neslučitelné se systémem vlastních zdrojů Společenství √ Unie Õ. Zásada vyrovnanosti √ by Õ však √ neměla být vykládána v tom smyslu, že představuje Õ není překážkou pro výpůjční a úvěrové operace, které jsou zaručeny souhrnným rozpočtem Unie. ê 1605/2002 bod odůvodnění 10 (přizpůsobený) (16) V souladu s čl. √ 320 Õ 277 prvním pododstavcem Smlouvy o ES √ fungování Evropské unie Õ a čl. 181 prvním pododstavcem Smlouvy o Euratomu by se měla stanovit zúčtovací jednotka, ve které se rozpočet sestavuje a která se používá při plnění rozpočtu a předkládání účtů. ê 1605/2002 bod odůvodnění 6 (přizpůsobený) ð nový (17) Pokud jde o zásadu obecnosti √ univerzálnosti Õ, je třeba zrušit √ byly zrušeny Õ možnosti vrácení splátek √ záloh Õ a jejich opětovného použití; √ a tyto možnosti byly Õ částečně by měly být nahrazeny účelově vázanými příjmy a možností obnovit zrušené položky √ zrušené závazky k prostředkům Õ. Tyto změny nemají vliv na zvláštní √ Zvláštní Õ ustanovení, která se použijí na strukturální fondy √ , zůstala nedotčena Õ. (18) ð Odchylka, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika „vnitřních účelově vázaných příjmů“, jež plynou z prostředků schválených rozpočtovým orgánem, na straně jedné, a „vnějších účelově vázaných příjmů“ plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít i nadále možnost spolufinancovat vnější, zejména humanitární akce, a to i v případech, kdy to základní právní akt výslovně nepředvídá. V zájmu zjednodušení správy nemovitostí by měly být na seznam vnitřních účelově vázaných příjmů zařazeny příjmy z prodeje budov či souvisejících operací. ï ò nový (19) V zájmu větší průhlednosti by mělo být stanoveno, že účelově vázané příjmy jsou v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá. ê 1995/2006 bod odůvodnění 12 (přizpůsobený) (20) V současné době si musí Komise před přijetím darů nebo odkazů, které jsou spojeny s finančními náklady, vyžádat povolení rozpočtového orgánu. Aby se zabránilo zbytečným a zdlouhavým postupům před tím, než Komise může √ získá povolení Õ přijmout dary nebo odkazy spojené s určitými náklady, měla by být povinnost získat povolení rozpočtového orgánu stanovena pouze v případě darů nebo odkazů, jejichž výše přesahuje určitou hodnotu a s nimiž jsou spojeny značné náklady. ê 1605/2002 bod odůvodnění 7 (přizpůsobený) (21) Pokud jde o zásadu specifikace, je třeba orgánům poskytnout určitou pružnost √ v rámci Õ řízení pro √ k tomu, aby mohly provádět Õ převody položek √ prostředků Õ. Toto nařízení by mělo povolit √ stanovit možnost, aby byly Õ společné předkládání přídělu √ příděly Õ finančních i správních zdrojů √ uváděny společně Õ podle účelu. Je třeba sladit i postupy pro převodůy položek √ prostředků Õ pro všechny √ ostatní Õ orgány, aby byly převody položek √ prostředků Õ týkajících se zaměstnanců a provozních položek √ prostředků Õ záležitostí každého orgánu √ v kompetenci jednotlivých orgánů Õ. Pokud jde o převody položek √ prostředků Õ, které se týkají provozních √ operačních Õ výdajů, může Komise provádět převody mezi kapitolami v rámci stejné √ téže Õ hlavy s celkovým omezením √ až do celkové výše Õ 10 % z položek √ prostředků Õ za rozpočtový rok, které jsou obsaženy v rozpočtové položce √ zapsány v rozpočtové linii Õ, ze které se převod uskutečňuje. Rozpočtový orgán by měl mít možnost vytvářet rezervy pouze ve dvou případech: pokud neexistuje základní právní akt nebo není jisté, zda položky √ prostředky Õ jsou dostatečné. ê 1995/2006 body odůvodnění 13 a 14 (přizpůsobený) ð nový (22) Pravidla upravující převod prostředků by měla být zjednodušena a v některých ohledech upřesněna, neboť při jejich uplatňování v praxi se projevila jejich těžkopádnost nebo nejasnost. ðJe třeba zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. V případě schvalování některých převodů by tak měla být umožněna větší pružnost. ï (23) Pro zvýšení √ efektivnosti Õ účinnosti by mělo být Komisi umožněno rozhodovat samostatně o převodech z rezervy v případech, kdy pro dané opatření neexistuje v době sestavení rozpočtu žádný základní právní akt, ale kdy je takový základní právní akt přijat v průběhu rozpočtového roku. ð K tomu, aby nedocházelo k opakovanému prodlení při převodech, o nichž je nutno vyrozumět rozpočtový orgán, je dále nutno zjednodušit kategorie těchto převodů a postupy pro jejich provádění. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých rozpočtových prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci. V těchto případech by měla Komise v zájmu průhlednosti o svém rozhodnutí neprodleně vyrozumět rozpočtový orgán. Komise by měla v rámci určitých limitů samostatně rozhodovat i o převodech z rezervy na mimořádnou pomoc. ï ê 1995/2006 bod odůvodnění 15 (přizpůsobený) (24) Pravidla pro převody správních prostředků Komise by měla být přizpůsobena nové struktuře sestavování rozpočtu podle činností (ABB) √ v souladu se strukturou sestavování rozpočtu podle činností ( activity-based budgeting ) Õ . Proto by měla být stanovena výjimka z „oznamovacího postupu“. V průběhu posledního měsíce rozpočtového roku by Komise měla mít možnost rozhodovat v rámci určitých limitů samostatně o převodu prostředků souvisejících s výdaji na zaměstnance, a to v určitých mezích. ê 1605/2002 bod odůvodnění 11 (přizpůsobený) (25) Zásada řádného finančního řízení by měla být definována odkazem na zásady hospodárnosti, účinnosti √ efektivnosti Õ a efektivity √ účelnosti Õ a jejichí dodržování by mělo být zajištěno sledováním pomocí výkonnostních ukazatelů √ výkonnosti Õ pro každou oblast činnosti a měřitelných tak, aby bylo možno zhodnotit výsledky. Orgány by měly provádět hodnocení ex ante a ex post v souladu s pokyny stanovenými Komisí. ê 1995/2006 bod odůvodnění 5 (přizpůsobený) ð nový (26) Mělo by se √ dále Õ upřesnit, že řádné finanční řízení vyžaduje účinnou a účelnou √ a efektivní Õ vnitřní kontrolu, a měly by být definovány hlavní prvky a cíle systémů vnitřní kontroly. (27) ð Pokud jde o ustanovení o proporcionalitě, měl by být v souvislosti s posouzením rizik, jež provádí schvalující osoba, zaveden pojem přijatelného rizika chyby. Orgány by měly mít možnost odchýlit se od obecné hranice významnosti ve výši 2 %, kterou používá Účetní dvůr při posuzování legality a správnosti uskutečněných operací. Pro orgán příslušný pro udělení absolutoria by míra přijatelného rizika představovala lepší východisko k posouzení kvality řízení rizik ze strany Komise. Legislativní orgán by měl proto s přihlédnutím k nákladům na kontrolní opatření a k přínosům těchto opatření určit míru přijatelného rizika chyby pro jednotlivé oblasti politiky. ï ê 1605/2002 bod odůvodnění 12 (přizpůsobený) (28) Konečně pPokud jde o zásadu průhlednosti, je třeba zajistit lepší informovanost o plnění rozpočtu a vedení účetnictví. Měla by být také stanovena nejzazší lhůta pro zveřejnění rozpočtu, aniž je dotčeno prozatímní zveřejnění Komisí v době mezi prohlášením o schválení rozpočtu s konečnou platností předsedou Evropského parlamentu a zveřejněním v Úředním věstníku Evropskýché společenství √ unie Õ. Měla by také zůstat √ zachována Õ možnost záporné rezervy. ê 1995/2006 bod odůvodnění 6 (29) Za účelem zajištění průhlednosti využívání prostředků z rozpočtu je nutné zpřístupnit informace o příjemcích těchto prostředků v rámci určitých mezí nezbytných pro ochranu oprávněných veřejných a soukromých zájmů a s přihlédnutím ke zvláštnímu účetnímu období Evropského zemědělského záručního fondu. ê 1605/2002 bod odůvodnění 13 (přizpůsobený) ð nový (30) Pokud jde o sestavování a předkládání rozpočtu, měla by být sladěna a zjednodušena současná ustanovení zrušením rozlišování, které nemá praktický význam, mezi rozpočty dodatkovými a opravnými. (31) ðV souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Po obsahové stránce by měl být přesněji vymezen obecný úvod, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty. ï ê 1605/2002 bod odůvodnění 14 (přizpůsobený) (32) Oddíl rozpočtu týkající se Komise by měl předkládat √ uvádět Õ položky √ prostředky Õ a zdroje podle účelu, tj. sestavování rozpočtu podle činností ( activity-based budgeting ), aby byla zlepšena √ a to v zájmu větší Õ průhlednosti řízení rozpočtu √, pokud jde o cíle Õ z hlediska - řádného finančního řízení, a zejména účinnosti √ efektivnosti Õ a efektivity √ účelnosti Õ . ê 1605/2002 bod odůvodnění 15 (přizpůsobený) (33) Orgány by měly disponovat určitou pružností při řízení statutárních pracovních míst ve vztahu k tomu, co je povoleno rozpočtem, zejména v rámci nové orientace na řízení podle výsledků, a nikoli podle prostředků. Tato volnost √ pružnost by Õ však bude √ měla být Õ nadále omezena dvojím limitem rozpočtových položek √ prostředků Õ jednoho rozpočtového roku a celkovým počtem přidělených míst;. kKromě toho jsou z této volnosti vyňaty √ tato pružnost neplatí v případě Õ stupněňů √ AD 16, AD 15 a AD 14 Õ A 1, A 2 a A 3. ê 1995/2006 bod odůvodnění 19 (přizpůsobený) (34) V zájmu lepšího zohlednění V oblasti plnění rozpočtu √ by měly být zohledňovány Õ zvláštních prvkůy společné zahraniční a bezpečnostní politiky je nutné provést určité změny v oblasti plnění rozpočtu. Z důvodů právní jasnosti by měly být formy základních právních aktů podle Smlouvy o ES √ fungování Evropské unie Õ a hlavy V a VI Smlouvy o EU uvedeny ve finančním nařízení, a nikoli v prováděcích pravidlech. Mělo by být rovněž doplněno zvláštní ustanovení umožňující řádně zohlednit dDruhy přípravných opatření, jež lze v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky přijímat √, by mělo Õ dále řádně zohlednit zvláštní ustanovení. ê 1605/2002 bod odůvodnění 16 (přizpůsobený) ð nový (35) V oblasti plnění rozpočtu je třeba vyjasnit různé možné způsoby plnění rozpočtu, buď na ústřední úrovni Komisí, nebo na sdíleném základě společně s členskými státy, nebo na decentralizovaném základě s třetími zeměmi, které využívají vnější pomoc, anebo společně s mezinárodními organizacemi. Řízení na ústřední úrovni by mělo být možné provádět buď přímo útvary Komise, nebo nepřímo pověřením subjektů práva Společenství nebo vnitrostátního veřejného práva. Metody plnění by měly zaručovat, že jsou dodržovány postupy pro ochranu prostředků Společenství nezávisle na subjektu, který je pověřený celkovým nebo částečným plněním, a musí potvrzovat, že konečnou odpovědnost za plnění rozpočtu má Komise v souladu s článkem 274 Smlouvy. (36) ð Pokud jde o způsoby plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, příslušná pravidla se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, tj. zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu bylo plnění výdajů doprovázeno takovou úrovní kontroly a průhlednosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise. Mělo by se tak jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení společného režimu pro nepřímé řízení s tím, že by bylo možno jej upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména v případech, plní-li rozpočet nepřímo členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento společný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž by se Komise řídila při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu, a hlavní zásady, jimiž by se řídily pověřené osoby. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů daného pověřeného subjektu za předpokladu, že jí tento subjekt zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. ï ê 1605/2002 body odůvodnění 17 a 18 (přizpůsobený) ð nový (37) Jelikož Komise odpovídá za plnění rozpočtu, nemůže přenést úkoly veřejné moci, které obsahují volný prostor pro uvážení. Toto nařízení by mělo tuto zásadu potvrdit a upřesnit rozsah úkolů, které mohou být přeneseny. Mělo by být také stanoveno, že jiné soukromoprávní subjekty, než které jsou pověřeny veřejnou službou a za přesně stanovených podmínek, nemohou provádět žádná opatření k plnění rozpočtu, ale pouze poskytovat specializované technické nebo správní služby nebo plnit přípravné nebo doplňkové úkoly. (38) V zájmu dodržování zásad průhlednosti a řádného finančního řízení by veřejné subjekty nebo subjekty pověřené veřejnou službou, na něž jsou přeneseny úkoly plnění jménem Komise, měly mít průhledné postupy zadávání zakázek, účinné systémy vnitřní kontroly, systém předkládání účtů oddělený od ostatních činností a externí audit. (39) ðMěla by být pozměněna pravidla pro „hodnocení ex ante “ subjektů (s výjimkou členských států, jež hodnocení ex ante nepodléhají), tak aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů Unie, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení. V rámci úkolů dohledu, jež plní Komise, by měl být pro všechny druhy rozpočtového řízení upraven soubor povinností kontroly a auditu včetně postupů schvalování účetní závěrky. ï ò nový (40) V zájmu provozních potřeb a snazšího plnění rozpočtu na straně potenciálních příjemců a partnerů při plnění rozpočtu by měly požadavky zůstat úměrné konkrétním rizikům určitého opatření a kontrolnímu prostředí, jež je u tohoto opatření nastaveno. Při posuzování schopnosti třetí osoby či subjektu uvedené požadavky splnit by měla být zohledněna povaha úkolů a opatření, jež Komise vykonává v rámci dohledu nad plněním daného opatření a související podpory. V zájmu lepšího plnění rozpočtu a naplňování politik by toto nařízení mělo dále upravit nové nástroje financování, např. finanční nástroje a partnerství veřejného a soukromého sektoru. ò nový (41) Jak ukazuje zkušenost s partnerstvími veřejného a soukromého sektoru (PPP), jež jsou zahrnovány mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být do nařízení zapracovány další alternativy, aby bylo možno vybírat z širšího spektra subjektů, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je z hlediska soukromoprávních partnerů přístupnější. Tyto alternativy by měly být realizovány v rámci nepřímého řízení. Jednou z nich by měl být subjekt zřízený základním právním aktem, pro nějž by platila finanční pravidla, jež by zohledňovala zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie. Tyto zásady by měly být přijaty v nařízení v přenesené pravomoci a měly by vycházet ze zásad, jež musí dodržovat třetí subjekty pověřené úkoly plnění rozpočtu. Další alternativou by měla být realizace PPP ze strany subjektů podle soukromého práva členského státu. ò nový (42) Do tohoto nařízení by měly být v souladu s článkem 317 Smlouvy zapracovány základní povinnosti kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy v případě nepřímého plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení a jež jsou v současné době upraveny pouze v odvětvových nařízeních. Je proto zapotřebí do něj zapracovat ustanovení, jež stanoví jednotný rámec pro všechny příslušné oblasti politiky, který bude upravovat harmonizované správní struktury na úrovni členských států, společné povinnosti řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídicího subjektu o věrohodnosti spolu s výrokem nezávislého auditora o tomto prohlášení a roční prohlášení členských států, kterým tyto státy přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, jakož i mechanismy schvalování účetní závěrky, oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. ê 1605/2002 bod odůvodnění 19 (přizpůsobený) (43) V souladu s čl. √ 322 Õ 279 písm. c) Smlouvy √ by mělo Õ definuje toto nařízení √ vymezit Õ pravomoci a odpovědnost √ účastníků finančních operací, zejména Õ schvalujících osob, účetnícho a interního auditora. Schvalující osoby √ by měly nést Õ nesou plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace v rámci své pravomoci a √ měly by Õ skládají z nich √ skládat Õ účty, v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení. Toto zmocnění by proto mělo být posíleno zrušením centralizovaných předběžných kontrol, a zejména zrušením předběžného schvalování příjmových a výdajových operací finančním kontrolorem a ověřování účetním, že dluh byl platbou uhrazen. Účetní √ by měl být Õ je nadále odpovědný za řádné provádění plateb, vybírání příjmů a vymáhání pohledávek. √ Měl by Õ Sspravovatuje pokladní hotovost, vedeést účetnictví a sestavovatuje účetní závěrky orgánu. Interní auditor √ by měl vykonávat Õ vykonává své povinnosti podle odpovídajících mezinárodních √ auditorských standardů Õ norem pro audit. Jeho úkolem √ by mělo být Õ je prověřovat řádné fungování řídíicích a kontrolních systémů zaváděných schvalujícími osobami. Interní auditor se neúčastní finančních operací a nemá za úkol vykonávat kontrolu těchto operací, která předchází rozhodnutím schvalujících osob; plnou odpovědnost za tato rozhodnutí by měly nést schvalující osoby. ò nový (44) Pokud jde o povinnosti pověřené schvalující osoby, měla by být jasněji vymezena některá ustanovení, zejména o postupech vnitřní kontroly, jež tato osoba ex ante a ex post zavádí, a dále o povinnostech této osoby k podávání zpráv. V této souvislosti by měl být v souladu s praxí aktualizován obsah výroční zprávy o činnosti, kterou tato osoba podává, tj. tato zpráva by měla obsahovat požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž tato osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností. ê 1995/2006 bod odůvodnění 24 ð nový (45) ðMěla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise, zejména by mělo být specifikováno, že je pouze účetní Komise oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány. ï Je nutno vyjasnit odpovědnost účetnícho za ověřování účetních závěrek na základě finančních informací, jež mu jim předloží schvalující osoby. Za tímto účelem by měli být účetní zmocněni k provádění kontroly informací, jež získala pověřená schvalující osoba, a měli by mít právo vznést v případě potřeby výhrady. ò nový (46) V zájmu snazšího provádění určitých programů a akcí, jímž jsou pověřeny finanční instituce, by mělo toto nařízení upravit možnost zřizovat svěřenecké účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v euru. ê 1605/2002 bod odůvodnění 20 (přizpůsobený) (47) Odpovědnost schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů √ by Õ se √ neměla lišit Õ neliší od odpovědnosti ostatních úředníků a zaměstnanců a √ měly by Õ použijí se na ni, v rámci služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství, √ použít Õ stávající disciplinární a finanční sankce. Na druhé straně by měla být zZ důvodu zvláštní povahy jejich úkolů by √ však Õ měla být zachována některá zvláštní ustanovení o pochybení účetních a správců zálohových účtů. Účetní a správci zálohových účtů již nebudou mít žádné zvláštní příplatky ani pojištění. Dále je třeba vyjasnit odpovědnost schvalující osoby. Pro případy, u kterých se nejedná o podvod, √ by měl Õ zřídí každý orgán √ zřídit Õ zvláštní komisi, o jejíž posudek se může orgán oprávněný ke jmenování opřít. Tato komise √ by měla Õ má za úkol určit, zda došlo k finanční nesrovnalosti, za kterou může disciplinárně nebo finančně odpovídat úředník nebo jiný zaměstnanec. Zjistí-li systémové chyby, √ měla by předat Õ předá schvalující osobaě a internímu auditorovi zprávu. V případech podvodu by naopak mělo toto nařízení odkazovat na platné předpisy na ochranu finančních zájmů Evropských společenství √ Unie Õ a o boji proti korupci úředníků √ Unie Õ Evropských společenství nebo úředníků členských států. ê 1995/2006 bod odůvodnění 23 (48) Mělo by být umožněno, aby více orgánů ustavilo společné komise k řešení finančních nesrovnalostí. ò nový (49) Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zkvalitnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. Zjednodušení by měla přinést zvláštní úprava postupů pro úpravu a rušení odhadů pohledávek. ê 1995/2006 bod odůvodnění 26 (přizpůsobený) ð nový (50) Měla by být √ stanovena Õ zavedena promlčecí doba pro uplatnění nároků √ pohledávek Õ. Pro √ Unii Õ Společenství neplatí na rozdíl od mnohých jeho jejích členských států žádné promlčecí doby vedoucí k zániku finančních pohledávek po uplynutí určité doby. √ Unie Õ Společenství není omezenao promlčecí dobou ani při vymáhání svých pohledávek vůči třetím osobám. Zavedení této promlčecí doby je v souladu se zásadou řádného finančního řízení. (51) ðMěla by být jasněji vymezena a zpřísněna pravidla, jimiž se řídí zpětné získávání prostředků. Zejména je nutno specifikovat, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Evropské unie. K posílení ochrany finančních zájmů Unie by měly dále členské státy přistupovat k nárokům na vrácení finančních prostředků Unie stejně jako k nárokům veřejných společností na svém území. ï (52) S přihlédnutím ke sdělení Komise o správě dočasně vybraných pokut[19] by měly být pokuty, sankce a postihy a veškeré příjmy z nich plynoucí zaznamenávány jako příjem rozpočtu v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí, jimiž byly vyjmenované druhy postihů uloženy. Odchylně od tohoto pravidla by měla být z celkové výše pokut či sankcí, jež mají být zapsány do rozpočtu, zadržena nejvýše 2 %, jež budou převedena do fondu zřízeného uvedeným sdělením. ê 1605/2002 bod odůvodnění 21 (přizpůsobený) (53) Je třeba definovat pojmy rozpočtového a právního závazku √ v souvislosti s přidělováním Õ výdajů √ na závazek Õ a podmínky jejich použití. Pro snížení objemu „spících závazků“ je třeba omezit dobu, po kterou mohou být individuální právní závazky přijímány na základě souhrnných rozpočtových závazků. Dále √ by mělo Õ musí být přijato ustanovení pro √ o Õ zrušení individuálních závazků, které po dobu tří let nevedly k platbě. ò nový (54) V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o grantu, grantové dohody a pověřovací dohody se třetími osobami obsahovat příslušná ustanovení. ê 1605/2002 bod odůvodnění 22 (přizpůsobený) (55) Toto nařízení by mělo definovat, jaké druhy plateb mohou provádět schvalující osoby. Tyto platby musí √ by měly Õ být prováděny především podle √ v závislosti na účelnosti Õ účinnosti √ dané Õ akce a z ní vyplývajících výsledků. Nepřesné pojmy platba předem a záloha se již nebudou používat; pPlatby by měly být uskutečňovány formou předběžného financování, průběžných plateb a plateb konečného zůstatku, pokud není celá částka zaplacena najednou. ê 1605/2002 bod odůvodnění 23 (přizpůsobený) (56) Toto nařízení by mělo stanovit, že oOperace potvrzení, schválení a platby výdajů √ by Õ se √ měly Õ musí uskutečnit ve lhůtě stanovené v prováděcích pravidlech a že její nedodržení dává √ by mělo zakládat nárok Õ věřitelům právo na úroky z prodlení k tíži rozpočtu. ò nový (57) Orgány by měly mít možnost vydávat předchozí oficiální souhlas s předáváním dokumentů elektronickou cestou. Dále by měla být v souladu s rozhodnutími Komise o elektronických a digitálních dokumentech aktualizována finanční ustanovení o ověřování závazků, jež by měla výslovně uznat právní hodnotu elektronických objednávkových formulářů a faktur pro zaznamenávání právních závazků. ê 1995/2006 bod odůvodnění 25 (58) Je nutné vyjasnit vztah mezi interním auditorem Komise a subjekty zřízenými Společenstvími. Tyto subjekty by měly mít vlastní interní audit podřízený vlastní správní radě, zatímco interní auditor Komise je podřízen sboru komisařů, pokud jde procesní postupy a systémy Komise. Interní auditor Komise by měl mít pouze povinnost osvědčovat, že funkce interního auditu subjektů odpovídá mezinárodním standardům, a za tímto účelem by měl být schopen provádět hodnocení kvality činností v oblasti interního auditu. ê 1995/2006 bod odůvodnění 27 (přizpůsobený) (59) Finanční √ Toto Õ nařízení by mělo odrážet význam rámcových smluv při zadávání veřejných zakázek. Mělo by podporovat využívání interinstitucionálních Ö zadávacích řízení Õ postupů zadávání zakázek a umožňovat společnáé Ö zadávací řízení Õ postupy zadávání zakázek mezi orgánem a zadavateli z členských států. ê 1605/2002 bod odůvodnění 24 (přizpůsobený) (60) Pokud jde o veřejné zakázky zadávané orgány Společenství na vlastní účet, měla by se na ně vztahovat pravidla obsažená ve směrnicích Evropského parlamentu a Rady o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, služby a dodávky. Pravidla vztahující se na veřejné zakázky, které jsou zadávány na účet třetích osob, musí být také v souladu se zásadami v uvedených směrnicích. ê 1995/2006 bod odůvodnění 28 (přizpůsobený) (61) √Pokud jde o pravidla zadávání veřejných zakázek, Õ Jje třeba provést některé změny, jež √ by Õ zajistíily plný soulad tohoto nařízení se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[20]. Z této směrnice vyplývající možnost členských států určit zvláštní řízení pro Ö veřejné Õ zakázky, které jsou prohlášeny za tajné nebo jejichž plnění musí doprovázet zvláštní bezpečnostní opatření, nebo jestliže to vyžaduje ochrana členského státu, by měla být poskytnuta též orgánům √ Unie Õ Společenství. ê 1605/2002 bod odůvodnění 25 (přizpůsobený) (62) Za účelem předcházení nesrovnalostem, boji proti podvodu a korupci a zajištění řádného a účinného √ efektivního Õ řízení by ze zadávání Ö veřejných Õ zakázek měli být vyloučeni zájemci nebo uchazeči, kteří √ se provinili uvedeným jednáním Õ zavinili uvedená jednání nebo se nacházejí ve střetu zájmů. ê 1995/2006 bod odůvodnění 29 (přizpůsobený) ð nový (63) V souladu se směrnicí 2004/18/ES je třeba vyjasnit pravidla pro vyloučení ze zadávacího řízení. Ve finančním √ tomto Õ nařízení by navíc měla být v zájmu právní jistoty a proporcionality přesně stanovena maximální doba vyloučení. S ohledem na směrnici 2004/18/ES by √ dále Õ měla být stanovena výjimka z pravidel pro vyloučení v případě nákupu dodávek za zvláště výhodných podmínek buď od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu v souladu s vnitrostátním právem. (64) ðPravidla pro vyloučení ze zadávacího řízení by měla být zkvalitněna i v zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie. V souladu se směrnicí 2004/18/ES by měl být do nařízení zapracován odkaz na praní peněz. Případy vyloučení zájemce nebo uchazeče, který byl pravomocným rozsudkem uznán vinným ze spáchání trestného činu spojeného s jeho podnikáním nebo z podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz či podobného trestného činu, jenž poškozuje finanční zájmy Unie, by se měly vztahovat rovněž na osoby oprávněné za tyto zájemce či uchazeče jednat či je zastupovat, osoby, jež mají vůči těmto zájemcům či uchazečům rozhodovací pravomoc, a osoby, které tyto zájemce či uchazeče ovládají. V zájmu proporcionality by však neměli být vylučování zájemci a uchazeči, kteří mohou prokázat, že přijali náležitá opatření proti příslušným osobám, jež jsou oprávněny za ně jednat či je zastupovat. V zájmu kontinuity činnosti orgánů by měla být v případě vyjednávacího řízení stanovena výjimka z povinnosti vyloučit zájemce či uchazeče z důvodů úpadku nebo v podobných případech, dále z důvodů vážného profesního pochybení nebo neplnění sociálních závazků, jestliže z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výlučných práv lze veřejnou zakázku zadat pouze určitému hospodářskému subjektu. ï ê 1995/2006 bod odůvodnění 30 (přizpůsobený) (65) Ve finančním nařízení by měla být rovněž stanovena povinnost zZájemcůi nebo uchazečiů √ by měli být Õ v rámci Ö zadávacích řízení Õ postupů zadávání zakázek √ povinni Õ na výzvu prokázat, kdo je vlastníkem právnické osoby předkládající nabídku nebo kdo vykonává řízení, ovládá ji nebo ji zastupuje, a prokázat, že se tento vlastník nebo jeho subdodavatelé nenacházejí v žádné ze situací √ , které mají za následek vyloučení z účasti na zadávacím řízení Õ uvedených v článku 93 finančního nařízení. Od uchazečů by se nemělo požadovat, aby prokázali, že se nenacházejí v žádné ze situací, které mají za následek vyloučení, pokud jsou účastníky řízení o zadávání Ö veřejné Õ zakázky o velmi nízké hodnotě. ê 1995/2006 bod odůvodnění 31 (přizpůsobený) ð nový (66) Za účelem posílení účinnosti √ účelnosti Õ Ö zadávacích řízení Õ postupů zadávání zakázek by databáze vyloučených zájemců nebo uchazečů měla být společná pro orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené ve √ tomto Õ finančním nařízení. (67) ð Přestože mají Evropská centrální banka (ECB) a Evropská investiční banka (EIB) v rámci Unie zvláštní postavení, je využívání jejich vlastních zdrojů předmětem finančního zájmu Unie. ECB a EIB by tedy měly mít přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie a měly by k těmto informacím přihlížet v rámci své odpovědnosti za zadávání veřejných zakázek podle svých příslušných předpisů. ECB a EIB by měly rovněž předávat Komisi informace o uchazečích, kteří byli pravomocným rozsudkem uznáni vinným ze spáchání podvodu nebo podobného trestného činu poškozujícího finanční zájmy Unie. ï ê 1605/2002 body odůvodnění 26 a 27 (přizpůsobený) (68) Zásada průhlednosti předpokládá, že zájemcům a uchazečům bude vhodným způsobem sděleno, komu byla Ö veřejná Õ zakázka přidělena. (69) Konečně, vzhledem k větší odpovědnosti schvalujících osoby, by se měla zrušit předběžná kontrola vykonávaná nyní Poradní komisí pro nákupy a veřejné zakázky. ê 1995/2006 body odůvodnění 32 a 33 (přizpůsobený) (70) Pro zohlednění zájmů neúspěšných uchazečů je vhodné stanovit, že smlouvu o Ö veřejné Õ zakázcezakázku, na kterou se vztahuje směrnice 2004/18/ES, nelze podepsat před uplynutím přiměřené odkladné lhůty. (71) Povinnost orgánů pozastavit zadávací řízení nebo Ö veřejnou Õ zakázku podle finančního √ tohoto Õ nařízení v případech podvodu a nesrovnalostí by měla být upřesněna, aby bylo posíleno uplatňování √ dalších Õ odpovídajících příslušných ustanovení uvedeného nařízení. ò nový (72) Pokud jde o správní a finanční sankce, je zapotřebí přijmout řádný právní základ pro zveřejňování rozhodnutí o uložení takových sankcí, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a právní jistoty by zveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné. ê 1605/2002 bod odůvodnění 28 (přizpůsobený) ð nový (73) Pokud jde o granty, je třeba zavést rámec Ö udělování Õ poskytování a sledování grantů √ Unie Õ Společenství včetně zvláštních ustanovení, která zavádějí zásady průhlednosti, rovného zacházení, spolufinancování, ð neziskovosti, postupného snižování grantů na provozní náklady, ï zákazu zpětného poskytování a kontroly. ê 1605/2002 bod odůvodnění 29 (přizpůsobený) (74) Aby nedošlo ke kumulaci grantů, mělo by být stanoveno, že grant smí být poskytnut na financování stejné akce pouze jednou a příspěvek na provozní výdaje lze poskytnout pouze jednou za rozpočtový rok. ê 1605/2002 bod odůvodnění 30 (přizpůsobený) (75) V souladu s pravidly, která se týkají zadávání veřejných zakázek, by měla být stanovena pravidla pro vyloučení z poskytování grantů, aby měly orgány vhodné prostředky pro boj proti podvodu a korupci. ê 1605/2002 bod odůvodnění 31 (přizpůsobený) (76) Poskytnutí grantu by mělo být předmětem písemné dohody, ve které jsou jasně stanovena práva a povinnosti dotyčného orgánu a příjemce grantu a je zajištěno jejich dodržování. ê 1995/2006 body odůvodnění 34, 35 a 36 (přizpůsobený) (77) √Z důvodu zjednodušení by však Õ Dále je nutno zjednodušit pravidla týkající se grantů. požadavky na kontroly a záruky měly √ být úměrné Õ úměrnější souvisejícím finančním rizikům. Je třeba upřesnit dDefinicei grantů √ by měla Õ být upřesněna, zejména pokud jde o financování týkající se úvěrových činností Ö v souvislosti s půjčkami Õ nebo držením podílů a pokud jde o výdaje na trhy s produkty rybolovu. Za účelem zlepšení √ zajištění řádné Õ správy grantů a zjednodušení postupů by mělo být umožněno udělování grantů buď na základě rozhodnutí daného orgánu, nebo na základě písemné dohody s příjemcem. (78) V zájmu jasnosti a průhlednosti je třeba vedle tradičnější metody úhrady skutečně vynaložených nákladů povolit také použití jednorázových a paušálních plateb. (79) V zájmu právní jasnosti by výjimky z pravidla neziskovosti, které jsou v současnosti stanoveny v prováděcích pravidlech, měly být zahrnuty do finančního nařízení. Dále by mělo být jasně uvedeno, že účelem udělování grantů na určité činnosti je pomoci posílit finanční postavení nebo vytvořit příjem. ê 1525/2007 body odůvodnění 1, 4 a 5 (přizpůsobený) (80) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni[21] stanoví mimo jiné pravidla pro financování politických stran na evropské úrovni z rozpočtu Unie. Tato Ppravidla financování politických stran na evropské úrovni by měla být přizpůsobena, aby lépe odpovídala zvláštním podmínkám, v nichž tyto politické strany působí, včetně měnících se politických výzev a programů s rozpočtovými důsledky, které politické strany nemohou v době přípravy ročních pracovních programů a rozpočtů předvídat. Proto by měla být zavedena omezená možnost přenést finanční prostředky z jednoho roku do prvního čtvrtletí roku následujícího. (81) Za účelem zvýšení jistoty nezbytné pro dlouhodobé finanční plánování stran, zohlednění potřeb finančních prostředků, které se rok od roku liší, a posílení motivace stran, aby nespoléhaly jen na veřejné financování, by mělo být politickým stranám na evropské úrovni umožněno vytvářet omezené finanční rezervy z vlastních zdrojů nepocházejících z rozpočtu Unie. Výše uvedené odchylky od pravidla neziskovosti jsou výjimečné a neměly by být precendentem. ê 1995/2006 body odůvodnění 37, 38 a 41 (přizpůsobený) (82) Pravidlo, podle něhož mají být granty udělovány na základě výzvy k podávání návrhů, se v praxi osvědčilo. Zkušenosti však ukázaly, že v některých případech povaha činnosti vylučuje možnost výběru příjemců; tyto případy by proto měly být z tohoto pravidla vyňaty. (83) Pravidlo, podle kterého by na tutéž činnost neměl být žádnému příjemci poskytnut Ö udělen Õ více než jeden grant, by mělo být upraveno. Některé základní právní akty umožňují spojení finančních prostředků Společenství √ Unie Õ pocházejících z různých zdrojů a počet těchto √ tyto Õ případůy může √ mohou být Õ v budoucnosti √ četnější, Õ v zájmu √ a to s ohledem na Õ zajištění √ účelnosti Õ účinnosti výdajů růst. Ve finančním √ tomto Õ nařízení by však mělo být jasně stanoveno, že tytéž náklady nemohou být z rozpočtu Unie financovány dvakrát. (84) Měla √ V některých případech Õ by √ se neměla uplatnit Õ být zrušena některá omezení způsobilosti příjemců, aby bylo možné udělovat granty fyzickým osobám a určitým typům subjektů, které nemají právní subjektivitu. V souladu se zásadou proporcionality může √ by Õ schvalující osobaě √ mělo být Õ v případě grantů o velmi nízké hodnotě √ umožněno Õ upustit od požadavku, aby žadatelé prokázali, že se nenacházejí v žádné ze situací, jež vedou k vyloučení podle odpovídajících článků finančního √ tohoto Õ nařízení. (85) Pokud jde o standardy pro zadávání Ö veřejných Õ zakázek, které by měli příjemci grantů uplatňovat, je stávající pravidlo ve finančním √ v tomto Õ nařízení nejasné a mělo by být zjednodušeno. Navíc by měl být výslovně upraven případ, kdy provádění činnosti vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám. ò nový (86) Na základě zkušeností z praxe je třeba vyjasnit systém zjednodušeného financování (jednorázové částky, standardní stupnice jednotkových nákladů a paušální financování), které by nepodléhalo ověřování skutečných nákladů ex post . Je zapotřebí přizpůsobit kontrolní opatření tomuto novému přístupu, včetně možnosti požádat o audity výkonů a rozšířit zjištění, která z těchto auditů vyplývají, i na neauditované projekty téhož příjemce, pokud byly v podobných projektech objeveny často se opakující chyby. Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce přerozdělovat grant formou dotace třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů určených velké skupině fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci jedné meziúrovně. Toto přerozdělování by mělo být povoleno, pokud prvotní příjemce předloží náležité záruky a pokud grantová dohoda obsahuje odpovídající ustanovení, jež omezují prostor pro uvážení při výběru následných příjemců a určení poskytované částky. ò nový (87) Ceny jakožto nová forma finanční podpory by měly být upraveny odděleně od systému grantů a měla by se na ně uplatnit zvláštní pravidla, která neobsahují odkaz na předpokládané náklady. Ceny by měly být zahrnuty do ročního pracovního programu a, překročí-li určitý limit, měly by být příjemcem nebo zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem uděleny až poté, co Komise schválí podmínky a kritéria pro jejich udílení. ò nový (88) Finanční nástroje stále více přispívají maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s jinými nebo aktivují další zdroje. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. ê 1605/2002 bod odůvodnění 32 (přizpůsobený) (89) Pokud jde o účetnictví a předkládání √ účetní závěrky Õ účtů, mělo by být stanoveno, že účty zahrnují obecné účty a rozpočtové účty, a zdůrazněno, že obecné účty jsou založeny na akruálním účetnictví, zatímco rozpočtové účty jsou určeny k sestavení výsledného účtu plnění rozpočtu a vypracování zprávy o plnění rozpočtu. ê 1995/2006 bod odůvodnění 44 (přizpůsobený) ð nový (54) Pokud jde o pravidla v oblasti účetnictví a účetních závěrek, ð předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidovanou účetní závěrku a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů financovaných z rozpočtu Unie, aby se zohlednilo specifické a nezávislé postavení ECB. V neposlední řadě ï mělo by finanční nařízení účetnímu Komise Ö by měl mít možnost Õ umožnit rozhodnout v souladu s mezinárodními standardy, které další subjekty vedle subjektů, jež jsou příjemci dotací Společenství Ö Unie Õ , spadají do oblasti konsolidace účetních závěrek, přičemž se rozumí, že tato konsolidace neznamená převod finančních prostředků od subjektů s finanční samosprávou do souhrnného rozpočtu Evropské unie, ani neovlivňuje jejich finanční a provozní samostatnost a postupy udělování absolutoria za jejich účetní závěrky. ò nový (55) Je zapotřebí stanovit, že každý orgán nebo subjekt musí připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat rozpočtovému orgánu a Účetnímu dvoru, aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů a subjektů, jejichž účetní závěrky jsou předmětem konsolidace. ê 1605/2002 bod odůvodnění 33 (přizpůsobený) (90) Zásady, na nichž jsou založeny obecné účty a podle nichž je sestavována účetní závěrka, by měly být definovány odkazem na mezinárodně uznávané účetní zásady a směrnice Evropského parlamentu a Rady √ čtvrtou směrnici Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založenou na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, Õ o ročních účetních závěrkách některých druhů společností Ö [22] Õ , pokud se vztahují k veřejné službě. ê 1605/2002 bod odůvodnění 34 (přizpůsobený) (91) Za účelem zdokonalení mechanismů poskytování měsíčních číselných údajů a zpráv o plnění, které budou √ by měly být Õ zasílány třikrát ročně rozpočtovému orgánu, by měla být přizpůsobena ustanovení o poskytování informací týkajících se plnění rozpočtu, aby byly tyto informace √ obsahovaly Õ rozšířeny na použití prostředků položek přenesených, znovu poskytnutých nebo znovu využitých a na různé subjekty práva √ Unie Õ Společenství. ê 1605/2002 bod odůvodnění 35 (92) Je třeba sladit účetní metody používané orgány a přiznat v této oblasti účetnímu Komise právo iniciativy. ê 1605/2002 bod odůvodnění 36 (přizpůsobený) (93) Mělo by být upřesněno, že využití systémů počítačového finančního řízení by nemělo omezit práva přístupu Účetního dvora k dokladům. ò nový (94) Je zapotřebí zaktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS). ò nový (95) Je zapotřebí zaktualizovat ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace. Mělo by se rovněž odkazovat na prohlášení vedení k auditu, které orgány a subjekty financované z rozpočtu přikládají k vlastním konečným účetním závěrkám, jež předávají Účetnímu dvoru, jakož i na prohlášení vedení k auditu, které se předává společně s konečnou konsolidovanou účetní závěrkou Unie. Mělo by být stanoveno, že Účetní dvůr předloží své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů s výjimkou Komise a subjektů financovaných z rozpočtu k dřívějšímu datu, aby jim umožnil vypracovat konečné účetní závěrky, které zohlední připomínky Účetního dvora. ê 1605/2002 bod odůvodnění 37 (96) Pokud jde o externí audit a absolutorium, ačkoli je Komise plně odpovědná za plnění rozpočtu, vyplývá z významu řízení sdíleného sdílené správy s členskými státy jejich spolupůsobení v procesu kontrolní činnosti Účetního dvora a při udílení absolutoria rozpočtovým orgánem. ê 1605/2002 bod odůvodnění 38 (přizpůsobený) (97) Pro √ Časový plán pro absolutorium by měl poskytovat Õ optimální podmínky pro předkládání √ účetní závěrky Õ účtů a udělení absolutoria by měl být změněn časový plán pro absolutorium. ê 1605/2002 bod odůvodnění 39 (přizpůsobený) (98) Komise by měla Evropskému parlamentu na jeho žádost předložit veškeré nezbytné informace podle článku 276 √ 319 Õ Smlouvy o ES pro hladký průběh udílení absolutoria pro dotyčný √ příslušný Õ rozpočtový rok. ê 1605/2002 bod odůvodnění 40 (přizpůsobený) (99) Pro některé politiky √ Unie Õ Společenství by měla být stanovena přijata zvláštní ustanovení, která by měla být v souladu se základními zásadami tohoto nařízení. ê 1605/2002 bod odůvodnění 41 (přizpůsobený) (100) Měla by být stanovena možnost přidělit závazky předem pro položky EZOZF a pro správní položky od 15. listopadu, který předchází dotyčný rozpočtový rok. ê 1995/2006 body odůvodnění 45 a 46 (přizpůsobený) ð nový (101) S ohledem na vznik EZZF, který má nahradit Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF), pokud jde o financování tržních opatření od 1. ledna 2007, je třeba upravit některé pojmy finančního nařízení. Je rovněž nutné upřesnění v tom smyslu, že předběžné závazky lze přijmout po uplynutí běžné dvouměsíční lhůty od obdržení výkazu výdajů členských států v případech, kdy se očekává rozhodnutí o převodu prostředků. Vyjasnění vyžadují rovněž zvláštní ustanovení finančního nařízení týkající se převodů. (102) Dále je třeba upravit terminologii tak, aby se odkazovalo pouze na strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský rybářský fond a Evropský fond pro rozvoj venkova a fondy pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravované v rámci sdíleného řízení. Odkazy na předvstupní strukturální opatření (ISPA) a zemědělská opatření (SAPARD) by měly být odstraněny, jelikož tato opatření spadají pod ð nepřímé ï řízení třetími zeměmi ð , a nikoli pod řízení sdílené s členskými státy ï . Pokud jde o obnovení prostředků uvolněných ze závazku, bylo by podle nových základních právních aktů upravujících strukturální opatření v období let 2007 až 2013, jež zahrnují případ vyšší moci, vhodné zachovat ustanovení ve finančním √ tomto Õ nařízení pouze pro případ zjevného omylu přičitatelného Komisi. ê 1605/2002 bod odůvodnění 42 (přizpůsobený) ð nový (103) Pokud jde o ð zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení ï strukturální fondy, je třeba zachovat vrácení záloh a obnovení √ prostředků Õ položek za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června o obecných ustanoveních o strukturálních fondech[23], naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1447/2001[24]. ðOdchylně od pravidla pro přenos prostředků by mělo být umožněno přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení záloh, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici. ï ê 1995/2006 body odůvodnění 47 a 48 (přizpůsobený) (61) √ Ustanovení ÕVe finančním nařízení by mělo být doplněno ustanovení o √ týkající se Õ účelově vázaných příjmůech získaných v důsledku likvidace Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) a o dání k dispozici √ poskytnutí Õ příslušných prostředků √ by mělo být zachováno Õ . (62) Je nutné umožnit nové dání k dispozici √ poskytnutí Õ prostředků uvolněných ze závazku v důsledku celkového nebo částečného neprovedení projektů, ne něž byly určeny. To by však mělo být možné pouze za dodržení přísných podmínek a pouze v oblasti výzkumu, neboť výzkumné projekty představují vyšší finanční riziko než projekty v jiných oblastech politiky. ê 1605/2002 bod odůvodnění 43 (přizpůsobený) ð nový (104) Pokud jde o výzkum, mělo by být předkládání rozpočtu by mělo být √ v souladu Õ sladěno s ustanoveními, která se týkají sestavování rozpočtu podle činností., přičemž je třeba zachovat pPružnost řízení, která je přiznanou v současné době přiznána Společnému výzkumnému středisku (SVS), √ by měla být zachována Õ . (105) ðJe dále zapotřebí vyjasnit účast SVS v zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů, pokud SVS provádí činnosti, jež jsou zcela nebo zčásti financovány ze souhrnného rozpočtu mimo ty rozpočtové linie, které jsou pro něj zpravidla určeny v rámci prostředků na výzkum. Pokud se SVS účastní zadávacích řízení a řízení o udělování grantů jako třetí strana, neměla by se na něj uplatňovat pravidla týkající se kritérií pro vyloučení, správních a finančních sankcí, hospodářské a finanční způsobilosti a poskytování jistoty. Je navíc zapotřebí zohlednit vědecko-technické služby, které SVS poskytuje dalším orgánům nebo útvarům Komise prostřednictvím vnitřních administrativních ujednání, na něž se nevztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s plněním těchto úkolů, by měly být v rámci výjimky považovány za vnější účelově vázané příjmy, tak aby byly tyto úkoly plněny efektivně. ï ê 1605/2002 bod odůvodnění 44 (přizpůsobený) (106) V oblasti vnějších akcí by měla být povolena decentralizace řízení vnější pomoci za předpokladu, že bude Komisi zaručeno řádné finanční řízení a že přijímající stát odpovídá Komisi za prostředky, které obdrží. ê 1605/2002 bod odůvodnění 45 (přizpůsobený) (107) Finanční dohody nebo smlouvy podepsané s přijímajícím státem, s vnitrostátním nebo mezinárodním veřejným subjektem, se subjektem práva Společenství nebo s fyzickými či právnickými osobami soukromého práva musí obsahovat hlavní zásady zadávání zakázek stanovené v hlavě V první části a hlavě IV druhé části tohoto nařízení, pokud jde o vnější akce. ò nový (108) Pokud jde o zvláštní ustanovení, která se týkají provádění vnějších akcí, je nezbytné zohlednit navržené změny a zjednodušení týkající se jednotlivých způsobů řízení. ò nový (109) Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat evropské svěřenecké fondy pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenecké fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle stejných finančních pravidel vyplývajících z tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a průhlednosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správnímu výboru jednotlivých svěřeneckých fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využití finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenecké fondy by měl vykonávat účetní Komise. ò nový (110) Pokud jde o subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů těmito subjekty by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací smlouvy s Komisí, pokud nenastanou konkrétní či naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla uplatňovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Zvláštní odvětvové předpisy by měly stanovit pravidla pro rušení závazků k prostředkům. ò nový (111) S ohledem na předpisy o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí je zapotřebí, aby státní příslušníci třetích zemí měli možnost účastnit se zadávacích řízení, pokud se tato akce provádí bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi. ê 1605/2002 bod odůvodnění 46 (112) Měla by být vložena zvláštní hlava, která obsahuje obecná ustanovení pro řízení evropských úřadů. ê 1995/2006 bod odůvodnění 50 (přizpůsobený) (113) Orgánům by mělo být umožněno přenést pravomoci schvalující osoby na ředitele interinstitucionálních evropských úřadů za účelem správy prostředků zapsaných do jejich oddílů rozpočtu, aby se tak usnadnilo jejich řízení. Příslušné články finančního nařízení by měly zůstat nezměněny z hlediska obsahu, ale měla by být poněkud přepracována jejich struktura s cílem √ Za tímto účelem je vhodné Õ vyjasnit další přenášení pověřování výkonem schvalovacích pravomocí řediteli ze strany ředitelů těchto úřadů. ê 1605/2002 bod odůvodnění 47 (přizpůsobený) (114) √ Je vhodné zachovat Õ Zzvláštní hlavua, by měla také obsahovat √ která obsahuje Õ ustanovení použitelná na správní √ prostředky Õ položky. Mělo by být přijato ustanovení, které umožní oběma √ složkám Õ rozpočtovýmého orgánuům zaujmout včas stanovisko ke stavebním projektům, které mohou mít značnýé finanční vliv dopady na rozpočet. ê 1605/2002 bod odůvodnění 48 (přizpůsobený) Změna v časovém plánu pro konsolidaci účtů orgánů by měla být odložena až do rozpočtového roku 2005, aby byl dán dostatečný čas pro zavedení nezbytných základních vnitřních postupů. ê 1995/2006 bod odůvodnění 51 ð nový (115) Je třeba upřesnit postup, podle kterého může rozpočtový orgán zaujímat stanovisko ke stavebnímu projektu. ð Orgány by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí mimo rámec rozpočtu tak, aby měly možnost vytvořit dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují díky příznivému úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Dala by se tak řešit složitost stávajícího systému a zároveň by bylo možno ušetřit na nákladech a zavést větší průhlednost. ï ê 1995/2006 bod odůvodnění 52 (přizpůsobený) ð nový (116) Po sobě následující rámcové výzkumné programy usnadnily práci Komise stanovením zjednodušených pravidel pro výběr externích odborníků pro účely hodnocení návrhů nebo žádostí o grant a pro účely poskytnutí technické pomoci při následných krocích a hodnocení financovaných projektů. Tento postup √ byl Õ by měl být umožněn i ve vztahu ke všem ostatním programům. Moreover, i ðNa základě zkušeností z praxe by měla být vyjasněna oblast působnosti zvláštního výběrového řízení týkajícího se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci, protože jejich pomoc je zapotřebí při hodnocení návrhů na projekty, žádostí o granty, projektů i nabídek a při vydávání odborných posudků a poskytování poradenství. ï ò nový (117) Pokud jde o závěrečná ustanovení, Komise by za účelem provádění tohoto nařízení měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy. (118) Opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[25]. (119) Změny finančního nařízení by měly být prováděny jen v případě potřeby. Příliš časté změny finančního nařízení jsou spojeny s nepřiměřenými náklady, pokud jde o přizpůsobení administrativních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby bylo možné dospět k platným závěrům. ê 1605/2002 bod odůvodnění 49 (přizpůsobený) (120) Pro √ subjekty Õ právnické osoby zřízené Ö Unií Õ , √ které mají právní subjektivitu a Õ Společenstvím, které dostávají granty ze souhrnného rozpočtu √ Unie Õ Evropských společenství, by měla být stanovena rámcová úprava finančních předpisů, která zohlední zvláštní potřeby jejich řízení. Současně a při plném dodržení samostatnosti nezbytné pro plnění úkolů těchto subjektů je třeba sladit hlavní pravidla, která upravují některé záležitosti, a zejména absolutorium a účetnictví. Interní auditor Komise √ by měl Õ vykonává nad těmito subjekty √ vykonávat Õ stejné pravomoci jako nad útvary Komise. Vnitřní finanční předpisy Ö pravidla Õ těchto subjektů by proto měly být uvedeny do souladu s tímto finančním nařízením. Komise by proto měla být pověřena vypracováním takového typového Ö vzorového Õ finančního nařízení, od kterého se mohou √ by se Õ subjekty √ Unie Õ Společenství √ mohly Õ odchýlit pouze se souhlasem Komise. ò nový (121) Je nezbytné provést některé změny, aby se přesně označilo, na které subjekty se vztahuje rámcové finanční nařízení. Rovněž by měla být zavedena nová úprava, která zohlední situaci v oblasti partnerství soukromého a veřejného sektoru, pro niž by Komise měla přijmout vzorové finanční nařízení, aby stanovila zásady nezbytné k zajištění řádného finančního řízení. (122) Ustanovení týkající se povinností kontroly a auditu, jež jsou členským státům uloženy při nepřímém plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, by se měla uplatnit pouze na další generaci příslušných odvětvových nařízení, aby se zajistila kontinuita při provádění stávajících programů. ê 1605/2002 (přizpůsobený) PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: ČÁST PRVNÍ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ HLAVA I PŘEDMĚT ČLÁNEK 1 √ Předmět úpravy Õ ê 1995/2006 čl. 1. odst. 1 Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit. ê 1605/2002 (přizpůsobený) Pro účely tohoto nařízení se Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, veřejný ochránce práv a evropský inspektor ochrany údajů považují za orgány Společenství. Článek 2 √ Oblast působnosti Õ Každé ustanovení, které se týká provádění √ o plnění rozpočtu v oblasti Õ příjmů a výdajů rozpočtu obsažené v jiném právním aktu, musí