NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PŘÍJMŮ PODLE ODDÍLŮ VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III - Komise /* COM/2013/0691 final - 2013/ () */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 9 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2013 VÝKAZ PŘÍJMŮ PODLE ODDÍLŮ VÝKAZ VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III - Komise S ohledem na: – Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[1], a zejména na článek 41 uvedeného nařízení, – souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2013 přijatý dne 12. prosince 2012[2], – opravný rozpočet č. 1/2013 přijatý dne 4. července 2013, – opravný rozpočet č. 2/2013 přijatý dne 11. září 2013, – opravný rozpočet č. 3/2013 přijatý dne 11. září 2013, – opravný rozpočet č. 4/2013 přijatý dne 11. září 2013, – opravný rozpočet č. 5/2013 přijatý dne 11. září 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 6/2013[3] přijatý dne 10. července 2013, ve znění ze dne 18. září 2013[4], – návrh opravného rozpočtu č. 7/2013[5] přijatý dne 25. července 2013, – návrh opravného rozpočtu č. 8/2013[6] přijatý dne 25. září 2013, Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 9 k rozpočtu na rok 2013. ZMĚNY VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Změny výkazu příjmů a výdajů v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm). Anglické znění změn tohoto výkazu je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 5 2. Mobilizace prostředků z Fondu solidarity EU.. 5 2.1 Sucho v Rumunsku.. 5 2.2 Povodně ve střední Evropě. 6 2.2.1 Německo.. 6 2.2.2 Rakousko.. 8 2.2.3 Česká republika.. 9 3. Financování 10 4. Souhrnná tabulka podle okruhů finančního rámce. 11 1. Úvod Předmětem návrhu opravného rozpočtu (NOR) č. 9 na rok 2013 je mobilizace prostředků na závazky a prostředků na platby ve výši 400,5 milionu EUR z Fondu solidarity Evropské unie. Prostředky mají být mobilizovány ve prospěch Rumunska v souvislosti se suchem a lesními požáry v létě roku 2012 a ve prospěch Německa, Rakouska a České republiky v souvislosti s povodněmi v květnu a červnu roku 2013. 2. Mobilizace prostředků z Fondu solidarity EU 2.1 Sucho v Rumunsku Během léta roku 2012 byla velká část Rumunska zasažena suchem v důsledku velmi malého množství srážek a opakovaných vln extrémně vysokých teplot, přičemž toto sucho vedlo k výrazným ztrátám v úrodě, k četným požárům lesních a jiných porostů, k nedostatku vody a k souvisejícím potížím s jejími dodávkami pro tamější obyvatelstvo a s výrobou energie ve vodních elektrárnách. V listopadu 2012 se rumunské orgány rozhodly požádat o finanční pomoc z Fondu solidarity EU. Útvary Komise jejich žádost pečlivě přezkoumaly podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, a zejména podle jeho článků 2, 3 a 4. Nejdůležitější fakta v souvislosti s tímto posouzením lze shrnout následovně: 1) Komise obdržela žádost Rumunska dne 2. listopadu 2012. Za účelem kompletního posouzení si vyžádala doplňující a revidované informace, které jí byly předloženy 30. května 2013. Překlad těchto informací z rumunského originálu dostala Komise k dispozici dne 3. července. 2) V reakci na sucho na Kypru v roce 2008 Komise rozhodla, že nařízení (ES) č. 2012/2002 sice možná není koncepčně vhodné k řešení pomalu postupujících pohrom, ale že může být nicméně použito pro reakci na jakoukoli závažnou přírodní katastrofu, která má v přijímajícím státě vážné následky pro životní podmínky, životní prostředí nebo hospodářství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1, za předpokladu, že tato katastrofa naplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 2 a že žádost o pomoc je podána ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1. 3) Ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2012/2002 vyžaduje, aby žádost byla podána nejpozději do deseti týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou. V případě pomalu postupujících pohrom, jako je sucho, je však splnění této podmínky reálně obtížné. V Rumunsku se v důsledku dlouhého období nedostatečných srážek, stále se zvyšujících teplot a četných požárů, jež zemi sužovaly po několik měsíců, rozvinuly podmínky příznačné pro závažné sucho, které zasáhlo na 2,764 milionu hektarů půdy v 35 ze 41 rumunských žup. Sucho dosáhlo svého vrcholu dne 25. srpna 2012, kdy propukly rozsáhlé požáry lesních a jiných porostů. Komise má proto za to, že den 25. srpna 2012 (tj. těsně 10 týdnů před obdržením žádosti), tak jak jej navrhují rumunské orgány, lze přijmout za počáteční datum závažné katastrofy. Žádost předložená Komisi 2. listopadu 2012 byla tudíž podána ve lhůtě stanovené v čl. 4 odst. 1. 4) Sucho a jeho následky jsou přírodní katastrofou, a spadají tak do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity EU. 5) Celkové přímé škody způsobené suchem a lesními požáry odhadly rumunské orgány ve své počáteční žádosti na více než 1,9 miliardy EUR. Tato částka představovala 263 % běžného limitu pro mobilizaci prostředků z Fondu solidarity, který v případě Rumunska v roce 2012 činil 735,5 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2010). Do uvedené sumy však byly započítány škody v zemědělství, k nimž došlo před definovaným počátečním datem a jež do celkové výše škody zahrnout nelze. Odhad škod v zemědělství navíc vycházel z nerealistických očekávání co do výnosů sklizně a tržních cen. Rumunsko proto původní vyčíslení škod v návaznosti na žádost Komise přehodnotilo. Celkové škody, které Rumunsko ohlásilo po této revizi, dosahují částky 872,8 milionu EUR, avšak i toto číslo počítá s hospodářskými ztrátami v odvětví hydroenergetiky ve výši 66,1 milionu EUR, které nelze přijmout jako přímou škodu, a které je tudíž třeba odečíst. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že celkové přímé škody by měly být odhadnuty na 806,7 milionu EUR. Jelikož tato částka převyšuje běžný limit pro mobilizaci Fondu solidarity, sucho v Rumunsku splňuje kritérium závažné přírodní katastrofy ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2012/2002. Výše finanční pomoci se vypočítá na základě celkových přímých škod. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 6) Více než 99 % škod vzniklo v zemědělství a lesnictví a není pro použití Fondu solidarity způsobilých, neboť na tyto škody se nevztahují druhy způsobilých záchranných opatření vymezené v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2012/2002. Náklady na opatření způsobilá podle čl. 3 odst. 2 odhadují rumunské orgány na 2,5 milionu EUR. Tyto náklady souvisejí se záchrannými opatřeními, zejména s hašením požárů a přepravou vody, a s opatřeními na obnovu vodohospodářské infrastruktury. Pomoc z Fondu solidarity nesmí být vyšší než celkové náklady na způsobilá opatření. 7) Postižený region je způsobilý jakožto „konvergenční region“ v rámci strukturálních fondů (2007–2013). 8) Rumunské orgány uvedly, že pro způsobilé náklady neexistuje pojistné krytí. Z výše uvedených důvodů lze mít za to, že sucho a lesní požáry uvedené v žádosti jsou závažnou katastrofou ve smyslu nařízení č. 2012/2002 a že splňují podmínky pro mobilizaci prostředků z Fondu solidarity stanovené v čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci uvedeného nařízení. 2.2 Povodně ve střední Evropě Střední Evropu postihla v květnu a červnu 2013 meteorologická situace velmi podobná té, jež způsobila stoletou vodu v roce 2002 a následně vedla ke zřízení Fondu solidarity EU. Německo, Rakousko a Česká republika byly opět zasaženy extrémními záplavami. Přestože voda zčásti dosahovala vyšších povodňových stupňů, celková škoda (byť obrovská) byla nižší než v roce 2002, zejména v Rakousku a České republice, a to především díky účinným opatřením, jež byla od roku 2002 zavedena v zájmu ochrany před povodněmi a za účelem řízení rizik. Německo v návaznosti na povodně podalo žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity EU podloženou kritériem závažné katastrofy. Rakousko a Česká republika pak o pomoc požádaly na základě tzv. kritéria sousední země. Útvary Komise jejich žádosti pečlivě přezkoumaly podle nařízení Rady (ES) č. 2012/2002, a zejména podle jeho článků 2, 3 a 4. Nejdůležitější fakta v souvislosti s tímto posouzením lze shrnout následovně: 2.2.1 Německo 1) Komise obdržela žádost Německa dne 24. července 2013, tedy ve lhůtě 10 týdnů po zaznamenání prvních škod dne 18. května 2013. 2) Rozsáhlé území Německa se od poloviny května 2013 potýkalo s mimořádně silnými srážkami, jež v některých oblastech dosahovaly 300 % měsíčního průměru. Vzhledem k předchozí přesycenosti půdy a v případě Podunají také k tajícímu sněhu v Alpách vedl tento vydatný déšť k rozsáhlým povodním. Voda na mnoha řekách dosáhla nového historického maxima. Povodně měly větší rozsah a byly závažnější než povodně v srpnu 2002 a než předchozí rekordní letní povodně v červenci 1954. Dne 18. května vznikly po velkých bouřkách a silných průtržích mračen první povodňové škody v Bavorsku a Durynsku. Řeky Dunaj, Lech a Řezná a oblast Inn-Salzach byly záplavami obzvlášť tvrdě zasaženy mezi 1. a 16. červnem 2013. Počínaje 30. květnem 2013 vedl neustávající déšť k rozlévání Rýnu a k zaplavování celého jeho povodí ve spolkových zemích Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Hesensko, Porýní-Falc a Durynsko. Po dlouhou dobu – od 2. června 2013 až do konce měsíce – byly zatopeny oblasti v okolí Labe a Sály v Sasku, Durynsku, Sasku-Anhaltsku, Braniborsku, Dolním Sasku, Meklenbursku-Předním Pomořansku a Šlesvicku-Holštýnsku. 3) Tyto povodně jakožto přírodní katastrofy spadají do hlavní oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Co se týče dopadu a následků povodní, německé orgány uvedly, že při nich zahynulo osm lidí a přinejmenším 128 osob bylo zraněno. Ze zatopených oblastí bylo evakuováno více než 100 000 lidí a pohromou bylo celkem zasaženo téměř 600 000 obyvatel. Následky povodní pocítilo téměř 1 700 obcí. V mnoha menších i větších městech došlo k částečnému nebo úplnému zaplavení centra (např. v Pasově, Deggendorfu, v Bad Schandau, Pirně, Míšni, v Drážďanech, v Grimmě, v Döbeln a ve Waldheimu). Poškozeno či zcela zničeno bylo více než 32 000 domů a domácnostem vznikla celková škoda ve výši necelé 1,5 miliardy EUR. Na mnoha místech byly poničeny vodovody, kanalizační soustavy a sítě elektrického vedení a uzavřeny byly školy, školky a jesle. Poškozeno či zničeno bylo více než 170 mostů a na 700 km silnic. Stále uzavřena zůstává klíčová železniční trať mezi Berlínem a Stendalem. Došlo k poškození struktury veřejných protipovodňových zábran, které již v případě dalších záplav nebudou funkční. Podnikatelský sektor odhadl škodu na více než 1,3 miliardy EUR a následky katastrofy podle něho silně pocítily desítky tisíc firem. Kvůli škodám na výrobních zařízeních nebo logistickým potížím byla částečně přerušena výroba. Zatopeno bylo také více než 430 000 hektarů zemědělsky a lesnicky využívané půdy, kde voda způsobila značné přímé škody, ztrátou úrody počínaje a úplným zničením budov a vybavení konče. 5) Německé orgány odhadly celkové přímé škody na více než 8,2 miliardy EUR. Tato částka zdaleka převyšuje limit pro mobilizaci Fondu solidarity, který je v roce 2013 pro Německo stanoven na 3,7 miliardy EUR (3 miliardy EUR v cenách z roku 2002). Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují tento limit, považuje se katastrofa za „závažnou přírodní katastrofu“. Celkové přímé škody jsou základem pro výpočet výše finanční pomoci. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 6) Německé orgány odhadly náklady na opatření způsobilá pro financování podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2012/2002 na 3,3 miliardy EUR a rozčlenily je podle typu opatření. Nejvíce nákladů na záchranná opatření je spojeno s činnostmi na obnovu dopravní infrastruktury (více než 2,5 miliardy EUR). 7) Postižené části Německa jsou zčásti způsobilé jakožto „konvergenční regiony“, zčásti jako „postupně vyřazované regiony“ a zčásti jako „regiony spadající pod cíl konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ v rámci strukturálních fondů (2007–2013). Německé orgány hodlají k odstraňování následků povodní v zasažených regionech využít stávajícího financování v rámci strukturálních fondů a v rámci projektů EZFRV. Na opatření financovaná z Fondu solidarity nelze využít pomoci ze strukturálních fondů uvedené v článku 6 nařízení. 8) V době podání žádosti nebyly dostupné podrobné informace o pojistném krytí způsobilých nákladů. Jakmile budou tyto informace k dispozici, Komise si vyhrazuje právo záležitost posoudit. Pro pomoc z Fondu solidarity nejsou způsobilé náklady na opravu škod způsobených třetí stranou. Z výše uvedených důvodů lze mít za to, že povodně uvedené v žádosti jsou závažnou katastrofou ve smyslu nařízení č. 2012/2002 a že splňují podmínky pro mobilizaci prostředků z Fondu solidarity stanovené v čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci uvedeného nařízení. 2.2.2 Rakousko 1) Komise obdržela žádost Rakouska dne 6. srpna 2013, tedy ve lhůtě 10 týdnů po zaznamenání prvních škod dne 30. května 2013. 2) Povodně v Rakousku postihly sedm z devíti spolkových zemí, zejména pak Vorarlbersko, Tyrolsko, Salcbursko, Dolní Rakousy a Horní Rakousy, které čítají přibližně 4,6 milionu obyvatel. V povodí některých řek (Saalachu, Salzachu, Innu a horního toku Dunaje) dosáhla voda pětisetletého maxima. Povodně způsobily rozsáhlé škody na infrastruktuře, především na ochranné infrastruktuře podél řek a dále také v oblasti dopravy a vodárenských a kanalizačních služeb. Poškozeny či zničeny byly domy a jiný soukromý majetek a zatopením více než 22 000 hektarů zemědělské půdy došlo k zničení úrody. Přímé škody utrpělo více než 300 firem, a to včetně firem působících v navýsost důležitém odvětví cestovního ruchu. 3) Povodně spadají jakožto přírodní katastrofa do oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Rakouské orgány odhadly celkové přímé škody na 866,5 milionu EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka představuje 48 % limitu ve výši 1,8 miliardy EUR (tzn. 0,6 % rakouského HND), tato katastrofa se podle nařízení Rady (ES) 2012/2002 nepovažuje za „závažnou katastrofu“. Protože však Rakousko bylo postiženo stejnou povodňovou katastrofou, která se projevila jako závažná katastrofa v Německu, rakouské orgány podaly žádost na základě tzv. kritéria sousední země, podle něhož může získat pomoc z Fondu solidarity ve výjimečných případech i stát, který je touž závažnou katastrofou zasažen jako stát sousední, a to i když není dosaženo běžného limitu škod pro mobilizaci fondu. O tom, že povodně v Německu a Rakousku mají stejnou hlavní příčinu, není pochyb. Komise se proto domnívá, že kritérium sousední země je splněno. Výše finanční pomoci se vypočte na základě celkových přímých škod. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 5) (Rakouské orgány odhadly náklady na opatření způsobilá pro financování podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2012/2002 na 350,4 milionu EUR a rozčlenily je podle typu opatření. Nejvíce nákladů na záchranná opatření je spojeno s obnovou dopravní infrastruktury (164 milionů EUR) a ochranné infrastruktury (79 milionů EUR). 6) Rakouské orgány uvedly, že nemají v úmyslu podat další žádosti o pomoc z jiných nástrojů Unie. 7) Na žádné ze způsobilých opatření se podle rakouských orgánů nevztahuje pojistné krytí. Z výše uvedených důvodů lze mít za to, že povodně uvedené v žádosti jsou katastrofou v sousední zemi ve smyslu nařízení č. 2012/2002 a že splňují podmínky pro mobilizaci prostředků z Fondu solidarity stanovené v čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci uvedeného nařízení. 2.2.3 Česká republika 1) Komise obdržela žádost České republiky dne 8. srpna 2013, tedy ve lhůtě 10 týdnů po zaznamenání prvních škod dne 2. června 2013. 2) Českou republiku sužovaly od konce května a po celý červen 2013 vydatné, zčásti přívalové deště, které vedly ke zvýšení hladiny řek až na padesátileté maximum, zejména v povodí Berounky, Vltavy a Labe. Nejvíce postiženy byly kraje Jihočeský, Plzeňský, Středočeský, Královéhradecký, Liberecký, Ústecký a hlavní město Praha, tj. přibližně 54 % území České republiky, a záplavy se přímo dotkly jedné třetiny českého obyvatelstva. Při povodních zahynulo patnáct osob a 23 000 lidí muselo být evakuováno. Povodně poškodily či zničily především dopravní infrastrukturu (železniční tratě, silnice, mosty atd.), telekomunikační sítě, vodovodní a kanalizační soustavu a také elektrárenské a plynárenské sítě. Poškozeno bylo více než 7 000 obytných domů. Rozsáhlé škody vznikly rovněž ve zdravotnictví a sociálních službách, v zemědělství a lesnictví a pocítilo je mnoho firem, z nichž některé budou možná nuceny ukončit svou činnost. 3) Povodně spadají jakožto přírodní katastrofa do oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) České orgány odhadly celkové přímé škody na 637,1 milionu EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka představuje 73 % limitu ve výši 871,6 milionu EUR (tzn. 0,6 % českého HND), tuto katastrofu nelze podle nařízení Rady (ES) 2012/2002 ani zdaleka považovat za „závažnou katastrofu“. Protože však byla Česká republika zasažena stejnou povodňovou katastrofou, která se projevila jako závažná katastrofa v Německu, české orgány podaly žádost na základě tzv. kritéria sousední země, podle něhož může získat pomoc z Fondu solidarity ve výjimečných případech i stát, který je touž závažnou katastrofou zasažen jako stát sousední. O tom, že povodně v Německu a České republice mají stejnou hlavní příčinu, není pochyb. Komise se proto domnívá, že kritérium sousední země je splněno. Výše finanční pomoci se vypočte na základě celkových přímých škod. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření vymezených v článku 3 nařízení. 5) České orgány odhadly náklady na opatření způsobilá pro financování podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2012/2002 na 416,4 milionu EUR a rozčlenily je podle typu opatření. Nejvíce nákladů na záchranná opatření je spojeno s pracemi na silnicích a mostech (158 milionů EUR), na kanalizaci (více než 52 milionů EUR) a na vodních tocích (více než 56 milionů EUR). 6) Postižené části České republiky jsou způsobilé coby „konvergenční regiony“ v rámci strukturálních fondů (2007–2013). Výjimkou je Praha, která je způsobilá jakožto „region v procesu postupného začleňování“. České orgány uvedly, že zvažují využít k nápravě povodňových škod stávajícího financování v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti. Na opatření financovaná z Fondu solidarity nelze využít pomoci ze strukturálních fondů uvedené v článku 6 nařízení. 7) Na některé veřejné budovy se podle českých orgánů obecně vztahuje pojistné krytí, avšak u infrastruktury žádné pojištění neexistuje. Komise si vyhrazuje právo tuto záležitost posoudit. Pro pomoc z Fondu solidarity nejsou způsobilé náklady na opravu škod způsobených třetí stranou. Z výše uvedených důvodů lze mít za to, že povodně uvedené v žádosti jsou katastrofou v sousední zemi ve smyslu nařízení č. 2012/2002 a že splňují podmínky pro mobilizaci prostředků z Fondu solidarity stanovené v čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci uvedeného nařízení. 3. Financování Celkový roční disponibilní rozpočet Fondu solidarity činí 1 miliardu EUR. Jelikož hlavním motivem pro zřízení fondu byla solidarita, Komise je názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. To znamená, že na část škody, která přesahuje limit (0,6 % HND, nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší), by se měla na základě dříve uplatňovaných postupů poskytnout vyšší pomoc než na část škody do výše limitu. Sazba používaná v minulosti při stanovování přídělů na závažné katastrofy činila 2,5 % celkových přímých škod do limitu pro mobilizaci prostředků z fondu a 6 % nad tímto limitem. Metodika pro výpočet pomoci z Fondu solidarity byla stanovena ve výroční zprávě Fondu solidarity (2002–2003) a byla schválena Radou a Evropským parlamentem. V tomto případě se navrhuje použít stejné procentní sazby a postiženým zemím poskytnout pomoc v následující výši: || || || (v EUR) Katastrofa || Přímé škody || Limit (v milionech eur) || Celkové náklady na způsobilá opatření || Částka na základě sazby 2,5 % || Částka na základě sazby 6 % || Celková výše navrhované pomoci Rumunsko sucho || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689 Německo povodně || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575 Rakousko povodně || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || — || 21 661 550 Česká republika povodně || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || — || 15 928 275 CELKEM || || 400 519 089 Žádosti Rumunska v souvislosti se suchem v roce 2012 a žádostem Německa, Rakouska a České republiky v souvislosti s povodněmi v květnu a červnu roku 2013 se z výše uvedených důvodů navrhuje vyhovět a u každého z těchto případů se navrhuje mobilizovat Fond solidarity. 4. Souhrnná tabulka podle okruhů finančního rámce Finanční rámec okruh/podokruh || Revidovaný finanční rámec na rok 2013 || Rozpočet na rok 2013 (včetně OR č. 1– 5 a NOR č. 6–8/2013) || NOR č. 9/2013 || Rozpočet na rok 2013 (včetně OR č. 1– 5 a NOR č. 6–8/2013) PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP 1. UDRŽITELNÝ RŮST || || || || || || || || 1a. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Rozpětí || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Soudržnost pro růst a zaměstnanost || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 Rozpětí[7] || || || 0 || || || || 0 || Celkem || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 Rozpětí[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 2. OCHRANA PŘÍRODNÍCH ZDROJŮ A HOSPODAŘENÍ S NIMI || || || || || || || || Z toho: Výdaje související s trhem a přímé platby || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Celkem || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 Rozpětí || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 || 3. OBČANSTVÍ, SVOBODA, BEZPEČNOST A PRÁVO || || || || || || || || 3a. Svoboda, bezpečnost a právo || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 Rozpětí || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 || 3b. Občanství || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648 Rozpětí || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Celkem || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298 Rozpětí[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 || 4. EU JAKO GLOBÁLNÍ HRÁČ || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 Rozpětí[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. SPRÁVA || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Rozpětí[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 || 6. VYROVNÁVACÍ PLATBY || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Rozpětí || || || || || || || || CELKEM || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031 Rozpětí [12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0 [1] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Úř. věst. L 66, 8.3.2013, s. 1. [3] COM(2013) 518. [4] COM(2013) 655. [5] COM(2013) 557. [6] COM(2013) 669. [7] 134,0 milionu EUR nad rámec tohoto stropu je financováno mobilizací nástroje pružnosti v roce 2013. [8] Do výpočtu rozpětí v okruhu 1a není zahrnut Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (500 milionů EUR). [9] Částka vyčleněná na Fond solidarity Evropské unie se v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006) zapíše nad rámec stropů příslušných okruhů. [10] Rozpětí okruhu 4 pro rok 2013 nezohledňuje prostředky související s rezervou na pomoc při mimořádných událostech (264,1 milionu EUR). [11] Pro výpočet rozpětí v rámci stropu okruhu 5 byla zohledněna poznámka pod čarou (1) finančního rámce na období 2007–2013 u částky 86 milionů EUR na příspěvky zaměstnanců do systému důchodového zabezpečení. [12] 134,0 milionu EUR nad rámec tohoto stropu je financováno mobilizací nástroje pružnosti v roce 2013. [13] Celkové rozpětí u závazků nezohledňuje prostředky související s Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci (500 milionů EUR), Fondem solidarity Evropské unie (415,1 milionu EUR), rezervu na pomoc při mimořádných událostech (264,1 milionu EUR) ani příspěvky zaměstnanců do systému důchodového zabezpečení (86 milionů EUR). [14] Celkové rozpětí u plateb nezohledňuje prostředky související s Fondem solidarity Evropské unie (415,1 milionu EUR), rezervu na pomoc při mimořádných událostech (80 milionů EUR) ani příspěvky zaměstnanců do systému důchodového zabezpečení (86 milionů EUR).