Třístranné jednání (prosinec 2021): Další kolo třístranného jednání se konalo dne 8. prosince prostřednictvím videokonference a sešli se na něm zástupci USA, Komise a dotčených členských států. V návaznosti na svůj vstup do bezvízového programu se Chorvatsko podělilo o získané poznatky, přičemž zdůraznilo zejména užitečnost individuálně uzpůsobených pracovních plánů, které poskytly orgány USA jako vodítko. Pokud jde o zbývající bezpečnostní požadavky bezvízového programu USA, všechny tři zbývající členské státy byly schopny prokázat další pokrok v řadě oblastí ze svých příslušných pracovních plánů. Některé komplexnější otázky však zůstaly nevyřešeny. S cílem zohlednit dosažený pokrok vyzvaly orgány USA tři členské státy, aby poskytly aktualizované odpovědi na dotazník USA, neboť to Spojeným státům umožní přehodnotit pracovní plány a určit cílové oblasti, v nichž je ještě třeba dosáhnout pokroku, aby byly splněny požadavky bezvízového programu USA. Pokud jde o míru zamítnutých žádostí o víza, tyto údaje jsou nadále ovlivněny cestovními omezeními a nízkým počtem vydaných víz.

V rámci třístranného jednání přednesly útvary Komise prezentaci o schengenském hodnotícím mechanismu s cílem zvýšit povědomí orgánů USA o existenci pravidel a kontrolních mechanismů EU v této oblasti. Byla to rovněž příležitost k vysvětlení otázky, zda členský stát plně uplatňuje schengenské acquis a proč by se schengenská hodnocení měla posuzovat odděleně od diskuse o vízové vzájemnosti.

Jednání ministrů spravedlnosti a vnitřních věcí EU-USA (prosinec 2021): Rok průběžných diplomatických kontaktů uzavřelo jednání ministrů spravedlnosti a vnitřních věcí EU-USA, které se konalo dne 16. prosince 2021 ve Washingtonu D.C. a kde byla otázka vízové vzájemnosti rovněž diskutována. Vstup Chorvatska do bezvízového programu USA byl uvítán jako důkaz toho, že třístranný proces a úzká spolupráce založená na cílených pracovních plánech mohou přinést hmatatelné výsledky. Všechny strany znovu zdůraznily význam rozšíření bezvízového programu USA na všechny členské státy EU.

2.Požadavky a vývoj bezvízového programu USA

Míra zamítnutých žádostí o udělení víza

Zatímco míra zamítnutých žádostí o víza za rok 2019 vykázala pokles u všech čtyř dotčených členských států, míra zamítnutých žádostí o udělení víza za rozpočtový rok 2020 byla odlišná. Míra v případě Chorvatska klesla ze 4 % na 2,69 %, čímž se snížila pod právními předpisy požadovaný 3% práh. Naproti tomu ostatní tři členské státy zaznamenaly nárůst. Kypr poté, co po několik let soustavně splňoval 3% práh zamítnutých žádostí, zaznamenal nárůst na 6,21 %. Bulharsko a Rumunsko, které v roce 2019 poprvé zaznamenaly hodnotu menší než 10 %, vykázaly za rok 2020 nárůst míry zamítnutých žádostí: Rumunsko na 10,14 % a Bulharsko na 12,52 %. Tento nárůst mohl být způsoben statistickými odchylkami v roce, který se vyznačoval rozsáhlými cestovními omezeními a nízkým počtem vydaných víz.

Bezpečnostní požadavky

Jak již bylo uvedeno, Bulharsko, Kypr a Rumunsko podepsaly a ratifikovaly dohodu s USA o předcházení závažné trestné činnosti a boji proti ní a usilují o její plné provedení.

Pokračuje práce na splnění celkových bezpečnostních požadavků na základě pracovních plánů, které orgány USA individuálně upravily pro každý dotčený členský stát (viz oddíl II.1), přičemž Komise členské státy koordinuje a vyměňuje si s nimi informace s cílem zajistit vhodná následná opatření v příslušných oblastech. Příští třístranné jednání plánované na jaro 2022 se zaměří na posouzení pokroku, pokud jde o opatření uvedená v pracovních plánech.

3.Zařazení Chorvatska do bezvízového programu USA

V návaznosti na četné kontakty s USA na různých úrovních jak ze strany Komise, tak ze strany Chorvatska navrhl ministr zahraničí USA Antony Blinken dne 2. srpna 2021 zařadit Chorvatsko do bezvízového programu a dne 28. září 2021, poté co potvrdil, že Chorvatsko splňuje nezbytné zákonné a politické požadavky, oznámil ministr pro vnitřní bezpečnost Mayorkas, že bylo Chorvatsko do bezvízového programu USA zařazeno. Od 23. října 2021 mohou chorvatští státní příslušníci cestovat do USA za účelem cestovního ruchu nebo podnikání na dobu až 90 dnů, aniž by museli získat americké vízum pro krátkodobé pobyty.

Komise vítá vstup Chorvatska do bezvízového programu, který je výsledkem aktivní diplomatické angažovanosti a plné spolupráce všech stran, jež přispěly k tomu, že Chorvatsko splnilo nezbytné požadavky týkající se boje proti terorismu, vymáhání práva, prosazování imigračních předpisů, zabezpečení cestovních dokladů, správy hranic, jakož i k dosažení míry zamítnutých žádostí o vízum pro jiné osoby než migranty nižší než tři procenta. Tento přístup měl zásadní význam pro vyřešení předchozích případů neuplatňování vzájemnosti, jako je případ Polska, jehož státní příslušníci mohou bezvízový vstup do USA využívat od 11. listopadu 2019. Dosažené výsledky jasně ukazují, že hmatatelného pokroku lze v tomto ohledu dosáhnout prostřednictvím trvalé angažovanosti a diplomatických kontaktů.

4.Soudní žaloba Evropského parlamentu proti Komisi

Evropský parlament podal dne 4. března 2021 na Komisi k Soudnímu dvoru EU žalobu pro nečinnost.

Podle Parlamentu má Komise povinnost přijmout akt v přenesené pravomoci, kterým se dočasně pozastavuje osvobození od vízové povinnosti pro státní příslušníky třetích zemí, které nezrušily vízovou povinnost pro občany některých členských států, a to podle článku 7 nařízení 2018/1806. Usnesením ze dne 22. října 2020 vyzval Parlament Komisi, aby uvedený akt přijala nejpozději do 22. prosince 2020. Komise reagovala na výzvu Parlamentu k přijetí opatření sdělením ze dne 22. prosince 2020, v němž vymezila svůj postoj. Parlament se nicméně rozhodl podat žalobu pro nečinnost podle článku 265 Smlouvy o fungování EU.

Komise předloží svůj postoj k projednávané věci Soudnímu dvoru a je i nadále plně odhodlána pokračovat v probíhajícím procesu zaměřeném na výsledky s USA, v koordinaci s Bulharskem, Kyprem a Rumunskem, jakož i s Evropským parlamentem a Radou, s cílem dosáhnout pokroku směrem k plné vzájemnosti v oblasti víz.

5.Současný stav dvoustranných vztahů mezi EU a USA

Summit EU-USA dne 15. června 2021 nejen znovu na nejvyšší politické úrovni potvrdil význam otázky bezvízového cestování, ale také dodal transatlantickému partnerství nový impuls, potvrdil obnovenou transatlantickou agendu pro období po pandemii a byla na něm oznámena řada společných opatření a nových iniciativ. Ty se týkají zejména, nikoli však výhradně, pandemie COVID-19, otázek obchodu a technologií, klimatu, životního prostředí a energetiky, jakož i zahraniční politiky a bezpečnosti. Od té doby bylo dosaženo značného pokroku, zejména v oblasti obchodu a technologií, klimatu, jakož i společného úsilí v boji proti pandemii a při řešení naléhavých globálních otázek a výzev v oblasti zahraniční politiky. To dokládá obecný pozitivní vývoj ve vztahu k USA v řadě odvětví. Významnou součástí strategického partnerství mezi EU a USA a stávajících rámců spolupráce jsou mezilidské vztahy. Aby všichni občané EU mohli pohodlně využívat mezilidských kontaktů, zůstává pro Evropskou unii prioritou dosažení úplné vízové vzájemnosti s USA pro všechny její členské státy.

III. DALŠÍ KROKY A ZÁVĚRY

Komise znovu opakuje svůj záměr nadále aktivně podporovat tři dotčené členské státy s cílem pomoci jim splnit požadavky bezvízového programu USA. Nadcházející jednání, a to jak technická, tak politická (třístranná i dvoustranná), nabídnou příležitosti k udržení dynamiky nejen po přijetí Chorvatska do bezvízového programu USA, ale také po celkově pozitivním období vývoje ve vztahu k USA v řadě odvětví obecně. Na příštím pravidelném třístranném jednání, které je naplánováno na jaro 2022, se bude pokračovat v technických diskusích na základě pracovních plánů, které USA poskytly každému ze zbývajících členských států a jež těmto státům umožní dosáhnout souladu s bezpečnostními požadavky bezvízového programu USA.

Vzhledem k pokroku dosaženému ve vztahu k USA, pokud jde o vstup Polska a Chorvatska do bezvízového programu USA, jakož i k průběžnému pokroku, jehož dosáhly zbývající tři členské státy, je Komise i nadále toho názoru, že dočasné pozastavení bezvízového styku pro občany USA by bylo kontraproduktivní. Pandemie COVID-19 navíc vyvolala mimořádnou situaci, která negativně ovlivnila cestování a celkové provádění vízové politiky po celém světě. Ačkoli se situace zlepšuje, dopad na cestování ještě neskončil a hrozí, že dočasné pozastavení by obzvláště poškodilo celkovou transatlantickou hospodářskou činnost.

Kromě toho by takové pozastavení mělo dalekosáhlé negativní politické, hospodářské, finanční, sociální a další dopady na členské státy, jakož i na občany a podniky na obou stranách Atlantiku. Nenapomohlo by k dosažení cíle bezvízového styku pro všechny občany EU při cestách do USA a mohlo by ohrozit bezvízový styk s USA pro všechny ostatní občany EU, pokud by Spojené státy splnily opakovaná varování, že pouhé přijetí aktu Komise v přenesené pravomoci o pozastavení bezvízového styku pro občany USA by okamžitě vedlo k přijetí odvetných opatření ze strany USA, které by znovu zavedly vízovou povinnost pro všechny občany EU. Výsledky, jichž bylo dosaženo nedávným zařazením Chorvatska do bezvízového programu USA, ukazují, že hmatatelného pokroku směrem k úplné reciprocitě bezvízového styku lze dosáhnout trvalou angažovaností a společnými diplomatickými kontakty.