Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o činnosti evropské unie v oblasti půjček a úvěrů v roce 2008 /* KOM/2010/0069 konecném znení */





2009/ECFIN/033 [pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 4.3.2010 KOM(2010)69 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI EVROPSKÉ UNIEV OBLASTI PŮJČEK A ÚVĚRŮ V ROCE 2008 OBSAH 1. Úvod 4 2. Činnost Evropské unie v oblasti úvěrů 5 2.1. Popis 5 2.2. Systém podpory platební bilance 7 2.3. Systém makrofinanční pomoci 8 2.4. Systém úvěrů Euratomu 9 3. Činnost Evropské unie v oblasti půjček 10 3.1. Popis 10 3.2. Podpora platební bilance 10 3.3. Makrofinanční pomoc 11 3.4. Euratom 11 4. Evropská investiční banka – úvěrové operace mimo Společenství 12 4.1. Činnost EIB v oblasti úvěrů 12 4.1.1. Popis 12 4.1.2. Objem sjednaných finančních operací 13 4.1.3. Dopad činnosti EIB v oblasti úvěrů na rozpočet EU 13 4.2. Činnosti EIB v oblasti půjček 14 Úvod Rozhodnutí Rady zřizující různé úvěrové nástroje Evropské unie požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Evropský parlament o využívání těchto nástrojů. S cílem vyhovět požadavkům na poskytování informací tato zpráva popisuje úvěrové operace pro každou z dotčených oblastí. Tato zpráva podává především stručný přehled činností v oblasti úvěrů a půjček poskytovaných v rámci podpory platební bilance členským státům, jež nejsou členy eurozóny, v oblasti makrofinanční pomoci poskytované Společenstvím třetím zemím a v oblasti záruk spojených s úvěry Společenství. Kromě toho poskytuje informace o činnosti Euratomu v oblasti úvěrů a půjček. Aby byl obrázek o úvěrových činnostech úplný, příslušná rozhodnutí Rady[1] v oblasti úvěrových činností Evropské investiční banky (EIB) mimo Společenství požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Parlament o situaci týkající se finančních operací EIB (úvěrů a záruk za úvěry) zaručených rozpočtem Unie v předstupních zemích, ve Středomoří, ve východní Evropě, na jižním Kavkazu a v Rusku, v Asii a Latinské Americe a v Jihoafrické republice. ČINNOST EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI ÚVěRů Popis Finanční podporu nečlenským státům a členským státům, jež nejsou členy eurozóny, poskytuje Komise na různých právních základech v závislosti na dotčených zeměpisných oblastech a sledovaných cílech. Finanční operace spravované Komisí na základě různých rozhodnutí Rady mají obecně podobu bilaterálních úvěrů (makrofinanční podpora nečlenských států nebo podpora platební bilance členských států, jež nejsou členy eurozóny), kdy Společenství pomáhá při obnovení makroekonomické rovnováhy dané země. Úvěrový nástroj Euratomu lze použít pro financování operací v členských státech a v některých nečlenských státech (Arménii, Rusku a Ukrajině). Každé čerpání úvěru poskytnutého v rámci makrofinanční pomoci, podpory platební bilance nebo úvěrového nástroje Euratomu probíhá na základě paralelní „back-to-back“ operace. To jinými slovy znamená, že splatné částky (úrok a/nebo jistina), měna a platební lhůty úvěru odpovídají splatným částkám, měně a platebním lhůtám paralelní výpůjční transakce. Tabulka č. 1: Čerpání úvěrů v rámci makrofinanční pomoci a úvěrového nástroje Euratomu pro nečlenské státy a v rámci podpory platební bilance pro členské státy, jež nejsou členy eurozóny v milionech EUR 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Celkem | Rumunsko | 50 | 50 | Mezisoučet „přistupující země“ (členské státy od 1.1.2007) | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 | Albánie(1) | 9 | 9 | Bosna a Hercegovina(2) | 10 | 10 | 10 | 30 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie(3) | 10 | 12 | 28 | 50 | Srbsko a Černá Hora(4) | 225 | 40 | 15 | 280 | Tádžikistán(6) | 60 | 60 | Libanon(7) | 0 | Mezisoučet makrofinanční pomoc | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 | Euratom(8) | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 | Podpora platební bilace(9) | 2 000 | 2 000 | Celkový součet | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 | (1) Albánii byl v roce 2005 vyplacen finanční příspěvek ve výši 3 milionů EUR a v roce 2006 další příspěvek ve výši 13 milionů EUR. (2) Čerpání úvěru provázelo vyplacení finančních příspěvků v částce 10 milionů EUR v roce 2000. Další příspěvky v částce 15 milionů EUR byly vyplaceny v roce 2001 a v částce 25 milionů EUR v roce 2003. V roce 2005 byly vyplaceny příspěvky v částce 15 milionů EUR. (3) Bývalá jugoslávská republika Makedonie: V roce 2001 byl vyplacen finanční příspěvek ve výši 10 milionů EUR, v roce 2002 ve výši 10 milionů EUR a v roce 2003 ve výši 18 milionů EUR. (4) V roce 2002 byl Srbsku a Černé Hoře vyplacen finanční příspěvek ve výši 115 milionů EUR, v roce 2003 ve výši 35 milionů EUR, v roce 2004 ve výši 10 milionů EUR a v roce 2005 činil příspěvek 25 milionů EUR. (5) V roce 2001 byl Kosovu vyplacen finanční příspěvek v podobě rozpočtové podpory ve výši 35 milionů EUR a Černé Hoře ve výši 13 milionů EUR. Ve stejném roce obdrželo Kosovo další příspěvek ve výši 15 milionů EUR a v roce 2002 příspěvek ve výši 15 milionů EUR. (6) Tádžikistán: Tento úvěr provázelo vyplacení finančních příspěvků v celkové částce 14 milionů EUR. Další příspěvek ve výši 7 milionů EUR byl vyplacen v roce 2003 (ačkoliv o něm bylo rozhodnuto v roce 2002) a příspěvky ve stejné výši následovaly v roce 2005 a 2006. (7) Makrofinanční pomoc Libanonu v podobě úvěrů v celkové částce 50 milionů EUR. V červnu 2009 došlo k čerpání částky 25 milionů EUR. V prosinci 2008 došlo k prvnímu vyplacení finančního příspěvku ve výši 15 milionů EUR. (8) Včetně Bulharska a Rumunska (členské státy od 1.1.2007) (9) Dne 2. prosince 2008 byl úvěrový strop týkající se maximální částky úvěrů, které je možné poskytnout členským státům, jež nejsou členy eurozóny, v rámci podpory platební bilance, zvýšen z 12 miliard EUR na 25 miliard EUR. Dne 18. května 2009 byla tato hranice zvýšena na 50 miliard EUR. Další finanční příspěvky vyplacené v období 2001–2008: Mimořádná finanční pomoc. V roce 1998 byly vyplaceny finanční příspěvky Arménii v celkové výši 8 milionů EUR a Gruzii ve výši 10 milionů EUR, v roce 1999 byly Arménii vyplaceny 4 miliony EUR a Gruzii 9 milionů EUR. Gruzii byl v roce 2001 poskytnut další příspěvek ve výši 6 milionů EUR. V roce 2002 byl Arménii vyplacen příspěvek ve výši 11 milionů EUR. V roce 2004 obdržela Arménie příspěvek ve výši 5,5 milionu EUR a Gruzie ve výši 6,5 milionu EUR. V roce 2005 byl Arménii vyplacen příspěvek ve výši 1,5 milionu EUR. Gruzie v roce 2006 obdržela dva příspěvky, každý ve výši 11 milionů EUR. Moldavská republika: v roce 2008 byl ve dvou tranších vyplacen finanční příspěvek ve výši 25 milionů EUR. | Systém podpory platební bilance Hlavní událostí roku 2008 v oblasti úvěrových (a výpůjčních) operací Evropského společenství bylo otevření systému podpory platební bilance členským státům, jež nejsou členy eurozóny. Následující oddíl shrnuje hlavní rysy systému podpory platební bilance, klíčové činnosti v roce 2008 a předpokládaný vývoj v následujících letech. Pomoc v oblasti platební bilance má podobu střednědobých úvěrů poskytovaných Komisí a je obvykle poskytována ve spojení s financováním od Mezinárodního měnového fondu nebo jiného multilaterálního půjčovatele jako EIB, EBRD nebo Světová banka, či ve spojení s bilaterální pomocí ze strany členských států. Jedná se mimořádný nástroj, k jehož použití se přistupuje podle situace v jednotlivých případech. Možnými příjemci pomoci jsou členské státy mimo eurozónu[2], které čelí vážným potížím v platební bilanci. Jedná se o pomoc makroekonomické povahy (tzn. nevázanou na specifické použití prostředků jako v případě projektové pomoci). Podpora se uvolňuje, jsou-li splněny určité podmínky hospodářské politiky, a jejím cílem je zmírnit obecné potíže přijímajícího členského státu s vnějším financováním a obnovit životaschopnost jeho platební bilance. Zmíněné podmínky hospodářské politiky jsou sjednány Komisí (po konzultaci s Hospodářským a sociálním výborem) a dotčeným členským státem v memorandu o porozumění, které je podepsáno před zahájením plnění úvěrových smluv. Pomoc slouží jako podpora při provádění korekčních opatření, jejichž cílem je odstranit uvedené potíže. Kontrola těchto opatření je odkládací podmínkou čerpání jakékoli tranše v rámci úvěru. Počínaje rokem 1975[3] Společenství v následujících dvaceti letech zavedlo několik nástrojů založených na úvěrech financovaných půjčkami, jejichž cílem byla podpora platební bilance členských států čelících zvláštnímu finančnímu ohrožení nebo potížím. Nárůst počtu způsobilých členských států po rozšíření a prudkost mezinárodní finanční krize vyvolaly spuštění systému podpory platební bilance a zvýšení úvěrového stropu v prosinci 2008[4] z 12 miliard EUR na 25 miliard EUR, aby byl systém schopen uspokojit možné potřeby. O dalším zvýšení všeobecného úvěrového stropu na 50 miliard EUR bylo rozhodnuto v prosinci 2009[5], aby byl systém nadále schopen rychle reagovat na další možné žádosti o pomoc v rámci této podpory. V roce 2008 byl systém spuštěn, aby pomohl členským státům, jež nejsou členy eurozóny, překonat potíže s platební bilancí vyvolané finanční krizí. Dne 4. listopadu 2008[6] se Rada rozhodla poskytnout Maďarsku v rámci podpory platební bilance pro členské státy, jež nejsou členy eurozóny, střednědobou finanční pomoc ve výši až 6,5 miliardy EUR. Finanční pomoc EU byla poskytnuta s cílem obnovit důvěru investorů v okamžiku, kdy Maďarsko vážně ohrožovaly potíže s běžným účtem platební bilance, které byly důsledkem zvýšené nestálosti na finančních trzích, nejistoty a vážně narušeného systému financování po větší část posledního čtvrtletí roku 2008. Čerpání úvěru ve výši 6,5 miliardy EUR se plánovalo ve čtyřech tranších. Dne 9. prosince 2008 byla čerpána první tranše ve výši 2 miliard EUR. Saldo mělo být vyplaceno v roce 2009[7] nebo v roce 2010 podle toho, jak budou postupně plněny podmínky hospodářské politiky. Očekává se, že z hlediska objemu bude podpora platební bilance do budoucna představovat podstatnou část úvěrové činnosti EU. V roce 2009 se Rada rozhodla podpořit v rámci systému podpory platební bilance další dvě země: - Lotyšsko částkou 3,1 miliardy EUR (rozhodnutí Rady 2009/290/ES ze dne 20. ledna 2009) a - Rumunsko částkou 5 miliard EUR (rozhodnutí Rady 2009/459/ES ze dne 6. května 2009). Systém makrofinanční pomoci Podrobné informace o operacích v rámci makrofinanční pomoci lze nalézt ve výroční zprávě Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím[8]. Hlavní rysy makrofinanční pomoci, klíčové činnosti v roce 2008 a předpokládaný vývoj v dalších letech lze shrnout následovně. Makrofinanční pomoc v podobě úvěrů a/nebo finančních příspěvků pomáhá přijímajícím zemím v jejich úsilí o politické a hospodářské reformy a je poskytována ve spolupráci s brettonwoodskými institucemi. Hlavní rysy makrofinanční pomoci Společenství jsou: mimořádnost této podpory, její doplňkovost k financování mezinárodními finančními institucemi a makroekonomická podmíněnost. V úzké spolupráci s Mezinárodním měnovým fondem a Světovou bankou podpořila makrofinanční pomoc Společenství přizpůsobená konkrétním potřebám řadu třetích zemí s obecným cílem stabilizovat finanční situaci a zavést tržní hospodářství. Úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci jsou obvykle čerpány v několika tranších podle toho, jak jsou plněny jednotlivé milníky makroekonomického programu. Každé čerpání úvěru je vázáno na sjednání půjčky Komisí. V případě neplnění v důsledku neschopnosti přijímající země dostát svým platebním povinnostem může Komise využít Záruční fond pro vnější vztahy[9], aby předešla dopadům na odpovídající půjčku. Finanční příspěvky a úvěry čerpané pomocí tohoto nástroje od roku 2001 jsou uvedeny výše v tabulce č. 1. Nejvýznamnější činnosti v rámci makrofinanční pomoci v roce 2008 se týkají jednání s příslušnými orgány a byly zaměřeny na následující: - Podmínky pomoci Libanonu (memorandum o porozumění z 18. prosince 2008 a úvěrová smlouva podepsaná 19. prosince 2008). Program makrofinanční pomoci pro Libanon spočívá v příspěvku ve výši 30 milionů EUR a v úvěru ve výši 50 milionů EUR, přičemž obojí má být čerpáno ve dvou tranších. První tranše úvěru (25 milionů EUR) byla čerpána počátkem června 2009 a uvolnění druhé tranše se předpokládá v roce 2010 (podléhá splnění podmínek, na které je pomoc vázána). - V důsledku rozdělení Svazu Srbska a Černé Hory bylo nutné upravit úvěry poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci bývalé Svazové republice Jugoslávie. Dne 2. října 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/784/ES, kterým se stanoví samostatný závazek Černé Hory a úměrně snižuje závazek Srbska v souvislosti s dlouhodobými půjčkami, které Společenství poskytlo Svazu Srbska a Černé Hory (bývalé Svazové republice Jugoslávie) na základě rozhodnutí Rady 2001/549/ES a 2002/882/ES[10], a kterým Rada opravňuje Komisi podepsat samostatnou smlouvu o půjčce s orgány Černé Hory. Toto rozhodnutí je důsledkem vyhlášení nezávislosti Černé Hory v červnu 2006 a dohody mezi Srbskem a Černou Horou z července 2006 o rozdělení vnějších závazků mezi oba samostatné státy. Nevytváří žádné nové závazky Společenství a nemá žádný dopad na rozpočet. Po uzavření samostatné smlouvy o půjčce s Černou Horou a po jejím vstupu v platnost (předpokládá se koncem roku 2009) budou současné závazky Srbska upraveny. - V roce 2008 Komise dokončila provádění programu makrofinanční pomoci Moldavské republice v celkové výši 45 milionů EUR, o kterém rozhodla Rada dne 16. dubna 2007. Druhá splátka finančního příspěvku (10 milionů EUR) byla vyplacena v červnu roku 2008 a třetí splátka (15 milionů EUR) v prosinci téhož roku. Program byl součástí finančního balíčku na podporu vládní dohody s Mezinárodním měnovým fondem v rámci nástroje pro snižování chudoby a podporu růstu, který byl schválen v květnu roku 2006 a skončil v květnu roku 2009. - V prosinci 2008 Komise uvolnila první tranši finančního příspěvku ve výši 15 milionů EUR poskytnutého v rámci programu makrofinanční pomoci Libanonu, který byl schválen dne 10. prosince 2007. - V roce 2008 nebyl v rámci makrofinanční pomoci čerpán žádný úvěr. Makrofinanční pomoc je zaměřena na sousední regiony, například na západní Balkán a Kavkaz. Dopad převládající hospodářské a finanční krize byl v těchto regionech mimořádně silný. Výsledkem bylo, že řada zemí usilujících o přistoupení a sousedních zemí se formálně či neformálně obrátila na Komisi s žádostmi o poskytnutí makrofinanční pomoci a Komise v roce 2009 vyvíjela intenzivní činnost, aby v rámci této podpory uspokojila požadavky. Je obtížné odhadnout, jak dlouho bude tato silná poptávka trvat, je však jasné, že bude závislá na návratu do normálních podmínek v hospodářsky více rozvinutých zemích. Systém úvěrů Euratomu Úvěrový nástroj Euratomu lze použít k financování projektů v členských státech (rozhodnutí Rady 77/270/Euratom) nebo v určitých třetích zemích (Ukrajině, Rusku nebo Arménii) (rozhodnutí Rady 94/179). U těchto úvěrů se jedná o mimorozpočtové operace, které Komise financuje paralelními „back-to-back“ půjčkami na finančním trhu. V roce 1990 stanovila Rada na tyto půjčky strop ve výši 4 miliard EUR, v rámci něhož bylo rozhodnuto o částce ve výši přibližně 3,4 miliardy EUR. V roce 2002 Komise navrhla navýšení tohoto stropu ze 4 miliard EUR na 6 miliard EUR, přičemž v Radě dosud nebylo dosaženo dohody. Činnost Euratomu v oblasti úvěrů byla v roce 2008 zaměřena na vyplacení druhé tranše (22 milionů USD) v rámci projektu K2R4. Dne 29. září 2004 schválila Komise úvěr v celkové výši ekvivalentu 83 milionů USD v eurech určený k zvýšení bezpečnosti jaderných zařízení označovaných jako „Chmelnická jaderná elektrárna 2“ a „Rovenská jaderná elektrárna 4“ (K2R4) na Ukrajině. Po ověření, že všechny odkládací podmínky úvěrové smlouvy byly uspokojivě splněny, nabyl tento úvěr účinnosti dne 7. července 2006. První tranše ve výši 39 milionů EUR byla vyplacena dne 15. března 2007. Po sjednání odpovídající paralelní půjčky byla dne 6. října 2008 vyplacena druhá tranše ve výši 22 milionů USD (odpovídající 15,2 milionu EUR). V roce 2009 měla činnost v oblasti úvěrů a půjček zahrnovat vyplacení třetí (a poslední) tranše[11] (10,3 milionu USD) v rámci uvedené úvěrové smlouvy pro projekt K2R4 na Ukrajině. Činnost Evropské unie V OBLASTI PůJčEK Popis Pro financování úvěrů, o nichž rozhodla Rada, je Komise zmocněna jménem příslušného Společenství (ES, Euratom) sjednávat půjčky na kapitálovém trhu. Pro každý nástroj (úvěry v rámci podpory platební bilance, makrofinanční pomoci a Euratomu) jsou stanoveny mechanismy půjčování a úvěrování v právním základu každého z nich. Půjčky a odpovídající úvěry jsou striktně vzájemně vázány, což zajišťuje, že rozpočet EU není vystaven úrokovým nebo kurzovým rizikům. Podpora platební bilance V listopadu 2008 ES v rámci podpory platební bilance rozhodlo o poskytnutí úvěru ve výši 6,5 miliardy EUR Maďarské republice. První tranše ve výši 2 miliard EUR byla financována dne 9. prosince 2008 vydáním tříletého dluhopisu. Tímto vydáním dluhopisu se ES úspěšně vrátilo jako emitent na trh referenčních dluhopisů denominovaných v eurech. Trh přijal dluhopis velmi příznivě. Jelikož byl zájem investorů velmi vysoký, poptávka brzo převýšila nabídku. V konečném rozdělení byly zastoupeny všechny skupiny důležitých investorů včetně centrálních bank, investičních fondů, finančních správ bank a pojišťoven. Cena dluhopisu se přiblížila nejlepší hodnotě ve své referenční skupině dluhopisů státních orgánů, nadnárodních organizací a agentur (Sovereign Suprantional Agency Sector, SSA) v jedné řadě s emitenty jako EIB, KFW a SFEF. Výsledky na sekundárním trhu byly velmi uspokojivé a potvrdily postavení ES jako emitenta prvotřídních referenčních dluhopisů. Toto postavení se posílilo následným vydáním referenčních dluhopisů během roku 2009, které stavělo na základech položených referenční emisí z roku 2008. Makrofinanční pomoc Během roku 2008 nedošlo v rámci makrofinanční pomoci k žádnému financování. Euratom V roce 2008 byly pro Euratom získány finanční prostředky ve výši 22 milionů USD. Tabulka č. 2: Objem výpůjčních operací podle jednotlivých finančních nástrojů od roku 2001 do roku 2008[12]. v milionech EUR 2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 | 2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | (1) Použité směnné kurzy jsou kurzy k 31. prosinci každého roku. Původní výše půjček +/- splátky jistiny, storna, zrušení a kurzové rozdíly. | EVROPSKÁ INVESTIčNÍ BANKA – ÚVěROVÉ OPERACE MIMO SPOLEčENSTVÍ Činnost EIB v oblasti úvěrů Popis Úvěry poskytované EIB z jejích vlastních zdrojů mají buď podobu přímého financování jednotlivých projektů, nebo globálních úvěrů finančním prostředníkům, kteří poté přidělují finanční prostředky menším místním projektům. Některé z úvěrů EIB poskytnutých mimo Společenství využívají záruky z rozpočtu Evropské unie a jsou předmětem této zprávy, není-li uvedeno jinak. Podle současného vnějšího mandátu může EIB poskytovat také záruky za úvěry. V rámci vlastních rizikových facilit[13] a hospodaří-li se zdroji Společenství nebo členských států (zejména v zemích Středomoří a AKT), EIB využívá širší spektrum finančních nástrojů (v některých případech včetně vlastního kapitálu). Přehled o činnosti EIB v rámci vnějšího mandátu přinese zvláštní zpráva. Objem sjednaných finančních operací V roce 2008 vzrostl celkový objem sjednaných finančních operací EIB o 20 % na 57,6 miliardy EUR, z čehož byly s členskými státy sjednány operace ve výši 51,5 miliardy EUR a s partnerskými zeměmi ve výši 6,1 miliardy EUR. Úvěrové operace EIB v nečlenských státech v roce 2008 — přehled v milionech EUR Zdroje z rozpočtu EU a z ERF(1) | Vlastní zdroje se zárukou Společenství / členských států | Vlastní zdroje v rámci vlastních rizikových facilit EIB | CELKEM | Země usilující o přistoupení (mandát 2007–2013) | 2 009 | 1 444 | 3 453 | Sousední a partnerské země (mandát 2007–2013) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 | Asie a Latinská Amerika (mandát 2007–2013) | 469 | 469 | JAR — Jižní Afrika (mandát 2007–2013) | 203 | 203 | Země AKT a ZZÚ(2) | 336 | 225 | 561 | Celkem | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 | (1) | Poskytované z rozpočtových zdrojů EU nebo Evropského rozvojového fondu (ERF) a spravované EIB | (2) | Africké, karibské a tichomořské státy / zámořské země a území | Dopad činnosti EIB v oblasti úvěrů na rozpočet EU[14] EIB poskytuje financování projektů jak uvnitř EU, tak s částečnou zárukou z rozpočtu EU i mimo území EU. Poskytování úvěrů má dopad na rozpočet Evropské unie, pokud jsou tyto úvěry spojeny se zárukami Společenství, úrokovými dotacemi nebo zvláštními podmínkami srovnatelnými s rizikovými operacemi věřitele. Dne 19. prosince 2006 Rada poskytla záruku Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (rozhodnutí 2006/1016/ES[15] nahrazené rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 633/2009/ES ze dne 13. července 2009[16]). Záruka Společenství je omezena na 65 % celkové výše vyplacených úvěrů a poskytnutých záruk po odečtení splacených částek a připočtení všech souvisejících plateb. Maximální strop pro finanční operace EIB uskutečněné v rámci tohoto mandátu v letech 2007–2013 činí 27 800 milionů EUR, přičemž se tato částka skládá ze základního stropu ve výši 25 800 milionů EUR a z doplňkového mandátu ve výši 2 000 milionů EUR, o jehož uvolnění rozhodne Rada a Evropský parlament podle výsledků přezkumu v polovině období v roce 2010. Činnosti EIB v oblasti půjček V rámci programu financování na rok 2008 získala EIB prostředky ve výši 59,5 miliardy EUR. To představuje významný nárůst oproti roku 2007 (54,7 miliardy EUR, tzn. +9 %). K tomuto výraznému zvýšení došlo v roce 2008 v obtížných podmínkách získávání finančních prostředků. Mezi ně patřila především nestálost, nejistota na trhu a od poloviny října vážné narušení systému financování. Proto na trhu nadále dominovaly větší transakce s likvidními produkty a úroveň poptávky po strukturovaných produktech byla nízká. [1] Rozhodnutí Rady 97/256/ES ve znění rozhodnutí Rady 98/348/ES a 98/729/ES pro období od 1.2.1997 do 31.1.2000 („obecný mandát 1997–2000“) a rozhodnutí Rady 2000/24/ES nahrazené rozhodnutím Rady 2008/580/ES ze dne 23. června 2008 (kodifikované znění) pro období od 1.2.2000 do 31.1.2007 („obecný mandát 2000–2006“). Rozhodnutí Rady 1999/786/ES (projekt rekonstrukce a obnovy Turecka po zemětřesení (TERRA)) představuje rozšíření obecných mandátů. Rozhodnutí Rady 2001/777/ES dále zavedlo zvláštní úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltského moře v rámci Severní dimenze. Rozhodnutí Rady 2005/48/ES zavedlo zvláštní mandát pro některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech (Ukrajině, Moldavské republice a Bělorusku). Rozhodnutí Rady 2006/1016/ES zavedlo nový obecný mandát na období od 1.2.2007 do 31.12.2013 („obecný mandát 2007–2013“). Toto rozhodnutí bylo nahrazeno rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 633/2009/ES. [2] K 1. říjnu 2009 nepřijaly euro následující členské státy: Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Rumunsko, Spojené království a Švédsko. [3] Nařízení Rady (EHS) č. 397/75 ze dne 17. února 1975, kterým byl zřízen nový nástroj označovaný jako systém úvěrů Společenství (Community Loan Mechanism) s cílem pomoci některým členským zemím ES překonat neudržitelnou nevyrovnanost běžných účtů vyvolanou první ropnou krizí. [4] Nařízení Rady (ES) č. 1360/2008 ze dne 2. prosince 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států. [5] Nařízení Rady (ES) č. 431/2009 ze dne 18. května 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států. [6] Rozhodnutí Rady 2009/102/ES ze dne 4. listopadu 2008. [7] Další dvě tranše ve výši 2 miliard EUR a 1,5 miliardy EUR byly čerpány v březnu a v červenci 2009. [8] Za rok 2008 dosud nezveřejněna. Pokud jde o rok 2007, viz KOM(2008) 520. [9] Viz nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. [10] Úř. věst. L 269, 10.10.2008, s. 8. [11] Poslední tranše byla vyplacena v říjnu 2009. [12] Více informací o dluhopisech ES lze nalézt na adrese http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [13] V červenci 2009 schválila Rada guvernérů EIB rozšíření předvstupní úvěrové facility a facility středomořského partnerství II tak, aby byly umožněny nepřímé kapitálové investice do fondů infrastruktury. [14] O dopadu záruk poskytnutých na operace EIB a o dopadu vlastního rizikového úvěrování EU viz zpráva o zárukách krytých rozpočtem ke dni 31.12.2008, KOM(2009) 398. [15] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95. [16] Úř. věst. L 190, 22.7.2009, s. 1.