CS Úřední věstník Evropské unie C 248/37

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství“

2011/C 248/06

Zpravodaj: pan MORKIS

Dopisem ze dne 15. listopadu 2010 požádala Rada Evropské unie v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování průzkumného stanoviska k tématu

příspěvku občanské společnosti k Východnímu partnerství.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 25. května 2011.

Na 472. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 15. a 16. června 2011 (jednání dne 16. června), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 133 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) považuje Východní partnerství za velmi významné jako strategickou nutnost a politickou investici EU, z níž budou mít v budoucnu prospěch občané Evropské unie a partnerských zemí EU. Události v oblasti Středomoří ukázaly, že úloha občanské společnosti je i nadále zásadní pro přechod k demokracii, ústavní reformy a budování institucí. Příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství by proto měl být podporován a řádně zohledňován za účelem zajištění úspěchu tohoto procesu.

1.2 EHSV vítá pokroky, jichž bylo docíleno v rámci provádění iniciativy Východního partnerství, jež byla oficiálně zahájena v květnu 2009. Všechny země Východního partnerství zlepšily a zintenzivnily prostřednictvím dialogu o dohodách o přidružení, zóně volného obchodu, uvolnění vízového režimu, o spolupráci v oblasti energetické bezpečnosti a o jiných otázkách své vztahy k EU. (Bělorusko bohužel v souvislosti s událostmi po prezidentských volbách v prosinci 2010 učinilo velký krok zpět ve vztazích s EU).

1.3 Příspěvek občanské společnosti k vícestranné úrovni Východního partnerství

1.3.1 Zapojení do mezivládních tematických platforem Východního partnerství

1.3.1.1 EHSV byl pozván k účasti na třech ze čtyř mezivládních tematických platforem Východního partnerství a může v nich vyjadřovat názory občanské společnosti. Výbor nicméně vyzývá Komisi, aby ho přizvala k účasti a ke spolupráci na tematické platformě 3 „Energetická bezpečnost“, neboť má v této oblasti zkušenosti.

1.3.1.2 Výbor se domnívá, že zástupci příslušných pracovních skupin fóra občanské společnosti Východního partnerství by měli mít možnost účastnit se setkání mezivládních tematických platforem.

1.3.2 Fórum občanské společnosti Východního partnerství

1.3.2.1 Výbor také vítá vytvoření fóra občanské společnosti Východního partnerství v listopadu 2009. Výbor považuje národní platformy fóra občanské společnosti Východního partnerství za velmi vhodný nástroj k provádění Východního partnerství v partnerských zemích za účasti občanské společnosti, lituje však, že zaměstnavatelé, odborové svazy a jiné socioekonomické organizace (zemědělci, spotřebitelé) nejsou na národní úrovni zapojováni do činnosti národních platforem buď vůbec, nebo jen ve velmi malé míře.

1.3.2.2 Sociální partneři nejsou v současné době ve fóru občanské společnosti Východního partnerství přiměřeně zastoupeni, a proto Výbor vyzývá k přepracování jednacího řádu fóra, zejména části týkající se postupu při výběru, aby byla účast zástupců zaměstnavatelů, zaměstnanců a zástupců ostatních zájmových skupin jak z EU, tak z partnerských zemí na fóru podstatně intenzivnější.

1.3.2.3 Výbor vyzývá k přezkoumání koncepce fóra s cílem zajistit jeho účinnější fungování a současně efektivnější využívání dostupných finančních prostředků. Hlavní těžiště činnosti by mohlo být přesunuto na kontinuální a projektově zaměřenou činnost (v rámci pracovních skupin a národních platforem fóra).

1.3.2.4 Výbor navrhuje zvýšit počet zástupců z EU na fóru za účelem podpory výměny zkušeností a souladu s evropskými hodnotami. Evropský hospodářský a sociální výbor se svými 344 členy zastupujícími organizovanou občanskou společnost EU má velmi dobré předpoklady k tomu, aby v rámci fóra občanské společnosti sehrál aktivní úlohu při provádění cílů Východního partnerství, pokud bude v jednacím řádu fóra stanoveno jeho větší a stálé zapojení jak ve fóru, tak v řídícím výboru.

1.3.2.5 Vzhledem k rostoucí působnosti fóra občanské společnosti a zejména ke stále širší oblasti činnosti národních platforem je Výbor připraven přispět ke zlepšení fungování fóra. Výbor se také domnívá, že je nyní nezbytné vytvořit sekretariát, a to i z důvodu práce řídícího výboru.

1.3.2.6 Pokud nebudou odstraněny strukturální nedostatky v činnosti fóra, zváží Výbor jiné možnosti mobilizace socioekonomických subjektů v zemích Východního partnerství za účelem provádění cílů této iniciativy.

1.4 Konsolidace občanské společnosti v partnerských zemích a příspěvek k dvoustranné úrovni Východního partnerství

1.4.1 Výbor velmi pozorně sleduje události v jižním Středomoří. Je pevně přesvědčen o tom, že by EU měla podpořit proces demokratizace a stabilizace tohoto regionu. EHSV zároveň vybízí k dlouhodobému a vyváženému přístupu vůči jižním a východním sousedům EU, včetně finanční pomoci určené na politické a hospodářské reformy, přizpůsobení standardům EU a posílení občanské společnosti.

1.4.2 Výbor se domnívá, že nedostatečné financování může vést k tomu, že očekávání vkládaná do Východního partnerství jako významného nástroje na podporu souladu s evropskými hodnotami nebudou naplněna. V tomto smyslu EHSV rozhodně vítá návrh Komise přezkoumat evropskou politiku sousedství, avšak lituje, že sdělení „Nová reakce na měnící se situaci v sousedních zemích“ netrvá na vytvoření mechanismů pro konzultace občanské společnosti v zemích evropské politiky sousedství a zcela opomíjí instituci občanské společnosti v EU a úlohu, kterou EHSV může v tomto procesu sehrát.

1.4.3 Výbor vítá návrh na zřízení Evropské nadace pro demokracii a nástroje na podporu občanské společnosti. Vyzývá však Komisi, aby se poučila ze zkušeností získaných z nástroje pro občanskou společnost v zemích západního Balkánu, a zabránila tak určitým nedostatkům.

1.4.4 Výbor považuje za velmi důležitou spolupráci s nezávislými organizacemi v partnerských zemích. Je však třeba spolupracovat rovněž se stávajícími organizacemi závislými na vládách a současně podporovat vytváření nezávislých odborových svazů a organizací zaměstnavatelů, které se budou moci účastnit skutečného sociálního dialogu, šíření představ o demokracii, lidských a pracovních právech a sledovat další cíle iniciativy Východního partnerství.

1.4.5 EHSV se domnívá, že posílení dialogu mezi vládami a občanskou společností na národní úrovni je předpokladem pro demokratizaci společností v zemích Východního partnerství a pro jejich soulad s evropskými hodnotami. Především je nutné posílit úlohu občanské společnosti při přípravě a provádění akčních plánů evropské politiky sousedství.

1.4.6 Výbor vyzývá k tomu, aby byl ve všech zemích Východního partnerství vytvořen mechanismus pro konzultace občanské společnosti, jakým jsou např. hospodářské a sociální rady nebo obdobné instituce, a to s přihlédnutím ke zvláštním podmínkám v jednotlivých partnerských zemích. V některých zemích Východního partnerství by stávající národní platformy fóra občanské společnosti Východního partnerství mohly být vhodným základem pro tento proces. EHSV je připraven podělit se s občanskou společností v těchto zemích o své zkušenosti.

1.4.7 Výbor se domnívá, že dohody o přidružení sjednávané mezi EU a partnerskými zeměmi by měly obsahovat ustanovení o zřízení společných orgánů občanské společnosti za účelem sledování provádění těchto dohod.

1.4.8 S ohledem na jednání a závěry týkající se dohody o vytvoření obsáhlé a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA) se Výbor domnívá, že občanská společnost EU a partnerských zemí by měla být zapojena do přípravy posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, jež předchází jednáním, a že mechanismy občanské společnosti by měly být zahrnuty do budoucí DCFTA za účelem sledování provádění ustanovení týkajících se udržitelného rozvoje.

1.5 Výbor doufá, že rok 2011 bude pro Východní partnerství rozhodující, neboť od maďarského a zejména polského předsednictví Rady je možné čekat nové impulzy pro tuto iniciativu.

1.6 Výbor adresuje tato doporučení hlavám států a předsedům vlád a doufá, že na summitu Východního partnerství v Polsku na podzim roku 2011 bude přiměřeně ohodnocen příspěvek občanské společnosti posledních dvou let, jakož i dosažený pokrok, zároveň že také budou kriticky posouzeny nedostatky spojené s nedostatečným zapojením sociálních partnerů a s fungováním fóra občanské společnosti.

2. Příspěvek občanské společnosti k vícestranné úrovni Východního partnerství

2.1 Evropská unie má zásadní zájem na tom, aby sousední země na její východní hranici byly stabilní, vyznačovaly se řádnou správou věcí veřejných, předvídatelnou politikou a pozitivním hospodářským vývojem. I země ve východní Evropě a na Jižním Kavkaze usilují o aktivnější a užší vztahy k EU. Hlavním faktorem pokroku těchto zemí ve sbližování s EU jsou hodnoty a soulad právních předpisů a regulací. Proto je třeba nahlížet na Východní partnerství jako na politickou investici EU do budoucího prospěchu občanů Evropské unie a investici ve službách obecného pokroku v partnerských zemích.

2.2 Účast na mezivládních tematických platformách Východního partnerství

2.2.1 Ve sdělení Evropské komise k Východnímu partnerství se poukazuje na to, že zapojení občanské společnosti by mělo mít zvláštní význam. EHSV byl pozván k účasti na třech ze čtyř mezivládních tematických platforem (platforma 1 „Demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita“, platforma 2 „Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU“ a platforma 4 „Mezilidské kontakty“) a může v nich vyjadřovat názory občanské společnosti. Výbor však i přes jeho rozsáhlé zapojení do energetických otázek nebyl vyzván ke spolupráci na důležité tematické platformě „Energetická bezpečnost“.

2.2.2 EHSV se domnívá, že platformy pokročily směrem k dosažení cílů iniciativy Východního partnerství, ale lituje, že zapojení občanské společnosti je omezené. Výbor se domnívá, že zástupci příslušných pracovních skupin fóra občanské společnosti Východního partnerství by měli mít možnost účastnit se setkání mezivládních platforem. Občanská společnost by tak byla informována o práci platforem a vydávala by realizovatelnější a konkrétnější doporučení. Výbor vyzývá Komisi k jednání s partnerskými zeměmi za účelem úprav jednacího řádu mezivládních platforem tak, aby bylo zaručeno stálé zastoupení fóra v těchto platformách.

2.2.3 Výbor se domnívá, že platformy by mohly být propojeny s projekty, na nichž má občanská společnost zájem. Jedním z vhodných příkladů zapojení hospodářských svazů do Východního partnerství by mohl být program EAST-INVEST, který je společným projektem EUROCHAMBRES a partnerů v zemích Východního partnerství. Jedná se o nový tříletý projekt, který je zaměřen na Východní partnerství a má usnadnit obchod v regionu východních partnerských zemí a podpořit hospodářský rozvoj a investice. Projektu se účastní 21 komor ze států EU, které provádějí cíle mezivládní platformy 2 „Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU“. Celkový rozpočet projektu je 8,75 milionů EUR, přičemž 7 milionů poskytuje Evropská komise. Je třeba doufat, že tímto projektem bude dosaženo vytyčených cílů a že zásadně přispěje k uskutečňování cílů Východního partnerství. Tento příklad by mohl být použit pro konkrétní projekty mezi EU a organizacemi partnerských zemí v jiných oblastech, jako např. zemědělské, spotřebitelské, environmentální a jiné organizace.

2.2.4 Výbor se rovněž domnívá, že náležité zapojení podniků do hlavní iniciativy malých a středních podniků v rámci platformy 2 a organizovaná setkání podniků by mohla vést ke zřízení podnikatelského fóra Východního partnerství, čímž se zvýší podpora jednání o vytvoření obsáhlé a komplexní zóny volného obchodu ze strany hospodářských organizací.

2.2.5 Výbor upozorňuje na to, že sociální dialog není zahrnut do činnosti žádné z platforem, ačkoli je součástí právních předpisů Unie.

2.3 Fórum občanské společnosti Východního partnerství

2.3.1 Návrh Komise založit fórum občanské společnosti se setkal s rozsáhlým přijetím.

2.3.2 Členy fóra občanské společnosti Východního partnerství jsou však většinou strategické skupiny a nevládní organizace, jež plně neodrážejí rozmanitost občanské společnosti. Pouze velmi málo organizací z partnerských zemí zastupuje zájmy podnikatelů, zaměstnanců a sociálních partnerů, tzn. hospodářských svazů a odborových svazů, či jiné socioekonomické zájmy (zemědělci, spotřebitelé, vědci a akademici apod.).

2.3.3 V řídícím výboru čítajícím 17 členů nejsou zastoupeni žádní sociální partneři z partnerských zemí.

2.3.4 Během uplynulého roku a půl se ve všech partnerských zemích zakládaly národní platformy fóra občanské společnosti Východního partnerství, v nichž se měly setkávat organizace občanské společnosti příslušných zemí za účelem provádění cílů Východního partnerství.

2.3.5 Výbor rozhodně vítá vytvoření národních platforem fóra občanské společnosti Východního partnerství a jejich příspěvek k procesu Východního partnerství. Za zmínku stojí několik příkladů:

— běloruská platforma vypracovala v červenci 2010 Plány pro Bělorusko v rámci Východního partnerství;

— ázerbájdžánská platforma uspořádala řadu akcí k tématům, jež jsou aktuální pro vládu a občanskou společnost, např. přístup Ázerbájdžánu k WTO, alternativní a obnovitelné zdroje energie, energetická účinnost a situace malých a středních podniků;

— národní rada pro účast, která byla moldavskou národní platformou předtím, než byla tato platforma oficiálně vytvořena, se zúčastnila všech setkání moldavského kabinetu ministrů za účelem předložení postoje rady k vládním rozhodnutím a navrhovaným politickým opatřením.

Výbor však lituje, že sociální partneři nejsou na národní úrovni zapojováni do činnosti národních platforem buď vůbec, nebo jen ve velmi malé míře, a že tyto platformy z tohoto důvodu nepokrývají otázku sociálních práv.

2.3.6 Výbor zjistil řadu nedostatků ve fungování fóra a je připraven spolupracovat s řídícím výborem na zlepšování činnosti fóra.

2.3.7 Současné složení fóra neodpovídá politickému dokumentu Komise, v němž se uvádí, že členství ve fóru občanské společnosti Východního partnerství má být otevřené všem organizacím občanské společnosti, tzn. občanským organizacím, odborovým svazům, organizacím zaměstnavatelů, profesním sdružením, nevládním organizacím, strategickým skupinám, obecně prospěšným nadacím, národním a mezinárodním organizacím/sítím občanské společnosti, jakož i jiným dotčeným aktérům občanské společnosti ze zemí Východního partnerství, ale i z členských států EU, a mezinárodním organizacím a sítím. I organizace občanské společnosti z třetích zemí mohou být zapojeny. EHSV a podobné subjekty v partnerských zemích by měly hrát významnou roli, zejména v souvislosti s podniky, zaměstnaností, prací a sociálními otázkami. Největší organizace zaměstnavatelů a zaměstnanců v Evropě vyjádřily své obavy týkající se této situace v dopise ze dne 19. května 2010 adresovaném členům tohoto fóra. Vysoce postavení zástupci EHSV a Evropské komise debatovali o složení fóra a o tom, že některých z cílů Východního partnerství, zejména těch, které se týkají hospodářské integrace, může být dosaženo pouze za zapojení všech relevantních partnerů do práce fóra.

2.3.8 Výbor se rovněž domnívá, že by měla být výrazně posílena úloha organizací občanské společnosti z EU ve fóru. Tyto organizace jsou zde zatím zastoupeny jen v omezené míře. Důvodem je nejen to, že stanovený počet účastníků z EU je poměrně nízký jak ve fóru (z 230 organizací pozvaných na fórum občanské společnosti v Berlíně jich bylo jen 80 z EU), tak v řídícím výboru (7 křesel ze 17), ale i skutečnost, že účast občanské společnosti z EU je limitovaná i z územního hlediska – převažují organizace z několika členských států ležících u východních hranic EU. Jen málo organizací občanské společnosti z EU má zvláštní projekty či programy určené pro partnerské země.

2.3.9 Výbor je připraven napomoci k nápravě stávající nerovnováhy ve fóru občanské společnosti prostřednictvím svých kapacit, zkušeností, znalostí a kontaktů. 344 členů Výboru představuje značný potenciál, který může být využit k posílení vážnosti Východního partnerství v institucích EU, ve všech členských státech a ve všech částech občanské společnosti, obzvláště u sociálních partnerů.

2.3.10 Aby Výbor mohl tuto úlohu plnit, musí být patřičně zastoupen ve strukturách fóra občanské společnosti. Současný jednací řád neumožňuje stálé a účinné zapojení EHSV do tohoto fóra, a proto by měl být přepracován s cílem zajistit stálou a větší účast Výboru ve fóru.

2.3.10.1 Posílené zapojení EHSV a dalších socioekonomických subjektů může přispět také k dosažení vyváženější účasti v pracovních skupinách fóra občanské společnosti. Většina organizací je v současné době zapojena do pracovních skupin „Demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita“ a do skupiny „Mezilidské kontakty“, zatímco ve skupinách „Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU“ a „Energetická bezpečnost“ není dostatečný počet účastníků, což je v rozporu s důležitostí těchto témat pro úspěšné provádění Východního partnerství. Výbor by mohl v tomto ohledu přispět.

2.3.10.2 EHSV se domnívá, že činnost fóra musí být více zaměřena na projekty. Některé pracovní skupiny, jako např. „Hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU“, se pokusily vytvořit specifické projekty, ale z důvodu nedostatku financí a partnerů neuspěly. Potenciál a administrativní kapacita EHSV by mohly být prospěšné pro rozvoj konkrétních projektů. Společně vypracované studie a projekty by mohly také posílit příspěvek občanské společnosti k Východnímu partnerství.

2.3.10.3 EHSV navrhuje, aby byl řídící výbor volen na dva roky za účelem zlepšení jeho výkonnosti a poskytnutí dostatečného času pro realizaci projektů a nápadů. Výbor se dále domnívá, že je nyní nezbytné vytvořit sekretariát pro řídící výbor.

2.3.11 Pokud bude činnost fóra i nadále neuspokojivá, zváží Výbor jiné možnosti mobilizace socioekonomických subjektů za účelem provádění cílů Východního partnerství.

3. Konsolidace občanské společnosti v partnerských zemích a příspěvek k dvoustranné úrovni Východního partnerství

3.1 Nedávné události v severní Africe a na Blízkém východě jasně ukázaly, že režimy se mohou zhroutit i přesto, že sice mají důležitou roli pro bezpečnost a stabilitu v regionu a jsou finančně podporovány západními demokraciemi, ale zanedbávají hospodářskou a sociální situaci obyvatelstva a nedodržují lidská práva a svobody. Světové společenství může nyní pouze s obavami sledovat budoucí politický vývoj regionu a odhadovat jeho globální následky. Poslední události v tomto regionu je třeba podrobně analyzovat, vyhodnotit z toho vyplývající ponaučení a učinit závěry.

3.1.1 Země Východního partnerství se co do politické situace a pozice organizací občanské společnosti od sebe značně odlišují. Tyto země vykazují rozdílný stav rozvoje, pokud jde o demokracii, lidská práva a občanské svobody, hospodářský a sociální rozvoj, dokonce i geopolitická orientace je nejednotná. Stejně rozdílné je i úsilí těchto zemí s ohledem na sbližování s EU a cíle, jež mají při účasti na Východním partnerství. Občanská společnost v jednotlivých partnerských zemích nemá ani stejné příležitosti se Východního partnerství účastnit. Proto je třeba nejprve jednotlivě provést analýzu příslušných partnerských zemí, než bude možné posoudit, jakého pokroku dosáhly a do jaké míry je občanská společnost do iniciativy zapojena, příp. jaké má možnosti.

3.2 Z partnerských zemí potenciál Východního partnerství v určitých oblastech nejlépe využívá Ukrajina, Moldavsko a Gruzie. Pokud by se však odstup těchto tří zemí ke zbytku zemí Východního partnerství měl nadále zvětšovat, mohla by být udržitelnost Východního partnerství jako regionálního projektu ve východní Evropě zpochybněna. V této souvislosti musí Evropská komise a občanská společnost ve zbývajících třech zemích vyvinout úsilí, aby se tato propast dále nezvětšovala. Největší problémy způsobuje samozřejmě Bělorusko, ale právě s ohledem na specifickou vnitropolitickou situaci této země by jeho zapojení do Východního partnerství nemělo být zpochybňováno.

3.3 Výbor uznává, že provádění úkolů v rámci Východního partnerství v oblastech regionální bezpečnosti, stability, hospodářské integrace, ochrany životního prostředí, energetické bezpečnosti, mezilidských kontaktů atd. je možné pouze tehdy, jsou-li v partnerských zemích dodržována lidská práva a svoboda sdružování a existuje-li skutečný sociální a občanský dialog. Proto by právě v případě Běloruska měla být těmto otázkám věnována větší pozornost, ačkoli obecně lze říct, že i v ostatních partnerských zemích se v této oblasti vyskytují problémy.

3.4 Nelze popřít, že v zemích Východního partnerství chybí skutečný sociální dialog a mechanismy pro konzultace občanské společnosti. Často jsou partnery pro sociální a občanský dialog výlučně organizace, které zřizuje a spravuje příslušná vláda. Výbor považuje za velmi důležitou spolupráci s nezávislými organizacemi v partnerských zemích. Je však třeba spolupracovat rovněž se stávajícími organizacemi, jež byly oficiálně uznány vládami a někdy jsou na nich i závislé, napomáhat jejich rozvoji a současně podporovat vytváření nezávislých odborových svazů a organizací zaměstnavatelů tam, kde ještě neexistují, aby se mohly účastnit skutečného sociálního dialogu, šíření představ o demokracii, lidských a pracovních právech a sledovat další cíle iniciativy Východního partnerství.

3.5 Aktivnější zapojení občanské společnosti by mohlo být na jednu stranu hnacím motorem uskutečňování cílů Východního partnerství v partnerských zemích, na druhou stranu by Východní partnerství a zapojení občanské společnosti mohlo přispět k jejímu posílení. Státní sektor by měl být seznámen s významem občanské společnosti a sociálních partnerů při vytváření programů na posílení správní kapacity a se zkušenostmi EU a jejích členských států týkajících se možností zapojení občanské společnosti do rozhodovacího procesu. Obzvláště užitečné pro posílení kapacit vládních a nevládních organizací zemí Východního partnerství mohou být zkušenosti organizací ve středoevropských zemích. EHSV je také ochoten předat své znalosti vládám zemí Východního partnerství za účelem vytvořit vhodný legislativní rámec po sociální a občanský dialog.

3.6 V tomto smyslu EHSV rozhodně vítá návrh Komise přezkoumat evropskou politiku sousedství, avšak lituje, že sdělení „Nová reakce na měnící se situaci v sousedních zemích“ netrvá na vytvoření mechanismů pro konzultace občanské společnosti v zemích evropské politiky sousedství a zcela opomíjí instituci občanské společnosti v EU a úlohu, kterou EHSV může v tomto procesu sehrát.

3.7 Výbor také vítá návrh na zřízení Evropské nadace pro demokracii a nástroje na podporu občanské společnosti, neboť to bezpochyby posílí zapojení občanské společnosti do politického života. Výbor však současně vyzývá Komisi, aby se poučila ze zkušeností získaných z nástroje pro občanskou společnost a z jiných forem podpory občanské společnosti v rámci předvstupní pomoci. V rámci příspěvku EHSV k probíhajícímu přezkumu Komise týkajícímu se podpory EU pro občanskou společnost na západním Balkáně a v Turecku Výbor zdůraznil, že je třeba věnovat více pozornosti sociálním partnerům, zejména odborovým svazům, které byly v některých případech zcela opomenuty. Konkrétně to znamená zaměřit se nejen na projekty, ale také na institucionální rozvoj a globální udržitelnost organizací.

3.8 Za účelem zjistit, do jaké míry jsou organizace občanské společnosti zapojeny do Východního partnerství a do probíhajícího dialogu s národními vládami, požádal EHSV tyto organizace, aby vyplnily krátký dotazník. Z výsledků vyplývajících z dotazníku je zřejmé, že dialog mezi národními vládami a organizacemi občanské společnosti je nedostačující, a to nejen v souvislosti s dohodami o přidružení a prováděním akčních plánů evropské politiky sousedství. Vlády tyto organizace málo konzultují o otázkách souvisejících s Východním partnerstvím. Hlavními zdroji informací v této oblasti jsou delegace Evropské komise v příslušných zemích a sdělovací prostředky. Tato situace se v jednotlivých zemích samozřejmě liší. Dialog mezi úřady a občanskou společností je nejrozvinutější v Moldavsku, nejsložitější situace v tomto ohledu je v Bělorusku. Výbor vyzývá k tomu, aby byl ve všech zemích Východního partnerství vytvořen mechanismus pro konzultace občanské společnosti, jakým jsou např. hospodářské a sociální rady nebo obdobné instituce. Stávající národní platformy fóra občanské společnosti Východního partnerství by mohly být do tohoto procesu zapojeny. EHSV je připraven podporovat občanskou společnost v partnerských zemích při vytváření institucí občanského dialogu uplatněním zkušeností, které získal při nedávných rozšířeních.

3.9 Výbor se domnívá, že dohody o přidružení sjednávané mezi EU a partnerskými zeměmi (v současné době probíhají jednání se všemi partnerskými zeměmi kromě Běloruska) by měly obsahovat institucionální ustanovení o zřízení společných orgánů občanské společnosti, čímž by občanská společnost získala možnost sledovat provádění dohod. Tyto orgány by mohly být konzultovány radami přidružení, které by byly založeny dohodami o přidružení, a nebo by mohly vydávat doporučení z jejich vlastní iniciativy. V ideálním případě by se coby pozorovatelé účastnily jednání rad přidružení. Měly by se skládat ze zástupců občanské společnosti a měly by zahrnovat socioekonomické partnery a nevládní organizace. EHSV by měl být zastoupen přiměřeným způsobem.

3.10 Evropská komise již zahájila jednání týkající se dohody o vytvoření obsáhlé a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA) s Ukrajinou a plánuje zahájit jednání s Gruzií, Arménií a Moldavskem, budou-li splněny podmínky pro tato jednání. DCFTA by mohla významně ovlivňovat podnikatelské prostředí a sociální podmínky v partnerských zemích. Proto je velmi důležité vést stálý dialog s občanskou společností v průběhu procesu vyjednávání.

3.11 S ohledem na jednání a závěry týkající se DCFTA se Výbor domnívá, že občanská společnost by měla být zapojena do přípravy posouzení dopadu na udržitelný rozvoj, jež předchází jednáním. Toto zapojení pomůže zvyšovat povědomí veřejnosti o výhodách DCFTA. Kromě toho by mechanismy občanské společnosti měly být zahrnuty do budoucí DCFTA za účelem sledování provádění ustanovení týkajících se udržitelného rozvoje.

3.12 Téměř dva roky po zahájení Východního partnerství je nadále nejasné, jakým způsobem má doplňovat černomořskou synergii (2007), neboť obou iniciativ se účastní téměř stejné partnerské země. Na úrovni občanské společnosti by mohla být vytvořena spolupráce mezi fórem občanské společnosti Východního partnerství a fórem nevládních organizací v oblasti Černého moře.

3.13 Příspěvek Evropského hospodářského a sociálního výboru k Východnímu partnerství

3.13.1 EHSV považuje Východní partnerství za velmi významné jako strategickou nutnost a politickou investici EU, z níž budou mít v budoucnu prospěch občané Evropské unie a partnerských zemí EU.

3.13.2 EHSV se již 5 let zabývá stavem občanské společnosti ve všech partnerských zemích z různých hledisek, včetně hlediska svobody sdružování, podmínek registrace a daňových předpisů a postupů, svobody vyjadřování a fungování tripartitních konzultací. K následujícím tématům vypracoval příslušná stanoviska a řadu doporučení: Širší Evropa – sousedství: nový rámec pro vztahy s východními a jižními sousedy (1), Občanská společnost v Bělorusku (2), Vztahy EU-Moldavsko: jakou úlohu má hrát organizovaná občanská společnost? (3), Vztahy EU-Ukrajina – nová dynamická role pro občanskou společnost (4), Vytváření sítí organizací občanské společnosti v černomořské oblasti (5), Účast občanské společnosti na provádění akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství v zemích Zakavkazska: Arménii, Ázerbájdžánu a Gruzii (6). Na žádost českého předsednictví Rady EU Výbor vypracoval průzkumné stanovisko k tématu Zapojení občanské společnosti ve Východním partnerství.

3.13.3 EHSV navázal kontakty s organizacemi občanské společnosti v zemích Východního partnerství a uspořádal řadu seminářů o významu sociálního dialogu a konzultací občanské společnosti. Během těchto seminářů rovněž zdůraznil nezbytnost zapojení občanské společnosti do provádění akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství.

3.13.4 EHSV ve spolupráci s ukrajinskou národní tripartitní hospodářskou a sociální radou každým rokem pořádá semináře na Ukrajině, jež se zabývají tématy společného zájmu. Výbor doufá, že podobné každoroční akce se budou v nadcházejících letech konat i v ostatních zemích Východního partnerství. Je připraven pomáhat při organizaci každoročních hodnotících seminářů občanské společnosti ve všech zemích Východního partnerství, zaměřených na posouzení pokroku při provádění akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství.

3.13.5 EHSV podporuje prioritu, kterou dává Východnímu partnerství stávající maďarské předsednictví a nadcházející polské předsednictví Rady a přispívá dalšími dvěma stanovisky, a sice Dodávky energie: jaký druh politiky sousedství potřebujeme k zabezpečení dodávek pro EU? a Východní partnerství a východní rozměr politik EU se zvláštním důrazem na zemědělskou politiku EU. EHSV doufá, že tyto tři stanoviska týkající se Východního partnerství získají širokou podporu a přispějí k dosažení některých cílů Východního partnerství.

V Bruselu dne 16. června 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 80, 30.3.2004, s. 148–155.

(2) Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 123–127.

(3) Úř. věst. C 120, 16.5.2008, s. 89–95.

(4) Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 157–163.

(5) Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 144–151.

(6) Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 37–41.