CS Úřední věstník Evropské unie C 81/160

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví právní rámec Evropského sboru solidarity a kterým se mění nařízení (EU) č. 1288/2013, (EU) č. 1293/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013 a rozhodnutí č. 1313/2013/EU

[COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD)]

(2018/C 081/21)

Zpravodaj: Pavel TRANTINA (CZ-III) Spoluzpravodaj: Antonello PEZZINI (IT-I)

Konzultace Evropský parlament, 20. 6. 2017 Rada Evropské unie, 20. 6. 2017 Právní základ čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce specializované sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato ve specializované sekci 27. 9. 2017 Přijato na plenárním zasedání 19. 10. 2017 Plenární zasedání č. 529 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 124/0/1

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV vítá návrh Evropské komise a uznává, že je to dobrý začátek pro širší diskusi, ale mnoho prvků je třeba ještě vyjasnit a zlepšit. Jsme rádi, že některé z priorit, které byly zdůrazňovány organizacemi občanské společnosti při různých konzultacích se zúčastněnými stranami organizovaných Komisí, byly zahrnuty do právního základu (tj. více finančních prostředků, místní dobrovolnická práce, důraz na zlepšení přístupu pro mladé lidi ze znevýhodněného prostředí nebo se zvláštními potřebami, důraz na kvalitní zajištění činnosti, zjednodušení správních postupů).

1.2. EHSV se domnívá, že přidaná hodnota projektů financovaných Evropským sborem solidarity spočívá v jejich poselství evropské solidarity. Projekty Evropského sboru solidarity ve srovnání s dřívějšími iniciativami usilují mezi účastníky a hostitelskými komunitami o vytvoření plného povědomí o evropském občanství a pocitu příslušnosti k jedné Unii. Výbor se domnívá, že klíčový význam má inovační aspekt Evropského sboru solidarity, který spočívá v tom, že jeho základem jsou hodnoty spojené s evropskou identitou a že tyto hodnoty jsou nerozlučně spjaty s návrhem projektu a odrážejí se v praktických výsledcích. Tyto hodnoty jsou jasně stanoveny ve Smlouvě o EU; jedná se o hodnoty jako mír, úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, lidská práva (včetně práv menšin), snášenlivost, zákaz diskriminace, rovnost žen a mužů, právní stát, dodržování a uplatňování zásad sociálně tržního hospodářství.

1.3. EHSV vítá oznámení této nové investice do mladých lidí, ale je znepokojen tím, že jí bylo do značné míry docíleno přerozdělením rozpočtu Evropské dobrovolné služby z programu Erasmus+ od roku 2018 dále. EHSV se domnívá, že investice do rozpočtu Evropského sboru solidarity nesmí být na úkor úspěšných programů, které již nabízejí mladým lidem neocenitelné příležitosti, zejména programu Erasmus+, který je již nyní podfinancovaný. Proto požadujeme, aby byly do programu investovány další „čerstvé peníze“.

1.4. EHSV je velmi znepokojen splýváním cílů Evropského sboru solidarity s politikami zaměstnanosti mladých lidí. EHSV proto navrhuje, aby bylo znovu zváženo zahrnutí umísťování do zaměstnání a na stáže do programu. EHSV navrhuje, aby složka zahrnující zaměstnání a stáže byla nabízena prostřednictvím jiných již existujících programů EU zaměřených na zaměstnání a stáže, přičemž by měl být posílen jejich solidární aspekt. Zaměření Evropského sboru solidarity pouze na dobrovolnickou „složku“ by přineslo větší zřetelnost a soustředění a pomohlo by vyhnout se záměnám s ostatními programy EU pro mladé lidi.

1.5. V návaznosti na rozsáhlou konzultaci s klíčovými zúčastněnými stranami EHSV předložil následující návrhy na zlepšení návrhu právního základu, blíže specifikované v části 4: — definice dobrovolnictví a solidárních akcí by měla být změněna, — zajišťování umístění by mělo být omezeno na neziskové organizace, nadace a sociální podniky, — internetový registrační portál se musí stát skutečně účinným interaktivním nástrojem řízení, — mladým lidem, včetně znevýhodněných, se musí před umístěním dostat větší podpory a přípravy a mládežnické organizace by měly být při poskytování takové přípravy podporovány, — mládežnické organizace a sociální partneři se musí zapojit do společného řízení Evropského sboru solidarity, — na rozdíl od stávajícího přístupu programu Erasmus+ musí být zlepšena dostupnost, snížena administrativní zátěž a změněn přístup vnitrostátních agentur tak, aby byly vstřícnější k uživatelům. Podrobnosti návrhů EHSV a další návrhy jsou uvedeny níže.

2. Shrnutí iniciativy Komise

2.1. Zřízení iniciativy nyní nazývané Evropský sbor solidarity oznámil předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker ve svém projevu o stavu Unie v září 2016. Uvedl, že solidarita je jedním ze stavebních kamenů Evropské unie, a vyjádřil svou vůli zapojit více mladých lidí do solidárních akcí a dobrovolnictví.

2.2. První fáze Evropského sboru solidarity byla oficiálně zahájena 7. prosince 2016 s cílem přivítat do roku 2020 prvních 100 000 účastníků. Klíčovým cílem Evropského sboru solidarity je posílit soudržnost a podpořit solidaritu v evropské společnosti tím, že mladí lidé dostanou příležitost podílet se na široké škále činností založených na solidaritě, např. pomáhat při řešení takových krizových situací, jako je uprchlická krize, ale i tam, kde je nutná nárazová akce (například v případě přírodní katastrofy).

2.3. Pokud bude Evropský sbor solidarity schválen, bude jeho činnost (opětovně) zahájena 1. ledna 2018 s rozpočtem 341 milionů EUR, které budou rozděleny mezi tři hlavní činnosti: — Solidární umístění, které bude podporovat mladé lidi vykonávající dobrovolnickou činnost po dobu až 12 měsíců, umístění na stáže průměrně na 2–6 měsíců a pracovní umístění na 2–12 měsíců v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy. Bude podporováno i umísťování dobrovolnických týmů ve skupinách po 10–40 mladých dobrovolnících z různých zemí na dobu od dvou týdnů do dvou měsíců. — Solidární projekty umožní malým skupinám nejméně pěti registrovaných účastníků vypracovat a provádět na místní úrovni solidární projekty z vlastní iniciativy po dobu 2–12 měsíců. — Vytváření sítí umožní výměnu osvědčených postupů mezi registrovanými účastníky a zúčastněnými organizacemi, poskytne podporu po umístění a vytvoří sítě absolventů. Tato umístění budou k dispozici mladým lidem ve věku od 18 do 30 let. V současné době je tento program omezen pouze na EU28.

2.4. Program bude trvat tři roky od roku 2018 do roku 2020. 80 % rozpočtu Evropského sboru solidarity bude přiděleno na umísťování dobrovolníků a 20 % na umístění do zaměstnání (tj. pracovní místa a stáže). Z 341 milionů EUR přidělených na program bude téměř 58 % (přibližně 197,7 milionu EUR) z programu Erasmus+. Velká většina těchto peněz bude pocházet z Evropské dobrovolné služby (EDS) (191 milionů EUR).

2.5. Registrovaní účastníci jsou vyzýváni, aby si vytvořili profil na internetovém portálu s vyznačením svých preferencí, pokud jde o pracovní oblasti a o typ umístění, a obdrží nabídky na umístění od veřejných nebo soukromých subjektů nebo mezinárodních organizací, jimž byla udělena značka kvality Evropského sboru solidarity. Aby organizace získala značku kvality Evropského sboru solidarity a přístup do databáze, bude muset absolvovat proces akreditace (podobný procesu v rámci EDS), který potvrdí, že organizace vyhovuje požadavkům charty Evropského sboru solidarity (1) (tj. zajištění mimo jiné rozvoje dovedností, bezpečných a důstojných pracovních podmínek a odpovídajícího školení).

2.6. Evropská komise a Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) budou dohlížet na zavádění Evropského sboru solidarity na úrovni EU a národní agentury programu Erasmus+ budou monitorovat jeho zavádění na vnitrostátní úrovni.

2.7. U dobrovolnických umístění budou všem účastníkům hrazeny životní náklady (strava, ubytování), cesta a pojištění a měsíčně budou dostávat 155 EUR. Při umístění do zaměstnání a umístění na stáže bude s účastníky uzavřena pracovní smlouva a smlouva o mzdě a písemná dohoda o stáži a odměně v souladu s vnitrostátním právem. U těchto umístění se očekává i finanční podpora na cestu.

2.8. U znevýhodněných mladých lidí se očekává navýšení finanční částky a hostitelským organizacím mohou být pokryty i některé výdaje (tj. administrativa, řízení, podpora). Podpora před umístěním (tj. výuka jazyka) bude poskytována většinou on-line, ale organizace mohou tuto aktivitu doplnit svými vlastními podpůrnými systémy. V rámci národních agentur programu Erasmus+ budou zřízena centra zdrojů Evropského sboru solidarity, která budou podporovat zúčastněné organizace.

3. Obecné připomínky k Evropskému sboru solidarity

3.1. EHSV vítá vytvoření nového programu, který se zaměřuje na mládež, zejména na dobrovolnou práci mladých lidí, která ve stávající struktuře EU chybí. Stejně tak vítá různorodost umístění, která Evropský sbor solidarity nabízí, jako jsou „solidární projekty“ na místní úrovni přejímající určitý prvek dřívějších iniciativ pro mládež, které byly velmi úspěšné.

3.2. EHSV doufá, že prostřednictvím tohoto programu je možné rozšířit strategii dobrovolnictví na úrovni EU nejen na 100 000 mladých lidí účastnících se programu, ale i na přibližně 100 milionů mladých a dospělých občanů EU, kteří jsou v současné době zapojeni do dobrovolné práce po celé Evropě. EHSV již ve svém stanovisku k politikám EU a dobrovolnictví (2) zdůraznil, že orgány EU musí mít koordinovanější přístup k politice dobrovolnictví. Měla by být uznána jako průřezová oblast politiky a koordinována zvláštním útvarem v rámci Evropské komise, podpořeným nezbytnými politickými strukturami v ostatních orgánech EU. Politický program pro dobrovolnictví v Evropě (PAVE) nabízí za tímto účelem řadu inspirativních návrhů pro další rozvoj dobrovolnictví na úrovni EU i členských států, jakož i pro sociální partnery a nevládní organizace. Evropský sbor solidarity by mohl rovněž posílit a podpořit vytváření vnitrostátních dobrovolnických struktur a odstranit řadu překážek, na něž přeshraniční dobrovolnická práce stále naráží.

3.3. Evropský sbor solidarity by měl přispívat k evropským sociálním hodnotám. EHSV je velmi znepokojen splýváním cílů Evropského sboru solidarity s politikami zaměstnanosti mladých lidí. Při takovém přístupu existuje nebezpečí, že placená práce pro mladé Evropany bude nahrazena neplacenou prací. V tomto ohledu je EHSV znepokojen tím, že definice „dobrovolnictví“, kterou uvádí dokument, jenž tvoří právní základ Evropského sboru solidarity (neplacená dobrovolná služba na plný úvazek vykonávaná nepřetržitě pět dní v týdnu sedm hodin denně), se velmi blíží popisu umístění do zaměstnání. Dobrovolná práce však obvykle neznamená práci na plný úvazek, ale bývá vykonávána spíše ve volném čase dobrovolníka.

3.4. EHSV navrhuje, aby složka zahrnující zaměstnání a stáže byla nabízena prostřednictvím jiných již existujících programů EU zaměřených na zaměstnání a stáže, přičemž by měl být posílen jejich solidární aspekt. Zaměření Evropského sboru solidarity pouze na dobrovolnickou „složku“ by přineslo větší zřetelnost a soustředění a pomohlo by vyhnout se záměnám s jinými programy EU pro mladé lidi.

3.5. Pokud bude umísťování do zaměstnání a na stáže v rámci Evropského sboru solidarity přesto zachováno, EHSV by uvítal, aby byly dodržovány standardy kvality (Evropská charta kvality stáží a učňovské přípravy, připravovaný Rámec činností v oblasti učňovské přípravy (Framework of Actions for Apprenticeships) společně dojednaný evropskými sociálními partnery) a aby odměny byly plně přizpůsobeny vnitrostátním právním předpisům týkajícím se mezd a/nebo platným kolektivním smlouvám. Zároveň by umísťování mělo být omezeno na neziskové organizace, nadace a sociální podniky. Rovněž by bylo nutné zajistit odborné vedení pro učně a stážisty, smlouvy pokrývající zdravotní a sociální pojištění a jasně stanovené cíle v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

3.6. Zavádění Evropského sboru solidarity by mělo být sledováno za účasti mládežnických organizací a sociálních partnerů, kteří by všichni měli mít zvláštní úlohu při zajišťování toho, aby byl jasný rozdíl mezi dobrovolnickými činnostmi a případným umísťováním do zaměstnání.

3.7. EHSV je přesvědčen, že by neměl být zřizován zcela nový program spravovaný strukturami programu Erasmus+, ale že by Evropský sbor solidarity měl být plně prováděn v rámci programu Erasmus+. To by mohlo napomoci i úplnému sladění podmínek pro zbývající část Evropské dobrovolné služby s Evropským sborem solidarity. Dále by to znamenalo, že po roce 2020 by program nebyl ohrožen. Dodatečné finance a podpora jsou však v každém případě zapotřebí.

3.8. Ve světle zkušeností, které EHSV v minulosti získal, považuje za důležité: — zajistit, aby veškeré iniciativy na podporu neziskových solidárních činností odpovídaly skutečným, jasně zjištěným potřebám v cílové komunitě, — vyhnout se zdvojování, byrokracii a překážkám v případě dobře fungujících systémů, jako je Evropská dobrovolná služba, — upřednostnit iniciativy na základní úrovni, které odpovídají potřebám místních komunit, nikoli nadnárodní iniciativy, které vyžadují důkladnější přípravu a školení a delší dobu na zavedení, — u těchto iniciativ, ale i v dalších aktivitách zvážit snížení minimálního věku účastníků již na 16 let, — schválit dobrovolnické činnosti pouze v případě, že splňují kvalitativní kritéria stanovená politickým programem pro dobrovolnictví v Evropě (PAVE) a Evropskou chartou práv a povinností dobrovolníků, — vystavovat certifikáty po ukončení prováděných činností, jak je uvedeno v doporučení ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení na podporu zaměstnatelnosti, — zajistit podpůrná opatření pro organizace a jednotlivce tak, aby mohli rozvíjet své možnosti, co se týče organizování dobrovolnických činností, — zachovat flexibilitu v celém Evropském sboru solidarity prostřednictvím nabídky činností na částečný úvazek, aby se i dobrovolníci se zdravotním postižením nebo ti, kdo mají omezenou možnost cestovat, mohli účastnit místních projektů, — nalézt případné synergie mezi projekty Evropského sboru solidarity a místními a vnitrostátními programy, — zapojit klíčové zúčastněné subjekty do přípravy, provádění a hodnocení programu, — usnadňovat přístup do programu zdravotně a sociálně znevýhodněným lidem (včetně mladých lidí opouštějících dětské domovy, žijících v odlehlých oblastech apod.), — zvláště dbát na standardy bezpečnosti při programech, které zahrnují přímou práci s dětmi, — široce a účinně program podporovat, aby se dostal i k těm, kteří by jej jinak sami nevyhledávali.

4. Zvláštní připomínky k Evropskému sboru solidarity

4.1. Definice dobrovolnictví a solidárních činností

Definice dobrovolnictví ve stávajícím dokumentu je omezující a neodráží různorodost dobrovolnictví v Evropě. Momentálně definuje dobrovolnictví jako „neplacené dobrovolné služby na plný úvazek [tj. činnost vykonávaná nepřetržitě pět dní v týdnu sedm hodin denně] po dobu až dvanácti měsíců“. Jedním ze způsobů, jak vyřešit tento problém, by mohlo být používání termínu „dobrovolnictví“ pro popis všech činností, kde mladí lidé působí jako dobrovolníci (například dobrovolnické umísťování, skupinové dobrovolnictví nebo dobrovolnické iniciativy ve volném čase).

Definice solidárních činností je stejně neurčitá a velmi široká a vyvolává otázky ohledně toho, jaké druhy projektů budou zahrnuty pod Evropský sbor solidarity.

4.2. Zajišťování umístění

Stávající návrh formálně nerozlišuje mezi dobrovolnictvím a umísťováním do zaměstnání či na stáže, čímž vyvolává zbytečné zaměňování dvou rozdílných skutečností, tj. dobrovolnictví a práce. Uplatňování stejných kritérií kvality na veškeré činnosti a na všechny zúčastněné organizace vyvolává rovněž otázky ohledně zajištění kvality nabídek, neboť stejná kritéria by se používala pro akreditaci ziskových společností, organizací občanské společnosti a jiných veřejných a soukromých organizací. EHSV je proto přesvědčen, že zajišťování umístění by mělo být omezeno na neziskové organizace, nadace a sociální podniky.

4.3. Dopad Evropského sboru solidarity na program Erasmus+

EHSV vítá oznámení této nové investice do mladých lidí, ale je znepokojen tím, že jí bylo do značné míry docíleno přerozdělením rozpočtu EDS z programu Erasmus+ od roku 2018 dále. To nás vede k otázce, jaké jsou priority Komise v době, kdy míra úspěšnosti žadatelů v jiných částech stávající kapitoly „Mládež“ programu Erasmus+ rychle klesá a mnoho kvalitních projektů zůstává bez financování (jak bylo zjištěno i v informační zprávě EHSV o programu Erasmus+ (3)). EHSV se domnívá, že investice do rozpočtu Evropského sboru solidarity nesmí být na úkor programů, které již nabízejí mladým lidem neocenitelné příležitosti, zejména programu Erasmus+, který je již nyní podfinancovaný. Navíc může být ohrožena budoucnost programu Erasmus+ s jeho široce pojatým celoživotním učením kombinujícím formální a neformální vzdělávání.

4.4. Internetový registrační portál jako skutečně účinný interaktivní nástroj řízení

EHSV je přesvědčen, že internetový registrační portál může skutečně zjednodušit postupy a usnadnit přístup k Evropskému sboru solidarity většímu počtu mladých lidí. Přílišné spoléhání na portál, pokud jde o registraci, výběr účastníků a podporu před umístěním, však nedokáže zajistit kvalitu a spravedlnost výběru a následných kroků. Pasivní charakter výběrového procesu (tj. účastníci musí čekat, až je zkontaktují akreditované organizace) neumožňuje účastníkům vyvíjet žádnou aktivitu, vytváří nevyvážený vztah mezi účastníky a hostitelskými organizacemi a je potenciálním zdrojem frustrace z programu Evropského sboru solidarity.

EHSV proto navrhuje zásadní změnu portálu tak, aby byl interaktivní pro obě strany a umožňoval podporovat zjednodušení administrativy v průběhu celého projektu, od počáteční registrace a vyjádření zájmu přes aktivní vyhledávání hostitelských organizací, žádost, výběr, přípravu, provádění a hodnocení, až po vytváření sítí příležitostí pro absolventy. Žádné údaje by nemělo být potřeba vkládat dvakrát.

Je zapotřebí zajistit rovné příležitosti pro všechny, tedy i ty, kteří nemají snadný přístup k internetu. Pro ty musí existovat podpora off-line.

4.5. Příprava před umístěním, včetně podpory mladých lidí ze znevýhodněného prostředí

Pouhé poskytnutí školení po internetu před umístěním nestačí na to, aby zaručilo úspěšnou zkušenost. EHSV je přesvědčen, že mladým lidem, zejména těm jakkoliv znevýhodněným, by před umístěním měla být poskytována větší podpora a příprava a že mládežnické organizace se svými odbornými znalostmi mohou působit jako podpůrné organizace ve všech fázích programu, a mělo by se jim tedy dostat příslušné motivace, aby tak činily.

4.6. Zapojení mládežnických organizací a sociálních partnerů do společného řízení Evropského sboru solidarity

Aby byl program úspěšný, musí být hlavní zúčastněné subjekty zapojeny do jeho přípravy od samého počátku. Návrh v současné době nezajišťuje zapojení mládežnických organizací a jiných dobrovolnických organizací nebo sociálních partnerů do provádění, společného řízení a monitorování Evropského sboru solidarity. Návrh při řízení programu upřednostňuje národní agentury programu Erasmus+, se strukturou velmi podobnou struktuře programu EDS. O přidělení rozpočtových prostředků podle klíčových aktivit budou také rozhodovat roční pracovní programy Komise na základě svých vlastních kritérií. EHSV i nadále věří, že mládežnické organizace a další organizace občanské společnosti včetně sociálních partnerů by měly být při plánování, provádění a monitorování pravidelně konzultovány prostřednictvím poradních skupin a jiných formálních a neformálních prostředků. Mladí lidé by měli být rovněž zapojeni do procesu monitorování a evaluace, například prostřednictvím nástroje pro hodnocení jejich zkušeností, a to na všech úrovních (EU, celostátní i místní).

4.7. Dostupnost, administrativní zátěž a národní agentury

Jak EHSV zdůraznil ve své informační zprávě k hodnocení programu Erasmus+ v polovině období (4), žádost o účast a účast v programu Erasmus+ je pro organizace založené na dobrovolnické práci, které nejsou plně profesionalizované, stále výzvou. Absolutní objem související práce nemusí být vždy přehnaně velký, ale omezené lidské a finanční zdroje znamenají, že to tyto organizace buď ani nezkusí, nebo že hledají alternativní přístupy, které nejsou tak obtížné. Proto je naléhavě nutné, aby národní agentury změnily svůj přístup tak, aby byly vstřícnější k uživatelům a přilákaly a podpořily tak případné žadatele zajímající se o Evropský sbor solidarity a jejich případné hostitelské organizace v jejich úsilí. Úspěchu programu by velmi napomohlo méně formálních kontrol a obsáhlejší neformální vedení. Národní agentury je zapotřebí v tomto smyslu náležitě podpořit a vybavit dodatečnými finančními zdroji na personální podporu žadatelů.

4.8. Další otázky k uvážení

a) Jak můžeme zaručit, že se informace o iniciativě dostanou ke všem mladým lidem, do všech regionů a všech organizací pro nově příchozí, zejména pro ty, kteří jsou ve zranitelnější situaci? Nebo to bude jen jakýsi druh podniku jen pro několik málo vyvolených?

b) Jak můžeme zajistit, aby mladí lidé, kteří mají méně příležitostí, měli k programu skutečně přístup? Je důležité poskytovat finanční podporu vnějším aktivitám zaměřeným na organizace zapojené do programu. Pro zachování dosahu aktivit a podporu následného zapojení bude klíčová úloha podpůrné organizace. Program by měl posílit zapojení mladých lidí do služby společnosti i mimo rámec činnosti Evropského sboru solidarity.

c) Je nutné zajistit kvalitu programu pro účastníky, ale jak vyhodnotíme kvalitu solidarity (výsledky jednotlivých projektů)?

d) Měli bychom začlenit Evropský sbor solidarity do jiných evropských programů? Rozměr místního dobrovolnictví by mohl být též zahrnut do programů studentské mobility Erasmus+ a mohl by být napojen na Evropský sbor solidarity.

e) Jaká objektivní kritéria Komise použije pro každoroční úpravu rozpočtu, který je k dispozici pro každou konkrétní činnost? Úpravy vycházející z úrovně poptávky po každé činnosti by na jednu stranu pomohly vyvarovat se tlaku na některé činnosti, a na druhou stranu by napomohly předcházet odstoupení mladých lidí a zúčastněných organizací.

f) Jak můžeme zajistit, aby žádosti o financování byly pro dobrovolnické organizace a mládežnické skupiny dostatečně flexibilní? Zjednodušený proces by pomohl zajistit, aby mikrogranty (méně než 5 000 EUR) mohly být předkládány kdykoli bez jakýchkoli pevných lhůt a se zjednodušeným formulářem žádosti.

V Bruselu dne 19. října 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) https://europa.eu/youth/solidarity/charter_cs.

(2) Stanovisko EHSV ke sdělení o politikách EU a dobrovolnictví: uznání a propagace přeshraničních dobrovolných činností v EU (Úř. věst. C 181/150, 21.6.2012, s. 150).

(3) SOC/552: Hodnocení programu Erasmus+ v polovině období, přijato 31. května 2017.

(4) SOC/552: Hodnocení programu Erasmus+ v polovině období: poslední odstavec oddílu „Has the administrative burden of managing Erasmus+ projects in your field of work been reduced? (Byla administrativní zátěž řízení projektů Erasmus+ ve vaší pracovní oblasti snížena?)“ technické přílohy (pouze v angličtině).