Pracovní dokument Komise doprovázející KOM(2006) 631 v konečném znění - Bližší partneři, větší odpovědnost Politika pro obchod a investice mezi EU a Čínou: Hospodářská soutěž a partnerství {KOM(2006) 631 v konečném znění} /* KOM/2006/0632 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 24.10.2006 KOM(2006) 632 v konečném znění PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE doprovázející KOM(2006) 631 v konečném znění: Bližší partneři, větší odpovědnost Politika pro obchod a investice mezi EU a Čínou: Hospodářská soutěž a partnerství {KOM(2006) 631 v konečném znění} OBSAH 1. Hospodářské oživení Číny 4 2. Obchodní a hospodářský vztah mezi EU a Čínou 5 2.1. Výhody otevřenosti 5 2.2. Dopad hospodářské soutěže 7 2.3. Překážky bránící přístupu na trh 8 2.4. Podmínky hospodářské soutěže 9 3. Reakce EU a priority pro akci 11 3.1. Trvání na otevřenosti 11 3.2. Vyrovnání podmínek 11 3.3. Podpora evropských společností 12 3.4. Obrana zájmů EU: prioritou je dialog 13 3.5. Budování silnějšího celosvětového partnerství 14 Závěr 16 Hospodářská soutěž a partnerství Politika pro obchod a investice mezi EU a Čínou Shrnutí Čína je naprosto nejdůležitějším úkolem obchodní politiky EU. Obchod mezi EU a Čínou v posledních letech dramaticky vzrostl, přičemž mezi lety 2000 a 2005 se zdvojnásobil. Evropa je pro Čínu největším vývozním trhem a Čína je pro Evropu největším zdrojem dovozu. Tento obchodně politický dokument se zabývá úkoly na poli hospodářství a hospodářské soutěže, které vyplývají z této změny, a reakcemi, které by EU měla v oblasti obchodu a investic přijmout. Tvoří součást širšího partnerství s Čínou a přístupu, který Komise stanovila ve svém sdělení o vztazích s Čínou. „Bližší partneři, větší odpovědnost“. Otevřený trh EU ve velké míře přispěl k růstu Číny, za nímž stojí vývoz. Také EU těžila z růstu čínského trhu: vývozy z EU do Číny se v uplynulých pěti letech více než zdvojnásobily. Konkurenceschopné ceny čínských výrobků pomohly udržet v Evropě nižší inflaci a úrokové míry. Investice evropských společností v Číně byly rentabilní. Hospodářská soutěž ze strany Číny však pro Evropu představovala v některých důležitých výrobních odvětvích i vážná úskalí. Podaří-li se nám najít správnou rovnováhu, budeme mít široký prostor pro neustálé vzájemně prospěšné obchodní partnerství mezi Evropou a Čínou. Političtí představitelé na obou stranách by měli nadále obhajovat otevřený hospodářský závazek. Evropa by měla nadále nabízet čínským vývozům otevřený a spravedlivý přístup a přizpůsobovat se výzvám hospodářské soutěže a zároveň vést politiky, které by podporovaly ty, kteří doma nesou zátěž tohoto hospodářského přizpůsobování. Čína by pak měla odpovědět tím, že posílí svůj závazek hospodářské otevřenosti a reformy trhu. Měla by posílit právní ochranu zahraničních společností a prosazování této ochrany a odmítat obchodní praktiky a politiky, které nejsou v souladu s hospodářskou soutěží. Při naplňování tohoto vztahu bude Evropská komise usilovně bránit otevřenost evropského obchodu s Čínou. Bude se ale také snažit zajistit, aby Čína plnila své povinnosti v rámci Světové obchodní organizace a pokračovala v liberalizaci přístupu k trhům s jejím zbožím, službami, investicemi a veřejnými zakázkami. Bude usilovat, aby byl ukončen nucený převod technologií evropských investorů a uložených požadavků na vývoz. EU bude usilovat o lepší ochranu zákonných práv společností z EU, především v oblasti duševního vlastnictví, a bude po Číně požadovat, aby ukončila nespravedlivé subvencování nebo ochranu strategických průmyslových odvětví. Bude usilovat o zajištění toho, aby byly tyto otázky dále řešeny v rámci komplexního procesu dialogu a spolupráce mezi Evropou a Čínou a aby byly jasně a komplexně vyřešeny v nových dohodách o partnerství a spolupráci, včetně aktualizace dohody o obchodu a spolupráci z roku 1985. Aby Komise pomohla evropským podnikům v Číně, bude dohlížet na vytvoření nových obchodních zdrojů v Číně a v Evropě s cílem podpořit evropské podniky a výuku jazyka. 1. HOSPODÁřSKÉ OžIVENÍ ČÍNY Hospodářský návrat Číny | Před dvěma sty lety byla Čína největším světovým hospodářstvím. Do roku 1978 však její podíl na celosvětovém hrubém domácím produktu klesl na 0,5 %. Od té doby politika reforem a hospodářské otevřenosti otevřela cestu bezprecedentní úrovni růstu a rozvoje. Reformy posílily roli soukromého sektoru, přesměrovaly velkou část úspor do investic, zvýšily úroveň vzdělanosti, podpořily odklon od zemědělství k průmyslové výrobě a uvolnily potenciál rozsáhlého zdroje 700 milionů čínských pracovníků. Od roku 1980 se Čína těší průměrnému ročnímu růstu ve výši 9 % a její podíl na celosvětovém hrubém domácím produktu se zdesateronásobil na 5 %. | Výhody růstu | Hospodářský růst Číny se projevil nejvýraznějším poklesem chudoby, který byl ve světových dějinách zaznamenán. Příjem na obyvatele se zdvojnásobil. Zdvojnásobil se a poté se zdvojnásobil ještě jednou, až dosáhl páté příčky v paritě kupní síly v současné EU. V letech 1990 a 2000 Čína snížila počet obyvatel žijících z jednoho dolaru denně o 170 milionů. Zároveň se objevila rozsáhlá střední třída s rostoucí kupní silou. | Nová obchodní velmoc | Postupující integrace Číny do mezinárodního obchodního systému – v roce 2001 podpořená vstupem Číny do Světové obchodní organizace – zajistila Číně bezpečné, otevřené a předvídatelné vývozní trhy. Čína se stala třetím největším celosvětovým vývozcem. Její celkový zahraniční obchod je nyní více než trojnásobně vyšší než obchod Indie a Brazílie dohromady. Vývozy představují více než třetinu čínského hospodářství. Většina čínského vývozu se však zaměřuje na zpracované zboží s omezenou přidanou hodnotou. | Významný příjemce zahraničních investic | Čína je jedním z hlavních příjemců přímých zahraničních investic a pro zahraniční investice poskytuje pobídky. V roce 2005 tvořily společnosti se zahraničním investorem více než polovinu celkových čínských vývozů. | Stabilní a rostoucí Čína je v zájmu Evropy | Evropa má mimořádný zájem na přechodu Číny ke stabilnímu, prosperujícímu a otevřenému hospodářství. Uznává, že otevřenost trhu EU čínským vývozům sehraje klíčovou úlohu v dalším vývoji Číny. Evropa však chce též těžit z rostoucího čínského trhu, pokud jde o vyspělé technologie, zboží s vysokou přidanou hodnotou a komplexní služby. Evropští spotřebitelé budou i nadále mít prospěch z konkurenceschopných cen dovozů z Číny. Makroekonomický přínos vývozní síly Číny pro evropskou konkurenceschopnost a růst je významný. Tyto zisky převažují nad ztrátami v některých konkrétních oblastech. Jediným udržitelným přístupem pro Evropu je uvítat růst Číny a snažit se z něj těžit prostřednictvím otevřeného obchodu. Aby bylo možné budovat a udržovat v Evropě podporu pro tuto politiku a úpravy, které vyžaduje, je třeba plně využít otevřenosti a změny. To znamená, že Čína musí prokázat, že je odhodlána pojmout globalizaci jako obousměrnou cestu. Čína by měla využít svého rostoucího vlivu při prosazování otevřených trhů a spravedlivé hospodářské soutěže. | Úkoly udržitelného růstu | Čína navíc i přes svůj hospodářský úspěch stojí před vážnými problémy. Její vývozní konkurenceschopnost nedokáže zakrýt strukturální obtíže, jimž čelí. Rychlý růst doprovázely environmentální náklady, sociální nerovnosti a zdravotní potíže lidí. Aby růst pokračoval, bude třeba, aby Čína udržovala rychlost domácích reforem a přesunula strukturu svého růstu od vývozu k domácí poptávce. Čína by měla pokračovat ve svých snahách o udržitelnější přístup k využívání přírodních zdrojů. V těchto oblastech by Evropa měla uznat potíže a podpořit reformy v Číně, aby se vyvážily oprávněné požadavky na chování Číny vůči jejím obchodním partnerům a mezinárodnímu systému. | 2. OBCHODNÍ A HOSPODÁřSKÝ VZTAH MEZI EU A ČÍNOU 2.1. Výhody otevřenosti Vzájemné výhody | Integrace Číny do celosvětového obchodního a investičního systému byla přínosná jak pro Evropu, tak pro Čínu. EU představuje více než 19 % zahraničního obchodu Číny. Evropské společnosti obchodující v Číně přinesly kapitál, zboží, znalosti a technologie, které Číně pomohly rozvinout její výrobní kapacitu. Obchod s Čínou naopak pomáhá rozvíjet růst a pracovní místa v Evropě zvyšováním vývozů, neustálým zaměřováním se na výrobky a služby s vysokou přidanou hodnotou a posilováním celosvětové konkurenceschopnosti společností v EU. | Vývozy EU | Vývozy EU do Číny vzrostly mezi roky 2000 a 2005 o více než 100 %, rostly tedy mnohem rychleji než vývozy do zbytku světa. V odvětví služeb se vývozy EU do Číny zvýšily v období 1994–2004 šestinásobně, především na základě síly EU v odvětvích finančních, stavebních, distribučních a vzdělávacích služeb. | Investice EU v Číně | Investice v Číně umožnily podnikům v EU, aby zůstaly konkurenceschopnými tím, že jim poskytly nižší vstupní náklady. Významná část přidané hodnoty výrobků „made in China“ vznikla díky evropským společnostem. To evropským podnikům rovněž pomohlo udržet v EU pracovní místa a životaschopné hospodářské činnosti, jako jsou výzkum, design, marketing, globální vedení a složitá průmyslová výroba. Některé investice v Číně umožnily podnikům v EU získat podíl na trhu Číny a podpořily naše vývozy. | Čínské investice v Evropě | Přímé zahraniční investice Číny zůstávají nízké, ale rychle rostou. Celkové čínské zahraniční investice v roce 2004 činily 3 miliardy EUR a jejich hlavním cílem bylo zajistit přístup k přírodním zdrojům. Evropa získala z této částky pouze zlomek (2 %). Protože však tyto investice rostou spolu s čínskou obchodní expanzí mimo domácí trh, budou evropské společnosti těžit z prodeje svých zkušeností a znalostí v oblasti distribučních, prodejních a logistických sítí. | Účinek na ceny | Konkurenceschopné ceny dovozů z Číny se projevily nižšími vstupními cenami pro podniky v EU a nižšími cenami výrobků v Evropě, což se většinou promítlo do nižších cen pro spotřebitele. OECD odhaduje, že celkový účinek na inflaci eurozóny v období 2001–2005 byl –0,2 %. To zase pomohlo udržet nízké globální úrokové sazby. Úspory z nákupu levnějšího zboží byly investovány do jiných částí evropského hospodářství. | RÁMEČEK 1: Příležitosti hospodářské soutěže pro podniky EU v Číně | Vývoj obchodu mezi EU a Čínou odráží celkový vývoj obchodu EU se vznikajícími hospodářstvími. Zatímco vznikající hospodářství, a Čína především, zaznamenávají významné výsledky v některých odvětvích technicky vyspělých výrobků (např. přenosné počítače, mobilní telefony a přehrávače DVD), EU posiluje svou pozici ve specializaci, která je spíše než na zboží nízké a střední jakosti zaměřena na vysoce kvalitní výrobky. | Podle studií Komise bude expanze čínského trh evropským hospodářským subjektům nadále přinášet důležité výhody. Přestože se čínské společnosti stanou konkurenceschopnými ve více segmentech trhu (například základní chemické látky nebo některé typy automobilů), některé segmenty se budou rychle rozšiřovat (například speciální chemické látky, poptávka po kapitálově náročných náhradních částech automobilů), a nabídnou tak hospodářským subjektům z EU nové příležitosti. | EU je silná zejména ve vývozu strojů a vozidel, které tvoří dvě třetiny veškerého vývozu zboží a jednu třetinu všech dovozů strojů do Číny. Vývozy chemických látek z EU do Číny se za posledních pět let zdvojnásobily, čímž se z Číny stal druhý největší vývozní trh EU. Podíl EU na trhu Číny v roce 2005 činil 16 %, podobně jako v Japonsku a zemích Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN), byl však nižší než podíl na trhu v USA (20 %), v Indii (21 %) nebo v Brazílii (31 %). Je možné, že se tržní podíl EU zvýší v souladu s výkonností EU na jiných trzích. Jak se bude Čína rozvíjet, poroste i její poptávka po vysoce kvalitních značkách evropských spotřebních výrobků. | Aby hospodářské subjekty EU uspěly, budou muset hlouběji poznat čínský trh a těžit ze svých poměrných výhod. Hlavními výhodami Evropy v obchodních vztazích s Čínou jsou inovace, specializace, jakost, související služby a identita značky. Vysoké jednotkové náklady práce neznamenají nutně překážku vývozního úspěchu: nejvýkonnější evropští vývozci do Číny mají jedny z nejvyšších nákladů práce v Evropě. | 2.2. Dopad hospodářské soutěže Úpravy v Evropě | Konkurenceschopné ceny dovozů z Číny přispěly k tlaku na přizpůsobení evropského hospodářství novým zdrojům celosvětové hospodářské soutěže, zejména v průmyslové výrobě s tradičně nízkou přidanou hodnotou. Čínské výrobky nesoutěží s výrobky EU pouze na domácím trhu, ale i na vznikajících trzích v Asii, Africe a Latinské Americe. Tato soutěž je nevyhnutelnou a významnou pobídkou evropské konkurenceschopnosti. Evropa především potřebuje rozvinout a konsolidovat aspekty své poměrné výhody u designu a výroby, které mají vysokou hodnotu a jsou technicky vyspělé, podporovat inovace a pomoci pracovníkům s přizpůsobováním se a s rekvalifikací. Je tedy o to naléhavější, abychom pokračovali v lisabonské agendě reforem a abychom doma usilovali o správnou konkurenceschopnost a o politiky přizpůsobení. | Přemisťování výroby | Přemisťování výroby do Číny mělo na některá odvětví a regiony negativní dopad. Jedná se však o omezeně se vyskytující jev. Současné investice EU v Číně představují zlomek celkových zahraničních investic EU (pouze 1 % odlivu z EU, bez nepřímých investic). Celkové přímé investice EU v Číně představují 5,5 % celkových přímých zahraničních investic v Číně. | Technologická výzva | Výzkumné úsilí Číny se rychle zvyšuje a Čína má potenciál posunout se po hodnotovém řetězci do tradičních oblastí odborných znalostí EU. Čína si však ještě musí vyvinout soudržnou politiku inovací a jejímu úsilí stojí v cestě neodpovídající ochrana duševního vlastnictví. Čína se sice stala vedoucím vývozcem výrobků informačních technologií, ale velká část těchto vývozů pochází od zahraničních společností usazených v Číně, které součásti náročné na výzkum a s vysokou přidanou hodnotou dovážejí. Evropa si nicméně nemůže dovolit být shovívavá. | Schodek obchodní bilance | Evropa v obchodní bilanci s Čínou vykazuje značný schodek: v roce 2005 činily čínské dovozy do EU 158 miliard EUR a vývozy EU do Číny 52 miliard EUR, čímž vznikl schodek obchodní bilance ve výši 106 miliard EUR. Přistupovat ke schodku obchodní bilance mezi EU a Čínou bez kontextu je však zavádějící. Podíl Asie na dovozech EU zůstával v posledním desetiletí relativně stabilně na 20-25%. Schodek obchodní bilance s Čínou do jisté míry zakrývá skutečnost, že vývozy z jiných asijských zemí byly částečně nahrazeny vývozy z Číny. | Je nutné do budoucna jasně stanovit úlohu být konkurenceschopnými Číně, protože jde neoddiskutovatelně o skutečnou výzvu, jež má významné důsledky pro společnosti i jednotlivé pracovníky v Evropě. Proto je zajištění vzájemného volného a spravedlivého přístupu na trh v Číně klíčové. Je zde nutné věnovat okamžitou pozornost řadě překážek, jež brání volnému přístupu na trh, a narušeným podmínkám hospodářské soutěže. | 2.3. Překážky bránící přístupu na trh Čínská cla se sice v důsledku jejího přistoupení k WTO významně snížila, vývozům z EU však stále brání řada celních i necelních překážek obchodu a omezení investic v průmyslové výrobě a ve službách. Narůstá pocit, že neúplné splnění povinností vyplývajících z členství Číny ve Světové obchodní organizaci a překážky v přístupu na trh zabraňují skutečným vzájemným obchodním vztahům mezi Evropou a Čínou. | Cla | V rámci přistoupení ke Světové obchodní organizaci Čína snížila svá cla z nezemědělských výrobků průměrně na 8,8 %. Ponechala si však několik nejvyšších celních sazeb ve výrobních odvětvích, která jsou pro EU zvláště významná, jako jsou textil a oděvy, kůže a kožešiny, obuv, keramika, ocel a vozidla. | Necelní překážky | Evropští vývozci a investoři čelí rostoucímu počtu bezdůvodných necelních překážek v podobě osvědčení výrobků, norem pro označování, požadavků na schvalování dovozů a prodlev v celním odbavování. Právní předpisy jsou často uplatňovány nejednotně a regionální rozdíly v celních postupech mají na obchod negativní dopad. Neodůvodněné hygienické a zdravotní požadavky mohou vytvářet překážky, které brání vývozům do Číny, a to zejména v případě zemědělských produktů. Čínské vnitrostátní normy se často výrazně liší od mezinárodních norem. Tím podnikům vznikají vysoké náklady spojené s dodržováním předpisů a delší prodlevy, což má dopad na jejich schopnost prodávat na čínském trhu, přičemž jsou ovlivněny především malé a střední podniky v EU. | Zadávání veřejných zakázek | Čína se zavázala otevřít svůj trh se zadáváním veřejných zakázek a přistoupit k mnohostranné dohodě o zadávání veřejných zakázek co nejdříve po svém přistoupení ke Světové obchodní organizaci. Nyní se Čína zavázala zahájit jednání o přístupu v roce 2008. Mnoho trhů se zadáváním veřejných zakázek ale zůstává pro evropské podniky uzavřeno. V některých odvětvích byl jako podmínka nutná pro účast zahraničních společností v mezinárodních nabídkových řízeních stanoven převod technologií. | Nové politiky diskriminující zahraniční hospodářské subjekty | V klíčových odvětvích, jako jsou automobily, ocel, polovodiče nebo stavba lodí vznikají nové politiky, které jsou patrně založeny na přístupu „Čína především“, který je v rozporu s antidiskriminačními zásadami Světové obchodní organizace. V několika výrobních odvětvích Čína stanovuje požadavky na místní obsah, ať už přímo právními předpisy nebo schvalováním investic, čímž omezuje vývozy z EU a nespravedlivě pomáhá místnímu průmyslu. Riziko, že bude politika hospodářské soutěže použita proti zahraničním hospodářským subjektům a že nedostatečná nezávislost nebo transparentnost mnoha regulačních orgánů povede k rozhodnutím ve prospěch čínských hospodářských subjektů, stále roste. | Omezení investic | V odvětvích průmyslové výroby a služeb se evropským investorům stále ještě brání, aby zakládali podniky zcela vlastněné zahraniční společností, a požaduje se, aby vytvářeli společné podniky s čínskými partnery. V odvětví telekomunikačních a finančních služeb nebyly podniky z EU schopny se významně rozvinout kvůli vysokým požadavkům na kapitál a složitým schvalovacím postupům. V odvětví průmyslové výroby Čína stále nadále omezuje investice ve výrobních odvětvích, Jež jsou pro EU klíčová, jako jsou automobily, petrochemické odvětví nebo ocel. | 2.4. Podmínky hospodářské soutěže Společnosti z EU v Číně často čelí nespravedlivé hospodářské soutěži. Nepřítomnost podmínek spravedlivé hospodářské soutěže na trhu a nepřiměřené právní požadavky představují závažné potíže. Čínské politiky v oblasti životního prostředí, sociálních norem, oceňování měny a přírodních zdrojů mohou narušovat obchod. | Práva duševního vlastnictví a zákonná práva, nucený převod technologií | Přiměřená ochrana práv duševního vlastnictví, jako jsou patenty, autorská práva a ochranné známky, je nezbytná k tomu, aby mohla Evropa těžit ze své poměrné výhody v oblasti inovací, designu a výroby s vysokou přidanou hodnotou. Nedostatečná ochrana duševního vlastnictví znamená pro podniky z EU v Číně rostoucí problém. Čína je bezkonkurenčně největším zdrojem padělaných a pirátských produktů zadržených na hranicích EU. Čína sice učinila vítaný pokrok tím, že zavedla režim duševního vlastnictví, zůstávají zde však mezery a účinné uplatňování a prosazování zákonů je stále nerovnoměrné nebo úplně chybí. Společnosti z EU se také potýkají s neprůhledným a zatěžujícím právním a soudním systémem, který poskytuje nedostatečné záruky ochrany zákonných práv společností z EU. | Subvence | Čína poskytla upřednostňovaným národním výrobním odvětvím významné subvence, zejména podnikům, které se mají stát národními nebo regionálními šampióny. Tyto společnosti rovněž měly prospěch z preferenčních politik, jako je přednostní přístup k odvětví bankovnictví. V některých případech, například v automobilovém a ocelářském odvětví, celé odvětví těží z ucelené průmyslové politiky, jejímž cílem je podpora domácí výroby a posílení vývozů. Čína také vyvinula daňový systém, který uděluje slevy na daních v závislosti na využití místního obsahu nebo na výsledcích v oblasti vývozu. | Flexibilní směnný kurs | Vývozy z Číny do EU též těžily z měnového přizpůsobení čínského juanu dolaru, což jim poskytlo značné konkurenční zvýhodnění. Čína v současné době zvyšuje pružnost svého měnového režimu, což by mohlo pomoci přesunout rovnováhu do vyšších úrovní domácí spotřeby. | Přílišné úspory snižují poptávku po dovozech | Poptávka po produktech z EU je v Číně snižována nízkou domácí poptávkou vyplývající z vysokých úspor způsobených omezeným poskytováním veřejných zdravotnických služeb a služeb sociálního zabezpečení. Rovněž úspory podniků jsou velmi vysoké a tvoří zhruba polovinu úspor v Číně. Toto jednak snižuje domácí poptávku, včetně poptávky po zboží a službách z EU, a zajišťuje, že je velký objem domácí výroby vyvážen. | Životní prostředí, sociální a bezpečnostní podmínky | Čínské právní předpisy týkající se ochrany životního prostředí zůstávají neúplné a jejich uplatňování je nepřiměřené nebo diskriminační ve prospěch místních výrobců. To přispívá k rychlému zhoršování životního prostředí Číny. Čína také omezuje investice nebo dovozy u některých výrobků a služeb šetrných k životnímu prostředí. Čína má také teprve ratifikovat, transponovat a provést do domácích právních předpisů čtyři z osmi hlavních úmluv Mezinárodní organizace práce týkajících se svobody sdružování, kolektivního vyjednávání a nucené práce a další důležité úmluvy o inspekci práce, bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a o sociální ochraně. Čínské společnosti také často u svých výrobků nedodržují přiměřené bezpečnostní normy. Polovina varování ohledně nebezpečných nepotravinářských výrobků v Evropě se týká výrobků vyrobených v Číně. Nižší environmentální, sociální a bezpečnostní normy uplatňované v Číně poskytují výrobě v Číně konkurenční výhodu. | Narušování celosvětového trhu s přírodními zdroji | Honba Číny za přírodními zdroji v zahraničí se stala významným jevem. Čína je v současnosti druhým největším celosvětovým dovozcem paliva. Je jasné, že celosvětová hospodářská soutěž v oblasti zdrojů se má zvýšit. Vývozní výkonnost Číny také závisí na dovozu zdrojů z mnoha rozvojových zemí. V některých případech Čína dovoz surovin subvencuje, čímž poskytuje svému průmyslu výhody. Zároveň Čína omezuje vývozy některých místně hojných přírodních zdrojů, jako jsou uhlí, koks, vzácné zeminy, kůže a hedvábí, což může narušit dostupnost a ceny surovin na světových trzích. | 3. REAKCE EU A PRIORITY PRO AKCI 3.1. Trvání na otevřenosti Evropa by měla s Čínou vést spravedlivou a silnou obchodní politiku. Měla by trvat na tom, aby z otevřenosti měla prospěch jak Evropa, tak Čína, a že hospodářsky silná Čína je v zájmu Evropy. Nemůže volat po otevřenosti Číny zpoza vlastních zdí. Prosazování povinností Číny v rámci Světové obchodní organizace | EU stále pozorně sleduje, jak Čína plné své povinnosti vyplývající z přistoupení Číny ke Světové obchodní organizaci | Čína ještě musí vykonat podstatnou část práce. To zůstane v nadcházejících letech ústřední prioritou EU. Tím, že Čína ještě nepřistoupila k dohodě Světové obchodní organizace o zadávání veřejných zakázek, zůstávají významné čínské trhy uzavřeny. Tím, že Čína ještě nepřistoupila k dohodě Světové obchodní organizace o zadávání veřejných zakázek, zůstávají významné čínské trhy uzavřeny a Čína by měla ctít svůj závazek, že jednání o přistoupení zahájí v roce 2008, a pracovat na tom, aby tato jednání byla rychle uzavřena. V roce 2007 Komise provede obsáhlou revizi otevřenosti trhu v Číně a plnění povinností Číny vyplývajících z jejích závazků v rámci Světové obchodní organizace. Posílí vztahy s podniky v EU, aby určila hlavní znepokojující témata. | Liberalizace nad rámec povinností v rámci Světové obchodní organizace | EU bude nadále po Číně požadovat, aby ve zlepšování přístupu podniků z EU na trh šla nad rámec svých závazků přijatých v souvislosti se Světovou obchodní organizací. Trh EU je jedním z nejotevřenějších trhů na světě a bude usilovat o další otevírání čínského trhu ve snaze vytvořit hospodářským subjektům z EU a z Číny vzájemné příležitosti. Za účelem dosažení tohoto cíle bude EU spolupracovat s čínskými orgány na všech úrovních. V roce 2007 rovněž EU přepracuje svou celkovou strategii přístupu na trh. Zvýší spolupráci s členskými státy, aby se zvýšila úroveň vývozu z EU do Číny. | 3.2. Vyrovnání podmínek EU bude nadále na Čínu vyvíjet nátlak, aby vylepšila svou pověst v ochraně práv společností z EU prostřednictvím transparentního právního a soudního systému, v němž jsou regulační orgány zcela nezávislé. | Boj proti nuceným převodům technologií, padělání a pirátství | Po letošním celosvětovém šetření ohledně prosazování práv je nyní Čína hlavní prioritou EU, pokud jde o prosazování práv duševního vlastnictví na celém světě. Čína by měla splnit své závazky v rámci Světové obchodní organizace jak ve svých právních předpisech, tak v praxi a měla by uložit účinná odstrašující opatření proti padělání a pirátství. EU stanoví soubor konkrétních měřítek, podle nichž se bude pokrok Číny měřit. EU bude s Čínou spolupracovat na vytvoření zvláštního systému posuzování rizik pro celní kontroly, aby se s paděláním bojovalo účinněji a aby se vytvořily kontakty mezi přístavy a letišti v EU a Číně. Prioritně bude EU řešit požadavky ohledně převodu technologií, který se nezakládá na dobrovolném rozhodování podniků, a neplacení licenčních poplatků držitelům práv v EU. EU zahájí v Číně zásadní program s cílem zlepšit uplatňování práv duševního vlastnictví a potlačit v Číně výrobu padělaného a pirátského zboží i obchod s ním a jeho vývoz do Evropy. EU bude v této oblasti v rámci společného přístupu těsněji spolupracovat s klíčovými mezinárodními partnery. | Subvence, reforma bankovnictví a omezení obchodu se surovinami a energetickým zbožím | Komise bude na Čínu vyvíjet nátlak, aby zlepšila transparentnost režimů subvencí, a bude trvat na tom, aby Čína plnila své závazky v rámci Světové obchodní organizace, na základě kterých má ukončit poskytování zakázaných subvencí. Čínský bankovní systém by se měl reformovat, aby fungoval na komerčním základě, a měly by být ukončeny zvýhodněné půjčky a další podoby neživotaschopného půjčování peněz. Komise bude na Čínu vyvíjet nátlak, aby obchod se surovinami a energetickým zbožím, jako jsou uhlí, koks a vzácné zeminy, probíhal v tržním prostředí. | 3.3. Podpora evropských společností Komise přijme opatření a společnostem z EU, především malým a středním podnikům poskytne v praxi pomoc. Tak by Komise měla doplnit, nikoli zdvojovat, iniciativy podniknuté členskými státy nebo soukromými hospodářskými subjekty. | Ochrana evropských práv duševního vlastnictví | Za využití stávajících struktur, jako jsou asistenční služba pro otázky duševního vlastnictví a síť evropských informačních středisek, bude EU rozšiřovat a posilovat stávající asistenční službu pro otázky duševního vlastnictví, aby mohla poskytovat školení a poradenství o tom, jak ochraňovat a bránit evropská práva duševního vlastnictví v Číně. EU bude také pracovat na tom, aby rozvinula partnerství veřejného a soukromého sektoru s průmyslovými svazy v EU a dalšími subjekty za účelem zlepšení ochrany práv duševního vlastnictví v Číně. | Podpora podniků EU v Číně | Komise bude hledat partnery pro založení Evropského střediska v Pekingu, jehož úkolem bude poskytovat podporu společnostem, které chtějí zahájit vývoz do Číny nebo v Číně investovat. V roce 2006 by měly být zahájeny přípravné práce pro analýzu proveditelnosti a možných struktur pro tuto podporu. | Jazyková příprava | V červenci 2006 Komise zahájila program výměny a odborné přípravy výkonných manažerů z EU a Číny, v rámci kterého se v příštích pěti letech 200 evropských manažerů se bude moci naučit čínsky. Komise bude usilovat o to, aby byl tento program prodloužen i po roce 2010. | Praktické posílení Komise | Komise se bude dále zaměřovat na obchodní aktivity Delegace Komise v Pekingu. Bude usilovat o posílení svých činností v Šanghaji a v Kuang-čou, aby byla blíže čínským orgánům a podnikům z EU v hlavních obchodních střediscích. | 3.4. Obrana zájmů EU: prioritou je dialog Řešení sporů používané Světovou obchodní organizací | Pokud se v obchodu mezi Čínou a EU vyskytnou problémy, bude se je EU vždy snažit vyřešit prostřednictvím dialogu a vyjednávání. Bude-li to však neúspěšné, použije Komise k řešení svých obchodních problémů s Čínou a k zajištění souladu s mnohostranně dohodnutými pravidly a povinnostmi systém řešení sporů, který používá Světová obchodní organizace. Nejde o to nahradit spolupráci konfrontací, ale aby byl vytvořen zdravý vztah založený na objektivním uplatňováním dohodnutých mnohostranných pravidel. | Využití antidumpingových a antisubvenčních nástrojů | Obranná obchodní opatření zůstanou nástrojem pro zajištění spravedlivých obchodních podmínek mezi Čínou a EU, jakož i s o ostatními zeměmi. EU bude tyto nástroje využívat s rozmyslem, nicméně v případech, kdy to bude opodstatněné, je bude uplatňovat přísně. V současné době nejsou splněna kritéria, aby mohl být Číně v antidumpingových šetřeních přiznán status tržního hospodářství. EU aktivně spolupracuje s Čínou s cílem vytvořit podmínky pro brzké přiznání statusu tržního hospodářství. U některých podmínek bylo v nedávné době dosaženo určitého pokroku. Komise bude pokračovat ve spolupráci s čínskými orgány prostřednictvím mechanismů, které jsme zavedli, a jakmile budou podmínky splněny, bude připravena neprodleně jednat. Zlepšující se dvoustranný obchodní vztah by pomohl vytvořit prostředí, v němž k tomuto dochází. Pro splnění technických kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství bude důležitá reformní politika Číny. | RÁMEČEK 2: Úloha dialogu | V posledních letech Evropská komise navázala s Čínou několik důležitých hospodářských dialogů, které mají dopad na otázky obchodu. Hlavní úlohu při této činnosti sehrály Komise, Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor. | Tyto dialogy se týkají témat, jako jsou duševní vlastnictví, přístup na trh, otázky makroekonomie a finančního odvětví, zemědělství, hospodářská soutěž, regulační a průmyslová politika a obecná bezpečnost výrobků a potravin. EU také uzavřela s Čínou odvětvové dohody, například dohodu o celní spolupráci, která umožňuje posílit spolupráci EU a Číny v oblasti kontroly dodržování práv duševního vlastnictví a bezpečnosti dodavatelského řetězce. | Tyto dialogy pomáhají podporovat spolupráci a sbližování v oblasti právních předpisů a jsou důležité pro udržování stále složitějšího vztahu. Mohou rovněž sehrát zásadní roli, pokud jde o předcházení obtížím ještě před tím, než se z nich stanou obchodní spory. Komise se bude nadále zaměřovat na obchodní a hospodářské otázky. Mezi oblasti, kde je zapotřebí dalšího dialogu, patří: slušná práce, udržitelný obchod, čínská politika týkající se surovin a energetiky, nedovolená těžba dřeva, nutnost zlepšit čínskou ochranu přírody a statistiky. | Bude-li to užitečné a vhodné, měly by být do technických jednání a jednání na vysoké úrovni zapojeny evropské a čínské podniky, odborové svazy, nevládní organizace a ostatní zúčastněné strany. Evropské společnosti by v rámci svých aktivit v Číně měly hrát aktivnější úlohu při uplatňování agendy týkající se slušné práce a při zlepšování sociálních norem a norem v oblasti životního prostředí prostřednictvím přijímání evropských norem, ekologických technologií a norem sociální odpovědnosti podniků. | Mělo by se pokračovat v programech spolupráce, které podporují tyto dialogy. Obchodní program mezi EU a Čínou, který v Číně podporuje budování kapacit v otázkách obchodní politiky a na který je pro období 2004-2009 vyhrazena částka 15 milionů EUR, by měl být po roce 2009 obnoven. Rozsah jeho působnosti by měl být rozšířen z ústřední vlády i na místní a regionální správu. | 3.5. Budování silnějšího celosvětového partnerství Partnerství EU s Čínou by se mělo využít pro sblížení obou hospodářství a pro zapojení Číny do celosvětových otázek. | Uzavření nové dvoustranné dohody mezi EU a Čínou | V centru tohoto partnerství bude nová dohoda o partnerství a spolupráci (Partnership and Cooperation Agreement, PCA) s Čínou. Tato dohoda se konkrétně zaměří na otázky obchodu a investic. Klíčovým cílem dohody o partnerství a spolupráci bude využít závazků Číny v rámci Světové obchodní organizace a odstranit omezení investic a zahraničního vlastnictví v Číně, získat lepší ochranu duševního vlastnictví a vyjednat vzájemné uznávání zeměpisných označení. EU také bude usilovat o intenzivnější řešení aspektů udržitelnosti a životního prostředí a dopadů svých hospodářských a obchodních vztahů s Čínou a vylepšit spolupráci v oblasti bezpečnostních a zdravotních norem. | Posílení závazku Číny v rámci mnohostranného systému | Čína již je velkým příjemcem mezinárodního obchodního systému a mohla by získat ještě více, byla-li by úspěšně uzavřena jednání Světové obchodní organizace v rámci rozvojové agendy z Dohá, zejména v oblasti obchodu s průmyslovým zbožím. Aby však jednání byla úspěšná, je zapotřebí, aby Čína zastávala větší úlohu. EU vyzývá Čínu, aby přijala odpovědnost, která by byla úměrná přínosu, jenž pro ni mnohostranný obchodní systém představuje, a aby významnou měrou přispěla k oživení a dokončení kola jednání Světové obchodní organizace z Dohá. Čína by se měla ujmout vedení při zajišťování lepšího přístupu na své vlastní trhy, a to i pro dovozy z klíčových rozvojových zemí, jako jsou textil a vstupy pro průmyslovou výrobu. EU a Čína by měly posílit svou spolupráci ve Světové obchodní organizaci i v dalších mnohostranných organizacích vytvářejících pravidla. | Řešení makroekonomických problémů | Pro stabilitu světového hospodářství je důležité, aby byla odpovídajícím způsobem upravena velká nerovnováha běžných účtů hlavních hospodářských zón. Deficit běžného účtu USA dosáhl v roce 2005 bezprecedentní úrovně 6,4 % HDP, kdežto v zemích Středního východu vyvážejících ropu a v Asii pokračoval nárůst přebytků běžných účtů. Přebytek běžného účtu Číny dosáhl v roce 2005 7,2 % HDP. EU bude na základě svých vlastních zkušeností vhodným způsobem povzbuzovat Čínu, aby uplatňovala daňové, měnové a strukturální politiky, které by vyvážily tuto strukturu růstu a zajistily dlouhodobě udržitelný růst. | Závěr Oživení Číny bude mít nadále velký dopad na všechny oblasti celosvětového hospodářství. Lidé ho pocítí v každodenním životě, od nákladů na benzín až po cenu, kterou platíme za ošacení. To s sebou přináší významné úkoly pro celosvětový udržitelný rozvoj. Přizpůsobit se konkurenční podmínkám a vést s Čínou spravedlivé vyjednávání bude ústředním politickým a hospodářským úkolem obchodní politiky EU v příštím desetiletí. Evropa a Čína budou stále více nuceny spolupracovat na celosvětových otázkách jako hlavní a odpovědní celosvětoví představitelé v oblasti obchodu a hospodářství. Přistoupení ke Světové obchodní organizaci v roce 2001 poskytlo Číně rozsáhlý a stabilní přístup na zahraniční trhy, především v Evropě. Evropské společnosti sice těží z růstu Číny, nicméně stále ještě čelí vážným překážkám, které brání přístupu na čínský trh. Narůstá riziko, že obchodní vztahy EU a Číny nebudou vnímány jako skutečně vzájemné. Nebudou-li se tyto problémy řešit, je pravděpodobné, že politický tlak v EU na odmítnutí dalšího otevírání se čínské konkurenci poroste, jak je to již patrné ve Spojených státech. Evropská obchodní politika vůči Číně bude usilovat o otevřenost a spolupráci ke vzájemnému prospěchu, při zohlednění významných domácích problémů, jimž Čína čelí. Evropa usiluje o vzájemnost ze strany Číny v obchodním vztahu rovných partnerů. Tento vztah by měl být doprovázen silnými politikami na pomoc těm, kteří nesou zátěž hospodářského přizpůsobení v Evropě. Evropa by měla přijmout hospodářskou soutěž. Čína by měla zajistit, že tato soutěž bude spravedlivá.