CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 28.5.2009 
SEK(2009) 671 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému 
a sociálnímu výboru a Výboru region ů o politice jakosti zem ědělských produkt ů 
 
Souhrn posouzení dopad ů 
{COM(2009) 234} 
{SEC(2009) 670} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
Politika jakosti zem ědělských produkt ů 
1. POLITICKÉ SOUVISLOSTI A VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Politika jakosti zem ědělských produkt ů se zabývá selháním trhu zp ůsobeným informa ční 
nerovnováhou mezi zem ědělci a nákup čími ohledn ě kvalitativních znak ů zemědělských 
produktů. Zaměřila se na p říspěvek zemědělců a producent ů produktů zemědělské prvovýroby 
a produkt ů z prvního stádia zpracování (vína, sýra, olivového oleje, masa atd.).  
ES vyvinulo rozli čné nástroje k uvád ění zemědělských produkt ů na trh, jimiž se zaru čují 
vlastnosti produktu a zp ůsoby hospoda ření: 
– obchodní normy a obecné zásady pro produkty, jimiž  se stanoví totožnost zem ědělského 
produktu (nap ř. definice „konzumního mléka“, „ovocné š ťávy“, „vína“), klasifikace 
produktů (třída, velikost atd.), ozna čování původu a místa hospoda ření a definice 
některých „vyhrazených termín ů“ ke znak ům a atribut ům zvýšení hodnoty, t řeba 
zemědělské metody. 
– systémy EU pro jakost zem ědělských produkt ů. Využívá se momentáln ě šest systém ů: 
pro zeměpisná ozna čení (tři systémy), zaru čené tradiční speciality, ekologické zem ědělství 
a produkt z nejvzdálen ějších region ů EU. Vypracovávají se dva  další systémy: rozší ření 
ekoznačky na krmiva a systém ozna čování pro dobré životní podmínky zví řat. 
Kromě toho bylo vyvinuto mnoho soukromých a národních (a regionálních) systém ů 
certifikace . Ty zahrnují systémy certifikace složení potravin (zaru čující dodržení n ěkterých 
minimálních norem) a systémy certifikace jakosti potravin, jež odliší produkt na trhu tím, že 
kupujícím i spot řebitelům zdůrazňují znaky zvyšující jeho hodnotu a zp ůsoby hospoda ření. 
Cílem těchto nástroj ů (opatření EU, soukromá a národní) je postavit se základnímu problému 
trhu vyplývajícímu z informační asymetrie , jež by jinak bránila prodeji i nákupu produktu za 
poctivou cenu s ohledem na jeho vlastnosti a znaky. Krom ě toho existují p ři provádění 
každého z t ěchto opat ření určité obtíže a problémy. Obecně platí , že politika EU se vyvíjela 
ad hoc, což má za následek řadu již vzniklých nebo hrozících nekonzistentností ; dále byly 
uvedeny v chod rozmanité iniciativy, zejména v odv ětví ochrany životního prost ředí, což 
může vést k dalším nekonzistentnostem. V d ůsledku rozmanitosti t ěchto iniciativ se vyost řuje 
problém soudržnosti  a existuje nebezpe čí nekoordinovaného p řístupu k opat řením politiky 
jakosti zem ědělských produkt ů, s následným znejist ěním zúčastněných stran a spot řebitelů a 
dalšími politickými nekonzistentnostmi. Speciálně platí , že systémy EU jsou příliš 
komplexní; opatření týkající se zem ěpisných ozna čení nedosáhla dostate čné viditelnosti a 
vyplynulo z nich mnoho otázek hlavn ě technické povahy; opat ření s tradi čními specialitami 
nesplnila o čekávání a obchodní normy jsou komplexní a p říliš preskriptivní. V soukromém i 
veřejném sektoru vedl prudký rozmach co do po čtu a odlišnosti systém ů certifikace ke 
znejistění spotřebitelů a k otázkám ohledn ě řádného fungování jednotného trhu. P řístup ad 
hoc k označování místa hospoda ření vedl pak k charakteristické rozt říštěnosti, kdy místo se 
CS 3   CS musí uvád ět u hovězího masa, avšak nikoli u vep řového masa; musí se uvád ět u medu, avšak 
nikoli u mlé čných výrobk ů. 
2. CÍLE 
Obecným cílem politiky jakosti zem ědělských produkt ů je umožnit zem ědělcům a 
producent ům splnit o čekávání spot řebitelů co do vlastností produkt ů a způsobů hospodaření a 
efektivně je sdělovat, přičemž musí být zajišt ěno, aby:  
– zemědělci a producenti obdrželi poc tivý výnos odrážející jakost zem ědělského produktu; 
– zemědělci a producenti mohli reagovat na požadavek spot řebitelů ohledně znaků o zvýšení 
hodnoty produktu a zp ůsobů hospodaření; 
– spotřebitelé se mohli spolehnout  na štítkování co do ur čení vlastností zem ědělských 
produktů a způsobů hospodaření. 
Konkrétní cíle  jsou tyto: 
– zlepšit komunikaci mezi zem ědělci a kupujícími a spot řebiteli a odstranit stávající 
informační asymetrie o jakosti zem ědělského produktu; 
– zvýšit soudržnost nástroj ů EU v oblasti politiky jakosti zem ědělských produkt ů;  
– snížit komplexnost pro zem ědělce a producenty, jakož i spot řebitele. 
Při sledování t ěchto cílů byly zkoumány čtyři politické tématické oblasti :  
– Politická tématická oblast č. 1: obchodní normy, v četně označení místa hospoda ření 
– Politická tématická oblast č. 2: zeměpisná ozna čení 
– Politická tématická oblast č. 3: tradiční speciality 
– Politická tématická oblast č. 4: soukromé a národní systémy certifikace a nové systémy 
certikace EU  
3. MOŽNÉ POLITICKÉ VARIANTY  
3.1. Politická tématická oblast č. 1: obchodní normy, v četně označení místa 
hospodaření 
Po technickém prov ěření byly zavrženy dv ě možné varianty: 
– Zavedení loga EU oznamujícího dodržení požadavk ů EU by vytvo řilo značné technické 
překážky, takže se proti n ěmu postavily tém ěř všechny zú častněné strany.  
– Žádné opat ření EU: Odstran ění obchodních norem  z právních p ředpisů Společenství by 
ponechalo „volný prostor“ s nebezpe čím zavedení divergentních národních obchodních 
norem. Všechny zú častněné strany podpo řily setrvání u (zjednodušených) obchodních 
norem. 
Pět možných variant bylo ponecháno pro další rozbor: 
CS 4   CS – Varianta 1.1. Sou časný stav s n ěkterými vylepšeními: zjednodušení, včetně 
harmonizace norem, harmonizace spole čných prvk ů v různých odv ětvích, odstran ění 
zastaralých ustanovení a re digování v souladu s nejnov ějšími zásadami redigování 
právních p ředpisů.  
– Varianta 1.2. Nahrazení speciálních obch odních norem EU obecnou základní 
normou.  Tato varianta po čítá s úplným odstran ěním zvláštních obchodních norem 
z právních p ředpisů Společenství a spolu s tím s novou obecnou normou použitelnou na 
všechny produkty.  
– Varianta 1.3. Kombinovaný p řístup.  Tato varianta zahrnuje podstatné požadavky nebo 
základní normu v právních p ředpisech (jako varianta 1.2)  a technické specifikace 
v normách schválené zú častněnými stranami v odpovídajícím regulativním grémiu (v 
rámci Evropského výboru pro normalizaci). 
– Varianta 1.4. Vypracování vyhrazených údaj ů. Stanovení jasných definic, 
totožností, t říd, velikostí, jež se musí dodržovat p ři uvádění na trh a pro 
producenty/provozovatele jsou dobrovolné (nap ř. „selský“, „volný výb ěh“, a zejména 
termín „tradi ční“, pokud se p řestane používat nástroj systému „tradi čních specialit“).  
– Varianta 1.5. Rozší ření stávajícího povinného uvád ění místa hospoda ření (EU/mimo 
EU nebo zem ě) na zemědělský produkt . Je třeba zvážit ozna čování, že produkt pochází 
z EU, nebo z EU nepochází a/nebo z jakého členského státu nebo z jaké t řetí země pochází, 
a to zejména na základ ě úvah WTO. 
3.2. Politická tématická oblast č. 2: zeměpisná ozna čení 
Po technickém prov ěření byly zavrženy čtyři možné varianty: 
– Opatření v rámci obecné směrnice , jež deleguje na členské státy úkol identifikovat a 
chránit zem ěpisná ozna čení, není konzistentní s politickým cílem harmonizované aplikace 
na celém jednotném trhu. 
– Varianty koregulace  a samoregulace , do nichž by bylo t řeba zapojit nevládní organizace, 
sociální a hospodá řské partnery, byly zavrženy pro zna čně roztříštěnou strukturu odv ětví.  
– Žádné opat ření na úrovni Spole čenství (zrušení stávajících právních p ředpisů) by 
mohlo vést k vytvo ření 27 různých systém ů v členských státech, což by zvýšilo zát ěž pro 
producenty, nejistotu spot řebitelů a riziko zneužití, neoprávn ěného přisvojení atd. mimo 
zemi poskytující ochranu.  
– Aplikaci mezinárodních pravidel pomocí Lisabonské smlouvy  by nebylo možno 
realizovat v krátkém časovém horizontu, nebo ť by bylo zapot řebí mezinárodního 
vyjednávání o dodržení ustanovení Sv ětové organizace duševního vlastnictví (WIPO), 
jakož i některých zm ěn v definicích. V dlouhodobém horizontu by se však tato varianta 
neměla vyloučit. 
Pro další rozbor byly ponechány t ři varianty (v četně tří podvariant): 
– Varianta 2.1. Sou časný stav s n ěkterými vylepšeními: Zjednodušení systém ů 
CHOP/CHZO a zefektivn ění stávajících postup ů. Právní text by se m ěl vyjasnit bez 
dotčení stávající právní str uktury tak, aby se snížil čas na zpracování žádostí na úrovni EU.  
CS 5   CS – Podvarianta 2.1.1 Slou čení definicí CHOP a CHZO.  Chráněné označení 
původu by tím bylo zrušeno a stáva jící zápisy by se staly chrán ěnými 
zeměpisnými ozna čeními. Tato varianta by zvrátila nedávnou politiku zam ěřenou 
na vystup ňování odlišnosti mezi ob ěma druhy. 
– Podvarianta 2.1.2 Vytvo ření jediného nástroje  pro zápis ví na, lihovin a 
zemědělských produkt ů a krmiv by umožnilo konzistentn ější politiku, nap ř. 
používáním podobných kritérií a postup ů pro zápis.  
– Podvarianta 2.1.3 Povolení národního systému ochranných ozna čení 
souběžně k systému EU. Ochrana uvedenýc h jmen by pak byla použitelná pouze 
na vnitrostátním trhu. Paraleln ě k tomu by se mohla použ ívat obchodní kritéria 
(objem a hodnota) jako p ředpoklad pro zápis ozna čení do rejst říků EU.  
– Varianta 2.2. Odstranit stávající systém CHOP/CHZO sui generis  na úrovni EU a 
nahradit jej stávajícím sy stémem ochranné známky.  Úroveň ochrany zem ěpisných 
označení by odpovídala úrovni zajišt ěné TRIPS, avšak právní prost ředky k ochran ě 
označení by byly použitelné pouze v rámci systému ochranné známky Spole čenství.  
– Varianta 2.3. Vyjasn ění pravidel pro CHOP/CHZO.  Stávající systém by se m ěl vyjasnit 
změnou předpisů a pokyny. 
3.3. Politická tématická oblast č. 3: zaručené tradi ční speciality   
Byly prov ěřeny a pro další rozbor ponechány čtyři varianty (v četně dvou podvariant): 
– Varianta č. 3.1: Sou časný stav — pokra čování stávajícího systému se nepovažuje za 
schůdné, avšak ponechává se jako srovná vací bod pro další varianty.  
– Varianta č. 3.2: Zjednodušení systému jeho omezením na jednu nebo dv ě stávající 
varianty : ochrana s výhradou názvu, nebo bez ní.  
– Podvarianta 3.2.1. Zápis bez výhrady názvu. Tato podvarianta by obnášela 
zrušení  ochrany  názvu. Používání zapsaného názvu by nebylo omezeno, ledaže se 
objevuje v kombinaci se slovy „zaru čená tradiční specialita“ nebo se symbolem 
Společenství.  
– Podvarianta 3.2.2. Zápis ZTS s výhradou názvu. V tomto p řípadě by byl 
chráněn samotný název a sm ěl by se používat pouze pro produkty vyprodukované 
v souladu se specifikací.  
– Varianta č. 3.3: Ochrana údaje „tradi ční“ jako vyhrazeného údaje podle obchodních 
norem.  To je zahrnuto pod variantu 1.4 výše. 
– Varianta č. 3.4: Žádné opat ření EU: Ukon čení současného systému.  Úprava tradi čních 
specialit by se p řenechala soukromému sektoru, členským stát ům a region ům.  
3.4. Politická tématická oblast č. 4: soukromé a národní systémy certifikace a 
nové systémy certifikace na úrovni EU  
Po technickém prov ěření byla zavržena jedna z možných variant: 
CS 6   CS – legislativní varianta stanovící pravidla nebo rámec pro fungování systém ů certifikace 
jakosti potravin. Tato varianta postrádá ú činnost, efektivitu i soudržnost s ostatními 
strategickými cíli EU (nap ř. zjednodušením) a nep řijímají ji zú častněné strany. 
Pět možných variant bylo ponecháno pro další rozbor: 
– Varianta č. 4.1: Žádné opat ření EU = sou časný stav (s dalším bádáním) . Tato varianta 
je pokračováním stávající situace, kdy EU není p římo zapojena do provozování 
soukromých a národních/regionálních systém ů certifikace. Tato varianta by zahrnovala 
další bádání  k lepšímu porozum ění povaze a rozsahu problému.  
– Varianta č. 4.2: Vývoj dobrovolných obecných zásad pro provozování systém ů 
certifikace, jimiž by se vyzdvihly osv ědčené postupy v souladu s kritérii odsouhlasenými 
se zúčastněnými stranami.  
– Varianta č. 4.3: Vývoj nových systém ů jakosti EU pro ur čité politické oblasti.  Komise 
již vyvinula nebo p řipravuje systémy certifikace v n ěkolika politických oblastech. Každý 
nový systém musí být posouzen zvláš ť na základ ě svých vlastních p ředností.  
– Varianta č. 4.4: Vytvo ření společných kritérií pro nové systémy EU.  Jako alternativa k 
variantě 4.3 a vzhledem k po čtu předkládaných nových systém ů a návrhů by se mohla 
vytvořit kritéria k posuzování pot řeby nových systém ů certifikace pro zem ědělské 
produkty a krmiva v EU.  
– Varianta č. 4.5: Vývoj chrán ěných vyhrazených údaj ů odpovídajících specifikacím. 
V případech, kdy je od ůvodněno přímé opatření EU, by variantou s menší administrativní 
zátěží mohlo být vyvinutí ochrany vyhrazených údaj ů. To je zohledn ěno pod 
obchodními normami (varianta 1.4).  
4. ANALÝZA DOPAD Ů 
Možné varianty pro každé politic ké téma byly analyzovány s p řihlédnutím k efektivit ě, 
účinnosti a konzistentnosti, jakož  i ve vztahu k politickým cíl ům.  
U politického tématu č. 1 (obchodní normy, v četně označení místa hospoda ření) jsou 
upřednostněny varianta 1.4 (vývoj používání vyhrazených údaj ů); varianta 1.3 (kombinovaný 
přístup), s výhradou budoucího šet ření; a, zejména u základních zem ědělských produkt ů, 
varianta 1.5 (vývoj povinného ozna čování místa hospoda ření).  
U politického tématu č. 2 (zeměpisná ozna čení) skýtají varianta 2.3 (vyjasn ění pravidel pro 
CHOP/CHZO) a varianta 2.1.2 (slou čení systém ů pro víno, lihoviny a zem ědělské produkty) 
vysokou efektivitu a konzi stentnost. Je zapot řebí další analýzy k posouz ení efektivity varianty 
2.3 (vyjasn ění pravidel pro CHOP/CHZO).  
U politického tématu č. 3 (tradi ční speciality)  je upřednostněna varianta 3.3 (ochrana údaje 
„tradiční“ jako vyhrazeného údaje podle obchodních norem), následována variantou 3.2 
(zjednodušení systému).  
U politického tématu č. 4 (soukromých a národních systém ů a nových systém ů EU)  jsou 
upřednostněny varianty 4.2 (obecné zásady) a 4.4 (k ritéria pro nové systémy), jež lze 
kombinovat. Variantou 4.5 (vyv inout používání vyhrazených údaj ů), jež velmi vysoce 
bodovala ve všech kritériích, se zabýváme pod politickým tématem č. 1 (obchodní normy).  
CS 7   CS 
CS 8   CS  
5. CELKOVÁ POLITICKÁ SOUDRŽNOST A SYNERGIE MEZI UP ŘEDNOSTN ĚNÝMI 
VARIANTAMI  
Tabulka níže (up řednostněné varianty) znázor ňuje, jak up řednostněné varianty p řispívají 
k celkovému politickému p řístupu , dále pak synergie  dosažené mezi r ůznými nástroji a 
zjištěná legislativní a procesní vyjasnění. 
Politika  Upřednostněné varianty  
K soukromé a národní certifikaci 
a systémům  Varianta č. 4.2: Obecné zásady pro uplat ňování 
systémů certifikace  
K zajištění soudržnosti ve vývoji 
nových systém ů EU Varianta č. 4.4: Kritéria pro nové systémy EU  Celkový politický p řístup 
Soudržný vývoj obchodních 
norem EU  Varianta č. 1.3: Kombinovaný p řístup (nahrazení 
obchodních norem obecnou normou a vyvinutí 
podrobných pravidel v CEN)  
Varianta č. 1.4: Vývoj vyhrazených údaj ů pro 
horizontální ozna čení jakosti (jako 
„nízkouhlíkové“)   
Větší využití „vyhrazených 
údajů“ (z obchodních norem)  
Varianta č. 3.3: Ochrana údaje „tradi ční“ jako 
vyhrazeného údaje (jako nahrazení systému 
tradičních specialit)  
Varianta 2.1.1: Racionalizace postup ů u systému 
zeměpisných ozna čení a slou čení rejstříků vína, 
lihovin a zem ědělských produkt ů a krmiv do 
jednoho systému  Společné užívání systém ů 
certifikace pro podobné systémy  
Varianta č. 2.3: Vyjasn ění pravidel CHOP/CHZO  Synergie  
Soudržné provád ění povinného 
označování místa hospoda ření Varianta č. 1.5: Ozna čování místa hospoda ření 
odvětví po odv ětví 
Tabulka: Up řednostněné varianty  
Upřednostněné varianty lze kombinovat a dohromady p ředstavují kompletní balí ček pro vývoj 
politiky jakosti zem ědělských produkt ů. 
Zvýšeným používáním „vyhrazených údaj ů“, zejména jako nahrazení systému tradi čních 
specialit, by se dosáhlo významných synergií. Synergie by vznikly rovn ěž z obecných zásad 
pro soukromé a národní systémy, jež by se mohl y použít také na systémy EU. Kritéria pro 
nové systémy EU by m ěla předejít nekonzistentnostem v ůči stávajícím systém ům EU a 
obchodním normám. Vznikají propojení z navrženého spole čného systému certifikace pro 
zeměpisná ozna čení a z navrženého soudržného provád ění povinného ozna čování místa 
hospodaření napříč odvětvím v obchodní norm ě. 
CS 9   CS  
Možné varianty  Obchodní normy  Zeměpisná 
označení Tradiční speciality  Soukromé a 
národní systémy a 
nové systémy EU  
Varianta č. 1.3: 
Kombinovaný přístup 
  
X    
Varianta č. 1.4: 
Vyhrazené údaje 
pro horizontální 
označení jakosti   
X  Propojení: 
Ochrana údaje 
„tradiční“ jako 
vyhrazeného 
údaje 
v obchodních 
normách  Propojení: 
Návrhy nových 
systémů by mohly 
zahrnovat 
vyhrazené údaje  
Varianta č. 1.5: 
Označování místa 
hospodaření   
X Propojení: 
Použije se na 
CHZO, pokud je 
surovina z jiného 
místa než CHZO    
Varianta 2.1.1: 
Racionalizace 
systému 
zeměpisných 
označení a 
sloučení   
 
X   
Varianta č. 2.3: 
Vyjasnění pravidel 
CHOP/CHZO    
X   
Varianta č. 3.3: 
Ochrana údaje 
„tradiční“ jako 
vyhrazeného údaje  Propojení: 
Použití 
mechanismu 
obchodních 
norem    
X  
Varianta č. 4.2: 
Obecné zásady pro 
uplatňování 
systémů certifikace   Propojení: 
Obecné zásady 
použitelné také 
na systémy EU  Propojení: 
Obecné zásady 
použitelné také 
na systémy EU   
 
X 
Varianta č. 4.4: 
Kritéria pro nové systémy EU
 Propojení: 
Zamezí 
nekonzistentním 
označovacím 
iniciativám 
z nových systém ů Propojení: 
Minimalizuje 
nekonzistentnost 
vůči stávajícímu 
systému  Propojení: 
Minimalizuje 
nekonzistentnost 
vůči stávajícímu 
systému   
X 
Tabulka: Propojení up řednostněných variant 
6. SLEDOVÁNÍ A VYHODNOCENÍ  
Toto posouzení dopad ů vzniklo v souvislosti se sd ělením, jímž se stanoví strategické 
zaměření. V bezprost řední budoucnosti dojde tudíž k otestování pokroku ve vývoji a p řijetí 
tohoto zam ěření. 
CS 10   CS Pro prov ěření samotného politického pokroku se do časně navrhuje n ěkolik úst ředních 
ukazatelů pokroku, jež budou dále rozvinuty v rámci p řípravy jednotlivých iniciativ.