Přímá souvislost mezi propouštěním a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009"]

8.Nizozemsko odůvodňuje vztah mezi propouštěním na jedné straně a celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, která je předmětem nařízení (ES) č. 546/2009, na straně druhé tím, že finanční a hospodářská krize měla vážný dopad na služby a fungování nizozemských bank .

9.Nízké úrokové sazby zavedené jako reakce na finanční krizi, přísnější regulační podmínky, výrazný pokles hypotečního trhu a poskytování úvěru malým a středním podnikům způsobilo pokles ziskovosti a vytvořilo naléhavou potřebu snížení nákladů. Zpráva Komise o stavu země pro rok 2018 potvrzuje nízké úrokové sazby, pokles úvěrů malým a středním podnikům a zadlužení soukromých domácností v Nizozemsku.

10.Na hypotečním trhu lze zaznamenat značné snížení od roku 2006 do roku 2015. Od roku 2016 dochází k mírnému zlepšení, i když hodnoty jsou stále mnohem nižší než před finanční krizí. Roční nárůst nových hypoték je v současné době téměř nulový, zatímco před krizí v roce 2008 byl 4-5 % za rok. K poklesu bankovních hypotečních úvěrů dále přispěl vstup nových subjektů - například penzijních fondů a pojistitelů.

11.V poskytování úvěrů malým a středním podnikům se v posledních 10 letech projevuje silný pokles, aniž by došlo ke zlepšení na úroveň z roku 2008.

12.V důsledku toho došlo ke snížení počtu zaměstnanců v bankách, zejména uzavřením regionálních poboček a přechodem na online bankovnictví. Polovina poboček byla uzavřena v letech 2004-2014 a tento trend stále pokračuje. Většina propuštěných zaměstnanců pracovala na pozicích přímého styku se zákazníky nebo se zabývala s tím související administrativou.

13.Odvětví Finanční služby s výjimkou pojišťovnictví a penzijního financování nebylo do dnešního dne předmětem žádné žádosti o finanční příspěvek z EFG.

Události vedoucí k propouštění a ukončení činnosti

14.Nízké úrokové sazby (nízké úrokové marže) měly přímý a negativní dopad na ziskovost bank. Obnovení ziskovosti, aby bylo možné pokračovat v obchodní činnosti, bylo dosaženo především snížením nákladů, uzavřením regionálních poboček a automatizací. Výsledkem je postupné snížení počtu zaměstnanců ve všech bankách.

15.Od dubna 2016 do dubna 2017 se počet propuštěných zaměstnanců v nizozemském bankovním sektoru v období zvýšil o 8,6 %, zatímco počet propuštěných zaměstnanců v ostatních sektorech se snížil v průměru o 12,8 %. V roce 2004 měla banka Rabobank 1 434 poboček, v roce 2014 jich bylo již pouze 566 (-60 %). Banka ABN-AMRO zrušila ve stejném období 427 poboček (-57 %). V období 2004-2014 uzavřela banka Volksbank (SNS) 14 % svých regionálních poboček. Rušení regionálních poboček proběhlo především v provinciích Frísko, Drenthe a Overijssel. Vzhledem k tomu, že banka ING nikdy neměla tolik regionálních poboček jako ostatní banky (276), nezrušila žádné pobočky, ale snížila počet svých zaměstnanců ve stávajících kancelářích.

16.V období 2010-2016 klesl celkový počet zaměstnanců ve čtyřech výše zmíněných bankách z 158 588 na 122 556, jedná se o snížení o 23 %.

17.Kromě toho se v bankách ABN-AMRO, INGa Rabobank dále předpokládá rozsáhlé propouštění. Banka Volksbank, která v posledních letech neprovedla rozsáhlou reorganizaci nebo restrukturalizaci, oznámila plány na reorganizaci a propouštění.

18.V období 2008-2015 se počet osob na podpoře v nezaměstnanosti v tomto odvětví více než ztrojnásobil a v roce 2016 se v důsledku reorganizace zvýšil počet osob z bankovního sektoru, kteří požádali o podporu v nezaměstnanosti, v porovnání s rokem 2015 o 27,7 %. Navíc byl bankovní sektor jediným odvětvím, u kterého v roce 2016 došlo k poklesu zaměstnanosti, u všech ostatních sektorů byly hodnoty nových dávek v nezaměstnanosti nižší.

19.Snížení se týkalo především zaměstnancům s nízkou nebo střední úrovní vzdělání, jako jsou administrativní pracovníci a pracovníci na recepci. Perspektiva na trhu práce je pro tyto druhy zaměstnání slabá. Ženy zastávají v bankovním sektoru především funkce nižší a střední úrovně, a proto je jejich procento nezaměstnanosti (55 %) vyšší než u mužů (45 %). 45 % nezaměstnaných v bankovním sektoru je ve věku 55 let nebo výše.

Očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost

20.Propouštění v bankovnictví je velmi náročné především ve třech výše zmíněných provinciích. Ve všech třech provinciích je nezaměstnanost vyšší než národní průměr, který činí 5,4 %. Ve Frísku je to 10,8 %, v provincii Drenthe 7 % a v provincii Overijssel je to 6,3 %. Obecně platí, že 66 % osob si najde nové zaměstnání do jednoho roku od svého propuštění. V bankovním sektoru si nové zaměstnání do jednoho roku od propuštění našlo pouze 39 % osob.

21.Podle nizozemské agentury práce a pojištění zaměstnanců (UWV) jsou vyhlídky těchto osob při hledání nového zaměstnání ve stejném sektoru mizivé, neboť se neočekává, že by se zaměstnanost v tomto sektoru zvýšila. Podle prognóz doje v roce 2018 v tomto sektoru k dalšímu poklesu zaměstnanosti.

22.Ve Frísku pracovalo 16 % osob, které si požádaly o dávky v nezaměstnanosti, ve funkcích, které již v regionu nejsou potřebné vzhledem - mimo jiné - ke zrušení regionálních poboček bank.

23.V provincii Overijssel se bankovní sektor řadí na druhé místo v přehledu pracovních oborů osob, které žádají o dávky v nezaměstnanosti.

24.Očekávaný dopad propouštění v dotčených provinciích souvisí s obtížemi při přemístění zaměstnanců v rámci stejného sektoru. UWV radí, aby se lidé z těchto tří provincií, kteří jsou zaměstnaní v bankovním sektoru, zaměřili na změnu povolání, sektoru nebo provincie. Tyto tři postižené provincie nejsou tak industrializované a diverzifikované jako ostatní nizozemské provincie, nacházejí se zde především malé a střední podniky. Existují zde však nové pracovní příležitosti v oblasti zdraví, ICT, logistiky, finančního řízení a v dalších odvětvích.