EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 13.7.2011 
SEK(2011) 884 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
NÁVRHU 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury 
{KOM(2011) 416 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 883 v kone čném znění}  
 
 1SHRNUTÍ  
EU je prvním trhem s produkty rybolovu a akvakultury ve sv ětě – trhem s hodnotou ve výši 
55 miliard EUR (nebo 12 milion ů tun). V pr ůměru zkonzumují ob čané EU 22 kg produkt ů 
rybolovu a akvakultury ro čně, což představuje 15 % jejich p říjmu bílkovin. Struktura 
spotřeby se mezi jednotlivými členskými státy velmi liší  a sahá od pouhých 10 kg 
v některých zemích (zejména ve východních) po více než 30 kg v jiných. Všechny členské 
státy EU však zaznamenávají nár ůst spotřeby. Jelikož se produkce EU v posledním 
desetiletí snížila, snížila se prudce rovn ěž míra sob ěstačnosti EU: z 57 % na 35 %. 
Společná organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury je zavedena od roku 1970. Je 
jedním z pilí řů společné rybářské politiky. Jejím platným právním základem je na řízení 
č. 104/2000, jež bylo p řijato v roce 1999. Reforma spole čné rybářské politiky, která 
v současnosti probíhá, p ředstavuje vynikající p říležitost k p řezkumu a p řípadné revizi cíl ů 
a nástrojů tržní politiky pro produkt y rybolovu a akvakultury. 
Problémy  
Od roku 2008 provádí Komise rozsáhlá hodno cení a konzultace s dvojím cílem, a to 
posoudit fungování platného právního rámce a z jistit tendence na trhu EU v posledním 
desetiletí na stran ě jedné a vyslechnout si názory dot čených stran na stran ě druhé. Tato 
zpráva předkládá a analyzuje p ět hlavních zjišt ěných problematických oblastí, jež lze 
shrnout následovn ě: 
• naše tržní politika nep řispěla dostate čně k udržitelné produkci; 
• postavení produkce EU na trhu se zhoršilo; 
• nejsme schopni p ředvídat ani zvládat výkyvy na trhu; 
• tržní potenciál je do zna čné míry nevyužitý; 
• provádění tržní politiky brání obtížný, p říliš složitý rámec. 
 
Řada oblastí rybolovu v EU není dosud využívána udržitelným zp ůsobem. Tržní prémie za 
udržitelné postupy jsou zanedbatelné, p řičemž za neudržitelné či potenciáln ě neudržitelné 
postupy neexistují žádné tržní sankce. Naší tržní politice se nepoda řilo zvýšit hodnotu 
stagnujících či klesajících objem ů produkce, ani nepodpo řila osvědčené postupy. 
Nabídka EU je jednak rozmanitá a jednak rozt říštěná. S ohledem na zmenšující se produkci 
a stále globalizovan ější trh není dostate čně konkurenceschopná a ukázalo se, že není 
schopna p ředvídat a zvládat výkyvy na trhu ani se p řizpůsobit poptávce, pokud jde 
o předvídatelnost objem ů nebo jakost a obchodní úpravu zboží. 
Kromě pěti hlavních zjišt ěných problém ů, které byly uvedeny výše, existuje rovn ěž řada 
dalších problém ů. 
Organizace producent ů v odvětví rybolovu a akvakultury, které by mohly hrát 
v každodenním provád ění společné rybářské politiky zásadní úl ohu (je-li náležit ě 
přizpůsobeno jejich poslání, zdroje a práv a a povinnosti), obvykle postrádají zdroje 
a pobídky, které jsou zapot řebí k účinné organizaci produkce a řízení rybolovných činností, 
uvádění produkce na trh atd. V ětšina odv ětví rybolovu je mimoto rozt říštěna, zatímco 
zpracovatelé a distributo ři vykazují tendenci ke koncentraci, zejména na maloobchodním 
konci. Rozvojem či podporou koncentrace na stran ě nabídky se ekonomická situace rybá řů 
 
 2v EU pravd ěpodobně zlepší. Zdá se, že lepš í organizace produkce je p ředpokladem pro 
náležitě fungující koordinaci všech prvk ů v marketingovém řetězci. 
Informace o tržní poptávce, preferencích spot řebitelů, tendencích a tvorb ě cen nejsou 
obecně dostupné všem subjekt ům. Díky lepšímu pochopení tržního rozm ěru své činnosti by 
však mohli producenti v EU lépe sm ěrovat rybá ře k produkci, u níž existuje v ětší naděje na 
prodej za p řiměřenou cenu (zlatým pravidlem je, že ryba, která pravd ěpodobně nebude 
prodána, by m ěla zůstat ve vod ě). To znamená lepší plánování dodávek a prodeje – jinými 
slovy aktivní rozhodování o tom, jaký druh pr oduktu prodávat a kdy a kde jej prodávat. 
Rovněž tvůrci politik pot řebují při navrhování politik podkla dové informace, jakož i v časné 
varování ohledn ě možných krizí na trhu. 
Ve stávající situaci nadm ěrně lovených populací již nelze od ůvodnit vynakládání ve řejných 
peněžních prost ředků na likvidaci ryb; tzv. „stahování“ produkt ů z rybolovu by m ělo být 
zrušeno. Ú činek interven čních mechanism ů na stabilitu trhu byl beztak slabý a omezil se 
pouze na n ěkolik málo p řístavů a některé malé pelagické druhy. 
Důvodem je skute čnost, že tržní intervence mohou pomoci p ři náznacích náhlého poklesu 
cen, nikdy se však nezam ěřují na příčinu problému. Nepopiratelné je, že rybolov je i nadále 
nejistou a riskantní ekonomickou činností; p řizpůsobení na časování a množství úlovk ů 
zvláštním pot řebám trhu v daném okamžiku bude vždy problematické. Jakákoli citlivá tržní 
politika musí brát tento základní problém v úvahu a p řinejmenším omezit související rizika 
pro rybáře. 
Pro bezproblémové fungování vnit řního trhu EU s rybami jsou d ůležité obchodní normy 
EU, které zavád ějí standardizované obchodní vlast nosti. Provedené vyhodnocení i tato 
zpráva analyzují, do jaké míry by m ěly být stávající spole čné obchodní normy revidovány. 
Hlavní složkou organizace trhu jsou informace pro spot řebitele, v první řadě z důvodu 
širokého sortimentu ryb a mo řských plod ů, který je nyní na pultech, a za druhé proto, že si 
lidé stále více uv ědomují ekologické problémy a cht ějí rozhodovat o svých nákupech na 
základě informací. Je tato ryba čerstvá, nebo rozmražená? Kde p řesně byla ulovena? Byla 
ulovena nebo vyprodukována udržitelným zp ůsobem či je předmětem spravedlivého 
obchodu? Spot řebitelé mají právo získat ze štítku na  produktu spolehlivé informace o tom, 
co nakupují. 
Rostoucí spot řeba v celé EU nabízí producent ům v EU i ze t řetích zemí zjevné hospodá řské 
příležitosti. 
 
Právo EU jednat  
Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Ev ropské unie (SFEU) má Evropská unie 
v oblasti zachování  biologických mo řských zdroj ů v rámci spole čné rybářské politiky 
výlučnou pravomoc. V čl. 4 odst. 2 písm. d) SFEU je stanoveno, že v p řípadě ostatních 
složek spole čné rybářské politiky má EU sdílenou pravomoc. Tato ustanovení ur čují rozsah 
opatření, pokud jde o to, čím je třeba se zabývat na úrovni EU, a jaký prostor pro jednání je 
ponechán členským stát ům. Tato ustanovení ovliv ňují rovněž formu jednání EU, pokud jde 
o volbu nástroje. Tržní opat ření v rámci spole čné organizace trhu spadají do oblasti 
 
 3působnosti čl. 4 odst. 2 písm. d) SFEU, a proto je nutné od ůvodnit opat ření s ohledem na 
zásadu subsidiarity. 
Vytvoření tržní politiky na úrovni EU  je nezbytné k dosažení vnit řního trhu s produkty 
rybolovu a akvakultury a k zajišt ění spravedlivé hospodá řské soutěže. Podle zásady 
subsidiarity by členské státy a hospodá řské subjekty m ěly mít při uplatňování různých 
mechanism ů týkajících se tržní politi ky vysokou míru samostatnosti. 
 
Vzájemný vztah s reformou spole čné rybářské politiky  
Hlavním cílem reformy spole čné rybářské politiky je prosaz ování udržitelného řízení 
rybolovných zdroj ů prostřednictvím ekonomicky životaschopného odv ětví, jež je t řeba 
v rostoucí mí ře zmocnit k vlastnímu řízení. K dosažení tohoto cíle musíme za čít tím, že 
pomůžeme odv ětví, aby se samo ú činněji organizovalo. 
Posouzení dopad ů společné rybářské politiky dosp ělo k závěru, že vzhledem k novým 
cílům a nástroj ům společné rybářské politiky je nezbytná dalekosáhlá reforma tržní 
politiky: k spln ění hlavních cíl ů společné rybářské politiky by m ěly přímo či nepřímo 
přispět tržně orientované nástroje. 
V zájmu odstran ění nadměrného rybolovu a neudržitelných postup ů a upuštění od strategií 
produkce, které jsou založeny výhradn ě na objemu, nová tržní politika podpo ří: 
• zlepšení postavení organizací producent ů a jejich spolu řízení přístupových práv, 
jakož i činností v oblasti produkce a uvád ění produkt ů na trh; 
• tržní opat ření, která zvýší vyjednávací sílu producent ů (v odvětví rybolovu 
a akvakultury), zlepší p ředvídání krizí na trhu, p ředcházení takovýmto krizím 
a jejich zvládání a podpo ří transparentnost a ú činnost trhu; 
• tržní pobídky a prémie na  podporu udržitelných postup ů; partnerství pro udržitelnou 
produkci, po řizování dodávek a spot řebu; osvědčování (ekozna čky), propagaci, 
informace pro spot řebitele; 
• dodatečná tržní opat ření týkající se vým ětů. 
 
Cíle 
Pro každou z p ěti výše uvedených hlavních problem atických oblastí jsou v posouzení 
dopadů stanoveny zvláštní cíle nové tržní politiky pro produ kty rybolovu a akvakultury: 
• zlepšení tržních pobídek na podporu udržitelných produk čních postup ů; 
• zlepšení postavení produkce EU na trhu; 
• lepší vazba mezi produkcí EU a trhem EU; 
• zvýšení tržního potenciálu produkt ů EU; 
 
 4• podpora lepšího řízení a zjednodušení právního rámce. 
 
Možnosti  
Na základ ě provedených hodnocení, názor ů zúčastněných stran, konkrétních stanovených 
cílů a určených nástroj ů politiky byly analyzovány čtyři možnosti: 
• možnost č. 1: zachování st ávající spole čné organizace trhu  s produkty rybolovu 
a akvakultury; 
• možnost č. 2: revize stávající spole čné organizace trhu s produkty rybolovu 
a akvakultury; 
• možnost č. 3: zlepšení tržní politiky pro produkty rybolovu a akvakultury; 
• možnost č. 4: deregulace stávající spole čné organizace trhu s produkty rybolovu 
a akvakultury. 
 
Možnost č. 1 znamená, že stávající spole čná organizace trhu z ůstane stejná a bude se 
zaměřovat především na tržní intervence na podpor u cenové stability (stažení z trhu, 
převody, soukromé skladování, vyrovnávací p říspěvky u tuňáka), režimy všeobecných cel 
(pozastavení cel a autonomní kvóty), obchodní normy ( čerstvost a velikost) a povinné 
informace pro spot řebitele (obchodní ozna čení; způsob produkce: odlov na mo ři, odlov ve 
sladkých vodách nebo chov; p ůvod (oblast odlovu nebo u sladkovodních produkt ů nebo 
produktů získaných chovem zem ě původu). 
Možnost č. 2 omezuje mechanismy interven cí na jednotnou podporu skladování pro 
produkty rybolovu ur čené k lidské spot řebě. Zabývá se nesouladem mezi minimální 
velikostí p ři vykládce a p ři uvedení na trh. Zajiš ťuje větší pružnost revizí celních kvót 
a pozastavení všeobecných cel (každé 3 roky). 
Možnost č. 3 je stejná jako možnost č. 2, pověřuje však organizace producent ů 
a meziodv ětvové organizace dodate čnými úkoly a poskytuje jim finan ční podporu na 
vypracování a provád ění plánů udržitelné produkce a uvád ění produkt ů n a  t r h .  T a t o  
možnost rovn ěž zjednodušuje a p řizpůsobuje oblast p ůsobnosti obchodních norem; do 
režimu všeobecných celních preferencí za řazuje dodržování mezinárodních úmluv v oblasti 
správy rybolovu; z řizuje evropské st ředisko pro sledování trhu; rozši řuje povinné informace 
pro spotřebitele a rozsah jejich platnosti na všechny produkty ( čerstvé, zmrazené, 
konzervované, zpracované). Po skytuje rámec pro zajišt ění správnosti a kontroly 
dobrovolného ozna čení. 
Možnost č. 4: žádná spole čná organizace trhu. Tato mo žnost ruší veškerou finan ční 
podporu (intervenci a podporu spole čných činností) a veškeré zvlášt ní právní nástroje pro 
produkty rybolovu a akvakultury. Pro dovezené produkty rybolovu a akvakultury neexistují žádné předběžné podmínky. 
 
 5Posouzení jednotlivých možností  
 
Environmentální udržitelnost  
Možnost č. 1 se i nadále zam ěřuje na řízení interven čních mechanism ů; nezmoc ňuje 
organizace producent ů k udržitelnému řízení svých rybolovných činností ani nezajiš ťuje, 
aby byly činnosti v oblasti akvakultury vykonávány udržitelným zp ůsobem. 
Zrušení podpory na stahová ní z trhu na základ ě možnosti č. 2 bude mít pom ěrně omezený 
přímý dopad vzhledem k malým objem ům, jichž se v posledních letech stažení z trhu 
týkalo. Vysílá však silný polit ický signál, že je nezbytné v ětší předjímání tržní poptávky a 
odbytu. 
Možnost č. 3: pověření organizací producent ů společným řízením, sledováním a kontrolou 
rybolovných práv p řidělených členskými státy (v četně individuálních rybolovných práv 
a intenzity rybolovu jejich členů) by významn ě zlepšilo udržitelnost odv ětví rybolovu 
v EU. Přístup spot řebitelů k přesnějším informacím o všech produktech bez ohledu na 
jejich obchodní úpravu zna čně rozšíří znalosti o produktech r ybolovu a akvakultury. To 
spotřebitelům pomůže přijímat lepší rozhodnutí na základ ě informací a podpo ří 
odpovědnou spot řebu. 
Neexistence podpory organizací producent ů v rámci možnosti č. 4 by měla negativní dopad 
na jejich koordinaci p ři uplatňování udržitelných postup ů rybolovu. Omezila by rovn ěž 
stávající snahy or ganizací producent ů v oblasti řízení. Ačkoliv se v EU zvyšují soukromé 
iniciativy zam ěřené na udržitelné po řizování dodávek a spot řebu, tento nový vývoj na trhu 
se ještě musí rozší řit a zajistit si v ěrohodnost a vybudovat d ůvěru. 
Hospodářská udržitelnost  
Na základ ě možnosti č. 1 jsou p řínosy organizací producent ů omezeny na možnost využít 
intervenční mechanismy. Není pravd ěpodobné, že by organizace producent ů poskytovaly 
svým členům další služby, zejména s cílem lépe spojit jejich produkci s požadavky trhu 
a zvýšit hodnotu jejich produkt ů. 
Pokud jde o dopad možnosti č. 2 na ceny p ři prvním prodeji, producenti budou muset 
pravděpodobně i nadále p řebírat ceny na trhu, dokud se nenau čí svou nabídku ú činně 
seskupovat a lépe propagovat svou produkci. 
Pokud jde o možnost č. 3, srovnání s odv ětvím ovoce a zeleniny prokazuje jednozna čný 
vzájemný vztah mezi úrovní strukturování produkce, cenovou stabilitou a p řidanou 
hodnotou. Plánování a koncentrace  nabídky by proto m ěly vést k v ětší stabilit ě cen při 
prvním prodeji. P řiměřené odborné znalosti trhu by m ěly posílit postavení na trhu 
a schopnost p ředvídat vývoj trhu či krize na trhu. Vyšší vyj ednávací síla producent ů by 
měla vést k vyvážen ějšímu rozd ělení přidané hodnoty. P řesnější informace pro spot řebitele 
ohledně původu (nap říklad o populaci, podoblasti FAO, vymezených námo řních oblastech, 
jako je Biskajský záliv, Lamanšský pr ůliv atd.) podpo ří nákup místních produkt ů 
a zaměření se na udržitelnou spot řebu. Malá lo ďstva budou schopna lépe uvád ět svou 
produkci na trh a obnoví se nebo podpo ří důvěra spotřebitelů. Rozšíření požadavk ů 
týkajících se informací na  zpracované produkty by rovn ěž uspokojilo o čekávání 
spotřebitelů a pomohlo p ředcházet podvod ům. 
 
 6Zrušení nástroj ů tržní politiky na základ ě možnosti č. 4 by odstranilo pobídky ke 
strukturování odv ětví. Oslabilo by vyjednávací sílu producent ů a omezilo jejich schopnost 
přizpůsobit nabídku poptávce (rozpt ýlená nabídka, nedostate čná koordinace mezi 
producenty). Dobrovolné informování spot řebitelů je schůdnou možností s ohledem na 
závazky hospodá řských subjekt ů týkající se udržitelné produk ce. Nedosáhne se tím však 
cíle spočívajícího v lepším informování spot řebitelů EU a zlepšení jejich znalostí o 
produktech rybolovu a akvakultury. Byly zaznamenány p řípady, kdy podvodná tvrzení o 
šetrnosti k životnímu prost ředí vedla k oklamání či zmatení spot řebitelů, což podkopává 
veškeré pokusy o zlepšení obecné p ředstavy o odv ětví. 
Sociální udržitelnost  
V rámci možnosti č. 1 a 2 budou dopady na p říjmy velmi omezené, a to na stran ě jedné z 
důvodu, že se týkají pouze p řípadů, kdy je nutno zamezit poklesu cen, a na stran ě druhé 
proto, že míra podpory je velmi nízká (0,2 % hodnoty produkce EU). 
V rámci možnosti č. 3 má lepší strukturování na stran ě produkce podle o čekávání vést 
k lepšímu p ředvídání krizí a k vyšší p řidané hodnot ě prostřednictvím diverzifikace 
marketingových strategií. To by m ělo zvýšit úrove ň zaměstnanosti a p říjmů. 
V rámci možnosti č. 4 bude mít zrušení tržních nástroj ů pravděpodobně dopad na n ěkterá 
odvětví (malé konzervárny zpracovávající pe lagické druhy), která by se mohla p řemístit 
mimo EU. V t ěchto případech by mohl být dopad na zam ěstnanost a p říjmy v místním 
měřítku značný. 
Srovnání jednotlivých možností  
Na základ ě posouzených dopad ů a zjištěných rizik byly jednotlivé možnosti srovnány se 
základním scéná řem (zachování stávající situace), pokud jde o ú čelnost a ú činnost ve 
vztahu k cíl ům a s ohledem na soudržnost s celkovými cíli EU (konkrétn ě cíli spole čné 
rybářské politiky, avšak rovn ěž jinými pr ůřezovými záležitostmi). To lze shrnout 
následovn ě: 
Podrobně byla vyhodnocena možnost č. 1, tj. zachování stáv ající situace, p řičemž se 
usoudilo, že k spln ění stávajících cíl ů je částečně neúčinná a příliš složitá. Spole čná 
organizace trhu se až dosud zam ěřovala především na cenovou stabilitu prost řednictvím 
tržních intervencí. Ukázalo se, že tato  možnost má malý dopad a nízkou ú činnost; zabývá 
se spíše p říznaky než skute čnými příčinami, vysílá nesprávné politické signály a ukládá 
hospodářským subjekt ům jen malou odpov ědnost, či je nečiní odpov ědnými vůbec. Po 
12 letech od p řijetí stávající spole čné organizace trhu se nyní zdá, že k řešení problém ů na 
trhu EU není vhodná. V rámci reformované spole čné rybářské politiky by vedla k ješt ě 
větší neúčinnosti a p řípadně by byla v rozporu s jejími základními cíli. 
Cílem možnosti č. 2 je náprava hlavních nedostatk ů stávající spole čné organizace trhu 
navržením úprav a zjednodušení, které by zlep šily její fungování. Význam pro hlavní cíle 
reformy spole čné rybářské politiky by však byl sporný. 
Možnost č. 4 by vedla k úplnému zrušení tržní pol itiky EU. Je pravdou, že vývoj je nyní 
více pohán ěn trhem a zvýšily se pobídky k udržitelnosti; závazky zpracovatel ů 
a maloobchodník ů spolu s v ětším tlakem ze strany ne vládních organizací a ob čanské 
společnosti, pokud jde o získáv ání udržitelných produkt ů, by nás m ěly přiblížit našim cíl ům 
 
 7v oblasti ochrany životního prost ředí. Hlavní zjišt ěné problémy, a to složitá a rozt říštěná 
nabídka v EU a riziko zavád ějících nebo matoucích informací pro spot řebitele, by však 
byly vyřešeny pouze částečně. Odvětví bude ve skute čnosti přiznána větší odpov ědnost za 
řízení svých činností, nedostate čná podpora na strukturování produkce a neexistence 
doprovodných tržních opat ření by však byly v rozporu s cílem reformy podporovat tržní 
nástroje (místo nákladných strukturálních opat ření) a pomoci organizacím producent ů 
zlepšit uvád ění jejich produkt ů na trh. 
Možnost č. 3 navrhuje zlepšení tržní politiky pro odv ětví rybolovu a akvakultury p ři 
současném přechodu na udržitelné produk ční postupy. V oblasti organizace a uvád ění 
produktů na trh lze k zvýšení p ředvídatelnosti nabídky a snížení transak čních náklad ů učinit 
mnohé. Tato možnost zd ůrazňuje úlohu hlavních zú častněných stran p ři podpoře 
udržitelných postup ů. 
Na základ ě této možnosti by strukt ura a cíle nové tržní politiky byly mnohem širší 
a odvážnější: 
• Upouští se od řady nástroj ů, zejména mechanism ů tržních intervencí. To znamená 
silné politické poselství a ohromné zjednodušení.  
• Některé prvky, nap říklad obchodní normy a polit ika autonomních cel, z ůstávají 
zachovány, jsou však pružn ější; zavádí se dodate čné cíle (na podporu rozvoje 
prodeje na dálku nebo elektronického obchodu, rovných podmínek atd.). 
• Jsou zdůrazněny jiné prvky: odv ětví je reorganizováno s v ětším zam ěřením na 
schopnost producent ů řídit svou produkci a uvád ět své produkty na trh; po čítá se se 
zjednodušenou jednotnou podporou skladov ání (produkce má být uskladn ěna, 
zpracována a znovu uvedena na trh), zna čně se rozšiřuje rozsah a obsah informací 
poskytovaných spot řebitelům.  
• Novým prvkem je st ředisko EU pro sledování trhu. 
 
Posouzení dopad ů reformy spole čné rybářské politiky dosp ělo k závěru, že je nezbytná 
dalekosáhlá reforma tržní politiky, která by m ěla posílit úlohu organizací producent ů 
a meziodv ětvových organizací a opat ření k uvád ění produkt ů na trh obecn ě. To přispěje 
k cílům reformy týkajícím se hospodá řské udržitelnosti a rovn ěž pomůže dosáhnout 
environmentální udržitelnos ti. Tržní politika by m ěla nasměrovat produk ční činnosti do 
oblastí, v nichž jsou dobré tr žní podmínky a kde existuje trh pro produkty rybolovu a 
akvakultury. 
Tržní politika by m ěla pomoci zvýšit p řidanou hodnotu produkt ů rybolovu a akvakultury 
v situaci, kdy se finan ční podpora p řesouvá od lo ďstva (zejména vrakování a do časné 
zastavení rybolovných činností) ve prosp ěch inteligentních, ekologických, inovativních 
a tržně orientovaných řešení pro odv ětví rybolovu a akvakultury. Provád ění nové spole čné 
rybářské politiky by m ěly doprovázet a podporovat n ěkteré aspekty reformy trhu: 
• Je třeba zmocnit organizace producent ů k zajišťování řízení, prosazování a kontroly 
rybolovných činností svých členů. 
• Tržní převoditelné rybolovné kvóty umožní odv ětví rybolovu p řizpůsobit kapacitu 
loďstva dostupným mo řským zdroj ům, aniž by byla nutná ve řejná intervence; 
 
 8organizace producent ů by mohly odpovídat za kolektivní správu p řevoditelných 
rybolovných kvót. 
• Je nutno pe člivě stanovit tržní opat ření doprovázející aktivní politiku týkající se 
povinné vykládky všech úlovk ů v případě populací, na n ěž se vztahuje omezení 
odlovu, a tato opat ření by mohly provád ět organizace producent ů. 
• Je třeba ocenit selektivn ější a udržiteln ější produk ční činnosti a upust it od strategií 
založených na objemu, a to prost řednictvím lepšího plánování produkce a uvád ění 
produktů na trh ze strany organizací producent ů a aktivnější úlohy spot řebitelů v EU 
díky tomu, že se mohou rozhodovat na základ ě informací. 
 
Rozdíly v distribu čních dopadech mezi jednotlivými oblastmi nebo regiony jsou velmi 
omezené v d ůsledku zcela jednotného p řístupu organizací producent ů k finan čním 
nástrojům a všem pravidl ům. 
Z možnosti č. 3 bude mít velký prosp ěch široká škála zú častněných stran. V ětší 
odpovědnost a zdroje organizací producent ů poskytnou nové obchodní p říležitosti 
producent ům produkt ů rybolovu a akvakultury, kte ří budou považovat členství v t ěchto 
organizacích za p řitažlivější. Nová celní politika zlepší p ředvídatelnost zásobování 
surovinami, což zpracovatel ům umožní lépe plánovat své činnosti. Celé odv ětví bude lépe 
koordinováno a bude vybízeno k zahajování iniciativ ve spole čném zájmu, zejména na 
podporu udržitelného rybolovu. Spot řebitelé se budou moci lépe  rozhodovat na základ ě 
informací díky lepšímu a p řesnějšímu ozna čování produkt ů rybolovu a akvakultury. 
Zjednodušení a snížení administrativní zát ěže bude mít kladný dopad na Komisi, správní 
orgány členských stát ů a hospodá řské subjekty. 
 Na základ ě analýzy dopad ů podporuje G Ř MARE možnost č. 3, která se týká vypracování 
lepší politiky pro trh s produkty rybolovu a akvakultury.