[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.12.2005 KOM(2005) 645 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Průběžná zpráva o opatřeních přijatých v návaznosti na neformální setkání hlav států a vlád v Hampton Courtu SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Průběžná zpráva o opatřeních přijatých v návaznosti na neformální setkání hlav států a vlád v Hampton Courtu Tato průběžná zpráva se skládá ze dvou částí. Část 1 stanoví uplatňovaný obecný přístup a opatření přijatá po setkání hlav států a vlád v Hampton Courtu. Část 2 obsahuje dodatečné informace o tom, jak bude Komise postupovat v jednotlivých oblastech činností vymezených v Hampton Courtu. ČÁST 1 1. ÚVOD Dne 27. října 2005 vedly hlavy států a vlád Evropské unie na svém setkání v Hampton Courtu plodnou diskusi o reakci Evropy na globalizaci. Sdělení Komise nazvané „Evropské hodnoty v globalizovaném světě“ přispělo k tomu, aby se diskuse zaměřila na výzvy a příležitosti, které jsou před námi. Všichni se shodli na tom, že Evropa potřebuje hospodářské reformy a sociální modernizaci, aby byla schopna chránit své hodnoty. Na konci neformálního setkání byla Komise požádána, aby hrála vedoucí úlohu při dalších činnostech souvisejících s výzkumem a vývojem, univerzitami, výzvami v oblasti demografického vývoje, energetikou, migrací a bezpečností. Hlavy států a vlád se dohodly, že tyto činnosti nepovedou k novým postupům nebo strukturám, avšak budou včleňovány do stávajících mechanismů. Předseda Barroso oznámil, že představí koncepční dokument o působení Evropské unie na dění ve světě. Rychlé a důsledné úsilí ve všech těchto oblastech je nezbytné k tomu, aby reakce Evropy na globalizaci zesílila. 2. Přístup uplatňovaný Komisí Dne 9. listopadu 2005 zaslal předseda Barroso ministerskému předsedovi Blairovi, spolkovému kancléři Schüsselovi a předsedovi Evropského parlamentu Borrellovi dopis o okamžitých opatřeních přijatých v návaznosti na neformální setkání v Hampton Courtu. V tomto informačním oznámení byly popsány hlavní otázky, na které se Komise zaměří. Oznámení rovněž stanovilo, kdy a jak bude Komise podávat zprávy o odvedené práci. Rovněž bylo oznámeno, že Komise připraví průběžnou zprávu pro prosincové zasedání Evropské rady, ve které poskytne dodatečné informace o svém přístupu, pokud jde o následná opatření v rámci jednotlivých oblastí činností, a popíše současnou situaci, rovněž s ohledem na zapojení externích odborníků. Komise okamžitě zahájila práci v každé z oblastí vymezených v Hampton Courtu. Jako první krok sestavila Komise seznam otázek, kterými je třeba se zabývat v rámci každé oblasti činností, s přihlédnutím k iniciativám vyvíjeným Komisí a k činnostem, které vykonaly členské státy v reakci na výzvu globalizace. Nyní jde o to, jak úvahy o těchto otázkách co nejlépe obnovit. 3. Zapojení externích odborníků Jak bylo dohodnuto, využije Komise znalostí odborníků, aby posílila a aktualizovala své poznatky o těchto záležitostech. Je pravděpodobné, že v závislosti na stupni rozvoje každé oblasti se závěry odborníků budou lišit. V některých oblastech již bylo mnoho odborných poznatků shromážděno, například v rámci konzultací na základě Zelených knih. V ostatních oblastech budou vhodné rozsáhlejší konzultace. Způsob, jakým budou odborníci zapojeni, proto bude pro každou oblast činností jiný. Například v oblasti výzkumu a vývoje požádala Komise o příspěvky malou skupinu odborníků, které předsedá dřívější finský ministerský předseda, pan Esko Aho. V oblasti univerzit již Komise provedla během posledních dvou let rozsáhlé konzultace. Bude se proto dotazovat odborníků, jak lze závěry z těchto konzultací co nejlépe využít. V jiných oblastech osloví Komise odborníky individuálně, což však musí učinit rychle, vzhledem k tomu, že se po Komisi žádá, aby podala zprávu během rakouského předsednictví v první polovině roku 2006. V případě energetiky by měl výběr odborníků odrážet zvláštní požadavky vyplývající z ucelené Zelené knihy, kterou Komise zamýšlí vypracovat. 4. Diskuse v Radě Rada již uspořádala řadu diskusí týkajících se opatření přijatých v návaznosti na setkání v Hampton Courtu. Komise a členské státy si sdělily informace o svých nových snahách a iniciativách podniknutých v různých oblastech činností vymezených v Hampton Courtu. V Radě pro vzdělávání proběhla na zasedání dne 15. listopadu výměna názorů o vysokoškolském vzdělávání , přičemž důraz byl kladen především na otázku, jaké jsou možnosti pro zvýšení kvality vysokoškolského vzdělávání a na podporu špičkových univerzit. Diskutovalo se rovněž o vztahu mezi podnikatelským sektorem, univerzitami a výzkumnými zařízeními. Členské státy zdůraznily své odhodlání provést reformy vysokoškolského vzdělávání, význam podpory partnerství se soukromým sektorem, potřebu vytvořit špičková vědecká střediska a zaručit mezinárodně uznávanou vysokou úroveň, aby přilákaly studenty. Rada pro konkurenceschopnost dosáhla na svém zasedání dne 28. listopadu částečného všeobecného přístupu v souvislosti s navrženým sedmým rámcovým programem pro výzkum a vývoj . Rada přijala závěry, v nichž schvaluje sdělení Komise nazvané „Více výzkumu a inovací – investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti“, které se zabývá celým spektrem výzkumu a inovací a konkretizuje závazky v lisabonském programu Společenství. V diskusi o opatřeních přijatých v návaznosti na setkání v Hampton Courtu potvrdili ministři význam podpory výzkumu a vývoje a připomněli důležitá opatření, která již v tomto směru byla provedena. Rada pro energetiku se na svém zasedání dne 1. prosince věnovala oblasti provádění vnitřního trhu s energií a jeho praktickému dopadu. Základem pro diskusi byla zpráva Komise na toto téma a její prvotní zjištění týkající se energetického odvětví. Sdělení předsednictví se zabývalo prováděním, prosazováním a transparentností, další integrací trhu a lepším přístupem třetích stran k sítím. Komise poskytla informace o plánované Zelené knize o evropské energetické politice. Rada rovněž diskutovala o změně klimatu a obnovitelných zdrojích energie, přičemž se odkazovala na Zelenou knihu o energetické účinnosti . Tato diskuse sloužila rovněž jako příspěvek k přípravě budoucího akčního plánu energetické účinnosti. Na svém zasedání ve dnech 1. a 2. prosince poskytla Rada pro spravedlnost a vnitřní věci Komisi příležitost představit sdělení nazvané „Prioritní opatření zaměřená na řešení problémů přistěhovalectví: první opatření po schůzce v Hampton Court“. V Radě proběhla první výměna názorů v souvislosti s tímto sdělením, přičemž další diskuse je plánována na prosincové zasedání Evropské rady. Rada se rovněž dohodla na nové strategii EU pro boj proti terorismu, kterou by měla podle očekávání schválit Evropská rada. Na zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální věci, zdraví a ochranu spotřebitele ve dnech 8. a 9. prosince bude Zelená kniha Komise nazvaná „ Konfrontace s demografickými změnami : nová solidarita mezi generacemi“ tvořit základ pro výměnu názorů. Předsednictví předloží sdělení s otázkami týkajícími se možných národních iniciativ, jejichž cílem je zvýšení celkové míry zaměstnanosti u osob v produktivním věku a maximalizace pracovních příležitostí pro mladé lidi, starší pracovníky a jiné znevýhodněné skupiny. 5. Podávání zpráv Jak bylo dohodnuto v Hampton Courtu, podá Komise ucelené zprávy na obou zasedáních Evropské rady během rakouského předsednictví v první polovině roku 2006. S ohledem na první seznam probíhajících a plánovaných činností na rok 2006 se Komise pokusí, bude-li to vhodné a účelné, uvést své zprávy do souvislosti se stávajícími závazky a postupy, aby optimálně využila součinnosti a vyvarovala se překrývání oblastí. Z toho důvodu budou práce týkající se výzkumu a vývoje, univerzit, energetiky a výzev v oblasti demografického vývoje úzce spojeny s podáváním zpráv v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Výroční zpráva o pokroku pro jarní zasedání Evropské rady se bude těmito záležitostmi podrobně zabývat. Komise rovněž předloží krátké zprávy o výše uvedených oblastech, které budou vycházet rovněž z příspěvků externích odborníků. Tyto zprávy mohou obsahovat návrhy pro další, detailnější zpracování, případně povedou k novým opatřením nebo iniciativám na evropské úrovni. Podávání zpráv o migraci bude spojeno s řadou iniciativ a návrhů Komise plánovaných na příští rok. Sledování navržených iniciativ a první výsledky by měly Komisi umožnit, aby Radě podala zprávu do konce roku 2006. V tomto ohledu se bude usilovat o součinnosti se stávajícím Haagským programem – hlavním rámcem pro opatření v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. Je samozřejmé, že rozsah podávání zpráv o bezpečnosti bude ve velké míře záviset na výsledcích zasedání Evropské rady v prosinci 2005. Předsednictví Spojeného království a koordinátor EU pro boj proti terorismu připravili návrh strategie boje proti terorismu. Koncepční dokument o posílení působení Evropské unie na dění ve světě je plánován na zasedání Evropské rady v červnu 2006. V tomto dokumentu budou posouzeny vnitřní a vnější politiky Evropské unie, které přispívají k určování její úlohy ve světě. ČÁST 2 1. OBLASTI čINNOSTÍ VYMEZENÉ V HAMPTON COURTU V návaznosti na informace, které již byly poskytnuty v informačním oznámení ze dne 9. listopadu, popisují následující odstavce současný stav, pokud jde o hlavní otázky, které je třeba řešit v každé oblasti činnosti vymezené v Hampton Courtu. Uvádějí hlavní iniciativy na evropské úrovni, které byly předloženy nedávno nebo se plánují na rok 2006. 2. Výzkum a vývoj Pro významné zvýšení evropské kapacity v oblasti výzkumu a vývoje a inovací je zapotřebí nového impulzu. Zejména je důležité, aby bylo v oblastech, jako jsou například informační a komunikační technologie, vesmír, biotechnologie a nanotechnologie, v popředí více evropských společností. Významným impulzem bude dosažení shody ohledně sedmého rámcového programu pro výzkum a programu pro konkurenceschopnost a inovace. Chce-li se však Evropa stát přitažlivějším místem pro investice do výzkumu a vývoje, je třeba učinit další kroky. Je nezbytné optimalizovat financování malých společností s vysokým potenciálem a řešit odliv nejschopnějších a nejinteligentnějších jedinců z Evropy. Komise pracuje na řadě iniciativ, které se vztahují přímo k výše uvedeným záležitostem. V návaznosti na sedmý rámcový program, sdělení o státních podporách, i2010, strategických směrech pro politiku soudržnosti atd. předloží Komise v první čtvrtině roku 2006 sdělení, v němž určí prioritní opatření pro zvýšení objemu investic v oblasti financování výzkumu a vývoje, za účelem vytvoření atraktivních trhů a přispění k růstu evropských inovativních firem, zejména malých a středních podniků. Komise se pokusí uvést konkrétní příklady veřejného financování výzkumu a vývoje, kde se podařilo usnadnit přístup k financování, odstranit překážky pro přeshraniční investice, posílit stimulační účinek na financování výzkumu a vývoje v soukromém sektoru a podpořit partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem. V tomto ohledu bude Komise zkoumat aspekty uplatnění právních předpisů týkajících se státních podpor a pravidel hospodářské soutěže pro účely usnadnění výzkumu a vývoje a inovací. Komise rovněž předloží sdělení o obranném průmyslu a trzích za účelem podpořit konkurenceschopnost evropského obranného sektoru prostřednictvím příslušných právních předpisů týkajících se trhu a prostřednictvím programů v oblasti výzkumu a vývoje. 3. Univerzity Univerzity jsou místem, kde se setkávají vzdělávání, výzkum a inovace. Je zapotřebí vytvořit podmínky, aby mohly maximalizovat svůj potenciál. Zahrnuje to řešení otázek týkajících se výše a zdrojů financování, právních rámců a systémů řízení, zajištění přístupu k vysokoškolskému vzdělávání a, což je rozhodující, způsobu, jak univerzity přenášejí inovace a dovednosti na trh. Univerzity nyní působí na globálním trhu vysokoškolského vzdělávání a výzkumu. Evropské univerzity mají dobrou šanci těžit z příležitostí, které tento trh nabízí, například prostřednictvím partnerství se středisky vysokoškolského vzdělávání a s výzkumnými středisky ve třetích zemích a také s podnikatelským sektorem. Evropské univerzity by mohly posílit své postavení, podaří-li se jim přilákat a udržet nejschopnější jedince – učitele, studenty a výzkumníky – a lépe využívat vědomostí, které vytvářejí. Konkrétně je zapotřebí učinit další opatření pro zlepšení odborné přípravy absolventů. Rovněž je nezbytné lepší a diverzifikovanější financování a užší spolupráce mezi univerzitami a podnikatelským sektorem. V návaznosti na již vykonanou práci si Komise vyžádá názory odborníků ohledně konkrétních kroků, které je nyní třeba učinit. V této souvislosti zamýšlí Komise předložit sdělení o evropských systémech vysokoškolského vzdělávání, zejména o univerzitách. Bude zkoumat způsoby zvýšení výkonnosti evropských univerzit v oblasti výzkumu a inovací. Dále v návaznosti na nedávnou konzultaci veřejnosti předloží Komise v první čtvrtině roku 2006 návrh zřízení Evropského technologického institutu za účelem zvýšení kapacity předních evropských univerzit. 4. Výzvy v oblasti demografického vývoje V nadcházejících desetiletích bude ubývat Evropanů v produktivním věku. Evropa potřebuje zvýšit míru zapojení do trhu práce a také přezkoumat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem. Důležitými prvky tohoto nového přístupu jsou politiky vycházející více vstříc rodinám a lepší nabídka péče o děti a rovněž celoživotní vzdělávání a větší zapojení starších pracovníků. V této souvislosti mohou k většímu zapojení do trhu práce a k posílení sociálního začlenění pozitivně přispět politiky podporující rovné příležitosti pro všechny. Komise v současnosti analyzuje reakce, které obdržela na svou Zelenou knihu z roku 2005, a připravuje návrhy, jak dosáhnout lepší a spravedlivější rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. Komise zapojí externí odborníky a využije jejich příspěvky k podpoření nových návrhů. Do léta předloží Komise sdělení o budoucím demografickém vývoji v Evropě. Komise rovněž předloží výsledky analytických studií vypracovaných v rámci pilotní akce Evropského parlamentu (tzv. „Walterova iniciativa“) a řadu dalších návrhů budoucích opatření. V průběhu roku 2006 předloží Komise evropský rámec pro kvalifikace za účelem podpory průhlednosti, přenosu a uznávání kvalifikací v Evropě prostřednictvím souboru společných referenčních úrovní. Komise rovněž navrhne cestovní mapu pro dosažení větší rovnosti mužů a žen za účelem řešení zbývajících překážek, zejména na trhu práce. 5. Energetika Celosvětová poptávka po energii se bude zvyšovat, avšak nabídka zůstává omezená. Energetická účinnost a čistší technologie jsou stále důležitější z hospodářských důvodů, z důvodů zabezpečení dodávek a pro ochranu životního prostředí. Evropa musí diverzifikovat své zdroje energie, aby mohla využívat široké škály zdrojů energie. Vzhledem k problémům globálního oteplování je třeba věnovat zvláštní pozornost výrobě energie s nízkými/nulovými emisemi a zdrojům obnovitelné energie. To je rovněž relevantní vzhledem k zabezpečení dodávek. Na jaře 2006 zveřejní Komise Zelenou knihu o evropské energetické politice s cílem vyvinout soudržnou politiku EU spojující konkurenceschopnost, udržitelnost a zabezpečení dodávek energie. Budou posouzeny různé aspekty evropského trhu s energií, například úroveň integrace evropské distribuční soustavy. Rovněž budou přezkoumány vztahy s externími dodavateli. Během první poloviny roku 2006 plánuje Komise předložit další iniciativy v oblasti energetiky, například v oblasti biopaliv a biomasy a využívání čistého spalování uhlí. Akční plán energetické účinnosti založený na shodě týkající se směrnice o energetické účinnosti by se mohl pokusit uskutečnit cíl 20% úspory energie do roku 2020. Ve třetím čtvrtletí budou zveřejněny Zelená kniha o přizpůsobení se klimatickým změnám a sdělení o snižování emisí CO2 z automobilů. Některé z těchto dlouhodobých výzev v této oblasti budou rovněž obsaženy v nadcházející revizi strategie EU pro udržitelný rozvoj. 6. Migrace Legální migrace může pozitivně přispět k hospodářské a znalostní základně Evropy. Aktivní politiku legální migrace a integrace bude současně doprovázet důsledný přístup k potírání nelegální migrace. Evropská unie bude pokračovat v uceleném dialogu se třetími zeměmi za účelem lepšího řízení migrace, řešení základních příčin nelegální migrace, podpory možností legální migrace, potírání nelegální migrace a obchodování s lidmi. Komise již dne 30. listopadu 2005 přijala sdělení „Prioritní opatření zaměřená na řešení problémů přistěhovalectví: první opatření po schůzce v Hampton Court“ a očekává se, že Evropská rada určí konkrétní opatření zaměřená na africké a středomořské země. V prvním pololetí roku 2006 bude předloženo sdělení o nelegální migraci. Komise rovněž brzy zveřejní akční plán legálního přistěhovalectví. Tento plán bude obsahovat řadu legislativních a nelegislativních opatření, které Komise zamýšlí zahájit v letech 2006–2009. Akční plán bude zaměřen na pozitivní hospodářské dopady legální migrace, lepší tvorbu znalostí a integrační opatření pro hospodářské migranty. 7. Bezpečnost Bezpečnost evropských občanů je klíčovou záležitostí, zejména vzhledem k nedávným teroristickým útokům. Zásadně důležitá je prevence radikalizace a ochrana naší rozhodující infrastruktury. Rovněž musíme účinněji spolupracovat se zeměmi mimo hranice Evropské unie ve všech záležitostech týkajících se spravedlnosti a vnitřních věcí. Tato spolupráce by měla využívat dostupných nástrojů pro potírání terorismu, obchodování s lidmi a s drogami. Předsednictví a koordinátor boje proti terorismu předložili návrh evropské strategie boje proti terorismu. Evropská rada bude na svém zasedání v prosinci 2005 tuto strategii projednávat. V souvislosti s bojem proti terorismu plní Komise své závazky v rámci akčního plánu přijatého v návaznosti na útoky v Madridu a Haagského programu. V úvahu byl vzat nový časový harmonogram vytvořený po bombových útocích v Londýně. Příští rok bude zásadní pro provedení politik a legislativních návrhů předložených Komisí v roce 2005, například v oblasti výměny informací (zásada dostupnosti), zahrnujících ochranu údajů a přístup k Vízovému informačnímu systému, radikalizaci a nábor, ochranu rozhodující infrastruktury, financování terorismu a výbušniny. 8. Vnější rozměr Vzhledem k dalekosáhlým účinkům globalizace je zapotřebí důsledné a soudržné vystupování Evropské unie v oblasti vnějších vztahů. Úloha Evropy ve světě je určována vnitřními a vnějšími politikami Unie. Evropští občané očekávají, že Unie bude jednat vůči širšímu světu konzistentně a rezolutně. Evropská unie musí zvýšit soudržnost, účinnost a viditelnost svých vnějších opatření. Komise pracuje na koncepčním dokumentu zkoumajícím vnější rozměr Unie. Cílem tohoto koncepčního dokumentu bude zhodnocení vnitřních a vnějších politik a nástrojů, které určují úlohu Unie v zahraničí. Tento koncepční dokument se bude rovněž zabývat kapacitami a schopnostmi EU a vyvine přístup a řadu praktických opatření, která EU pomohou reagovat na současné výzvy. Zaměří se na dosažení větší soudržnosti mezi SZBP a nástroji Společenství a mezi politikami na úrovni EU a členských států. Měl by rovněž vést k větší viditelnosti a uznání reálných výsledků a pokroku, co se týče úlohy Unie v zahraničí, a k větší soudržnosti mezi vnitřní a vnější politikou EU a zároveň k zachování odpovědnosti vůči jiným evropským orgánům a vůči veřejnosti obecně. V posledních třech letech, v jejichž průběhu došlo k významnému rozšíření operací v oblasti EBOP, získaly Rada a Komise cenné zkušenosti při posuzování svých příslušných schopností a řešení někdy obtížných otázek na základě spolupráce na všech úrovních mezi Společenstvím a strukturami SZBP. Po schůzce v Hampton Courtu byl generální tajemník/vysoký představitel Javier Solana požádán, aby pokračoval v práci na obranných kapacitách EU, strukturách krizového řízení, financování SZBP a úloze Unie v Kosovu, ve spojení s předsednictvím a Komisí. Komise vítá příležitost stavět na výsledcích EU v těchto oblastech, zejména prostřednictvím dalšího rozvoje škály a účinnosti politik Společenství, které přispívají ke krizovému řízení a podpoře SZBP/EBOP. Tato činnost by měla rovněž odrážet potřebu zajistit hladký přechod mezi krizovým řízením a dlouhodobou obnovou a rozvojem. Komise dále vítá snahu zlepšit rychlost a reakceschopnost financování SZBP, zejména při přípravě dalších finančních výhledů. Annex Hampton Court follow-up: authoritative figures to be consulted The following authoritative figures have been identified as external experts to be consulted by the Commission in the implementation of the follow-up to Hampton Court. Other experts could be associated in different forms to the work to be carried out. RESEARCH AND DEVELOPMENT - AHO, Esko - CONSEMÜLLER, Knut - CORNU, Jo - GEORGHIOU, Luke - SUBIRÀ, Antoni UNIVERSITIES - BLANCHARD, Olivier - CREWE, Ivor - MAYOR, Frederico - MONTI, Mario - NIELSEN, Linda - SOKOL, Jan - WINCKLER, Georg MEETING THE DEMOGRAPHIC CHALLENGE - BÖRSCH-SUPAN, Axel - DON, Henk - GODET, Michel - KALACHE, Alexandre - RYCHTARIKOVA, Jitka ENERGY[1] - BORGES, Antonio - HAIDER, Hans - LARSSON, Allan - SUTHERLAND, Peter [1] There may be recourse to a wider group of experts if necessary in the context of the preparation of the Green Paper.