Tato zpráva se vztahuje na roky 2009 až 2014. Její vypracování bylo odloženo, jelikož většina členských států nebyla schopna provést směrnici EMD2 do data provedení v dubnu 2011. Ke dni, kdy měla být tato zpráva hotova, tj. 1. listopadu 2012, provedlo směrnici o elektronických penězích ve svých vnitrostátních právních předpisech plně pouze 23 členských států, a ve většině případů tak učinily teprve nedlouho před tímto datem. V té době měl trh elektronických peněz se směrnicí EMD2 příliš málo praktických zkušeností na to, aby bylo možné získat vypovídající zpětnou vazbu o skutečných účincích nové právní úpravy. Komise rovněž považovala za důležité zohlednit výsledky přezkumu směrnice o platebních službách („PSD“), která bude mít dopad na právní rámec pro instituce elektronických peněz prostřednictvím četných odkazů ve směrnici EMD2 na její právní rámec. Směrnici o platebních službách v revidovaném znění („PSD2“) přijaly Evropský parlament a Rada na konci roku 2015 a v platnost vstoupila dne 13. ledna 2016.

Náklady institucí elektronických peněz na dodržování předpisů se liší podle velikosti příslušné instituce, země, v níž platí její licence, a typu jejího obchodního modelu. Celkově se odhaduje, že tyto náklady představují 1–5 % celkových nákladů (v rozmezí od 25 000 EUR do 0,5 milionu EUR). V absolutních hodnotách proto tyto náklady mohu být pro některé instituce elektronických peněz relativně vysoké. V těchto i v jiných případech by však měly být kompenzovány snížením kapitálových požadavků, které směrnice EMD2 přinesla (z 1 milionu EUR na 350 000 EUR).

Existují rovněž rozdíly v přístupu, pokud jde o právní pojem zástupce a nedefinovaný pojem distributora, který má ve směrnici EMD2 odlišný status. Rovněž je zapotřebí poskytnout objasnění, pokud jde o to, jaký přístup zaujmout k omezeným sítím, které nespadají do působnosti směrnice EMD2. Různé výklady vnitrostátních orgánů ohledně tohoto přístupu, které se často liší případ od případu, jsou pokládány za problematické.

Ekonomická studie potvrdila, že ačkoli jsou definice elektronických peněz a celková oblast působnosti směrnice EMD2 obecně považovány za odpovídající, je pro členské státy i pro zúčastněné strany obtížné určit, který právní rámec by se měl vztahovat na složitější produkty. U těchto produktů je obtížné rozlišovat mezi platebním účtem, účtem elektronických peněz a bankovním účtem. To se týká zejména systémů předplacených karet, které jsou někdy považovány za nástroje podléhající směrnici PSD, a jindy za instituce elektronických peněz.

Toto posouzení shody ukázalo, že celkově jsou prováděcí právní předpisy členských států se směrnicí v souladu. Třebaže obecným přístupem směrnice EMD2 je plná harmonizace, některá z jejích ustanovení ponechávají členským státům určitou flexibilitu. Spolupráce mezi regulačními orgány členských států a Komisí při zajišťování jednotného, včasného a shodného provedení těchto ustanovení ve vnitrostátních právních předpisech byla proto stěžejní. Za tímto účelem uspořádala Komise řadu pracovních setkání s cílem výměny osvědčených postupů a vytvořila interaktivní internetovou stránku otázek a odpovědí známou jako YQOL (Your questions on legislation – Vaše otázky týkající se právních předpisů). K dnešnímu dni směrnici provedly všechny členské státy EU.

5. DOPAD PSD2 NA EMD2

Mezi směrnicemi PSD a EMD2 existují významné přesahy. Směrnice EMD2 přebírá logický rámec směrnice PSD. Jak je uvedeno v čl. 3 odst. 1 směrnice EMD2, články 5 a 10 až 15, čl. 17 odst. 7 a články 18 až 25 směrnice PSD se vztahují na instituce elektronických peněz. Tyto články se týkají žádostí o povolení, udělování povolení, sdělování rozhodnutí, odnětí povolení, registrace, zachování podmínek povolení, účetnictví a povinného auditu, požadavků na oznamování v případě outsourcingu provozních funkcí platebních služeb, odpovědnosti, uchovávání záznamů, určování příslušných orgánů, dohledu, služebního tajemství, práva obrátit se na soud, výměny informací a výkonu práva usazování a volného pohybu služeb.

Směrnice PSD byla nedávno revidována. V červenci roku 2013 Evropská komise zveřejnila svůj návrh. Konečné kompromisní znění odhlasoval Parlament dne 8. října 2015 a Rada jej přijala dne 25. listopadu 2015. Ze všech významných změn, které přinesla směrnice PSD2 (regulace tzv. třetích stran poskytujících platební služby, zpřísněné požadavky na bezpečnost elektronických plateb, částečné pokrytí mezinárodních transakcí směřujících do EU nebo z EU), mají na instituce elektronických peněz největší dopad změny týkající se zpřísnění obezřetnostních pravidel pro platební instituce, které počítají s posílením dohledové úlohy a kompetencí hostitelského členského státu, pokud platební instituce poskytuje své služby jinému členskému státu na základě pasportizace.

Také objasnění v PSD2 ohledně vynětí omezených sítí spolu s povinností všech omezených sítí oznamovat informace o své činnosti, poté, co její objem dosáhne určité prahové hodnoty, poskytnou příslušným orgánům lepší vodítko při posuzování použitelnosti právního rámce PSD2 nebo EMD2 na tyto sítě. Jelikož tyto omezené sítě musí být také zapsány v rejstříku členských států a v centrálním rejstříku, který spravuje orgán EBA, bude způsob, kterým různé orgány tyto sítě posuzují, také mnohem transparentnější.

6. BOJ PROTI PRANÍ PENĚZ A EMD2

Instituce elektronických peněz podléhají právním předpisům proti praní peněz. Bude se na ně vztahovat i čtvrtá směrnice o boji proti praní peněz (AMLD4), která byla přijata v roce 2015. Lhůta pro její provedení uplynula v červnu 2017.

Ekonomická studie neobsahuje žádná krátkodobá nebo střednědobá doporučení v této oblasti. Tato studie zjistila, že zúčastněné strany z příslušného odvětví vnímají většinu transakcí s elektronickými penězi jako nízkorizikové vzhledem k malé velikosti trhu elektronických peněz. Dlouhodobějším doporučením by nicméně bylo zajistit, aby byla v nejvyšší možné míře harmonizována specifická ustanovení, zejména prahové hodnoty pro hloubkovou kontrolu podle ustanovení proti praní peněz a možnost zaregistrovat se jako malá instituce elektronických peněz. To by pomohlo zajistit rovnější podmínky. Prahové hodnoty pro hloubkovou kontrolu by měly být po provedení čtvrté směrnice proti praní peněz přezkoumány.

Tento přezkum by měl vzít v úvahu rovněž další změny směrnice AMLD4, které navrhla Komise ve svém legislativním návrhu ze dne 5. července 2016 (COM(2016) 450 final) a které v současné době projednává Rada a Evropský parlament.





7. PŘEZKUM EMD2 A NOVÉ OTÁZKY

Jedním z hlavních problémů, které ekonomická studie zjistila, je klasifikace produktů a služeb jako produkty či služby elektronických peněz nebo platební produkty či služby, jako účty elektronických peněz či jako platební účty, a tudíž použití vhodného právního rámce. Jako problematické byly rovněž identifikovány různé přístupy vnitrostátních orgánů k zástupcům a distributorům.

Odlišný výklad, pokud jde o omezené sítě, působí problémy zejména u služeb elektronických peněz a takzvaných uzavřených systémů (jako jsou dárkové karty, zákaznické karty, karty pro odběr pohonných hmot), polouzavřených systémů (jedna z variant uzavřených systémů, vymezených na základě rozsahu sítě, ve které lze kartu používat) a otevřených systémů (jako jsou mnohoúčelové předplacené debetní karty). Zlepšení provedená v rámci přezkumu směrnice PSD2 budou mít také pozitivní dopad na uplatňování této výjimky v EMD2.

Další zásadní otázkou, kterou přinesla ekonomická studie, je spolupráce mezi členskými státy v oblasti přeshraničního dohledu. Přijetím směrnice PSD2 a jejích podrobných ustanovení v této oblasti bude výměna informací a spolupráce dále posílena v důsledku silnější role hostitelského členského státu při dohledu nad činností institucí elektronických peněz, které na základě pasportizace působí na jeho území.

Studie uvádí, že pro instituce elektronických peněz je problematické, že musí v souvislosti s vklady využívat služby komerčních bank. Řešení těchto problémů, která instituce elektronických peněz zvažují, by spočívala ve zlepšení jejich přístupu do mezibankovního systému nebo do centrálních bank pro účely držení vkladů. PSD2 situaci institucí elektronických peněz v tomto ohledu zlepší díky novým ustanovením o přístupu k bankovním účtům a o nediskriminačním přístupu k platebním systémům.

Ačkoli ze studie vyplývá, že některé zúčastněné strany podporovaly sloučení směrnic PSD a EMD2, tato podpora nebyla jednomyslná. Ani takové sloučení by neposkytlo řešení problémů, s nimiž se zúčastněné strany setkávají v souvislosti s klasifikací produktů jako produkty elektronických peněz. To je zvlášť zřejmé z příkladu členských států, které mají jediný předpis provádějící jak směrnici o platebních službách, tak směrnici o elektronických penězích, a přesto řeší stejný problém.

8.ZÁVĚRY

Celkové hodnocení směrnice EMD2 je pozitivní. Cílem směrnice EMD2 bylo odstranit překážky pro vstup na trh a usnadnit přístup k činnosti v oblasti vydávání elektronických peněz a její výkon prostřednictvím vytvoření rovných podmínek pro všechny subjekty na trhu. Zdá se, že EMD2 tento cíl do značné míry plní. Jsou k dispozici údaje, které svědčí o zvýšeném zájmu o licence elektronických peněz, a přeshraniční činnost se díky využívání pasportizace od roku 2011 zvýšila. Roste zejména nabídka elektronických předplacených karet, též prostřednictvím jejich distribuce skrze institucionální subjekty, jako jsou národní pošty. Trh elektronických peněz je i nadále nikovým trhem, který se paradoxně nezdá být významně dotčen nedávnými technologickými změnami, ať již jsou to nové virtuální měny – které se zřídka používají jako platební prostředek – nebo finanční technologie, které jsou na čele digitálních změn v tradičnějších segmentech trhů plateb.