Podporou investic, které negenerují dostatečné příjmy a které by bez grantové složky nezískaly finanční podporu, má nástroj subjektům veřejného sektoru poskytnout dodatečné zdroje potřebné k řešení sociálních, ekonomických a environmentálních problémů vyplývajících z přechodu na klimatickou neutralitu. Dále těmto veřejným subjektům, které těží z vyšších dotací veřejného majetku, do budoucna zajistí větší odolnost vůči symetrickým i asymetrickým otřesům, včetně katastrof.

Aby však byl tento cíl uveden do souladu s potřebou optimalizovat hospodářský dopad tohoto nástroje a jeho provádění, měly by být tyto vnitrostátní příděly vyčleněny pouze do 31. prosince 2024. Po tomto datu budou zbývající zdroje podpory Unie grantové složce nástroje k dispozici bez předem stanovených vnitrostátních podílů a na konkurenčním základě na úrovni Unie. Komise i EIB zabezpečí, aby přidělování mezi členskými státy během posledních tří let období 2021–2027 zajišťovalo předvídatelnost pro investice a řídilo se přístupem založeným na potřebách a regionální konvergenci.

Tento nástroj bude tvořen grantovou a úvěrovou složkou. Grant, financovaný z rozpočtu EU z účelově vázaných příjmů a rozpočtových zdrojů, sníží finanční zátěž příjemců plynoucí z úhrady úvěru, který poskytne finanční partner. Grantová složka ve výši 1,525 miliardy EUR má být prováděna s Evropskou investiční bankou (EIB) coby finančním partnerem, který poskytne 10 miliard EUR, je ovšem stanovena i možnost spolupráce s dalšími finančními partnery s cílem v průběhu času prozkoumat další způsoby spolupráce, zejména v případě možného budoucího navýšení zdrojů Unie, nebo v případě, že nastanou specifické problémy při provádění. Pomocí příspěvku ve výši 1,525 miliardy EUR na grantovou složku z podpory Unie a úvěru EIB ve výši 10 miliard EUR z vlastních zdrojů je cílem úvěrového nástroje pro veřejný sektor mobilizace částky ve výši 25–30 miliard EUR veřejných investic v období 2021–2027. Veřejné subjekty v méně rozvinutých regionech se obvykle potýkají s menší kapacitou v oblasti veřejných investic. Proto by měly být sazby grantů poskytovaných na projekty podporované těmito subjekty poměrně vyšší, avšak neměly by přesáhnout 20 % úvěru (tj. pokrytí grantem vyšší o maximálně 5 procentních bodů). Méně rozvinuté regiony jsou ty, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru HDP EU-27 definovaného v rámci pravidel politiky soudržnosti.

Evropská Rada ve svých závěrech ze dne 18. října 2019 zdůraznila své odhodlání zajistit, aby EU při provádění Pařížské dohody i nadále stála v čele úsilí o sociálně spravedlivou a řádnou ekologickou transformaci. Prostřednictvím svých závěrů ze dne 12. prosince 2019 Evropská rada rovněž potvrdila cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální EU, a to v souladu s cíli Pařížské dohody. Kromě toho schválila zásadu zajištění podpory přizpůsobené na míru regionům a odvětvím, které budou transformací nejvíce postiženy, prostřednictvím mechanismu pro spravedlivou transformaci, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci, spolu se zvláštním režimem pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU a úvěrovým nástrojem pro veřejný sektor.

V květnu a červnu 2018 přijala Komise své návrhy dlouhodobého rozpočtu na období po roce 2020 a další generaci programů a fondů. Jako nedílnou součást tohoto procesu vedla Komise řadu veřejných konzultací k hlavním výdajovým programům s cílem shromáždit názory všech zúčastněných stran na to, jak co nejlépe využít každé euro z rozpočtu EU.

V této souvislosti lze předpokládat, že záruka EU by nespotřebovala 1,17 miliardy EUR rezerv, a proto by 1 miliarda EUR mohla být účelově vázána na navrhovaný nástroj. Plánuje se, že tyto příjmy budou účelově vázány od roku 2023, jakmile bude celkové portfolio EFSI podepsáno EIB a EIF a bude možné provést přesnější odhad potenciálních ztrát. Do té doby by ustavování rezerv pro záruku EFSI mělo pokračovat podle původního plánu, jelikož nízká míra ztrát v prvních čtyřech letech nepředjímá budoucí vývoj portfolia EFSI.

1 miliarda EUR z plánovaných účelově vázaných příjmů by pocházela z odhadovaných přebytků rezerv Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) po jeho ustavení, které by mělo být dokončeno v roce 2022. Nařízení o EFSI stanoví míru tvorby rezerv záruky EU ve výši 26 miliard EUR na 35 %, což představuje 9,1 miliardy EUR, které mají být v záručním fondu EFSI drženy. Ustavení rezerv bylo naplánováno pro závazky na období 2015–2020 a pro platby na období 2016–2022. Konec investičního období stanoveného v nařízení o EFSI pro schválení je 31. prosince 2020 a pro podpisy smluv mezi EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a příjemci nebo finančními zprostředkovateli 31. prosince 2022. Míra tvorby rezerv ve výši 35 % byla stanovena na základě hodnocení provedeného Komisí v září 2016, ve kterém byly potenciální ztráty odhadnuty na 33,4 %. Současný odhad potenciálních ztrát založený na údajích poskytnutých EIB a EIF ke dni 31. prosince 2019 je nižší než tento procentní podíl. Nižší procento tvorby rezerv je způsobeno zejména těmito okolnostmi:

V posouzení dopadů se poukázalo také na to, že účinky transformace energetiky jsou rozloženy nerovnoměrně (viz kapitola 3.3). Zejména bylo upozorněno na problémy, se kterými se nejvíce postižené regiony potýkají kvůli závislosti na výrobě pevných paliv a vysokém podílu pevných paliv v jejich skladbě zdrojů výroby elektřiny. Uvedené posouzení odůvodňuje navrhované zaměření třetího pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci na nejvíce postižená území a navrhované dočasné vyčlenění vnitrostátních podílů na grantovou složku v souladu s metodikou navrženou v rámci Fondu pro spravedlivou transformaci.

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Komise přijala dne 11. prosince 2019 sdělení Zelená dohoda pro Evropu, které představilo plán na vytvoření nové politiky růstu pro Evropu a vytyčilo ambiciózní cíle v boji proti změně klimatu a pro ochranu životního prostředí. V Zelené dohodě pro Evropu bylo v souladu s cílem dosáhnout do roku 2050 účinným a spravedlivým způsobem klimatické neutrality v Unii oznámeno vytvoření mechanismu pro spravedlivou transformaci, který má poskytnout prostředky k řešení problému změny klimatu, při kterém nebude nikdo opomenut. Nejzranitelnějšími regiony a občany jsou ti, kdo jsou nejvíce ohroženi škodlivými dopady změny klimatu a zhoršováním životního prostředí. Zvládnutí transformace zároveň vyžaduje významné strukturální změny.

(2)Komise přijala dne 14. ledna 2020 sdělení o investičním plánu Zelené dohody pro Evropu, kterým se zřizuje mechanismus pro spravedlivou transformaci, jenž se zaměřuje na regiony a odvětví, které jsou transformací nejvíce postiženy z důvodu závislosti na fosilních palivech, včetně uhlí, rašeliny a ropné břidlice, nebo na průmyslových procesech s vysokými emisemi skleníkových plynů, a které nemají dostatečnou kapacitu k financování potřebných investic. Mechanismus pro spravedlivou transformaci sestává ze tří pilířů: Fondu pro spravedlivou transformaci prováděného v rámci sdíleného řízení, ze zvláštního režimu pro spravedlivou transformaci v rámci Programu InvestEU a z úvěrového nástroje pro veřejný sektor s cílem mobilizovat pro dotčené regiony dodatečné investice.

(3)Návrh na zřízení Fondu pro spravedlivou transformaci Komise přijala dne 14. ledna 2020. V zájmu lepší tvorby programů a provádění fondu mají být přijaty územní plány spravedlivé transformace, které stanoví klíčové kroky a harmonogram procesu transformace a v nichž jsou určena území, která jsou přechodem na klimaticky neutrální ekonomiku nejvíce postižena a která nemají dostatečnou kapacitu se s problémy spojenými s transformací vypořádat.

(4)Měl by být stanoven úvěrový nástroj pro veřejný sektor (dále jen „nástroj“). Nástroj představuje třetí pilíř mechanismu pro spravedlivou transformaci a podporuje investice subjektů veřejného sektoru. Tyto investice by měly odpovídat rozvojovým potřebám vyplývajícím z problémů spojených s transformací popsaným v územních plánech spravedlivé transformace přijatých Komisí. Plánované činnosti v oblasti podpory by měly být v souladu s činnostmi podporovanými v rámci dalších dvou pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci a měly by je doplňovat.

(5)S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by se nástroj měl vztahovat na širokou škálu investic pod podmínkou, že tyto investice přispívají ke splnění rozvojových potřeb při přechodu na klimaticky neutrální ekonomiku popsaných v územních plánech spravedlivé transformace. Podporované investice se mohou vztahovat na energetickou a dopravní infrastrukturu, sítě dálkového vytápění, zelenou mobilitu, inteligentní nakládání s odpady, opatření v oblasti čisté energie a energetické účinnosti, včetně renovací a přestaveb budov, podporu přechodu na oběhové hospodářství, rekultivaci a dekontaminaci půdy a rovněž prohlubování dovedností, změnu kvalifikace, odbornou přípravu a sociální infrastrukturu, včetně sociálního bydlení. Rozvoj infrastruktury může rovněž zahrnovat řešení vedoucí k její větší odolnosti vůči katastrofám. Zejména na územích s významnými transformačními potřebami by měl být upřednostňován komplexní investiční přístup. Mohly by být podporovány rovněž investice do jiných odvětví, jestliže jsou v souladu s přijatými územními plány spravedlivé transformace. Podporou investic, které negenerují dostatečné příjmy, se nástroj zaměřuje na poskytování dodatečných zdrojů subjektům veřejného sektoru potřebných k řešení sociálních, ekonomických a environmentálních problémů vyplývajících z adaptace na přechod na klimatickou neutralitu. S cílem pomoci určit investice s vysokým pozitivním dopadem na životní prostředí způsobilé v rámci nástroje může být použita taxonomie EU pro environmentálně udržitelné ekonomické činnosti.

(6)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a stanoví zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání zakázek, cen a nepřímého řízení a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie.

(7)Nástroj by měl zajišťovat podporu ve formě grantů poskytovaných Unií v kombinaci s úvěry poskytnutými finančním partnerem. Finanční krytí grantové složky prováděné Komisí v rámci přímého řízení by mělo mít formu financování, které není spojeno s náklady, v souladu s článkem 125 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“). Tato forma financování by měla pomoci motivovat předkladatele projektů k účasti a přispět k účinnému dosažení cílů nástroje v poměru k výši úvěru. Úvěrovou složku by měla poskytovat Evropská investiční banka (dále jen „EIB“). Nástroj může být rozšířen i na další finanční partnery poskytující úvěrovou složku, jestliže budou k dispozici dodatečné zdroje pro grantovou složku nebo je-li to vyžadováno pro správné provádění.

(8)Očekává se, že [250 000 000] EUR z grantové složky nástroje bude v souladu s [novým návrhem VFR] financováno z rozpočtu Unie a mělo by pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.

(9)Částka 275 000 000 EUR grantové složky nástroje má být financována z prostředků vrácených z finančních nástrojů zřízených v rámci programů uvedených v příloze I tohoto nařízení. Tyto příjmy pocházejí z ukončených programů nezávislých na nástroji a měly by být považovány za vnější účelově vázané příjmy odchylně od čl. 21 odst. 3 písm. f) finančního nařízení na základě čl. 322 odst. 1 SFEU.

(10)Částka 1 000 000 000 EUR grantové složky nástroje by měla být financována předvídatelným přebytkem rezerv pro záruku EU zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017, kterým se rovněž zřizuje Evropský fond pro strategické investice (dále jen „nařízení o EFSI“). Proto by měla být stanovena odchylka od ustanovení čl. 213 odst. 4 písm. a) finančního nařízení, které stanoví povinnost vrátit případný přebytek rezerv na rozpočtovou záruku do rozpočtu, aby bylo možné uvedený přebytek účelově navázat na uvedený nástroj. Tyto účelově vázané příjmy by měly být považovány za vnější účelově vázané příjmy odchylně od čl. 21 odst. 3 písm. f) finančního nařízení na základě čl. 322 odst. 1 SFEU.

(11)V souladu s čl. 12 odst. 4 písm. c) finančního nařízení by měly být prostředky odpovídající vnějším účelově vázaným příjmům automaticky přeneseny do nástupnického programu nebo akce. Uvedené ustanovení umožňuje sladit víceletý rozpis účelově vázaných příjmů s prováděním projektů financovaných z tohoto nástroje.

(12)Rovněž by měly být zajištěny zdroje na poradenskou podporu s cílem podpořit přípravu, rozvoj a provádění projektů.

(13)Aby bylo zajištěno, že všechny členské státy budou mít možnost využívat grantovou složku, měl by být vytvořen mechanismus, pomocí něhož se stanoví vyčleněné vnitrostátní podíly, které musí být v první fázi dodrženy, a to na základě distribučního klíče navrženého v nařízení o Fondu pro spravedlivou transformaci. Aby však byl zmíněný cíl uveden do souladu s potřebou optimalizovat hospodářský dopad nástroje a jeho provádění, neměly by být tyto vnitrostátní příděly vyčleněny déle než do 31. prosince 2024. Po tomto datu by měly být zbývající zdroje, které jsou k dispozici pro grantovou složku, poskytovány bez předem přiděleného vnitrostátního podílu a na konkurenčním základě na úrovni Unie, a současně by měla být zajištěna předvídatelnost pro investice a sledován přístup založený na potřebách a regionální konvergenci.

(14)V pracovním programu a ve výzvě k podávání návrhů by měly být stanoveny zvláštní podmínky způsobilosti a kritéria pro udělení grantu. Tyto podmínky způsobilosti a kritéria pro udělení grantu by měly zohledňovat relevanci projektu v souvislosti s rozvojovými potřebami popsanými v územních plánech spravedlivé transformace, celkový cíl podpory regionální a územní konvergence a význam grantové složky pro životaschopnost projektu. Podpora Unie stanovená tímto nařízením by tedy měla být zpřístupněna pouze členským státům s alespoň jedním přijatým územním plánem spravedlivé transformace. Pracovní program a výzvy k podávání návrhů rovněž zohlední územní plány spravedlivé transformace předložené členskými státy, aby byla zajištěna soudržnost a soulad mezi jednotlivými pilíři mechanismu.

(15)Podpora v rámci tohoto nástroje by měla být poskytována pouze projektům, které negenerují dostatečný tok vlastních příjmů, jež by jim umožnily finanční životaschopnost a financování výhradně úvěry poskytovanými za tržních podmínek. Vlastní příjmy by měly odpovídat příjmům, s výjimkou převodů rozpočtových prostředků, generovaným přímo činnostmi prováděnými v rámci projektu, jako je prodej, poplatky nebo taxy a jako poměrné úspory dosažené modernizací stávajících aktiv.

(16)Jelikož by grantová složka měla odrážet rozdílné rozvojové potřeby regionů v členských státech, měla by být tato podpora náležitě uzpůsobena. Vzhledem k tomu, že subjekty veřejného sektoru v méně rozvinutých regionech, vymezených v čl. 102 odst. 2 nařízení [nové nařízení o společných ustanoveních], se obecně potýkají s nižší kapacitou veřejných investic, měly by být sazby grantů uplatňované na úvěry poskytnuté těmto subjektům poměrně vyšší.

(17)Aby bylo zajištěno účinné provádění nástroje, může být nezbytné poskytovat poradenskou podporu při přípravě, rozvoji a provádění projektů. Tato podpora by měla být poskytována prostřednictvím Poradenského centra InvestEU.

(18)S cílem provádění urychlit a zajistit, aby byly zdroje využívány včas, mělo by toto nařízení stanovit zvláštní záruky, které mají být obsaženy v grantových dohodách. S ohledem na tento cíl by Komise měla mít možnost v souladu se zásadou proporcionality v případě závažného nedostatečného pokroku při provádění projektu jakoukoli podporu Unie snížit nebo ukončit. Pravidla pro plnění rozpočtu Unie stanoví finanční nařízení. Aby byla zajištěna soudržnost při provádění programů financování Unie, mělo by se finanční nařízení vztahovat na grantovou složku a na zdroje pro poradenskou podporu poskytovanou v rámci tohoto nástroje.

(19)V souladu s finančním nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí, včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) vyšetřovat a stíhat trestné činy proti finančním zájmům Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie a udělit nezbytná práva a potřebný přístup Komisi, úřadu OLAF, úřadu EPPO v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.