EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 13.9.2017 COM(2017) 491 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o provádění strategie v oblasti obchodní politiky Obchod pro všechny Uskutečňování progresivní obchodní politiky k využití potenciálu globalizace



I. Úvod Před dvěma lety stanovila strategie Obchod pro všechny vizi obchodní politiky, která je transparentní a odpovědná, přináší prospěch všem občanům, poskytuje pracovní místa a růst a přináší moderní řešení pro realitu dnešního globálního obchodu. Od té doby se prostředí, v němž EU provádí obchodní politiku, značně změnilo. Doma Evropa zažila bezprecedentní veřejnou rozpravu o účelu a legitimnosti obchodních dohod spojenou s obnovenými obavami týkajícími se důsledků globalizace. Ve světovém obchodě existuje reálné nebezpečí oživení protekcionismu. Stále častější využívání domácích politik, které poškozují jiné země, dokonce i ze strany těch největších ekonomik, podkopává mnohostranný obchodní systém založený na pravidlech. V tomto prostředí je více než kdykoli dříve potřebná obchodní politika, která je účinná, transparentní a založená na hodnotách. Základní prvky strategie Obchod pro všechny jsou tedy i nadále pro přístup EU rozhodující: nejvhodnějším způsobem, jak zajistit, aby globalizace byla ku prospěchu všem Evropanům, zůstává otevřenost ve spojení s rovnými podmínkami, vysokými normami v oblasti ochrany práce, životního prostředí a spotřebitelů a sociální ochrany ve spojení se správnými politikami na domácí scéně. EU je odhodlána prosazovat mnohostranný obchodní systém založený na pravidlech, který je základem naší prosperity a je nezbytný k tomu, aby se z obchodu stala na celém světě pozitivní síla v souladu s cíli udržitelného rozvoje. Reakcí politiky EU je hledání partnerů, jako je Kanada, Japonsko, Mexiko, Mercosur, Austrálie nebo Nový Zéland, kteří chtějí společně budovat otevřená a progresivní pravidla pro realitu obchodu 21. století. Strategie Obchod pro všechny předjímala mnoho z toho, co podniky, spotřebitelé a pracovníci od obchodních dohod nyní očekávají. Závazky prosazovat podmínky spravedlivé hospodářské soutěže pro společnosti z EU, chránit evropské sociální a environmentální normy a jednat transparentně jsou dnes stejně platné jako tehdy. Plná realizace těchto závazků však není bez problémů: po dvou letech je tato zpráva příležitostí shrnout pokrok, jehož bylo dosud dosaženo. Tato zpráva nezahrnuje úplnou škálu opatření obchodní politiky EU, zaměřuje se spíše na plnění závazků v rámci strategie Obchod pro všechny od října 2015. Doplňuje další zprávy, jako například první výroční zprávu o provádění dohod o volném obchodu, zveřejněnou letos na podzim, výroční zprávu o překážkách obchodu a investic a řadu dokumentů vydaných v souvislosti s probíhajícími jednáními. Tato zpráva obsahuje dosažené úspěchy; oblasti, v nichž je třeba ještě učinit více; získané zkušenosti; a důsledky pro priority Komise v další fázi provádění.



II. Obchodní politika, která využívá potenciálu globalizace V květnu vyzvala Komise k debatě o tom, co může EU udělat, aby utvářela globalizaci v souladu s našimi sdílenými zájmy a hodnotami . Globalizace se týká nejen obchodu a její důsledky se spojují s důsledky technologické změny; je však nepochybné, že obchodní politika hraje důležitou roli v tom, aby byly tyto důsledky pozitivní pro občany i podniky v Evropě i mimo ni. Globální obchod je příležitostí, pokud se rozhodneme, že jej budeme utvářet: otevřenost vůči pohybu zboží, služeb, lidí a kapitálu byla a je v EU motorem růstu a konkurenceschopnosti a zdrojem blahobytu spotřebitelů a je zde ještě další potenciál. Globalizace vytvořila komplexní produkční řetězce, v nichž se hodnota přidává v řadě zemí. Odstraňování obchodních překážek je zásadně důležité, pokud má být EU i nadále schopna využívat tyto globální hodnotové řetězce pro vytváření růstu a ku prospěchu všech občanů EU – jako dovozců, vývozců, pracovníků, spotřebitelů a dalších. Uzavření trhu EU nebo zavedení protekcionistických překážek by poškodilo nejen vysoce integrovanou ekonomiku EU, ale také ekonomiky partnerů EU, včetně nejchudších zemí na světě. EU má jako největší obchodní blok na světě a angažovaný mezinárodní aktér možnost utvářet globalizaci v duchu mnohostranné správy. Obchodní politika samotná však nemůže tyto ambice splnit: zajistit, aby globalizace fungovala ve prospěch všech, vyžaduje posilování globální správy ve všech oblastech, včetně klimatu. Je zapotřebí komplexní reakce domácí politiky, a to od politiky v oblasti vzdělávání až po politiku v oblasti investic, inovací, energetiky, fiskální a sociální politiku a další, počínaje na úrovni členských států. Komise přispívá například prostřednictvím návrhu evropského pilíře sociálních práv nebo prostřednictvím politiky soudržnosti EU. Tyto politiky, které se zabývají takovými záležitostmi, jako je nerovnost a sociální začlenění, by rovněž měly být lépe propojeny s evropským semestrem. Obchod má pozitivní vliv na zaměstnanost, neboť 1 ze 7 pracovních míst v EU (neboli 31 milionů) závisí na vývozu. Pracovní místa v EU související s vývozem jsou také v průměru lépe placena, s příplatkem až 16 %. Přesto může mít globalizace na některá odvětví a regiony negativní dopady. EU vyvíjí činnost, jejímž cílem je pomoci těm, kterých se dotkly negativní dopady, aby se přizpůsobili, a zvýšit odolnost evropské ekonomiky vůči změnám. Aby se zemědělsko-potravinářské odvětví úspěšně začlenilo na mezinárodní trhy a aby se dále prosazovaly přísné normy, bude nezbytná modernizovaná společná zemědělská politika. Komise usiluje o větší flexibilitu Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a rychlejší poskytování pomoci v případě uzavírání společností. Při reagování na náhlé otřesy ve výrobních řetězcích by tento fond mohl řešit také vlivy změn vyvolaných inovacemi. Odolnost místních ekonomických systémů a pracovní síly by zároveň mohly dále pomoci zvýšit evropské strukturální a investiční fondy, které by mohly předjímat dynamické změny vyplývající z globalizace a technologické změny.

Také celosvětová hospodářská soutěž musí být spravedlivá: mnohostranný obchod založený na pravidlech je nejlepší způsob, jak chránit evropskou konkurenční a inovační výhodu, která vytváří kvalitní pracovní místa. Obchodní politiky zajišťující rovné podmínky pro společnosti z EU – ať již jde o zajištění recipročního otevírání trhů, odstraňování nespravedlivých praktik nebo vymáhání práv EU a prosazování přísných norem – pomohou Evropě těžit z další výrobní revoluce spočívající zejména v digitalizaci. Kromě toho musí být s ohledem na nové výzvy chráněny základní zájmy EU. Proto dnes Komise navrhuje zřídit rámec pro prověřování přímých zahraničních investic přicházejících do EU. Cílem je zabránit přebírání strategického majetku, jež by mohlo ohrozit bezpečnost nebo veřejný pořádek, a zároveň udržet otevřenost trhu EU investicím celkově. V této zprávě je uvedeno, jak strategie Obchod pro všechny přetváří globalizaci na příležitost.



III. Poskytování výhod obchodu všem EU se strategicky zaměřuje na to, aby zajistila, že obchodní dohody budou přinášet konkrétní výhody jejímu hospodářství i lidem. K mnohostranným úspěchům dosaženým v uplynulých dvou letech patří dohoda Světové obchodní organizace (WTO) o boji s narušením trhů se zemědělskými produkty, o uvolnění obchodu s informačními technologiemi a o usnadnění přístupu k léčivým přípravkům v nejméně rozvinutých zemích. Letos vstoupila v platnost dohoda o usnadnění obchodu, která modernizuje celní postupy, aby pomohla i těm nejmenším podnikům a nejchudším zemím využívat výhod obchodu. Pokud jde o dvoustranné vztahy, dokončila EU jednání o dohodě o volném obchodu s Vietnamem, o dohodách o partnerství a spolupráci s Kazachstánem a Arménií a dosáhla principiální dohody o dohodě o volném obchodu s Japonskem. Jde o moderní a progresivní dohody s širokým rozsahem působnosti a nyní Komise pracuje na jejich ratifikaci a provádění, aby byly jejich reálné účinky pociťovány co nejdříve. Po prozatímním provádění dohody mezi EU a Kanadou (CETA) od 21. září budou pokračovat přípravy na ratifikaci dohod sjednaných se Singapurem, Vietnamem a Arménií. V uplynulých dvou letech jsme byli rovněž svědky provádění dohod s Ukrajinou, Gruzií, Moldavskem, Ekvádorem, Ghanou, Pobřežím slonoviny a Jihoafrickým společenstvím pro rozvoj. Správná architektura těchto dohod může zajistit, že EU bude schopna jednat efektivně a být předvídatelná jak pro občany EU, tak pro smluvní partnery. Posudek Soudního dvora k dohodě o volném obchodu se Singapurem poskytuje vítané objasnění, pokud jde o rozdělení kompetencí u obchodních a investičních dohod. CETA je nejprogresivnější dohoda, jakou EU doposud uzavřela Komplexní hospodářská a obchodní dohoda mezi EU a Kanadou (CETA), která podporuje obchod se zbožím a službami a investice, vytváří příležitosti pro vývozce i dovozce a nová pracovní místa pro občany v celé Evropě a v Kanadě. Dosahuje ambiciózních výsledků v oblasti udržitelného rozvoje a zároveň respektuje přísné normy EU v oblasti ochrany práce, životního prostředí a spotřebitelů, přičemž výslovně zachovává právo vlád provádět regulaci ve veřejném zájmu. Dohoda CETA usnadňuje podnikání všem obchodníkům a zejména malým a středním podnikům. Ruší 99 % obchodních cel mezi EU a Kanadou a odstraňuje překážky obchodu se službami v různých odvětvích od finančního sektoru přes telekomunikace až po environmentální služby. Díky této dohodě jsou technické požadavky kompatibilnější a není třeba provádět nákladné dvojí testování shody například u elektrických spotřebičů nebo hraček. Spotřebitelé budou mít prospěch z nižších cen a většího výběru, přičemž dohoda CETA chrání také 143 různých zemědělských produktů EU se zeměpisným označením. Dohoda podporuje inovativní a konkurenceschopné hospodářství, neboť chrání duševní vlastnictví a mimo jiné uvádí kanadská pravidla do souladu s právními předpisy EU v oblasti ochrany nových technologií a správy digitálních práv. Dohoda CETA otevírá trhy s veřejnými zakázkami na federální, regionální i obecní úrovni a poskytuje podnikům z EU lepší přístup než jakýmkoli jiným obchodním partnerům.

Zajištění rovných podmínek: vymáhání práv EU Otevřený obchod musí být také spravedlivý. EU aktivně využívá všechny dostupné nástroje k vymáhání závazků, k nimž se naši partneři zavázali, odstraňování obchodních překážek a boji s nekalými praktikami, aby tak chránila rovné podmínky pro společnosti z EU. Intervence sahají od intenzivních kontaktů s partnerskými státními správami přes četné postupy podle dohod o volném obchodu a v rámci WTO až po využívání probíhajících jednání a nástrojů na ochranu obchodu. Lepší koordinace s členskými státy a podniky EU prostřednictvím partnerství pro přístup na trh umožnila Komisi, aby se úspěšně vypořádala s řadou obchodních překážek a přinesla vývozcům z EU konkrétní zlepšení. Jen v roce 2016 vyřešila Komise 20 různých případů týkajících se vývozu z EU ve výši 4,2 miliardy EUR (podrobnější údaje jsou uvedeny ve výroční zprávě o překážkách obchodu a investic ). Pro EU jako předního světového obchodníka se zemědělsko-potravinářskými produkty je velmi důležité řešit diskriminační zacházení v sanitární a fytosanitární oblasti a Komise dosáhla úspěchu například při otevírání trhů pro vývoz evropského hovězího a vepřového masa. Komise rovněž řeší regulační překážky a chrání duševní vlastnictví, včetně názvů potravin z EU (zeměpisná označení). V případě potřeby vymáhá EU svá práva prostřednictvím mechanismu urovnávání sporů. V současné době má EU podáno 21 stížností u WTO týkajících se 10 různých obchodních partnerů a je tak vedle USA největším uživatelem tohoto systému. V uplynulých několika letech zajistila rozhodnutí WTO spravedlivé podmínky v takových případech, jako je dovoz surovin z Číny nebo vývoz papíru a chladniček do Ruska. Nástroje na ochranu obchodu pomáhají zajistit, aby podniky z EU čelily spravedlivé hospodářské soutěži, což vytváří potřebný pilíř pro otevřenou ekonomiku. Rada a Evropský parlament v současné době zvažují dva návrhy Komise, jejichž cílem je zefektivnit nástroje na ochranu obchodu v případě, že jsou ohroženy rovné podmínky: vedle celkové modernizace navrhla Komise také novou metodiku výpočtu dumpingu, která má řešit významná narušení trhu a posílit schopnost EU reagovat na nekalé praktiky subvencování. Aby mohla Komise tyto návrhy připravit, uspořádala veřejnou konzultaci, která přinesla velký počet odpovědí a stanovisek, a zorganizovala konferenci zúčastněných stran a tematické setkání se sociálními partnery EU. Návrhy jsou součástí průběžného procesu posuzování účinnosti a účelnosti našich nástrojů na ochranu obchodu. Využití všech výhod obchodních dohod EU Komise úzce spolupracuje s členskými státy, Evropským parlamentem a dalšími zúčastněnými stranami v rámci posíleného partnerství pro provádění, aby umožnila co nejširší využití příležitostí vytvořených dohodami o volném obchodu. Téměř 40 % vývozu EU nyní spadá pod některou z dohod o volném obchodu (prováděnou nebo uzavřenou). Například za prvních pět let existence dohody o volném obchodu mezi EU a Jižní Koreou došlo ke zvýšení evropského vývozu o 55 % a evropské společnosti ušetřily 2,8 miliardy EUR na zrušených či snížených clech. Nadcházející zpráva o provádění dohod o volném obchodu předložená Komisí bude obsahovat podrobné informace o jednotlivých dohodách. Orgány a členské státy EU pracují rovněž na koordinovanějším přístupu v oblasti ekonomické diplomacie a zlepšují soudržnost vnějších politik, aby lépe prosazovaly hospodářské zájmy EU v zahraničí. Zároveň je cílem letošní revize strategie pro pomoc na podporu obchodu zvýšit schopnost rozvojových zemí lépe využívat příležitostí, které jim obchodní dohody s EU nabízejí. EU si uvědomuje, že malé a střední podniky se mohou při využívání výhod plynoucích z dohod o volném obchodu potýkat se specifickými problémy. V rámci posouzení dopadů Komise přezkoumává obchodní překážky, kterým malé a střední podniky čelí. Při všech jednáních se nyní probírají ustanovení týkající se malých a středních podniků a Komise bude usilovat o zařazení zvláštní kapitoly o malých a středních podnicích do všech budoucích dohod o volném obchodu, přičemž bude vycházet z dohody o volném obchodu s Japonskem. Malé a střední podniky realizují 30 % vývozu EU, přičemž cílené realizační projekty usilují o další zvýšení jejich účasti. Jednoduchá a snadno použitelná pravidla původu pomáhají podnikům z EU maximalizovat preferenční zacházení, které jim dohody o volném obchodu nabízejí. EU usiluje o vytvoření nejsnazšího a nejvhodnějšího souboru pravidel s každým partnerem, s nímž sjednává dohodu o volném obchodu, a to včetně pravidel o kumulaci. Pokročila také jednání o úmluvě stanovující jednotná pravidla pro všech 43 zemí evropsko-středomořské oblasti. EU spolupracuje se svými partnery v rámci Světové celní organizace na mezinárodních nástrojích a normách v oblasti cel. Aktivní a cílený přístup ke spolupráci v oblasti regulace brání roztříštěnosti předpisů a zvyšuje účinnost liberalizačních ustanovení. Například dohoda o vzájemném uznávání s USA týkající se správné výrobní praxe u farmaceutických výrobků, uzavřená v letošním roce, snižuje administrativní zátěž pro výrobce, včetně menších výrobců, a zároveň plně respektuje úroveň ochrany na obou stranách. Komise aktualizuje a zlepšuje online informační nástroje pro usnadnění obchodu. Databáze o přístupu na trh poskytující informace vývozcům z EU bude brzy doplněna dalšími informačními nástroji o tom, jak maximálně využívat dohody EU o volném obchodu, se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky. Posouzení stávajících ujednání poskytuje neocenitelnou zpětnou vazbu jak v případě dohod, které jsou již prováděny, tak i nových dohod, které se teprve sjednávají. Hodnocení ex post nyní budou prováděna systematicky, počínaje dohodou s Koreou koncem tohoto roku. Strategické partnerství s Japonskem utváří pravidla globálního obchodu V červenci dosáhly EU a Japonsko principiální dohody o hlavních prvcích dohody o hospodářském partnerství. Jako strategičtí partneři a dvě z největších ekonomik světa utvářejí EU a Japonsko pravidla globálního obchodu podporující otevřený a spravedlivý obchod. Tato inovativní a progresivní dohoda stanovující ambiciózní globální normy potvrzuje sdílené vysoké normy EU a Japonska v oblasti ochrany životního prostředí, práce a spotřebitelů a plně zabezpečuje veřejné služby. Je to první mezinárodní obchodní dohoda, která výslovně podporuje provádění Pařížské dohody o klimatu. Toto ujednání odstraní velkou většinu cel, která platí společnosti z EU a která souhrnně činí 1 miliardu EUR ročně. Mohlo by zvýšit evropský vývoz až o 20 miliard EUR a vytvořit nové příležitosti pro evropské společnosti, velké i malé, jejich zaměstnance a spotřebitele. Dohoda se týká různých oblastí, od zdravotnických prostředků přes telekomunikace až po veřejné zakázky; obsahuje také ambiciózní kapitolu o hospodářské soutěži a subvencích. Dohoda otevře japonský trh klíčovým zemědělským vývozům z EU, jaké představuje sýr a hovězí maso, a zajistí ochranu více než 200 typických evropských zemědělských produktů se zeměpisným označením.

Komise nyní usiluje o to, aby konečné znění dohody bylo uzavřeno do konce roku.



Strategie zaměřená do budoucna Strategie EU „Obchod pro všechny“ se přizpůsobuje nové ekonomické realitě a snaží se využívat nové obchodní příležitosti. Zajištění schopnosti společností z EU budovat globální hodnotové řetězce a účastnit se jich vyžaduje volný přístup nejen pro zboží, ale také pro služby, odborníky a kapitál. Komise posiluje liberalizaci v oblastech, které jsou klíčové pro konkurenceschopnost EU, jako jsou energetika a suroviny – jimž jsou věnována zvláštní ustanovení v dohodách s Vietnamem a Ukrajinou a ve všech jednáních o nových dohodách o volném obchodu, což přispívá k evropské strategii energetické bezpečnosti. EU usiluje o liberalizaci investic prostřednictvím dohod o volném obchodu i samostatných dohod o investicích. Reformovaný přístup k ochraně investic a urovnávání sporů s jasnějším důrazem na právo států provádět regulaci ve veřejném zájmu vedl k vytvoření nového systému soudů pro investice s Kanadou a Vietnamem, který bude využíván u budoucích dohod. Nad rámec dvoustranných ujednání přesvědčuje Komise partnery o možnosti vytvoření mnohostranného soudu pro investice, který by řešil spory z investic. Již proběhly předběžné rozhovory se třetími zeměmi, aby bylo zajištěno, že tato potenciální velká inovace v oblasti správy bude skutečně celosvětová. Komise dnes doporučuje Radě, aby zahájila jednání za účelem zřízení takového soudu. Následuje to po posouzení dopadů a rozsáhlých veřejných konzultacích vedených Komisí v průběhu celého minulého roku, jako bylo zvláštní setkání zúčastněných stran s občanskou společností v únoru 2017. Komise v současné době konzultuje o investiční politice v širším rozsahu a v roce 2018 má v úmyslu přezkoumat sdělení z roku 2010 týkající se mezinárodních investic a zmapovat další cestu. Dnešní režimy výroby zastírají rozdíl mezi zbožím a službami a mnoho služeb EU přímo umožňuje obchod se zbožím. Komise proto pracuje na liberalizaci obchodu se službami zároveň s obchodem se zbožím u všech dohod o volném obchodu a v rámci mnohostranných jednání, a to i prací na obnovení jednání o dohodě o environmentálních produktech (EGA) a dohodě o obchodu se službami (TISA). Mobilita odborníků také usnadňuje vývoz zboží i služeb a v dohodě CETA a dohodě o volném obchodu s Japonskem jsou nyní uvedena příslušná ustanovení. Kromě toho se případ od případu zvažují ustanovení o převádění v rámci společnosti a o uznávání odborných kvalifikací. V případech, kdy je usnadněna mobilita, by měla být posílena spolupráce v oblasti navracení a zpětného přebírání osob. Trvalý nárůst digitálního obchodu vedl Komisi k vypracování nové specializované kapitoly o elektronickém obchodování pro budoucí jednání o dohodách o volném obchodu, aby se usnadnilo elektronické sjednávání smluv a transakce, včetně posílení ochrany spotřebitele. Další zkoumání tohoto tématu, navrženého již Mexiku, prosazuje EU ve WTO. Komise bude i nadále analyzovat dopad digitalizace na evropské hospodářství a zjišťovat, jak může obchodní politika tento nový vývoj nejlépe zohlednit.



IV. Zakotvení obchodní a investiční politiky do univerzálních hodnot Obchodní a investiční politika, která je prospěšná všem, reaguje na obavy občanů a vyjadřuje univerzální hodnoty, které Unie zastává. To především znamená, že žádná obchodní dohoda nepovede k nižší ochraně spotřebitele, životního prostředí nebo k nižší sociální a pracovní ochraně, než je úroveň ochrany, která je dnes v EU nabízena, ani nenaruší základní práva. Dále dohody EU ponechávají vládám volnost, aby mohly dosahovat oprávněných veřejných cílů, a všechny jednací texty EU tento bod potvrzují. Tento přístup chrání pokrok v rámci Unie. Na druhé straně hodnoty a normy EU také dávají podobu její angažovanosti v zahraničí. Protože obchodní politika vychází z hodnot EU a univerzálních hodnot, může EU utvářet globalizaci tak, aby podporovala udržitelný rozvoj doma i v zahraničí, čímž přispívá k cílům udržitelného rozvoje vyhlášeným OSN a takovým iniciativám, jako je Pařížská dohoda o klimatu. Komplexní, závazná ustanovení o udržitelném rozvoji jsou nyní součástí všech jednání o dohodách o volném obchodu a hlavní zásady globální správy se vždy odrážejí v celé dohodě. Závazky sahají od respektování základních pracovních norem až po ochranu přírodních zdrojů – jak je patrné například u ujednání uzavřených s Kanadou a Vietnamem. Základním kamenem dohod o hospodářském partnerství s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (ACP) a jednostranných systémů preferencí EU „Vše kromě zbraní“ (EBA), „všeobecného systému preferencí“ (GSP) a GSP+ je růst podporující začlenění a udržitelný rozvoj. EU je odhodlána monitorovat a vymáhat ustanovení o udržitelném rozvoji. Podrobné informace o jejich plnění u všech stávajících obchodních dohod EU budou uvedeny ve zprávě o provádění dohod o volném obchodu. EU systematicky spolupracuje s partnerskými vládami, mezinárodními organizacemi, sociálními partnery, podnikatelskou a občanskou společností za účelem monitorování závazků v rámci GSP+; monitorování v letech 2016 a 2017 zahrnovalo všech devět příjemců tohoto režimu. Týká se to také partnerů z iniciativy EBA, jako je Bangladéš a Kambodža. Skutečná a účinná realizace v praxi vyžaduje čas. Pokroku v oblasti lidských a pracovních práv pomohlo Srí Lance dosáhnout právě dlouhodobé partnerství: v květnu 2017 získala tato země preference GSP+. V návaznosti na tento přístup vydala Komise v červenci dokument k provádění a vymáhání ustanovení o udržitelném rozvoji, čímž zahájila diskusi s členskými státy, Evropským parlamentem a zúčastněnými stranami, zda současné kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji plní očekávání a co by se dalo dělat pro jejich zlepšení.

EU monitoruje v průběhu jednání základní práva a pozastavuje hovory, pokud se objeví závažné obavy, jak tomu bylo v Thajsku. Dohody o volném obchodu obsahují doložky o revizi zajišťující nejúčinnější přístup: EU a Kanada zahájí přezkum ustanovení o vymáhání udržitelného rozvoje v dohodě CETA, jakmile začne být dohoda 21. září předběžně uplatňována. EU také aktualizovala své nařízení, které brání vývozu zboží, jež může být použito pro trest smrti nebo mučení. Byly aktualizovány seznamy výrobků a přidány některé služby včetně zprostředkování. Toto revidované nařízení bude představovat základ pro diskuse s partnerskými zeměmi v rámci Globální aliance a má je povzbudit k vypracování podobných politik omezení obchodu s cílem minimalizovat na celém světě trhy s výrobky tohoto druhu. Globální aliance, vytvořená letos v září v OSN v New Yorku pod nápomocným vedením EU společně s Argentinou a Mongolskem, bude využívána pro výměnu informací a usnadnění opatření a urychlení procesů, když se na trzích objeví nové výrobky, které by mohly být použity pro trest smrti a mučení. Nařízení o konfliktních minerálech zasahuje proti porušování práv v některých nejzranitelnějších regionech světa Nový právní předpis EU, přijatý v květnu 2017, zastaví vývoz konfliktních minerálů a kovů do EU. Zavazuje společnosti v dodavatelském řetězci v EU, aby zajistily, že dovážejí kovy a nerosty obsahující zlato, cín, wolfram a tantal pouze ze zodpovědných zdrojů – nikoli ze zdrojů, které by mohly financovat násilí nebo vést k porušování lidských práv. Toto nařízení ukazuje, jak může partnerství v oblasti řízení dodavatelského řetězce usnadňovat rozvoj místních komunit prostřednictvím obchodu při dodržování základních práv a důstojných pracovních podmínek. V návaznosti na tento úspěch navrhuje EU v probíhajících jednáních samostatné články o odpovědném řízení dodavatelského řetězce. Zásady sociální odpovědnosti podniků vycházející z pokynů pro nadnárodní společnosti vypracovaných Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Mezinárodní organizací práce (ILO) jsou již zakotveny v takových dohodách o volném obchodu, jako je dohoda s Vietnamem. Komise také podporuje dobrovolné předkládání nefinančních výkazů ze strany společností. EU se aktivně angažuje s jinými zeměmi a mezinárodními aktéry v oblasti posilování stávajících nástrojů a propaguje podobné přístupy. Například se účastní bangladéšského paktu udržitelnosti a spolupracuje s OECD v oblasti důstojných pracovních podmínek v oděvním průmyslu. Při tvorbě obchodní politiky, která lépe reaguje na obavy občanů, se EU i nadále zabývá novými cestami. Komise plní svůj závazek sjednávat protikorupční ustanovení týkající se obchodu a investic a vypracovala ambiciózní návrh textu, který bude předložen na budoucích jednáních, počínaje jednáním s Mexikem a Chile. Řešení rovnosti žen a mužů by pomohlo zajistit, aby se výhody obchodu dostaly ke každému, a zároveň tak maximalizovat celkové přínosy z obchodních příležitostí. Komise prověřuje, jak by bylo možné navázat na stávající antidiskriminační ustanovení a podporu pro odvětví a hospodářské subjekty klíčové pro ekonomické posílení postavení žen, jako jsou malé a střední podniky. Klíčovým krokem je lepší pochopení dopadu obchodních nástrojů na rovnost žen a mužů. V tomto smyslu doplnila specializovaná studie Komise o účasti žen na vývozu, která byla vydána v červnu, posouzení dopadů obchodních opatření na rovnost žen a mužů provedené v rámci nejnovějších posouzení dopadů, posouzení dopadů na udržitelnost a hodnocení ex post. Podněty z mezinárodního fóra o ženách a obchodu, které se konalo letos v červnu v Bruselu, jakož i spolupráce navázaná v této souvislosti s příslušnými mezinárodními aktéry, včetně WTO, Mezinárodního obchodního centra a dalších, budou formovat budoucí politiku a jednání, počínaje jednáním s Chile. S ohledem na nový Evropský konsensus o rozvoji a s cílem podpořit závazek Komise řešit problematiku rovnosti žen a mužů jako součást letošního přezkumu strategie Pomoc na podporu obchodu se bude toto zvýšené zaměření na genderový rozměr inkluzivnosti v oblasti obchodu i nadále projevovat v postojích Komise obecně, tedy i v kontextu nadcházející Konference ministrů WTO v prosinci. Prosazování norem udržitelné výroby a koncepcí zajišťujících spravedlivý a etický obchod a udržitelnost zvyšuje důvěru spotřebitelů ve výrobky, které nakupují v EU. Komise pokračuje ve své práci na prosazování těchto koncepcí prostřednictvím opatření zvyšujících informovanost jak v EU a v partnerských zemích, tak i na mezinárodních fórech. V rámci provádění dohod o volném obchodu pravidelně diskutujeme s našimi partnery o spravedlivém a etickém obchodu a tato problematika bude řešena při letošním přezkumu strategie Pomoc na podporu obchodu. Komise společně s Mezinárodním obchodním centrem financuje studii o etickém obchodu a v roce 2018 má být zahájeno udělování ceny „Evropské město spravedlivého a etického obchodu“ (EU City for Fair and Ethical Trade Award).

Obchodní politika založená na hodnotách je účinnější, jestliže doplňuje další politiky a nástroje EU, včetně financování. Zjednodušení pravidel původu pro zboží přivážené z Jordánska přímo pomohlo ekonomické integraci syrských uprchlíků v Jordánsku, což je v souladu s rámcem pro migrační partnerství EU z roku 2016. Letošní přezkum strategie Pomoc na podporu obchodu podporuje v souladu s novým Evropským konsensem o rozvoji udržitelnost a pomáhá při provádění dohod o volném obchodu, dohod o hospodářském partnerství a systému GSP. Komise rovněž spojuje síly s takovými organizacemi, jako je MOP, a směřuje prostředky EU z nástroje partnerství na cílené projekty pro budování kapacit, které prosazují řádnou správu a dodržování lidských práv.



V. Tvorba transparentní politiky podporující začleňování Aby bylo zajištěno, že z obchodu budou mít prospěch všichni, musí být účinná obchodní politika také odpovědná a otevřená a musí podporovat začleňování. Transparentnost je odpovědností všech orgánů EU, všech členských států a všech vnitrostátních parlamentů. Všechny tyto strany hrají svou roli při sjednávání a přijímání obchodních dohod, a sdílejí tedy odpovědnost za informování a konzultace. Komise je odhodlána vést obchodní jednání transparentně EU nyní pravidelně zveřejňuje své návrhy pro jednání a podává zprávy o kolech jednání. Komise systematicky vyzývá členské státy, aby navrhované směrnice pro jednání konzultovaly se svými vnitrostátními parlamenty a zveřejňovaly je, jakmile jsou přijaty. Veřejnost bude moci brzy konzultovat například mandát pro dohodu s Japonskem, v návaznosti na dřívější zveřejnění týkající se Transatlantického obchodního a investičního partnerství (TTIP) a dohod CETA a TISA. Protože účinná obchodní politika musí být transparentní, rozhodla se též Komise jít ještě o krok dále a od nynějška zveřejňovat svá doporučení týkající se směrnic pro jednání podle praxe zavedené pro jednání podle článku 50. Zveřejňování směrnic pro jednání, počínaje směrnicemi pro jednání s Austrálií a Novým Zélandem, bude také znamenat, že tyto směrnice budou automaticky zasílány vnitrostátním parlamentům současně s tím, jak budou předkládány Radě k projednání, stejně jako je tomu u všech dalších návrhů Komise, což od samého počátku umožňuje inkluzivní debatu o návrzích EU pro jednání. Usnadní to také dialog o obchodních dohodách, který mají vlády vést v rámci jednotlivých členských států. Časné zapojení nejrůznějších vnitrostátních složek vlád členských států je nepostradatelné pro vytvoření transparentní obchodní politiky podporující začleňování. Od října 2015 jsou tyto texty k dispozici na specializovaných webových stránkách „Transparentnost v akci“ společně s dalšími dokumenty, které se týkají jednání. Zároveň musí některé návrhy, jako jsou nabídky přístupu na trh, zůstat zpočátku důvěrné, aby se udržela vyjednávací výhoda EU. Po uzavření jednání se celý text zveřejní – dokonce dříve, než začne „dolaďování“ z právnického hlediska a postupy v Evropském parlamentu a Radě. Nejnovějšími příklady jsou dohoda CETA a dohody s Vietnamem a Japonskem. Komise rovněž zvýšila transparentnost při šetření týkajících se ochrany obchodu. Online platforma „TRON“ dává účastníkům každého nového šetření přímý přístup k celému otevřenému spisu. Široká veřejnost má k dispozici podrobné souhrny všech stížností včetně přezkumů. Komise nyní aktivně pracuje na dalším posunu nad rámec transparentnosti ve smyslu pouhého sdílení informací. Tvorba politik, která skutečně podporuje začleňování, vyžaduje aktivní práci se širokým spektrem účastníků. Aby byly informace nejen dostupné, ale i přístupnější, poskytuje Komise v případě potřeby další vysvětlující materiály doplňující zveřejněné texty k jednání. Komise rovněž zveřejňuje informativní přehledy, statistiky a mnoho dalších informací online a prostřednictvím sociálních médií, aby podpořila informovanou politickou rozpravu založenou na faktech – patří sem specializované portály „Let’s Talk Trade“ (Promluvme si o obchodu) nebo interaktivní mapy společností v celé EU, které vyvážejí k našim obchodním partnerům („CETA in Your Town“ (CETA ve vašem městě)). Komise i nadále soustavně konzultuje veřejně, aby všechny vyjádřené názory sloužily pro informaci při rozhodování EU a pomáhaly EU reagovat na obavy lidí. Například přístup EU k ochraně investic a urovnávání sporů z investic byl po veřejné konzultaci upraven. V rámci důrazu na tvorbu transparentní obchodní politiky podporující začleňování vytvoří Komise poradní skupinu pro obchodní dohody EU, která bude poskytovat poradenství k obchodním jednáním EU a jejich realizaci. Prostřednictvím této skupiny bude Komise moci těžit z různých pohledů a důkladné znalosti obchodu ze strany evropských organizací, jako jsou organizace zaměstnavatelů, odbory, reprezentativní sdružení, sdružení spotřebitelů a další organizace občanské společnosti. Ve všech případech, kde to bylo možné, bylo posíleno hodnocení (posouzení dopadů, posouzení dopadů na udržitelnost a analýzy ex post) a účastníci včetně sociálních partnerů byli vyzýváni k důkladnějšímu zapojení: posouzení se prohloubilo zejména v oblastech ochrany spotřebitele, lidských práv a malých a středních podniků.

Komise poskytuje aktivní podporu a pomoc při diskusi a debatě o obchodní politice, ať již v Evropském parlamentu, v parlamentech členských států, v Evropském hospodářském a sociálním výboru nebo v občanské společnosti obecně. Mělo by jít o širokou politickou rozpravu, do níž se zapojují nejenom odborníci v oblasti obchodu. Od té doby, co komisařka Malmströmová převzala obchodní portfolio, navštívila vnitrostátní parlamenty v podstatě všech členských států EU a účastnila se dialogu s občany. V Bruselu se také pravidelně koná dialog s občanskou společností, naposledy letos v květnu, kdy komisařka osobně informovala účastníky o jednání s Japonskem a o budoucnosti obchodní politiky EU. EU sjednává ustanovení dohod o volném obchodu tak, aby občanská společnost v EU i partnerských zemích měla formální roli při monitorování stavu provádění ustanovení obchodních dohod, která se týkají udržitelného rozvoje. Při budoucích jednáních bude navrženo rozšíření tohoto dohledu na všechna ustanovení dohod o volném obchodu.



VI. Angažování partnerů na celém světě WTO má pro obchodní politiku EU a její jednání ústřední postavení, jak zdůraznila Evropská rada v červnu 2017. EU je přesvědčena, že pro vedení účelné a spravedlivé obchodní politiky, z níž budou mít prospěch všichni občané ve všech zemích, je zásadní mnohostranný obchodní systém založený na pravidlech. Každodenní práce WTO v oblasti monitorování, transparentnosti, vymáhání a mediace je neocenitelná a WTO může vždy počítat s aktivní účastí EU. Přesto zbývá mnoho, co je třeba udělat, aby bylo zajištěno, že WTO bude využívat veškerý svůj potenciál jako orgán stanovující pravidla a posunující agendu globální správy kupředu. V prostředí WTO zaznamenalo významný pokrok rozšíření dohody o usnadnění obchodu a dohody o informačních technologiích, přičemž EU hrála rozhodující roli při dojednání konečného znění dohod. Tyto příklady ukazují, že členové WTO, a zejména rozvíjející se země, musí být připraveni významně přispívat do systému, aby dospěli ke smysluplnému výsledku. Jednací agenda WTO musí být dynamická a reagovat na měnící se potřeby a očekávání obchodníků. Je třeba vyřešit celou řadu problémů, aby byly nástroje WTO lépe použitelné v dnešní realitě globálního obchodu a aby zajišťovaly rovné podmínky. Od Konference ministrů v Nairobi v prosinci 2015 stála EU v čele přetváření jednací agendy WTO, prosazovala návrhy na omezení využívání subvencí pro zemědělství a rybolov narušujících hospodářkou soutěž, na podporu transparentnosti u průmyslových subvencí, na vytvoření nových a tolik potřebných pravidel pro elektronický obchod nebo na dohodu v oblasti domácí právní úpravy. EU je rovněž spolupředkladatelem návrhů, které mají pomoci malým a středním podnikům účastnit se mezinárodního obchodu nebo prosazovat rovnost žen a mužů; a aktivně se zapojuje do dialogu o usnadnění investic pro rozvoj. Jako součást příprav na Konferenci ministrů, která se bude konat koncem letošního roku v Buenos Aires, EU zintenzivňuje diskuse s ostatními členy WTO o tom, jak by se měla modernizovat pravidla světového obchodu a obnovit hlavní role WTO při stanovování pravidel. EU bude prosazovat mnohostranná řešení, přičemž v případě potřeby je třeba se dále zabývat také vícestrannými přístupy – se silnou preferencí pro řešení typu otevřené platformy, která by měla být plně zakotvena v rámci WTO. Dvoustranné vztahy EU mohou přinést ambicióznější posílení mnohostranného systému založeného na pravidlech. Nikde není tento aspekt podstatnější než ve vztahu mezi EU a jejími dvěma největšími obchodními partnery, Spojenými státy (USA) a Čínou. S ohledem na jejich společný vliv na globální správu daný ekonomickou váhou musí tyto vztahy dostát svému potenciálu, pokud jde o vedení v oblasti progresivních a otevřených pravidel pro mezinárodní obchod. Hovory o dohodě TTIP jsou nyní pozastaveny, ale USA zůstávají největším vývozním trhem EU a jejím klíčovým spojencem. Nezbytnou podmínkou pro jakoukoli dohodu je sblížení mezi EU a USA na vysoké úrovni ambicí a v klíčových záležitostech globální správy týkajících se obchodních pravidel, jakož i v takových oblastech, jako je klima. Mezitím zkoumají EU a USA způsoby, jak posílit spolupráci v oblasti problémů globálního obchodu – jako je nadměrná kapacita –, a zabývají se konkrétními iniciativami na usnadnění transatlantického obchodu. Nadměrná kapacita je problém zejména v ekonomice Číny a její důsledky mohou být účinně řešeny pouze pomocí mezinárodní ekonomické správy, jako jsou snahy o řešení naléhavých problémů v ocelářství v rámci globálního fóra pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství vytvořeného státy G20 a členy OECD. Zde EU napomohla sjednání řady závazků ke snížení nadměrné kapacity v ocelářství, zejména odstraněním subvencí narušujících trh a další vládní podpory. EU spolupracuje s Čínou, aby povzbudila její aktivní účast v mnohostranných obchodních strukturách, odpovídající významu Číny v tomto systému a výhodám, které z něj čerpá. V tomto dvoustranném vztahu využívá EU všechna dostupná opatření k řešení čínských politik podkopávajících rovné podmínky pro všechny výrobce a obchodníky, včetně nekalého subvencování a extenzivní podpory vývozu. EU sjednává s Čínou investiční dohodu založenou na reciprocitě. Vyjednávací strategie EU se přizpůsobuje ekonomickým i politickým posunům a využívá nové příležitosti. Široký rozsah angažovanosti EU ve dvoustranných vztazích se ještě více rozšířil, zejména s ohledem na budoucí motory růstu v Asii a Latinské Americe. V Latinské Americe rychle postupují hovory o modernizaci dohody s Mexikem a jednání s Mercosurem. Od zavedení strategie Obchod pro všechny bylo zahájeno jednání s Indonésií a Filipínami a je připraveno obnovení jednání s Malajsií a Thajskem, jakmile k tomu budou správné podmínky. V roce 2007 začalo jednání s Indií a poslední formální kolo se konalo v roce 2013. EU se připravuje na zahájení jednání o investicích s Hongkongem a Tchaj-wanem . V budoucnu by mohly rozhovory o investicích doplnit také stávající dohodu o volném obchodu s Koreou.