CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 4.12.2008  
SEK(2008) 2951  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k   
 
návrhu  
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
 o právech cestujících p ři cestování po mo ři a na vnitrozemských vodních cestách, 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi  vnitrostátními orgány 
příslušnými pro vymáhání dodržování zákon ů na ochranu zájm ů spotřebitele  
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
{KOM(2008) 816 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2950} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
o právech cestujících p ři cestování po mo ři a na vnitrozemských vodních cestách, 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 2006/2004 o spolupráci mezi  vnitrostátními orgány 
příslušnými pro vymáhání dodržování zákon ů na ochranu 
zájmů spotřebitele  
1. PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Organizace  
Toto posouzení dopad ů mělo za úkol p řezkoumat situaci v oblasti oc hrany práv cestujících 
v námořní doprav ě a potřeby stanovit právní p ředpisy, které cestujícím zaru čí obecná práva. 
Zaměřuje se na hlavní oblasti zájmu zd ůrazněné Komisí v jejích politických dokumentech, a 
to: práva osob s omezenou schopnos tí pohybu a orientace,  kvalitu služeb, pomoc a náhradu 
cestujícím v p řípadě přerušení cesty z d ůvodu zpožd ění nebo zrušení, právo na informace a 
nediskriminaci. 
Konzultace a odborné posudky 
V letech 2005–2006 G Ř TREN zadalo nezávislou studii, která zkoumala sou časnou úrove ň 
ochrany práv cestujících v námo řní doprav ě v EU, která byla na rušována. V roce 2006 
Evropská komise také zahájila konzultace s ve řejností. Oba tyto kroky vyústily v pot řebu 
společné minimální úrovn ě ochrany práv cestujících v celé  EU bez ohledu na druh dopravy či 
skutečnost, zda cesta probíhá celá v jediném členském stát ě, nebo překračuje vnitřní či vnější 
hranici. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Problémy osob s omezenou schopností  pohybu a orientace v roli cestujících 
Velká většina (79 %) ob čanů žijících v Evropské unii se domnívá, že být zdravotn ě postižený 
je nevýhodou. Všechny členské státy se jasn ě shodují (91 %), že je t řeba zvýšit úsilí a v ěnovat 
více finan čních prost ředků na zlepšování p řístupnosti. Práva osob s omezenou schopností 
pohybu a orientace nelze p ři poskytování dopravních služeb omezovat jenom na p řístupnost 
dopravních prost ředků, protože k nim pat ří i právo na nediskrimina ční přístup, 
bezproblémovou pomoc b ěhem celé cesty a informace. 
Problémy námo řního odvětví pro cestující v EU 
Účinná ochrana práv cestujících p ři cestování po mo ři nebo na vnitrozemských vodních 
cestách ovliv ňuje celé námo řní odvětví: tj. vnitrostátn í dopravu, dopravu uvnit ř Společenství, 
mezinárodní dopravu a provoz výletních lodí. 
Otevírání trhu nep řineslo očekávaný ú činek zvýšení kvality norem a služeb, v četně lepších 
práv cestujících a uživatelsky p řívětivých zp ůsobů řešení spor ů. Cestující, kte ří se musí 
potýkat s r ůznými postupy a lh ůtami jednotlivých spole čností, potřebují mít možnost využívat 
CS 3   CS společných postup ů pro případné vyjád ření své nespokojenosti. Neexistence spole čných 
postupů cestující izoluje a znemož ňuje jim v p řípadě potřeby vyjád řit svou nespokojenost. 
Zásadní ur čující faktory problému 
– Chybí jednota v rozsahu a mí ře ochrany práv cestujících. 
– Chybí spole čný rámec okamžitých a p ředem stanovených řešení v p řípadě zrušení nebo 
zpoždění. 
– Cestující obecn ě, a cestující s omezenou schopností pohyb u a orientace zejména, nejsou 
informováni v p řípadě kritické události. 
– V námořní doprav ě existuje potenciální diskriminace osob s omezenou schopností pohybu 
a orientace a zárove ň chybí speciální za řízení. 
Kdo a jak je dot čen? 
Počet cestujících využívajících námo řní dopravu se zvyšuje následkem otevírání trh ů námořní 
dopravy, které vedlo k rozší ření nabídky turistických destinací , za stále nižší ceny. V roce 
2006 dosáhl celkový ro ční odhad po čtu cestujících v námo řní doprav ě u zohled ňovaných 
zemí 199 milion ů, z čehož tém ěř 60 % byla vnitrostátní doprava, 35 % doprava uvnit ř 
Společenství a o zbývající po čet se dělila mezinárodní doprava a výletní plavby. Celkový 
počet osob s omezenou schopností pohybu a orientace v EU-27 činil v roce 2005 p řibližně 
136,2 milionu1.  
Má EU právo jednat? 
Ochrana cestujících, a zejména ochrana t ěch nejzraniteln ějších, je sou částí vnitřního trhu a 
společných dopravních politik Evropské uni e. Jednotný trh se považuje za vytvo řený, jestliže 
spotřebitelé a spole čnosti mohou využívat maximálních výhod. Jelikož bylo dosaženo 
společného trhu v námo řní doprav ě, musí být v rámci tohoto spole čného evropského trhu 
odpovídajícím zp ůsobem zavedena ochrana práv cestujících v námo řní doprav ě. Tento 
evropský rozm ěr již evropský zákonodárce uznal a podnikl kroky na úrovni Spole čenství jak 
v letecké, tak železni ční doprav ě2. V současné době navíc probíhá mezi jednotlivými útvary 
konzultace ohledn ě návrhu na řízení o právech cestující ch v autobusové doprav ě. 
Cestující a dané odv ětví potřebují spole čný soubor zásad upravujících odpov ědnost ve všech 
druzích dopravy: odpov ědnost v p řípadě nehody, informace a kvalitní ochrana zdravotn ě 
postižených osob a osob s omezenou schopností pohybu a orientace, pomoc a náhrada 
jízdného v p řípadě zpoždění a zrušení. 
                                                 
1 Analýza údaj ů Eurostatu provedená firmou PriceWaterhou seCoopers a iniciativa One-Stop-Shop for 
Accessible Tourism in Europe – OSSATE: „Accessib ility Market and Stakeholder Analysis“ (Vše pro 
bezbariérovou turistiku v Evrop ě: Analýza trhu s p řístupnými produkty a analýza zú častněných stran).  
2 Na řízení (ES) č. 261/2004, Ú ř. věst. L 46, a na řízení (ES) č. 1107/2006, Ú ř. věst. L 204, týkající se 
letecké dopravy; na řízení (ES) č. 1371/2007 týkající se železni ční dopravy. 
CS 4   CS 3. CÍLE 
Obecné cíle stanovení práv cestujících jsou podloženy, pokud jde o vysokou úrove ň ochrany 
spotřebitele, lepší sociální a hospodá řskou soudržnost, sociální za členění různých sociálních 
skupin a zajišt ění pohybu osob v rámci Evropské unie, obecnými cíli EU.  
4. MOŽNOSTI  
„Neměnný stav“ (možnost 1)  
Na úrovni EU nejsou p řijímána naprosto žádná opat ření a pokra čuje stávající situace 
s odchylnými vnitrostátními a mezinárodními právními p ředpisy.  
Legislativní opat ření Spole čenství pro zlepšení práv osob p ři cestování lodí (možnost 2) 
Další předpokládanou možností je regula ční opatření na úrovni EU, nebo ť je závazné a 
okamžitě použitelné. Takovéto na řízení by se vztahovalo nejen na mezinárodní trasy 
zahrnující alespo ň jeden přístav EU, ale také na vešker ou vnitrostátní dopravu v rámci 
jednotlivých členských stát ů. Takovéto opat ření EU by: 
• stanovilo práva týkající se osob s omezenou schopností pohybu a orientace: 
přístupnost v p řístavech, pomoc v p řístavech a na palub ě lodí a požadavky na 
informace;  
• stanovilo práva cestujících v p řípadě přerušení cesty z d ůvodu zrušení nebo 
zpoždění; 
• stanovilo normy pro poskytování informací o právech cestujících v námo řní 
dopravě široké ve řejnosti, a zejména cestujícím, v četně osob s omezenou 
schopností pohybu a orientace;  
• upravilo vy řizování stížností a sledování a prosazování práv cestujících.  
Koordinace a vým ěna osvědčených postup ů v rámci EU pro zlepšení vnitrostátních 
právních p ředpisů (možnost 3) 
V tomto scéná ři je regulace EU omezena na prosazování spole čného rámce právn ě 
nezávazných p ředpisů (tzv. soft-law ) pro členské státy. Tento rámec právn ě nezávazných 
předpisů by vycházel z osv ědčených postup ů a poskytoval by srovnávací kritérium pro 
vnitrostátní právní p ředpisy k prosazování  práv cestujících p ři cestování po mo ři a na 
vnitrozemských vodních cestách. 
Dobrovolné dohody (možnost 4) 
Účinnost dobrovolných dohod v osobní doprav ě je vysoce diskutabilní: silné argumenty 
vyjádřené organizacemi spot řebitelů potvrzují, že t ěch několik málo kodex ů chování, které 
byly dosud vytvo řeny, selhalo. Zdá se, že p ředchozí zkušenosti s regulací odv ětví letecké 
dopravy potvrzují velmi omezenou úsp ěšnost dohod tohoto druhu.  
CS 5   CS 5. ANALÝZA HOSPODÁ ŘSKÝCH DOPAD Ů 
Možnost 1: Nem ěnný stav  
Pro provozovatele, p řístavy, správy a místní orgány tato politická možnost neznamená žádné 
dodatečné náklady. V kone čném důsledku by však mohly utrp ět ztrátu, protože by k nim 
nesměřovala žádná další doprava. Bez opat ření ve prosp ěch cestujících p ři plavbách lodí se 
počet těchto cestujících pravd ěpodobně nezvýší.  
Další dopad na provozovatele, p řístavy, správy a místní orgány v EU i mimo ni mají náklady 
vyvolané nesrovnalostmi mezi vnitrostátními právními p ředpisy.  
Možnost 2: Legislativní zásah Spole čenství 
1) Náklady na opat ření týkající se osob s omezenou schopností pohybu a orientace 
Přijatelné úrovn ě přístupnosti v p řístavech lze dosáhnout p ři minimálních nákladech pro 
provozovatele, kdykoli probíhá významn ější modernizace terminálu nebo je stav ěn terminál 
nový.  
Pokud jde o náklady na pomoc v p řístavech, jedinými náklady, které možná budou muset 
provozovatelé lodí nést, jsou náklady na kurzy odborné p řípravy. Dopravci již musí kurzy 
odborné p řípravy týkající se „pomoci na lodích“ pro své zam ěstnance poskytovat. 
Odhadované ro ční náklady na odbornou p řípravu zam ěstnanců, kteří přicházejí do styku 
s cestujícími, činí přibližně 2,9 milionu EUR. V zájmu zlepšování pov ědomí však m ůže být 
absolvování t ěchto kurz ů odborné p řípravy vyžadováno i od zam ěstnanců, kteří do styku 
s cestujícími nep řicházejí. V tomto konkrétním p řípadě byly dodate čné náklady vypo čítány 
přibližně na 1 milion EUR.  
Povinnost poskytovat informace lze považovat za menší nákladovou položku, protože ji lze 
přidat k ostatním informacím, kter é již provozovatelé vypracovali nebo ší ří.  
2) Náklady na opat ření v případě přerušení cesty z d ůvodu zpožd ění nebo zrušení 
Opatření zaměřená na vymezení systém ů odškodnění a poskytování informací, aby si cestující 
uvědomili svá práva, nebudou pravd ěpodobně znamenat p říliš vysoké náklady, a čkoli je to 
těžké předvídat. Vliv na p říjmy a zisky však bude pravd ěpodobně zanedbatelný. Dopad na 
konkurenceschopnost spole čností ve Spole čenství by m ěl být navíc nepatrný, protože opat ření 
by se vztahovalo na všechny provozovatele p ůsobící v odv ětví.  
3) Náklady vyplývající z povinností poskytovat informace Nezdá se, že povinnost poskytovat informace bude pro provozovatele znamenat n ějaké 
zvláštní dodate čné náklady.  
4) Náklady na vy ř
izování stížností a sledování 
Nedá se o čekávat, že by proces řešení spor ů vedl k významn ější dodate čné ekonomické zát ěži 
provozovatel ů.  
5) Dopad na cestující v námo řní doprav ě  
CS 6   CS Zvýšené náklady mohou vést bu ď ke snížení provozních marží provozovatel ů lodí, nebo ke 
zvýšení jízdného pro cestující. Jakýko li dopad na jízdné by závisel na dodate čných nákladech 
provozovatel ů lodí.  
6) Dopad na odv ětví cestovního ruchu  
Navrhovaná opat ření budou mít pravd ěpodobně příznivý dopad na postavení podnik ů zemí 
EU v hospodá řské soutěži.  
Možnost 3: Koordinace a vým ěna osvědčených postup ů v rámci EU pro zlepšení 
vnitrostátních právních p ředpisů  
Předpokládaný p řínos a náklady vyplýva jící z navrhovaných opat ření budou záviset na mí ře, 
v jaké se členské státy EU zaváží k p řijetí vnitrostátních pravidel  a jejich prosazování. Kladný 
dopad na cestovní ruch se o čekává tam, kde se uplatní vnitrostátní opat ření. Potenciální 
dodatečné příjmy z cestovního ruchu by však byly nižší než v p řípadě možnosti 2, protože 
služby by byly pln ě přístupné pouze v členských státech, které se zcela drží doporu čení EU.  
Možnost 4: Dobrovolné dohody 
Druhy náklad ů jsou stejné jaké v p ředchozích možnostech. Cel kové náklady se však o čekávají 
nižší než v p řípadě ostatních možností, protože pravd ěpodobně pouze omezený po čet 
provozovatel ů ponese jakékoli dodate čné náklady dobrovoln ě.  
6. ANALÝZA SOCIÁLNÍCH DOPAD Ů 
Možnost 1: Nem ěnný stav 
Důvěra cestujících v jiné druhy dopravy, na základ ě práv již schválených na úrovni 
Společenství, by se zm ěnila na ned ůvěru, pokud námo řní doprava odmítne cestujícím zajistit 
minimální úrove ň jednoty, srozumitelnosti a ú činnosti, pokud jde o jejich práva. Negativní 
sociální d ůsledky by nakonec mohly vést ke ztrát ě pracovních míst a neza členění starších a 
zdravotně postižených osob.  
Možnost 2: Legislativní opat ření Spole čenství 
Pro osoby cestující po mo ři a na vnitrozemských vodních ces tách bude zlepšená kvalita 
služeb přínosem. Budou také moci využít pomoci, setkají-li se b ěhem cesty s potížemi.  
Pokud jde o další zam ěstnanost v p řístavech, rostoucí po čet osob cestujících lodí si m ůže 
vyžádat další zam ěstnance v p řístavech a terminálech pro cestující. Potenciální po čet dalších 
zaměstnanců přijatých v p řístavech by podle nejst řízlivějšího odhadu činil přibližně 176 400. 
Další zam ěstnanost v cestovním ruchu by se mohla pohybovat p řibližně od 12 000 po více než 
24 000 zam ěstnanců přepočtených na plnou pracovní dobu. 
Možnost 3: Koordinace a vým ěna osvědčených postup ů v rámci EU pro zlepšení 
vnitrostátních právních p ředpisů  
Při této možnosti budou pravd ěpodobné p řínosy a náklady záviset na úrovni závazku p řijmout 
a prosazovat nová pravidla ze strany členských stát ů EU.  
CS 7   CS Možnost 4: Dobrovolné dohody 
Pravděpodobné p řínosy a náklady budou záviset na úrovni závazku provozovatel ů přijmout 
práva cestujících, ak ceptovat je, budou-li p řijata kolektivn ě, a v každém p řípadě je v praxi 
dodržovat.  
7. DOPAD NA ŽIVOTNÍ PROST ŘEDÍ 
Možnost 1: Nem ěnný stav 
Pokud námo řní doprava o čekávání cestujících nesplní, cestující pravd ěpodobně vyjádří svou 
nespokojenost volbou jiného druhu dopravy, bude-li k dispozici. Nákladní lodní doprava 
znečišťuje osmkrát mén ě než doprava letecká, která m ůže být považována za jediné náhradní 
dopravní řešení. Náklady na životní prost ředí v případě nepřijetí žádného opat ření jsou tedy 
značné.  
Možnost 2: Legislativní zásah Spole čenství 
Výrazně lepší kvalita služeb pro ces tující by poptávku po námo řní doprav ě zvýšila. Pokud by 
se měl zvýšit po čet cestujících, bylo by hlavním d ůsledkem zvýšení pr ůměrného užite čného 
zatížení a lepší řízení stávajícího lo ďstva Spole čenství. Zvýšení po čtu služeb námo řní dopravy 
by však m ělo nepatrný kladný dopad na životní prost ředí, protože v ětšina nových cestujících 
by přecházela z jiných (více zne čišťujících) druh ů dopravy.  
Možnost 3: Koordinace a vým ěna osvědčených postup ů v rámci EU pro zlepšení 
vnitrostátních právních p ředpisů  
V zemích, které opat ření navrhovaná EU nep řijaly, se zlepšení služeb neo čekává. Cestující 
pravděpodobně vyjádří svou nespokojenost volbou jiných druh ů dopravy, které zne čišťují 
životní prost ředí více než doprava námo řní.  
Možnost 4: Dobrovolné dohody 
Zlepšení námo řních služeb se neo čekává. Výsledek by byl obdobný jako v p řípadě možnosti 
3.  
8. SPRÁVNÍ NÁKLADY  
Subjekt odpov ědný za prosazování a sledování navržených pravidel a za vy řizování stížností 
by byl velmi podobný, pokud jde o rozsah jeho činnosti, úkoly a strukturu, subjektu ur čenému 
každým členským státem k prosazování „na řízení o právech a povi nnostech cestujících 
v mezinárodní železni ční doprav ě“3 nebo „na řízení o právech cestujících v letecké doprav ě“4. 
Zkušenosti již získané v letecké doprav ě jsou tedy v tomto p řípadě velmi cenné. Celkové 
očekávané náklady by pro EU činily přibližně 568 000 EUR.  
                                                 
3 KOM (2004) 143 v kone čném znění 
4 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví 
společná pravidla náhrad a pomoci  cestujícím v letecké doprav ě v případě odepření nástupu na palubu, 
zrušení nebo významného zpožd ění letů a kterým se zrušuje na řízení (EHS) č. 295/91. 
CS 8   CS 9. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Studie posouzení dopad ů dospěla k závěru, že ze čtyř posuzovaných možností je legislativní 
opatření EU tou možností, kterou lze dosáhnout všech cíl ů. 
Na základ ě příkladu jiných druh ů dopravy je zjevné, že skute čného zlepšení ochrany 
cestujících lze dosáhnout pouze na úrovni EU. A čkoli přínos pro cestující je z řejmý, 
harmonizace základních práv p ředstavuje zna čnou výhodu i pro dopravu na jednotném trhu. 
Neucelená vnitrostátní pravidla zak otvená v nesouvisl ých právních p ředpisech a smlouvách 
mají tendenci vytvá řet adaptační náklady a omezovat geografi ckou flexibilitu provozovatel ů 
při využívání personálu a dopravních prost ředků.