CS Úřední věstník Evropské unie C 181/195

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel

COM(2011) 798 final – 2011/0231 (COD)

2012/C 181/34

Zpravodaj: pan ESPUNY MOYANO

Dne 30. listopadu 2011 se Evropský parlament a dne 13. prosince 2011 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel

COM(2011) 798 final – 2011/0353 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. března 2012.

Na 479. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 28. a 29. března 2012 (jednání ze dne 28. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 103 hlasy pro, 30 hlasů bylo proti a 22 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry

1.1 Výbor kategoricky odmítá, aby byl postup zvaný finning praktikován kterýmkoliv loďstvem na světě.

1.2 EHSV souhlasí s Komisí, že zrušení dočasných povolení a uplatňování pravidla neoddělených ploutví by zajistilo, že se v EU nebude používat finning. Výbor je však znepokojen hospodářskými a sociálními dopady těchto opatření, a proto se domnívá, že je třeba hledat jiné postupy, které by zaručily respektování zákazu finningu, aniž by to vážně ohrozilo výnosnost podniků a bezpečnost posádek, přestože tyto postupy neodstraní problémy spojené s monitorováním a prosazováním zákazu, jež doložila Komise.

1.3 EHSV navrhuje tato alternativní opatření:

1.3.1 povinnost vyložit ve stejném přístavu jak těla, tak ploutve;

1.3.2 zrušení zvláštních povolení pro nemrazírenské loďstvo;

1.3.3 schválení zvláštních povolení pro mrazírenská plavidla pod podmínkou, že budou používat mechanismus pro zpětné vysledování, který zaručí souvztažnost mezi počty vyložených těl a ploutví;

1.3.4 zavedení programu pro statistickou dokumentaci obchodu se žraločími ploutvemi ve všech regionálních rybolovných organizacích.

1.4 Výbor doporučuje, aby byly ve všech regionálních rybolovných organizacích přijaty plány pro řízení lovu žraloků, jež by mimo jiné zavedly opatření pro omezení intenzity rybolovu, časově a prostorově vymezené zákazy rybolovu a zákaz překládek na volném moři.

1.5 Výbor žádá Evropskou komisi, aby vyvinula maximální úsilí v zájmu zajištění dodržování zákazu finningu loďstvy, které tento zavrženíhodný postup stále praktikují, a rovněž povinnosti poskytovat údaje o úlovcích těchto druhů ze strany loďstev třetích zemí v rámci regionálních rybolovných organizací.

1.6 EHSV žádá Evropskou komisi, aby písemně garantovala, že krok spočívající v úplném odstranění ploutví, jejž by bylo nutné učinit v rámci postupu zpracování při vykládání úlovku ve třetích zemích, by byl považován za „prosté řezání“, a nezměnil by tedy unijní původ produktu.

2. Úvod

2.1 Nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel (1) zavádí obecný zákaz praktiky odstraňování žraločích ploutví – tzv. finningu –, při níž jsou žralokům odříznuty ploutve a zbytek těla žraloka je vhozen zpět do moře.

2.2 Nařízení dále umožňuje členským státům vydávat zvláštní povolení k rybolovu, kterými se povoluje odstraňování žraločích ploutví na palubě, avšak tělo nesmí být vhozeno do moře. S cílem zajistit, aby nedocházelo k diskrepanci mezi hmotností ploutví a těl, zavádí se poměr hmotnosti ploutví k živé váze.

2.3 Komise se domnívá, že vydávání těchto zvláštních povolení k rybolovu nezaručuje kontrolu finningu, a proto navrhuje, aby byla tato povolení zrušena a aby bylo povoleno žraločí ploutve částečně odříznout a přiklopit k tělu.

3. Obecné připomínky

3.1 Výbor kategoricky odmítá, aby byl postup zvaný finning praktikován kterýmkoliv loďstvem na světě.

3.2 EHSV konstatuje, že mnoho vědců, členských států, nevládních organizací a rybolovné odvětví se domnívá, že v Evropské unii se finning neprovádí (2). Je však jisté, že v zemích mimo EU k němu dochází.

3.3 Výbor se domnívá, že je důležité znát činnost loďstva lovícího pelagické žraloky na dlouhou lovnou šňůru při hladině, jež dosud využívalo zvláštní povolení k rybolovu, aby bylo možné pochopit, proč je nezbytné tato povolení zachovat.

3.3.1 Loďstvo Unie lovící žraloky touto metodou sestává přibližně z 200 jednotek (3). Na každém plavidle musí být na palubě 12 až 15 členů posádky.

3.3.2 Tato plavidla se věnují především lovu mečouna obecného a loví rovněž pelagické druhy žraloků: žralok modrý (Prionace glauca) představuje asi 87 % celkového úlovku pelagických žraloků a žralok mako (Isurus oxyrinchus) přibližně 10 %. Oba tyto žraločí druhy se hojně vyskytují v epipelagickém oceánském systému a z geografického hlediska jsou široce rozšířeny v Atlantském, Indickém a Tichém oceánu. Podle nejnovějších měření ICCAT se druhy Prionace glauca a Isurus oxyrinchus nacházejí v dobrém stavu jak z biologického hlediska, tak z hlediska míry odlovu. Jejich biomasy byly vyměřeny jako vyšší než maximální udržitelný výnos nebo podobně vysoké.

3.3.3 První prodej produktů loďstva EU, které zužitkuje celkový objem, se liší od prvního prodeje produktů jiných západních loďstev mimo evropských, které zužitkují jen část ploutví nebo ploutve vyhodí.

3.3.4 Je nutné rozlišovat mezi činností nemrazírenských plavidel a mrazírenských plavidel:

3.3.4.1 Nemrazírenská a smíšená plavidla (mrazírenská s občasnými úlovky uchovávanými v čerstvém stavu): Loví v Atlantském oceánu a vykládají zpravidla v přístavu města Vigo nebo jiných přístavech v Unii, ploutve neodřezávají. Výjezdy většinou trvají o něco déle než měsíc.

3.3.4.2 Mrazírenská plavidla: Loví v Atlantském, Indickém a Tichém oceánu a jejich výjezdy zpravidla trvají alespoň tři měsíce. Na těchto plavidlech je ulovený žralok zbaven hlavy, vykuchán a poté jsou odstraněny ploutve. Všechny části jsou omyty proudy vody a vloženy do mrazicího tunelu. Játra se vloží do sáčku a poté do plastové krabice. Jakmile je ukončen proces zmrazování, zabalí se těla do plastové fólie a poté do bavlněné pytloviny (pro ochranu a lepší kvalitu produktu). Ploutve a játra se vloží do krabic. Než se produkty na lodi uskladní, je na všech kusech označen typ produktu, jeho obchodní úprava a oblast odlovu. Úlovky se zpravidla vykládají v přístavu města Vigo, v jiných přístavech v Unii nebo v přístavech v jiných zemích: — severní Atlantik: Kapverdy (Praia), Azorské ostrovy (Horta), Kanárské ostrovy (Las Palmas); — jižní Atlantik: Uruguay (Montevideo), Namibie (Walvis Bay), Jižní Afrika (Kapské Město); — Indický oceán: Jižní Afrika (Durban), ostrov Mauricius (Port Louis), Seychely, Indonésie (Jakarta); — Tichý oceán: Peru (Callao, Chimbote, Puerto Pisco), Panama (Vacamonte), Nový Zéland (Napier), Francouzská Polynésie (Papeete – Tahiti).

3.3.5 Těla i ploutve jsou většinou vykládány v jednom přístavu. Jejich distribuce pak již obvykle probíhá prostřednictvím odlišných kanálů. Těla po vyložení putují do Viga nebo do Jižní Ameriky (zejména Brazílie, Peru a Kolumbie). Ta, co putují do Viga, se obvykle prodají v Itálii, Řecku, Rumunsku, na Ukrajině, v Polsku, Rusku, Portugalsku, Andalusii nebo v Jižní Americe. Ploutve jsou většinou dopraveny do Viga a poté do Japonska, Hong Kongu, Číny, Kalifornie atd., případně jsou do těchto zemí odeslány již z místa vykládky.

3.3.6 Co se týče cen, je skutečnost taková, že se těla při prvním prodeji prodávají v průměru za 0,5-2 eura/kg; za ploutve žraloka modrého a žraloka mako se při prvním prodeji platí 10-15 eur/kg.

3.3.7 V dnešní době představují příjmy majitelů plavidel z prodeje těl žraloků přibližně 55 % celkových příjmů a 45 % celkových příjmů tvoří příjmy z prodeje ploutví.

3.3.8 Z nutričního hlediska se ze 100 gramů žraloka (který nemá kosti) získá 130 kalorií. Jeho maso je polotučné (4,5 g tuku ve 100 g masa) a velmi bohaté na kvalitní bílkoviny (21 g bílkovin ve 100 g masa) obsahující všechny esenciální aminokyseliny. Obsahuje převážně nenasycené tuky, proto je jeho spotřeba vhodná při dietě zaměřené na prevenci a léčení kardiovaskulárních chorob – ovšem za předpokladu, že je připraveno na vhodném tuku, jako je olivový či semenný olej. Je snadno stravitelné a, v menší míře než jiné rybí maso, obsahuje vitamíny skupiny B, bohaté je naopak na vitamíny A a E, rozpustné v tucích; z minerálů stojí za zmínku hlavně fosfor, draslík, hořčík a železo.

3.3.9 V současné době se v souladu s doporučeními FAO ze žraloka zpracovává vše. Kromě těla a ploutví se využívají játra jako zdroj vitamínu A a skvalenu, a to ve farmaceutickém a kosmetickém průmyslu, a kůže pro výrobu kožených výrobků.

3.4 Výbor považuje za vhodné, aby byly známy důvody, proč evropské loďstvo potřebuje zvláštní povolení:

3.4.1 z důvodu bezpečnosti: přilnuté ploutve jsou v případě, že je zvíře ve zmrazeném stavu, ostré jako nože, v důsledku čehož je manipulace s těly žraloků na lodích, které se bez přestání kolébají, a jejich vykládka pro posádku nebezpečná;

3.4.2 z důvodu kvality: skladování ploutví přirozeně přilnutých k trupu poškozuje úlovek, a to jak ploutve, tak těla, jelikož jednotlivé kusy se do sebe zařezávají a vzájemně se odírají. Čerstvě ulovený a zmrazený produkt je z nutričního a hygienicko-zdravotního hlediska velmi kvalitní. Odstranění ploutví ještě před zmrazením těla umožňuje, aby nebyl ani na okamžik přerušen chladicí řetězec;

3.4.3 z důvodu využití prostoru: oddělené skladování těl a ploutví (nebo umisťování ploutví do mezer vzniklých mezi těly při jejich nakupení) umožňuje lepší využití skladovacího prostoru, čímž se zvyšuje výnosnost lodí;

3.4.4 z důvodu odlišných distribučních kanálů u ploutví a těl: toto opatření by znamenalo, že v okamžiku vykládky v třetí zemi by ze ploutve musely odstraňovat na zemi, což by s sebou přineslo následující. 3.4.4.1 Manipulace s ploutvemi v zahraničním přístavu může znamenat změnu místa původu produktu v případě, že by tento krok nebyl považován za „prosté řezání“ (4), čímž by produkt přestal být původem z Unie a přešel by do kategorie produktů exportovaných do EU, což s sebou nese různé zdravotnické a celní požadavky a podmínky. 3.4.4.2 Vznikají také nové rizikové faktory při vykládce úlovku; ta se stává složitější a vyžaduje více času. 3.4.4.3 Toto prodloužení vykládky zároveň snižuje kvalitu produktů, jelikož dochází ke značným ztrátám v rámci chladicího řetězce. To přináší zdravotní rizika, neboť se může objevit histamin a může se zvýšit celkový obsah těkavých dusíkatých látek, jež produktu škodí. 3.4.4.4 Navíc se nejdůležitější přístavy pro vykládku zmrazených produktů nacházejí zpravidla ve třetích zemích, které nemají vhodnou infrastrukturu. Velká většina z nich se ještě k tomu nachází v tropickém klimatickém pásmu, což urychluje ztráty v rámci chladicího řetězce a prohlubuje důsledky uvedené v předchozím odstavci.

3.5 Finning je praktikován neevropskými plavidly, jež operují ve vzdálených vodách v průběhu dlouhých období i přesto, že nemají systémy mražení, a proto zachovávají pouze ploutve, které vysuší (dehydratují), a těl se zbaví, jelikož ta by shnila. Pro evropská mrazírenská plavidla, jichž by se návrh Komise dotkl, by provádění finningu znamenalo házet přes palubu hodnotný zdroj příjmů plynoucích z prodeje těl, což je z obchodního hlediska nesmysl.

3.6 EHSV souhlasí s Komisí, že zrušení dočasných povolení a uplatňování pravidla neoddělených ploutví by zajistilo, že se v EU nebude používat finning. Nicméně s ohledem na výše uvedené aspekty a na možné negativní dopady uplatňování těchto opatření na rybáře se domnívá, že je třeba hledat jiné postupy, které by zaručily respektování zákazu finningu, aniž by to vážně ohrozilo výnosnost podniků a bezpečnost posádek, přestože tyto postupy neodstraní problémy spojené s monitorováním a prosazováním zákazu, jež doložila Komise.

3.7 EHSV navrhuje tato alternativní opatření:

3.7.1 povinnost vyložit ve stejném přístavu jak těla, tak ploutve;

3.7.2 zrušení zvláštních povolení pro nemrazírenské loďstvo;

3.7.3 schválení zvláštních povolení pro mrazírenská plavidla pod podmínkou, že budou používat mechanismus pro zpětné vysledování, který zaručí souvztažnost mezi počty vyložených těl a ploutví;

3.7.4 zavedení programu pro statistickou dokumentaci obchodu se žraločími ploutvemi ve všech regionálních rybolovných organizacích, jako tomu již je u tuňáka obecného v rámci Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT).

3.8 Výbor rovněž doporučuje, aby byly ve všech regionálních rybolovných organizacích přijaty plány pro řízení lovu žraloků, jež by mimo jiné zavedly opatření pro omezení intenzity rybolovu, časově a prostorově vymezené zákazy rybolovu a zákaz překládek na volném moři.

3.9 Výbor má za to, že Evropská komise by měla vyvinout větší úsilí v zájmu zajištění dodržování zákazu finningu loďstvy, která tento zavrženíhodný postup stále praktikují, a rovněž povinnosti poskytovat údaje o úlovcích těchto druhů ze strany loďstev třetích zemí v rámci regionálních rybolovných organizací.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Výbor hodnotí pozitivně iniciativy podniknuté některými členskými státy na ochranu nejzranitelnějších žraločích populací; konkrétně se jedná o zákaz lovu liškouna obecného (čeleď Alopiidae) a žraloka kladivouna (čeleď Sphyrnidae) vydaný Španělskem (5). V tomto ohledu žádá, aby byla ve všech regionálních rybolovných organizacích zavedena příslušná opatření na ochranu a řízení těch nejzranitelnějších druhů žraloků.

4.2 Co se týče stávajícího modelu založeného na poměrech, domnívá se Výbor, že je správný a provozuschopný. Z různých studií, které v tomuto tématu vypracovaly evropské výzkumné ústavy, však vyplývá, že 5 % poměr není vhodný (jelikož je nízký) pro rybolovné postupy evropského loďstva, jež jsou založeny na maximálním zpracování celkového objemu ploutví, ani pro hlavní lovné žraločí druhy (žraloka modrého a žraloka mako), a tedy ani celkově pro různé druhy v kombinaci. EHSV se domnívá, že by se měly přehodnotit maximální přípustné poměry tak, aby vycházely z realistických kritérií a dostatečných technických a vědeckých podkladů, s ohledem na vypracované studie. Nový poměr by se měl výslovně vztahovat k živé váze žraloků, aby se tak předešlo stávajícím problémům s interpretací.

V Bruselu dne 28. března 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. L 167, 4.7.2003, s. 2.

(2) Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003, ze dne 23. prosince 2005 (COM(2005) 700); zpráva z vlastního podnětu Výboru pro rybolov Evropského parlamentu, INI/2054/2006; stanovisko regionálního poradního sboru pro dálkový rybolov (LDRAC) v rámci konzultace Komise k akčnímu plánu EU pro otázku žraloků a zápis LDRAC ze společné schůze v rámci veřejné konzultace v otázce změny nařízení o odstraňování ploutví žraloků, 18. února 2011.

(3) Vyjma plavidla lovící ve Středozemním moři, která nepotřebují zvláštní povolení.

(4) Nařízení Komise (EU) č. 1063/2010 ze dne 18. listopadu 2010, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, Úř. věst. L 307, 23.11.2010, čl. 78 odst. 1 písm. i).

(5) Vyhláška ARM/2689/2009 ze dne 28. září, kterou se zakazuje lov liškouna obecného (čeleď Alopiidae) a žraloka kladivouna (čeleď Sphyrnidae), španělský úřední věstník (BOE) č. 240, pondělí 5. října 2009, s. 84098.