ZPRÁVA KOMISE SEDMÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU (2013) /* COM/2014/0738 final */





OBSAH 1........... ÚVOD.......................................................................................................................... 1 2........... CELKOVÉ POSOUZENÍ PROVÁDĚNÍ ERF......................................................... 1 2.1........ Finanční provádění ERF členskými státy..................................................................... 1 2.2........ Hlavní oblasti intervence pro ERF................................................................................ 3 2.3........ Vývoj podle prioritních os............................................................................................ 4 2.4........ Plnění rozpočtu ze strany Komise................................................................................. 4 2.5........ Využití technické podpory členskými státy.................................................................. 5 2.6........ Využití technické podpory Komisí............................................................................... 5 2.6.1..... Informační technologie................................................................................................. 5 2.6.2..... Jednotka pro podporu sítě evropských rybářských lovišť (FARNET)......................... 5 2.6.3..... Studie............................................................................................................................ 5 2.6.4..... Dočasní zaměstnanci..................................................................................................... 6 2.7........ Koordinace ERF se strukturálními fondy a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV)...................................................................................................................................... 6 2.8........ Přípravné práce na programovém období 2014–2020: Evropský námořní a rybářský fond 6 3........... POSOUZENÍ PROVÁDĚNÍ ERF PODLE JEDNOTLIVÝCH OS......................... 6 3.1........ Osa 1............................................................................................................................. 6 3.1.1..... Ekonomická výkonnost rybářské flotily EU v roce 2012 (na základě výroční hospodářské zprávy pro rok 2014 – údaje za rok 2012)............................................................................................ 6 3.1.2..... Trvalé zastavení rybolovných činností.......................................................................... 7 3.1.3..... Dočasné zastavení rybolovných činností...................................................................... 7 3.1.4..... Investice do rybářských plavidel a selektivnosti.......................................................... 7 3.1.5..... Socioekonomická vyrovnávací opatření za správu rybářského loďstva........................ 7 3.2........ Osa 2............................................................................................................................. 7 3.2.1..... Vnitrozemský rybolov.................................................................................................. 7 3.2.2..... Akvakultura.................................................................................................................. 8 3.2.3..... Zpracování produktů rybolovu..................................................................................... 9 3.3........ Osa 3............................................................................................................................. 9 3.3.1..... Rybářské přístavy, místa vykládky a přístřešky............................................................ 9 3.3.2..... Rozvoj nových trhů a propagační kampaně.................................................................. 9 3.3.3..... Pilotní operace............................................................................................................ 10 3.4........ Osa 4........................................................................................................................... 10 4........... První soubor pracovních závěrů o ERF za období 2007–2013................................... 10 ZPRÁVA KOMISE SEDMÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ EVROPSKÉHO RYBÁŘSKÉHO FONDU (2013) 1. ÚVOD V souladu s článkem 68 nařízení o Evropském rybářském fondu[1] musí Komise každý rok do 31. prosince předložit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění Evropského rybářského fondu (ERF). Zpráva vychází z posouzení a vyhodnocení výročních zpráv členských států ze strany Komise a jakýchkoli dalších dostupných informací. Její součástí je rovněž analýza provádění některých stěžejních opatření v rámci ERF. Průvodní pracovní dokument útvarů Komise obsahuje shrnutí provádění ERF v jednotlivých členských státech a pět tabulek s podrobnými informacemi o finančním provádění[2]. Samotné nařízení pak také stanoví shrnutí auditů řídicích a kontrolních systémů zavedených členskými státy, které byly provedeny jménem Komise, a shrnutí výsledku auditů pomoci z fondu, které provedly členské státy. V těchto shrnutích budou případně uvedeny i provedené finanční opravy. V této zprávě je předloženo celkové posouzení provádění ERF členskými státy a Komisí v roce 2013, což je poslední rok programového období. V některých případech postačovaly údaje poskytnuté členskými státy k provedení extenzivnější analýzy období až do dne 31. května 2014, tudíž bylo možné nabídnout ucelenější přehled současné formy provádění ERF, a to méně než dva roky před lhůtou stanovenou pro provádění ERF v praxi (31. prosince 2015). 2. CELKOVÉ POSOUZENÍ PROVÁDĚNÍ ERF 2.1. Finanční provádění ERF členskými státy Certifikované průběžné platby zaslané členskými státy v roce 2013 dosáhly celkové částky 544 milionů EUR ve srovnání s 589 miliony EUR v roce 2012. Do dne 31. května 2014 činily závazky ERF 3,413 miliardy EUR. To představuje zvýšení ode dne 31. května 2013 o 18 % (515 milionů EUR za jeden rok). Vnitrostátní veřejný příspěvek ke dni 31. května 2014 činil 2,088 miliardy EUR, což představuje zvýšení ode dne 31. května 2013 o 360 milionů EUR (+21 %). Z těchto údajů vyplývá, že za uplynulých dvanáct měsíců došlo ke značnému zrychlení v oblasti vnitrostátních závazků, což zřejmě znamená, že se členským státům začíná dařit překonávat překážky vzniklé v důsledku období fiskální konsolidace. Za totéž období činily soukromé příspěvky na opatření podporovaná z ERF 2,497 miliardy EUR. Soukromé příspěvky směřují především do odvětví zpracování produktů rybolovu (42,67 %), akvakultury (23,25 %) a investic do plavidel (9,68 %). Tato opatření dohromady představují 75 % celkového soukromého financování. Celkem dosáhly investice do odvětví rybolovu a akvakultury v období od 1. ledna 2007 do 31. května 2014 8 miliard EUR: z této částky bylo 42,67 % z ERF, 26,11 % z vnitrostátních veřejných příspěvků a 31,22 % ze soukromého financování. Pokud jde o pákový efekt, každé přidělené euro podpory z ERF vytváří 1,34 EUR přidělené vnitrostátní podpory, 0,732 EUR ze soukromého financování a 0,612 EUR vnitrostátních veřejných příspěvků[3]. Pravidla o míře podpory a spolufinancování jsou pro tento pákový efekt do značné míry určující, ne však zcela. Například míra podpory a spolufinancování je pro akvakulturu, zpracování a uvádění na trh produktů rybolovu totožná, a ačkoliv je výše vnitrostátních veřejných příspěvků obdobná, v oblasti zpracování jsou soukromé příspěvky mnohem vyšší. Tabulka níže znázorňuje pákové efekty podle os a kategorií opatření: Opatření || Pákový efekt 1 EUR u celkového (veřejného + soukromého) vnitrostátního financování (v EUR) || u financování z vnitrostátních veřejných prostředků (v EUR) || u financování ze soukromých příspěvků (v EUR) 1.1: Trvalé zastavení rybolovných činností || 0,711 || 0,705 || 0,006 1.2: Dočasné zastavení rybolovných činností || 0,646 || 0,646 || 0,000 1.3: Investice do rybářských plavidel a selektivnosti || 3,257 || 0,777 || 2,480 1.4: Drobný pobřežní rybolov || 0,655 || 0,429 || 0,227 1.5: Socioekonomická vyrovnávací opatření za správu rybářského loďstva || 1,482 || 0,656 || 0,827 2.1: Akvakultura || 1,613 || 0,435 || 1,179 2.2: Vnitrozemský rybolov || 1,503 || 0,447 || 1,056 2.3. Zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh || 2,503 || 0,542 || 1,961 3.1: Společné činnosti || 1,152 || 0,930 || 0,221 3.2: Ochrana a rozvoj vodních živočichů a rostlin || 0,652 || 0,558 || 0,094 3.3: Rybářské přístavy, místa vykládky a přístřešky || 0,756 || 0,611 || 0,145 3.4: Rozvoj nových trhů a propagační kampaně || 0,702 || 0,566 || 0,137 3.5: Pilotní operace || 1,300 || 0,912 || 0,389 3.6: Přestavba za účelem přeřazení rybářských plavidel na jinou činnost || 4,204 || 1,567 || 2,637 4.1: Rozvoj rybolovných oblastí || 1,153 || 0,441 || 0,712 5.1: Technická pomoc || 0,483 || 0,480 || 0,003 Celkem || 1,344 || 0,612 || 0,732 K nejvýznamnějším pákovým efektům došlo u opatření na podporu přestavby za účelem přeřazení rybářských plavidel na jinou činnost, investic do rybářských plavidel, zpracování produktů rybolovu a u opatření do akvakultury. Pokud jde o vnitrostátní veřejné příspěvky, byly pákové efekty největší u opatření na podporu přestavby za účelem přeřazení rybářských plavidel na jinou činnost, u společných opatření, pilotních operací a investic do rybářských plavidel. Pokud jde o spolufinancování ze strany soukromého sektoru, nejvýznamnější pákové efekty se týkají přestavby za účelem přeřazení rybářských plavidel na jinou činnost, investic do rybářských plavidel, zpracování produktů rybolovu a jejich uvádění na trh, akvakultury a vnitrozemského rybolovu. Souhrnný pákový efekt uvedený výše nedosahuje hodnoty 1,67 EUR, jíž bylo dosaženo v rámci Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR) (v období 2000–2006)[4], přičemž 0,56 EUR z této částky činila vnitrostátní podpora z veřejných zdrojů a 1,11 EUR podpora ze soukromých zdrojů. 2.2. Hlavní oblasti intervence pro ERF V níže uvedené tabulce jsou porovnávány úrovně závazků u pěti nejužívanějších opatření vždy ke konci července 2012, května 2013 a května 2014. 31. července 2012 || 31. května 2013 || 31. května 2014 Trvalé zastavení rybolovných činností (19,61 %) || Zpracování produktů rybolovu (17,41 %) || Zpracování produktů rybolovu (16,65 %) Akvakultura (12,98 %) || Trvalé zastavení rybolovných činností (17,25 %) || Trvalé zastavení rybolovných činností (15,44 %) Zpracování produktů rybolovu (12,79 %) || Akvakultura (14,83 %) || Akvakultura (14,43 %) Rybářské přístavy (10,89 %) || Rybářské přístavy (11,46 %) || Rybářské přístavy (11,61 %) Dočasné zastavení rybolovných činností (7,67 %) || Dočasné zastavení rybolovných činností (7,40 %) || Rozvoj rybolovných oblastí (9,25 %) Stav ke dni 31. května 2014 byl v zásadě stejný jako v předešlém roce, s výjimkou osy 4[5], kde bylo od května 2013 do května 2014 zaznamenáno zlepšení o téměř 30 %. Jak je však vysvětleno níže, osa 4 stále zaostává za ostatními osami. Soustředění závazků ERF do těchto pěti opatření je poměrně vysoké (67,39 %), avšak z údajů za období do 31. května 2014 vyplývá, že došlo k mírnému poklesu ve srovnání s týmiž hodnotami za loňský rok (68,86 %). Kromě pokroku, jehož bylo dosaženo v případě osy 4, vede tato (mírná) změna patrně k závěru, že více závazků než v předchozích letech připadá na jiná opatření. Je třeba poznamenat, že z uvedených pěti oblastí je trvalé zastavení rybolovných činností jediné opatření, u kterého se projevuje setrvalý pokles, pokud jde o jeho význam (–21,5 %). Totéž platí i pro dočasné zastavení rybolovných činností, které ke dni 31. května 2014 představuje 6,76 % závazků (–12 % ve srovnání s 31. červencem 2012). Z této tendence patrně vyplývá, že tradiční opatření v oblasti loďstva pozbývají na důležitosti. 2.3. Vývoj podle prioritních os Tabulka níže uvádí vývoj relativního významu celkových závazků podle prioritních os za období od července 2012 do května 2014. Údaje v tabulce potvrzují relativní pokles významu osy 1 (–16 %) a rychlý pokrok u osy 4. Osa 3 také vykazuje pokrok, ale pomalejší. Ke dni 31. května 2014 byla nejvýznamnější osa 2. To odpovídá původnímu rozdělení prostředků v rámci ERF: Prioritní osa || 31. července 2012 || 31. května 2013 || 31. května 2014 Osa 1 || 33,05 % || 30,42 % || 27,77 % Osa 2 || 28,96 % || 32,64 % || 31,44 % Osa 3 || 27,59 % || 27,38 % || 28,46 % Osa 4 || 7,1 % || 7,2 % || 9,25 % Osa 5 || 3,29 % || 2,42 % || 3,07 % V níže uvedené tabulce je znázorněn poměr mezi vlastními závazky a plánovanými výdaji za programové období a podle prioritních os. Prioritní osa || 31. července 2012 || 31. května 2013 || 31. května 2014 Osa 1 || 67,24 % || 74,36 % || 79,61 % Osa 2 || 56,6 % || 77,47 % || 86,77 % Osa 3 || 57,8 % || 67,31 % || 83,80 % Osa 4 || 28 % || 44,60 % || 56,89 % Osa 5 || 44,04 % || 44,60 % || 65,34 % ERF celkem || 56,31 % || 67,37 % || 79,33 % Ke dni 31. května 2014 bylo přiděleno pouze 79 % prostředků ERF. Navzdory tomu, že od července 2012 došlo ke zrychlení, nebyla dosud značná část prostředků ERF přidělena, což zavdává důvod k obavám – obdobně jako v případě certifikovaných plateb – vzhledem k tomu, že posledním dnem lhůty pro způsobilost výdajů je 31. prosinec 2015. Největšího pokroku, pokud jde o závazky, bylo dosaženo u os 2 a 3, přičemž v referenčním období dosahovala největšího pokroku osa 2. Rychlého pokroku bylo dosaženo i u osy 4, ta ovšem stále zaostává. 2.4. Plnění rozpočtu ze strany Komise Pokud jde o roční závazky, bylo v roce 2013 využito 16,4 % (691,5 milionu EUR) z celkové částky prostředků na období 2007–2013, z toho 528,35 milionu EUR pro konvergenční a 163,15 milionu EUR pro nekonvergenční regiony. Pokud jde o platby, bylo v roce 2013 vyplaceno 12,7 % (546,78 milionu EUR) z celkové částky prostředků, z toho 78,9 % pro konvergenční regiony (431,35 milionu EUR) a 21,1 % pro nekonvergenční regiony (115,43 milionu EUR). Tyto platby byly provedeny ve formě průběžných plateb a (v případě Chorvatska) formou předběžných plateb. Podrobné informace jsou uvedeny v příloze 1 a v průvodním pracovním dokumentu útvarů Komise. 2.5. Využití technické podpory členskými státy V roce 2013 využilo prostředky pro technickou podporu (osa 5) 21 členských států. Větší objemy prostředků využily Nizozemsko (58,3 % prostředků ERF vyčleněných na osu 5), Slovinsko (51,6 %), Spojené království (51,2 %), Portugalsko (38 %), Polsko (15,75 %) a Španělsko (10,9 %). Mezi financovaná opatření patřilo posílení správní kapacity, vývoj IT, propagace a informace, jakož i podpora řízení a provádění operačních programů. 2.6. Využití technické podpory Komisí Komise v roce 2013 vyčlenila na technickou pomoc 3,48 milionu EUR, a to k následujícím účelům: 2.6.1. Informační technologie 0,35 milionu EUR na počítačové vybavení a služby související s údržbou a vývojem informačních systémů Komise nutných k provádění ERF. 2.6.2. Jednotka pro podporu sítě evropských rybářských lovišť (FARNET) 2,74 milionu EUR na jednotku FARNET. I v roce 2013 hrála jednotka FARNET nadále zásadní úlohu při provádění osy 4 ERF, a to prostřednictvím metodické a tematické podpory řídicích orgánů a místních akčních skupin působících v oblasti rybolovu (tematické semináře, konkrétní setkání, podpora ad hoc v členských státech). Jednotka FARNET přispěla ke zviditelnění osy 4 prostřednictvím svých webových stránek i účtů na několika oblíbených sociálních sítích (Facebook, Twitter, U-Tube, Linkedin), shromažďování příkladů osvědčených postupů při provádění projektů, pravidelně vycházejícího zpravodaje a dvěma čísly svého časopisu. 2.6.3. Studie 0,4 milionu EUR na vypracování studie o provádění osy 4 v ERF. Ze studie o provádění osy 4, která vychází z průzkumu provedeného z podnětu Komise v září 2013, vyplývá, že 312 skupin podpořilo více než 8 500 projektů, čímž bylo vytvořeno dle odhadů 8 000 pracovních míst a zároveň dalších 12 500 bylo podle studie zachováno. Autoři studie též odhadují, že podpora z Evropského rybářského fondu tímto inovativním přístupem přispěla k vytvoření 220 malých a středních podniků (MSP) a mikropodniků. Je pravděpodobné, že se tyto údaje po konci programového období zvýší, jelikož od doby dokončení průzkumu, provádění v praxi stále postupuje. Faktor pákového efektu provádění osy 4 tedy činí 1,15, což znamená, že 1 EUR z prostředků ERF přilákalo další 1,15 EUR (ze soukromých i veřejných zdrojů). Kromě toho očekávají místní akční skupiny v oblasti rybolovu, že 61 % projektů bude pokračovat i po ukončení podpory z ERF. Ačkoliv se vyskytly určité potíže, lze obecně říci, že projektů nebyl nedostatek a že poptávka po financování předčila nabídku. Studie rovněž nabízí cenné postřehy pro zlepšení prováděcích mechanismů v období let 2014–2020. V případě 15 členských států byla vydána doporučení pro jednotlivé země. Zpráva a její shrnutí jsou k dispozici na internetových stránkách Generálního ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE): http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm 2.6.4. Dočasní zaměstnanci 0,85 milionu EUR na platy dočasných zaměstnanců, kteří se podílejí na provádění ERF, zejména v zájmu zajištění náležitého pokrytí úředních jazyků EU. 2.7. Koordinace ERF se strukturálními fondy a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) Z operačních programů vyplývá, že si všechny členské státy od počátku uvědomují potřebu zajistit při provádění ERF soulad a koordinaci se strukturálními fondy i s EZFRV. Operační programy poskytují informace o systémech, které jsou v členských státech zřízeny (či zřizovány) v souladu s ustanoveními článku 6 nařízení o EFR, který stanoví, že nesmí docházet k překrývání. Členské státy se ve svých výročních zprávách o provádění ERF o zásadních problémech s koordinací výslovně nezmiňují. 2.8. Přípravné práce na programové období 2014–2020: Evropský námořní a rybářský fond V roce 2013 začala Komise vypracovávat návrh nového fondu, Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), což má být finanční nástroj na podporu reformované společné rybářské politiky (SRP) v období let 2014–2020. Návrh nařízení o ENRF vycházel do určité míry z posouzení provádění ERF. K jeho přijetí nakonec došlo v květnu 2014. 3. POSOUZENÍ PROVÁDĚNÍ ERF PODLE JEDNOTLIVÝCH OS 3.1. Osa 1 3.1.1. Ekonomická výkonnost rybářského loďstva EU v roce 2012 (na základě výroční hospodářské zprávy pro rok 2014 – údaje za rok 2012[6]) Z údajů za rok 2012, z nichž výroční hospodářská zpráva pro rok 2014 vychází, vyplývá, že ačkoliv se příjmy vytvořené rybářským loďstvem v porovnání s rokem 2011 snížily, náklady poklesly ještě více, a rybářské loďstvo EU je tedy obecně ziskovější než v roce 2011. Pokles příjmů odpovídá poklesu celkové hmotnosti a hodnoty vyložených mořských produktů. Rybářské loďstvo EU vytvořilo příjmy ve výši 6,9 miliardy EUR, což představuje 3,3 miliardy EUR hrubé přidané hodnoty, 1,3 miliardy EUR hrubého zisku a 458 milionů EUR čistého zisku. Navzdory vyšším cenám paliv zůstaly náklady na energie většinou beze změny, protože klesla spotřeba energie loďstva EU. To je dáno různými faktory, mezi něž patří přechod na lovná zařízení účinněji využívající palivo, který byl podpořen z ERF a z vnitrostátních příspěvků z veřejných zdrojů, zmenšení loďstva a změny chování při rybolovu a změny v dynamice loďstva. Tento celkový pozitivní vývoj však v roce 2012 nevykazují všechna loďstva. Loďstva pěti členských států vykazovala čisté ztráty. Zatímco výkonnost velkých a loďstev pro rybolov ve vzdálených vodách se v období let 2008 až 2012 zvýšila, výkonnost loďstev pro drobný rybolov se spíše snižovala. Pokud jde o zaměstnanost, počet rybářů v roce 2012 mírně převyšoval hodnotu 120 000 ekvivalentů plného pracovního úvazku. 3.1.2. Trvalé zastavení rybolovných činností Ke dni 31. května 2014 přispěl ERF k trvalému zastavení rybolovných činností ve 4 087 případech (+2,5 % ode dne 31. května 2013) a celkové náklady z veřejných zdrojů činily 898,58 milionu EUR, přičemž z ERF bylo vynaloženo 527,03 milionu EUR. Výše částky na jednu operaci se oproti předešlému roku zásadně nezměnila. Celkové náklady na operaci činily 220 064 EUR (čtvrté nejvyšší), z čehož 128 953 EUR bylo hrazeno z finančních prostředků ERF (třetí nejvyšší). 3.1.3. Dočasné zastavení rybolovných činností Dočasné zastavení rybolovných činností je i nadále nejužívanějším opatřením, pokud jde o počet operací (61 715 operací, 51 % všech operací), ačkoliv zde byl v loňském roce zaznamenán v relativních číslech mírný pokles. Průměrné náklady na operaci jsou v rámci ERF i nadále nejnižší (6 158 EUR celkových nákladů, 3 740 EUR nákladů ERF) a od července 2012 se dále snižují (–3,3 %). 3.1.4. Investice do rybářských plavidel a selektivnosti Operace v této oblasti jsou i nadále druhým nejpoužívanějším souborem opatření ERF (12 090 operací), avšak jejich relativní význam (9,99 %) byl o 10 % nižší než ke dni 31. května 2013. Celkové investice dosáhly výše 415 milionů EUR, přičemž z veřejných zdrojů bylo vynaloženo celkem 173,23 milionu EUR. Příspěvky z ERF k investicím z veřejných zdrojů činily 97,48 milionu EUR (2,86 % celkových závazků). Náklady na jednu operaci činily 34 327 EUR (polovina průměrných celkových nákladů), k nimž ERF přispěl částkou 8 063 EUR (méně než 30 % průměrné výše příspěvku z ERF). Příspěvky na jednu operaci ze soukromých zdrojů dosáhly 20 000 EUR. 3.1.5. Socioekonomická vyrovnávací opatření za správu rybářského loďstva Operací v této oblasti je početně relativně málo (5 416 operací, 4,47 % z celkového počtu operací) a jsou z hlediska investic velice malé (druhé nejmenší v rámci ERF). Celkové investice dosáhly výše 152,8 milionu EUR, přičemž z veřejných zdrojů bylo vynaloženo 101,92 milionu EUR. Příspěvky ERF činily 61,55 milionu EUR (1,8 % závazků ERF ke dni 31. května 2014). Náklady na jednu operaci činily 11 927 EUR (20 % průměrné hodnoty) a ERF k nim přispěl částkou 7 205 EUR (25 % průměrné výše příspěvku z ERF). Příspěvky ze soukromých zdrojů byly velice nízké, a to 1 632 EUR (10 % průměrného příspěvku ze soukromých zdrojů na opatření podporovaná ERF). 3.2. Osa 2 3.2.1. Vnitrozemský rybolov Opatření v oblasti vnitrozemského rybolovu (článek 33 nařízení o ERF) je malý počet a jsou velmi malá i z hlediska investic. V rámci ERF se jedná o třetí nejméně užívaný soubor opatření. Ke dni 31. května 2014 probíhalo pouze 944 operací (0,78 % všech operací). Tvoří pouze 0,36 % celkových závazků ERF, a tedy nejmenší položku závazků. Jsou také pátou nejlevnější položkou, pokud jde o závazky ERF na jednu operaci, které dosahují částky 12 967 EUR, což je méně než polovina průměrných nákladů ERF na jednu operaci (28 192 EUR). Průměrná celková výše investice na jednu operaci činí 32 456 EUR, což je také třetí nejnižší částka. Průměrný příspěvek z veřejných vnitrostátních zdrojů je menší než 5 800 EUR a průměrný příspěvek ze soukromých zdrojů na jednu operaci je 13 696 EUR. 3.2.2. Akvakultura Opatření v oblasti akvakultury tvoří jednu z největších investičních oblastí ERF. Počet operací je nízký (6 % všech operací), ale je na ně vynakládána neúměrná část závazků ERF (14,45 %). Celkové náklady na operaci činí 179 000 EUR (šesté nejvyšší), z nichž 80 600 EUR připadá na příspěvky ze soukromých zdrojů (čtyřnásobek průměrného příspěvku ze soukromých zdrojů) a 68 333 EUR na ERF, což je 2,5krát více než průměr. V absolutních číslech bylo do dne 31. května 2014 do 7 209 operací v oblasti akvakultury investováno 1,287 miliardy EUR, z čehož bylo 492,6 milionu EUR z finančních prostředků ERF, 214,05 milionu EUR z vnitrostátních příspěvků z veřejných zdrojů a 580,74 milionu EUR ze soukromého financování. V rámci ERF jsou investice do akvakultury druhé nejvyšší, přičemž na prvním místě je zpracování produktů rybolovu a na třetím místě se značným odstupem následuje trvalé zastavení rybolovných činností. Podle výroční hospodářské zprávy (údaje za rok 2012) dosáhl v roce 2012 objem prodejů 1,39 milionu tun a hodnota prodejů 4,37 miliardy EUR. To odpovídá nárůstu od roku 2011 a 2012 o 3 %, pokud jde o objem, a 10 %, pokud jde o hodnotu. Celkový počet podniků se pohyboval okolo 15 000, přičemž 90 % z těchto podniků byly mikropodniky (méně než 10 zaměstnanců). V akvakultuře našlo podle odhadů pracovní místo celkem asi 80 000 lidí, většina z nich na částečný úvazek. Počet lidí zaměstnaných na plný pracovní úvazek se mírně snížil, což zřejmě svědčí o tendenci k větší specializaci. Naproti tomu se od roku 2011 a 2012 průměrný plat zvýšil o 9 %. Mezi lety 2011 a 2012 se ziskovost odvětví akvakultury v EU snížila, ale i nadále bylo toto číslo kladné. Produktivita práce v tomto odvětví od roku 2011 do roku 2012 klesla o 4 %. Mořská akvakultura vytvořila zisk 165 milionů EUR, za ní se umístilo odvětví plodů moře se ziskem 32 milionů EUR a odvětví sladkovodního rybolovu se ztrátou 32 milionů EUR. V září 2014 zveřejnil Evropský účetní dvůr zvláštní zprávu s názvem „Účinnost podpory z Evropského rybářského fondu určené na akvakulturu“. Autoři zprávy zjistili, že opatření na podporu akvakultury v období do roku 2013 nebyla na úrovni EU a členských států dobře koncipována ani provedena a že prostředky z ERF nebyly využity optimálně a nebyl účinně podpořen udržitelný rozvoj akvakultury. Auditoři Účetního dvora došli k závěru, že rámec na úrovni EU a členských států nebyl pro realizaci cílů EU týkajících se udržitelného rozvoje akvakultury vhodný. Národní strategické plány a operační programy členských států nestanovily pro podporu akvakultury dostatečně jasný základ a členské státy pro toto odvětví nemají jednotnou strategii. Financování projektů v oblasti akvakultury z ERF bylo často špatně zaměřeno. Auditoři dospěli k závěru, že projekty většinou nedosahovaly plánovaných výsledků. Zpráva je k dispozici na internetové adrese: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010CSC.pdf Aby se zajistilo cílené vynakládání prostředků EU, jež jsou k dispozici pro akvakulturu, a v návaznosti na strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury[7] Komise požádala vnitrostátní orgány, aby pro každý členský stát připravily víceleté národní strategické plány. Tyto plány se zabývají významnými faktory, které stojí v cestě rozvoji akvakultury v EU (nutnost zjednodušit administrativní postupy a zajistit přístup k vodě a k prostoru prostřednictvím integrovaného územního plánování, posílit konkurenceschopnosti odvětví akvakultury a využívat konkurenční výhody (rovné podmínky)). Tyto plány bude Komise využívat v rámci své pomoci členským státům při určování priorit u projektů, které lze financovat prostřednictvím nového fondu. Komise doufá, že i díky doporučením Účetního dvora a poznatkům z období 2007–2013 bude za podpory z Evropského námořního a rybářského fondu k investicím do akvakultury uplatňován přístup s větším zaměřením na výsledky. 3.2.3. Zpracování produktů rybolovu U zpracování produktů rybolovu platí, jak už bylo vysvětleno v předešlých zprávách o provádění ERF, že ačkoliv je počet operací v této oblasti relativně nízký (4,18 % celkového počtu), představují značnou část závazku ERF (16,65 %). Na zpracování produktů rybolovu vynakládají více než 16 % rozpočtu svých operačních programů (finanční podpora z vnitrostátních zdrojů a zdrojů EU) tyto členské státy: Rakousko (40 %), Litva (26 %), Portugalsko (25 %), Slovensko (24 %), Lotyšsko (23 %), Malta (22 %), Spojené království (18 %) a Estonsko (17 %). Méně než 5 % rozpočtu operačních programů vynakládají Francie (4 %), Belgie (2 %) a Nizozemsko (2 %). Náklady ERF na jednu operaci (112 400 EUR) jsou čtyřikrát vyšší než průměrné náklady ERF (páté nejvyšší v absolutních hodnotách). Soukromé příspěvky (220 358 EUR) jsou asi desetkrát vyšší než průměrný příspěvek z ERF a v absolutních číslech jsou vůbec nejvyšší. Celkové náklady na jednu operaci (393 718 EUR) jsou druhé nejvyšší, přičemž některé členské státy, např. Portugalsko, Litva, Malta a Řecko, poskytly podporu ve výši překračující 500 000 EUR na jednu operaci. Zpracování produktů rybolovu přitahuje vysokou úroveň soukromého financování. Celkové investice v tomto odvětví do celkem 5 057 operací činily ke dni 31. května 2014 1,99 miliardy EUR. Tato částka zahrnuje 568,4 milionu EUR z ERF, 308 milionů EUR z vnitrostátních veřejných zdrojů a 1,114 miliardy EUR ze soukromých finančních zdrojů. 3.3. Osa 3 3.3.1. Rybářské přístavy, místa vykládky a přístřešky Ke dni 31. května 2014 přispěl ERF na 1 446 projektů týkajících se infrastruktury (1,2 % všech operací v rámci ERF). Celkové investice dosáhly výše 695,97 milionu EUR, přičemž příspěvek z veřejných zdrojů činil 639,6 milionu EUR (z ERF bylo vyplaceno 396,4 milionu EUR). Projekty týkající se infrastruktury jsou nejnákladnější, jak pokud jde o celkové investice do jednoho projektu (481 306 EUR), tak co se týče financování z ERF (274 111 EUR, takřka desetinásobek průměru) a příspěvků z vnitrostátních veřejných zdrojů (167 518 EUR). Soukromé financování připadající na jeden projekt (39 677 EUR, skoro dvojnásobek průměrného soukromého příspěvku) je jako takové vcelku nízké a poměrně bezvýznamné ve srovnání s týmiž hodnotami u zpracování produktů rybolovu. 3.3.2. Rozvoj nových trhů a propagační kampaně Ke dni 31. května 2014 byl počet financovaných operací v této oblasti poměrně nízký (2 232 operací, 1,84 % všech operací). Avšak přidělené částky byly značně vysoké: celkové investice ve výši 222,22 milionu EUR, přičemž 204,4 milionu EUR z nich tvořily veřejné příspěvky (z ERF bylo financováno 130,56 milionu EUR, což představuje 3,82 % celkových závazků ERF). Operace v této oblasti jsou v rámci osy 3 nejméně nákladné. Celkové investice na jeden projekt činí 99 560 EUR: 58 492,5 EUR je financováno z ERF, 33 082 EUR z vnitrostátních příspěvků z veřejných zdrojů a 7 985 EUR ze soukromých zdrojů. 3.3.3. Pilotní operace Pilotní operace jsou v rámci ERF, pokud jde o podporu inovací, klíčové. V šesté zprávě o provádění ERF vyjádřila Komise znepokojení nad nízkým počtem operací a vysokou závislostí těchto operací na veřejné podpoře. Číselné údaje ke dni 31. května 2014 pak toto znepokojení potvrzují. Počet operací (592) je i nadále velice nízký (0,49 % všech operací), ačkoliv od 31. května 2013 bylo dosaženo značného pokroku (+18 %). Celková investice připadající na jednu operaci (350 193 EUR) je v rámci ERF třetí nejvyšší a stále se zvyšuje. Pákový efekt je i nadále pod průměrem ERF, zejména pokud jde o soukromé financování, které se ve srovnání se stavem z předešlého roku dokonce snížilo. Je patrné, že soukromé zdroje financování se zdráhají investovat do rizikových projektů. 3.4. Osa 4 Provádění osy 4 v roce 2013 značně pokročilo. 21 členských států, které provádějí osu 4, vybralo místní akční skupiny v oblasti rybolovu a těchto skupin bylo k měsíci květnu 2014 celkem 312. Rok 2013 byl pro všechny zúčastněné strany v rámci osy 4, místní akční skupiny v oblasti rybolovu a předkladatele projektů, ale také pro řídicí orgány a zprostředkující subjekty, rokem činorodé práce a všechny tyto subjekty aktivně připravovaly, vybíraly, schvalovaly a platily projekty. Příslušné číselné údaje ukazují stabilní růst počtu schválených projektů: zatímco na konci roku 2012 bylo v praxi vybráno pouze 2 756 projektů, za rok se toto číslo skokově zvýšilo na 6 353 projektů. Tato tendence se projevovala i později a ke dni 31. května 2014 bylo schváleno 8 800 projektů za celkem 328 milionů EUR v závazcích ERF. Celková hodnota těchto projektů se odhaduje na více než 690 milionů EUR. Některé členské státy upravily v roce 2013 částky přidělené ose 4. Dva členské státy, které vyčlenily pro osu 4 nejvyšší rozpočet (Polsko a Rumunsko), tyto přidělené částky v nedávné době snížily, čímž se celkový rozpočet osy 4 snížil na částku nepatrně vyšší než 500 milionů EUR. 4. První soubor pracovních závěrů o ERF za období 2007–2013 · Na úrovni členských států došlo ke zlepšení u závazků i certifikovaných výdajů, ale stále nebylo zcela dosaženo cíle. Ke konci roku 2013, tedy pouze dva roky před ukončením provádění ERF, představovaly certifikované průběžné platby zaslané členskými státy jen něco málo přes polovinu celkových částek přidělených v rámci ERF. Rozsah závazků na vnitrostátní úrovni je v této fázi značně vyšší (80 %), ale stále nedosahuje ideálních/očekávaných 100 %. Tato nízká čísla ke konci programového období by mohla znamenat, že členské státy nebudou schopny v plné míře využít 20 % finančních prostředků, které jsou k dispozici na podporu provádění SRP, nebudou-li ve zbývajícím čase do konce programového období, tedy do 31. prosince 2015, vyčleněny dodatečné finanční prostředky. · Tendence vyzdvižené v předešlých zprávách o provádění ERF se potvrzují a význam opatření týkajících se loďstva, ačkoliv jsou i nadále důležitá, se postupně snižuje. Významnými oblastmi pro investice z prostředků ERF jsou i nadále akvakultura a zpracování produktů rybolovu. V rámci osy 4 dochází postupně k pokroku. V uplynulých dvou letech (2012–2013) byl zaznamenán pokles podpory z prostředků ERF určené na opatření v rámci osy 1, zatímco podpora určená na opatření v rámci osy 2 se zvýšila, a to jak u akvakultury, tak u zpracování produktů rybolovu, přičemž v případě zpracování produktů rybolovu byla zjištěna vysoká míra soukromého financování. Investice do akvakultury byly v rámci ERF druhé nejvyšší, nejvyšší pak byly u zpracování produktů rybolovu. Zdá se, že i u osy 3 je dosahováno pokroku, avšak pomaleji. Provádění osy 4 v roce 2013 postupovalo zdárně, ale stále zaostává za ostatními osami. · Obecný závěr k auditu. V roce 2013 provedlo GŘ MARE přezkum činnosti auditních orgánů v některých členských státech. Byl proveden audit sedmi operačních programů. GŘ MARE dospělo k závěru, že ve všech případech jsou stanoviska auditních orgánů spolehlivá (ačkoliv bylo zapotřebí určitých zlepšení). FINANČNÍ PROVÁDĚNÍ ERF ZE STRANY KOMISE V KONVERGENČNÍCH A NEKONVERGENČNÍCH REGIONECH Země || || Rozhodnutí o přidělení prostředků a || Závazky b || Platby c || % b / a || % c / a Belgie || Období 2007–2013 || 26 261 648,00 || 26 261 648,00 || 15 856 227,33 || 100,00% || 60,38% Finanční rok: 2013 || 4 566 926,00 || 4 566 926,00 || 0,00 || Bulharsko || Období 2007–2013 || 71 742 671,00 || 71 742 671,00 || 30 422 962,96 || 100,00% || 42,41% Finanční rok: 2013 || 14 817 432,00 || 14 817 432,00 || 5 920 289,26 || Česká republika || Období 2007–2013 || 27 106 675,00 || 27 106 675,00 || 19 509 468,35 || 100,00% || 71,97% Finanční rok: 2013 || 4 395 714,00 || 4 395 714,00 || 0,00 || Dánsko || Období 2007–2013 || 133 675 169,00 || 133 675 169,00 || 83 243 496,02 || 100,00% || 62,27% Finanční rok: 2013 || 20 249 424,00 || 20 249 424,00 || 2 127 292,84 || Německo || Období 2007–2013 || 137 537 645,00 || 137 537 645,00 || 81 831 242,83 || 100,00% || 59,50% Finanční rok: 2013 || 22 785 090,00 || 22 785 090,00 || 15 490 828,28 || Estonsko || Období 2007–2013 || 84 568 039,00 || 84 568 039,00 || 54 336 527,77 || 100,00% || 64,25% Finanční rok: 2013 || 15 488 132,00 || 15 488 132,00 || 12 107 723,59 || Irsko || Období 2007–2013 || 42 266 603,00 || 42 266 603,00 || 33 467 120,83 || 100,00% || 79,18% Finanční rok: 2013 || 7 350 203,00 || 7 350 203,00 || 0,00 || Řecko || Období 2007–2013 || 207 832 237,00 || 207 832 237,00 || 145 700 703,39 || 100,00% || 70,10% Finanční rok: 2013 || 29 020 837,00 || 29 020 837,00 || 50 836 540,00 || Španělsko || Období 2007–2013 || 1 117 001 406,00 || 1 117 001 406,00 || 666 766 521,03 || 100,00% || 59,69% Finanční rok: 2013 || 164 369 114,00 || 164 369 114,00 || 67 686 522,28 || Francie || Období 2007–2013 || 213 025 429,00 || 213 025 429,00 || 131 616 673,94 || 100,00% || 61,78% Finanční rok: 2013 || 32 728 219,00 || 32 728 219,00 || 34 523 047,25 || Chorvatsko || Období 2007–2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || 100,00% || 25,00% Finanční rok: 2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || Itálie || Období 2007–2013 || 414 060 995,00 || 414 060 995,00 || 240 995 602,39 || 100,00% || 58,20% Finanční rok: 2013 || 63 740 728,00 || 63 740 728,00 || 77 515 835,93 || Kypr || Období 2007–2013 || 19 724 418,00 || 19 724 418,00 || 15 546 048,76 || 100,00% || 78,82% Finanční rok: 2013 || 2 987 900,00 || 2 987 900,00 || 65 839,24 || Lotyšsko || Období 2007–2013 || 125 015 563,00 || 125 015 563,00 || 102 422 830,92 || 100,00% || 81,93% Finanční rok: 2013 || 22 451 354,00 || 22 451 354,00 || 16 022 380,73 || Litva || Období 2007–2013 || 54 713 408,00 || 54 713 408,00 || 39 794 284,68 || 100,00% || 72,73% Finanční rok: 2013 || 9 332 205,00 || 9 332 205,00 || 11 169 512,89 || Lucembursko || Období 2007–2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00% || 0,00% Finanční rok: 2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Maďarsko || Období 2007–2013 || 34 769 572,00 || 34 769 572,00 || 25 655 937,59 || 100,00% || 73,79% Finanční rok: 2013 || 6 540 370,00 || 6 540 370,00 || 4 216 277,97 || Malta || Období 2007–2013 || 8 372 329,00 || 8 372 329,00 || 4 493 345,49 || 100,00% || 53,67% Finanční rok: 2013 || 1 645 221,00 || 1 645 221,00 || 1 630 914,58 || Nizozemsko || Období 2007–2013 || 48 578 417,00 || 48 578 417,00 || 27 186 099,98 || 100,00% || 55,96% Finanční rok: 2013 || 7 358 771,00 || 7 358 771,00 || 5 982 530,89 || Rakousko || Období 2007–2013 || 5 259 318,00 || 5 259 318,00 || 4 722 272,76 || 100,00% || 89,79% Finanční rok: 2013 || 790 279,00 || 790 279,00 || 347 511,09 || Polsko || Období 2007–2013 || 734 092 574,00 || 734 092 574,00 || 390 177 612,90 || 100,00% || 53,15% Finanční rok: 2013 || 126 330 307,00 || 126 330 307,00 || 116 130 228,87 || Portugalsko || Období 2007–2013 || 226 746 668,00 || 226 746 668,00 || 146 115 817,00 || 100,00% || 64,44% Finanční rok: 2013 || 36 914 101,00 || 36 914 101,00 || 34 325 919,48 || Rumunsko || Období 2007–2013 || 196 181 626,00 || 196 181 626,00 || 87 676 530,55 || 100,00% || 44,69% Finanční rok: 2013 || 45 362 301,00 || 45 362 301,00 || 55 376 542,06 || Slovinsko || Období 2007–2013 || 21 640 283,00 || 21 640 283,00 || 13 481 826,73 || 100,00% || 62,30% Finanční rok: 2013 || 3 071 793,00 || 3 071 793,00 || 4 345 441,02 || Slovensko || Období 2007–2013 || 12 898 749,00 || 12 898 749,00 || 8 304 073,77 || 100,00% || 64,38% Finanční rok: 2013 || 2 543 929,00 || 2 543 929,00 || 3 133 897,42 || Finsko || Období 2007–2013 || 39 448 827,00 || 39 448 827,00 || 27 428 599,57 || 100,00% || 69,53% Finanční rok: 2013 || 5 975 800,00 || 5 975 800,00 || 5 086 898,73 || Švédsko || Období 2007–2013 || 54 664 803,00 || 54 664 803,00 || 35 167 059,56 || 100,00% || 64,33% Finanční rok: 2013 || 8 280 751,00 || 8 280 751,00 || 10 167 185,03 || Spojené království || Období 2007–2013 || 134 201 597,00 || 134 201 597,00 || 62 339 357,56 || 100,00% || 46,45% Finanční rok: 2013 || 23 710 811,00 || 23 710 811,00 || 10 392 606,72 || Celkem || Období 2007–2013 || 4 200 086 669,00 || 4 200 086 669,00 || 2 496 433 244,66 || 100,00% || 59,44% Finanční rok: 2013 || 691 507 712,00 || 691 507 712,00 || 546 776 766,15 || [1] Článek 68 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu, Úř. věst. L 120, 15.8.2006. [2] Tabulka I. Finanční provádění v konvergenčních regionech. Tabulka II. Finanční provádění v nekonvergenčních regionech. Tabulka III. Finanční provádění v konvergenčních a nekonvergenčních regionech. Tabulka IV. Částky plánované v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. Tabulka V. Certifikované výdaje v rámci ERF podle prioritních os a podle členských států. [3] Stav ke dni 31. května 2014. [4] Měřeno na úrovni certifikovaných plateb. [5] V rámci osy 4 nejsou žádná jednotlivá opatření. Z toho vyplývá, že porovnávání os jako celku s jednotlivými opatřeními v rámci jiných os toto srovnání poněkud narušuje. [6] Údaje shromážděné členskými státy podle rámce pro shromažďování údajů se dodávají s dvouletým zpožděním. [7] Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU, COM(2013) 229.