(7)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. Ve sdělení ze dne 3. března 2021 Komise oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Dne 2. června 2021 přijala Komise sdělení o koordinaci hospodářských politik v roce 2021. Podle uvedeného sdělení bude obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu nadále uplatňována i v roce 2022 a očekává se, že od roku 2023 bude deaktivována.

(11)V souladu s čl. 126 odst. 7 Smlouvy a článkem 3 nařízení (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení, ve kterém rovněž stanoví lhůtu pro odstranění nadměrného schodku. Doporučení má stanovit nejvýše šestiměsíční lhůtu, během níž má dotčený členský stát přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku a která může být zkrácena na tři měsíce, vyžaduje‑li to závažnost situace. Rada má ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vychází, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v orientační výši nejméně 0,5 % HDP.

(12)Reálný HDP v Rumunsku se v roce 2020 snížil o 3,9 %. Podle prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že růst reálného HDP se v roce 2021 opět zvýší na 5,1 % a v roce 2022 na 4,9 %. Očekává se, že díky pokračujícímu očkování a postupnému rušení opatření omezujících sociální kontakty se oživí soukromá spotřeba, a stejně tak se očekává i nadále silný růst mezd. Postupné zavádění projektů v rámci plánu pro oživení a odolnost má dát nový impuls pro růst investic. Očekává se, že příspěvek čistého vývozu, tj. vývoz minus dovoz, zůstane v horizontu prognózy záporný. Důvodem je to, že dovoz bude podle předpokladů podpořen oživením soukromé spotřeby, jakož i rostoucími investicemi. Vývoz bude podle očekávání podpořen oživením zahraniční poptávky, ale zůstane méně dynamický než dovoz. Perspektiva růstu je podmíněna vyváženými riziky. Na jedné straně může důvěryhodná střednědobá fiskální strategie pomoci rozptýlit obavy ohledně fiskální udržitelnosti, zejména pokud je spojena s ambiciózními reformami (včetně reforem obsažených v plánu pro oživení a odolnost). To by pomohlo řešit makroekonomickou nerovnováhu Rumunska, zmírnit rizika ohrožující finanční stabilitu a přispět k udržitelnému růstu, mimo jiné zlepšením investičního prostředí. Na druhé straně by nejistota ohledně tvorby veřejné politiky a prodlevy či neefektivnost při provádění plánu pro oživení a odolnost mohly mít negativní dopad na důvěru.

(13)Dne 2. března 2021 přijal rumunský parlament rozpočet Rumunska na rok 2021 a střednědobou fiskální strategii. Tato fiskální strategie spolu s informacemi o profilu nevratné finanční podpory a půjček v rámci Nástroje pro oživení a odolnost byla zohledněna v konvergenčním programu z roku 2021, který byl Komisi předložen dne 5. května 2021. Zatímco v roce 2020 činil schodek veřejných financí 9,2 % HDP, cílem konvergenčního programu je dosáhnout do roku 2024 schodku veřejných financí pod 3 % HDP, a to v následujících krocích: 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024. Fiskální korekce stanovená v konvergenčním programu je většinou založena na výdajích. Kontrola výdajů (snížení jako procentuální podíl HDP) se plánuje zejména u mezd ve veřejném sektoru (snížení o 1,4 procentního bodu mezi lety 2022 a 2024) a u sociálních transferů (snížení o 0,9 procentního bodu v letech 2022 až 2024).

(14)V prognóze Komise z jara 2021 prodloužené do roku 2024 se předpokládá schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 7,1 % v roce 2022 a 6,8 % v roce 2023 a 2024. V této prognóze jsou zohledněny výdaje, u nichž se očekává, že budou financovány prostřednictvím nevratné finanční podpory a půjček z Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v rumunském konvergenčním programu a v dodatečných informacích poskytnutých Rumunskem. Pokles celkového schodku veřejných financí, který Komise předpokládá, je způsoben především postupným ukončením mimořádných opatření přijatých v reakci na pandemii COVID-19, vyššími příjmy v důsledku předpokládaného hospodářského oživení a dodatečným pozitivním dopadem investic a reforem, které mají být podle očekávání financovány z Nástroje pro oživení a odolnost. Rumunská vláda se navíc rozhodla, že v letech 2021 a 2022 zmrazí mzdy ve veřejném sektoru, odloží zvýšení důchodů v roce 2021 a důchody mírně zvýší v roce 2022, což přispívá ke zlepšení výhledu ve srovnání s výhledem uvedeným v prognóze Komise z podzimu 2020. Tyto změny již byly uzákoněny. Vláda navíc zamýšlí přijmout novou právní úpravu v oblasti důchodů, která by zachovala výdaje na důchody jako procento HDP v zásadě stabilní. Projekce vyššího schodku v prognóze Komise z jara 2021 ve srovnání s rumunským konvergenčním programem vyplývá ze skutečnosti, že plánovaná konsolidace není plně podpořena přijatými nebo věrohodně oznámenými opatřeními, a proto nemohla být v prognóze Komise zohledněna. Strukturální schodek se podle projekcí Komise zlepší v roce 2021 o 0,7 procentního bodu HDP, v roce 2022 o 0,5 procentního bodu HDP a v roce 2023 se zhorší o 0,1 procentního bodu HDP a v roce 2024 o 0,4 procentního bodu HDP.

(15)Veřejný dluh činil na konci roku 2018 34,7 % HDP, na konci roku 2019 35,3 % HDP a na konci roku 2020 47,3 % HDP. Podle prognózy Komise z jara 2021 se předpokládá, že se na konci roku 2021 zvýší na 49,7 % HDP, na konci roku 2022 na 52,7 % HDP a na konci roku 2024 na 59,5 % HDP, čímž se poprvé přiblíží referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě, pokud nebudou přijata jiná dodatečná nápravná opatření, než která již byla přijata nebo věrohodně oznámena.

(16)Analýza střednědobé až dlouhodobé udržitelnosti dluhu, která byla aktualizována po prognóze Komise z jara 2021, potvrzuje, že rizika pro udržitelnost jsou ve střednědobém horizontu vysoká. Podle základní desetileté projekce by poměr veřejného dluhu k HDP v průběhu období projekce nadále rostl a dosáhl úrovně téměř 90 % HDP. Rizika pro udržitelnost dluhu vyplývají z velkých fiskálních schodků, z nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a ze zranitelnosti vývoje dluhu vůči makrofiskálním otřesům. Hlavním zdrojem rizik týkajících se udržitelnosti dluhu je zvýšení důchodů, které bylo uzákoněno v létě 2019 a prozatím odloženo na konec roku 2022. Rizika udržitelnosti dluhu dále zvyšuje dluhová struktura s vysokým podílem dluhu denominovaného v cizí měně a významným podílem dluhu v držbě nerezidentů, ačkoli zásahy Rumunské národní banky na sekundárním trhu pomohly udržet náklady na úvěry vlády v roce 2020 na příznivých úrovních. Kromě toho existují rizika spojená s podmíněnými závazky vyplývajícími z vládních záruk (ve výši 1,4 % HDP) poskytnutých podnikům a osobám samostatně výdělečně činným během krize COVID-19. Předpokládá se, že hrubé potřeby financování porostou. Naopak se očekává, že budou-li účinně provedeny reformy a investice v rámci nástroje „Next Generation EU“, budou mít v nadcházejících letech pozitivní dopad na růst HDP, a přispějí tak k udržitelnosti dluhu.

(17)Podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 má být odstranění nadměrného schodku ukončeno v roce následujícím po jeho zjištění, pokud nenastanou zvláštní okolnosti. Postup korekce by měl být stanoven v souladu s nařízením (ES) č. 1467/97 s přihlédnutím k hospodářské a fiskální situaci daného členského státu.

(18)Takové zvláštní okolnosti momentálně v Rumunsku existují. Pokud by byl Rumunsku poskytnut jeden rok navíc, což by bylo v souladu s pravidlem stanoveným v čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by to velmi výraznou fiskální korekci, což by vedlo k významným ztrátám na výstupu, a mohlo tak ohrozit hospodářské oživení po pandemii COVID-19. Ačkoli postup korekce s lhůtou pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 stále vyžaduje podstatné každoroční úpravy, znamenal by postupné úsilí rozložené do více kroků a nastolil by správnou rovnováhu mezi fiskální konsolidací a podporou hospodářského oživení. Nový postup korekce zohledňuje rovněž změněnou fiskální situaci, včetně rozpočtového vývoje v roce 2020 a nové rozpočtové strategie zavedené rumunskou vládou. Trvalé odstranění nadměrného schodku by pomohly zajistit reformy, mimo jiné i ty, které zlepšují správu veřejných financí. S ohledem na tyto úvahy a v souladu se směry fiskální politiky stanovenými ve sdělení Komise ze dne 3. března 2021 je stanovení lhůty pro odstranění nadměrného schodku do roku 2024 odůvodněné.

(19)Věrohodný a udržitelný postup korekce v této lhůtě by vyžadoval, aby Rumunsko dosáhlo cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024 v souladu s vlastními cíli vlády. To je na základě prognózy Komise v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. Tyto míry růstu čistých primárních výdajů vládních institucí budou hlavním ukazatelem, který se použije k posouzení fiskálního úsilí, pokud bude třeba provést podrobnou analýzu. Odpovídající roční fiskální korekce strukturálního salda činí 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

(20)Aby bylo možné v současné situaci posoudit potenciální dopad celkové fiskální politiky na výstup, měly by být do příslušného ukazatele celkových výdajů zahrnuty významné platby z rozpočtu Evropské unie (v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie) jako měřítko orientace fiskální politiky. Na tomto základě se očekává, že finanční prostředky Unie budou mít v nadcházejících letech na rumunské hospodářství významný pozitivní dopad. Konkrétně investice a reformy podporované v rámci Nástroje pro oživení a odolnost poskytují Rumunsku příležitost zlepšit svoji základní fiskální pozici ve střednědobém horizontu a zároveň nadále podporovat růst a tvorbu pracovních míst.

(21)Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit trvalé odstranění nadměrného schodku a zároveň se zaměřit na zlepšení kvality veřejných financí a posílení růstového potenciálu ekonomiky. Úsilí o fiskální konsolidaci a její udržitelnost by měly podpořit reformy fiskální a širší hospodářské povahy, včetně reforem důchodového systému, daňové správy, mezd ve veřejném sektoru a správy státních podniků.

(22)Rumunsko se od roku 2016 systematicky a opakovaně odchyluje od svých vnitrostátních fiskálních pravidel a lhůty pro přijetí střednědobé fiskální strategie zakotvené ve vnitrostátním fiskálním rámci. Do budoucna by byla fiskální korekce Rumunska podpořena plným uplatňováním vnitrostátního fiskálního rámce,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

1)Rumunsko by mělo nadměrný schodek odstranit nejpozději do roku 2024.

2)Rumunsko by mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek veřejných financí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024, což je v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

3)Rumunsko by mělo plně provést opatření, která již byla přijata pro rok 2021. Mělo by specifikovat a provést dodatečná opatření nezbytná k odstranění nadměrného schodku do roku 2024. Opatření rozpočtové konsolidace by měla zajistit udržitelné odstranění způsobem podporujícím růst. Ke snížení schodku veřejných financí by měly být použity veškeré neočekávané zisky.

4)Rada Rumunsku stanoví lhůtu do 15. října 2021 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje. Poté by Rumunsko mělo podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění tohoto doporučení alespoň každých šest měsíců až do úplného odstranění nadměrného schodku.

Rumunsko by dále mělo zajistit plné a účinné uplatňování vnitrostátního fiskálního rámce. K zajištění úspěchu střednědobé fiskální strategie bude rovněž důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními reformami.

Toto doporučení je určeno Rumunsku.

V Bruselu dne