2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮREVROPSKÉ KOMISE 
NA OBNOVU PO CUNAMI A HURIKÁNU MITCHEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 6V TÉTO ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR ANALYZUJE ŘÍZENÍ PODPORY NA 
OBNOVU, JAK HO PROVÁDĚLA EVROPSKÁ KOMISE PO DVOU  ZÁVAŽNÝCH PŘÍRODNÍCH KATASTROFÁCH: HURIKÁNU MITCH V ROCE 
1998 A CUNAMI V ROCE 2004. K OMBINOVANÁ PODPORA KOMISE NA 
OBNOVU VE VÝŠI 550 MILIONŮ EUR SE ZAMĚŘILA NA REKONSTRUKCI 
ZÁKLADNÍ INFRASTRUKTURY A SNAŽILA SE POLOŽIT ZÁKLADY UDRŽITELNÉHO ROZVOJE. ÚČETNÍ DVŮR PŘEDKLÁDÁ  DOPORUČENÍ, KTERÁ BY V BUDOUCNU MOHLA EVROPSKÉ KOMISI POMOCI  
POSKYTOVAT PODPORU NA OBNOVU EFEKTIVNĚ A ÚČELNĚJI.
CS
QJ-AB-08-006-CS-C
ISBN 978-92-95009-35-6
Jak získat publikace EU
Publikace vydávané Úřadem pro úřední tisky, jež jsou určeny k prodeji, lze objednat na 
stránkách EU Bookshop http://bookshop.europa.eu u prodejce, kterého si zvolíte.
Můžete také zažádat o seznam prodejců z celosvětové sítě prostřednictvím faxu: 
(352) 29 29-42758.Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 6/2008
Evropské komise na obnovu po cunami a hurikánu Mitch
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2008 — 40 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-35-6
EVROPSKÉ KOMISE 
NA OBNOVU PO CUNAMI A HURIKÁNU MITCHZvláštní zpráva  č. 6   2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce ES) 
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel.: (352) 4398 45410
Fax: (352) 4398 46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 6   2008
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2008
ISBN 978-92-95009-35-6©  Evropská společenství, 2008
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
OBSAH
Bod
I-VI SHRNUTÍ
1-11  KAPITOLA 1. ÚVOD
1-6 ODDÍL 1.1. KONTEXT AUDITU
7-11 ODDÍL 1.2.  REGULATORNÍ RÁMEC
12-16  KAPITOLA 2. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
17-41  KAPITOLA 3. PŘIPOMÍNKY
17-22 ODDÍL 3.1. IDENTIFIKACE POTŘEB OBNOVY A NÁVRH PROJEKTŮ
18-19 VČASNÁ STRATEGIE OBNOVY ZAHRNUJÍCÍ ŠIRŠÍ PROBLÉMY
20-22 RYCHLEJŠÍ NÁVRH PROJEKTŮ A LEPŠÍ ÚČAST PŘÍJEMCŮ V PŘÍPADĚ CUNAMI NEŽ U HURIKÁNU MITCH
23-29 ODDÍL 3.2. PROVÁDĚNÍ PODPORY
24-26 RYCHLÉ PROVÁDĚNÍ V INDONÉSII, POMALÉ NA SRÍ LANCE A PO HURIKÁNU MITCH
27-29 POTŘEBA POSÍLIT SYSTÉMY DOHLEDU ZA ÚČELEM ZAJIŠTĚNÍ EFEKTIVNOSTI
30-41 ODDÍL 3.3. DOSAHOVÁNÍ VÝSLEDKŮ
31-33 BYLO DOSAŽENO MNOHA UŽITEČNÝCH VÝSTUPŮ
34-37 SROVNÁNÍ NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ HUMANITÁRNÍ POMOC
38 TĚSNÁ NÁVAZNOST DLOUHODOBÉ POMOCI
39-41 OBAVY O UDRŽITELNOST PROJEKTŮ
42-45  KAPITOLA 4. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 ODPOVĚDI KOMISE
I.
Po cunami v Indickém oceánu, které dne  
26. prosince 2004 usmrtily více než 200 000  
osob a způsobily škody v přibližné výši 10 mili-ard EUR, vydal Účetní dvůr zprávu o okamžité 
humanitární pomoci, kterou poskytla Komise  
a jejímž cílem bylo předcházet lidskému utr-
pení a zmírňovat je. Parlament a Rada během 
rozpravy o této zprávě požádaly Účetní dvůr, 
aby podal zprávu i o následné fázi dlouhodobé 
obnovy, na niž Komise přispěla částkou v při-bližné výši 300 milionů EUR. Tento audit tedy 
zkoumá podporu na obnovu poskytnutou po  
cunami. Rozsah auditu byl rozšířen o odezvu  Komise v podobě prostředků na obnovu ve výši 250 milionů EUR poskytnutých po hurikánu  Mitch, který zasáhl Střední Ameriku v říjnu  
1998 (viz body 1–14).
II.
Audit se s cílem posoudit výkonnost Komise  při řízení pomoci na obnovu po hurikánu Mitch 
a po cunami zabývá těmito klíčovými otázkami (viz body 15 a 16):
a) Provedla Komise v souvislosti s obnovou při-
měřenou identifikaci potřeb těch, kteří byli  katastrofou zasaženi?
b) Zajišťují postupy Komise včasné a efektivní  
provádění podpory?
c) Dosáhly projekty očekávaných cílů včetně  
uspokojivé návaznosti krátkodobé pomoci  
a dlouhodobého rozvoje?SHRNUTÍ
5
V.
Navzdory výše uvedeným skutečnostem bylo  
dosaženo mnoha užitečných výstupů. Ve  
Střední Americe patřily k projektům dokonče-ným s pomocí finančních prostředků Komise  
školy, domy, zdravotnická střediska i stavební 
práce na odpadní a vodovodní kanalizaci.  
V Indonésii škála výstupů obsáhla domy, sil-
nice, školy a komunitní střediska. Nárůst cen, k němuž došlo po obou katastrofách, snížil  množství výstupů. Projekty obecně sestávaly  z činností souvisejících spíše s rozvojem než  
s obnovou a návaznost na předcházející huma-
nitární pomoc byla proměnlivá. Vyhlídky na  udržitelnost posiluje silná provázanost s dlou-hodobým rozvojem, i když projektové návrhy dostatečně neidentifikovaly zdroje finančních 
prostředků, které by zajišťovaly pokračování  
činností poté, co bude financování projektů  
ukončeno (viz body 30–41).
VI.
Na základě uvedených připomínek vydává  
Účetní dvůr doporučení, která by Komisi mohla 
pomoci poskytovat podporu na obnovu efek-
tivněji a účelněji (viz body 42–45).III.
Po hurikánu Mitch i po cunami rozpracovala  
Komise za méně než šest měsíců strategii  
obnovy, která uznala nejen potřebu rekon-struovat poškozenou infrastrukturu, ale také  
potřebu řešit otázky dlouhodobého roz-
voje a potřeby těch, které katastrofa zasáhla  
nepřímo. Po hurikánu Mitch byl proces návrhu 
projektů, v jehož rámci byla strategie obnovy následně aplikována na konkrétní projekty,  zdlouhavý a trval až do října 2002, tj. čtyři  roky po katastrofě. Oproti tomu po cunami  
byl proces návrhu projektů, prováděný meziná-
rodními organizacemi, jejichž prostřednictvím Komise poskytovala finanční prostředky, rych-lejší. V Indonésii byly návrhy hlavních projektů schváleny do osmi měsíců od katastrofy, na Srí 
Lance do 11 měsíců. Za účelem zajištění iden-
tifikace skutečných potřeb se odezva Komise 
vyvíjela směrem k lepší koordinaci a konzulta-
cím s přijímajícími zeměmi na národní i místní 
úrovni (viz body 17–22).
IV.
Po hurikánu Mitch ve Střední Americe se po  
zdlouhavé fázi návrhu projektů provádění dále 
zpožďovalo, často v souvislosti s obtížemi při 
hledání vyhovujících dodavatelů nebo identi-fikaci vhodných pozemků. Provádění odezvy  
ve formě podpory Komise na obnovu bylo nej-
rychlejší v Indonésii, kde se prostřednictvím  
svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců  dosáhlo do dvou let po cunami mnoha výstupů. Oproti tomu na Srí Lance se zatím převážně  
z důvodu obnovení konfliktu dosáhlo jen  malého pokroku. Komise se nezabývala všemi 
zásadními nedostatky v oblasti monitorování 
efektivity podpory na obnovu a souvisejí-
cího dohledu, i když v Indonésii se jí kvalitu  
údajů z monitorování získaných od svěřenec-kého fondu sdružujícího více dárců podařilo  
zlepšit. Na Srí Lance dosud nebyly u všech  
projektů zavedeny náležité postupy pro mezi-
národní organizace, pokud jde o monitoro-
vání a dohled. Ani po jedné katastrofě Komise 
nezajistila, aby byly vyvinuty jasně kvantifi-
kované cíle výstupů a aby systémy generovaly dostatečné informace umožňující provádění  
monitorovat a prokazovat jeho efektivnost (viz body 23–29). SHRNUTÍ
ODDÍL 1.1. KONTEXT AUDITU
 1.  Dne 26. prosince 2004 způsobily cunami na pobřeží Indického oceánu smrt více 
než 200 000 osob a zapříčinily škody ve výši 10 miliard EUR. Nejhůře byla  
postižena indonéská provincie Aceh, v níž zemřelo nebo se pohřešuje více 
než 160 000 osob a počet vysídlených osob přesáhl půl milionu. Na Srí Lance, 
která je druhou nejhůře postiženou zemí, zemřelo nebo se pohřešuje přibližně 35 000 lidí a počet vysídlených osob dosáhl půl milionu.
 2.  Humanitární pomoc Evropské komise v reakci na tuto katastrofu zkoumala již 
zvláštní zpráva Účetního dvora č. 3/20061. Účetní dvůr byl jedním z prvních, 
kdo vydal auditní zprávu o reakci na cunami, přičemž se v této rané fázi sou-středil na krátkodobou humanitární pomoc Komise. V rámci diskuse o této 
zprávě vyjádřil výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu přání, 
aby Účetní dvůr podal zprávu i o následné fázi dlouhodobé obnovy
2, a Rada 
tento návrh uvítala3.1 Zvláštní zpráva č. 3/2006 
o humanitární pomoci Evropské komise 
v reakci na cunami (Úř. věst. C 170, 
21.7.2006, s.1).
2 Zasedání výboru pro 
rozpočtovou kontrolu ve dnech 19. a 20. června 2006.
3 Závěry Rady o zvláštní zprávě 
Účetního dvora č. 3/2006 o humanitární 
pomoci Evropské komise v reakci na 
cunami, přijaté v říjnu 2006 Radou ve 
složení pro vnější vztahy.KAPITOLA 1.
ÚVOD
7
 3.  V této souvislosti se Účetní dvůr rozhodnul provést audit podpory na obnovu 
po cunami s cílem posoudit výkonnost Komise při řízení podpory na obnovu. Rozsah auditu byl rozšířen, aby zahrnul i reakci Komise na hurikán Mitch ve 
Střední Americe, který 30. a 31. října 1998 zasáhnul Honduras, Nikaraguu,  
El Salvador a Guatemalu a způsobil smrt více než 10 000 osob a hmotné škody 
ve výši asi 5 miliard EUR. Příspěvky Komise na obnovu po hurikánu Mitch  
a cunami v přibližné výši 550 milionů EUR představují dohromady řádově 70 % prostředků poskytnutých od roku 1998 ze souhrnného rozpočtu na obnovu 
po přírodních katastrofách. 
 4.  Po hurikánu Mitch poskytla Komise Regionálnímu programu pro obnovu Střední 
Ameriky (ze španěl. Programa Regional de Reconstrucción para  América  
 Central – PRRAC) z rozpočtové položky na obnovu řádově 250 milionů EUR. 
Většina těchto prostředků se přidělovala prostřednictvím 15 jednotek  řízení programu
4 (z angl. programme management units  – PMU), jak ukazuje 
tabulka 1 .4 Jednotky řízení programu byly 
ustaveny po mezinárodním výběrovém 
řízení. V jejich čele stojí ředitel. Byly 
odpovědné za provádění programů 
týkajících se činností obnovy 
schválených Komisí.
INTERVENCE PRRAC PODLE ZEMÍ A PARTNERŮ TABULKA 1
(v milionech EUR)
StátVelké projekty 
řízené 
15 jednotkami 
řízení programu 
(PMU)Středně velké 
projekty řízené 
orgány veřejné 
správy a OSNMalé projekty 
nevládních 
organizacíCelkem
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nikaragua 72,9 5,1 5,3 83,3
El Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Guatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Celkem 222,0 13,9 13,8 249,7
Zdroj : Výroční zpráva PRRAC za rok 2005.
8
PŘÍSPĚVKY Z ROZPOČTU EU DO SVĚŘENECKÉHO FONDU SDRUŽUJÍCÍHO 
VÍCE DÁRCŮ, INDONÉSIE TABULKA 2 5.  Po cunami směřovala Komise svou podporu Indonésii (přibližně 200 milionů 
EUR) přes svěřenecký fond Světové banky sdružující více dárců, jak ukazuje 
tabulka 2 . Za stanovení priorit, schvalování projektů a monitorování postupu 
svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců byl odpovědný řídící výbor,  jemuž spolupředsedala Komise, Světová banka a vládní agentura odpovědná 
za koordinaci úsilí o obnovu
5. Na projekty dohlížela partnerská agentura – 
obvykle Světová banka – a prováděla je prováděcí agentura, obvykle některé 
ministerstvo6.
 6.  Po cunami poskytovala Komise podporu Srí Lance prostřednictvím mezinárod-
ních organizací, především Asijské rozvojové banky a Organizace spojených národů (viz tabulka 3 ). 5 Úřad pro obnovu a rekonstrukci 
provincií Aceh-Nias (BRR neboli Badan 
Rehabilitasi dan Rekonstruksi ).
6 Evropská komise byla největší dárcem 
svěřeneckého fondu sdružujícího 
více dárců. Přislíbila přes 200 milionů 
EUR, tj. 40 % celkově přislíbených 
prostředků. K největším přispěvatelům patřilo dálo Nizozemsko (26 %), 
Spojené království (11 %) a Světová 
banka (4 %).
(v milionech EUR)
Příspěvek ZdrojDohodnuté 
datumCelkem
Mechanismus rychlé 
reakceMechanismus rychlé 
reakce12.8.2005 3,5
První příspěvek Spolupráce 
s asijskými a latinskoamerickými zeměmi29.8.2005 29,9
Druhý příspěvek 21.9.2005 37,7
Třetí příspěvek 16.12.2005 13,9
Čtvrtý příspěvek Obnova 25.4.2006 117,5
Celkem 202,5
9
ODDÍL 1.2. REGULATORNÍ RÁMEC
 7.  Nařízení o obnově7 popisuje postupy u konkrétních rozpočtových položek pro 
obnovu a definuje podporu na obnovu jako druhou z následujících tří klíčo-vých fází pomoci poskytované po přírodní katastrofě:
a) počáteční krátkodobá základní humanitární pomoc, která si klade za cíl 
zachraňovat životy a reagovat na okamžité potřeby jednotlivců zasažených 
krizí, například poskytnutím potravinové pomoci v nouzi, vody, přístřeší 
a léků; 
b) střednědobá podpora na obnovu, jejímž cílem je rekonstruovat základní 
infrastrukturu, obnovit výrobu a posílit instituce;
c) obnovení dlouhodobé rozvojové pomoci. 7 Nařízení Rady (ES) č. 2258/96 ze dne 
22. listopadu 1996 o akcích obnovy 
a rekonstrukce v rozvojových zemích 
(Úř. věst. L 306, 28.11.1996, s. 1).
TABULKA 3
PROJEKTY FINANCOVANÉ NA SRÍ LANCE 
(v milionech EUR)
Rozhodnutí Rozpočet Partner Název Částka 
2005 
45 milionů EURSpolupráce 
s asijskými a latinskoame-rickými zeměmiAgentura OSN Program pro 
bezprostřední zajištění živobytí5,4
Asijská rozvojová 
bankaObnova pozemní 
komunikace Matara-Batticaloa39,4
2006
50 milionů EURObnova Mezinárodní 
organizaceRozvoj prostředků 
obživy v komunitě9,9
Agentura OSN Obecní přístupové 
komunikace29,9
Agentura OSN Ozdravení 
životního prostředí9,9
Celkem 94,5
10
 8.  Sdělení Komise o návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD)8 zdůraz-
ňuje, že u těchto tří fází by se nemělo postupovat izolovaně, naopak by se 
měly koordinovat, aby se zajistila jejich těsná návaznost. 
 9.  Nařízení o spolupráci s asijskými a latinskoamerickými zeměmi9 rovněž zahrnuje 
ustanovení týkající se financování obnovy po katastrofách10. Za provádění  
podpory na obnovu jak podle nařízení o obnově, tak podle nařízení o spolu-
práci s asijskými a latinskoamerickými zeměmi odpovídá Úřad pro spolupráci 
EuropeAid. 
 10.  Aby bylo možno urychleně reagovat na potřeby zemí, které trpí v důsledku kata-
strofy, byl nařízením Rady (ES) č. 381/200111 ustaven mechanismus rychlé  
reakce, který spadá do gesce generálního ředitelství pro vnější vztahy. Nelze 
jím financovat humanitární pomoc a je možné jej použít pouze k finančnímu 
zajištění akcí, které netrvají déle než šest měsíců a které by nebylo možné 
v rámci stávajících nástrojů zahájit dostatečně rychle. Postupy mechanismu rychlé reakce umožňují reagovat rychle, neboť Komise musí Radu o zamýšle-
ných akcích pouze informovat, formální schválení není nutné. 8 KOM(96) 153 ze dne 30. dubna 1996 
o návaznosti základní pomoci, obnovy 
a rozvoje.
9 Nařízení Rady (EHS) č. 443/92 ze dne 
25. února 1992 o finanční a technické 
pomoci asijským a latinskoamerickým 
rozvojovým zemím a o hospodářské 
spolupráci s nimi (Úř. věst. L 52, 27.2.1992, s. 1).
10 Nařízení o obnově umožňuje přijímat 
rozhodnutí až do výše 2 milionů EUR, 
aniž by bylo nutné jejich přijetí 
výborem členských států, zatímco 
u nařízení o spolupráci s asijskými a latinskoamerickými zeměmi je tento 
strop 1 milion EUR.
11 Úř. věst. L 57, 27.2.2001, s. 5.
11
 11.  V roce 2007 nahradil stávající nařízení nástroj pro rozvojovou spolupráci12, jehož 
prováděním byl pověřen EuropeAid, a nástroj stability13, jehož prováděním 
bylo pověřeno generální ředitelství pro vnější vztahy. Oba nástroje zahrnují 
zjednodušené postupy reakce na katastrofu14. 12 Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 
18. prosince 2006, kterým se zřizuje 
finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, 
s. 41).
13 Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje 
stability (Úř. věst. L 327, 24.11.2006, 
s. 1).
14 Rozhodnutí o financování se obvykle 
přijímají po schválení řídícím výborem 
členských států. V krizové situaci však nástroj stability umožňuje financovat 
opatření až do výše 20 milionů EUR, 
aniž by je řídící výbor členských 
států přijal. Nástroj pro rozvojovou 
spolupráci umožňuje v případě nepředvídaných okolností, jako je 
přírodní katastrofa, rychlou reakci 
v podobě zvláštních opatření až do 
výše 10 milionů EUR, aniž by řídící 
výbor členských států tato opatření 
přijal. 
Výstavba čističky odpadních vod v Hondurasu
Zdroj : Evropský účetní dvůr

 12.  Audit zkoumá odezvu Komise na potřebu obnovy po cunami z prosince 2004 
a doplňuje ji prověrkou reakce Komise na hurikán Mitch. Ačkoliv hurikán Mitch 
zasáhl Střední Ameriku v roce 1998, související projekty se dokončovaly ještě 
v roce 2007. 
 13.  Předmětem tohoto auditu není humanitární pomoc, neboť tu již Účetní dvůr 
prověřoval ve své zvláštní zprávě č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské 
komise v reakci na cunami. Audit nicméně zkoumá návaznost krátkodobé  
humanitární pomoci a dlouhodobé obnovy a rozsah, v němž se na nich podílel 
mechanismus rychlé reakce. 
 14.  Prověřování odezvy Komise na tyto dvě závažné katastrofy umožňuje zaměřit 
audit na tři různé prováděcí mechanismy:
a) ve Střední Americe na jednotky řízení programu (PMU);
b) v Indonésii na příspěvky do svěřeneckého fondu sdružujícího více  
dárců;
a) na Srí Lance na příspěvky mezinárodním organizacím.
 15.  Tato zpráva se s cílem posoudit výkonnost Komise při řízení pomoci na obnovu 
po hurikánu Mitch a po cunami zabývá těmito klíčovými otázkami: 
a) Provedla Komise v souvislosti s obnovou přiměřenou identifikaci potřeb 
těch, kteří byli katastrofou zasaženi?
b) Zajišťují postupy Komise včasné a efektivní provádění podpory?c) Dosáhly projekty očekávaných cílů včetně uspokojivé návaznosti krátko-
dobé pomoci a dlouhodobého rozvoje? 
 16.  Audit vycházel z prověřování dokumentace, pohovorů a návštěv na místě. Sys-
témy řízení, monitorování a kontroly pomoci byly posouzeny a potvrzeny  
návštěvami partnerů a projektů v Nikaragui, Hondurasu, Indonésii a na Srí Lance. Projekty a partnery kontrolované na místě uvádí tabulka 4 . Projekty 
pro návštěvy na místě se vybíraly podle kritérií zohledňujících sektor, místo, 
částku, fázi realizace a druh partnera s cílem získat přiměřenou souhrnnou 
představu o situaci.KAPITOLA 2. 
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
13
(v milionech EUR)
Partner Popis projektuFinancování 
z prostředků 
Komise 1
NIKARAGUA
PMU Posílení sektoru vzdělávání (FOSED) 18,7PMU Integrační projekt Estelí Ocotal (PRIESO) 18,9
PMUObnova a posilování zdravotnických služeb ve městě 
Mangua (FORSIMA)10,2
PMU Integrační projekt pro periferie Managuy (PROMAPER) 23,9
OSN Vodovodní a sanitační zařízení v departamentu León 1,5Celková hodnota projektů navštívených v Nikaraguy 73,2
HONDURAS
PMU Vodovodní a sanitační zařízení v Tegucigalpě 26,7PMU Zdravotnictví a vzdělávání 23,1
PMUPodpora obecní správy, bydlení a soukromého 
sektoru (místní rozvoj)23,9
Celková hodnota projektů navštívených v Hondurasu 73,7
INDONÉSIE
Světová bankaObnova systému správní evidence pozemků 
provincie Aceh8,4
Světová banka Rozvojový projekt Kecamatan (KDP) 19,0
Světová banka Projekt zaměřený chudobu ve městech (UPP) 5,3
Světová bankaKomunitní projekt obnovy a rekonstrukce osídlení 
(REKOMPAK)24,9
OSNProgram řízení odpadů v rámci základní pomoci po 
cunami4,2
Celková hodnota projektů navštívených v Indonésii 61,8
SRÍ LANKA
OSN Program pro bezprostřední zajištění živobytí 5,4Asijská 
rozvojová bankaObnova pozemní komunikace Matara-Batticaloa 39,4
Mezinárodní 
organizaceRozvoj prostředků obživy v komunitě 9,9
OSN Obecní přístupové komunikace 29,9
OSN Ozdravení životního prostředí 9,9Celková hodnota projektů navštívených na Srí Lance 94,5
1 U projektů v Indonésii odpovídá uváděná částka 40 % finančních prostředků poskytnutých 
svěřeneckým fondem sdružujícím více dárců, který ze 40 % financuje Komise. TABULKA 4
PROJEKTY OBNOVY NAVŠTÍVENÉ NA MÍSTĚ 
ODDÍL 3.1. IDENTIFIKACE POTŘEB OBNOVY 
A NÁVRH PROJEKTŮ
 17.  Audit zkoumal, zda Komise v počáteční fázi poskytování humanitární pomoci po 
hurikánu Mitch a po cunami vyvinula strategii pro následnou fázi obnovy,  
která by se soustředila nejen na fyzickou obnovu základní infrastruktury,  
ale i na širší potřeby15. Audit rovněž zkoumal, zda se následně tato strategie 
obnovy včas odrazila v projektech, a míru účasti příjemců na udržitelnosti 
pomoci. 
VČASNÁ STRATEGIE OBNOVY ZAHRNUJÍCÍ ŠIRŠÍ PROBLÉMY 
 18.  Po hurikánu Mitch v říjnu 1998 vypracovala Komise strategii obnovy za méně 
než šest měsíců. Plánovaná odezva v podobně obnovy byla vyložena v akč-
ním plánu Společenství pro rekonstrukci Střední Ameriky z dubna 199916. 
Z tohoto dokumentu se vycházelo i při ustavení Regionálního programu pro 
obnovu Střední Ameriky. Program se zaměřil na vzdělávání a zdravotnictví 
a jeho cílem bylo nejen obnovit poškozenou infrastrukturu, ale také zdoko-
nalit a transformovat služby, a vytvořit tak základ pro udržitelnější rozvoj. 
 19.  Po cunami v Indickém oceánu z prosince 2004 byla odezva Komise v podobě plánu 
obnovy rovněž realizována za méně než šest měsíců a vyložena v Indikativ-ním programu k cunami z května 2005
17. Program se zaměřil na opětovnou 
výstavbu silnic, domů, škol a nemocnic a na zajištění prostředků pro obživu. 
Zohlednil, že cunami měly dopad i na oblasti za úzkým pobřežním pásem,  
který byl zaplaven, a zaměřil se na podporu širšího rozvoje celé populace  
postižených oblastí. Rovněž uznal potřebu citlivého přístupu k dlouhodobým konfliktům mezi vládou a separatistickými organizacemi jak v provincii Aceh, 
tak na Srí Lance. V provincii Aceh si třicetiletý konflikt mezi indonéskou vládou 
a Hnutím za svobodný Aceh (GAM) vyžádal 15 000 životů. Na Srí Lance vedou 
s přestávkami od roku 1983 Tygři osvobození tamilského Ílámu (LTTE) s vládou válku, která stála již 60 000 lidských životů. V prosinci 2004, kdy k cunami došlo, se odhadovalo, že po třech letech příměří a návratu 400 000 osob do 
místa jejich původu se zde stále nachází 400 000 osob vysídlených v důsledku tohoto konfliktu.15 Sdělení Komise KOM(2001) 153 ze 
dne 23. dubna 2001 o návaznosti 
základní pomoci, obnovy a rozvoje 
(LRRD) – Hodnocení a sdělení Komise KOM(2005) 153 ze dne 20. dubna 2005 
o posílení schopnosti EU reagovat na 
katastrofy a krize ve třetích zemích.
16 KOM(1999) 201 ze dne 28. dubna 
1999 – Sdělení Komise Evropskému 
parlamentu a Radě o akčním plánu 
Společenství na rekonstrukci Střední 
Ameriky. 
17 C(2005) 1490 ze dne 23. května 
2005 – Indikativní program k cunami, Indonésie, Srí Lanka, Maledivy 
(2005–2006).KAPITOLA 3. 
PŘIPOMÍNKY
15
RYCHLEJŠÍ NÁVRH PROJEKTŮ A LEPŠÍ ÚČAST PŘÍJEMCŮ 
V PŘÍPADĚ CUNAMI NEŽ U HURIKÁNU MITCH
 20.  Po hurikánu Mitch pak kancelář technické pomoci aplikovala původní strategii, 
vyjádřenou v akčním plánu Společenství pro rekonstrukci Střední Ameriky  
z dubna 1999, na konkrétní projekty. Proces návrhu projektů začal v říjnu 1999 
a trval tři roky až do října 2002, tj. čtyři roky po hurikánu Mitch. Vzhledem 
k délce trvání tohoto procesu bylo nutné, aby jednotky řízení programu odpo-
vědné za provádění změnily návrhy některých projektů, což vedlo k dalším 
průtahům ještě před vlastním zahájením projektů. Volba 15 jednotek řízení 
programu bez protistran na národní úrovni dále omezila kontakty s vnitros-tátními orgány ve fázi návrhu projektů. 
 21.  V Indonésii byl proces návrhu projektů po cunami naopak rychlejší. V květnu 2005 
byly na prvním zasedání řídícího výboru svěřeneckého fondu sdružujícího  
více dárců odsouhlaseny návrhy koncepce čtyř projektů v celkové hodnotě přibližně 150 milionů EUR. Podrobné projektové návrhy všech čtyř projektů 
byly následně do srpna 2005 schváleny. Jedním z hlavních důvodů, proč se 
Komise rozhodla směřovat svou pomoc přes svěřenecký fond sdružující více 
dárců, byla snaha o posílení koordinace. Svěřenecký fond sdružující více dárců 
pouze schvaloval projekty, které již dříve vybrala vládní agentura odpovědná 
za koordinaci úsilí o obnovu. Aby bylo zajištěno řešení skutečných potřeb  
a posíleny vyhlídky na udržitelnost projektů, byla dále často součástí projektů i koncepce participativního plánování. 
 22.  Rovněž na Srí Lance byla fáze návrhu projektů rychlejší a dohody k prvnímu dílu 
pomoci ve výši 45 milionů EUR, poskytované prostřednictvím mezinárodních 
organizací, byly podepsány do listopadu 2005. Komise zde stejně jako v Indo-nésii působila za pomoci koordinačních mechanismů přijímající země – i když 
se tak dělo na úrovni krajů, což Komise považovala za účelnější – a  kvůli  
posílení udržitelnosti byla často součástí projektů i koncepce participativního 
plánování. Naopak u druhého dílu pomoci ve výši 50 milionů EUR docházelo na Srí Lance z důvodu vážných politických problémů v zemi ke zpožděním ve fázi návrhu projektů. Původně se plánovalo, že se tyto prostředky budou 
poskytovat prostřednictvím svěřeneckého fondu struktury operativního řízení po cunami (z angl. Post Tsunami Operational Management Structure – PTOMS) 
schváleného v červnu 2005
18. V prosinci 2005 však byla PTOMS prohlášena 
za neústavní a delegace po tomto neúspěchu okamžitě začala pracovat na 
změnách návrhů projektů. 18 Struktura operativního řízení po 
cunami (PTOMS) byl mechanismus pro 
rozdělování finančních prostředků 
poskytovaných po cunami z externích zdrojů oblastem na severovýchodě 
prostřednictvím řady výborů složených 
ze zástupců vlády (zastupujících 
převážně sinhálskou populaci), Tygrů 
osvobození tamilského Ílámu (LTTE) a muslimské komunity.
16
ODDÍL 3.2. PROVÁDĚNÍ PODPORY
 23.  Při auditu se zkoumalo, zda bylo provádění podpory na obnovu dostatečně rychlé, 
aby mohlo splnit potřeby osob zasažených katastrofou19, a zda systémy, na něž 
se Komise při monitorování efektivnosti provádění a pokroku oproti plánům 
spoléhala, umožnily zajistit řádné finanční řízení podpory20. 
RYCHLÉ PROVÁDĚNÍ V INDONÉSII, POMALÉ NA SRÍ LANCE 
A PO HURIKÁNU MITCH
 24.  Ve Střední Americe docházelo po zdlouhavé fázi návrhu projektů k dalším zpoždě-
ním při provádění, která často souvisela s obtížemi při hledání vyhovujících 
dodavatelů a identifikaci vhodných pozemků (viz rámeček 1).19 Nařízení Rady (ES) č. 2258/1996 ze 
dne 22. listopadu 1996 o akcích obnovy 
a rekonstrukce v rozvojových zemích 
(Úř. věst. L 306, 28.11.1996, s. 1).
20 Sdělení Komise KOM(2005) 153 
ze dne 20. dubna 2005 o posílení 
schopnosti EU reagovat na katastrofy 
a krize ve třetích zemích.
PŘÍKLADY ZPOŽDĚNÍRÁMEČEK 1
V Nikaragui  začal projekt stavebních prací na 
odpadní kanalizaci až v roce 2006, tj. více než sedm 
let po hurikánu Mitch. Důvodem byla zdlouhavá 
fáze návrhu projektů a potřeba upravovat původní 
neuspokojivé návrhy, a dále obtíže s nalezením 
vyhovujícího dodavatele. Konečné termíny byly 
prodlouženy: u jednotek řízení programu odpověd-ných za vodovodní a kanalizační projekt v Hondu-
rasu kvůli obtížím s nalezením vhodných pozemků 
a u 
jednotek řízení programu  odpovědných za pro-
jekt v oblasti zdravotnictví a vzdělávání v Hondurasu  
kvůli nedostatku kapacity prováděcí agentury.Komise převedla na Srí Lanku  prostřednictvím Asij-
ské rozvojové banky  40 milionů EUR na obnovu 
státních silnic. Práce na silnici A2 na jihu začala až 
v roce 2007 a veřejná soutěž na stavební práce na 
silnici A4 na východě se v září 2007 teprve vyhod-
nocovala. Dokončení projektu v hodnotě 5 milionů 
EUR zaměřeného na rozvoj prostředků pro obživu, který prováděla  
agentura OSN , se kvůli zhoršující 
se bezpečnostní situaci zpozdilo a projekt byl pro-
dloužen o jeden rok do září 2008.
17
 25.  Nejrychlejší ze všech reakcí byla odezva v Indonésii ze strany svěřeneckého 
fondu sdružujícího více dárců a navzdory jistým zpožděním se do dvou let 
po cunami realizovalo mnoho výstupů. 
 26.  Na Srí Lance byl pokrok pomalý. Při obnově státních silnic financované Asijskou 
rozvojovou bankou docházelo ke zpožděním. V důsledku potřeby projektové 
návrhy pozměnit (viz bod 22) se navíc práce na projektech prováděných agen-
turami OSN zahajovala teprve v druhé polovině roku 2007. K dalším zpožděním 
docházelo zejména v souvislosti s obtížemi při najímání zaměstnanců. To vše 
vedlo k tomu, že téměř tři roky po cunami se s prací na projektech ozdravění 
životního prostřední a projektech obecních silnic prováděných agenturami Spojených národů teprve začínalo. 
Práce na státní silnici A2 na Srí Lance 
Zdroj : Evropský účetní dvůr
18
POTŘEBA POSÍLIT SYSTÉMY DOHLEDU ZA ÚČELEM ZAJIŠTĚNÍ 
EFEKTIVNOSTI
 27.  Ve Střední Americe se projekty obnovy realizovaly prostřednictvím jednotek řízení 
programu a delegace obvykle prováděly pečlivé monitorování a kontrolu  výdajů. Komise však nezajistila, aby byly k dispozici srovnatelné informace 
nebo standardní informace o nákladech, které by umožnily provádění moni-
torovat a prokázat jeho efektivnost (viz rámeček 2). Komise také u některých 
projektů, např. u stavebních prací na odpadní a vodovodní kanalizaci, neza-
jistila stanovení jasně kvantifikovaných cílů výstupů, podle nichž by se dalo posoudit, zda bylo dosaženo plánovaných výstupů. Navíc nebylo provedeno 
plánované externí hodnocení Regionálního programu pro obnovu Střední  
Ameriky v polovině období. 
Jednotkové náklady srovnatelných činností v rámci Regionálního programu pro obnovu 
Střední Ame-
riky (například náklady na dům, na metr krychlový 
vodní nádrže, na latrínu, na metr odpadní a vodo-
vodní kanalizace) se nevypočítávají systematicky 
a nesrovnávají se podle delegací. Následná kontrola, zdůvodnění a vysvětlení podstatných odchylek tedy nejsou možné. Děje se tak navzdory tomu, že rozpětí jednotkových nákladů na činnosti je široké. Napří-
klad 
jednotka řízení programu  odpovědná za projekt 
na okraji města Managua zaplatila agentuře OSN 
7 000 EUR na dům, zatímco jednotka řízení pro-
gramu odpovědná za projekt obecní správy v Hon-durasu byla schopná stavět za pouhých 2 900 EUR 
na dům díky tomu, že do stavebních týmů zapojila 
příjemce.Zprávy 
svěřeneckého fondu  pro Indonésii sdružu-
jícího více dárců neuvádějí výstupy projektů do 
souvislosti s odpovídajícími náklady, a nelze z nich 
tedy vycházet při posuzování účelnosti nákladů ani 
stanovování referenční hodnoty. 
Na Srí Lance  udělily delegace agenturám OSN pro-
jekty v přibližné celkové hodnotě 40 milionů EUR. Delegace měly na základě širokého posouzení za to, 
že tento postup je vhodnější než využití dodavatelů 
ze soukromého sektoru nebo nevládních organizací. 
Aby byla prokázána efektivnost zvolené koncepce, 
mohly by se jednotkové náklady, jako náklady na kilometr silnic vybudovaných agenturou OSN na 
základě smluv s místními obcemi, monitorovat 
a srovnávat s náklady alternativních mechanismů 
(s ohledem na místní podmínky). NEDOSTATEK SROVNATELNÝCH NEBO STANDARDNÍCH INFORMACÍ O NÁKLADECHRÁMEČEK 2
19
 28.  Svěřenecký fond pro Indonésii sdružující více dárců získává 40 % svých finančních 
prostředků od Komise a 50 % od členských států EU. Většinu projektů financo-
vaných svěřeneckým fondem sdružujícím více dárců řídí Světová banka, která 
však interní monitorovací zprávy vypracované na základě návštěv projektů 
v terénu s řídícím výborem systematicky nesdílela. Ani každoročně vydá-vané zprávy o pokroku svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců nenabídly 
úplný a vyvážený pohled na stav provádění projektů, neboť se zaměřovaly 
na pokrok, aniž by však zmiňovaly nedokončenou práci. Komisi a dalším dár-
cům se podařilo zlepšit kvalitu informací, když získali podrobnou zprávu  
o pokroku za období do prosince 2006 a zprávy za následná půlroční období. Stejně jako v případě hurikánu Mitch nebyly k dispozici srovnatelné informace 
o nákladech a u některých projektů nebyly stanoveny jasně kvantifikované cíle 
výstupů, např. u projektu, který se týkal chudoby ve městech, byl k dispozici 
pouze seznam celkových potřeb, které se pohybovaly nad rámcem dostupných 
finančních prostředků. 
 29.  Na Srí Lance Komise u projektů prováděných jednou agenturou OSN nezajistila 
dostupnost srovnatelných informací o nákladech, které by umožnily pro-
vádění monitorovat a prokázat jeho efektivnost. U projektů prováděných  
agenturami OSN Komise rovněž nezajistila vypracování jasně kvantifikova-
ných cílů výstupů, podle nichž by se dalo posoudit, zda bylo plánovaných  
výstupů dosaženo. Delegace dále u těchto projektů dosud nestanovila postupy schvalování návrhu plánovaných stavebních prací ani přijímání dokončených 
stavebních prací. 
20
ODDÍL 3.3. DOSAHOVÁNÍ VÝSLEDKŮ
 30.  Při auditu se prověřovalo, zda bylo očekávaných výstupů dosaženo a role EU při-
tom byla dostatečně zviditelněna a zda projekty splnily potřeby nejen osob 
přímo zasažených hurikánem Mitch a cunami, ale i širší populace. Rovněž se zkoumalo, zda podpora na obnovu účelně navazovala na počáteční krátkodo-
bou humanitární pomoc na straně jedné a dlouhodobou rozvojovou pomoc na 
straně druhé
21. Aby bylo možné posoudit vyhlídky na udržitelnost, prověřovala 
se i míra vlastnické odpovědnosti a plány na budoucí financování. 21 Nařízení (ES) č. 2258/1996.
Jednotky řízení programu , které program PRRAC 
v Nikaragui  prováděly, mimo jiné vybudovaly 
nebo obnovily 139 škol, více než 1 050 domů, pět 
zdravotnických středisek a ústředí úřadu pro zdra-
votnictví a provedly stavební práce na vodovodní 
a odpadní kanalizaci, včetně budování studní, vod-ních nádrží a latrín. V 
Hondurasu  patřily k výstupům 
stavební práce na vodovodní a odpadní kanali-zaci, 1 280 nových a 200 rekonstruovaných domů 
a 336 nových nebo obnovených škol a zdravotnic-
kých středisek. 
Svěřenecký fond sdružující více dárců  podpořil 
v Indonésii  do konce roku 2006 výstavbu nebo 
obnovu 2 100 domů, 1 900 km obecních silnic, 
240 škol, 118 komunitních středisek, 40 zdravot-nických středisek a 680 čističek vody. Rozhodnutí 
Komise směřovat fi  nanční prostředky přes svěře-
necký fond sdružující více dárců však u příjemců 
a dárců snížilo viditelnost EU.
Do druhé poloviny roku 2007 byly výstupy na Srí 
Lance  pouze omezené, neboť s prací na projektech 
státních a obecních silnic prováděných Asijskou roz-
vojovou bankou  a agenturou OSN  se teprve začínalo. 
V rámci projektů rozvoje prostředků pro obživu pro-
bíhalo nebo bylo dokončeno přibližně 100 činností 
souvisejících s rozvojem prostředků pro obživu. 
Téměř polovina plánovaného sběru sutin proběhla v rámci programu ozdravění životního prostředí, 
s budováním skládek a recyklačních center se však 
kvůli zpoždění při hledání vhodných lokalit ještě 
nezačalo.VÝSTUPYRÁMEČEK 3
21
Vodní nádrže v Nikaragui
Zdroj:  Evropský účetní dvůrBYLO DOSAŽENO MNOHA UŽITEČNÝCH VÝSTUPŮ
 31.  Přes obtíže při porovnávání výsledků s plánovanými cíli (viz body 27–29) vyústily 
projekty financované Komisí ve Střední Americe a v Indonésii v řadu výstupů 
(viz rámeček 3). Komise a její partneři však v některých případech neposkytli dostatečné informace (např. srovnatelné informace o nákladech), které by 
mohly pomoci ukázat, zda tyto výstupy představují efektivní využití finanč-
ních prostředků (viz body 27–29). Na Srí Lance bylo do druhé poloviny roku 
2007 převážně z důvodu obnovení konfliktu dosaženo jen několika výstupů 
(viz body 22–26).
22
 32.  Po obou katastrofách došlo k významnému nárůstu cen z důvodu zvýšené poptávky 
po pracovní síle, výrobních provozech a materiálech. U projektů bez jasně 
kvantifikovaných cílů z hlediska výstupů nebylo možné dopad inflace měřit, 
nicméně v případech, kde byly cíle stanoveny jasně, nebyl k provedení  
všech původně plánovaných činností dostatek finančních prostředků (viz  rámeček 4). 
 33.  Dosažení výsledků projektu závisí nejen na produkci výstupů, ale i na tom, že bude 
zajištěno, aby tyto výstupy byly pro příjemce užitečné. Pokud jde o Indoné-
sii, Komise uznala potřebu zvýšit v domech financovaných ze svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců dostupnost veřejných služeb poskytnutím nutné 
podpůrné infrastruktury, zvláště pro dodávky pitné vody. Ve všech třech  
navštívených zemích se projekty nezaměřovaly pouze na obnovu poškozené 
infrastruktury a pomoc přímo zasažené populaci (viz body 18 a 19). Sestávaly 
naopak převážně z činností souvisejících více s rozvojem než s obnovou,  
přičemž kategorie příjemců zahrnovala širší populaci (viz rámeček 5). 
Jednotka řízení programu  odpovědná za zlepšování 
zdravotnických služeb v Nikaragui  neměla dostatek 
fi nančních prostředků, aby mohla vybudovat plá-
nované zdravotnické středisko v San Rafael del Sur. 
Důvodem byl nárůst cen pracovní síly a materiálů, 
který více než vyvážil dodatečné místní fi  nanční pro-
středky, jež byly k dispozici v důsledku posílení eura oproti nikaragujské córdobě.
Svěřenecký fond sdružující více dárců  plánoval vybu-
dovat v Indonésii  až 10 000 domů a opravit dalších 
15 000. Tyto cíle však byly z důvodu nárůstu cen 
sníženy na 6 000, respektive 8 400 domů.Na Srí Lance  nestačily fi  nanční prostředky z důvodu 
zvýšení cen na pokrytí nákladů na všechny silnice 
a činnosti původně plánované v rámci projektu 
obnovy silnic prováděného prostřednictvím Asijské 
rozvojové banky . Bylo proto upuštěno od plánova-
ných činností souvisejících s výstavbou a budováním silnic v přibližné hodnotě 8 milionů EUR, a aby bylo možné uhradit náklady na stavbu, které byly vyšší, než se předpokládalo, byly sem z jiného programu 
obnovy silnic převedeny další fi  nanční prostředky 
v hodnotě 13 milionů EUR. Očekává se však, že 
euro, které oproti srílanské rupii v letech 2006 
a 2007 posilovalo, bude veškerý další nárůst cen kompenzovat. DOPAD INFLACE NA VÝSTUPYRÁMEČEK 4
23
RÁMEČEK 5
U PROJEKTŮ NEŠLO O PROSTOU OBNOVU POŠKOZENÉ INFRASTRUKTURY
Vzdělávací projekt v Nikaragui  i projekt na vodo-
vodní a sanitární zařízení v Hondurasu  se soustře-
dily na potřeby, které existovaly již před hurikánem 
Mitch. Žádné ze zdravotnických středisek vybudo-
vaných jednotkou řízení programu odpovědnou za 
zdravotnický projekt v Nikaragui nemělo nahradit střediska zničená nebo vážně poškozená hurikánem Mitch. Rovněž většina domů vybudovaná jednot-kami řízení programu nebyla postavena jako náhrada 
za domy zničené hurikánem. Příjemci se vybírali na 
základě chudoby a zranitelnosti. Ačkoliv stará rad-
nice v Sandinu nebyla při hurikánu Mitch zničena, 
postavila se radnice nová, neboť příliv uprchlíků po hurikánu Mitch kladl větší nároky na obecní 
správu. V 
Indonésii  financoval svěřenecký fond sdružu-
jící více dárců  projekt v hodnotě 50 milionů EUR 
zaměřený na rozvoj okresů (rozvojový projekt Keca-
matan). Z 221 okresů, které projekt zahrnul, nebylo 
přímo zasaženo cunami 134 (více než 60 %). 
Na Srí Lance  bylo na obnovu státních a obecních 
silnic alokováno prostřednictvím projektů řízených 
Asijskou rozvojovou bankou  a agenturou OSN  
70 milionů EUR. Tyto silnice byly ve špatném stavu 
již před cunami. Projekt řízení odpadů prováděný 
agenturou OSN zahrnuje celý okres Ampara, nikoliv 
jen jeho pobřežní část, která byla přímo zasažena cunami.
Zdroj : Evropský účetní dvůrDům v provincii Aceh fi  nancovaný svěřeneckým fondem sdružujícím více dárců
24
SROVNÁNÍ NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ HUMANITÁRNÍ POMOC
 34.  Návaznost počáteční humanitární pomoci a následné podpory na obnovu po 
hurikánu Mitch z roku 1998 byla kvůli zdlouhavému procesu návrhu projektů 
a následným zpožděním odezvy v podobě obnovy slabá (viz body 20 a 24).
 35.  Po cunami zohledňovala odezva Komise návaznost obnovy na humanitární pomoc 
citlivěji, zvláště v Indonésii spolupůsobila řada faktorů, které tuto návaznost 
posílily:
a) Relativně rychlá odezva svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců (viz 
bod 25) umožnila navázat některé projekty obnovy na dřívější humanitární 
projekty generálního ředitelství pro humanitární pomoc (ECHO). ECHO 
například poskytlo dočasná přístřeší, zatímco svěřenecký fond sdružující 
více dárců pak tuto činnost dále rozvinul stavbou trvalých obydlí.
b) Dlouhodobý charakter humanitární intervence generálního ředitelství pro 
humanitární pomoc (až do poloviny roku 2007) posílil návaznost pomoci 
a obnovy, a to zejména tím, že intervence zahrnula i krátkodobou obnovu, 
jako výstavbu člunů nebo přístavní hráze v Lampuuku v provincii Aceh. 
c) Mechanismus rychlé reakce financoval činnosti, které návaznost huma-
nitární pomoci a obnovy posílily, například zajištění satelitních snímků. 
Rovněž financoval iniciativy usilující o zprostředkování jednání, které  
v srpnu 2005 vedly k mírové dohodě mezi indonéskou vládou a Hnutím za 
svobodný Aceh (GAM), a tím posílil základy úsilí o obnovu a dlouhodobý 
rozvoj.
25
 36.  Akce svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců se nicméně v klíčové oblasti 
obnovy prostředků pro obživu zničených cunami zpozdila. Teprve v květnu 
2007 vyčlenil 50 milionů EUR na hospodářský rozvoj a zajištění prostředků 
pro obživu. Ačkoliv projekty svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců  poskytly práci mnohým, šlo o krátkodobé zaměstnání. Většina kvalifikované 
pracovní síly navíc nepocházela z provincie Aceh.
Projekt generálního ředitelství pro humanitární pomoc, jehož cílem 
byla obnova prostředků pro obživu rybářů v provincii Aceh
Zdroj : Evropský účetní dvůr
26
 37.  I na Srí Lance působilo GŘ ECHO do poloviny roku 2007. Mechanismus rychlé 
reakce zde financoval projekt rychlé obnovy v hodnotě 2 milionů EUR spočíva-
jící v úklidu trosek a zdokonalení kanalizace. Navzdory těmto opatřením však 
byla návaznost humanitární pomoci a obnovy slabá, protože GŘ ECHO sou-
středilo své humanitární aktivity na sever a východ, a většina těchto oblastí byla později z důvodu eskalace konfliktu nepřístupná. V mnoha oblastech, 
kde předtím GŘ ECHO působilo, nebylo tedy možné činnosti obnovy provádět. 
Komise se navíc rozhodla, že po poskytnutí dočasných přístřeší nebude násle-
dovat výstavba trvalých obydlí, protože sektor výstavby obydlí v oblastech 
zasažených cunami byl jinými dárci relativně přefinancován. 
TĚSNÁ NÁVAZNOST DLOUHODOBÉ POMOCI 
 38.  Po obou katastrofách byla strategií odezvy Komise nejen rekonstrukce poškozené 
infrastruktury a obnova prostředků pro obživu osob, které tyto katastrofy  
zasáhly přímo, ale i řešení dlouhodobých potřeb souvisejících s rozvojem,  a to nejen osob přímo zasažených katastrofou, ale i širší populace (viz body 
18, 19 a 33). Tato orientace na obecnější rozvoj byla realizována v praxi.  
Koncepčně byla v souladu s národními strategiemi a přijímající vlády, jež po 
hurikánu Mitch zdůrazňovaly důležitost „transformace“ a po cunami nutnost 
„stavět znovu a lépe“, ji ocenily. Například zpráva srílanské vlády o obnově po cunami z prosince 2006 chválila ty partnery, kteří se zaměřili na celé okresy, 
nikoliv pouze na pobřežní oblasti přímo zasažené cunami. 
27
OBAVY O UDRŽITELNOST PROJEKTŮ
 39.  Provádění obnovy prostřednictvím jednotek řízení programu bez protistrany 
na národní úrovni, jak je realizovala Komise ve Střední Americe po hurikánu 
Mitch, se nyní zdá být v rozporu s důrazem, který na vlastnickou odpovědnost klade stávající rozvojová politika
22. Je zde tedy riziko nízké udržitelnosti,  
jehož příčinou je nedostatečná účast místních orgánů, což se některé projekty 
snažily řešit podněcováním vlastnické odpovědnosti přímo na místě v prů-
běhu realizace projektu. Komunity, které byly příjemcem pomoci, se nicméně 
na výstavbě zdravotnických středisek a škol přímo nepodílely a udržitelnost projektů týkajících se vodovodní a odpadní kanalizace bude záviset na zří-
zení účelného mechanismu výběru poplatků a vnitrostátní politice v této  
oblasti. 22 Evropský konsenzus o rozvoji, který 
v prosinci 2005 společně přijaly Rada 
a členské státy, Komise a Parlament (Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1), uvádí, 
že společnou zásadou rozvojové 
spolupráce je vlastní odpovědnost 
partnerských zemí za programy. 
Pařížská deklarace o účinnosti 
pomoci ( Paris Declaration on Aid 
Effectiveness ; pozn. překl.: Anglický 
termín effectiveness  se v této zprávě 
překládá v souladu s aktuálním českým 
zněním příslušných právních předpisů 
jako „účelnost“, s výjimkou tohoto 
případu, kdy se jedná o oficiální název dokumentu.) z března 2005 podepsaná 
ministry vyspělých a rozvojových zemí 
rovněž potvrzuje závazek uzpůsobit 
pomoc systémům a postupům 
partnerských zemí a pomoci 
s posílením jejich kapacity. 
Nově postavená škola v Hondurasu
Zdroj : Evropský účetní dvůr
28
 40.  V Indonésii naopak národní agentura odpovědná za koordinaci úsilí o rekonstrukci 
po cunami procházela v rámci výběru všechny projektové návrhy svěřenec-
kého fondu sdružujícího více dárců a fungovala rovněž jako spolupředsedající orgán. Dále byla s cílem zajistit zohlednění místních priorit přijata koncepce 
participativního plánování projektů. Tato spolupráce s populací příjemců  
posílila vyhlídky na udržitelnost, zejména s ohledem na mírovou dohodu, k níž 
Komise přispěla financováním úsilí o zprostředkování jednání. Pokračující  
vládní podpora a udržitelné financování zůstávají nicméně i nadále citlivou 
záležitostí. 
 41.  Rozsáhlé konzultace s místním obyvatelstvem probíhaly i na Srí Lance. Udržitel-
nost projektu řízení odpadu prováděného agenturou OSN bude nicméně závi-
set na zřízení účelného mechanismu výběru poplatků. Udržitelnost státních 
silnic budovaných prostřednictvím Asijské rozvojové banky se bude odvíjet 
od správného fungování nově ustaveného fondu pro údržbu komunikací.  Pokud jde o udržitelnost místních komunikací budovaných v rámci projektu 
prováděného agenturou OSN, bude záležet na kvalitě výstavby. I když projekty 
financované Komisí nabízejí konkrétní rámec spolupráce různých etnických 
komunit, veškeré kroky podniknuté na Srí Lance s cílem zajistit technickou 
a finanční udržitelnost projektů ohrožuje trvající konflikt.
29
Výstavba obecní silnice na Srí Lance s využitím pracovní síly místní komunity
Zdroj: Evropský účetní dvůr
KAPITOLA 4. 
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 42.  Při poskytování podpory na obnovu po hurikánu Mitch a po cunami používala 
Komise tři různé prováděcí mechanismy (ve Střední Americe jednotky řízení 
programu, v Indonésii příspěvky svěřeneckému fondu sdružujícímu více dárců a na Srí Lance příspěvky mezinárodním organizacím). Tabulka 5  ukazuje  
výkonnost Komise v těchto třech lokalitách z hlediska tří auditních otázek. 
Výběr prováděcího mechanismu není jediným faktorem ovlivňujícím výkon-
nost, což jasně prokázal příklad Srí Lanky, kde obnovení konfliktu po cunami 
zpomalilo tempo obnovy a omezilo její geografický rozsah. 
SHRNUTÍ SILNÝCH STRÁNEK A NEDOSTATKŮ TABULKA 5
Auditní 
otázkaKritériaStřední 
Amerika 
po hurikánu 
Mitch Indonésie 
po cunamiSrí Lanka 
po cunami
Zjištění 
potřebVčasná strategie zahrnující 
širší otázky++ +
Včasný návrh projektů 
s účastí příjemců– + + – 1
Provádění 
podporyVčasná realizace – + –1
Monitorování efektivnosti – 2– 2– 2
Dosažení 
výsledkůDosahování užitečných 
výstupů++ –  1
Návaznost na humanitární 
pomoc– + – 1
Návaznost na dlouhodobý 
rozvoj ++ +
Výhlídky na udržitelnost – + – 1
+ = silné stránky; – = nedostatky
1 Souvisí s konfliktem v dané zemi.
2 Souvisí především se sběrem srovnatelných informací o nákladech s jasně definovanými cíli výstupů.
31
Provedla Komise v souvislosti s obnovou přiměřenou identifikaci potřeb  
těch, kdo byli katastrofou zasaženi?
 43.  Pokud jde o zjištění potřeb a návrh projektů, Komise po obou katastrofách rychle 
vyvinula strategii, která byla citlivá k potřebám populace a která svou šíří  
obsáhla i osoby, jejichž majetek nebyl při katastrofě poškozen nebo zničen. 
Po cunami postupovala Komise při návrhu projektů rychleji než po hurikánu 
Mitch a činila tak s větší účastí příjemců s cílem podpořit udržitelnost (viz 
body 17–22).
DOPORUČENÍ 1
Komise by měla pokračovat v rozvoji koncepce přijaté po cunami, která 
umožňuje rychle koncipovat projekty obnovy a pro posílení vlastnické  
odpovědnosti a udržitelnosti počítá s účastí příjemců.
Zajišťují postupy Komise včasné a efektivní provádění podpory?
 44.  Provádění bylo nejrychlejší v Indonésii, zatímco na Srí Lance se zatím převážně 
z důvodu obnovení konfliktu dosáhlo jen malého pokroku. Co se týče cunami, 
Komise se nezabývala všemi zásadními nedostatky systémů monitorování  
efektivnosti podpory na obnovu a souvisejícího dohledu, které byly zjištěny 
po hurikánu Mitch. Zejména nezajistila, aby všechny projekty měly jasně  
kvantifikované cíle a aby jejich systémy generovaly dostatečné informace  prokazující efektivnost provádění (viz body 23–29).
32
DOPORUČENÍ 2
Za účelem zdokonalení dohledu nad finančními prostředky by Komise měla 
maximálně spolupracovat s ostatními dárci a pokračovat ve svém úsilí posí-
lit transparentnost výkaznictví svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců 
v Indonésii. Dále by měla zavést nezávislý přezkum kvality projektových 
návrhů a přebírání dokončených stavebních prací, pokud jde o organizace OSN, které řídí prostředky EU na Srí Lance. 
DOPORUČENÍ 3
Komise by měla zajistit, aby byly k dispozici srovnatelné informace o nákla-
dech umožňující monitorovat a demonstrovat efektivnost provádění pro-
jektu a aby byly vypracovány jasné projektové cíle umožňující posoudit, 
zda bylo dosaženo plánovaných výstupů.
Dosáhly projekty očekávaných cílů včetně uspokojivé návaznosti  
krátkodobé pomoci a dlouhodobého rozvoje?
 45.  Co se týče dosažení výsledků, značných užitečných výstupů bylo dosaženo ve 
Střední Americe a v Indonésii, i když nárůst cen po obou katastrofách množství 
výstupů snížil. V Indonésii bylo u příjemců a dárců zviditelnění EU omezeno, 
neboť prostředky se poskytovaly přes svěřenecký fond sdružující více dárců. Po hurikánu Mitch i po cunami zahrnula kategorie příjemců nejen osoby přímo 
zasažené katastrofou, ale i širší populaci. Zatímco návaznost na předchozí 
humanitární pomoc byla proměnlivá, provázanost s dlouhodobým rozvojem 
byla silná, což zvyšuje vyhlídky na udržitelnost. Pokračující vládní podpora 
a udržitelné financování nicméně nadále zůstávají citlivou záležitostí (viz  
body 30–41). 
33
DOPORUČENÍ 4
Komise by měla lépe předvídat významný nárůst cen po přírodních kata-
strofách, aby je mohla zvládnout, například s větším využitím pracovní síly 
dané komunity nebo místních zdrojů. 
DOPORUČENÍ 5
Mělo by být zajištěno přiměřené zviditelnění EU, zejména jsou-li projekty 
financovány prostřednictvím mezinárodních organizací. 
DOPORUČENÍ 6
Již ve fázi návrhu projektů by Komise měla podnikat vhodné a včasné kroky, 
aby byla zajištěna udržitelnost projektů. 
  Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
12. června 2008.
Za Účetní dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
ODPOVĔDI KOMISE
SHRNUTÍ
III. 
Okolnosti následků hurikánu Mitch a cunami  
byly rozdílné. Ve vztahu k hurikánu Mitch pro-běhl rozsáhlý proces konzultací, v jehož rámci byly všechny zúčastněné subjekty, jak z veřej-ného, tak soukromého sektoru, zapojeny do  navrhování i provádění Regionálního programu pro obnovu Střední Ameriky ( Programa Regio-
nal de Reconstrucción para América Central – 
PRRAC). V rámci činností realizovaných v reakci 
na hurikán Mitch došlo k výraznému zapojení 
občanské společnosti.
Vzhledem k poznatkům získaným v rámci pro-
cesu konzultací týkajících se hurikánu Mitch  byla odezva na cunami dobře koordinovaná na 
mezinárodní úrovni a neprodleně navázala na 
úspěšnost humanitární fáze a rychlé zahájení 
realizace národních plánů obnovy. Zejména  
svěřenecký fond sdružující více dárců vytvo-řený pod vedením EU v Indonésii přispěl k lepší 
koordinaci dárců a akumulování finančních  
prostředků, na základě čehož bylo možné zahá-
jit proces obnovy vycházející z propracovaných 
koncepcí
1.
IV. 
Ve Střední Americe byly některé aktivity,  hlavně v rámci menších akcí, zahájeny v roce 2001. Všechny tyto projekty zahrnovaly odhady 
výstupů a počítaly s pravidelnými zprávami  
monitorujícími postup činností, aby bylo  možné provádět odpovídající nápravná opat-
ření. Monitoring i průběžná a závěrečná hod-
nocení byly prováděny podle plánu.
1 Svěřenecký fond pro obnovu provincií Aceh a Nias sdružující 
více dárců ( Multi Donor Trust Fund  – MDTF) je financován 
15 mezinárodními a bilaterálními organizacemi, přičemž 90 % těchto finančních prostředků poskytuje EU (Evropská komise a členské státy).
35
Co se týče cunami v Indonésii i na Srí Lance,  
očekávané výstupy a posouzení nákladů jsou 
součástí dokumentace zabývající se kalkulací předběžných nákladů na jednotlivé projekty  
a také smluvních ujednání s partnery zodpověd-
nými za jejich provádění. Komise průběžně sle-
duje efektivní využívání finančních prostředků. Konečné skutečné náklady se stanoví na závěr projektu a vycházejí z výběrového řízení a dal-ších potřeb či úprav, které vyvstaly během  
realizace projektu. Komise zahrne posouzení  
účelnosti nákladů u jednotlivých projektů do 
střednědobých a závěrečných hodnocení.
V návaznosti na návštěvu Účetního dvora posí-
lila Komise na Srí Lance nezávislou kontrolu  
kvality před převzetím hotových prací.
V. 
Projekty realizované jako součást PRRAC byly 
navrženy a prováděny na základě koncepce,  
která zohledňovala nejen výstupy v oblasti  infrastruktury, ale také činnosti zaměřené na 
zvyšování informovanosti lidí a vzdělávací  
aktivity, jejichž cílem bylo posílit celostátní  
a komunální instituce, jakož i přijímající orga-
nizace. V některých případech PRRAC rovněž  
přispěl prostřednictvím rozvíjení řídících  
schopností místních činitelů k posílení decent-ralizačních iniciativ, a tím k překonání nerov-
nosti mezi různými regiony (např. zdravotnické a vzdělávací projekty v El Salvadoru).
V případě cunami tvořila odezva Komise nedíl-
nou součást komplexních národních plánů  
obnovy. Údržba a udržitelnost projektů obnovy 
by měla být zajištěna v rámci koncepce „sta-
vět znovu a lépe“, a to ze strany soukromých příjemců, pokud jde o obnovu obydlí a pro-středků obživy, v případě veřejných infra-struktur a služeb pak prostřednictvím závazků 
v rozpočtech orgánů státní správy na místní  
i centrální úrovni.VI. 
Reakce Komise na konkrétní doporučení Účet-
ního dvora jsou uvedeny v bodech 42 až 45.
KAPITOLA 1. ÚVOD 
4. 
Regionální program pro obnovu Střední Ame-
riky (PRRAC) představoval hlavní odezvu  Komise na následky hurikánu Mitch, která  
byla zároveň doplněna o přehodnocení něk-
terých priorit v programech bilaterální spolu-
práce, navýšení příspěvků na spolufinancování 
nevládních organizací a další podporu v kon-
textu zajišťování potravin.
KAPITOLA 3. PŘIPOMÍNKY
20. 
Provádění prostřednictvím jednotek řízení  
projektů bylo výsledkem operativní dohody  
s přijímajícími zeměmi, při které byly zohled-
něny výjimečné okolnosti a nedostatek míst-
ních kapacit potřebných k realizaci příslušných 
úkolů. PRRAC prokázal, že je možné dosáhnout 
vysoké míry spoluúčasti státních institucí a pří-
jemců, aniž by sami přímo nebo výlučně řídili provádění programu. V rámci PRRAC se při  
provádění projektů prostřednictvím jednotek řízení programů podařilo částečně eliminovat politické napětí a soupeření, jakož i admini-strativní nedostatky, které obvykle znesnadňují realizaci projektů, jejichž součástí jsou velké infrastrukturní celky.
24. 
Dobu potřebnou pro vypracování návrhu  a implementaci projektu vysvětluje složitá  povaha projektu řešícího potřebu obnovy  v různých rovinách. Realizace některých akti-vit, zejména souvisejících s menšími akcemi  v rámci PRRAC, byla postupně zahajována již od konce roku 2001.
36
26. 
Neustále se stupňující konflikt na Srí Lance ský-
tal velice obtížné prostředí pro realizaci čin-ností, zejména co se týče lepšího navazování 
spolupráce s místními komunitami.
Rámeček 1
Přes prodlevy zmiňované v souvislosti s reali-zací PRRAC v Hondurasu se podařilo dosáhnout 
stanovených cílů u zdravotnických a vzdělá-vacích projektů, které mimo jiné přispěly ke  
zlepšení oficiálního školského systému.
27. 
Komise bere na vědomí užitečnost porovná-vání jednotkových nákladů sloužícího k pro-
vedení lepší přípravy rozpočtu a očekávané  analýzy účelnosti nákladů, ale ráda by pouká-
zala na obtíže při uplatňování tohoto nástroje 
během realizace obnovy v různých kontextech 
a v odlišných zemích vykazujících rozdílnou  
sociálně-ekonomickou strukturu.
Každý rozsáhlý projekt v rámci PRRAC byl před-
mětem hodnocení. Přestože nebylo prove-
deno žádné konkrétní střednědobé hodnocení 
PRRAC, byla v roce 2003 zveřejněna obecnější 
hodnotící zpráva „Evaluation des actions de  
réhabilitation et de reconstruction financées  par la Communauté Européenne dans les pays  
ACP/ALA/MED/TACIS“ , která se rovněž zabývala 
PRRAC. Tato hodnocení obsahují doporučení, 
jež byla zohledněna.
Součástí hodnocení PRRAC, jež má být podle  
plánu provedeno koncem roku 2008, bude  
konečný přehled srovnatelných či standardních 
informací o nákladech.28. 
Na žádost Komise a dalších dárců Světová  
banka souhlasila s tím, že od roku 2007 bude 
s řídícím výborem MDTF systematicky sdílet  své interní monitorovací zprávy zpracovávané 
po návštěvách v terénu.
Během fáze předběžné kalkulace ceny přezkou-
mává řídící výbor MDTF u všech projektů reali-
zovaných v rámci MDTF analýzu přiměřenosti navrhovaných výstupů a předpokládaných  
nákladů. Součástí schválených dohod s part-
nery odpovědnými za vlastní provádění jsou  
vždy kalkulace nákladů a příslušné výstupy/
výsledky. Finanční zpráva prováděcí agentury 
určená svěřeneckému správci umožňuje tomuto 
správci u každého financovaného projektu sle-dovat případné odchylky a přijímat nápravná 
opatření v souladu s příslušnými smluvními  
závazky. V rámci některých akcí, jako je napří-
klad projekt týkající se chudoby ve městech,  
jsou granty přidělovány komunitám, které by měly dle míry důležitosti vytipovat k realizaci 
jednotlivé práce menšího rozsahu, jejichž pře-
zkoumávání a přebírání by podléhalo zvláštním 
postupům. Finální skutečné náklady na výstupy 
se vypočítávají na konci projektu.
29. 
V návaznosti na návštěvu Účetního dvora zahrne Komise do konečného hodnocení i posouzení účelnosti nákladů. Komise posílila nezávislou 
kontrolu kvality před přebíráním dokončených 
stavebních prací (např. technický dohled při  výstavbě přístupových komunikací a obecní  
infrastruktury).
Rámeček 2
Z důvodu značného geografického rozptylu  pomoci v rámci PRRAC a rozdílných sociálně-ekonomických podmínek byla směrodatnost  
porovnání některých nákladů omezena, napří-
klad u domů ve dvou různých zemích nebo ve 
venkovských a městských lokalitách.
37
V případě realizace PRRAC v Ciudad Sandino  
(Managua) bylo dohodnuto, že každá přijíma-
jící rodina zajistí jednu osobu, která bude na plný úvazek pracovat na stavbě jejího domu  
a zároveň odpracuje 100 hodin ve prospěch  
obce.
Co se týče cunami v Indonésii i na Srí Lance,  
očekávané výstupy a posouzení nákladů jsou 
součástí dokumentace hodnotící jednotlivé  projekty a také smluvní ujednání s meziná-
rodními organizacemi a/nebo partnerskými  
prováděcími agenturami. Konečné skutečné  
náklady se stanoví na závěr projektu a vychá-
zejí z výběrového řízení a dalších potřeb či  
úprav, jejichž potřeba vyvstala během realizace 
projektu. Komise zahrne do konečného hodno-cení i posouzení účelnosti nákladů.
31. 
Jednotlivá průběžná a závěrečná hodnocení  projektů realizovaných v rámci PRRAC ve  Střední Americe obsahovala rovněž informace 
týkající se efektivního využívání finančních  
prostředků. Tomuto aspektu bude rovněž  
věnována pozornost v závěrečném komplexním 
hodnocení PRRAC, které má být předloženo  
v roce 2008. V případě Indonésie a Srí Lanky  
je efektivní využívání finančních prostředků  předmětem průběžného monitorování a bude 
konkrétním tématem střednědobého hodno-cení plánovaného na rok 2008.
Viz také reakce na body 27 až 29 a rámeček 2 .Rámeček 3
Komise ve své roli spolupředsedajícího v řídí-
cím výboru přispěla ke zviditelnění EU v Indo-
nésii prostřednictvím svého strategického vlivu v MDTF, jakož i zajištěním návaznosti obnovy na 
doplňkové iniciativy v rámci podpory mírového 
procesu v provincii Aceh, a to na základě inten-zivního dialogu a jako výsadní partner indonés-kých orgánů na ústřední i místní úrovni. Komise se domnívá, že její konstruktivní koordinační 
role v pozici vedoucího dárce v řídícím výboru 
zajistila velmi pozitivní zviditelnění a velké  
uznání ze strany příjemců i partnerů zodpo-
vědných za vlastní provádění projektů.
Rámeček 4
Připomínka Účetního dvora ohledně plánova-
ného zdravotnického střediska v San Rafael  
del Sur je správná. Daná komunita však již má 
k dispozici fungující zdravotnické středisko,  
které poskytuje služby místnímu obyvatelstvu. 
Z těchto důvodů byl přijat závěr, že další stře-disko již není prioritou.
Komise přispívá na komplexní plán obnovy  
domů přijatý indonéskou vládou. Od návštěvy 
Účetního dvora došlo k aktualizaci přehodno-
cených cílů týkajících se obydlí financovaných 
MDTF na 8 000 nových domů a 7 000 oprave-ných domů. Pokles počtu domů, jejichž obnova 
měla být financována MDTF, je kompenzován vládními prostředky.
33. 
V případě hurikánu Mitch se ve fázi přípravy  programu zohledňovala celková situace ve  Střední Americe, aby byla zajištěna rovnováha mezi krátkodobými až střednědobými potře-bami a strategií dlouhodobějšího rozvoje.
38
Co se týče cunami, a to jak v Indonésii, tak  
na Srí Lance, podpora Komise tvořila nedílnou 
součást národních plánů obnovy a rozvoje,  aby tak byla zajištěna vlastnická odpovědnost 
a udržitelnost v rámci koncepce „stavět znovu 
a lépe“. V souvislosti se Srí Lankou dospělo  
společenství dárců k jednomyslné dohodě, že poskytovaná pomoc musí citlivě zohledňovat probíhající konflikt a měla by se zaměřovat na nejzranitelnější skupiny obyvatelstva v oblas-
tech postižených cunami.
Rámeček 5
Odezva ze strany MDTF je v souladu s národ-ními plány obnovy zaměřenými na celou pro-
vincii Aceh, a to s ohledem na velké množství 
vysídlených lidí, z nichž mnozí byli traumatizo-váni a nechtěli se vrátit do pobřežní oblasti.
34. 
Dobu potřebnou pro vypracování návrhu a rea-lizaci projektu v návaznosti na hurikán Mitch vysvětluje složitá povaha projektu řešícího  
potřebu obnovy v různých rovinách (viz reakce 
na body 20 a 24).
36. 
V Indonésii se pozornost v první fázi soustře-dila na obnovu infrastruktury, a to v souladu s přednostními potřebami vyjádřenými úřady na celostátní i místní úrovni. Všeobecná shoda panovala v tom, že v zájmu zajištění udržitel-
nosti aktivit zaměřených na obnovu prostředků 
pro obživu musejí být tyto činnosti začleněny do strategie místní hospodářské obnovy. Vypra-
cování takové strategie bylo podmíněno poli-
tickým vývojem a ustavením provinční vlády, 
k čemuž došlo až v roce 2007 (po místních  volbách v Acehu konaných v prosinci 2006).  Na základě toho byl v roce 2007 odsouhlasen projekt finanční pomoci hospodářskému roz-
voji ( Economic Development Finance Facility ) 
ve výši 50 milionů USD.39. 
Opatření zaměřená na zdravotnictví, škol-
ství, místní rozvoj a vodovodní a kanalizační  
infrastrukturu často zahrnují prvek posilování institucionálních kapacit řídících subjektů na 
celostátní úrovni se zřetelem na prosazování 
udržitelných politik v těchto oblastech. První ex post  hodnotící zprávy ohledně dvou projektů 
v El Salvadoru a jednoho v Hondurasu dospěly 
k závěru, že udržitelnost byla dosažena.
40. 
Celkové financování obnovy provincie Aceh je 
zajišťováno z rozpočtu indonéské vlády.
KAPITOLA 4. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
42. 
V případě cunami v Indonésii i na Srí Lance  
se Komise domnívá, že kroky podniknuté ve  
vztahu k monitorování efektivity vedly ke  zlepšení v rámci právních vztahů uzavřených 
s mezinárodními organizacemi (viz reakce  
na body 27 až 29 a rámeček 2). Komise tento 
aspekt prosazuje ve své další práci.
Komise se domnívá, že přehled uvedený Účet-
ním dvorem v tabulce 5 , mapující monitoro-
vání efektivit, dostatečně nezohledňuje další kritéria, ale pouze dostupnost srovnatelných  informací o nákladech a cílech. Komise se  
domnívá, že je ještě příliš brzy přijímat defi-
nitivní závěry ohledně udržitelnosti, a hodlá se této problematice věnovat v rámci budoucích 
hodnocení.
39
Doporučení 1
Komise souhlasí s doporučením Účetního  
dvora, které vypovídá o velmi pozitivním  ocenění koordinovaného postupu za účasti  
většího počtu dárců, k němuž došlo v reakci  
na následky cunami, a bude se snažit takový  
postup uplatňovat, kdykoliv k tomu budou  předpoklady.
44. 
Obecně platí, že v reakci na rozsáhlou kata-strofu je potřeba hledat rovnováhu mezi  zajištěním rychlého zásahu na straně jedné  a zhodnocením těch nejdetailnějších potřeb  
a předběžným vyčíslením jednotkových nákladů 
na straně druhé, uvážíme-li, že účelnosti vyna-
ložených nákladů je možné dosáhnout hlavně konkurenčním prostředím při přidělování  
zakázek. Co se týče odezvy na cunami, očeká-
vané výstupy a posouzení nákladů jsou sou-
částí dokumentace zabývající se stanovením  
předběžné nákladovosti jednotlivých projektů a také smluvních ujednání s partnery zodpo-
vědnými za jejich provádění. U některých pro-
jektů určují konkrétní díla a jejich důležitost  
místní komunity až během provádění vlastních 
prací. Z toho důvodu není možné stanovit jasně 
kvantifikované výstupy na začátku programů. 
Komise průběžně monitoruje efektivní využí-vání finančních prostředků. Nezávislé posou-
zení účelnosti nákladů u jednotlivých projektů bude provedeno v rámci střednědobého a závě-rečného hodnocení.
Doporučení 2
Komise sdílí názor Účetního dvora ohledně  transparentnosti monitorování MDTF a domnívá se, že v případě Indonésie podnikl ve spolu-práci s dalšími dárci kroky ke zlepšení trans-parentnosti (což dokládají podrobné zprávy  o dosažených pokrocích, které jsou k dispozici od prosince 2006).V případě Srí Lanky Komise od listopadu 2007 
posílila nezávislou kontrolu kvality před přebí-
ráním dokončených stavebních prací prostřed-
nictvím smluvního zajišťování dalších služeb  pro projekty v oblasti infrastruktury.
Doporučení 3
Komise bere na vědomí užitečnost porovná-vání jednotkových nákladů sloužícího k pro-
vedení lepší přípravy rozpočtu a očekávané  analýzy účelnosti nákladů, ale ráda by pouká-
zala na obtíže při uplatňování tohoto nástroje 
během realizace obnovy v různých kontextech 
a v odlišných zemích vykazujících rozdílnou  
sociálně-ekonomickou strukturu.
Komise bude pokračovat ve svém úsilí o co nej-
přesnější specifikaci projektových cílů.
45. 
V rámci svěřeneckého fondu sdružujícího více dárců byla ze strany těchto dárců věnována  značná pozornost dosažení zviditelnění pro-
střednictvím konkrétních výsledků. Komise  
se domnívá, že její konstruktivní koordinační 
role v pozici spolupředsedajícího v řídícím  
výboru zajistila Evropské unii velmi pozitivní 
zviditelnění a velké uznání ze strany příjemců 
i partnerů zodpovědných za vlastní provádění projektů.
Komise v souvislosti s procesem obnovy  
podporuje koncepci „stavět znovu a lépe“,  
jež by měla posílit vlastnickou odpovědnost  a udržitelnost.
40
Doporučení 4
Komise bere na vědomí doporučení Účetního 
dvora a bude hledat způsoby, jak co nejlépe  
řešit otázku předvídání výrazného nárůstu cen v návaznosti na přírodní katastrofy, a to při  
plné spolupráci s dalšími dárci a orgány při-
jímající země.
Doporučení 5
Komise se domnívá, že zviditelnění je velmi  
důležitou otázkou, a vždy se snaží k němu  
přispívat.
Doporučení 6
Komise souhlasí s tím, že problematikou  udržitelnosti je třeba se zabývat již od fáze  
návrhu projektů. Rizika, včetně otázek udržitel-nosti, jsou obvykle posuzována ve fázi návrhu 
projektů, přičemž Komise bude usilovat o posi-
lování tohoto aspektu i v průběhu provádění 
projektů.
Jak získat publikace EU
Publikace vydávané Úřadem pro úřední tisky, jež jsou určeny k prodeji, lze objednat na 
stránkách EU Bookshop http://bookshop.europa.eu u prodejce, kterého si zvolíte.
Můžete také zažádat o seznam prodejců z celosvětové sítě prostřednictvím faxu: 
(352) 29 29-42758.Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 6/2008
Evropské komise na obnovu po cunami a hurikánu Mitch
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2008 — 40 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-35-6
2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮREVROPSKÉ KOMISE 
NA OBNOVU PO CUNAMI A HURIKÁNU MITCHEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 6V TÉTO ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR ANALYZUJE ŘÍZENÍ PODPORY NA 
OBNOVU, JAK HO PROVÁDĚLA EVROPSKÁ KOMISE PO DVOU  ZÁVAŽNÝCH PŘÍRODNÍCH KATASTROFÁCH: HURIKÁNU MITCH V ROCE 
1998 A CUNAMI V ROCE 2004. K OMBINOVANÁ PODPORA KOMISE NA 
OBNOVU VE VÝŠI 550 MILIONŮ EUR SE ZAMĚŘILA NA REKONSTRUKCI 
ZÁKLADNÍ INFRASTRUKTURY A SNAŽILA SE POLOŽIT ZÁKLADY UDRŽITELNÉHO ROZVOJE. ÚČETNÍ DVŮR PŘEDKLÁDÁ  DOPORUČENÍ, KTERÁ BY V BUDOUCNU MOHLA EVROPSKÉ KOMISI POMOCI  
POSKYTOVAT PODPORU NA OBNOVU EFEKTIVNĚ A ÚČELNĚJI.
CS
QJ-AB-08-006-CS-C
ISBN 978-92-95009-35-6