Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) /* KOM/2011/0811 v konečném znění - 2011/0402 (CNS) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Soubor návrhů týkajících se programu „Horizont 2020“, jež byly vypracovány zcela v souladu se sdělením Komise „Rozpočet – Evropa 2020”[1], plně podporuje strategii Evropa 2020, v níž byly jako základ pro dosažení cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění určeny výzkum a inovace. Tento soubor se skládá z návrhů týkajících se: 1) rámcového programu pro Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie – „SFEU“); 2) jednotného souboru pravidel pro účast a šíření (SFEU); 3) jednoho zvláštního programu k provedení programu Horizont 2020 (SFEU) a 4) jednoho návrhu v souvislosti s částmi programu Horizont 2020, které odpovídají Smlouvě o Euratomu. Celkové politické souvislosti a pozadí těchto legislativních návrhů jsou uvedeny ve sdělení Komise, jež bylo přijato společně s těmito návrhy a které se zabývá řadou důležitých průřezových záležitostí, jako je zjednodušení a způsob posílení přístupu k inovacím. Program Horizont 2020 přímo přispívá k řešení významných společenských výzev, jež byly určeny ve strategii 2020 a jejích stěžejních iniciativách. Přispěje rovněž k vytvoření vedoucího postavení Evropy v průmyslu. Zvýší taktéž excelenci vědecké základny, která je zásadní pro udržitelnost a dlouhodobou prosperitu a blaho Evropy. V zájmu dosažení těchto cílů zahrnují návrhy celou škálu forem podpory začleněných do celého cyklu výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 proto spojuje a posiluje činnosti, které jsou v současnosti financovány na základě 7. rámcového programu pro výzkum, částí týkajících se inovací v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace a v rámci Evropského inovačního a technologického institutu. Návrhy tak mají zajistit rovněž významné zjednodušení pro účastníky. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU Při vypracování čtyř návrhů byly plně zohledněny reakce na rozsáhlé veřejné konzultace, které se uskutečnily na základě zelené knihy s názvem „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“, KOM(2011) 48. Své názory vyjádřila Evropská rada, členské státy a široká škála zúčastněných stran z průmyslu, akademické oblasti a občanské společnosti. Návrhy vychází rovněž ze dvou hloubkových posouzení dopadů na základě konzultací se zúčastněnými stranami, interního a externího hodnocení a příspěvků mezinárodních odborníků. Při posouzení bylo zjištěno, že možnost týkající se programu Horizont 2020 zajistí větší jasnost, pokud jde o zaměření, nejlépe dosáhne potřebného kritického množství úsilí na úrovni programů a projektů a povede k největšímu dopadu na politické cíle a následným hospodářským přínosům, přínosům v oblasti konkurenceschopnosti a sociálním přínosům, přičemž současně pomůže záležitosti zjednodušit, například snížením administrativní zátěže u účastníků, zjednodušením platných pravidel a postupů, zajištěním soudržnosti mezi nástroji a odkázáním na novou rovnováhu mezi riziky a důvěrou. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Návrh uceleně začleňuje činnosti v oblasti výzkumu a inovací v zájmu dosažení politických cílů. Jako takový bude program Horizont 2020 založen na hlavách SFEU týkajících se „Průmyslu“ a „Výzkumu, technologického rozvoje a vesmíru“ (články 173 a 182). Související pravidla pro účast a šíření budou založena na stejných hlavách SFEU (články 173, 183 a 188). Základ „Průmysl“ bude v obou případech souviset především s Evropským inovačním a technologickým institutem (EIT), který bude financován finančním příspěvkem z programu Horizont 2020. Na úrovni zvláštního programu se EIT neobjeví. Připomíná se, že inovační činnosti byly výslovně zahrnuty v různých rámcových programech založených na hlavě Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se výzkumu a že stávající rámcové programy rovněž zahrnují celou škálu inovačních činností. Zvláštní program k provedení programu Horizont 2020 bude proto založen na hlavě SFEU týkající se „Výzkumu, technologického rozvoje a vesmíru“ (článek 182), jelikož činnosti, které se předpokládají v jeho rámci, spadají do oblasti působnosti této hlavy. Návrh programu Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu přispívajícího k programu Horizont 2020 je založen na článku 7 Smlouvy o Euratomu. 3.2. Zásada subsidiarity a proporcionality Návrhy byly vypracovány s cílem zajistit co nejvyšší přidanou hodnotu Unie a dopad se zaměřením se na cíle a činnosti, jež nemohou být účinně prováděny na úrovni jednotlivých členských států. Zásah na úrovni Unie může posílit celkový rámec pro výzkum a inovace a koordinovat výzkumné úsilí členských států, čímž se zamezí zdvojení práce, zachová se kritické množství v klíčových oblastech a zajistí optimální využívání veřejného financování. Zásah na úrovni Unie umožňuje soutěž v rámci celého kontinentu za účelem výběru nejvhodnějších návrhů, což zvýší úrovně excelence a zajistí zviditelnění předního výzkumu a inovací. Úroveň Unie může rovněž nejlépe podpořit nadnárodní mobilitu, což zlepší odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků. Program na úrovni Unie může snáze uskutečňovat vysoce rizikový a dlouhodobý VaV, a zajistit tudíž sdílení rizik a vytvářet široký záběr a úspory z rozsahu, jichž by jinak nebylo možno dosáhnout. Zásah na úrovni Unie může zvýšit další veřejné a soukromé investice do výzkumu a inovací, přispět k Evropskému výzkumnému prostoru, v němž je zajištěn volný pohyb poznatků, výzkumných pracovníků a technologií, a urychlit obchodní využití a šíření inovací na celém jednotném trhu. Programy na úrovni Unie jsou zapotřebí rovněž k podpoře tvorby politik, jakož i cílů stanovených širokou škálou politik. Úplné důkazy jsou uvedeny v připojeném posouzení dopadů. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Rozpočet všech návrhů je uveden v současných cenách. Legislativní finanční výkaz připojený k tomuto návrhu stanoví vliv na rozpočet a lidské a administrativní zdroje. Na základě analýzy přínosů a nákladů může Komise při provádění programu Horizont 2020 využít stávající výkonné agentury, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Unie. 2011/0402 (CNS) ze dne XXX Návrh ROZHODNUTÍ RADY o zřízení zvláštního programu k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4], v souladu se zvláštním legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy má být nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne … o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (dále jen „Horizont 2020“)[5] provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné. (2) Program Horizont 2020 sleduje tři priority, a to vytvoření vynikající vědy („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a řešení společenských výzev („společenské výzvy“). Tyto priority by měly být provedeny prostřednictvím zvláštního programu sestávajícího ze tří částí týkajících se nepřímých akcí a jedné části týkající se přímých akcí Společného výzkumného střediska (JRC). (3) Zatímco program Horizont 2020 stanoví obecný cíl rámcového programu, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují prováděcí ustanovení obsažená v programu Horizont 2020, včetně ustanovení týkajících se etických zásad. (4) Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna soudržně s těmito částmi. (5) K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. Část I „Vynikající věda“ by měla podpořit činnosti Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy v Unii v celosvětovém měřítku. (6) Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci části I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy, aniž by byly předem stanoveny tematické priority. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence. (7) Evropská rada pro výzkum by měla nahradit a následovat Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES[6]. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a průhlednosti. (8) V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v malých a středních podnicích. (9) Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění. (10) Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020[7] vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení, u nichž je zajištěno nezbytné množství a rozsah. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti. (11) Část III „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací s důrazem na činnosti související s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj. (12) Jako nedílná součást programu Horizont 2020 by Společné výzkumné středisko mělo i nadále poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu iniciovanou zákazníky pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, bezpečnost a občanství a globální Evropu. (13) Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence. (14) Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a v menším rozsahu využívání duševního vlastnictví. (15) Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020, zejména akce týkající se politik v oblasti soudržnosti, zemědělství a rozvoje venkova, vzdělávání a odborné přípravy, průmyslu, veřejného zdraví, ochrany spotřebitele, zaměstnanosti a sociální politiky, energetiky, dopravy, životního prostředí, klimatu, bezpečnosti, mořského prostředí a rybolovu, rozvojové spolupráce a rozšíření a politiky sousedství. (16) K zajištění toho, aby hodnocení programu Horizont 2020 náležitě zohledňovala současný stav a aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie za účelem přizpůsobení nebo dalšího rozpracování výkonnostních ukazatelů odpovídajících specifickým cílům zvláštního programu a zvláštním podmínkám pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě. (17) V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu. (18) Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro části I, II a III by měly být s výjimkou akcí Evropské rady pro výzkum, pokud se Komise neodchýlí od stanoviska vědecké rady, vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla o obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[8]. (19) Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom ze dne 10. dubna 1996 o reorganizaci Společného výzkumného střediska[9]. (20) Z důvodu právní jistoty a jasnosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[10], rozhodnutí Rady 2006/972/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Myšlenky“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[11], rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Lidé“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[12], rozhodnutí Rady 2006/974/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Kapacity“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[13], a rozhodnutí Rady 2006/975/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu prováděném Společným výzkumným střediskem prostřednictvím přímých akcí v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[14], PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: HLAVA I ZŘÍZENÍ Článek 1 Předmět Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/2012[15] a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla. Článek 2 Zřízení zvláštního programu 1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zřizuje zvláštní program k provedení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen „zvláštní program“). 2. V souladu s čl. 5 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] se zvláštní program skládá z těchto částí: a) část I „Vynikající věda“; b) část II „Vedoucí postavení v průmyslu“; c) část III „Společenské výzvy“; d) část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)“. Článek 3 Specifické cíle 1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to sledováním těchto specifických cílů: a) posílení hraničního výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (ERV); b) posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií; c) posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowské (akce „Marie Curie“); d) posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur. Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I. 2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to sledováním těchto specifických cílů: a) podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií: i) informační a komunikační technologie, ii) nanotechnologie, iii) pokročilé materiály, iv) biotechnologie, v) pokročilá výroba a zpracování, vi) vesmír; b) zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací; c) zvýšení inovací v malých a středních podnicích. Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I. Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II bodě 2 přílohy I. Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 pro účely přizpůsobení uvedených zvláštních podmínek, pokud to budou vyžadovat hospodářské tržní podmínky, nebo podle výsledků dosažených nástrojem pro úvěrové záruky programu pro konkurenceschopnost a inovace a finančním nástrojem pro sdílení rizik sedmého rámcového programu. 3. Část III „Společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům: a) zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek; b) zajišťování dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických produktů rozvojem produktivních systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje a podporou souvisejících ekosystémových služeb spolu s konkurenceschopnými a nízkouhlíkovými dodavatelskými řetězci; c) přechod na spolehlivý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém vzhledem k rostoucímu nedostatku zdrojů, zvyšujícím se energetickým potřebám a změně klimatu; d) dosažení evropského dopravního systému, který účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový, ve prospěch občanů, ekonomiky a společnosti; e) dosažení ekonomiky, která účinně využívá zdroje a je odolná vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v udržitelných mezích přírodních zdrojů planety; f) podpora inovativních a bezpečných evropských společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých transformací a rostoucí vzájemné globální závislosti. Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I. 4. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“ přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky. Hlavní rysy tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I. 5 Zvláštní program bude ve vztahu k výsledkům a dopadům posouzen na základě výkonnostních ukazatelů, které případně zahrnují publikace ve vlivných odborných časopisech, pohyb výzkumných pracovníků, dostupnost výzkumných infrastruktur, investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a rizikového kapitálu, malé a střední podniky zavádějící inovace, jež jsou nové pro společnost nebo trh, odkazy na příslušné výzkumné činnosti v politických dokumentech a výskyt konkrétních dopadů na politiku. Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích, které odpovídají specifickým cílům stanoveným v odst. 1 až 4 tohoto článku, jsou uvedeny v příloze II. Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem úpravy těchto ukazatelů s ohledem na nový vývoj nebo jejich dalšího rozpracování. Článek 4 Rozpočet 1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 86 198 milionů EUR. 2. Částka uvedená v odstavci 1 je rozdělena mezi čtyři části uvedené v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020]. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020]. 3 Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 6 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020] pro části I, II a III zvláštního programu. 4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu i po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které nebudou do 31. prosince 2020 ukončeny. HLAVA II PROVÁDĚNÍ Článek 5 Pracovní programy 1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů. 2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I, II a III tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a), b) a c) s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „posílení evropské vědecké základny v oblasti hraničního výzkumu“. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2. 3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „posílení evropské vědecké základny v oblasti hraničního výzkumu“, jak jsou stanoveny vědeckou radou Evropské rady pro výzkum podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní. 4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část IV zvláštního programu týkající se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska podle čl. 2 odst. 2 písm. d). Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska uvedené v rozhodnutí 96/282/Euratom. 5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy, včetně v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují. 6. Pracovní programy pro provádění částí I, II a III uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a), b) a c) stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy zahrnují jednotlivé priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování grantů. Umožňují přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby. Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové akce podle článku 13 nařízení (EU) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority i napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem. Článek 6 Evropská rada pro výzkum 1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum (dále jen „ERV“), která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „posílení evropské vědecké základny v oblasti hraničního výzkumu“. Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES. 2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury uvedené v článku 8. 3. ERV má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců. Předsedu jmenuje Komise na základě přijímacího řízení za účasti specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou. Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy. 4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, průhlednosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí Rady 2006/972/ES. 5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti hraničního výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence. 6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených. Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií vědecké rady podle čl. 7 odst. 2. Článek 7 Vědecká rada 1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech. Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady. 2. Vědecká rada vypracuje: a) celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum; b) pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum; c) metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány; d) své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu; e) kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů. Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní. 3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v bodě 1.1 části I přílohy I. 4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení cílů části zvláštního programu týkajícího se specifického cíle „posílení evropské vědecké základny v oblasti hraničního výzkumu“ podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností. Článek 8 Specializovaná prováděcí struktura 1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I bodu 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů. 2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum. HLAVA III ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 9 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011[16]. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. 3. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru. Článek 10 Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. 3. Rada může přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. 6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou. Článek 11 Zrušení a přechodná ustanovení 1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se s účinkem ode dne 1. ledna 2014 zrušují. 2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 prováděny výborem uvedeným v článku 9 tohoto rozhodnutí. 3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES. Článek 12 Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Článek 13 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne . Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I Hlavní rysy činností Prvky společné nepřímým akcím 1. Programování 1.1. Obecné informace Nařízení (EU) č. XX/2012 (program Horizont 2020) stanoví soubor zásad v zájmu podpory programového přístupu, kdy činnosti přispívají strategickým a integrovaným způsobem k jeho cílům, a k zajištění významné doplňkovosti s ostatními souvisejícími politikami a programy v celé Unii. Nepřímé akce programu Horizont 2020 budou prováděny prostřednictvím forem financování, které jsou stanoveny ve finančním nařízení, zejména grantů, cen, veřejných zakázek a finančních nástrojů. Všechny formy financování se budou v rámci všech obecných a specifických cílů programu Horizont 2020 používat pružně, přičemž jejich používání bude určeno na základě potřeb a zvláštností daného specifického cíle. Zvláštní pozornost bude věnována zajištění obecného přístupu k inovacím, který není omezen pouze na vývoj nových výrobků a služeb na základě průlomových vědeckých a technologických objevů, nýbrž který zahrnuje rovněž aspekty, jako je využívání stávajících technologií v nových aplikacích, trvalé zlepšování, netechnologické a sociální inovace. Pouze ucelený přístup k inovacím může vyřešit společenské výzvy a současně vést k vzniku nových konkurenceschopných podniků a výrobních odvětví. Zejména v případě společenských výzev a základních a průmyslových technologií se bude zvláštní důraz klást na podpůrné činnosti, které se uskutečňují blízko konečných uživatelů a trhu, jako jsou demonstrace, pilotní projekty nebo ověření koncepce. To bude případně zahrnovat rovněž činnosti na podporu sociálních inovací a podporu přístupů na straně poptávky, jako jsou veřejné zakázky v přednormalizační nebo předkomerční fázi, pořizování inovativních řešení, normalizace a jiná opatření zaměřená na uživatele s cílem pomoci urychlit zavádění a šíření inovativních výrobků a služeb na trhu. Mimoto bude v rámci každé výzvy a technologie existovat dostatečný prostor pro přístupy zdola nahoru a otevřené, snadné a rychlé programy, které nejlepším evropským výzkumným pracovníkům, podnikatelům a podnikům umožní předložit průlomová řešení podle jejich výběru. Podrobné stanovování priorit během provádění programu Horizont 2020 bude znamenat strategický přístup k programování výzkumu a využívání způsobů řízení, jež jsou úzce sladěny s politickým vývojem, přesto však překračují hranice tradičních odvětvových politik. To bude založeno na řádných důkazech, analýze a prognóze, přičemž se pokrok bude měřit na základě náležitého souboru výkonnostních ukazatelů. Tento průřezový přístup k programování a řízení umožní účinnou koordinaci mezi všemi specifickými cíli programu Horizont 2020 a vyřešení průřezových výzev, jako je například udržitelnost, změna klimatu nebo vědy o moři a mořské technologie. Stanovování priorit bude stejně tak založeno na široké škále vstupních informací a doporučení. To bude případně zahrnovat skupiny nezávislých odborníků zřízené výhradně za účelem vydávání doporučení k provádění programu Horizont 2020 nebo jeho specifických cílů. Tyto odborné skupiny musí vykazovat náležitou úroveň odborných znalostí a vědomostí v dotyčných oblastech a musí v nich být zastoupeny různé obory, včetně zapojení průmyslu a občanské společnosti. Při stanovování priorit lze vzít v úvahu rovněž strategické výzkumné programy evropských technologických platforem nebo vstupy evropských inovačních partnerství. Ke stanovování priorit a k provádění případně přispějí rovněž partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru podporovaná programem Horizont 2020 v souladu s ustanoveními obsaženými v programu Horizont 2020. Základem procesu stanovování priorit budou rovněž pravidelné kontakty s konečnými uživateli, občany a organizacemi občanské společnosti, a to pomocí náležitých metod, jako jsou konsenzuální konference, hodnocení technologické účasti nebo přímé zapojení do výzkumných a inovačních procesů. Jelikož program Horizont 2020 je sedmiletým programem, mohou se hospodářské, společenské a politické souvislosti, v jejichž rámci bude působit, během doby jeho trvání podstatně změnit. Program Horizont 2020 musí být schopen se těmto změnám přizpůsobit. V rámci každého specifického cíle bude proto existovat možnost zahrnout podporu pro činnosti překračující níže uvedené popisy, je-li to opodstatněné k zohlednění důležitého vývoje, politických potřeb nebo nepředvídaných událostí. 1.2. Společenské a humanitní vědy Do každého z obecných cílů programu Horizont 2020 bude plně začleněn výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. To bude zahrnovat četné příležitosti pro podporu tohoto výzkumu prostřednictvím Evropské rady pro výzkum, akcí „Marie Curie“ nebo specifického cíle týkajícího se výzkumných infrastruktur. Společenské a humanitní vědy jsou začleněny rovněž jako základní prvek činností, které jsou zapotřebí k vyřešení každé ze společenských výzev, za účelem zvýšení jejich dopadů. To zahrnuje: pochopení faktorů ovlivňujících zdraví a optimalizaci účinnosti zdravotnických systémů, podporu pro politiky posilující postavení venkovských oblastí a podporující informované rozhodování spotřebitelů, náležité rozhodování o energetické politice a zajištění evropské elektrické sítě, která je uživatelsky přívětivá, podporu dopravní politiky založené na důkazech a dopravních prognózách, podporu strategií pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, iniciativy v oblasti účinného využívání zdrojů a opatření usilující o zelenou a udržitelnou ekonomiku. Specifický cíl týkající se „inovativních a bezpečných společností podporujících začlenění“ mimoto podpoří výzkum v oblasti společenských a humanitních věd, který se týká záležitostí horizontální povahy, jako je zajištění inteligentního a udržitelného růstu, sociální transformace v evropských společnostech, sociální inovace, inovace ve veřejném sektoru nebo postavení Evropy jako globálního hráče. 1.3. Malé a střední podniky (MSP) Program Horizont 2020 bude v rámci všech specifických cílů podněcovat a podporovat integrované zapojení malých a středních podniků. V souladu s článkem 18 programu Horizont 2020 se ve specifickém cíli „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ a v části III „Společenské výzvy“ budou používat specializovaná opatření stanovená ve specifickém cíli „inovace v MSP“ (specializovaný nástroj pro malé a střední podniky). Tento integrovaný přístup má podle očekávání vést k tomu, že do malých a středních podniků poplyne přibližně 15 % jejich celkových společných rozpočtů. 1.4. Přístup k rizikovému financování Program Horizont 2020 pomůže podnikům a ostatním typům organizací získat přístup k úvěrům, zárukám a kapitálovému financování prostřednictvím dvou finančních nástrojů. Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry jednotlivým příjemcům určené na investice do výzkumu a inovací; záruky pro finanční zprostředkovatele poskytující úvěry příjemcům; kombinace úvěrů a záruk a záruky nebo protizáruky v rámci vnitrostátních a regionálních režimů dluhového financování. Bude zahrnovat specializovaný nástroj pro MSP zaměřený na MSP orientované na výzkum a inovace, a to částkami úvěrů, které doplňují financování MSP z nástroje pro úvěrové záruky v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP. Kapitálový nástroj poskytne rizikový a/nebo mezaninový kapitál jednotlivým podnikům v počáteční fázi (specializovaný nástroj pro počáteční fázi). Tento nástroj spolu s kapitálovým nástrojem pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP bude mít také možnost poskytovat investice pro expanzivní a růstovou fázi, včetně finančních prostředků fondů. Tyto nástroje budou zásadní pro specifický cíl „přístup k rizikovému kapitálu“, v případě potřeby však mohou být využity rovněž v rámci všech ostatních specifických cílů programu Horizont 2020. Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj pro MSP v rámci dluhového nástroje budou spolu s kapitálovým a dluhovým nástrojem v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP zavedeny jako součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací MSP a růstu. 1.5. Komunikace a šíření informací Hlavní přidanou hodnotou výzkumu a inovací financovaných na úrovni Unie je možnost šířit a sdělovat výsledky po celém kontinentu za účelem zvýšení jejich dopadů. Program Horizont 2020 bude proto v rámci všech specifických cílů zahrnovat vyhrazenou podporu pro šíření informací (včetně prostřednictvím otevřeného přístupu k výsledkům výzkumu) a činnosti v oblasti komunikace a dialogu, přičemž se bude velký důraz klást na sdělování výsledků konečným uživatelům, občanům, organizacím občanské společnosti, průmyslu a tvůrcům politik. Za tímto účelem může program Horizont 2020 využívat sítě pro předávání informací. Komunikační činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 budou usilovat rovněž o zvýšení informovanosti veřejnosti o významu výzkumu a inovací, a to prostřednictvím publikací, akcí, archivů znalostí, databází, internetových stránek nebo cíleným využíváním sociálních médií. 2. Mezinárodní spolupráce Mezinárodní spolupráce s partnery ve třetích zemích je nezbytná k účinnému řešení mnoha specifických cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména cílů týkajících se vnějších politik Unie a jejích mezinárodních závazků. Tak je tomu v případě všech společenských výzev, jimiž se program Horizont 2020 zabývá a které mají globální povahu. Mezinárodní spolupráce je nezbytná rovněž pro hraniční a základní výzkum za účelem využití přínosů plynoucích z nově vznikajících vědecko-technických příležitostí. Pro zvýšení této globální spolupráce je proto zásadní podpora mobility výzkumných pracovníků a pracovníků v oblasti inovací v mezinárodním měřítku. Činnosti na mezinárodní úrovni jsou stejně tak důležité k zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu podporou zavádění nových technologií a obchodu s těmito technologiemi, například vypracováním celosvětových norem a pokynů k interoperabilitě a podporou přijímání a zavádění evropských řešení mimo Evropu. Mezinárodní spolupráce v rámci programu Horizont 2020 se bude zaměřovat na spolupráci se třemi hlavními skupinami zemí: 1) průmyslové a rozvíjející se ekonomiky, 2) země usilující o přistoupení a sousední země a 3) rozvojové země. Program Horizont 2020 bude případně podporovat spolupráci na regionální nebo mnohostranné úrovni. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací je hlavním aspektem globálních závazků Unie a musí hrát důležitou úlohu v partnerství Unie s rozvojovými zeměmi, jako je pokrok směrem k dosažení rozvojových cílů tisíciletí. Článek 21 programu Horizont 2020 stanoví obecné zásady účasti organizací ze třetích zemí a mezinárodních organizací. Jelikož výzkum a inovace mají obvykle do značné míry prospěch z otevřenosti vůči třetím zemím, bude program Horizont 2020 pokračovat v zásadě celkové otevřenosti a současně podporovat přístup k programům třetích zemí na základě vzájemnosti. U řady oblastí však může být s ohledem na ochranu evropských zájmů vhodný obezřetnější přístup. Mimoto bude prováděna řada cílených akcí s využitím strategického přístupu k mezinárodní spolupráci na základě společných zájmů a vzájemných přínosů a na podporu koordinace a synergií s činnostmi členských států. To bude zahrnovat mechanismus pro podporu společných výzev a možnost spolufinancování programů spolu se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. K příkladům oblastí, v nichž lze rozvíjet takovouto strategickou mezinárodní spolupráci, patří: a) zachování Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP2) v oblasti klinických zkoušek týkajících se lékařských zásahů proti HIV, malárii a tuberkulóze; b) podpora formou ročního příspěvku pro Program pro hraniční vědy o člověku (HSFP) s cílem umožnit členským státům Unie, které nepatří do skupiny G7, plně využívat finanční prostředky poskytnuté HSFP; c) mezinárodní konsorcium pro vzácné nemoci, s řadou členských států Unie a třetích zemí. Cílem této iniciativy je vypracovat do roku 2020 diagnostické testy pro většinu vzácných nemocí a 200 nových druhů léčby vzácných nemocí; d) podpora činností Mezinárodního fóra pro znalostní biohospodářství a pracovní skupiny EU-USA pro biotechnologický výzkum a rovněž spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a iniciativami (jako jsou globální aliance pro výzkum zemědělských skleníkových plynů a zdraví zvířat); e) příspěvek pro mnohostranné procesy a iniciativy, jako je Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pro dálkový průzkum Země (GEO); f) dialogy o vesmíru mezi Unií a Spojenými státy americkými a Ruskem, dvěma hlavními kosmickými mocnostmi, jsou nesmírně cenné a jsou základem pro navázání strategické spolupráce v rámci partnerství v oblasti vesmíru, jako je mezinárodní vesmírná stanice nebo nosné rakety, a spolupráce na špičkových vesmírných projektech VTR. 3. Doplňkovost a průřezové akce Program Horizont 2020 je strukturován okolo cílů stanovených pro jeho tři hlavní části: vytvoření vynikající vědy, zajištění vedoucího postavení v průmyslu a řešení společenských výzev. Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležité koordinace mezi těmito částmi a plnému využívání synergií vytvořených mezi všemi specifickými cíli s cílem zvýšit co nejvíce jejich společný dopad na politické cíle Unie na vyšší úrovni. Cílům programu Horizont 2020 bude proto věnována pozornost prostřednictvím velkého důrazu na nalezení účinných řešení významně přesahujících přístup založený pouze na tradičních vědeckých a technických oborech a hospodářských odvětvích. Budou podporovány průřezové akce mezi částí I „Vynikající věda“ a společenskými výzvami a základními a průmyslovými technologiemi za účelem společného rozvoje nových poznatků, budoucích a vznikajících technologií, výzkumných infrastruktur a klíčových dovedností. Bude se usilovat rovněž o větší využívání výzkumných infrastruktur ve společnosti, například ve veřejných službách, při podpoře vědy, v oblasti civilní bezpečnosti a v kultuře. Stanovování priorit při provádění přímých akcí Společného výzkumného střediska a činností Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) bude náležitě koordinováno s ostatními částmi programu Horizont 2020. V mnoha případech bude mimoto účinné přispění k cílům strategie Evropa 2020 a Unie inovací vyžadovat vypracování řešení, která jsou svou povahou interdisciplinární, a proto se týkají několika specifických cílů programu Horizont 2020. Zvláštní pozornost bude věnována odpovědnému výzkumu a inovacím. Otázce rovnosti žen a mužů bude věnována pozornost jako průřezové záležitosti s cílem odstranit nerovnováhy mezi ženami a muži a začlenit aspekt rovnosti žen a mužů do programování a obsahu výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 obsahuje zvláštní ustanovení, která mají podněcovat takovéto průřezové akce, včetně účinného spojování rozpočtů. To například zahrnuje rovněž možnost, aby společenské výzvy a základní a průmyslové technologie využívaly ustanovení týkající se finančních nástrojů a specializovaného nástroje pro malé a střední podniky. Průřezové akce budou zásadní rovněž pro podporu interakcí mezi společenskými výzvami a základními a průmyslovými technologiemi, které jsou nezbytné k dosažení významného technologického průlomu. K příkladům, kdy lze rozvíjet takovéto interakce, patří: oblast elektronického zdravotnictví, inteligentní sítě, inteligentní dopravní systémy, začleňování otázky změny klimatu do ostatních oblastí, nanomedicína, pokročilé materiály pro lehká vozidla nebo rozvoj biotechnologických průmyslových procesů a produktů. Budou proto podporovány významné synergie mezi společenskými výzvami a rozvojem obecně použitelných základních a průmyslových technologií. To bude výslovně zohledněno při vypracovávání víceletých strategií a stanovování priorit pro každý z těchto specifických cílů. Bude to vyžadovat, aby se do provádění plně zapojily zúčastněné strany, které zastupují různá hlediska, a v mnoha případech to bude vyžadovat rovněž opatření, která spojují financování určené na dotyčné základní a průmyslové technologie a společenské výzvy. Zvláštní pozornost bude věnována rovněž koordinaci činností financovaných v rámci programu Horizont 2020 s činnostmi, jež jsou podporovány na základě ostatních programů financování Unie, jako je společná zemědělská politika, společná rybářská politika nebo Erasmus pro všechny: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport nebo program Zdraví pro růst. To zahrnuje vhodné spojení s fondy politiky soudržnosti, kdy podpora na budování kapacit pro výzkum a inovace na regionální úrovni může fungovat jako „cesta k excelenci“, vytvoření regionálních center excelence může pomoci zmenšit inovační propast v Evropě nebo podpora pro rozsáhlé demonstrační a pilotní projekty může pomoci dosáhnout cíle spočívajícího v zajištění vedoucího postavení Evropy v průmyslu. 4. Partnerství K dosažení udržitelného růstu v Evropě je nutno optimalizovat příspěvek veřejných a soukromých subjektů. To je nezbytné pro upevnění Evropského výzkumného prostoru a dosažení Unie inovací, provedení Digitální agendy a ostatních stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Odpovědný výzkum a inovace mimoto vyžadují, aby ze vzájemných vztahů mezi partnery s různými perspektivami, avšak společnými zájmy, byla odvozena nejlepší řešení. Program Horizont 2020 stanoví oblast působnosti a jednoznačný soubor kritérií pro zakládání partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou být založena na smluvním ujednání mezi veřejnými a soukromými subjekty a v omezených případech mohou představovat institucionalizovaná partnerství veřejného a soukromého sektoru (jako jsou společné technologické iniciativy a jiné společné podniky). Stávající partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou obdržet podporu z programu Horizont 2020, pokud se zabývají cíli tohoto programu a splňují kritéria stanovená v programu Horizont 2020 a pokud prokázala dosažení významného pokroku na základě sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (7. RP). Iniciativy podle článku 185 Smlouvy podporované na základě 6. RP a/nebo 7. RP, jimž je možno za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, zahrnují: Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), Asistované žití (AAL), program výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS), Eurostars a evropský metrologický výzkumný program. Další podporu lze poskytovat rovněž Evropské alianci pro energetický výzkum (EERA) zřízené podle strategického plánu pro energetické technologie (plán SET). Společné podniky založené v 7. RP podle článku 187 Smlouvy, jimž lze za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, zahrnují: iniciativu pro inovativní léčiva (IMI), Clean Sky, výzkum ATM jednotného evropského nebe (SESAR), palivové články a vodík (FCH) a vestavěné počítačové systémy (ARTEMIS) a nanoelektroniku (ENIAC). Poslední dva společné podniky je možno sloučit do jedné iniciativy. K dalším partnerstvím veřejného a soukromého sektoru podporovaným na základě 7. RP, jimž lze za výše uvedených podmínek poskytovat podporu i nadále, patří: továrny budoucnosti, energeticky účinné budovy, Evropská iniciativa pro ekologické automobily, Internet budoucnosti. Další podporu lze poskytovat rovněž evropským průmyslovým iniciativám (EII) zřízeným v rámci plánu SET. Na základě programu Horizont 2020 mohou být vytvořena další partnerství v rámci veřejného sektoru a partnerství veřejného a soukromého sektoru, pokud splňují stanovená kritéria. To může zahrnovat partnerství pro informační a komunikační technologie v oblasti fotoniky a robotiky, udržitelná zpracovatelská odvětví, biotechnologická výrobní odvětví a bezpečnostní technologie pro ostrahu námořních hranic. Část I Vynikající věda 1. Evropská rada pro výzkum Evropská rada pro výzkum (ERV) podporuje hraniční výzkum světové úrovně. Výzkum, který je na hranicích současného poznání a který tyto hranice překračuje, má zásadní význam pro prosperitu a dobré sociální podmínky a je ze své podstaty riskantním podnikem, jelikož probíhá v nových a nejnáročnějších oblastech výzkumu a vyznačuje se tím, že pro něj neplatí hranice mezi disciplínami. S cílem podnítit významný pokrok na hranicích poznání bude ERV podporovat jednotlivé týmy k provádění výzkumu v libovolné oblasti základního vědeckého a technologického výzkumu spadající do oblasti působnosti programu Horizont 2020, včetně technických, společenských a humanitních věd. Podle potřeby lze zohlednit konkrétní témata výzkumu nebo cílové skupiny (např. novou generaci výzkumných pracovníků / vznikající týmy) v souladu s cíli ERV a nutností účinného provádění. Zvláštní pozornost bude věnována zejména vznikajícím a rychle rostoucím oblastem na hranicích znalostí a na rozhraní disciplín. Za účelem provádění výzkumu v Evropě budou podporováni nezávislí výzkumní pracovníci pocházející z jakékoli země světa bez ohledu na věk, včetně začínajících výzkumných pracovníků, kteří se postupně etablují jako nezávislé vedoucí osobnosti výzkumu. Uplatní se přístup „parametrů určovaných vědeckými pracovníky“. To znamená, že ERV podpoří projekty prováděné výzkumnými pracovníky s tématy dle jejich vlastního výběru v rámci výzev k předkládání návrhů. Návrhy budou posuzovány pouze podle kritéria excelence na základě vzájemného hodnocení, přičemž se vezme v úvahu excelence v nových skupinách, nových generacích výzkumných pracovníků i zavedených týmech a zvláštní pozornost bude věnována návrhům, jež jsou velmi průkopnické a zahrnují odpovídající vysoká vědecká rizika. ERV působí jako orgán pro financování vedený vědou, jenž sestává z nezávislé vědecké rady, kterou podporuje jednoduchá a nákladově efektivní specializovaná prováděcí struktura. Vědecká rada ERV vypracuje celkovou vědeckou strategii a bude mít plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován. Vědecká rada stanoví pracovní program za účelem dosažení cílů ERV na základě své vědecké strategie, jak je uvedeno níže. V souladu se svou vědeckou strategií stanoví potřebné iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce, včetně informačních činností k zajištění většího zviditelnění ERV u nejlepších výzkumných pracovníků z ostatních částí světa. Vědecká rada nepřetržitě sleduje fungování ERV a uváží, jak co nejlépe dosáhnout obecnějších cílů. Vypracuje kombinaci podpůrných opatření ERV, jak je zapotřebí k reagování na nově se objevující potřeby. ERV usiluje o excelenci ve svých vlastních činnostech. Náklady na správu a zaměstnance ERV související s vědeckou radou a specializovanou prováděcí strukturou budou v souladu s jednoduchým a nákladově efektivním řízením. Správní výdaje budou co nejnižší při zajištění zdrojů nezbytných pro provádění na světové úrovni, aby tak byly finanční prostředky určené pro hraniční výzkum co nejvyšší. Ceny ERV budou udělovány a granty budou spravovány podle jednoduchých postupů, které zachovávají zaměření na excelenci, podněcují iniciativu a spojují pružnost s odpovědností. ERV bude trvale hledat další způsoby zjednodušení a zlepšení svých postupů, aby bylo zajištěno dodržování těchto zásad. Vzhledem k jedinečné struktuře a úloze ERV jako orgánu pro financování vedeného vědou bude provádění a řízení činností ERV průběžně přezkoumáváno a hodnoceno s plným zapojením vědecké rady s cílem posoudit její výsledky a přizpůsobit a zlepšit postupy a struktury na základě zkušeností. 1.1. Vědecká rada Při plnění úkolů stanovených v článku 7 vědecká rada: 1) vědecká strategie: – stanoví celkovou vědeckou strategii pro ERV s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby, – v souladu s vědeckou strategií trvale zajistí stanovení pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k předkládání návrhů a kritérií, a podle potřeby vymezování zvláštních témat nebo cílových skupin (např. začínající/vznikající týmy). 2) vědecké řízení, sledování a kontrola kvality: – z vědeckého hlediska případně zaujímá stanoviska týkající se provádění a řízení výzev k předkládání návrhů, kritérií hodnocení, procesů vzájemného hodnocení, včetně výběru odborníků, metod pro vzájemné hodnocení a hodnocení návrhů a potřebných prováděcích pravidel a pokynů, na jejichž základě se pod dohledem vědecké rady určí návrh, který má být financován, jakož i jakýchkoli jiných záležitostí ovlivňujících výsledky a dopad činností ERV a kvalitu prováděného výzkumu, včetně hlavních ustanovení vzorové grantové dohody ERV, – sleduje kvalitu činností a vyhodnocuje provádění a výsledky a vydává doporučení pro nápravné či budoucí akce. 3) komunikace a šíření informací: – zajišťuje komunikaci s vědeckou obcí a klíčovými zúčastněnými stranami, pokud jde o činnosti a výsledky ERV, – pravidelně Komisi informuje o své činnosti. Vědecká rada má plně ve své pravomoci rozhodnutí o typu výzkumu, který má být financován, a ručí za kvalitu činnosti z vědeckého hlediska. V případě potřeby vědecká rada konzultuje vědeckou, technickou a akademickou obec. Členové vědecké rady jsou odměňováni za úkoly, které vykonávají, prostřednictvím honoráře a případně uhrazení cestovních výdajů a stravného. Předseda ERV po dobu svého funkčního období sídlí v Bruselu a většinu svého času[17] věnuje činnosti ERV. Je odměňován na úrovni, která odpovídá jeho vrcholové řídící funkci Komise. Vědecká rada volí ze svých členů tři místopředsedy, kteří jsou předsedovi nápomocni při zastupování a organizaci jeho práce. Mohou mít rovněž titul místopředsedy Evropské rady pro výzkum. Třem místopředsedům je poskytována podpora v zájmu zajištění náležité místní správní pomoci v jejich domovských institucích. 1.2. Specializovaná prováděcí struktura Specializovaná prováděcí struktura bude odpovídat za všechna hlediska administrativního provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v pracovním programu. Bude zejména provádět hodnocení, vzájemná hodnocení a výběr podle strategie stanovené vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. Specializovaná prováděcí struktura bude podporovat vědeckou radu při plnění všech jejích výše uvedených úkolů, zajišťovat přístup k potřebným dokumentům a údajům, které má k dispozici, a informovat vědeckou radu o své činnosti. V zájmu zajištění účinného kontaktu se specializovanou prováděcí strukturou s ohledem na strategické a provozní záležitosti bude vedení vědecké rady a ředitel specializované prováděcí struktury pořádat pravidelné koordinační schůzky. ERV budou řídit zaměstnanci přijatí k tomuto účelu, včetně úředníků z orgánů Unie, a budou plnit pouze skutečně nezbytné administrativní úkoly, aby byla zajištěna potřebná stabilita a kontinuita pro účinné řízení. 1.3. Úloha Komise Za účelem plnění svých povinností uvedených v článcích 6, 7 a 8 Komise: – zajistí kontinuitu a obměnu vědecké rady a poskytuje podporu stálému identifikačnímu výboru při určování budoucích členů vědecké rady, – zajistí kontinuitu specializované prováděcí struktury a přenesení úkolů a odpovědnosti na tuto strukturu s přihlédnutím k názorům vědecké rady, – s přihlédnutím k názorům vědecké rady jmenuje ředitele a vedoucí pracovníky specializované prováděcí struktury, – s přihlédnutím k názorům vědecké rady zajistí včasné přijetí pracovního programu, stanovisek týkajících se metodiky provádění a potřebných prováděcích pravidel stanovených pravidly ERV pro předkládání a vzorovou grantovou dohodou ERV, – pravidelně informuje programový výbor o provádění činností ERV. 2. Budoucí a vznikající technologie Činnosti v oblasti budoucích a vznikajících technologií („Future and Emerging Technologies“, FET) konkretizují různou logiku zásahu od zcela otevřené po různou míru strukturování témat, komunit a financování, a to podle tří pilířů: 2.1. FET Open: podpora neotřelých nápadů Pro úspěšné přezkoumání nových základů zcela nových budoucích technologií je nezbytná podpora velkého souboru vysoce rizikových vizionářských výzkumných projektů v oblasti vědy a techniky v zárodečné fázi, které jsou založeny na spolupráci. Tato činnost tím, že není výslovně tematicky zaměřená a normativní, umožňuje nové myšlenky v širším spektru témat a disciplín, jakmile se objeví a odkudkoli přijdou. Podpora těchto křehkých myšlenek vyžaduje aktivní, vysoce interdisciplinární výzkumný přístup beroucí v úvahu rizika, který významně překračuje striktně technologické oblasti. Pro podporu budoucích předních subjektů v oblasti vědy a průmyslu je důležité rovněž přilákat a podněcovat k účasti na výzkumu a inovacích nové účastníky s vysokým potenciálem, jako jsou mladí výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se špičkovými technologiemi. 2.2. FET Proactive: podpora nově vznikajících témat a komunit Neotřelé nápady a témata musí dozrát, a to usilováním o strukturování nově vznikajících komunit a podporou navrhování a rozvoje témat v oblasti transformativního výzkumu. Hlavními přínosy tohoto strukturujícího, avšak průzkumného přístupu jsou vznikající nové oblasti, které ještě nejsou připraveny pro zařazení do plánů průmyslového výzkumu, a vytvoření a strukturování výzkumných komunit kolem těchto oblastí. To představuje krok od spolupráce mezi malým počtem výzkumných pracovníků k seskupování projektů, z nichž se každý zabývá aspekty určitého výzkumného tématu a které si vyměňují výsledky. 2.3. Vzorové iniciativy FET: řešení velkých interdisciplinárních vědecko-technologických výzev Výzkumné iniciativy v této oblasti jsou vědecky podložené, rozsáhlé, víceoborové a založené na sjednocujícím vizionářském cíli. Zabývají se velkými vědecko-technickými výzvami, které vyžadují spolupráci mezi řadou disciplín, komunit a programů. Vědecký pokrok by měl zajistit pevný a široký základ pro budoucí technologické inovace a hospodářské využití a rovněž nové přínosy pro společnost. Jejich komplexní povaha a velikost znamená, že jich lze dosáhnout pouze prostřednictvím spojeného a trvalého úsilí (s dobou trvání v řádu 10 let). Činnosti v rámci těchto tří pilířů FET jsou doplněny širokou škálou činností v oblasti vytváření sítí a činností v rámci komunit za účelem vytvoření plodné a dynamické evropské základny pro vědecky podložený výzkum týkající se budoucích technologií. Tyto činnosti podpoří budoucí rozvoj činností v oblasti FET, posílí diskusi o důsledcích nových technologií a urychlí dopad. 2.4. Zvláštní aspekty provádění Poradní výbor pro FET bude zúčastněným stranám poskytovat vstupní informace o celkové vědecké strategii, včetně stanovení pracovního programu. FET se budou i nadále řídit vědou a budou podporovány jednoduchou a účinnou prováděcí strukturou. Budou přijaty jednoduché správní postupy s cílem zachovat zaměření na excelenci v oblasti vědecky podložených technologických inovací, podpořit iniciativu a spojit pružnost s odpovědností. K prověření výzkumu v oblasti FET (např. pro portfoliovou analýzu) a k zapojení komunit zúčastněných stran (např. do konzultací) budou použity nejvhodnější přístupy. Cílem bude neustálé zlepšování a hledání dalších způsobů zjednodušení a zlepšení postupů v zájmu zajištění dodržování těchto zásad. Bude se provádět posouzení účinnosti a dopadů činností v oblasti FET, které bude doplňovat hodnocení na úrovni programu. S ohledem na své poslání posílit vědecky podložený výzkum týkající se budoucích technologií usilují FET o spojení účastníků z oblasti vědy, techniky a inovací. FET by proto měly hrát aktivní a stimulační úlohu při podněcování nového myšlení, nových postupů a nové spolupráce. FET-Open spojuje činnosti při vyhledávání nových slibných myšlenek zdola nahoru. Vysoké riziko každé z těchto myšlenek je vyrovnáno přezkoumáním mnoha těchto nápadů. Hlavními charakteristikami těchto činností je účinnost z hlediska času a zdrojů, nízké alternativní náklady navrhovatelů a nesporná otevřenost vůči nekonvenčním a interdisciplinárním nápadům. Jednoduché a rychlé programy s průběžným předkládáním návrhů budou hledat vysoce rizikové slibné nové nápady v oblasti výzkumu a budou zahrnovat sledování nových subjektů v oblasti inovací s vysokým potenciálem, jako jsou mladí výzkumní pracovníci a malé a střední podniky se špičkovými technologiemi. Budou doplněny činnostmi, jež mají aktivně podněcovat tvůrčí nekonvenční myšlení. FET Proactive: v rámci této činnosti budou pravidelně zveřejňovány výzvy týkající se řady vysoce rizikových inovativních témat s vysokým potenciálem, jež jsou financována na takové úrovni, aby bylo možno vybrat několik projektů. Tyto projekty budou podpořeny opatřeními k vytváření komunit, jež podpoří činnosti jako společné akce, rozvoj nových studijních programů a plánů výzkumu. Výběr témat zohlední excelenci ve vědecky podloženém výzkumu týkajícím se budoucích technologií, potenciál pro vytvoření kritického množství a dopad na vědu a techniku. Provedena bude řada rozsáhlých cílených iniciativ (vzorové iniciativy FET). Tyto iniciativy budou založeny na partnerstvích, která umožní spojit příspěvky Unie, členských států a soukromých subjektů s vyváženým řízením, jež vlastníkům programu zajišťuje náležitý vliv, jakož i s velkou mírou samostatnosti a pružnosti při provádění, která umožňuje, aby vzorová iniciativa úzce sledovala obecně podporovaný plán výzkumu. Výběr zohlední sjednocující cíl, dopad, začlenění zúčastněných stran a zdrojů do soudržného plánu výzkumu a podporu ze strany zúčastněných stran a vnitrostátních/regionálních výzkumných programů. 3. Akce „Marie Curie“ 3.1. Podpora nových dovedností prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy výzkumných pracovníků Evropa potřebuje silnou a tvůrčí základnu lidských zdrojů, mobilní mezi jednotlivými zeměmi a odvětvími, s náležitou kombinací schopností v oblasti inovací a přeměny znalostí a nápadů na výrobky a služby v zájmu hospodářských a sociálních přínosů. Toho bude dosaženo zejména strukturováním a zvyšováním excelence ve značné části vysoce kvalitní počáteční odborné přípravy výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy a doktorandů ve všech členských státech a přidružených zemích. Vybavení výzkumných pracovníků na počátku profesní dráhy rozmanitými dovednostmi, které jim umožní čelit stávajícím a budoucím výzvám, umožní budoucí generaci výzkumných pracovníků těžit z lepších profesních vyhlídek ve veřejném i soukromém sektoru, což zvýší rovněž přitažlivost výzkumné kariéry u mladých osob. Akce bude prováděna s podporou programů odborné přípravy v oblasti výzkumu z celé Unie, které budou vybrány na základě soutěže a prováděny partnerstvími vysokých škol, výzkumných ústavů, podniků, včetně malých a středních podniků, a ostatních socioekonomických subjektů z různých zemí v Evropě i mimo ni. Podporovány budou rovněž jednotlivé instituce, které jsou schopny zajistit stejné obohacující prostředí. Při dosahování cílů je nutno zajistit pružnost, aby bylo možno zabývat se různými potřebami. Úspěšná partnerství budou mít typicky podobu sítí pro odbornou přípravu v oblasti výzkumu nebo doktorátů v průmyslu, přičemž se jednotlivé instituce budou obvykle podílet na inovativních doktorských programech. V tomto rámci se předpokládá podpora pro nejlepší výzkumné pracovníky na počátku profesní dráhy pocházející z jakékoli země, kteří se připojí k těmto vynikajícím programům. Tyto programy pro odbornou přípravu se zaměří na rozvoj a prohlubování základních výzkumných schopností a současně výzkumné pracovníky vybaví tvůrčím myšlením, podnikatelskými dovednostmi a dovednostmi v oblasti inovací, které odpovídají budoucím potřebám trhu práce. Programy zajistí rovněž odbornou přípravu v oblasti přenositelných dovedností, jako je týmová práce, přejímání rizika, projektové řízení, normalizace, podnikavost, etika, práva k duševnímu vlastnictví, komunikace a oslovování společnosti, jež jsou zásadní pro vytváření, rozvoj, obchodní využití a šíření inovací. 3.2. Podpora excelence prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility Evropa musí být přitažlivá pro nejlepší výzkumné pracovníky, a to evropské i mimoevropské. Toho bude dosaženo podporou přitažlivého profesního uplatnění zkušených výzkumných pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a jejich vybízením k tomu, aby se přesouvali mezi jednotlivými zeměmi, odvětvími a disciplínami, s cílem zvýšit jejich tvůrčí a inovativní potenciál. Financování bude poskytnuto nejlepším nebo nejslibnějším zkušeným výzkumným pracovníkům bez ohledu na jejich státní příslušnost, kteří chtějí rozvíjet své dovednosti prostřednictvím nadnárodní nebo mezinárodní mobility. Lze je podporovat během všech fází jejich profesní dráhy, včetně počátečních fází ihned po získání doktorátu nebo rovnocenných zkušeností. Tito pracovníci obdrží financování pod podmínkou, že se přestěhují z jedné země do druhé s cílem rozšířit nebo prohloubit své dovednosti na vysokých školách, ve výzkumných ústavech, podnicích, včetně malých a středních podniků, nebo u jiných socioekonomických subjektů podle vlastního výběru, a to podílením se na projektech v oblasti výzkumu a inovací, které vyhovují jejich osobním potřebám a zájmům. Budou rovněž vybízeni, aby se přesunuli z veřejného sektoru do soukromého sektoru a naopak, a to podporou dočasného vysílání. Podporována bude rovněž možnost práce na částečný úvazek, která umožňuje zastávat místo ve veřejném i soukromém sektoru, s cílem zvýšit předávání poznatků mezi sektory a rovněž vybízet k zakládání nových podniků. Takovéto přizpůsobené příležitosti v oblasti výzkumu pomohou slibným výzkumným pracovníkům stát se zcela nezávislými a usnadní profesní přesuny mezi veřejným a soukromým sektorem. Za účelem plného využití stávajícího potenciálu výzkumných pracovníků budou podporovány rovněž možnosti návratu k profesní dráze v oblasti výzkumu po přestávce. 3.3. Podněcování inovací prostřednictvím vzájemného využívání poznatků Společenské výzvy se stávají stále více celosvětovým jevem a při jejich úspěšném řešení má zásadní význam přeshraniční a meziodvětvová spolupráce. Je proto nezbytné sdílení poznatků a nápadů mezi výzkumem a trhem, kterého lze dosáhnout pouze spojováním lidí. To bude prosazováno podporou pružných výměn vysoce kvalifikovaných pracovníků v oblasti výzkumu a inovací mezi jednotlivými sektory, zeměmi a disciplínami. Evropské financování podpoří krátkodobé výměny pracovníků v oblasti výzkumu a inovací v rámci partnerství vysokých škol, výzkumných ústavů, podniků, včetně malých a středních podniků, a ostatních socioekonomických subjektů v Evropě, jakož i mezi Evropou a třetími zeměmi s cílem posílit mezinárodní spolupráci. Bude dostupné pracovníkům v oblasti výzkumu a inovací na všech úrovních profesního rozvoje, od nejnižších (po absolvování vysokoškolského studia) po nejvyšší (vedení), včetně rovněž administrativních a technických pracovníků. 3.4. Zvýšení strukturálního dopadu spolufinancováním činností Podněcování regionálních, vnitrostátních nebo mezinárodních programů na podporu excelence a šíření osvědčených postupů v rámci akcí „Marie Curie“ z hlediska možností celoevropské mobility při odborné přípravě, profesním rozvoji a výměně výzkumných pracovníků zvýší početní a strukturální dopad akcí „Marie Curie“. Zvýší rovněž přitažlivost center excelence v celé Evropě. Toho bude dosaženo spolufinancováním nových nebo stávajících regionálních, vnitrostátních, soukromých a mezinárodních programů za účelem zahájení a poskytování mezinárodní, meziodvětvové a interdisciplinární odborné přípravy ve výzkumu, jakož i zajištění přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků a pracovníků v oblasti inovací ve všech fázích jejich profesního rozvoje. To umožní využít synergie mezi akcemi Unie a akcemi na regionální a vnitrostátní úrovni a bojovat proti roztříštěnosti, pokud jde o cíle, metody hodnocení a pracovní podmínky výzkumných pracovníků. 3.5. Zvláštní podpůrná a politická opatření V zájmu účinného zvládnutí problému bude nezbytné sledování pokroku. Program podpoří vypracování ukazatelů a analýzu údajů týkajících se mobility, dovedností a profesní dráhy výzkumných pracovníků s cílem určit nedostatky v akcích „Marie Curie“ a zlepšit dopad těchto akcí. Tyto činnosti budou prováděny při usilování o synergie a úzkou spolupráci s podpůrnými politickými akcemi týkajícími se výzkumných pracovníků, jejich zaměstnavatelů a financujících subjektů, které jsou prováděny v rámci „inovativních a bezpečných společností podporujících začlenění“. Budou financovány zvláštní akce s cílem podpořit iniciativy k zvýšení informovanosti o významu výzkumné kariéry a k šíření výsledků výzkumu a inovací vyplývajících z činností podpořených v rámci akcí „Marie Curie“. V zájmu dalšího zvyšování dopadů akcí „Marie Curie“ se zlepší vytváření sítí mezi výzkumnými pracovníky účastnícími se akcí „Marie Curie“ (stávajícími a minulými) prostřednictvím strategie služeb pro absolventy. Ty budou sahat od podpory fóra pro kontakty a výměnu mezi výzkumnými pracovníky, poskytnutí příležitostí k přezkoumání možností v oblasti spolupráce a pracovních příležitostí, po uspořádání společných akcí a zapojení stipendistů do informačních činností jako propagátorů akcí „Marie Curie“ a Evropského výzkumného prostoru. 3.6. Zvláštní aspekty provádění Akce „Marie Curie“ budou otevřené pro činnosti v oblasti odborné přípravy a profesního rozvoje v rámci všech oblastí výzkumu a inovací, na které se vztahuje Smlouva, a to od základního výzkumu po převzetí trhem a inovační služby. Oblasti výzkumu a inovací a rovněž odvětví si volí sami žadatelé. V zájmu využití celosvětové znalostní základny budou akce „Marie Curie“ dostupné pro výzkumné pracovníky a pracovníky v oblasti inovací, jakož i vysoké školy, výzkumné ústavy, podniky a jiné socioekonomické subjekty ze všech zemí, včetně třetích zemí, za podmínek stanovených v nařízení (EU) XX/2012 (pravidla pro účast). V rámci všech výše popsaných činností bude pozornost věnována podpoře významné účasti podniků, zejména malých a středních podniků, a rovněž ostatních socioekonomických subjektů v zájmu úspěšného provedení a dopadu akcí „Marie Curie“. V rámci všech akcí „Marie Curie“ je podporována dlouhodobá spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi a soukromým sektorem s přihlédnutím k ochraně práv duševního vlastnictví. V případě potřeby je zachována možnost zacílit určité činnosti na základě programu, pokud jde o konkrétní společenské výzvy, typy výzkumných a inovačních institucí nebo zeměpisné lokality, s cílem reagovat na vývoj evropských požadavků s ohledem na dovednosti, odbornou přípravu v oblasti výzkumu, profesní rozvoj a sdílení poznatků. V zájmu otevřenosti pro všechny zdroje talentu budou zajištěna obecná opatření k odstranění případného narušení při přístupu ke grantům, například podporou rovných příležitostí ve všech akcích „Marie Curie“ a stanovením směrných čísel pro účast žen a mužů. Program mimoto podpoří výzkumné pracovníky, aby mohli upevnit svůj kariérní postup a aby bylo zajištěno, že mohou dosáhnout odpovídající rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, přičemž bude zohledněna jejich rodinná situace, a s cílem přispět k snazšímu návratu k profesní dráze v oblasti výzkumu po přestávce. Zásady Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, které podporují otevřený nábor a přitažlivé pracovní podmínky, budou muset být schváleny a dodržovány všemi účastníky, jimž budou poskytnuty finanční prostředky. K dalšímu zlepšení šíření informací a zapojení veřejnosti se bude od příjemců podpory v rámci akcí Marie Curie vyžadovat, aby naplánovali vhodné informační činnosti určené široké veřejnosti. Tento plán bude posouzen během procesu hodnocení a rovněž během následné kontroly projektu. 4. Výzkumné infrastruktury Činnosti se zaměří na rozvoj evropských výzkumných infrastruktur do roku 2020 a v dalším období, podporu jejich inovačního potenciálu a lidského kapitálu a posílení evropské politiky. Bude se usilovat o koordinaci se zdroji financování soudržnosti s cílem zajistit synergie a jednotný přístup při rozvoji výzkumných infrastruktur. 4.1. Rozvoj evropských výzkumných infrastruktur do roku 2020 a v dalším období 4.1.1. Rozvoj nových výzkumných infrastruktur světové úrovně[18] Cílem je zajistit zavedení, dlouhodobou udržitelnost a účinné fungování výzkumných infrastruktur určených Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a ostatních výzkumných infrastruktur světové úrovně, které Evropě pomohou reagovat na velké problémy v oblasti vědy, průmyslu a společnosti. V rámci tohoto cíle bude pozornost věnována konkrétně infrastrukturám, které zřizují nebo které zřídily svou správu, například na základě konsorcia evropské výzkumné infrastruktury (ERIC), nebo jakoukoli rovnocennou strukturu na evropské nebo mezinárodní úrovni. Financování Unie případně přispěje k: a) přípravné fázi budoucích infrastruktur (např. podrobné konstrukční plány, právní ujednání, víceleté plánování); b) fázi zavádění (např. práce v oblasti VaV a technická práce uskutečňovaná společně s průmyslem a uživateli, rozvoj regionálních partnerských zařízení usilujících o vyváženější rozvoj Evropského výzkumného prostoru) a/nebo c) provozní fázi (např. činnosti v oblasti přístupu, zpracování údajů, informování, odborné přípravy a mezinárodní spolupráce). Tato činnost podpoří rovněž projektové studie týkající se nových výzkumných infrastruktur, a to prostřednictvím přístupu zdola nahoru. 4.1.2. Integrace a otevření stávajících vnitrostátních výzkumných infrastruktur celoevropského významu Cílem je otevřít klíčové vnitrostátní výzkumné infrastruktury všem výzkumným pracovníkům, z akademické oblasti i průmyslu, a zajistit jejich optimální využívání a společný rozvoj. Unie podpoří sítě, které v evropském měřítku spojují a integrují klíčové vnitrostátní výzkumné infrastruktury. Financování bude poskytnuto zejména na podporu nadnárodního a virtuálního přístupu výzkumných pracovníků a harmonizace a zlepšení služeb, které infrastruktury poskytují. Takovouto podporu bude potřebovat přibližně stovka sítí infrastruktur ve všech oblastech vědy a techniky, přičemž přístup k těmto zařízením bude využívat až dvacet tisíc výzkumných pracovníků ročně. 4.1.3. Rozvoj, zavedení a fungování elektronických infrastruktur založených na IKT[19] Cílem je dosáhnout do roku 2020 jednotného a otevřeného evropského prostoru pro internetový výzkum, kde výzkumní pracovníci využívají při vytváření sítí a výpočtech přední, všudypřítomné a spolehlivé služby, a bezproblémového a otevřeného přístupu k prostředí elektronické vědy a globálním zdrojům dat. K dosažení tohoto cíle bude podpora poskytnuta světovým výzkumným a vzdělávacím sítím poskytujícím pokročilé, standardizované a přizpůsobitelné mezidoménové služby na žádost; síťovým a cloud infrastrukturám poskytujícím prakticky neomezenou kapacitu v oblasti výpočtů a zpracovávání údajů jakož i ekosystému superpočítačových zařízení vyvíjejících se směrem k exa-kapacitě a také infrastruktuře v oblasti programového vybavení a služeb, například simulace a vizualizace a nástrojům spolupráce fungujícím v reálném čase a interoperabilní, otevřené a důvěryhodné infrastruktuře vědeckých údajů. 4.2. Podpora inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur a jejich lidského kapitálu 4.2.1. Využívání inovačního potenciálu výzkumných infrastruktur Cílem je podněcovat inovace v samotných infrastrukturách i v dodavatelském a uživatelském odvětví. Za tímto účelem bude podpora poskytnuta a) partnerstvím s průmyslem v oblasti VaV k rozvoji kapacit Unie a průmyslovým dodávkám v oblastech špičkových technologií, jako je vědecké vybavení nebo IKT; b) veřejným zakázkám v předkomerční fázi zadávaným subjekty v oblasti výzkumných infrastruktur s cílem posunout kupředu inovace a působit jako první osvojitelé technologií; c) podněcování využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu, například pokusných zkušebních zařízení nebo znalostních center, a d) podněcování začleňování výzkumných infrastruktur do místních, regionálních a světových inovačních ekosystémů. Akce Unie zvýší rovněž využívání výzkumných infrastruktur, zejména elektronických infrastruktur, pro veřejné služby, sociální inovace, kulturu a vzdělávání. 4.2.2. Posílení lidského kapitálu výzkumných infrastruktur Složitost výzkumných infrastruktur a plné využívání jejich potenciálu vyžaduje u jejich správců, inženýrů a techniků a rovněž uživatelů náležité dovednosti. Financování Unie podpoří odbornou přípravu pracovníků, kteří řídí a provozují výzkumné infrastruktury celoevropského významu, výměnu pracovníků a osvědčených postupů mezi zařízeními a přiměřené zajištění lidských zdrojů v klíčových disciplínách, včetně vzniku zvláštních vzdělávacích programů. 4.3. Posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce 4.3.1. Posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur Cílem je využít synergie mezi iniciativami jednotlivých členských států a iniciativami Unie zakládáním partnerství mezi příslušnými tvůrci politik a orgány pro financování (např. ESFRI, reflexní skupina pro elektronické infrastruktury (e-IRG), organizace EIROfora, vnitrostátní orgány veřejné správy), rozvíjet doplňkovost a spolupráci mezi výzkumnými infrastrukturami a činnostmi provádějícími ostatní politiky Unie (jako je regionální politika, politika soudržnosti, průmyslová, zdravotní, zaměstnanecká nebo rozvojová politika) a zajistit koordinaci mezi různými zdroji financování Unie. Akce Unie podpoří rovněž průzkum, monitorování a hodnocení výzkumných infrastruktur na úrovni Unie a rovněž příslušné politické studie a úkoly v oblasti komunikace. 4.3.2. Usnadnění strategické mezinárodní spolupráce Cílem je usnadnit rozvoj světových výzkumných infrastruktur, tj. výzkumných infrastruktur, které vyžadují financování a dohody v celosvětovém měřítku. Cílem je rovněž usnadnit spolupráci evropských výzkumných infrastruktur s mimoevropskými protějšky, zajistit jejich celosvětovou interoperabilitu a dosah a usilovat o mezinárodní dohody o vzájemném využívání, otevřenosti nebo spolufinancování infrastruktur. V tomto ohledu se bude náležitě přihlížet k doporučením „Carnegie Group“ složené z vysokých úředníků pro globální výzkumné infrastruktury. Pozornost bude věnována rovněž zajištění náležité účasti Unie na koordinaci s mezinárodními subjekty, jako je OSN nebo OECD. 4.4. Zvláštní aspekty provádění Během provádění budou konzultovány odborné poradní skupiny a rovněž zúčastněné strany a poradní subjekty, například ESFRI a e-IRG. Při provádění se bude uplatňovat třístupňový přístup: zdola nahoru, není-li znám přesný obsah a partnerství projektů; cílený, jsou-li náležitě vymezeny zvláštní výzkumné infrastruktury a/nebo komunity; a konkrétní příjemci, je-li například provozovateli nebo provozovatelům infrastruktury (či jejich sdružení) poskytnut příspěvek na provozní náklady. Cíle v rámci dvou posledně uvedených činností budou sledovány prostřednictvím vlastních zvláštních akcí a případně prostřednictvím akcí v rámci první činnosti. Část II Vedoucí postavení v průmyslu 1. Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích Obecné informace Úspěšné zvládnutí a zavádění základních technologií ze strany evropského průmyslu je klíčovým faktorem při posilování produktivity a inovační schopnosti Evropy a zajištění toho, aby Evropa měla vyspělou, udržitelnou a konkurenceschopnou ekonomiku, globální vedoucí postavení v odvětví špičkových technologií a schopnost rozvíjet jedinečná řešení společenských výzev. Jako nedílná součást financování budou s výzkumem a vývojem spojeny inovační činnosti. Integrovaný přístup ke klíčovým základním technologiím Důležitým prvkem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ jsou klíčové základní technologie, vymezené jako mikroelektronika a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie, biotechnologie, pokročilé materiály a pokročilé výrobní systémy[20]. Mnoho inovativních výrobků zahrnuje několik těchto technologií současně, a to jako jednotlivé nebo vestavěné části. Ačkoliv každá technologie zajišťuje technologické inovace, celkový přínos vyplývající ze spojení řady základních technologií může vést rovněž k technologickým skokům. Využívání průřezových klíčových základních technologií zvýší konkurenceschopnost výrobků a jejich dopad. Budou proto využívány četné interakce těchto technologií. Vyhrazená podpora bude poskytnuta rozsáhlým pilotním a demonstračním projektům. To bude zahrnovat průřezové činnosti, které spojují a začleňují různé individuální technologie, což povede k ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je připraven pro trh. Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností, a provádění bude proto zajištěno zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. Za tím účelem a prostřednictvím zvláštní struktury řízení bude vypracován společný pracovní program pro průřezové činnosti v oblasti klíčových základních technologií. S ohledem na potřeby trhu a požadavky společenských výzev se tento plán zaměří na poskytování obecných stavebních bloků klíčových základních technologií pro různé oblasti použití, včetně společenských výzev. Zvláštní aspekty provádění Inovační činnosti budou zahrnovat integraci jednotlivých technologií, prokázání schopnosti vyrábět a dodávat inovativní výrobky a služby, uživatelské a zákaznické pilotní projekty k prokázání proveditelnosti a přidané hodnoty a rozsáhlé demonstrační projekty k snazšímu zavádění výsledků výzkumu na trh. Různé individuální technologie budou integrovány, což povede k ověření technologie v průmyslovém prostředí za účelem úplného a způsobilého systému, který je připraven pro trh. Předpokladem bude významné zapojení soukromého sektoru do těchto činností, a provádění bude proto zajištěno zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru. Technologický podnět výzkumných a inovačních iniciativ doplní opatření na straně poptávky. To zahrnuje co nejlepší využívání veřejných zakázek v oblasti inovací; vypracování náležitých technických norem; soukromou poptávku a zapojení uživatelů do vytváření trhů, které jsou příznivější pro inovace. Zejména v případě nanotechnologií a biotechnologií bude cílem zapojení zúčastněných stran a široké veřejnosti zvýšení informovanosti o přínosech a rizicích. Při zavádění těchto technologií se bude systematicky věnovat pozornost posouzení bezpečnosti a řízení celkových rizik. Tyto činnosti doplní podporu pro výzkum a inovace v oblasti základních technologií, kterou mohou poskytovat vnitrostátní nebo regionální orgány na základě fondů politiky soudržnosti, v rámci strategií inteligentní specializace. Iniciativy v oblasti strategické mezinárodní spolupráce se budou uskutečňovat v oblastech společných zájmů a přínosů s předními partnerskými zeměmi. Význam pro základní a průmyslové technologie má obzvláště (nikoli však výhradně) – vypracování celosvětových norem, – odstranění překážek v průmyslovém využití a podmínkách obchodu, – bezpečnost výrobků založených na nanotechnologiích a biotechnologiích, – vývoj materiálů a metod k snižování spotřeby energie a zdrojů, – iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce vedené průmyslem v rámci výrobní komunity a – interoperabilita systémů. 1.1. Informační a komunikační technologie (IKT) Řada směrů činnosti se bude zaměřovat na výzvy související s vedoucím postavením v průmyslu a technologiích v oblasti IKT a bude zahrnovat obecné výzkumné a inovační programy týkající se IKT, do nichž patří: 1.1.1. Nová generace součástí a systémů: navržení pokročilých a inteligentních vestavěných součástí a systémů Cílem je zachovat a posílit vedoucí postavení Evropy v oblasti technologií souvisejících s inteligentními vestavěnými součástmi a systémy. To zahrnuje rovněž mikro-nano-biosystémy, organickou elektroniku, rozsáhlou integraci, základní technologie pro Internet věcí[21], včetně platforem podporujících poskytování vyspělých služeb, inteligentní integrované systémy, systémy systémů a vytváření složitých systémů. 1.1.2. Nová generace výpočetní techniky: zdokonalené počítačové systémy a technologie Cílem je zvýšit evropská aktiva v oblasti architektury procesoru a systému, technologií pro propojení a lokalizaci dat, cloud computing, paralelních výpočtů a simulačních programů pro všechny segmenty trhu výpočetní techniky. 1.1.3. Budoucí internet: infrastruktury, technologie a služby Cílem je posílit konkurenceschopnost evropského průmyslu při vývoji, osvojování a formování internetu nové generace, který postupně nahradí stávající infrastruktury pro webové, pevné a mobilní sítě a služby a umožní propojení bilionů zařízení (Internet věcí) mezi mnoha provozovateli a doménami, jež změní způsob, jakým sdělujeme, získáváme a využíváme poznatky. To zahrnuje výzkum a inovace v oblasti sítí, programového vybavení a služeb, počítačové bezpečnosti, ochrany soukromí a důvěry, bezdrátových[22] komunikačních a všech optických sítí, imerzivních interaktivních multimédií a propojeného podniku budoucnosti. 1.1.4. Technologie obsahu a řízení informací: IKT pro digitální obsah a tvořivost Cílem je poskytnout odborníkům a občanům nové nástroje pro vytváření, využívání a uchovávání všech forem digitálního obsahu v jakémkoli jazyce a pro modelování, analyzování a vizualizaci ohromného množství údajů, včetně propojených dat. To zahrnuje nové technologie pro jazyky, výuku, interakce, digitální uchovávání, přístup k obsahu a analytiku; inteligentní systémy řízení informací založené na pokročilých technologiích v oblasti vyhledávání informací, strojového učení, statistické analýzy a vizuálních výpočtů. 1.1.5. Zdokonalená rozhraní a roboty: robotika a inteligentní prostory Cílem je posílit evropské vědecké a průmyslové vedoucí postavení v oblasti průmyslové a servisní robotiky, kognitivních systémů, zdokonalených rozhraní a inteligentních prostorů a strojů schopných vnímání, v návaznosti na vyšší výkonnost v oblasti výpočtů a vytváření sítí a pokrok s ohledem na schopnost vytvářet systémy, které jsou schopny se učit, přizpůsobovat a reagovat. 1.1.6. Mikroelektronika a nanoelektronika a fotonika Cílem je využít excelenci Evropy v této klíčové základní technologii a podporovat konkurenceschopnost a vedoucí postavení jejího průmyslu na trhu. Činnosti budou zahrnovat rovněž výzkum a inovace v oblasti návrhu, vyspělé procesy, pilotní projekty týkající se tovární výroby, související výrobní technologie a demonstrace k ověření technologického rozvoje a inovativních obchodních modelů. Těchto šest hlavních směrů činnosti má podle očekávání pokrýt celou škálu potřeb. To bude zahrnovat vedoucí průmyslové postavení v oblasti obecně použitelných řešení, výrobků a služeb založených na IKT, jež jsou nezbytné k vyřešení velkých společenských výzev, a rovněž výzkumné a inovační programy v oblasti IKT založené na aplikacích, jež budou podporovány společně s příslušnou společenskou výzvou. Do každého z šesti hlavních směrů činnosti jsou zahrnuty rovněž výzkumné infrastruktury specifické pro IKT, jako jsou živé laboratoře pro rozsáhlé experimentování a infrastruktury pro výchozí klíčové základní technologie a jejich začlenění do pokročilých výrobků a inovativních inteligentních systémů, včetně zařízení, nástrojů, podpůrných služeb, sterilních prostor a přístupu k slévárnám pro výrobu prototypů. 1.2. Nanotechnologie 1.2.1. Vývoj nanomateriálů, nanopřístrojů a nanosystémů nové generace Rozvoj a začleňování poznatků na křižovatkách různých vědeckých oborů se zaměřením se na zcela nové výrobky, které umožňují udržitelná řešení v široké škále odvětví. 1.2.2. Zajištění bezpečného vývoje a používání nanotechnologií Urychlení vědeckých poznatků o jejich možném dopadu na zdraví nebo na životní prostředí pro aktivní, vědecky podložené řízení nanotechnologií a poskytnutí ověřených vědeckých nástrojů a platforem pro posuzování nebezpečí, expozice a rizik a jejich řízení během celého životního cyklu nanomateriálů a nanosystémů. 1.2.3. Rozvoj společenského rozměru nanotechnologií Řešení potřeb lidí a fyzické infrastruktury v oblasti zavádění nanotechnologií a zaměření se na řízení nanotechnologií ve prospěch společnosti. 1.2.4. Účinná syntéza a výroba nanomateriálů, nanosoučástí a nanosystémů Zaměření se na nové pružné, přizpůsobitelné a opakovatelné jednotkové operace, inteligentní integraci nových a stávajících procesů a rovněž rozšíření k dosažení hromadné výroby výrobků a víceúčelových zařízení, jež zajišťuje účinné předávání znalostí pro průmyslové inovace. 1.2.5. Rozvoj technik k zvýšení kapacity, metod měření a měřicího zařízení Zaměření se na výchozí technologie, podporu rozvoje a zavádění složitých nanomateriálů a nanosystémů na trh, včetně charakterizace a manipulace hmoty v nanoměřítku, modelování, počítačového navrhování a pokročilého inženýrství na úrovni atomů. 1.3. Pokročilé materiály 1.3.1 Průřezové a základní materiálové technologie Výzkum v oblasti funkčních materiálů, multifunkčních materiálů, jako jsou samoopravné nebo biokompatibilní materiály a strukturální materiály, pro inovace ve všech průmyslových odvětvích, zejména pro trhy vysoké hodnoty. 1.3.2. Vývoj a přeměna materiálů Výzkum a vývoj k zajištění účinného a udržitelného rozšíření s cílem umožnit průmyslovou výrobu budoucích výrobků, například v kovozpracujícím a chemickém průmyslu. 1.3.3. Řízení materiálových složek Výzkum a vývoj týkající se nových a inovativních technik a systémů, spojování, adheze, oddělování, seskupování, samostatného seskupování a rozdělování, rozpadu a rozložení. 1.3.4. Materiály pro udržitelný průmysl Vývoj nových výrobků a aplikací a chování spotřebitele, jež snižují spotřebu energie a usnadňují nízkouhlíkovou výrobu, jakož i intenzifikace procesů, recyklace, odstranění znečištění a materiály s vysokou přidanou hodnotou pocházející z odpadů a regenerace. 1.3.5. Materiály pro tvůrčí odvětví Použití navrhování a vývoje konvergujících technologií k vytváření nových obchodních příležitostí, včetně zachování evropských materiálů historické nebo kulturní hodnoty. 1.3.6. Metrologie, charakterizace, normalizace a kontrola jakosti Podpora technologií jako charakterizace, nedestruktivní vyhodnocování a prediktivní modelování výkonnosti pro pokrok v oblasti materiálových věd a inženýrství. 1.3.7. Optimalizace používání materiálů Výzkum a vývoj za účelem ověření alternativ používání materiálů a inovativních obchodních modelů. 1.4. Biotechnologie 1.4.1. Podpora špičkových biotechnologií jako hybných sil budoucích inovací Cílem je položit základy pro to, aby evropský průmysl zůstal v popředí inovací, rovněž ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. To zahrnuje vývoj nových nástrojů jako syntetická biologie, bioinformatika, biologie systémů a využití sbližování s ostatními základními technologiemi, jako jsou nanotechnologie (např. bionanotechnologie) a IKT (např. bioelektronika). Tyto a další špičkové oblasti si zaslouží náležitá opatření, pokud jde o výzkum a vývoj, s cílem usnadnit účinný přenos a zavádění do nových aplikací (systémy dávkování léčiv, biosenzory, biočipy atd.). 1.4.2. Biotechnologické průmyslové procesy Cíl je dvojí: na straně jedné umožnit, aby evropský průmysl (např. chemický, zdravotnický, těžební, energetický, celulózový a papírenský, textilní, škrobárenský, potravinářský) vyvíjel nové výrobky a procesy, které odpovídají potřebám průmyslu a společnosti, a konkurenceschopné a zdokonalené alternativy založené na biotechnologiích k nahrazení zavedených výrobků a procesů; na straně druhé využít potenciál biotechnologií k odhalování, monitorování, prevenci a odstranění znečištění. To zahrnuje výzkum a inovace v oblasti enzymatických a metabolických pochodů, návrh biologických procesů, lepší fermentaci, předchozí a následné zpracování, pochopení dynamiky mikrobiálních společenství. To bude zahrnovat rovněž vývoj prototypů za účelem posouzení realizovatelnosti vyvinutých výrobků a procesů z technického a ekonomického hlediska. 1.4.3. Inovativní a konkurenceschopné platformové technologie Cílem je vyvíjet platformové technologie (jako je genomika, metagenomika, proteomika, molekulární nástroje) zajišťující vedoucí postavení a konkurenční výhodu v řadě hospodářských odvětví. To zahrnuje aspekty, jako je podpora vývoje biologických zdrojů s optimálními vlastnostmi a aplikací překračujících konveční alternativy, umožnění přezkoumání, pochopení a udržitelného využívání suchozemské a mořské biologické rozmanitosti pro nové aplikace a podpora vývoje biotechnologických řešení v oblasti zdravotní péče (např. diagnostika, biologické materiály, biolékařské přístroje). 1.5. Pokročilá výroba a zpracování 1.5.1. Technologie pro továrny budoucnosti Podpora udržitelného průmyslového růstu usnadněním strategického přechodu Evropy od výroby založené na nákladech k přístupu založenému na vytváření vysoké přidané hodnoty. To vyžaduje vyřešení problému souvisejícího s výrobou většího množství při současné nižší spotřebě materiálů, s menší spotřebou energie a při vzniku menšího množství odpadů a znečištění. Pozornost se zaměří na vývoj a integraci adaptivních výrobních systémů budoucnosti, se zvláštním důrazem na potřeby evropských malých a středních podniků, v zájmu dosažení pokročilých a udržitelných výrobních systémů a procesů. 1.5.2. Technologie umožňující energeticky účinné budovy Snížení spotřeby energie a emisí CO2 vývojem a zaváděním udržitelných stavebních technologií, prováděním a reprodukcí opatření pro větší využívání energeticky účinných systémů a materiálů v nových, rekonstruovaných a dodatečně vybavených budovách. Klíčem při řešení problému spojeného s přechodem na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v Evropě do roku 2020 a dosažením energeticky účinného dálkového vytápění zapojením široké škály zúčastněných stran jsou aspekty životního cyklu a rostoucí význam koncepcí „navrhni, postav, provozuj“. 1.5.3. Udržitelné a nízkouhlíkové technologie v energeticky náročných zpracovatelských odvětvích Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelských odvětví, jako jsou chemické látky, celulóza a papír, sklo nebo neželezné kovy a ocel, výrazným zvýšením účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a snížením dopadu těchto průmyslových činností na životní prostředí. Pozornost se zaměří na vývoj a ověření základních technologií pro inovativní látky, materiály a technologická řešení pro výrobky a procesy s nízkými emisemi uhlíku a méně energeticky náročné procesy a služby v celém hodnotovém řetězci, jakož i přijetí výrobních technologií a postupů s mimořádně nízkými emisemi uhlíku k dosažení konkrétního omezení emisí skleníkových plynů. 1.5.4. Nové, udržitelné obchodní modely Meziodvětvová spolupráce na koncepcích a metodách pro „znalostní“ specializovanou výrobu může podpořit tvořivost a inovace se zaměřením na obchodní modely v přístupech upravených podle potřeb, které lze přizpůsobit požadavkům globálních hodnotových řetězců a sítí, měnícím se trhům a vznikajícím a budoucím průmyslovým odvětvím. 1.6. Vesmír 1.6.1. Umožnění evropské konkurenceschopnosti, nezávislosti a inovací v činnostech v oblasti vesmíru Cílem je udržet vedoucí úlohu v oblasti vesmíru v celosvětovém měřítku zachováním a rozvojem konkurenceschopného kosmického průmyslu a výzkumné obce a podporou inovací založených na vesmírných technologiích. 1.6.1.1. Zachování konkurenceschopného kosmického průmys