CS Úřední věstník Evropské unie C 434/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Analýza transparentnosti, postupů a zdrojů při posuzování a hodnocení dopadů, které Evropská komise zavádí s cílem zlepšit kvalitu evropských právních předpisů

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2017/C 434/02)

Zpravodaj: Denis MEYNENT

Rozhodnutí plenárního shromáždění 26. 1. 2017 Právní základ čl. 29 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Přijato ve specializované sekci 5. 9. 2017 Přijato na plenárním zasedání 20. 9. 2017 Plenární zasedání č. 528 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 142/0/5

1. Závěry a doporučení

1.1 Výbor připomíná, že hlavním cílem programu REFIT (1) je zlepšit kvalitu a účinnost evropských právních předpisů a vytvořit jednoduchou, srozumitelnou a soudržnou právní úpravu, aniž by došlo ke zpochybnění již stanovených strategických cílů politik EU či jednání na úkor ochrany občanů, spotřebitelů, pracovníků a sociálního dialogu nebo i životního prostředí (2). Evropské právní předpisy jsou zásadním faktorem integrace. Pokud jsou náležitě přiměřené, jsou pro všechny evropské subjekty a občany důležitou zárukou ochrany, prosazování evropské legislativy a právní jistoty (3).

1.2 I přes pokrok, jehož bylo doposud dosaženo, zejména pod vlivem činnosti Výboru pro kontrolu regulace (CER), by si Výbor přál, aby se evropský ekosystém v oblasti posouzení dopadu ještě dále vyvíjel s cílem zvýšit kvalitu a ve větší míře zohlednil organizovanou občanskou společnost při tvorbě a provádění právních předpisů.

1.3 Je proto zejména důležité, aby: — soubor požadavků na přípravné nebo doplňkové studie byl transparentní, přístupný, pluralitní a podněcoval k vytváření alternativních scénářů, které jasně ukážou skutečné dopady různých možných řešení; — evropský rejstřík posouzení dopadu, jakož i všechny dostupné příslušné údaje (vědecké, statistické atd.), včetně stanovisek zúčastněných stran, byly snadno dohledatelné a dostupné i v jiných jazycích EU. To platí zejména pro shrnutí posouzení dopadu; — byla zajištěna vyvážená povaha posouzení dopadu každého legislativního návrhu a přikládán náležitý význam hospodářskému, sociálnímu a environmentálnímu rozměru, včetně dopadů pro malé a střední podniky a mikropodniky.

1.4 Výbor prosazuje kvalitativní přístup, který funguje rovnocenně jako kvantitativní analýza a zohledňuje úsilí o dosažení výhod, které se od právních předpisů očekávají.

1.5 Výbor vyzývá Komisi k ostražitosti, co se týče toho, aby snížení regulační a administrativní zátěže nezhoršilo účinnost a celkovou kvalitu politik Unie, zejména v sociální oblasti a oblasti životního prostředí, ochrany spotřebitelů a pokud jde o malé a střední podniky a mikropodniky.

1.6 V rámci posouzení dopadu si tedy Výbor přeje, aby: — v souvislosti s posouzením dopadů byl uplatňován soudržný metodologický přístup mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, který mezi sebou mohou poradní orgány sdílet, s cílem usnadnit příslušným institucím činnost a umožnit jim vypracovat pozměňovací návrhy a stanoviska; — bylo posíleno zapojení Výboru do kontroly kvality, a to tak, že bude mít možnost určitá posouzení dopadu zhodnotit z hlediska postupů a s ohledem na sociální, environmentální a územní rozměr. V tomto ohledu Výbor trvá na tom, aby byl článek 9 SFEU systematicky a konkrétním způsobem zohledňován; — probíhaly pravidelné výměny s CER ohledně způsobů posuzování dopadů a osvědčených postupů, zejména v souvislosti se zaměstnaností nebo územní soudržností nebo otázkami, jež mají dopad na malé a střední podniky a na mikropodniky.

2. Úvod

2.1 Posouzení dopadu je proces průběžné a kritické analýzy pozitivních i negativních dopadů připravovaných právních předpisů EU na úrovni hospodářské, sociální a environmentální. Patnáct let po svém zavedení se posouzení dopadu stalo jedním z měřítek programu EU pro zdokonalení tvorby právních předpisů.

2.2 Systém posouzení dopadu je uplatňován ve velmi rané fázi politického cyklu. Posuzování dopadu předchází všem novým iniciativám, jež by mohly mít dopady na hospodářství, životní prostředí a společnost. Pravidelně se také provádějí hodnocení a kontrola stavu (kontrola účelnosti – fitness check) stávajících právních předpisů nebo politik Unie. Fáze počátečního posouzení dopadu (inception impact assessment) nastiňuje postup posouzení dopadu tím, že odstraňuje různé typy možností (od statusu quo až po úplnou harmonizaci). Poté se uskuteční samé posouzení dopadu, jehož návrh přezkoumává CER. Po provedení právních předpisů posoudí hodnocení účinnost, účelnost, vhodnost a evropskou přidanou hodnotu dotčeného právního předpisu. CER přezkoumá důležitá hodnocení právních předpisů EU. Ke zdokonalení tvorby právních předpisů tedy dochází ve všech fázích postupu. Díky četným mechanismům konzultací se zdokonalení v každé fázi otevírá čím dál většímu počtu zúčastněných stran.

2.3 Interinstitucionální dohoda o zdokonalení tvorby právních předpisů (AII) z května 2015 (4) odráží společný postoj všech tří institucí, kterých se posouzení dopadu týká. V souvislosti s pokrokem Výbor dospěl ke dvěma hlavním zásadám: — neexistence společných postupů: každá instituce je odpovědná za definici svého vlastního postupu hodnocení, třebaže základem pro činnosti musí být vždy posouzení dopadu provedené Komisí, aby byl zaručen jednotný přístup; — závazek Rady a Parlamentu provádět posouzení dopadu před předložením hlavních pozměňovacích návrhů, je-li to považováno za nezbytné.

2.4 CER byl zřízen v květnu 2015 a téměř dva roky trvalo, než byl zcela kompletní. Má posílenou pravomoc a rozsáhlé odpovědnosti, které zahrnují prozkoumání kvality návrhů posouzení dopadu, kontroly stavu a důležitá hodnocení stávající legislativy EU (5). Díky profesionalizaci CER se více zohledňují sociální a environmentální dopady. V roce 2016 CER přezkoumal na 60 posouzení dopadu a 25 z nich, tedy 42 %, nejprve udělil negativní stanovisko a jejich autoři museli výboru předložit nový dokument. V současné době CER svá stanoviska omezuje na posouzení dopadu. V budoucnu by mohl vhodně posuzovat způsob, jakým legislativní návrh odráží posouzení dopadu a zohledňuje ho.

3. Hodnocení postupu posouzení dopadu

3.1 Vícerozměrné posouzení dopadu

3.1.1 Posouzení dopadu vychází ze souboru kritérií a testů, které se týkají zejména dopadů: — hospodářských, sociálních a environmentálních; — na spotřebitele; — na malé a střední podniky; — na obchod a mezinárodní investice; — na administrativní a regulační zátěž; — v oblasti subsidiarity a proporcionality; — na úrovni regionální a územní soudržnosti.

3.1.2 Posouzení dopadu Komise v podstatě integrovaně pokrývají ty nejvýznamnější a nejzávažnější hospodářské, sociální a environmentální dopady pro každý jednotlivý případ.

3.1.3 V průběhu let Rada a někdy i EP doplnily požadavky na dodatečná kritéria: — posouzení vnějšího rozměru konkurenceschopnosti (competitiveness proofing); — posouzení dodržování základních práv; — posouzení slučitelnosti návrhů s digitální ekonomikou; — posouzení týkající se dodržování zásady inovací.

3.1.4 Tato různá kritéria někdy Komisi nutí k tomu, porovnat jednotlivé cíle nebo zájmy: hierarchicky uspořádat kritéria; rozhodnout, zdali to či ono kritérium musí převážit nad ostatními kritérii jakožto kritérium rozhodující; vybrat mezi politickými rozhodnutími s ohledem na konkurenční kritéria: — subsidiarita versus harmonizace; — konkurenceschopnost versus sociální ochrana a kvalita zaměstnání; — zásada předběžné opatrnosti versus zásada inovací atd.

3.1.5 Studie Komise o systému posouzení dopadu, kterou v roce 2007 vypracovala britská soukromá poradenská společnost The Evaluation Partnership (TEP) (6), upozornila na řadu nedostatků, zejména v oblasti sociální ochrany a ochrany životního prostředí. Podle společnosti TEP byla špatná kvalita posouzení dopadu způsobena chybami v načasování (timing), v mechanismech kontroly kvality hodnocení, nedostatečným sledováním a nedostatečnou podporou posouzení dopadu (odborná příprava a koordinace, neúplné nebo chybějící údaje atd.). V roce 2010 Účetní dvůr odhadoval, že „práce Komise na posouzení dopadu znamená v praxi asymetrii mezi třemi pilíři, jakož i mezi náklady a přínosy“ (7).

3.1.6 Výbor v tomto ohledu znovu připomíná svůj požadavek, aby článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (8) byl systematicky používán jako základ pro provádění hodnocení (9).

3.2 Sada nástrojů ke zdokonalení tvorby právních předpisů (10) s ohledem na sociální ochranu a zaměstnanost

3.2.1 Sadu nástrojů (toolbox) zavedla Komise ve svém sdělení (11) ze dne 19. května 2015 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Přináší podrobné pokyny pro posouzení dopadu prostřednictvím 59 nástrojů (nástrojů, kritérií, testů atd.), které mají pomoci Komisi i příslušným orgánům členských států.

3.2.2 Z 59 navrhovaných nástrojů se EHSV zajímá především o dva. Jde o nástroj č. 7 (requirements for social partner initiatives – požadavky týkající se iniciativ sociálních partnerů) a nástroj č. 25 (employment, working conditions, income distribution and inequality – zaměstnanost, pracovní podmínky, rozdělení příjmů a nerovnost).

3.2.3 Ve skutečnosti tyto nástroje působí spíše jako orientační seznam otázek, které je třeba si položit v případě iniciativy, u níž by se objevil sociální dopad nebo dopad na zaměstnanost. Otázky jsou obecné, neutrální a málo motivující. Nástroj č. 25 pokládá mimo jiné i následující otázky: — Vede tato možnost k nepřímému vytváření pracovních míst nebo snižuje jejich počet ve specifických odvětvích, profesích, na úrovních kompetencí, v regionech, zemích (nebo jejich kombinaci) a má dopady pro sociální a/nebo zvláštní skupiny? Jaké? — Ovlivňuje tato možnost přímo či nepřímo ochranu pracovních míst, zejména pokud jde o kvalitu pracovních smluv, riziko nehlášené práce nebo předstíranou samostatně výdělečnou činnost? — Bude mít tato možnost dopad na nerovnosti a na rozdělení příjmů a bohatství v Unii nebo v jedné z jejích částí?

3.2.4 Tyto otázky se často omezují na popis řady možných negativních a pozitivních následků. Jen málo podněcují k vypracování hlubších analýz, zejména pokud jde o kvalitu a výši zaměstnanosti.

3.2.5 Kromě toho se v některých případech zdá, že Komise nepřebírá sociální a environmentální kritéria do svých posouzení dopadu systematicky a důkladně, a to již po několik let (12), i přesto, že Komise tvrdí, že sociální dopady zohledňuje v 70 % posouzení dopadu a environmentální dopady ve 45 % případů.

3.3 Upřesnění postupu Komise

3.3.1 Generální ředitelství (GŘ) jsou odpovědná za analytické metody a modely, na nichž se zakládají služby Komise, aby mohly vytvořit své legislativní návrhy. Generální ředitelství nejčastěji provádějí posouzení dopadu interně na základě pokynů týkajících se posouzení dopadu (13) a sady nástrojů. V určitých případech se dotčené GŘ obrátí na externího poradce, který je vybrán na základě otevřeného a transparentního postupu, aby se s ním hlouběji poradil o konkrétním bodu posouzení dopadu.

3.3.2 Z celkem 59 nástrojů ze sady nástrojů se pouze dva či tři jeví jako nástroje, jimiž by se mohla řídit rozhodnutí týkající se kvality pracovních míst, sociální ochrany, výše odměn atd. Rozhodně se jedná o oblast, v níž je třeba sadu nástrojů posílit.

3.4 Postupný posun posouzení dopadu ke snížení nákladů?

3.4.1 Kvantifikace regulační a administrativní zátěže

3.4.1.1 Cílem programu REFIT je identifikovat zbytečnou zátěž, nejednotnost či neúčinná opatření a učinit kroky nezbytné k nápravě situace. V roce 2013 bylo v rámci programu REFIT provedeno zmapování celkového legislativního fondu EU.

3.4.1.2 Rada pro konkurenceschopnost EU požádala Komisi, aby vypracovala a stanovila cíle snížení zátěže v oblastech, kde je tato zátěž obzvláště velká, zejména pro malé a střední podniky (14).

3.4.1.3 Rada pro konkurenceschopnost dne 26. května 2016 rovněž „vítá závazek Komise v interinstitucionální dohodě k další kvantifikaci jejího úsilí o zjednodušení a snížení administrativní zátěže, k prezentování roční analýzy zátěže a pokud možno vyčíslení potenciálu jednotlivých návrhů či právních aktů ke snížení regulační zátěže nebo úsporám“ (15).

3.4.2 Výbor vyzývá Komisi k ostražitosti, co se týče toho, aby snížení regulační zátěže nezhoršilo účinnost a celkovou kvalitu politik Unie, zejména v sociální a environmentální oblasti, v oblasti životního prostředí a ochrany spotřebitelů a pokud jde o malé a střední podniky a mikropodniky.

4. Návrhy a doporučení

4.1 I přesto, že bylo dosaženo pokroku, je třeba, aby se evropský ekosystém v oblasti posouzení dopadu i nadále vyvíjel. Navrhujeme sedm možností zlepšení pro posílení kvality posouzení dopadu a větší zohlednění organizované občanské společnosti v průběhu vytváření a provádění právních předpisů.

4.2 Soubor požadavků na studie týkající se posuzování dopadu, který by byl transparentní, přístupný a pluralitní

4.2.1 Výbor požaduje, aby Komise jasněji určila postup používaný pro výpočet účinků své iniciativy, rozsah působnosti studie a její možná omezení (územní omezení, cílové skupiny atd.).

4.2.2 V případě, že jsou významné části či dílčí části posouzení dopadu zpracovávány vnějšími subjekty, Výbor požaduje, aby byl uveden název tohoto vnějšího subjektu.

4.2.3 Je důležité, aby specifikace uvedené v souboru požadavků jasně popisovaly alternativní scénáře, které ukazují dopady všech možných variant, včetně: — konkurenceschopnosti EU a jejích podniků; — sociální ochrany a ochrany životního prostředí; — rozvoje mikropodniků a malých podniků; — rovnosti žen a mužů; — územní soudržnosti atd.

4.2.4 Je důležité, aby byl nakonec upřednostněn jeden návrh, který nejlépe kombinuje různé rozměry podle čl. 3 odst. 3 SEU (16) a článku 9 SFEU (17).

4.2.5 Má-li posouzení dopadu pomáhat spolunormotvůrcům při přípravě pozměňovacích návrhů, je třeba, aby předpokládalo alternativní možnosti, které zváží scénáře, jež jsou vhodnější pro zaměstnanost, sociální a environmentální ochranu, územní soudržnost a spotřebitelskou politiku.

4.3 Rozšíření evropského rejstříku posouzení dopadu

4.3.1 Transparentnost je nezbytným předpokladem řádné správy. Rejstřík (18) dokumentů Komise obsahuje seznam posouzení dopadu a příslušných stanovisek CER. O existenci tohoto rejstříku však široká veřejnost příliš neví, navíc je dostupný pouze v angličtině.

4.3.2 Výbor tudíž požaduje, aby Komise ve spolupráci se zprostředkovatelskými organizacemi zlepšila povědomí o této internetové stránce, zveřejnila na ní stanoviska zúčastněných stran a důležité studie, zejména shrnutí posouzení dopadu, a umožnila zde vyhledávat i v jiných jazycích EU.

4.4 Nutnost kvalitativního přístupu

4.4.1 EHSV se domnívá, že kvantitativní či měnový přístup by měl fungovat na rovnocenné bázi jako kvalitativní přístup, který upřednostňuje lidský rozměr prosazující blízkost, rovnost pohlaví a kontakt se skutečností. Pro využití kvalitativního přístupu existují zejména následující důvody: — obtížnost posoudit dopady ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pro obecný zájem EU. Přístupy založené na nákladech jen obtížně zachycují skutečný vývoj, pokud jde o sociální rozměr nebo udržitelný rozvoj; — neexistence dostupných či spolehlivých údajů. Ekonometrické či kvantitativní metody nemohou vyčíslit soubor dopadů. Nejčastěji se spokojí se zobecněním a shromážděním údajů, které jsou obvykle jen částečné a neúplné, a opomíjí neměřitelné informace: kvalitu sociálního dialogu, rozvoj sociální ochrany, míru regionálního začlenění, skutečnou míru nejistoty a vyloučení atd.; — neporovnatelnost údajů. Kvantitativní metody se liší svou povahou. Vzorky, referenční roky, vědecké údaje se liší studie od studie. Je tedy často obtížné metody porovnat a vybrat z nich užitečné informace. — důvěrnost. Přístupy vycházející z důvěrnosti jsou založené na částečných vzorcích, průzkumech či dotaznících. Tyto přístupy ze své podstaty vynechávají určité důvěrné informace týkající se sociálního klimatu v daném podniku, odvětví činnosti nebo sektoru.

4.4.2 Posouzení dopadu se musí vždy zaměřovat v prvé řadě na náklady a přínosy. O snížení počtu nemocí, škodlivých vlivů, znečišťujících emisí a nehod není nikdy možné rozhodnout na základě čistě kvantitativních údajů. O spravedlivější hospodářské soutěži, spravedlivém obchodu a lepších pracovních podmínkách se nerozhodne na základě kvantitativních analýz. Je zásadní, aby Komise přisoudila prioritu kvalitativní analýze, a to v zájmu všech zúčastněných stran.

4.5 Nutnost soudržného metodologického přístupu na úrovni výzkumného rámce

4.5.1 Ačkoli v dohodě AII se dospělo k závěru, že každá instituce si může vypracovat svůj vlastní postup, Výbor navrhuje, aby tato otázka byla důkladně zvážena mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, jakož i Výborem samotným.

4.5.2 Nejde ani o to, navrhnout jednotný postup, ale spíše se nejprve shodnout na soudržném metodologickém rámci, tzn. na základních prvcích postupu, jako je definice rozsahu posouzení, výzkumná strategie, volba nástrojů, upřednostňované varianty atd.

4.5.3 Konečným záměrem je upřednostnit dialog ohledně možností postupu, kterým Komise dává přednost, s cílem usnadnit práci jednotlivých institucí na pozměňovacích návrzích.

4.5.4 Takto by návrhy Výboru vyjádřené v tomto rámci mohly u spolunormotvůrců najít příznivější odezvu.

4.6 Hodnocení Výboru zaměřené na kvalitu posouzení dopadu

4.6.1 V EHSV existuje oddělení, které se věnuje kvalitativnímu hodnocení ex post určitých konkrétních evropských právních předpisů. V budoucnosti by toto oddělení mohlo napomáhat činnosti členů Výboru a také analyzovat určitá posouzení dopadu, přezkoumat aspekty postupů a poskytnout stanovisko ohledně možného zohlednění hospodářských, sociálních, environmentálních či územních rozměrů. Tato činnost by usnadnila vypracování případných poradních stanovisek EHSV k legislativním návrhům připravovaným ve stejných posouzeních dopadu.

4.6.2 EHSV a Evropská komise by ohledně konzultací a posouzení dopadu měly vést pravidelný dialog.

4.7 Spolupráce EHSV a CER

4.7.1 Bylo by vhodné zamyslet se nad způsoby sice neformální, ale pravidelné spolupráce CER a Výboru.

4.7.2 Kromě neformální výměny názorů a dílčí spolupráce je důležité podpořit dynamickou spolupráci s Výborem ve dvou směrech: — pořádání pravidelných výměn názorů ohledně metodických přístupů k posouzení dopadu a osvědčeným postupům, ohledně otázek zásadních změn v návrzích Komise a ohledně zjednodušení a snížení regulační zátěže; — náležité předběžné informování Výboru ohledně každé iniciativy Komise, která obsahuje zásadně důležitý rozměr v sociální a environmentální oblasti, v oblasti zaměstnanosti a územní soudržnosti na úrovni posouzení dopadu. Za tímto účelem by Výbor měl být jedním z adresátů, jimž Komise zasílá svá předběžná posouzení (Inception Evaluation) a posouzení dopadů.

4.7.3 Výbor pak v případě potřeby vypracuje shrnutí svých hlavních doporučení ohledně oblasti působnosti vlastního posouzení dopadů a poskytne veškeré další údaje nebo informace, jež by mohly být relevantní pro vypracování posouzení dopadu Komisí a pro související přezkum ze strany CER.

4.7.4 Výbor dá rovněž k dispozici své hodnocení ex post týkající se provádění a uplatňování právních předpisů.

V Bruselu dne 20. září 2017. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) Zkratka pro Program pro účelnost a účinnost právních předpisů.

(2) Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 45.

(3) Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 45.

(4) Interinstitucionální dohoda o zdokonalení tvorby právních předpisů (Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1).

(5) Ve své zprávě za rok 2016: https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports.

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs_en.htm.

(7) Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování?, zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 3/ 2010, odstavec 64, strana 36.

(8) Článek 9 SFEU stanoví: „Při vymezování a provádění svých politik a činností přihlíží Unie k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.“

(9) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 29.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm.

(11) Sada nástrojů pro lepší regulaci, SWD(2015) 111, ze dne 19. května 2015.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. a Zavatta R. (2013), Assessing the costs and benefits of regulation. A CEPS – Studie společnosti Economisti Associati pro Evropskou komisi.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, kterou cituje Isabelle Schömann v dokumentu EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire, Policy brief 5/2015, ETUI, 2015.

(13) Pokyny Komise týkající se posouzení dopadu a další související materiály naleznete na adrese: https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_cs.

(14) Odstavec 9 závěrů Rady – Zlepšování právní úpravy v zájmu posílení konkurenceschopnosti, dokument č. 8849/16 ze dne 18. května 2016.

(15) Odstavec 7 závěrů Rady ze dne 26. května 2016 – Zlepšování právní úpravy v zájmu posílení konkurenceschopnosti, dokument č. 8849/16 ze dne 18. května 2016.

(16) „Unie vytváří vnitřní trh. Usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, založený na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě, vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí. Podporuje vědecký a technický pokrok.“

(17) Viz poznámka pod čarou č. 6.

(18) Tento rejstřík je dostupný na stránce Evropské komise na následující adrese: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=cs.