II. a. Šest pilířů pro oživení s perspektivou do budoucna: přehled splněných milníků a cílů

Podle informací shromážděných v pololetních zprávách jsou milníky a cíle plněny včas. Na konci dubna 2022 podaly členské státy v rámci druhého kola předkládání pololetních zpráv zprávu o plnění svých plánů. Předložená data poukazují na stálý pokrok při provádění plánů, neboť členské státy jsou na správné cestě, co se týče provádění jejich plánů pro oživení a odolnost.

Nástroj pro oživení a odolnost předkládá celou řadu reforem a investic, které podpoří cíle v oblasti životního prostředí a digitalizace v celé EU. Všechny vnitrostátní plány pro oživení a odolnost silně podporují zelenou transformaci. Každý plán pro oživení a odolnost musí zahrnovat minimálně 37 % přidělených prostředků na opatření v oblasti klimatu. Kromě cílové hodnoty 37 % pro oblast klimatu musí každé jednotlivé opatření splňovat zásadu „významně nepoškozovat“ ve vztahu k širšímu souboru environmentálních cílů. Zatímco všechny plány překračují doporučenou hodnotu 37 % (40 % prostředků přidělených na plány je určeno na cíle v oblasti klimatu), řada členských států využila na klimatické cíle více než polovinu svých přidělených prostředků. Kromě toho nástroj přispěje k digitální transformaci EU. Podporuje reformy a investice do digitální infrastruktury, dovedností, digitálních technologií a výzkumu a inovací s cílem podpořit špičkovou úroveň Evropy v oblasti technologií a rovněž digitalizaci podniků a veřejných služeb. Nařízení členským státům ukládá, aby na opatření na podporu digitální transformace věnovaly více než 20 % svých prostředků, ale většina členských států tuto hranici překročila, a na digitální cíle bylo tudíž věnováno 26 % celkových prostředků přidělených na plány. Například Německo a Rakousko investují do digitálních cílů přibližně 53 % a Lucembursko, Litva a Irsko 32 % svých maximálních celkových přidělených prostředků.

Provádění nástroje postupně dosáhlo ustáleného tempa, které je dáno nepřetržitým úsilím členských států. Probíhají práce na provozních ujednáních mezi mnoha členskými státy a Komisí. Jejich podpis je podmínkou pro předložení žádosti o platbu. K dnešnímu dni bylo uzavřeno třináct provozních ujednání, která vedla k předložení jedenácti žádostí o platbu a k vyplacení prostředků šesti členským státům. Má-li být nástroj dlouhodobě úspěšný, je nezbytné, aby členské státy i nadále projevovaly odhodlání včas plnit své milníky a cíle. Úspěšnost Nástroje pro oživení a odolnost závisí také na úzkém zapojení sociálních partnerů, organizací občanské společnosti, místních a regionálních orgánů, nevládních organizací a dalších zúčastněných stran, které se podílely na přípravě plánů a nyní hrají klíčovou roli při jejich provádění. Kromě toho by se členské státy mohly při provádění svých plánů spolehnout na Nástroj pro technickou podporu Evropské komise.

Plány 25 členských států pro oživení a odolnost schválila Komise a Rada. Reformy a investice zahrnuté do plánů pro oživení a odolnost přispívají k účinnému řešení všech nebo významné části výzev identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země určených členským státům v rámci evropského semestru v letech (zvýrazněno v grafu č. 1).

Od chvíle, kdy byl Nástroj pro oživení a odolnost představen jako odpověď Evropy na bezprecedentní krizi, uplynuly již více než dva roky. Evropské hospodářství prochází zásadní proměnou v kontextu destabilizovaného světa plného nejistot. Proto je hlavním cílem Nástroje pro oživení a odolnost podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie financováním reforem a investic, které mají dlouhodobý dopad a poskytují komplexní podporu pro zelenou a digitální transformaci. Cílem logiky Nástroje pro oživení a odolnost založené na výsledcích je přitom zajistit účinnou dynamiku reforem v každém členském státě až do roku 2026. Podle odhadů se v případě správného využití prostředků z nástroje NextGenerationEU očekává zvýšení HDP EU přibližně o 1,5 % a zároveň podpora vytváření nových pracovních míst. Zavedení víceletého finančního rámce a programu NextGeneration EU a rovněž biliony eur, které vlády již vynaložily na vnitrostátní opatření, zvýšily odolnost EU a lépe ji připravily na řešení výzev, které přinesla pandemie a které přinesou další krize v budoucnu. Nejnovější prognózy potvrzují silný potenciál růstu hospodářství EU navzdory pokračujícím otřesům a nedostatku pohonných hmot na světových trzích, který způsobila válka na Ukrajině. Projekce růstu však provází mimořádná nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje. Pokud jde o budoucnost, vzhledem k nedávnému prudkému nárůstu inflace a úrokových sazeb je potřeba podpory z Nástroje pro oživení a odolnost naléhavější než kdykoli předtím, přičemž tento nástroj může členským státům v náročné situaci poskytnout zásadní podporu.

Článek 16 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost stanoví, že zpráva o přezkumu by měla rovněž obsahovat pozorování a pokyny pro členské státy před aktualizací jejich plánů pro oživení a odolnost v souvislosti s aktualizací maximálního finančního příspěvku v roce 2022. V reakci na geopolitický a hospodářský vývoj vyvolaný invazí Ruska na Ukrajinu však Komise předem uvedla svá pozorování a pokyny, které byly součástí jejích pokynů k plánům pro oživení a odolnost v kontextu plánu REPowerEU zveřejněného v květnu 2022.

V návaznosti na zveřejnění první výroční zprávy o provádění nástroje dne 1. března 2022 a v souladu s článkem 16 nařízení poskytuje tato zpráva o přezkumu aktuální informace o provádění nástroje a obsahuje kvantitativní posouzení přispění plánů pro oživení a odolnost k cílům v oblasti klimatu a digitalizace, jakož i ke každému ze šesti pilířů. Zpráva také popisuje, jakým způsobem se plány pro oživení a odolnost snaží řešit nerovnosti mezi ženami a muži. Zabývá se zprávou Evropského parlamentu o provádění Nástroje pro oživení a odolnost, zahrnuje informace o provádění plánů pro oživení a odolnost do 30. června 2022 a vychází z údajů zveřejněných ve srovnávacím přehledu oživení a odolnosti. Další informace také propaguje kampaň NextGenEU, kterou Komise zahájila v květnu 2022.

Nařízením (EU) 2021/241 byl dne 19. února 2021 zřízen Nástroj pro oživení a odolnost, který má podpořit soudržnost tím, že zmírní sociální a hospodářské dopady pandemie COVID-19 a lépe připraví Unii na budoucí výzvy, a to zejména podporou zelené a digitální transformace. Po osmnácti měsících je provádění nástroje na dobré cestě a postupuje rychle v souladu s harmonogramem reforem a investic, který stanovily členské státy. Dosud bylo z Nástroje pro oživení a odolnost vyplaceno již 100 miliard EUR: 56,6 miliardy EUR v rámci předběžného financování a 43 miliard EUR v platbách, přičemž provádění plánů pro oživení a odolnost přináší konkrétní hmatatelné výsledky v oblasti investic i reforem, a to v šesti pilířích, které pod nástroj spadají.

Odhaduje se, že více než čtvrtina celkových výdajů v přijatých plánech přispívá na sociální výdaje, včetně výdajů na děti a mládež (graf č. 3). Vzhledem k významu sociálních výdajů v důsledku pandemie COVID-19 svěřilo nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost Komisi pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým se stanoví metodika pro podávání zpráv o sociálních výdajích, včetně výdajů na děti a mládež, v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (čl. 29 odst. 4 písm. b)). Metodika, kterou Komise přijala, rozděluje všechny výdaje financované z tohoto nástroje, které se týkají reforem a investic, do devíti širokých politických oblastí, které jsou následně seskupeny do čtyř sociálních kategorií: 1) zaměstnanost a dovednosti, 2) vzdělávání a péče o děti, 3) zdravotní a dlouhodobá péče a 4) sociální politiky. Na sociální výdaje je vyčleněno celkem 135 miliard EUR, což představuje přibližně 30 % celkových odhadovaných výdajů. Přibližně třetina této částky je vyhrazena na výdaje na vzdělávání a péči o děti, další třetina na zdravotnictví a dlouhodobou péči, zatímco zbytek je rozdělen mezi výdaje na zaměstnanost a dovednosti a na sociální politiky.

II. a. Šest pilířů pro oživení s perspektivou do budoucna: přehled splněných milníků a cílů

V roce 2022 se již konaly čtyři každoroční akce (EE, LV, MT a PT), další budou následovat na podzim. Ústřední úlohu při organizování každoročních akcí a obecněji při podpoře spolupráce v oblasti komunikace ve členských státech hrají úředníci odpovědní za evropský semestr vyslaní do zastoupení Komise.

Trvalé provádění plánů pro oživení a odolnost již vedlo k vyplacení přibližně 20 % přidělených prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost. 21 členským státům bylo vyplaceno více než 56,6 miliardy EUR v rámci předběžného financování a 43 miliard EUR bylo vyplaceno na základě splnění milníků a cílů. Od první žádosti o platbu předložené Španělskem dne 11. listopadu 2021 obdržela Komise dalších 10 žádostí o platbu a v roce 2022 se očekává předložení více než 30 žádostí o platbu. Ke dni 30. června obdrželo první platby šest zemí (Francie, Chorvatsko, Itálie, Portugalsko, Řecko a Španělsko) a nedávná platba Chorvatsku zvýšila celkovou částku Nástroje pro oživení a odolnost vyplacenou Komisí na symbolických 100 miliard, a to pouhý rok po oficiálním předložení prvních plánů. Dosavadní rychlé tempo vyplácení prostředků svědčí o účinnosti financování prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost a o vysokém odhodlání členských států provádět související reformy a investice.

Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby nejméně 37 % celkových přidělených prostředků v každém plánu pro oživení a odolnost podporovalo cíle v oblasti klimatu. Reformy a investice navržené členskými státy cílovou hodnotu 37 % překročily (viz také graf č. 6 níže). Celkové odhadované výdaje na oblast klimatu v přijatých plánech činí 198 miliard EUR, což je přibližně 40 % z celkových prostředků přidělených na plány na základě výpočtu podle metodiky pro klimatické označování.

ØPortugalsko schválilo reformu podporující provádění programu pro inovace v oblasti zemědělství do roku 2030, který se zaměřuje na výzkum a inovace pro potřeby zemědělského, potravinářského a zemědělsko-průmyslového odvětví, a vyhlásilo první výběrové řízení na investice na podporu dekarbonizace průmyslu.

ØŠpanělsko zavedlo reformu, která má vytvořit podpůrný rámec pro začlenění obnovitelných zdrojů energie do energetického systému: sítě, skladování a infrastruktura.

Nástroj pro oživení a odolnost pomůže dosáhnout cílů EU týkajících se snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a dosažení klimatické neutrality do roku 2050. Opatření podporovaná z Nástroje pro oživení a odolnost přispějí k plnění cílů v oblasti klimatu a cílů plánu REPowerEU, jako je podpora udržitelné mobility, zvyšování energetické účinnosti a větší využívání obnovitelných zdrojů energie, a zajistí rovněž pokrok při dosahování dalších environmentálních cílů, jako je snížení znečištění ovzduší, podpora oběhového hospodářství nebo obnova a ochrana biologické rozmanitosti apod. Celkem 249 miliard EUR z celkových přidělených prostředků členských států bylo vyčleněno na opatření přispívající k pilíři týkajícímu se zelené transformace, která lze rozdělit do 11 politických oblastí (viz graf č. 5).

Pozn.: Tento graf vychází z metodiky, kterou Komise vyvinula pro sledování vývoje výdajů u jednotlivých pilířů. Podle této metodiky je každá platba rozdělena do šesti pilířů na základě kategorií pilířů přiřazených opatřením spojeným se souborem milníků a cílů žádosti o platbu.

Členské státy do svých plánů zahrnuly mnoho reforem a investic, které přispívají k podpoře inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a k větší odolnosti jejich ekonomik i ekonomiky Unie jako celku. Zejména s ohledem na význam malých, středních a velkých podniků pro naše ekonomiky a pro proces oživení navrhly členské státy značný počet opatření na přímou i nepřímou podporu malých a středních podniků . Rada přijala ke dni 30. června celkem 25 plánů, které přispívají k pilíři 3 částkou přibližně 235 miliard EUR na podporu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v celé řadě různých politických oblastí (viz graf č. 9).

Nástroj pro oživení a odolnost významně přispívá k digitální transformaci v Unii. Plány zahrnují řadu opatření, včetně zavádění digitálních infrastruktur nové generace a pokročilých technologií, rozvoje digitálních dovedností obyvatelstva a pracovníků a podpory digitalizace podniků i veřejných služeb. Do pilíře týkajícího se digitální transformace bude použito jako příspěvek celkem 141 miliard EUR, které budou rozděleny mezi jednotlivé oblasti digitální politiky, jak ukazuje graf č. 7.

Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu označenému v rámci tohoto politického pilíře 25 plánů přijatých k 30. červnu 2022. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105 , je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).

Opatření na podporu zdravotnictví a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti představují důležitou součást plánů pro oživení a odolnost a jejich cílem je posílit systémy zdravotní péče a odolnost a připravenost institucí. Reformy a investice přispívají k dosažení cílů pilíře 5 částkou ve výši přibližně 87 miliard EUR (viz přehled znázorněný grafem č. 10), přičemž 98 milníků a cílů již bylo splněno, což je jasným příkladem toho, že členské státy věnovaly značné úsilí zvýšení své odolnosti a pokroku směrem k otevřené strategické autonomii Unie.

ØFrancie investovala do podpory územní infrastruktury a služeb, například do obnovy místních železničních tratí, a schválila reformu, která přenáší pravomoci na místní celky. Francie také přijala dohody o financování projektů, jako je budování vyhrazených jízdních pruhů pro veřejnou dopravu a spolujízdu.

Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu označenému v rámci tohoto politického pilíře 25 plánů přijatých k 30. červnu 2022. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105 , je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se politické oblasti označené hvězdičkou (*) používají pro vykazování sociálních výdajů (včetně výdajů na děti a mládež) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.

ØFrancie podpořila investice do výzkumu vyspělých technologií pro ekologickou transformaci (projekty spadající mezi sedm „strategií zrychlení“: i) dekarbonizovaný vodík, ii) dekarbonizace průmyslu, iii) udržitelné zemědělské systémy, iv) recyklace a opětovné začlenění recyklovaných materiálů, (v) udržitelná města a inovativní budovy, vi) digitalizace a dekarbonizace mobility a vii) biotechnologické produkty a průmyslové biotechnologie – udržitelná paliva) s cílem podpořit inovace zaměřené na zelenou transformaci hospodářství.

ØPortugalsko zahájilo reformu, která má vytvořit nezbytné legislativní a regulační podmínky pro postupné zavádění vodíku z obnovitelných zdrojů a která je vymezena v rámci vnitrostátní vodíkové strategie, a rovněž zavedlo investice do modernizace přijímacích prostor podniků pro intervence v zájmu zlepšení environmentální udržitelnosti a digitalizace.

Členské státy jsou navíc úspěšné při provádění reforem a investic, které mají podpořit malé a střední podniky při jejich oživení a zlepšit jejich přístup k financování, a to i prostřednictvím finančních prostředků Nástroje pro oživení a odolnost. Například Chorvatsko provádí reformu podnikatelského a regulačního prostředí s cílem posílit konkurenceschopnost hospodářství, přičemž věnuje zvláštní pozornost ekonomickým dopadům regulace na malé a střední podniky. Řecko provede reformu podnikatelského prostředí snížením administrativní a regulační zátěže podniků, včetně malých a středních podniků. Konkrétněji řečeno, reforma sníží složitost, náklady a délku různých procesů, jako je získání úvěru, připojení k elektrické síti, registrace nemovitosti a získání stavebního povolení. Řecko ve svém plánu počítá také s reformou rámce pro zadávání veřejných zakázek, která má mimo jiné zlepšit přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám. Reforma zadávání veřejných zakázek v Itálii zjednoduší pravidla a postupy zadávání zakázek, zvýší právní jistotu pro podniky, urychlí zadávání veřejných zakázek a omezí opožděné platby ze strany veřejné správy, což bude přínosem i pro malé a střední podniky.

Krize způsobená onemocněním COVID-19 odhalila a prohloubila problémy spojené s nerovností žen a mužů v EU. Dopad rodičovství na zaměstnanost a počet odpracovaných hodin se během krize ještě zhoršil, přičemž míra zaměstnanosti žen s malými dětmi v EU byla v roce 2020 o 11,8 procentního bodu nižší než u žen bez dětí. Neplacené pečovatelské povinnosti brání přibližně 7,7 milionu žen v EU v účasti na trhu práce, zatímco u mužů je to pouze 450 000. Za tímto vývojem stojí dlouhodobé rozdíly v zastoupení žen a mužů v odvětvích a profesích postižených krizí, jako je nadměrné zastoupení žen v odvětvích silně zasažených omezením volného pohybu osob, genderové rozdíly ve využívání práce na dálku a důsledky náhlého nárůstu neplacené pečovatelské práce.

Zdroj: Srovnávací přehled oživení a odolnosti. Procentní podíl se vztahuje k celkovému podílu označenému v rámci tohoto politického pilíře 25 plánů přijatých k 30. červnu 2022. Metodika pro vykazování sociálních výdajů, jak je stanovena v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2105 , je plně v souladu s metodikou pro vykazování výdajů v rámci šesti pilířů a je do ní začleněna. V rámci tohoto pilíře se pro metodiku pro vykazování sociálních výdajů používají politické oblasti označené hvězdičkou (*).

Posilování institucí a zvyšování připravenosti na krize a schopnosti reagovat na ně zahrnuje také podporu otevřené strategické autonomie Unie. Řada členských států bude v tomto ohledu investovat do posílení svých rámců kybernetické bezpečnosti. Španělsko posílí kapacitu občanů, malých a středních podniků a odborníků v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem zlepšit celkový ekosystém tohoto odvětví, zatímco Rumunsko zajistí kybernetickou bezpečnost veřejných a soukromých subjektů, které vlastní infrastrukturu kritické hodnoty. Slovensko bude budovat a modernizovat obnovitelné zdroje elektřiny a zvýší flexibilitu elektrizačních soustav za účelem větší integrace obnovitelných zdrojů energie, což přispěje ke zvýšení energetické nezávislosti státu. Některé členské státy budou rovněž investovat do průmyslových projektů, které jsou považovány za strategicky důležité, jako je letecký a kosmický průmysl v případě Francie.

ØItálie provedla reformu občanského a trestního soudnictví a zajistila investice do aktualizace digitálního vybavení nemocnic.

ØŘecko přijalo plán komplexní reformy, která má kodifikovat a zjednodušit daňové předpisy a nové investice do výstavby regionálních středisek civilní ochrany.

Na základě speciálního označení rovnosti žen a mužů, které Komise po konzultaci s členskými státy přiřadila příslušným opatřením uvedeným v plánech, se má za to, že 129 opatření obsažených v 25 plánech, jež byla přijata ke dni 30. června 2022, je zaměřeno na rovnost žen a mužů. Rozdělení podle členských států je uvedeno v grafu č. 13.

Komise podpořila vývoj nástrojů pro podávání zpráv na úrovni EU a členských států s cílem sledovat provádění Nástroje pro oživení a odolnost a zajistit, aby přispíval k větší inkluzivitě EU a obnovy, a to i tím, že zajistí, aby se různé vykazované údaje rozčleňovaly podle pohlaví. Za tímto účelem Komise přijala dva akty v přenesené pravomoci: a) o srovnávacím přehledu oživení a odolnosti a společných ukazatelích a b) o následném podávání zpráv o sociálních výdajích. Oba akty vstoupily v platnost dne 2. prosince 2021.

Ustanovení čl. 17 odst. 3 nařízení pak vyžaduje, aby se plány zabývaly všemi nebo významnou částí výzev identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, včetně těch, která byla členským státům určena v letech 2019 a 2020 a která přímo či nepřímo souvisela s cílem zlepšit rovnost žen a mužů. Během přípravy plánů Komise důsledně vyzývala členské státy, aby ve svých národních plánech zohlednily otázky rovnosti. V souladu s dvojím přístupem evropské strategie pro rovnost žen a mužů Komise vyzvala členské státy, aby do svých plánů zahrnuly cílená opatření na podporu rovnosti a také aby aspektům rovnosti věnovaly dostatek prostoru.

Obecné cíle nařízení stanoví, že nástroj věnuje zvláštní pozornost ženám při zmírňování dopadů krize (viz zejména článek 4 a čl. 18 odst. 4 písm. o)). Kromě toho do oblasti působnosti nástroje spadá i pilíř 4 (viz čl. 3 písm. d)), který se zaměřuje na sociální a územní soudržnost, přičemž pojem „sociální“ zahrnuje zlepšení rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí. Otázky rovnosti řeší rovněž snaha o snížení sociální zranitelnosti, jež je součástí jednoho z kritérií pro posuzování plánů.

Aspekty rovnosti jsou v Nástroji pro oživení a odolnost významně zastoupeny, ačkoli nepředstavují formální kritérium pro hodnocení vnitrostátních plánů ze strany Komise. Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost vyžaduje, aby členské státy vysvětlily, jak jejich příslušné plány přispívají k rovnosti žen a mužů a rovným příležitostem pro všechny, a to v souladu se zásadami 2 a 3 evropského pilíře sociálních práv a s cílem udržitelného rozvoje č. 5 (dosažení rovnosti žen a mužů a posílení postavení všech žen a dívek) a případně s vnitrostátní strategií rovnosti žen a mužů. Nařízení rovněž vyžaduje, aby členské státy popsaly soudržnost a doplňkovost svých opatření s ostatními politikami a s financováním z jiných zdrojů EU, včetně Evropského sociálního fondu+ (ESF+).

K dnešnímu dni třináct opatření zaměřených na rovnost žen a mužů zahrnuje splněné milníky a cíle. Viz několik příkladů níže.

ØPortugalsko poskytlo školám nové digitální vybavení, aby podpořilo rovnoměrný rozvoj digitálních dovedností u dívek a chlapců a podpořilo rovnoměrné zapojení do odvětví STEM.

ØItálie vytvořila fond na podporu podnikání žen a plánuje investice na prevenci potenciálně ohrožených rodin, včetně podpory rodičů dětí ve věku 0–17 let.





Nástroj pro oživení a odolnost jako nástroj na podporu dosažení cílů plánu REPowerEU

Vzhledem k invazi Ruska na Ukrajinu a nedávným geopolitickým událostem čelí členské státy nebývalým výzvám. Více než kdy jindy je důležité posílit odolnost členských států a investovat do strategicky důležitých oblastí společně a koordinovaně v celé Unii a dodržovat přitom zásady spravedlnosti a solidarity. Pozornost se ještě více zaměřila na urychlení zelené a digitální transformace a na pokračování reforem a investic, které zvýší připravenost na krize a schopnost na ně reagovat. Řada plánů pro oživení a odolnost již zahrnuje opatření k řešení těchto problémů, přičemž urychlení provádění těchto stávajících opatření je bezpochyby prioritou.

Komise navrhla plán REPowerEU, který využívá Nástroj pro oživení a odolnost jako jeden z hlavních prováděcích nástrojů. Cílem plánu REPowerEU je reagovat na dvojí naléhavost transformace evropského energetického systému: postupné ukončení závislosti EU na ruských fosilních palivech, která jsou využívána jako ekonomická a politická zbraň a stojí evropské daňové poplatníky téměř 100 miliard EUR ročně, zvýšení naší odolnosti a urychlení přechodu na čisté energie. V návaznosti na balíček „Fit for 55“ a dokončení opatření v oblasti zabezpečení dodávek a ukládání energie plán REPowerEU navrhuje další soubor opatření, který má tyto cíle: 1) šetřit energii a zvýšit energetickou účinnost, 2) diverzifikovat dodávky energie, 3) urychlit přechod na čistou energii a 4) chytře kombinovat investice a reformy. Cílem návrhu Komise je zajistit, aby členské státy navrhly kapitolu REPowerEU v každém upraveném plánu pro oživení a odolnost. Tato kapitola by se měla zaměřovat na opatření, která přispívají k dosažení cílů plánu REPowerEU, jimiž jsou podpora úspor energie, diverzifikace dodávek energie a urychlené zavádění obnovitelných zdrojů energie s cílem nahradit fosilní paliva v domácnostech, průmyslu, dopravě a při výrobě elektřiny. Tato kapitola by měla podporovat uvedené cíle prostřednictvím urychlené rekvalifikace pracovních sil směrem k nabytí ekologických dovedností a podpory hodnotových řetězců zahrnujících klíčové materiály a technologie související se zelenou transformací.

V reakci na tyto bezprecedentní geopolitické výzvy byly pro Nástroj pro oživení a odolnost navrženy další zdroje. Zvýšení diverzifikace a bezpečnosti dodávek energie v Unii a snížení závislosti EU na fosilních palivech má zásadní význam pro úspěšné a udržitelné oživení. Členské státy mají možnost využít zbývající objem půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a použít půjčky na podporu opatření v souladu s cíli plánu REPowerEU. Komise rovněž navrhla navýšit dostupné finanční prostředky Nástroje pro oživení a odolnost o 20 miliard EUR z prodeje povolenek systému EU pro obchodování s emisemi, které jsou v současnosti uloženy v rezervě tržní stability, jejímž cílem je pomáhat členským státům s řešením těchto problémů. V neposlední řadě návrh poskytuje členským státům možnost převést na jejich žádost do Nástroje pro oživení a odolnost část jejich přidělených prostředků v rámci programů spravovaných ve sdíleném řízení. Konkrétně může být na plány pro oživení a odolnost vyčleněn větší podíl jejich přidělených prostředků na období 2021–2027 v rámci fondů, které jsou součástí nařízení o společných ustanoveních (zvýšení z 5 % až na 12,5 %), a až 12,5 % jejich národního přídělu v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, a to s ohledem na velký soulad mezi Nástrojem pro oživení a odolnost a cíli těchto programů.

Plány pro oživení a odolnost mají dobré předpoklady pro realizaci těchto naléhavých priorit. Plány členských států pro oživení a odolnost budou sloužit jako strategický rámec pro reformy a investice, jehož cílem bude zajistit společný evropský postup zaměřený na odolnější, bezpečnější a udržitelnější energetické systémy v souladu s cíli plánu REPowerEU. Upravené plány se budou muset zabývat doporučeními pro jednotlivé země pro rok 2022, a to zejména doporučeními v oblasti energetiky.

III. b. Postup vpřed: pokyny členským státům k aktualizaci plánů

Nové pokyny k plánům pro oživení a odolnost v kontextu plánu REPowerEU poskytují nezbytné informace a instrukce pro členské státy, aby upravily své plány v souvislosti s aktualizovanou výší přídělů, a zároveň doplňuje reformy a investice, které mají řešit cíle plánu REPowerEU.

Nové pokyny se zaměřují na postup, kterým se mění stávající plány, přičemž na vypracování plánů pro oživení a odolnost se obecně i nadále vztahují pokyny z ledna 2021 . Nové pokyny konkrétně stanoví, jak by měla být kapitola plánu REPowerEU strukturována a co by měla obsahovat.

Komise v pokynech rovněž jasně uvedla, že přidání kapitol plánu REPowerEU do plánů pro oživení a odolnost by nemělo zpozdit provádění těchto plánů. Je důležité, aby se členské státy i nadále soustředily na provádění stávajících plánů pro oživení a odolnost, aby umožnily pokrok v plnění milníků a cílů, a to s ohledem na jejich význam pro rychlejší zotavení z ekonomických dopadů pandemie a pro zvýšení odolnosti.

Změna plánů pro oživení a odolnost by proto měla být řádně odůvodněna a zcela omezena na určitý okruh situací, aby bylo možné rychle přijmout a mobilizovat dodatečné investice a reformy. Ambice plánů pro oživení a odolnost by neměly být sníženy, zejména pokud jde o reformy reagující na doporučení pro jednotlivé země.

Závěr

Nástroj pro oživení a odolnost byl zřízen v únoru 2021, aby podpořil hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie a poskytl členským státům významnou finanční podporu v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to prostřednictvím intenzivnějšího provádění udržitelných reforem a investic. Po osmnácti měsících bylo dosaženo významného pokroku: provádění ambiciózního reformního a investičního programu předloženého členskými státy je na dobré cestě a podporuje urychlení ekologické a digitální transformace Evropy.

Nástroj pro oživení a odolnost se navíc stal základním kamenem strategie Evropské unie zaměřené na budoucnost, neboť národní plány pro oživení a odolnost stanovují investiční a reformní program na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění v nadcházejících letech. V tomto ohledu bude Nástroj pro oživení a odolnost pomáhat členským státům řešit nerovnosti mezi ženami a muži prostřednictvím opatření přímo zaměřených na rovnost žen a mužů a podporou začleňování rovnosti do všech šesti pilířů politiky.

V této počáteční fázi se pozitivně projevila také jedinečná povaha tohoto nástroje, který je založen na poptávce a výkonnosti. Podporuje provádění kombinace vzájemně se posilujících reforem a investic, které jsou navrženy ve spolupráci s členskými státy a přizpůsobeny jejich potřebám, a poskytuje odpovídající pobídky k zajištění jejich provádění ve střednědobém horizontu.

Od vytvoření Nástroje pro oživení a odolnost měly bezprecedentní geopolitické a hospodářské události drastický dopad na společnost a hospodářství Unie, jež nyní čelí nové krizi způsobené dopadem ruské invaze na Ukrajinu. Opatření obsažená ve stávajících plánech pro oživení a odolnost, která mají zajistit zelenou a digitální transformaci, mají i nadále zásadní význam a je třeba je provádět v plném rozsahu. Dále se očekává, že k novým výzvám již přispěje řada opatření zahrnutých do plánů členských států pro oživení a odolnost. Nedávný geopolitický a hospodářský vývoj zároveň vyžaduje ještě větší naléhavost a vyšší úroveň ambicí, aby se výrazně zlepšila odolnost dodávek energie do Unie, snížila závislost na dovozu energie a podpořila spravedlivá transformace. To vyžaduje kombinaci dalších investic a reforem na úrovni EU i jednotlivých členských států.

V této souvislosti Komise vzhledem k prvním viditelným úspěchům Nástroje pro oživení a odolnost navrhla, aby se stal hlavním prováděcím nástrojem plánu REPowerEU. Dostupná úvěrová kapacita Nástroje pro oživení a odolnost a rovněž další navrhované zdroje financování mohou přispět k posílení otevřené strategické autonomie Evropy, snížení závislosti Unie na fosilních palivech, podpoře obnovitelných zdrojů energie a celkovému snížení spotřeby energie. Díky kapitole plánu REPowerEU zaměřené na posílení ambice plánů pro oživení a odolnost mají tyto plány dobré předpoklady k tomu, aby sloužily jako klíčový evropský strategický rámec pro reformy a investice, který zajistí společný evropský postup zaměřený na odolnější, bezpečnější a udržitelnější energetické systémy.