CS Úřední věstník Evropské unie C 186/15

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 186/09)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o zápis námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SICILIA“

č. EU: IT-PGI-0005-01305 – 29.1.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Název

„Sicilia“

2. Členský stát nebo třetí země

Itálie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.5. Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Při balení musí mít produkt s chráněným zeměpisným označením „Sicilia“ tyto vlastnosti:

Chemicko–fyzikální rozbor

kyselost (vyjádřená jako podíl kyseliny olejové): nejvýše 0,5 %,

hodnota peroxidů: ≤ 12 mEqO2/kg,

celkové množství polyfenolů: ≥ 100 mg/kg.

Organoleptické hodnocení (pomocí metody COI)

Produkt se vyznačuje osobitou chutí a organoleptickými ukazateli trávy, rajčete a artyčoku, jež navzdory intenzitě, která se mění podle půdních, klimatických, agronomických a technologických faktorů, činí z extra panenského olivového oleje „Sicilia“ jedinečný produkt ve své kategorii.

Interval mediánu minimální maximální Ovocná chuť a vůně zralé olivy ≥ 2 ≤ 8 Ovocná chuť a vůně zelené olivy ≥ 2 ≤ 8 Tráva a/nebo rajče a/nebo artyčok > 2 ≤ 8 Hořký > 2 ≤ 7 Štiplavý > 2 ≤ 8

Senzorický profil olivového oleje „Sicilia“ tvoří přímé a nepřímé čichové ukazatele (vůně a chuť) související s dochutí „rajčete (listu, zeleného či zralého plodu)“ a „artyčoku“, již lze identifikovat samostatně nebo v kombinaci. Vedle toho lze téměř vždy cítit vůni „čerstvé trávy“.

Další typická zvláštnost olivového oleje „Sicilia“ se týká kategorie zařazení, tj. kategorie ovocné chuti, již lze téměř vždy zařadit mezi průměrnou a intenzivní ovocnou chuť, ačkoli je velmi vyvážená, pokud jde o ukazatele pozitivních znaků, jakými jsou hořkost a pikantnost.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Region Sicílie byl v průběhu času díky své centrální poloze ve Středomoří mnohokrát pod nejrůznější nadvládou, jež na něj měla vliv v mnoha oblastech (kulturní, architektonický, náboženský, kulinářský atd.). Právě v pěstování a zpracování oliv se symbolicky odráží tento dlouhý proces obohacování v oblasti kultury, pěstitelských technik a odrůdové biodiverzity. Díky těmto okolnostem se Sicílie stala bohatým regionem, pokud jde o počet pěstovaných odrůd, ale i používaných pěstitelských technik, což přispělo k vytvoření jedinečného a nenapodobitelného charakteru vyplývajícího z pěstování oliv a produkce olivového oleje.

Chráněné zeměpisné označení „Sicilia“ se uděluje produktu získanému z níže uvedených odrůd oliv, jež se v olivových hájích pěstují samostatně nebo v kombinaci a které jsou podle významu a míry zastoupení rozděleny takto:

Nejrozšířenější odrůdy: Biancolilla, Cerasuola, Moresca, Nocellara del Belice, Nocellara Etnea, Ogliarola Messinese a Tonda Iblea.

Méně rozšířené odrůdy: Aitana, Bottone di gallo, Brandofino, Calatina, Cavalieri, Crastu, Erbano, Giarraffa, Lumiaru, Marmorigna, Minuta, Nasitana, Nerba, Nocellara messinese, Olivo di Mandanici, Piricuddara, Santagatese, Vaddarica, Verdello, Verdese, Zaituna a jejich synonyma. Vedle odrůd pěstovaných v olivových hájích se mohou rovněž používat jiné odrůdy, jejichž podíl může tvořit maximálně 10 %. Více než 10 % zastoupení jiných odrůd v rámci zemědělského podniku vylučuje možnost zapsat plochy osázené olivovníky do systému kontroly CHZO „Sicilia“.

Hlavní odrůdy pokrývají v regionu více než 85 % plochy osázené olivovníky.

Olej, který lze získat ze všech výše uvedených odrůd, pěstovaných samostatně nebo v kombinaci, vykazuje organoleptický profil, jenž je již popsán v bodě 3.2 a který průměrný spotřebitel snadno identifikuje díky jeho charakteristické vůni a chuti, jež jsou vymezeny ve středně vysokém senzorickém rozsahu a na základě počitku souvisejícího s již popsanými ukazateli, tj. „zeleným či zralým rajčetem“, „artyčokem“ a „čerstvou trávou“.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze produkce, tj. pěstování, sklizeň a lisování oliv, musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Extra panenský olivový olej s CHZO „Sicilia“ se skladuje i stáčí v oblasti produkce, jež je vymezena ve specifikaci, a to jak ze zřejmého důvodu nesouvislosti území se zbytkem kontinentu, tak proto, aby se produkt při přepravě nevystavoval působení chemicko–fyzikálních faktorů, jež by mělo za následek rozklad oxidační stability, a tudíž zhoršení kvality zejména polyfenolů, které jsou jedním z parametrů, jež extra panenský olivový olej s CHZO „Sicilia“ odlišují od ostatních produktů v dané kategorii. Na Sicílii je navíc síť 251 balíren (údaje Agea z roku 2013) rovnoměrně rozložených po celém území ostrova a díky znalostem, jež během času nastřádaly, jsou zárukou zachování ukazatelů kvality. Produkt s chráněným zeměpisným označením „Sicilia“ se musí na trh uvádět ve vhodných nádobách o objemu nejvýše pět litrů.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

K chráněnému zeměpisnému označení „Sicilia“ je zakázáno doplňovat jakékoli jiné označení, které není v této specifikaci produkce výslovně stanoveno, včetně přídavných jmen: „fine“ (jemný), „scelto“ (vybraný), „selezionato“ (výběrový) nebo „superiore“ (znamenitý). Přípustné jsou pravdivé a doložitelné odkazy na metody jednotlivých producentů, jako např.: „monovarietale“ (jednoodrůdový), za nímž je uveden název použité odrůdy, „raccolto a mano“ (ruční sklizeň) apod. Je povoleno pravdivé použití jmen, obchodních firem nebo soukromých značek, pokud nemají pochvalný charakter nebo nejsou s to uvést spotřebitele v omyl. Název zemědělského podniku, statku, zemědělské usedlosti se smí uvádět, pouze pokud byl produkt získán výhradně z oliv sklizených v olivových hájích, jež jsou součástí zemědělského podniku. Odkaz na balení v podniku zpracovávajícím olivy nebo ve sdružení podniků zpracovávajících olivy či v podniku nalézajícím se v oblasti produkce lze učinit pouze v tom případě, že balení proběhlo v témže podniku. Použití jiných zeměpisných označení je zakázáno. Chráněné zeměpisné označení „Sicilia“ musí být na etiketě uvedeno jasným a nesmazatelným písmem tak, aby je bylo možné odlišit od všech dalších označení na etiketě. Název musí rovněž splňovat normy pro označování stanovené v platných právních předpisech. Na etiketě se musí povinně uvést rok produkce oliv, z nichž byl olej vyroben.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce extra panenského olivového oleje s CHZO „Sicilia“ zahrnuje celé správní území regionu Sicílie.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Jedinečná zeměpisná poloha Sicílie vytváří přírodní podmínky umožňující vyprodukovat extra panenský olivový olej s osobitými chemicko-fyzikálními a organoleptickými vlastnostmi, jež jsou popsány ve specifikaci produkce.

Oddělenost území od kontinentu se, pokud jde o biodiverzitu, v případě tohoto druhu projevuje v jedinečné škále odrůd, jež se odlišuje od jiných oblastí, v nichž se olivy pěstují.

Půdně-klimatické a lidské faktory, jež jsou s územím úzce spjaty, předurčují organoleptický profil extra panenského olivového oleje s CHZO „Sicilia“.

Souvislost s územím, olivami a sicilskou kulturou dala vzniknout extra panenskému olivovému oleji „Sicilia“, jehož dobrou pověst dokládají četná uznání od odborníků z odvětví i od spotřebitelů.

Je třeba zdůraznit, že právní předpisy producentům olivového oleje pod přísnou pokutou zakazují na etiketě uvádět zeměpisné odkazy a že zmíněné předpisy výrazně odrazovaly od uvádění odkazů na označení při promočních akcích, a to včetně internetových stránek.

Navzdory výše uvedeným skutečnostem dala souvislost s územím, olivami a sicilskou kulturou vzniknout extra panenskému olivovému oleji, který se na Sicílii produkuje a jehož dobrou pověst dokládají četná uznání od odborníků z odvětví i od spotřebitelů.

Podniky produkující extra panenský olivový olej „Sicilia“ získávaly v posledních desetiletích na všech významných soutěžích olivového oleje neustále mnohá ocenění:

na soutěži Orciolo d’Oro obsadily 1., 2. a 3. místo ve všech nebo alespoň v jedné z kategorií „lehkého“, „středního“ a „intenzivního“ olivového oleje, přičemž častěji bodovaly v kategoriích „středního“ a „intenzivního“ olivového oleje, a to v letech 1997, 1998, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2012. V letech 2009 a 2010 obsadily 1. a 2. místo, v roce 2011 3. místo a v roce 2013 místo první.

Na soutěži Sol D’Oro získal produkt ocenění Sol D’Oro v letech 2009, 2010 a 2011, ocenění Sol D’Argento v letech 2009, 2012 a 2013 a konečně ocenění Sol di Bronzo v letech 2010, 2011, 2012 a 2013.

Na soutěži Sirena D’Oro di Sorrento obdržel 1., 2. a 3. cenu v letech 2003, 2004, 2005, 2006 a 2. a 3. cenu v letech dalších.

Na soutěži Leon D’Oro v roce 2007 podniky produkující extra panenský olivový olej „Sicilia“ vyhrály 1., 2. a 3. cenu, v letech 2010 a 2012 pak cenu první.

Na soutěži Premio Montiferru obsadil od roku 1996 olivový olej „Sicilia“ ve všech třech kategoriích patnáctkrát první místo a vedle toho několikrát 2. a 3. místo.

Tato dobrá pověst je dána věcnou hodnotou produktu (chemicko-fyzikálními a organoleptickými vlastnostmi) a vnímáním jeho nehmotné hodnoty, již si vydobyl během několika staletí dějin olivovníku a olivového oleje na Sicílii.

Důkazem dobré pověsti extra panenského olivového oleje „Sicilia“ jsou rovněž sebrané historické dokumenty, z nichž je patrné, že někteří producenti oleje požadovali, aby na etiketě jejich produktů byl uveden sicilský původ.

Před rokem 1992 byla shromážděna celá řada faktur z let 1988 a 1989, na nichž byl údaj „Sicilia“. Některé faktury určené pro zahraniční trh se týkají rovněž let 1996 a 2000.

Zřejmý odkaz na název je rovněž v Katalogu sicilských olejů vydaném v letech 1997 až 2009.

Součástí dokumentace je rovněž celá řada etiket obsahujících výraz „Sicilia“ na lahvích s olivovým olejem, jenž byl stáčen a etiketou opatřen mimo Itálii (Carluccio’s London – Olio extra vergine d’oliva – Sicilia), dále pak několik etiket olivového oleje Agata a Valentina Extra Virgin Sicilian Olive Oil distribuovaného v USA a oleje Trader Giotto’s, které evokují název „Sicilia“. Dále je třeba zmínit etikety výrobny oleje Barbera uvádějící název „Sicilia“ a určené pro zahraniční trhy, jakož i etikety podniku EFFe1 srl, na nichž je uveden název „Sicilia“.

Během času se kvalita produkovaného extra panenského olivového oleje „Sicilia“ zvyšovala, a tím i jeho dobrá pověst na všech trzích. Kvůli tomu je tento olej obětí padělání, což pro producenty znamená značnou hospodářskou újmu.

Oblast produkce extra panenského olivového oleje s CHZO „Sicilia“ může podle Köppenovy klasifikace podnebí spadat do mírného a vlhkého podnebí (typu C), v němž se průměrná teplota nejchladnějšího měsíce pohybuje v rozpětí +18 až –3 °C, anebo spíše do subtropického vlhkého mezotermálního podnebí se suchým létem (typ Csa), tj. do typického středomořského podnebí charakterizovaného průměrnou teplotou v nejteplejším měsíci nad 22 °C a režimem srážek, jenž se vyznačuje tím, že většina srážek padá v chladném období (podzim až zima).

Středomořské podnebí (Cs) je v rámci typů mírného podnebí nejméně rozšířené a v případě Sicílie vykazuje mnoho charakteristických aspektů, jež mají značný vliv na chemické a zejména organoleptické složení extra panenského olivového oleje a velmi ho odlišují od oleje produkovaného v přilehlých zeměpisných oblastech, a to především pokud jde o poměr mezi mononenasycenými mastnými kyselinami a polynenasycenými mastnými kyselinami (MuFA/PuFA) a kvalitu biofenolů a těkavých aromatických sloučenin (alkoholů, aldehydů a esterů).

Vlastnosti extra panenského olivového oleje s CHZO „Sicilia“ závisejí rovněž na slunečním záření, teplotě, vlhkosti a větru. Zmíněné faktory mají značný vliv na fyziologii olivovníku a jsou určující pro dormanci a vegetativní probuzení a všechny další fenologické fáze (kvetení, nasazení na plod, růst plodů, zabarvování plodů, zrání). Množství slunečního záření potřebného pro fotosyntézu v této oblasti Středomoří předurčuje podmínky pro větší akumulaci biomasy v různých orgánech rostliny, jež spolu s omezenou dostupností vody a mírnými teplotami způsobuje zvýšený obsah celkového množství biofenolů a především specifických fenolických látek, jakož i prekursorů sloučenin způsobujících aromatičnost oleje. Omezená dostupnost vody a všechny výše uvedené klimatické podmínky, jež lépe definují ostrovní povahu, nesou rovněž odpovědnost za neustálou přítomnost ukazatelů hořkosti a pikantnosti, jež jsou v olivovém oleji s CHZO „Sicilia“ zastoupeny v mediánových hodnotách, které jsou vždy vyšší než 2 a v každém případě lze na jejich základě olej zařadit převážně do „intenzivní“ a „střední“ kategorie. Výše uvedené půdní a klimatické faktory neovlivňují pouze míru růstu, jež souvisí s fotosyntézou (množstvím slunečního záření, plochou a rozložením listů), ale i proces dýchání rostlinné buňky, přičemž metabolickými cestami vzniká široká škála rostlinných metabolitů: aminokyseliny, lipidy a příslušné sloučeniny, izoprenoidy (např.: terpeny včetně skvalenu, mentolu a limonenu, jež rostlinám, květům a plodům dodávají charakteristickou vůni, a biosyntetické prekursory sterolů) a porfyriny (související s chlorofylem a fotosyntézou).

Profil popsaný v bodě 3.2 vymezuje jedinečnou povahu olivového oleje s CHZO „Sicilia“ a systematicky jej prokazuje neustálá přítomnost ukazatelů zeleného rajčete, artyčoku a čerstvé trávy, jež se mohou projevit díky výše uvedeným klimatickým podmínkám a organoleptickým vlastnostem, které jsou vždy spjaty s nejrozšířenějšími odrůdami uvedenými v bodě 3.3.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it), kliknout na „Prodotti DOP IGP“ (Produkty s CHOP a CHZO – na obrazovce nahoře vpravo), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ (Produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.