EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.5.2019 COM(2019) 228 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Hodnocení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) 2018 {SWD(2019) 174 final}



I. SOUVISLOSTI Lidské a sociální náklady drogové závislosti jsou velmi vysoké. Drogy a drogová závislost ovlivňují zdraví a dobré životní podmínky mnoha lidí, zejména mladých lidí, vyvolávají obavy o bezpečnost a vedou k předčasným úmrtím. Drogová závislost tedy vede ke vzniku nákladů na veřejné zdraví (drogová prevence, zdravotní péče a léčba), veřejnou bezpečnost, životní prostředí a produktivitu práce. Trh s nedovolenými drogami je nejdynamičtějším nezákonným trhem v EU a je schopen se rychle přizpůsobit v reakci na opatření na kontrolu drog. Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA; dále jen „agentura“) bylo zřízeno v roce 1993 jako jedna z decentralizovaných agentur EU. Cílem této agentury je v souladu s článkem 1 nařízení (ES) č. 1920/2006 (dále jen „zakládající nařízení“) poskytovat EU a jejím členským státům věcné, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o drogách, drogové závislosti a jejich důsledcích na celoevropské úrovni. Mezi její hlavní úkoly patří sběr a analýza existujících údajů, zkvalitnění metod porovnávání údajů, šíření údajů a spolupráce s evropskými a mezinárodními subjekty a organizacemi, jakož i se třetími zeměmi. Agentura působí jako centrum excelence při poskytování informací o drogové problematice, a to nejen v Evropě, ale i na mezinárodní úrovni. Článek 23 zakládajícího nařízení stanoví „vnější hodnocení centra každých šest let, v návaznosti na ukončení dvou tříletých programů centra“. Hodnocení by se rovněž mělo zabývat sítí Reitox (Evropská informační síť o drogách a drogové závislosti). Předchozí hodnocení bylo provedeno v období 2011/12. Koncem roku 2017 tedy Komise zahájila hodnocení, které se uskutečnilo v roce 2018. Hodnocení provedlo konsorcium vedené společností ICF Consulting Ltd. ve spolupráci s Centrem pro studium demokracie (Centre for the Study of Democracy, CSD) a společností Optimity Advisors a probíhalo od března do listopadu 2018. Závěrečná hodnotící zpráva bude zveřejněna na internetu. Tato zpráva bude předložena Evropskému parlamentu a Radě a rovněž správní radě agentury. Pracovní dokument útvarů Komise, který je připojen k této zprávě Komise, obsahuje podrobnou analýzu výsledků vnějšího hodnocení. II. ZJIŠTĚNÍ HODNOCENÍ Hodnocení mělo tuto oblast působnosti: -věcná působnost: hodnocení se týkalo dvou pilířů práce agentury, tj. veřejného zdraví a bezpečnosti. Přezkoumalo jeho řízení a správu, organizační strukturu, provoz, financování a zdroje, jeho řízení informací a práci sítě Reitox, spolupráci s dalšími příslušnými agenturami EU (např. agenturami pro spravedlnost a vnitřní věci, Evropskou agenturou pro léčivé přípravky (EMA), Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)) a mezinárodními organizacemi (např. Světovou zdravotnickou organizací (WHO), Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) atd.), partnerství se třetími zeměmi a komunikaci a šíření výsledků výzkumu, -zeměpisná působnost: hodnocení se týkalo zemí podávajících hlášení agentuře, tj. členských států EU, jakož i Norska a Turecka, a třetích zemí, se kterými má agentura užší vztahy díky uzavření pracovních dohod, dohod o spolupráci nebo obdobných dohod, -časová působnost: hodnocení se týkalo činností uskutečněných od 1. ledna 2013 do 30. června 2018 v návaznosti na ukončení dvou po sobě následujících tříletých strategií a pracovních programů agentury. V rámci hodnocení se agentura posuzovala na základě zjištění předchozího hodnocení, a to podle pěti standardních hodnotících kritérií: efektivnost, účinnost, soudržnost, relevance a přidaná hodnota EU. K těmto pěti kritériím byly přiřazeny hodnotící otázky týkající se získaných zkušeností. Závěry hodnocení jsou shrnuty níže na základě uvedených pěti kritérií a podrobněji popsány v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. Smluvní partner při provádění vnější hodnotící studie určil řadu omezení, která mají na tuto zprávu dopad. Hlavním omezením byla nedostupnost výchozího bodu pro většinu prvků, což ztížilo analýzu pokroku. Mezi další aspekty, které by mohly omezit spolehlivost zjištění, patří krátká doba trvání hodnocení, nízká míra odpovědí na některé otázky, případně určitých skupin zúčastněných stran, kvalita obdržených údajů, jakož i využívání různých klíčových ukazatelů výkonnosti během období hodnocení a nedostupnost rozpočtu sestavovaného podle činností. A. Relevance V rámci kritéria relevance se zkoumal soulad výstupů agentury s potřebami jejích různých zúčastněných stran. Posuzovala se schopnost agentury přizpůsobit se vědeckým, hospodářským, politickým, sociálním a technologickým změnám. V neposlední řadě se v rámci kritéria relevance zkoumaly názory zúčastněných stran na případné rozšíření oblasti působnosti monitorování, jakož i na stanovení osvědčených postupů týkajících se nedovolených a legálních látek a návykového chování, které nezahrnuje látky. Výsledky činností agentury uspokojily potřeby jejích různých zúčastněných stran poskytnutím relevantních a včasných informací. Jak se ukázalo v rámci všech prostředků konzultace, zabývala se agentura převážně potřebami tvůrců politik, zejména na úrovni EU a v omezenějším rozsahu na vnitrostátní úrovni. Existuje prostor pro užší spolupráci s vědeckou obcí, jakož i pro větší zviditelnění agentury u odborníků z praxe a široké veřejnosti. Agentura se během období hodnocení dobře přizpůsobila různým změnám. Poptávka po drogách a jejich nabídka je dynamickou a měnící se oblastí a agentura reagovala tím, že zaměřila více pozornosti na nové hrozby a nové trendy, vypracovala nové metodiky a využívá informace z otevřených zdrojů, jako jsou např. analýza odpadních vod nebo studie trendů (trendspotter). Pokud jde o publikace, zaměřuje se agentura na různé cílové skupiny tím, že publikace přizpůsobuje jednotlivým typům zúčastněných stran. Z rozhovorů celkově vyplynulo, že jsou zapotřebí progresivnější produkty a je třeba určit budoucí trendy a rizika s cílem lépe podpořit připravenost EU a její reakci na neustále se měnící situaci v oblasti drog, jakož i příměji komunikovat s vnitrostátními zúčastněnými stranami. Agentura provedla vnitřní reorganizaci, aby se lépe sladila s politickými a strategickými cíli v oblasti protidrogové politiky, a řešila ekonomická omezení určením priorit svých činností a přesouváním zdrojů. Hodnocení se zabývalo rovněž otázkou možného budoucího rozšíření oblasti působnosti agentury. Výsledek hodnocení této otázky nebyl jednoznačný. Zatímco většina zástupců členských států a zaměstnanců agentury se vyslovila pro rozšíření působnosti na další dovolené a nedovolené látky, jako jsou alkohol, tabák nebo léky vydávané na lékařský předpis, a v menší míře i na návykové chování, například na hazardní hry, názory zúčastněných stran na úrovni EU a mezinárodních organizací se lišily.

B. Efektivnost V rámci kritéria efektivnosti byla posuzována úspěšnost agentury při dosahování a naplňování svých cílů a priorit stanovených v zakládajícím nařízení. V rámci kritéria se zkoumalo, do jaké míry změny struktury vyplývající z provádění „strategie EMCDDA do roku 2025“ a nedávná vnitřní reorganizace ovlivnily její efektivnost. Další aspekty zkoumané v rámci tohoto kritéria zahrnovaly efektivnost sítě Reitox, využívání vnitřních monitorovacích nástrojů, vnější faktory působící na vliv agentury a na dopad její mezinárodní činnosti, tj. práce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. S ohledem na celkový dojem z konzultací se zúčastněnými stranami hodnocení ukázalo, že zúčastněné strany agenturu velmi uznávají a velmi si jí váží jako centra excelence při poskytování informací o drogové problematice, a to nejen v Evropě, ale i na mezinárodní úrovni. Poskytnuté informace jsou považovány za věcné, objektivní, spolehlivé a podložené, o čemž svědčí cílený průzkum občanské společnosti a vědecké obce, jakož i veřejné konzultace. Tytéž zdroje ukázaly, že mezi hlavní oblasti, které je třeba zlepšit a posílit, patří lepší srovnatelnost informací, další využití vizuálních pomůcek a zlepšení kvality překladů. Při hodnocení bylo zjištěno, že většina cílů stanovených ve tříletých strategiích a pracovních programech agentury byla dosažena. Pokud jde o monitorování stavu drogové problematiky, vedla si agentura dobře. Agentura poskytla údaje o poptávce, a v menší míře o nabídce, což přispělo k informování příslušných orgánů a odborníků z praxe a ke zlepšení jejich schopnosti reagovat na trendy v oblasti drog. Agentura zavedla mechanismy pro pravidelné a udržitelné monitorování vývoje v oblasti drog s cílem určit nově vznikající rizika. Monitorování je doplněno zveřejňováním pravidelných a aktuálních informací o vývoji nabídky drog a poptávky po nich, zejména prostřednictvím Evropské zprávy o drogách, ale také prostřednictvím řady dalších publikací agentury. Hodnocení však rovněž dospělo k závěru, že do značné míry chybí práce zaměřená na souběžné užívání více drog. V této souvislosti vnější studie uvedla, že pojem „souběžné užívání více drog“ není v tříletých strategiích a pracovních programech agentury zmíněn ani jednou. Stejně tak práce agentury na monitorování řešení problémů souvisejících s drogami byla zúčastněnými stranami, které reagovaly na průzkum a na několik cílených rozhovorů, v tomto případě zejména organizacemi občanské společnosti, které se zúčastnily veřejné konzultace, hodnocena pozitivně. Portál osvědčených postupů má zásadní význam pro sdílení osvědčených postupů v oblasti prevence, léčby, snižování škodlivých účinků a sociální reintegrace. Zavedením systému včasného varování, který je dostupný nepřetržitě, agentura přispěla k odhalení nových psychoaktivních látek a následně posílila kapacitu členských států, pokud jde o řešení tohoto narůstajícího jevu. V posledních letech se počet nových psychoaktivních látek odhalených poprvé v EU, a tedy oznámených do systému včasného varování, který dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2014, snížil. Koncem roku 2018 systém včasného varování monitoroval více než 700 nových psychoaktivních látek, z nichž přibližně polovina je v každém daném roce na evropském trhu dostupná. Odhalené látky jsou však stále nebezpečnější, a proto agentura v letech 2017–2018 provedla více hodnocení rizik než v kterémkoli předchozím roce. Úloha agentury v tomto procesu byla posílena novými právními předpisy v oblasti nových psychoaktivních látek. V neposlední řadě, pokud jde o vytváření nástrojů a prostředků na podporu členských států v souvislosti s jejich národními protidrogovými politikami, byla některým členským státům na žádost poskytnuta zvláštní podpora, která jim měla usnadnit koncipování nebo sledování národních protidrogových strategií a politik. Tak tomu bylo v roce 2015 v případě Německa, Irska a Lucemburska. Byly vytvořeny nástroje a prostředky pro hodnocení protidrogových politik a monitorování trhů s drogami. Během období hodnocení síť Reitox účinně poskytovala údaje a informace potřebné ke splnění cílů stanovených ve tříletých strategiích a pracovních programech agentury. Vnější studie rovněž dospěla na základě zpětné vazby od různých zúčastněných stran, včetně zaměstnanců EMCDDA, k závěru, že kvalita a včasnost poskytování údajů se u jednotlivých národních kontaktních míst liší, ačkoli od posledního hodnocení došlo k pokroku. Důvodem těchto rozdílů jsou především lidské a finanční zdroje, které mají národní kontaktní místa k dispozici. Je možné dosáhnout dalších zlepšení, zejména pokud jde o srovnatelnost poskytovaných údajů. Činnosti agentury na mezinárodní úrovni jsou v souladu s prioritami EU v oblasti vnější činnosti. Agentura přenáší zkušenosti EU s tvorbou politik založenou na důkazech v oblasti monitorování drog do třetích zemí, a přispívá tak ke zlepšení globálního porozumění drogové problematice, což následně vytváří ucelenější představu o situaci v EU. Mezinárodní zúčastněné strany a zaměstnanci agentury se obecně shodli na tom, že na mezinárodní úrovni by bylo možné učinit více, tj. spolupracovat s jinými třetími zeměmi a lépe spolupracovat s mezinárodními organizacemi. To však musí být v souladu s posláním agentury, se zpětnou návazností na lepší porozumění drogové problematice. Konzultované zúčastněné strany uvedly, že dochází k překrývání, např. zdvojování sběru údajů v případě Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu, které je třeba řešit. Ačkoli změny ve struktuře agentury vyplývající z provádění „strategie EMCDDA do roku 2025“ a vnitřní reorganizace proběhly poměrně nedávno a je zapotřebí více času, aby se dopady projevily, zdá se, že měly pozitivní dopad na efektivnost agentury. Vnitřní reorganizace dále podpořila plnění úkolů stanovených v zakládajícím nařízení a při dosahování jeho cílů. Například restrukturalizace vědeckých zdrojů v souladu se dvěma pilíři „strategie EMCDDA do roku 2025“ pomohla agentuře poskytnout spolehlivější údaje, přizpůsobit se novému vědeckému vývoji a vývoji v oblasti životního prostředí a reagovat na výzvy a kontextuální posuny v oblasti drog. Mezi vnější faktory, které ovlivnily efektivnost agentury, patří měnící se situace v oblasti užívání drog, vznik nových trhů a nové bezpečnostní výzvy související s drogami a vyvíjejícími se národními politikami. Jak je uvedeno výše, agentura na tyto faktory reagovala proaktivně. Celkově dospělo hodnocení k závěru, že četné nástroje a mechanismy (jak vnitřní, tak vnější) používané k monitorování a přezkumu výstupů a výsledků agentury podle všeho fungují dobře a jsou přiměřené k zajištění odpovědnosti a odpovídajícího hodnocení celkové výkonnosti agentury. Hodnotící zpráva nicméně zdůrazňuje, že z důvodu používání různých klíčových ukazatelů výkonnosti za období hodnocení a z důvodu neexistence rozpočtu sestavovaného podle činností mohlo být monitorování výkonnosti prováděno pouze na základě hlavních ukazatelů. Aby se tento stav v budoucnu zlepšil, mělo by být vyvinuto další úsilí o zjednodušení ukazatelů, jakož i o zavedení rozpočtu sestavovaného podle činností. C. Účinnost V rámci kritéria účinnosti se posuzovalo, do jaké míry agentura vykonávala svou činnost, dosahovala svých cílů a přinášela výsledky za přijatelné náklady z hlediska finančních a lidských zdrojů a administrativních dohod. V rámci omezení dostupných údajů bylo možné při hodnocení rozumně dospět k závěru, že agentura efektivně využívala dostupné lidské a finanční zdroje k dosažení výstupů, výsledků a dopadů stanovených v jejích tříletých strategiích a pracovních programech. Změny v organizační struktuře agentury a struktuře jejího řízení a přesunutí dostupných (lidských a finančních) zdrojů vedlo k nárůstu jejích výstupů a zavedení nových typů produktů a služeb, aniž by jí byly poskytnuty jakékoli dodatečné finanční prostředky. Rozpočet zůstal během období hodnocení relativně neměnný, pouze s několika malými výkyvy. Ve srovnání s rokem 2012 se rozpočet zvýšil o méně než 1 %. Většina rozpočtu (60 % v roce 2017) je vynakládána na zaměstnance. Tyto náklady zahrnují provozní i administrativní/podpůrné funkce. Během období hodnocení se podíl provozních zaměstnanců postupně zvyšoval, a to z 68 % v roce 2012 na 71 % v roce 2017. K přínosům práce agentury patří: jasný a zevrubný pohled na situaci v oblasti drog v EU; informovaná diskuse o protidrogových politikách a strategiích; efektivní usnadnění činnosti užitečné sítě odborníků v oblasti drog a drogové závislosti (Reitox), včetně účinné výměny informací a osvědčených postupů; proaktivní přístup k novým látkám a novým trendům a podpora vědecké excelence. Tyto přínosy je obtížné kvantifikovat, ale celkově si výstupů agentury vysoce cení všechny zúčastněné strany na úrovni EU, členských států i na mezinárodní úrovni. Agentura efektivně vynakládá prostředky, protože náklady na vytváření a řízení jejích výstupů a činností jsou při porovnání se stejnými hodnotami jiných agentur v EU obdobné velikosti a s obdobnou působností příznivé, jak ukazuje srovnávací případová studie. Přínosy na evropské úrovni by nedokázal zajistit jediný vnitrostátní subjekt, zejména vývoj standardních ukazatelů používaných všemi členy sítě Reitox, testování protidrogových politik a opatření, systém včasného varování před novými hrozbami a výměnu osvědčených postupů. Dosažení klíčových ukazatelů výkonnosti a vysoké procento plnění rozpočtu ukazují, že model decentralizovaného řízení přijatý na začátku období hodnocení přinesl očekávané výsledky. Ukazují, že stávající správa, organizační uspořádání, systémy řízení a pracovní metody jsou pro její činnost vhodné. Existuje určitý prostor pro zjednodušení administrativních struktur a pracovních metod agentury, například přezkum a modernizace nástrojů informačních a komunikačních technologií, a pro lepší vnitřní plánování přijímáním rozpočtů sestavovaných podle činností.

Agentura zlepšila svou informační činnost na internetu a zúčastněné strany vyjádřily s informační činností a komunikací, které považují za celkem efektivní, svou spokojenost. Bylo by možné dosáhnout dalších zlepšení a oslovit vnitrostátní zúčastněné strany, především tvůrce politik a odborníky z praxe. D. Soudržnost Kritérium soudržnosti zkoumalo, do jaké míry činnosti a cíle agentury podpořily hlavní vývoj politiky EU a doplnily opatření přijatá jinými agenturami EU a členskými státy, včetně souladu s regulačním rámcem. Zabývalo se rovněž sladěním se společným přístupem pro decentralizované agentury a souladem tříletých strategií a pracovních programů agentury s cíli zakládajícího nařízení, protidrogovou strategií EU (2013–2020) a jejími akčními plány a Evropským programem pro bezpečnost. V rámci sekundárního výzkumu vnějšího hodnocení byl zjištěn vysoký stupeň soudržnosti mezi regulačním rámcem a cíli a činnostmi stanovenými v tříletých strategiích a pracovních programech. Všechny cíle uvedené v obou strategických dokumentech jsou v souladu se zakládajícím nařízením a lze je k tomuto nařízení zpětně sledovat. Činnosti agentury do značné míry přispěly k širším prioritám EU v oblasti protidrogové politiky tím, že řeší problematiku poptávky po drogách a jejich nabídky, i když v případě nabídky v omezenější míře, a tím, že orgánům EU poskytují technickou podporu a odborné znalosti. Zakládající nařízení sice v příloze I konkrétně uvádí, že by měly být monitorovány údaje o nových trendech v oblasti užívání více drog, tato skutečnost však není v jeho cílech stanovených ve strategických dokumentech uvedena a zůstává nedostatečně prozkoumána. Rovněž bylo zjištěno, že cíle a činnosti agentury uvedené ve tříletých strategiích jsou v souladu s protidrogovou strategií EU a jejími akčními plány. Soudržnost s Evropským programem pro bezpečnost mimo jiné dokládá rozsáhlá spolupráce s Agenturou Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), včetně několika společných publikací, jako jsou zprávy o evropském trhu s drogami a nejnovější publikace o drogách a darknetu. Ačkoli v porovnání s předchozím obdobím hodnocení dosáhla agentura pokroku v řešení otázek na straně nabídky, je v této oblasti prostor pro další zlepšení. Agentura vytvořila ukazatele na straně nabídky a úzce spolupracovala s Europolem v oblasti problematiky nabídky drog. Shromažďování údajů o problematice nabídky drog by však mělo být dále zlepšováno. Za tímto účelem by národní kontaktní místa jako hlavní poskytovatelé údajů pro agenturu musela poskytnout další údaje. Agentura je v souladu se společným přístupem pro decentralizované agentury. Zavedené nástroje a mechanismy fungují dobře a jsou přiměřené k zajištění odpovědnosti a odpovídajícího posouzení celkové výkonnosti. Provádění tříletých strategií a pracovních programů a plánu řízení je monitorováno prostřednictvím řady dílčích monitorování. Vytváření jasných klíčových ukazatelů výkonnosti je pozitivní; ty se však během období hodnocení změnily, a porovnání v čase a s předchozím hodnocením tedy bylo zčásti nemožné. Agentura navíc dosud neprovedla některá opatření v oblasti společného přístupu, zejména ta, která se týkají řízení podle činností a rozpočtů sestavovaných podle činností. Další chybějící prvky pro dosažení plného souladu se společným přístupem byly určeny ve vnějším hodnocení a jsou uvedeny v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. Soudržnost s jinými agenturami EU, včetně Europolu, Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA), Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a Agentury Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust), usnadnily samotné agentury tím, že vzájemně přezkoumávaly své pracovní programy. Kromě toho cíle a činnosti agentury, včetně cílů a činností stanovených ve „strategii EMCDDA do roku 2025“, doplňují cíle a činnosti Evropské komise a dalších evropských agentur. Je zajištěna součinnost s Evropskou komisí v oblasti prekursorů drog, s Europolem a Evropskou agenturou pro léčivé přípravky, pokud jde o nové psychoaktivní látky, s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí prostřednictvím společných publikací a misí v souvislosti s infekčními nemocemi předávanými v důsledku užívání drog a s Výkonnou agenturou pro spotřebitele, zdraví, zemědělství a potraviny při rozvoji osvědčených postupů v oblasti veřejného zdraví. Mezi součinnosti, kterých by mohlo být využito lépe, patří vztah s útvarem Evropské komise odpovědným za zdraví (GŘ SANTE). K překrývání s jinými agenturami dochází obecně velmi málo, neboť agentura má jedinečnou pozici, pokud jde o situaci v oblasti drog v celé EU. Zdvojování je tedy minimální, zatímco součinnost je vysoce pravděpodobná. Možnost sloučení agentury s jinou agenturou nepovažovaly zúčastněné strany za žádoucí. Pokud jde o soudržnost s politickými cíli členských států v oblasti drog, menšina respondentů uvedla, že činnost agentury je poněkud nesoudržná. To bylo přisuzováno skutečnosti, že některé členské státy zaujímají při stanovování cílů svých protidrogových politik přístup zohledňující všechny závislosti, zatímco mandát agentury se nevztahuje na legální látky a návykové chování. Agentura proto nemůže členským státům na podporu jejich politik poskytnout údaje o jiných závislostech. Agentura provádí společné činnosti a dosáhla součinnosti s Europolem, Agenturou Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a Eurojustem v otázkách týkajících se bezpečnosti v souvislosti s drogovým trhem v EU. Její odborné znalosti v oblasti monitorování a vědecká odbornost doplňují operace Europolu tím, že zasazují bezpečnostní problematiku v oblasti drog do celoevropského kontextu. Agentura by mohla více podporovat problematiku bezpečnosti rozvíjením ukazatelů na straně nabídky a vytvářením odpovídajících souborů údajů. „Rámec pro mezinárodní spolupráci EMCDDA na období 2018–2025“ uvádí do souladu činnosti agentury v této oblasti se „strategií EMCDDA do roku 2025“. Agentura by se však mohla lépe zaměřit na pochopení toho, jak globální drogová problematika a politický vývoj ovlivňují situaci v oblasti drog v EU. Hodnocení zjistilo, že členské státy se při plnění svých povinností podávat roční hlášení agentuře a Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu do značné míry překrývají. Bylo navrženo, aby obě agentury vzájemně spolupracovaly s cílem určit možná řešení pro optimalizaci a zefektivnění procesů podávání hlášení v členských státech, a zlepšit tak kvalitu hlášených údajů. E. Přidaná hodnota EU V rámci kritéria přidané hodnoty EU se zkoumaly přínosy agentury ve srovnání s tím, čeho by mohlo být dosaženo pouze na vnitrostátní úrovni. Konkrétně se posuzovala schopnost agentury zlepšit monitorování členských států a jejich reakci na problémy související s drogami a rozsah, v jakém je cenným zdrojem informací pro své hlavní „zákazníky“. V rámci tohoto kritéria se rovněž zkoumala udržitelnost činností agentury a posuzovalo se, zda by v případě ukončení činnosti agentury existovaly přijatelné alternativy k plnění jejích úkolů. Agentura má vynikající pověst jako zdroj komplexních, vědeckých a spolehlivých informací týkajících se drog. Je považována za hlavní zdroj údajů na úrovni EU a je využívána vnitrostátními, unijními a mezinárodními zúčastněnými stranami, zejména tvůrci politik, výzkumnými pracovníky a odborníky působícími v této oblasti. Agentura významně přispěla k informovanosti politické debaty jak v EU, tak (v menší míře) na vnitrostátní úrovni. Na úrovni EU bylo považováno za zásadní poskytování vědeckých a včasných informací a účast na koncipování, provádění a monitorování protidrogových politik, aby se zajistilo, že politické debaty a protidrogové politiky budou založeny na důkazech. Na vnitrostátní úrovni byly výměna osvědčených postupů a poskytování na důkazech založených informací o žhavých tématech vnitrostátními orgány považovány za zvláště důležité. Zdá se však, že v některých členských státech není agentura hlavním zdrojem informací týkajících se drog, což naznačuje, že na vnitrostátní úrovni by se agentura mohla lépe angažovat a být aktivnější, pokud jde o zapojení odborníků z praxe. Hodnocení dospělo k závěru, že hlavní přidanou hodnotou agentury je vytvoření systému shromažďování údajů týkajících se drog, který zavazuje země podávající hlášení, aby systematicky monitorovaly drogovou problematiku za pomoci společné metodiky a společných ukazatelů poptávky po drogách a jejich nabídky. To zajišťuje vysokou úroveň jednotnosti, pokud jde o kvalitu a srovnatelnost shromažďovaných údajů, což agentuře umožňuje analyzovat informace a poskytovat komplexní přehled situace v oblasti drog v EU. Přehled na úrovni EU velmi oceňují vnitrostátní orgány, které z něj vycházejí při koncipování politik založených na důkazech, monitorování efektivnosti svých protidrogových politik a intervencí a při určování trendů, které se objevují jinde v Evropě, čímž zvyšují svou schopnost monitorovat drogovou problematiku a reagovat na ni. Další formy podpory, jako například výměna osvědčených postupů, poskytnuté metodické pokyny a zapojení agentury do systému včasného varování EU týkajícího se nových psychoaktivních látek, jsou považovány za přidanou hodnotu ve srovnání s tím, co by členské státy byly schopny dělat jednotlivě. Hodnocení zkoumalo, do jaké míry by činnosti přidělené agentuře byly méně efektivní, pokud by byly prováděny jinými orgány na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni. Agentura je tak považována za nejúčinnější možnost, neboť další alternativy (např. Komise, členské státy nebo mezinárodní organizace) by ohrozily kvalitu její analýzy, kontinuitu činností a společné chápání této problematiky, které umožňuje EU vystupovat na mezinárodních fórech jednotně.