Zprávu doplňuje pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje podrobnější podkladové informace o vývoji s ohledem na jednotlivá kritéria. V příloze pracovního dokumentu útvarů Komise předkládá Komise aktualizovanou věcnou analýzu a na statistice založené informace týkající se možných migračních a bezpečnostních dopadů uvolnění vízového režimu pro gruzínské občany cestující do EU, a to na základě údajů získaných od příslušných agentur EU a zúčastněných stran. Posouzení dopadů představuje očekávané hlavní trendy v oblasti migrace a bezpečnosti. Ukazuje, že EU je pro migranty z Gruzie i nadále atraktivní destinací a že je nutné monitorovat potenciální problémy spojené s migrací a bezpečnostní problémy.

Faktické informace a hodnocení vychází ze zjištění hodnotících misí EU, které se uskutečnily v Gruzii v týdnu od 28. září do 2. října 2015 ve čtyřech oblastech (řízení migrace, azyl, boj proti korupci a obchodování s lidmi) a které provedli odborníci z členských států EU, úředníci Komise, zástupci ESVČ a delegace EU v Gruzii. Další informace o těchto čtyřech oblastech a o zbývajících kritériích byly získány prostřednictvím následných schůzek a komunikace mezi Komisí, ESVČ a gruzínskými orgány, jakož i zpráv o pokroku, které Gruzie předložila dne 17. srpna a 22. října 2015.

V prosinci 2014 předložila Gruzie aktualizovanou zprávu o pokroku. Od prosince 2014 do března 2015 se pod vedením Komise uskutečnilo hodnocení všech čtyř bloků akčního plánu, a to během misí, jež provedli odborníci z členských států EU, kterým byla nápomocna Komise, Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a delegace EU v Gruzii. Dne 8. května 2015 přijala Komise třetí zprávu o pokroku v provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu. Ve zprávě byl vzat na vědomí významný pokrok, jehož gruzínské orgány dosáhly při provádění druhé fáze akčního plánu, a uznáno splnění mnoha kritérií v rámci čtyř bloků.

V listopadu 2013 přijala Komise první zprávu o pokroku v provádění akčního plánu Gruzie na uvolnění vízového režimu a vydala řadu doporučení pro dokončení první (legislativní a plánovací) fáze. V říjnu 2014 přijala Komise druhou zprávu o pokroku, která dospěla k závěru, že Gruzie splnila kritéria první fáze akčního plánu a je připravena na posouzení, zda splňuje kritéria druhé fáze. Rada ve svých závěrech ze dne 17. listopadu 2014 s hodnocením Komise souhlasila. Ke zprávě bylo připojeno hodnocení možných migračních a bezpečnostních dopadů budoucího uvolnění vízového režimu pro gruzínské občany, kteří cestují do EU.

Dialog o uvolnění vízového režimu mezi EU a Gruzií byl zahájen v červnu 2012. V únoru 2013 předložila Evropská komise gruzínské vládě akční plán na uvolnění vízového režimu (dále jen „akční plán“). Akční plán stanoví řadu přesných kritérií pro čtyři „bloky“ záležitostí, které jsou důležité z technického hlediska, za účelem přijetí legislativního, politického a institucionálního rámce (první fáze) a zajištění jeho účinného a udržitelného provádění (druhá fáze). Kritéria musí být splněna, aby mohli gruzínští státní příslušníci, kteří jsou držiteli biometrických pasů, cestovat do schengenského prostoru, aniž by museli požádat o vízum pro krátkodobé pobyty.

V období od července do prosince 2015 prováděla Gruzie komplexní informační a komunikační akční plán v souvislosti s akčním plánem na uvolnění vízového režimu a budoucím bezvízovým režimem. Setkání, školení a jiných akcí, které se konaly v Tbilisi a v jednotlivých regionech, se zúčastnilo více než 25 000 gruzínských občanů. K šíření informací se používají různé podpůrné prostředky, od letáků po videoklipy a infografické aplikace na sociálních sítích, jež se týkají práv a povinností souvisejících s uvolněním vízového režimu. Tyto činnosti budou pokračovat v rámci „strategie integrace do EU a komunikační strategie na období 2014–2017“ a „strategie v oblasti migrace na období 2016–2020“.

Koncepce analýzy rizik, kterou vypracovalo Ministerstvo vnitra, byla rozšířena na všechny oblasti migrační politiky. Pracovní skupina, která byla zřízena v rámci Státní komise pro otázky migrace, v září 2015 dokončila novou komplexní koncepci systému analýzy rizik migrace. Na sestavování analytických zpráv se bude podílet sedm státních orgánů. Shromažďování údajů o přistěhovalectví, vystěhovalectví a vnitřní migraci od různých státních orgánů bude zajištěno prostřednictvím jednotného systému analýzy migrace. Zavedení tohoto souboru elektronických nástrojů, jež by měly být otestovány do poloviny roku 2016, spolufinancují EU a gruzínská vláda. Všechny tyto produkty budou Gruzii podporovat při určování rizik, předvídání hrozeb a stanovení odpovídajících opatření, tudíž při komplexním řízení migrace.

Značné úsilí bylo vynaloženo k snížení počtu nahromaděných nevyřízených případů. Ministerstvo pro osoby vnitřně vysídlené z okupovaných území, uprchlíky a ubytování vyvinulo účinnou strategii s jednoznačnými pokyny a instrukcemi týkajícími se země původu, jež referentům umožňuje specializovat se. Aniž by byla ohrožena kvalita, počet nevyřízených případů klesl z 1 174 projednávaných věcí v březnu 2015 na běžnou pracovní náplň zahrnující přibližně 200 případů v říjnu 2015. S cílem zabývat se obrovským přílivem žadatelů o azyl byl zaveden mechanismus plánování pro nepředvídané události a bude zřízen výbor, který rozhodne o dodatečných lidských a finančních zdrojích, jež jsou zapotřebí k zvládnutí případných dalších nahromaděných nevyřízených případů.

Dne 28. října 2015 přijal parlament ve třetím čtení změny „zákona o střetu zájmů a korupci ve veřejné službě“, který stanoví právní základ pro sledování majetkových přiznání a opravňuje kancelář pro veřejnou službu zavést proces monitorování. Systém majetkových přiznání vyžaduje nové mechanismy pro odhalování a postihování střetu zájmů a neopodstatněného nabytí majetku. Na základě těchto změn se budou majetková přiznání sledovat v těchto třech případech: a) soustavné ověřování majetkových přiznání nejvyšších státních úředníků, kteří jsou vystaveni vysokému riziku korupce; b) náhodný výběr majetkových přiznání nezávislou komisí, transparentním způsobem a prostřednictvím elektronického systému na základě zvláštních kritérií rizika; c) na základě řádně doložených písemných stížností / informací předložených kanceláři pro veřejnou službu.

Existenci dvou samostatných horkých linek pro oběti obchodování s lidmi, přičemž jednu z nich provozuje Ministerstvo vnitra a druhou státní fond, odůvodňuje skutečnost, že některé osoby mohou chtít získat pomoc, aniž by nutně spolupracovaly s donucovacími orgány.

Ministerstvo vnitra zintenzivnilo vyšetřování všech forem vykořisťování, které je založeno na zpravodajských informacích. Z celkem sedmnácti vyšetřování vedených v období od ledna do září 2015 jich bylo jedenáct výsledkem aktivního přístupu.

Ochranou informátorů se zabývaly změny, které rozšiřují status informátora a systém podávání zpráv informátory. Za informátora lze považovat jakoukoli osobu bez ohledu na to, zda se jedná o státního úředníka, či nikoli. Předpisy umožňují poskytnout informace jak anonymně, tak i důvěrně.

V květnu 2015 byla zřízena meziresortní pracovní skupina, která má vypracovat koncepci jednotného mechanismu pro analýzu rizik na základě policejní práce vycházející ze zpravodajských informací. Koncepce byla schválena dne 22. října 2015 a pracovní skupina začala vypracovávat podrobný akční plán opatření, která mají být přijata za účelem zavedení budoucího systému posuzování rizik. Hodnotící zprávy týkající se komplexních hrozeb, které budou na tomto základě vyhotoveny, by měly pomoci určit budoucí trendy v oblasti trestné činnosti a opatření k jejich řešení.

Gruzie dosáhla při provádění národní protidrogové strategie a akčního plánu značného pokroku a provádí opatření k snižování poptávky po drogách i k snížení nabídky drog. Ustanovení § 260 trestního zákoníku bylo pozměněno tak, aby se rozlišovalo mezi trestní odpovědností za držení a distribuci drog. Maximální trest odnětí svobody za držení drog byl zkrácen z jedenácti na šest let. V praxi byly od vstupu novely v platnost dne 31. července 2015 ve většině případů týkajících se držení drog, o nichž bylo rozhodnuto podle § 260, uloženy jiné sankce než trest odnětí svobody.

Kritérium týkající se práv občanů se ve třetí zprávě o pokroku považovalo za téměř splněné a při provádění doporučení Komise mezitím došlo k měřitelnému pokroku.

Gruzie zahájila a v současnosti prostřednictvím různých sdělovacích prostředků provádí v celé zemi informační kampaň, která se týká rovnosti, tolerance a rozmanitosti, a to pod záštitou úřadu veřejného ochránce práv. Dne 17. srpna 2015 byla přijata nová strategie pro občanskou rovnost a integraci spolu s akčním plánem na období 2015–2020. Tato strategie nahradila předchozí strategii, a to po důkladem posouzení výsledků a po rozsáhlých konzultacích s hlavními zúčastněnými stranami. Sledováním provádění strategie a akčního plánu, včetně výsledků, jichž bude dosaženo do roku 2020, je pověřena státní mezirezortní komise. Na jednotlivé naplánované činnosti poskytnou státní orgány v rámci své oblasti působnosti odpovídající finanční prostředky.

Tato nová strategie se zaměřuje na zlepšení přístupu etnických menšin k rozhodování, politickému životu a veřejným službám, včetně odstranění jazykových bariér. Všechna příslušná ministerstva a státní orgány vyvíjely společně úsilí o informování komunit o jejich právech a o usnadnění přístupu ke vzdělávání a zachování jejich kulturního dědictví.

Gruzie pokračuje v zajišťování odborné přípravy právníků s ohledem na práva občanů, rovnost a zákaz diskriminace. Ve spolupráci s občanskou společností, mezinárodními organizacemi a dárci byly připraveny vzdělávací kurzy určené především státním zástupcům, soudcům a úředníkům Ministerstva vnitra.

V roce 2015 byly náležitě uváženy legislativní návrhy předložené úřadem veřejného ochránce práv. Výbor pro lidská práva a občanskou integraci a Právní výbor gruzínského parlamentu podpořily změny, které vyžadují, aby soukromé osoby poskytly veřejnému ochránci práv materiály, dokumenty nebo informace potřebné pro přezkoumání daného případu, a spolupracovaly při zavádění těchto změn.

Gruzie provedla uspokojivě opatření, která byla doporučena ve třetí zprávě o pokroku. Kritérium týkající se práv občanů považuje za splněné.

3. CELKOVÉ HODNOCENÍ A DALŠÍ KROKY

Od zahájení dialogu mezi EU a Gruzií o uvolnění vízového režimu v červnu 2012 a předložení akčního plánu na uvolnění vízového režimu gruzínským orgánům v únoru 2013 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě pravidelně zprávy o pokroku, jehož Gruzie dosáhla při plnění kritérií stanovených v rámci čtyř bloků první a druhé fáze akčního plánu.

Komise rovněž nadále sledovala pokrok, jehož Gruzie dosáhla v příslušných oblastech akčního plánu, a to prostřednictvím:

zasedání vyšších úředníků v rámci dialogu mezi EU a Gruzií o uvolnění vízového režimu,

smíšeného výboru EU-Gruzie pro usnadnění vízového režimu,