CS    CS CS 
 
CS 1   CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.6.2010 
SEK(2010) 797 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k  
  
návrhu  
 
  
NAŘÍZENÍ RADY 
  
o ujednáních o p řekladu pro patent Evropské unie 
  
{KOM(2010) 350 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 796}  
 
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Posouzení dopad ů doprovází návrh na řízení Rady o ujednáních o p řekladu pro patent EU. 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Vynálezy mohou být v EU chrán ěny národními patenty ud ělovanými Evropským patentovým 
úřadem nebo vnitrostátními patentovými ú řady. Neexistuje jednotný patent, který by 
poskytoval ochranu v celé EU. To vede k rozt říštěnému patentovému systému. 
Roztříštěnost způsobují vysoké náklady a složitost validace evropských patent ů 
v jednotlivých členských státech. M ůže tvořit až 40 % celkových náklad ů na patentování 
v Evropě. Například evropský patent validovaný v 13 zemích je více než 10krát dražší než 
patent ve Spojených státech nebo v Japonsku. Dr žitelé patentu proto obvykle omezují ochranu 
na několik členských stát ů EU.  
Vysoké náklady na validaci pramení z vnitrostátních požadavk ů na předkládání p řekladů 
v úředních jazycích zemí, kde  se žádá o ochranu:  
- Náklady musí být hrazeny specializovaným p řekladatelům patentů. Za stránku p řekladu 
patentu v obvyklé délce 20 stran se v pr ůměru účtuje 85 EUR. 
- Poplatky si ú čtují patentoví zá stupci za služby spojené s p řekladem, nap ř. za to, že jednají 
jako zprost ředkovatelé mezi držitelem a vnitrostátními patentovými ú řady, za správu a 
ověření překladů a za zajišt ění souladu s vnitrostátními zá kony. Tyto poplatky se pohybují asi 
mezi 150 až 600 EUR za validaci.  
- Některé vnitrostátní patentové ú řady účtují oficiální poplatky za zve řejnění překladů 
v rozmezí 25 až 400 EUR.  
Následují p říklady typických náklad ů na validaci evropského patentu o 20 stranách ud ěleného 
v němčině: 
– pro Německo, Francii a Spojené království žádné  náklady, jelikož zde neplatí žádné 
požadavky na validaci;  
– pro 6 členských stát ů EU více než 4 500 EUR; 
– pro 13 členských stát ů EU téměř 12 000 EUR. 
Vysoké náklady na validaci a složitost ve dou k tomu, že evropský patent je validován 
v průměru v 5 členských státech EU. Pr ůměrný počet validací se za posledních 15 let snížil, 
zatímco po čet smluvních stát ů Evropské patentové úmluvy se zvýšil ze 17 na 37. Míra 
validace je velmi vysoká ve t řech největších členských státech EU. V roce 2003 bylo 95 % 
všech patent ů udělených Evropským patentovým ú řadem validováno v N ěmecku, 80 % ve 
Francii a 75 % ve Spojeném království. Naopak v jiných členských státech je validováno 
méně než 40 % evropských patent ů. 
Nízký po čet validací vede k rozt říštěnosti systému patentové ochrany v EU, což má 
nepříznivé účinky na fungování vnit řního trhu. Jednotlivé členské státy stav ějí z patentových 
práv „hranice“, čímž snižují komer ční hodnotu patentovaných vynález ů a omezují 
 
CS 3   CS přeshraniční činnosti, a obchodní p říležitosti tak z ůstávají nevyužity. Naopak patent EU by 
poskytl ochranu v celé EU. 
Ve snaze snížit náklady na p řeklad došlo k ur čité reform ě. Dne 1. kv ětna 2008 vstoupila 
v platnost Londýnská dohoda pro 14 smluvních stát ů Evropské patentové úmluvy, které se 
dohodly, že se zcela nebo částečně obejdou bez požadavk ů na překlad. Ve 4 členských státech 
EU (DE, FR, LU, UK) byl y náklady na validaci zcela zredukovány. V dalších 6 členských 
státech (DK, LV, LT, NL, SE , SI) musí být poskytnuty p řeklady nároků. 17 členských stát ů 
EU však není smluvní stranou Londýnské dohody a vyžaduje p řeklad celého patentu do svých 
úředních jazyk ů. Ačkoliv Londýnská dohoda snížila náklady, r ůzné postupy validace by 
mohly posílit selekti vní postupy držitel ů patentu. To má nežádoucí ú činky na fungování 
vnitřního trhu: 
• Hrozí, že lokalizace patentové ochrany v n ěkolika členských státech povede ke koncentraci 
investic do výzkumu a vývoje a p řevodu technologií. Nízká patentová činnost v jiných 
členských státech bude mít pravd ěpodobně dominový efekt na výzkumnou a vývojovou 
činnost a na inovace, což se zejména dotkne malých a st ředních podnik ů (dále jen „MSP“). 
To posiluje strukturální  rozdíly v EU a ovliv ňuje celkovou konkurenceschopnost. 
• Co se týče vymáhání patent ů, vstoupí-li zboží do EU členským státem, kde patent neplatí, 
nemohou se držitelé práv požadující zadržení zboží podez řelého z porušování patentu 
opírat o celní kodex EU. Toto zboží pak m ůže obíhat na vnit řním trhu. 
2. S UBSIDIARITA  
Vytvoření evropských práv duševního vlastnictví,  která zajistí jedno tnou ochranu v EU, a 
související pravidla  pro používání jazyk ů jsou stanovena článkem 118 Smlouvy o fungování 
EU. Pouze EU má nárok jednat o vytvo ření jednotného patentu EU a o jeho p řekladatelském 
režimu. 
3. C ÍLE 
Dne 3. b řezna 2010 p řijala Komise strategii Evropa 2020, která stanoví t ři vzájemn ě se 
posilující priority: inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění. První z t ěchto priorit 
vyžaduje posilování znalostí a inovací jako stimul ů budoucího r ůstu. Klíčovým prvkem je zde 
zlepšení rámcových podmínek pro inovace v podnicích, v četně vytvoření jednotného patentu 
EU a zvláštního soudu pro patenty. Poskytne -li patent EU jednot nou ochranu patentových 
práv na vnit řním trhu, zlepší se podmínky pro inve stice do výzkumu a vývoje, zejména 
v regionech s podpr ůměrnou inova ční činností. To by m ělo usnadnit dosažení cíle investovat 
do výzkumu a vývoje 3 % HDP, který st rategie Evropa 2020 potvrdila. 
Konzultace se zainte resovanými stranami, zejména ši roká konzultace o budoucí patentové 
politice v Evrop ě v roce 2006, ukázaly, že vytvo ření patentu EU by m ělo vnitrostátním i 
evropským patentovým systém ům dodat na významu. Patentová ochrana by m ěla být 
dostupnější pro všechny evropské podniky, v četně MSP. Ujednání o p řekladu tedy musí být: 
i) cenov ě výhodná (aby byla zajišt ěna konkurenceschopnost s patentovými systémy 
v jiných významných sv ětových ekonomikách),  
 
CS 4   CS ii) zjednodušená (aby byly vyváženy technologické informace pot řebné pro inova ční 
podniky a náklady),  
iii) právn ě bezpečná (aby se zabránilo nejistot ě, zda překlady mají právní ú činek). 
4. P OLITICKÉ MOŽNOSTI A ANALÝZA JEJICH DOPAD Ů 
4.1. Úvod 
Všechny analyzované varianty vycházejí z t ěchto zásad: 
1) Centrální p ředkládání p řekladů a elektronické zve řejňování. Při udělení patentu by 
veškeré požadované p řeklady měly být centráln ě předloženy Evropskému patentovému ú řadu, 
který bude pov ěřen elektronickým zve řejněním patentu EU a veškerých p řekladů nároků. To 
samo o sob ě přinese značné snížení náklad ů a zjednodušení v porovnání se sou časnou situací. 
2) Automatické strojové p řeklady. Manuální p řeklady předkládané p ři udělení doplní 
automatické strojové p řekladatelské programy pro patentové dokumenty. To zlepší ší ření 
technologických informací pro výzkumné  pracovníky a dodá patentu EU mnohojazy čný 
charakter. Automatický strojový p řeklad umožní uživatel ům přístup k patentovým 
přihláškám, jakmile budou zve řejněny Evropským patentovým ú řadem. Automatické strojové 
překlady by byly bezplatné a pouze in formativní bez právního ú činku.  
3) Úplný p řeklad v p řípadě sporu.  V případě sporu, který se týká  patentu EU, poskytne 
držitel patentu na své náklady a na žádost údajného porušovatele úplný p řeklad do ú ředního 
jazyka členského státu, ve kterém došlo k údajn ému porušení nebo ve kterém má údajný 
porušovatel bydlišt ě. Odhaduje se, že p ředmětem sporu se stane mén ě než 1 % všech patent ů. 
4) Náhrada náklad ů. Přihlášku patentu EU lze podat v jaké mkoliv jazyce. Pokud tento jazyk 
není úředním jazykem Evropského patentového ú řadu, musí být ve lh ůtě pro zpracování 
přihlášky poskytnut p řeklad. U žadatel ů, kteří sídlí nebo vykonávají svou hlavní pracovní 
činnost v členském stát ě, jehož úřední jazyk není ú ředním jazykem Evropského patentového 
úřadu, ponese náklady na p řeklad systém. 
Zpráva o posouzení dopad ů se zabývá t ěmito variantami: 
Základní scéná ř – žádný návrh ujednání o p řekladu pro patent EU. 
Varianta 1  – patenty EU jsou zpracovávány, ud ělovány a zve řejňovány v angli čtině. 
Varianta 2  – patenty EU jsou zpracovávány, ud ělovány a zve řejňovány v jednom ze t ří 
pracovních jazyk ů Evropského patentového ú řadu; nároky jsou p řekládány do ostatních dvou 
pracovních jazyk ů. 
Varianta 3  – patenty EU jsou zpracovávány, ud ělovány a zve řejňovány v jednom ze t ří 
pracovních jazyk ů Evropského patentového ú řadu; nároky jsou p řekládány do ostatních čtyř 
nejběžnějších jazyk ů EU. 
Varianta 4  – patenty EU jsou zpracovávány, ud ělovány a zve řejňovány v jednom ze t ří 
pracovních jazyk ů Evropského patentového ú řadu; nároky jsou p řekládány do všech ú ředních 
jazyků EU. 
 
CS 5   CS Analýza politických možností se soust ředí na hlavní hospodá řské dopady ujednání o p řekladu 
pro patent EU. Pat ří sem uživatelé patentového systému (obecn ě a zejména MSP), inováto ři 
obecně, uživatelé patentových inform ací a odborné služby spojené s p řeklady.  
4.2. Základní scéná ř 
Nenavrhne-li Komise na řízení o ujednáních o p řekladu pro patent EU, nem ůže nikdy 
existovat. Tento p řístup by byl v rozporu se záv ěry Rady ze dne 4. prosince 2009 a se strategií 
Evropa 2020. Tato varianta by ne řešila vysoké náklady zp ůsobené požadavky na p řeklad a 
validaci v sou časném evropském patentovém systému. Zachovala by také rozt říštěnost 
systému a omezovala by fungování vnit řního trhu. 
Náklady na p řeklad by mohly být nižší, kdyby více členských stát ů přistoupilo k Londýnské 
dohodě. I kdyby k Londýnské dohod ě přistoupily všechny členské státy, nákladná pravidla 
pro používání jazyk ů pro evropský patent by p řetrvala, nebo ť překlady patentových nárok ů 
stále vyžadují vni trostátní zákony. 
4.3. Varianta 1 
Tato varianta by jako jazyk řízení pro patent EU používala angli čtinu a nevyžadovala by 
žádné další p řeklady. Dopad na významný podíl uživatel ů patentového systému v Evrop ě by 
byl příznivý. Uživatelé, kte ří podávají evropské patentové p řihlášky v angli čtině, by již p ři 
udělení nemuseli p řekládat nároky do francouzštiny a n ěmčiny. Varianta 1 by však m ěla 
nepříznivý dopad na mnoho uživatel ů, kteří v současnosti podávají ev ropské patentové 
přihlášky ve francouzštin ě a němčině. Kolem 48 % všech p řihlášek z Evropy je Evropskému 
patentovému ú řadu předkládáno ve francouzštin ě nebo němčině. 
Varianta 1 by zm ěnila stávající trojjazy čný režim Evropského patentového ú řadu pro 
patentové p řihlášky EU. Veškerá písemná i ús tní komunikace týkající se ud ělení a 
námitkového řízení na Evropském patentovém ú řadě by probíhala v angli čtině. Společnosti, 
které v sou časnosti přihlašují evropské patenty ve francouzštin ě nebo němčině, by musely 
provést významné zm ěny, aby mohly podávat patentové p řihlášky EU. Pokud by došlo 
k odstranění pružnosti sou časného systému využívaného mnoha podniky EU, mohla by mít 
varianta 1 dopad na celosv ětovou konkurenceschopnos t evropského pr ůmyslu, zvláš ť u MSP. 
Patent EU tak nemusí p řinést očekávané výhody, jelikož evropské spole čnosti, které 
v současnosti na Evropském patentovém ú řadě nepoužívají angli čtinu, by jej mohly málo 
využívat. 
Nepříznivý dopad by tato varianta m ěla i na jiné skupiny, v četně uživatelů patentových 
informací a poskytovatel ů odborných služeb spojených s p řeklady. T ěžili by pouze 
překladatelé, jejichž mate řským jazykem je angli čtina, jelikož všechny p řihlášky a procesní 
dokumenty pro patenty EU by byly v angli čtině. 
4.4. Varianta 2 
Tato varianta odpovídá sou časnému režimu podle Evropské patentové úmluvy, kdy řízení 
probíhá v jednom ze t ří pracovních jazyk ů. Při udělení patentu EU by držitel patentu poskytl 
Evropskému patentovému ú řadu překlad nárok ů do ostatních dvou pracovních jazyk ů. 
Překlady nárok ů by neměly právní ú činek. 
Dopad na uživatele pate ntového systému by byl p říznivý. Všechny požadavky na p řeklady a 
validaci po ud ělení by byly odstran ěny, což by p řineslo významné snížení náklad ů a 
 
CS 6   CS zjednodušení. Náklady na p řeklad by činily asi 680 EUR na patent . To odpovídá minimálním 
nákladům na překlady nárok ů předkládané p ři udělení evropského patentu. Na rozdíl od 
varianty 1 by varianta 2 nem ěla vliv na pravidla Evropské  patentové úmluvy pro používání 
jazyků.  
Tato varianta by p řinesla výhody v ětšině skupin, v četně všech uživatel ů patentového systému, 
MSP, inovátor ů obecně a uživatel ů patentových informací. Odstran ění požadavk ů na překlad 
po udělení by m ělo nepříznivý dopad pouze na poskytovatele odborných služeb spojených 
s překladem. 
4.5. Varianta 3 
Před udělením patentu EU tato možnost dodržuje sou časný režim pro evropské patentové 
přihlášky. P ři udělení by nároky byly p řeloženy do ostatních čtyř nejběžnějších jazyk ů EU (tj. 
do ostatních dvou pracovních jazyk ů Evropského patentové ú řadu a do ostatních dvou 
nejběžnějších jazyk ů EU, a to do italštiny a špan ělštiny). 
Varianta 3 by díky výraznému zjednodušení a snížení náklad ů měla na uživatele patentového 
systému v Evrop ě příznivý dopad. P římé náklady na p řeklad by činily asi 1 360 EUR na 
patent. 
Varianta 3 povede k vyšším náklad ům žadatel ů na patent, ale z ůstává pro uživatele 
patentového systému a inovátory obecn ě cenově dostupná. P říznivý vliv na uživatele 
patentových informací by spo číval v dostupnosti nárok ů v nejběžnějších jazycích EU. Dopad 
na poskytovatele odborných služeb by byl nep říznivý, ale mén ě než v rámci varianty 2. 
4.6. Varianta 4 
Varianta 4 odpovídá spole čnému politickému p řístupu ze dne 3. b řezna 2003. Patent EU by 
byl zpracován, zve řejněn a udělen v jednom ze t ří pracovních jazyk ů Evropského patentového 
úřadu. Při udělení by držitel patentu poskytl p řeklad nárok ů do všech požadovaných ú ředních 
jazyků EU. 
Tato varianta by vytvo řila patent EU s vysokými náklady na p řeklad, které by vyvážily 
výhody jednotného titulu EU. P řeklady nárok ů do ostatních 20 jazyk ů, které v sou časnosti 
vyžadují členské státy EU, by činily asi 6 800 EUR na patent. 
Zainteresované strany spole čný politický p řístup jednozna čně odmítly vzhledem 
k neuspokojivým ujednáním o p řekladu. Uživatelé patent ů, zejména MSP, z řetelně uvádějí, že 
tato varianta pro patent EU by byla p říliš drahá. Museli by p ředložit a řídit množství p řekladů 
v omezené lh ůtě. Navíc by se musela p řijímat rozhodnutí, která se dotýkají jednotného 
charakteru patentu EU, nap říklad když by nebyl p ředložen p řeklad do jednoho jazyka. 
Odhlédneme-li od t ěchto nepříjemností, kdyby p řeklady byly k dispozici velmi brzy, byly by 
patentové informace dostupn ější v mnoha evropských jazycích. Také poskytovatel ům 
odborných služeb spojených s p řeklady by tato varianta p řinesla prosp ěch za předpokladu, že 
by byl takovýto drahý patent EU využíván. Rovn ěž může existovat nedostatek 
specializovaných p řekladatelů patentů pro některé jazyky. 
 
CS 7   CS 5. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Ačkoliv se varianta 1 je ví jako zjednodušené a cenov ě výhodné řešení, vedla by k významné 
změně současného systému Evropského patentového ú řadu, který poskytuje pružnost 
v jazycích řízení. V d ůsledku přechodu pouze na angli čtinu by se v ětšina evropských žadatel ů 
(kteří používají francouzštinu nebo n ěmčinu) mohla zdráhat p řihlásit patent EU.  
Proto by byla vhodn ější varianta 2, nebo ť zachovává úsp ěšný lingvistický režim Evropského 
patentového ú řadu před udělením. Tato varianta je ta ké cenové výhodná, zjednodušená a 
právně bezpečná.  
Pětijazyčný systém varianty 3 by byl stejn ě zjednodušený a právn ě bezpečný jako varianta 2, 
ale kvůli vyšším p římým náklad ům na překlad by byl mnohem mén ě cenově výhodný.  
Tím, že varianta 4 vyžaduje p řeklad nárok ů do všech ú ředních jazyk ů EU, by uživatel ům 
systému vznikly zna čné finanční náklady a rizika. Tato va rianta by nebyla cenové výhodná, 
zjednodušená ani právn ě bezpečná. 
6. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Cílem patentu EU je zlepšit podmínky pro inovace v Evrop ě. Inovační činnost měří iniciativa 
INNO-Metrics, která zahr nuje evropskou tabulku inova čních ukazatel ů a Eurobarometr. Také 
strategie Evropa 2020 se zavazuje vyvi nout nový ukazatel pro sledování inovací. 
Patent EU by m ěl existovat spole čně s evropskými a vnitrostátními patentovými systémy. 
Proto by m ěly být sledovány úrovn ě patentování zve řejňované patentovými ú řady, aby se 
zajistilo, že tyto možnosti uspokojují pot řeby inovátor ů včetně ujednání o p řekladu.