CS Úřední věstník Evropské unie C 157/12

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 157/05

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2)

„SLOVENSKI MED“

č. ES: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název

„Slovenski med“

2. Členský stát nebo třetí země

Slovinsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

Třída 1.4 Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.)

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Slovenski med“ se vyrábí v Republice Slovinsko. Pod názvem „Slovenski med“ se může prodávat:

— akátový med,

— lipový med,

— kaštanový med,

— jedlový med,

— smrkový med,

— květový med nebo nektarový med,

— lesní med nebo medovicový med.

Organoleptické vlastnosti produktu „Slovenski med“:

Akátový med se vyrábí většinou z nektaru trnovníku akát (Robinia pseudacacia), známého také jako nepravý akát. Jeho barevná škála sahá od prakticky bezbarvé až po slámově žlutou. Vůně je velmi lehká a nevýrazná, med voní po akátovém květu. Má středně sladkou až velmi sladkou chuť, která přetrvává středně dlouho až dlouho. Aroma přetrvává krátce až středně dlouho. Med často vykazuje aroma připomínající včelí plásty, svěží vosk, akátové květy, květy ovocných rostlin, jablka, hrušky, s lehkými tóny vanilky, smetanových bonbónů, čerstvého másla a čerstvé slámy. Med krystalizuje jen zřídka.

Lipový med se vyrábí z nektaru nebo medovice získané především z lípy velkolisté (Tilia platyphyllos) či lípy malolisté (Tilia cordata). Je světle žluté až světle jantarové barvy s nazelenalým odstínem. Voní po lipovém květu, jeho vůně je svěží a mentolová, střední až silné intenzity. Chutná mírně až silně po mentolu. Aroma je velmi charakteristické a svěží. Med vykazuje zřetelné aroma připomínající mentol, čerstvé ořechy, byliny, vařený lipový květ a mírné aroma připomínající květiny. Aroma přetrvává středně dlouho až dlouho.

Kaštanový med se vyrábí většinou z nektaru nebo medovice získané z jedlého kaštanu (Castanea sativa). Je tmavě hnědé či jantarové barvy s načervenalým odstínem. Jeho vůně i chuť jsou velmi intenzivní. Pro kaštanový med je typická středně až velmi hořká chuť. Med má velmi charakteristické, výrazně ostré a trpké aroma připomínající spálený cukr, cukrový sirup, kouř, bylinky a pelyněk, které mimořádně dlouho přetrvává a má hořkou dochuť. Med krystalizuje jen zřídka.

Jedlový med se vyrábí většinou z medovice získané z jedle bělokoré (Abies alba). Má temně šedo-hnědou barvu s nazelenalým odstínem. Vůně je středně až silně intenzivní. Typická je vůně připomínající sušené mléko a pryskyřici. Chuť přetrvává středně dlouho, stejně jako aroma, které je velmi charakteristické. Med vykazuje aroma připomínající sušené mléko, karamel, spálený cukr, pryskyřici, čerstvé dřevo jehličnanů, sirup ze špiček větví jedle, kouř, černý čaj s mlékem a bylinkové bonbóny. Med obvykle krystalizuje pomalu.

Smrkový med se vyrábí většinou z medovice získané ze smrku ztepilého (Abies alba). Je oranžově hnědé až červeno-hnědé barvy s lesklým povrchem. Obvykle je čirý. Typickým znakem je jeho vláčnost, med se lepí na jazyk i na patro. Vůně přetrvává středně dlouho, chuť krátce až středně dlouho. Aroma přetrvává středně dlouho. Med vykazuje aroma připomínající sirup ze špiček větví smrku, pryskyřici, bylinné bonbony, bylinný čaj, praženou kávu, sušené ovoce a kávové bonbóny.

Květový med nebo nektarový med se vyrábí většinou z nektaru získaného z více rostlin, a je proto rozmanitý. Je slámově žluté až hnědé barvy. Vůně i chuť přetrvává středně dlouho až dlouho. Med má silnou sladkou dochuť. Má svěže ovocné, květnaté aroma, které přetrvává středně dlouho až dlouho. Med vykazuje aroma připomínající květy, čerstvé ovoce, kompot, vařené ovoce, karamelové a mléčné bonbóny, hnědý cukr, karamel a melasu. Med rychle krystalizuje.

Lesní nebo medovicový med se vyrábí většinou z medovice získané z různých rostlin. Je světle až tmavě hnědé barvy, s načervenalým či nazelenalým odstínem. Vůně přetrvává krátce až středně dlouho, chuť středně dlouho až dlouho. Rovněž aroma přetrvává středně dlouho až dlouho a připomíná pryskyřici, vlašské a lískové ořechy, byliny, pelyněk, karamel, melasu, bylinné bonbóny, sušené ovoce a sušené hrušky.

Fyzikálně-chemické vlastnosti produktu „Slovenski med“:

Druh medu Parametr Akátový Lipový Kaštanový Jedlový Smrkový Květový Lesní Obsah vody < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % Obsah HMF < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg Elektrická vodivost ≤ 0,3 mS/cm 0,5–1,3 mS/cm ≥ 0,9 mS/cm > 0,8 mS/cm ≥ 0,9 mS/cm ≤ 0,8 mS/cm ≥ 0,8 mS/cm Hodnota pH 3,5–4,6 4,1–6,1 4,7–6,2 4,7–5,8 4,3–5,6 3,8–5,3 4,3–5,6 Obsah sacharózy < 10 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g





Obsah pylu v produktu „Slovenski med“:

Druh medu Pyl Akátový Lipový Kaštanový Jedlový Smrkový Květový Lesní Poměr druhu pylu > 7 % pylu trnovníku akát (Robinia pseudacacia, tzv. nepravý akát) > 1 % pylu lípy (rodu Tilia) > 86 % pylu jedlého kaštanu (Castanea sativa) — — často obsahuje pyl z ovocných stromů, Castanea sativa, Acer sp., Trifolium repens a rostlin čeledi Asteracea —

3.3 Suroviny

—

3.4 Krmivo

Bezprostředně před pastvou a během pastvy se včely nekrmí. V zimě se včely krmí pouze cukrem nebo medem.

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Veškeré kroky při výrobě produktu „Slovenski med“ musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti. Výroba produktu „Slovenski med“ zahrnuje produkci medu ve stacionárních úlech, nebo mobilních úlech, které jsou přemísťovány v rámci zeměpisné oblasti, a stáčení medu odstřeďováním. Chov včel musí odpovídat zásadám dobré včelařské praxe (směrnice pro dobrou hygienickou praxi ve včelařství v souladu se systémem HACCP). Používání chemických repelentů ke zklidnění včel není povoleno, jelikož hrozí, že stopy chemických látek by se mohly dostat do medu. Použití plástů s plodišti k vytáčení medu je zakázáno. Stáčí se med, který obsahuje méně než 18,6 % vody. Stočený med se scedí a za několik dnů poté se sebere. Při cezení se používá takový cedník, který neodstraňuje pyl. Sušení medu není povoleno. Krystalizovaný med se zkapalní zahřátím, nejvýše však do 40 °C, aby se nepoškodily tepelně citlivé složky medu (enzymy, hormony). Zkapalnění medu mikrovlnným ohříváním není povoleno, neboť by se tak zničily biologicky aktivní složky.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Plnění a balení produktu „Slovenski med“ musí probíhat výlučně ve vymezené zeměpisné oblasti. Jen tak lze zaručit vysokou jakost medu a zároveň zabránit změnám fyzikálně-chemických a organoleptických vlastností medu, ke kterým by mohlo lehce dojít při delším transportu produktu. Ihned po plnění se víčko a sklenice přelepí nálepkou takovým způsobem, že sklenici nelze otevřít bez porušení nálepky.

3.7 Zvláštní pravidla pro označování

Na produktu „Slovenski med“ splňujícím požadavky specifikace musí být uveden chráněný název a slova „chráněné zeměpisné označení“ (zaščitena geografska označba), druh medu a číslo šarže.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

„Slovenski med“ se vyrábí v Republice Slovinsko.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Slovinsko leží ve střední Evropě, v místě, kde se střetávají čtyři velké evropské zeměpisné zóny, a sice Alpy, Panonská nížina, Dinárské pohoří a Středozemí. Díky pestrému geologickému složení, rozmanitosti reliéfu a skutečnosti, že Slovinsko se rozkládá na území čtyř biologicko-zeměpisných oblastí, se tato země vyznačuje rozmanitou flórou a faunou, což se odráží na různorodosti medu. V důsledku střídavého působení středozemního, kontinentálního a alpského podnebí a rozmanité škály reliéfu sahající od nížin až po vysoké hory jsou určité rostliny spásány v různých částech Slovinska v různou roční dobu. To se odráží v rozmanitosti slovinské flóry.

Jedlý kaštan (Castanea sativa Mill.) roste ve Slovinsku ve všech teplejších kopcovitých oblastech. Tyto stromy se jednotlivě nebo jako souvislejší porosty vyskytují po celém Slovinsku. Často je lze vidět na polích, v sadech, vinohradech a poblíž domů a vyskytují se až do nadmořské výšky 800 m. Vedle toho, že je zdrojem dřeva a plodů, má jedlý kaštan také velký význam pro pastvu včel. Kvete v červnu a červenci, obvykle po dobu třech týdnů. Včely přenášejí kaštanový pyl do úlů, ve kterých je zdrojem krmení v ročním období, kdy se pyl nevyskytuje.

Kraňská včela (Apis mellifera carnica), což je původní slovinský druh, se v průběhu tisíciletí přizpůsobila podnebním a pastevním podmínkám typickým pro Slovinsko. Slovinsko je jediný členský stát EU, který s cílem chránit původní genetický materiál kraňské včely a vzhledem k potřebě chránit původní populaci včely medonosné prohlásil v dohodě o přistoupení svůj záměr uplatňovat veškerá přiměřená opatření nutná k zajištění zachování této původní včely na území Slovinska.

Podrobnější informace o dějinách slovinského včelařství se začínají objevovat od 18. století. V té době ho nejvíce poznamenali především tři významní muži: Anton Janša, Peter Pavel Glavar a Janez Anton Scopoli. Anton Janša (1734–1773) byl zakladatelem moderního včelařství. V němčině sepsal dvě významná díla: Abhandlung vom Schwärmen der Bienen (Pojednání o rojení včel, 1771) a Vollständige Lehre von der Bienenzucht (Průvodce včelařením, 1775). Byl prvním učitelem včelařství jmenovaným císařem a působil na většině rakouského území. Na škole včelařství ve Vídni rovněž zavedl techniku přemísťování včel na pastvu a tímto způsobem získával více medu. Peter Pavel Glavar (1721–1784) jako první zjistil, že se včelí královna páruje ne s jedním, ale s více trubci. Janez Anton Scopoli (1723–1788) pak tento poznatek zprostředkoval včelařům. Ve své obsáhlé ilustrované knize Entomologia Carniolica sepsané v latině v roce 1763 a vydané ve Vídni pojednal o včelách.

Později spojil Anton Žnideršič (1874–1947) poznatky zahraničních včelařů a odborníků na chov včel, především Alberttiho, Gerstunga a Preusse, se svými znalostmi a vytvořil tzv. AŽ úl (Alberttiho-Žnideršičův úl), který ve Slovinsku dodnes využívá většina včelařů.

Tradice přemísťování včelstva se ve Slovinsku udržela dodnes. Včelaři, kteří svá včelstva přemísťují po pastvách, obvykle získají více medu, a tím si i zajistí rozmanitější nabídku medu.

Slovinští včelaři se již záhy organizovali do včelařských spolků, jak tomu bylo v roce 1781, kdy bylo v obci Rodine pri Žirovnici založeno první včelařské bratrstvo, které bylo předchůdcem pozdějších včelařských spolků. V roce 1898 byl v Lublani založen Slovinský ústřední včelařský spolek pro Kraňsko, Štýrsko, Korutany a Primorsko, který začal vydávat časopis Slovenski čebelar (Slovinský včelař). Tento časopis vychází dodnes.

Úkolem spolků bylo vždy vzdělávání včelařů a zavádění metod správné praxe včelařství, jelikož včelaři musejí pro zajištění vlastností typických pro produkt „Slovenski med“ dodržovat specifické výrobní postupy. Slovinští včelaři si tak osvojili odpovídající znalosti i praxi, které zajišťují vysokou kvalitu produktu „Slovenski med“.

5.2 Specifičnost produktu

Specifičnost produktu „Slovenski med“ spočívá v širokém spektru pylu, které je odrazem typických znaků flóry v oblasti, v níž se med vyrábí, zahrnujícím mj. pyl jedlého kaštanu (Castanea sativa), který je obsažen ve většině vzorků produktu „Slovenski med“. Díky těmto vlastnostem se „Slovenski med“ liší od ostatních medů vyrobených mimo Slovinsko.

Ve více než polovině vzorků produktů „Slovenski med“ je přítomen také pyl jetele plazivého (Trifolium repens), javoru (Acer sp.), jitrocele (Plantago sp.), jasanu zimnáře (Fraxinus ornus), vrby (Salix sp.) lípy (Tilia sp.), rostlin čeledi lipnicovitých (Poaceae), tužebníku (Filipendula sp.) a rostlin čeledi hvězdnicovitých (Asteraceae) a miříkovitých (Apiaceae).

Specifičností produktu „Slovenski med“ je také jeho nízký obsah vody a HMF. „Slovenski med“ obsahuje méně než 18,6 % vody a méně než 15 mg/kg HMF. Těmito dvěma typickými vlastnostmi se „Slovenski med“ výrazně liší od jiných medů vyrobených ve Slovinsku.

Slovinsko je oblastí původního výskytu kraňské včely a jedním ze specifických znaků produktu „Slovenski med“ je tedy to, že celý tento produkt pochází z oblasti, v níž včelaři chovají výlučně kraňské včely.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Slovinsko je zemí s bohatou tradicí včelaření a produkce vysoce kvalitního medu, jak je patrné z bodu 5.1. Úspěch včelaření ve Slovinsku byl vždy založen na dobrých znalostech včel a důmyslných metodách chovu. Vliv mají i pastevní podmínky, které jsou ve Slovinsku v důsledku rozmanitosti flóry velmi různorodé. Dlouholeté zkušenosti s chovem včel a produkcí medu se přenášejí z generace na generaci.

Díky tomu, že jedlý kaštan je ve Slovinsku velmi rozšířen, je jeho pyl přítomen ve většině vzorků produktu „Slovenski med“. S cílem využít různorodé pastvy, které se ve Slovinsku nacházejí, přemísťují včelaři včely po celé zemi, a tím zvyšují pravděpodobnost přítomnosti pylu jedlého kaštanu v medu.

Kraňská včela (Apis mellifera carnica), pojmenovaná Augustem Pollmannem v roce 1879, se v průběhu tisíciletí přizpůsobila podnebním a pastevním podmínkám typickým pro Slovinsko. Kraňská včela je původní slovinská včela, která je chráněna na základě zákona o chovu zvířat (Úřední věstník Republiky Slovinsko č. 18/02). Článek 68 tohoto zákona označuje kraňskou včelu za původní druh, článek 70 pak pro tento druh stanoví konkrétní ochranná opatření. Díky svým výborným vlastnostem a přizpůsobení mírným podnebným podmínkám byla kraňská včela žádaným obchodním artiklem. V jiných zemích se vedle kraňské včely chovají i jiné druhy včel, avšak pouze ve Slovinsku se k chovu včel používá výhradně kraňská včela.

Rovněž omezení, která se vztahují na výrobu produktu „Slovenski med“, k přispívají k jeho specifickým vlastnostem. Dovednosti včelařů se projevují i v odhadu správného okamžiku ke stáčení medu. Díky dlouholeté praxi a zkušenostem, které se přenášejí z generace na generaci, se med totiž stáčí pouze tehdy, je-li obsah vody nižší 18,6 %.

Med vyrobený ve Slovinsku je spotřebiteli odedávna vysoce ceněn, jelikož se jedná o produkt vysoké kvality a známého původu. Ve snaze nabídnout spotřebitelům vysoce kvalitní med zavedli slovinští včelaři roku 1999 jeho kontrolovanou výrobu. Ta si od včelařů vyžaduje rozsáhlé znalosti, jelikož včelaři mají při produkci vysoce kvalitního medu zásadní úlohu. Pokud postupují nesprávně, kvalita medu se snižuje.

„Slovenski med“ získal svou proslulost a dobrou pověst i díky účasti na nejrůznějších mezinárodních a národních kongresech, výstavách, veletrzích, dnech medu, dětských bazarech a zmínkám v televizních a rozhlasových pořadech a v neposlední řadě i v různých článcích, např. na kongresu třech zemí (Slovinska, Itálie a Rakouska) Ruralia Gorizia v Itálii roku 2002, na největší mezinárodní včelařské akci Apimondia v Lublani roku 2003, na mezinárodním kongresu medovicového medu v Chanii na Krétě roku 2009 a na fóru Apimedica & Apiquality ve Slovinsku roku 2010.

Vysokou kvalitu produktu „Slovenski med“, která je světového věhlasu, dokazují i různá ocenění a medaile, jež produkt získal na celosvětových, mezinárodních a národních soutěžích, např. dvě medaile a četná zlatá ocenění na celosvětovém fóru medu Apimedica & Apiquality. Jedno z nedávných ocenění získal „Slovenski med“ na mezinárodní soutěži biologického medu BiolMiel 2011 v Itálii, kde akátový a lesní med získaly zlatou medaili a kaštanový med se mezi 170 vzorky medu umístil na čtvrtém místě.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3) Viz poznámka pod čarou 2.