ISSN 1831-0788
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
2013
CS
Zvláštní zpráva č. 12
MOHOU KOMISE A  ČLENSKÉ STÁTY PROKÁZAT, 
ŽE ROZPOČTOVÉ PROSTŘEDKY EU PŘIDĚLENÉ 
NA POLITIKU ROZVOJE VENKOVA JSOU DOBŘE 
VYNAKLÁDÁNY? 

MOHOU KOMISE A  ČLENSKÉ STÁTY 
PROKÁZAT, ŽE ROZPOČTOVÉ 
PROSTŘEDKY EU PŘIDĚLENÉ NA 
POLITIKU ROZVOJE VENKOVA JSOU 
DOBŘE VYNAKLÁDÁNY?Zvláštní zpráva č. 12  2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Lucemburk
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 12  2013
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2013
ISBN 978-92-9241-424-5
doi:10.2865/51060
© Evropská unie, 2013
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?3
OBSAH
Body
 GLOSÁŘ
I–VII  SHRNUTÍ
1–14 ÚVOD
7–14   POLITIKA ROZVOJE VENKOVA A  SPOLEČNÝ RÁMEC PRO MONITOROVÁNÍ  
A HODNOCENÍ (CMEF)
15–18 ROZSAH A  KONCEPCE AUDITU
19–75  PŘIPOMÍNKY
19–34   JE JASNĚ UVEDENO, ČEHO SE MÁ POMOCÍ VÝDAJŮ NA ROZVOJ VENKOVA DOSÁHNOUT?
22–25   V RÁMCI POLITIKY EU PRO ROZVOJ VENKOVA NEJSOU VYČÍSLENY CÍLE ANI STANOVENY CÍLOVÉ HODNOTY: TO 
BY MĚLY ZAJISTIT ČLENSKÉ STÁTY V  PROGRAMECH ROZVOJE VENKOVA…
26–34   … AVŠAK V  TĚCHTO PROGRAMECH NEBYLY DOSTATEČNĚ STANOVENY KONKRÉTNÍ CÍLE A  CÍLOVÉ HODNOTY 
PRO VÝSLEDKY
35–57   BYLY ZVEŘEJNĚNY SPOLEHLIVÉ INFORMACE O  TOM, ČEHO BYLO PROSTŘEDNICTVÍM VÝDAJŮ DOSAŽENO 
A NAKOLIK EFEKTIVNĚ?
37–42  ÚDAJE SPOLEČNÝCH MONITOROVACÍCH UKAZATELŮ NEJSOU DOSTATEČNĚ SPOLEHLIVÉ
43–45   HODNOCENÍ V  POLOVINĚ OBDOBÍ NEPOSKYTLY DOSTATEČNĚ PODLOŽENÉ ZÁVĚRY O  ÚČINCÍCH OPATŘENÍ 
ROZVOJE VENKOVA
46–50   KOMISE PŘIPOMÍNALA ČLENSKÝM STÁTŮM, ABY ZLEPŠILY MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ, A  O TOM, NA CO SE 
VYNAKLÁDÁ ROZPOČET EU, JSOU K  DISPOZICI UŽITEČNÉ INFORMACE…
51–57   … ALE VYKAZOVÁNÍ DOSAŽENÝCH VÝSLEDKŮ PROKAZUJÍCÍCH, ŽE ROZPOČET EU BYL DOBŘE VYNALOŽEN, JE 
NEDOSTATEČNÉ
44
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?58–75   BYLY INFORMACE Z  MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ VYUŽITY KE ZVÝŠENÍ ÚČELNOSTI A  EFEKTIVNOSTI 
VÝDAJŮ?
61–62   KOMISE NEZOHLEDNILA EFEKTIVNOST OPATŘENÍ PŘI PRVOTNÍM SCHVALOVÁNÍ PRV
63–64   ČLENSKÉ STÁTY VYUŽILY INFORMACE Z  MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ KE ZLEPŠENÍ ČERPÁNÍ PROSTŘEDKŮ…
65–75   … ALE MÁLOCO NASVĚDČUJE TOMU, ŽE ČLENSKÉ STÁTY A  KOMISE VYUŽÍVAJÍ INFORMACE O  VÝSLEDCÍCH KE 
ZLEPŠENÍ ÚČELNOSTI NEBO EFEKTIVNOSTI OPATŘENÍ
76–87 ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA  – STAV CÍLOVÝCH HODNOT UKAZATELŮ VÝSLEDKŮ V  PRV A  ÚDAJE 
POSKYTNUTÉ ČLENSKÝMI STÁTY V  JEJICH VÝROČNÍCH ZPRÁVÁCH 
O POKROKU ZA ROK 2011
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?5
Cíl: stanovené výstupy, výsledky a dopady, kterých se má pomocí „intervence“ dosáhnout.
CMEF : společný rámec pro monitorování a hodnocení ( Common Monitoring and Evaluation Framework ).
Diverzifikační opatření : tři opatření  v oblasti politiky rozvoje venkova, jejichž cílem je diverzifikace hospo -
dářství venkova:  „diverzifikace činností nezemědělské povahy“, „podpora zakládání a rozvoje mikropodniků“ 
a „podpora cestovního ruchu“.
Dopady : dlouhodobější socioekonomické a environmentální účinky. 
Efekt mrtvé váhy: situace, kdy by byl dotovaný projekt zcela nebo zčásti realizován i bez grantové podpory. 
Efektivnost : dosažení nejlepšího vztahu mezi účelností a náklady.
Hodnocení : pravidelné shromažďování a analýza důkazů s cílem dospět k závěru o účelnosti a efektivnosti 
„intervencí“. Může zahrnovat posouzení relevantnosti, koherence a evropské přidané hodnoty příslušné politiky. 
(Veřejná) intervence : určitá akce, např. „operace“, „opatření“, program nebo projekt realizovaný nebo financo -
vaný orgánem veřejné správy.
Monitorování : pravidelné ověřování zdrojů, výstupů a výsledků „intervencí“.
Opatření : systém podpory k provádění určité politiky. Opatření stanoví pravidla pro „operace“, které lze 
financovat. 
Operace : projekt, zakázka nebo jiná akce financovaná v rámci „opatření“.
Osa : rozvoj venkova v programovém období 2007–2013 se realizuje v rámci tří tematických os, které předsta -
vují ucelené skupiny opatření pro rozvoj venkova, a jedné horizontální osy zaměřené na přístup Leader (osa 
Leader).
PRV : program rozvoje venkova, programový dokument, který vypracoval členský stát k plánování a provádění 
politiky rozvoje venkova EU. Program rozvoje venkova lze vypracovat na regionální nebo celostátní úrovni 
a schvaluje jej Komise.
Řádné finanční řízení : řízení rozpočtu EU v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
Řídicí orgán : národní nebo regionální orgán určený členským státem, aby řídil program rozvoje venkova (PRV).
Sdílené řízení : způsob plnění rozpočtu EU, kdy Komise deleguje úkoly související s plněním rozpočtu na člen -
ské státy, ale konečná odpovědnost zůstává Komisi.
Strategické směry Společenství : rozhodnutí Rady, které určuje priority Evropské unie v oblasti rozvoje 
venkova. GLOSÁŘ
66
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Účelnost : dosažení stanovených cílů.
Ukazatel : měřitelná veličina týkající se cíle, která poskytuje užitečné informace umožňující posoudit, do jaké 
míry bylo cíle dosaženo.
Výsledky : přímé účinky nebo změny vyvolané „intervencí“. 
Výstupy : to, co  se vytvoří se zdroji přidělenými na určitou „intervenci“.
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?7
SHRNUTÍ
I.
Evropská unie přidělila na dosažení cílů v oblasti roz -
voje venkova v  programovém období 2007–2013 téměř 
100 miliard EUR. Tento audit zkoumal, zda Komise 
a členské státy mohou prokázat, že rozpočtové pro -
středky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou 
dobře vynakládány. Klíčovou roli při tom hraje systém 
monitorování a hodnocení.
II.
Systém monitorování a hodnocení by měl poskytnout 
informace o tom, nakolik jsou výdaje účelné a efektivní 
či nikoliv. Tyto informace slouží také pro vyvozování 
odpovědnosti: sdělují Evropskému parlamentu, Radě 
a veřejnosti, čeho bylo pomocí rozpočtu EU dosaženo, 
a zda byl vynaložen efektivně a účelně v souladu se 
zásadami řádného finančního řízení. Monitorování 
a hodnocení umožňuje určit nedostatky a provést 
změny jak v rámci sedmiletých programových období, 
tak při přípravě budoucích politik, právních předpisů 
a výdajových programů. 
III.
Účetní dvůr ve svých dřívějších zprávách opakovaně 
upozorňoval na závažné nedostatky v  dostupnosti 
a kvalitě informací z monitorování a hodnocení výdajů 
na rozvoj venkova. Tato zpráva shrnuje a rozvíjí před -
cházející zjištění.
IV.
Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise a členské státy 
dostatečně neprokázaly, čeho bylo dosaženo v souvis -
losti s cíli politiky rozvoje venkova, a že chybí jistota, 
že rozpočtové prostředky EU byly dobře vynaloženy. 
8
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?V.
Účetní dvůr zejména zjistil, že:
a) Cíle stanovené pro oblast výdajů na rozvoj venko -
va nejsou dostatečně jasné.
b) Z informací o dosažených výsledcích a z vykáza -
ných výsledků není dostatečně patrné, do jaké 
míry byly splněny nastavené cíle a zda byl rozpo -
čet EU vynaložen účelně a efektivně. 
c) Informace z  monitorování a  hodnocení, které jsou 
k dispozici, nebyly dostatečně využity k tomu, aby 
zlepšily efektivnost a  účelnost výdajů na rozvoj 
venkova.
VI.
Ve zbývající části současného programového  
období (v němž bude proplácení výdajů dokončeno 
v roce 2015) by se v monitorování a hodnocení mohla 
(a měla) učinit určitá zlepšení. Nadcházející progra -
mové období 2014–2020 je pro Komisi a členské 
státy také příležitostí, jak se při rozhodování o kon -
cepci a plánování podpory a následně i výběru ope -
rací a projektů k financování více zaměřit na účelnost 
a efektivnost. VII.
Účetní dvůr proto předkládá následující doporučení:
a) Členské státy a  Komise by měly využít monitoro -
vání a hodnocení k tomu, aby ve zbývající části 
současného programového období zvýšily důraz 
na dosahování výsledků. 
b) Členské státy a Komise by měly nyní podniknout 
taková opatření, aby hodnocení  ex post v roce 2015 
týkající se programového období 2007–2013 po -
skytla kvalitní a srovnatelné informace. 
c) V programovém období 2014–2020 by Komise 
měla zlepšit koncepci rámce CMEF, aby přinášel 
včasnější, relevantnější, spolehlivější a  srovnatel -
nější informace, zejména o účelnosti a efektivnosti 
každého opatření při dosahování výsledků. 
d) Členské státy a Komise by měly zajistit, aby PRV 
na období 2014–2020 poskytovaly lepší základ 
pro řádné finanční řízení, obsahovaly specifické 
a měřitelné cíle a plány monitorování a hodnocení 
efektivnosti a účelnosti programů. 
e) Členské státy by měly zahrnout účelnost a efektiv -
nost do prováděcích systémů PRV v období 2014–
2020, přičemž informace shromážděné pro potře -
by žádostí, výběru a platebního procesu by se 
měly využít i pro účely monitorování a hodnocení. 
f ) Členské státy a Komise by pro větší vyvozování 
odpovědnosti měly zlepšit vykazování informací 
o výsledcích dosažených s pomocí rozpočtu EU 
a provádět systematičtější následnou kontrolu 
v souvislosti se zjištěními z hodnocení. SHRNUTÍ
9
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
1. Evropská unie přidělila na dosažení cílů v oblasti rozvoje venkova v pro -
gramovém období 2007–2013 téměř 100 miliard EUR. Členské státy 
spolufinancovaly programy rozvoje venkova z vlastních zdrojů částkou 
58 miliard EUR.
2. Evropská rada zdůraznila, že každé euro z rozpočtu EU musí být vynalo -
ženo nejen správně, ale také dobře. Při auditech Účetního dvora se však 
soustavně ukazuje, že koncepce a provádění hlavních opatření rozvoje 
venkova dostatečně nezaručují, aby opatření dosahovala cílů této politiky 
tím nejefektivnějším způsobem. Nelze se tedy spolehnout, že systémy 
plnění rozpočtu zajišťují účelné a efektivní vynakládání prostředků. O to 
více je důležité, aby členské státy a Komise prokázaly, jakých výsledků 
bylo v souvislosti s cíli politiky rozvoje venkova dosaženo.
3. Pro zajištění správného vynakládání peněz z rozpočtu EU hraje klíčovou 
roli monitorování a hodnocení. Monitorování spočívá v pravidelném ově -
řování výdajů, výstupů a výsledků, a poskytuje tak aktuální informace 
o tom, zda programy postupují podle plánu. Hodnocení je pravidelné 
shromažďování a analýza důkazů, včetně informací poskytnutých pro 
účely monitorování, umožňující dospět k závěru o účelnosti a efektivnosti 
určitého programu nebo politiky. Na základě informací z monitorování 
a hodnocení o tom, kde se prostředky vynakládají neúčelně anebo nee -
fektivně, lze provést změny v rámci sedmiletých programových období 
a při přípravě budoucích právních předpisů a programů. 
4. Tyto informace slouží také pro vyvozování odpovědnosti: sdělují Evrop -
skému parlamentu, Radě a veřejnosti, čeho bylo pomocí rozpočtu EU 
dosaženo, a zda byl vynaložen efektivně a účelně.ÚVOD
10
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?TABULKA  1
ZJIŠTĚNÍ TÝKAJÍCÍ SE MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ POLITIKY 
ROZVOJE VENKOVA VE ZVLÁŠTNÍCH A  VÝROČNÍCH ZPRÁVÁCH 
ÚČETNÍHO DVORA 
Zvláštní zpráva č. 5/2010
Provádění přístupu Leader 
pro rozvoj venkova Z rozpočtu EU bylo na program Leader+ přiděleno přes 2 miliardy 
EUR a pro období 2007–2013 se počítalo s 5 miliardami EUR. Komise 
prozatím neprokázala účelnost ani efektivnost těchto výdajů… 
Zvláštní zpráva č. 7/2011
Je agroenvironmentální 
podpora dobře nastavena 
a řízena?Cíle byly příliš nekonkrétní na to, aby umožnily posoudit, nakolik 
jich bylo dosaženo. Společný rámec pro monitorování a hodnocení 
znamená pokrok, ale přináší jen málo informací o dosažených 
přínosech pro životní prostředí (přidělený rozpočet: 22 miliard EUR).
Zvláštní zpráva č. 8/2012 
Zacílení podpory určené na 
modernizaci zemědělských 
podniků Společný rámec monitorování a hodnocení … neposkytuje rele -
vantní údaje pro monitorování výsledků, kterých bylo vynaloženými 
prostředky dosaženo. Ukazatele definované v tomto rámci neumož -
ňují sledovat pokrok v dosahování priorit EU, údaje jsou málo spo -
lehlivé a neumožňují provést srovnání mezi jednotlivými členskými 
státy (a/nebo regiony) (přidělený rozpočet: 11 miliard EUR).
Zvláštní zpráva č. 1/2013 
Byla podpora EU potravinář -
skému průmyslu na přidávání 
hodnoty zemědělským pro -
duktům účelná a efektivní?… Komise a členské státy při programování podpory na období 
2014–2020 nemají dostatečný základ pro hodnocení účelnosti  
9 miliard EUR přidělených na opatření. 
Zvláštní zpráva č. 6/2013 
Dosáhly členské státy a Komi -
se opatřeními pro diverzifi -
kaci hospodářství venkova 
efektivnosti nákladů?Nebylo prováděno účinné monitorování a vyhodnocování opatření, 
a existuje tak reálné riziko, že výsledky financování poskytnutého 
na projekty nebudou známy. Opatření nebyla dobře zacílena na 
strategickou prioritu EU spočívající v tvorbě pracovních míst a chy -
bělo aktivní řízení v případech, kdy bylo zjevné, že stanovené cíle 
nebudou splněny (přidělený rozpočet: 5 miliard EUR). 
Výroční zpráva za rok 2011, 
kapitola 10[Generální ředitelství Komise] nestanovila cíle pro provozní činnosti, 
které by se týkaly hospodárnosti (nákladů vstupů) či efektivnosti 
… popis dosažených cílů v oblasti politiky poskytl omezené 
informace o výsledcích a dopadech; spíše než na efekty se zaměřují 
na vstupy a výstupy … vykazování výsledků bylo založeno na 
neúplných údajích, …5. Účetní dvůr přesto opakovaně zjišťuje v dostupnosti a kvalitě informací 
z monitorování a  hodnocení v  oblasti rozvoje venkova závažné nedostat -
ky. Tabulka 1  shrnuje poslední zjištění Účetního dvora týkající se těchto 
nedostatků.
11
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?6. Zahájení nového programového období je pro Komisi a členské státy 
příležitostí, jak tyto nedostatky vyřešit a zavést systémy, které budou 
poskytovat spolehlivé a včasné informace o plnění výdajů v období 
2014–2020. S ohledem na tuto skutečnost Účetní dvůr v rámci tohoto 
auditu shrnuje a rozvíjí svá předchozí zjištění s cílem vyjádřit praktická 
doporučení, která mohou přispět ke zlepšení řádného finančního řízení 
politiky rozvoje venkova v období 2014–2020.
POLITIKA ROZVOJE VENKOVA A  SPOLEČNÝ RÁMEC 
PRO MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ (CMEF)
7. Politika rozvoje venkova EU pro období let 2007 až 2013 je rozdělena do 
tří „tematických os“. Každá osa se skládá z několika opatření, jejichž úče -
lem je dosáhnout cílů této politiky (uvedených dále v této zprávě v ta-
bulce 2 ). Čtvrtá osa, označovaná jako „Leader“, usiluje o  splnění stejných 
cílů prostřednictvím strategií místního rozvoje se zapojením místních 
komunit.
8. EU stanovila „priority pro rozvoj venkova“ ve strategických směrech Spo -
lečenství, resp. rozhodnutí Rady 2006/144/ES1, jež tuto politiku dává do 
kontextu obecnějších cílů EU, zejména göteborských cílů udržitelnosti 
a Lisabonské strategie pro růst a  zaměstnanost. Podle tohoto rozhodnutí 
je „zastřešující prioritou“ prostředků vyčleněných v rámci „osy 3“ například 
vytvářet pracovní příležitosti a podmínky pro růst. 
9. Členské státy vypracovávají programy rozvoje venkova (PRV) na národní 
nebo regionální úrovni. Poté, co tyto programy schválí Komise, je členské 
státy realizují v režimu „sdíleného řízení“. 
10.  Nařízením EU o rozvoji venkova byl ustaven společný rámec pro moni -
torování a hodnocení (CMEF) na období 2007–20132. Jednalo se o nový 
systém, zavedený v  roce 2007, se společnými ukazateli, jež mají zachyco -
vat pokrok při plnění cílů rozvoje venkova tak, aby bylo možné provést 
porovnání jednotlivých PRV a shrnutí údajů. CMEF také vyžaduje, aby ke 
každému programu rozvoje venkova bylo nezávislými hodnotiteli vypra -
cováno hodnocení ex ante , hodnocení v polovině období v roce 2010 
a hodnocení ex post  v roce 2015. 1 Rozhodnutí Rady 
2006/144/ES ze 
dne 20. února 2006 
o strategických směrech 
Společenství pro rozvoj 
venkova (programové období 
2007 až 2013) (Úř. věst. L 55, 
25.2.2006, s. 20).
2 Článek 80 nařízení Rady 
(ES) č. 1698/2005 ze dne 
20. září 2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV)  
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, 
s. 1).
12
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?11.  Nařízení Komise3 stanoví konkrétnější požadavky a uvádí seznam společ -
ných ukazatelů pro základní situace, výstupy, výsledky a dopady. Definice 
ukazatelů, společné hodnoticí otázky a metodické pokyny jsou uvedeny 
v nezávazné „příručce k CMEF“, kterou vydala Komise4.
12.  Úkolem členských států bylo nastavit ve svých programech rozvoje ven -
kova „konkrétní a ověřitelné cíle“ a cílové hodnoty společných ukaza -
telů. Jelikož společné ukazatele nemohou v úplnosti zachytit všechny 
účinky jednotlivých PRV, měly členské státy také stanovit určitý počet 
doplňujících ukazatelů. Mezi další povinnosti členských států patří vy -
tvořit systémy pro shromažďování údajů a organizovat hodnocení. Na 
základě informací z monitorování a hodnocení vypracovávají výroční 
zprávy o pokroku, které by měly popisovat pokrok programu ve vztahu 
ke stanoveným cílům. Řídicí orgány a monitorovací výbory členských 
států mají informace z monitorování a hodnocení využívat ke zlepšení 
kvality programů a jejich provádění.
13.  CMEF je koordinován Komisí. Její zaměstnanci přezkoumávají výroční 
zprávy o pokroku a vypracovávají souhrn údajů z monitorování. Mohou 
jako pozorovatelé zasedat v monitorovacích výborech členských států 
a pořádat výroční jednání s řídicími orgány s cílem prověřit hlavní vý -
sledky jednotlivých PRV za předchozí rok. Komise najímá hodnotitele, 
aby provedli souhrn hodnocení v polovině období a hodnocení ex post , 
a zprávy o tom zveřejňuje. Dále je Komise povinna vypracovat několik 
zpráv, které se týkají provádění a výsledků politiky rozvoje venkova (viz 
bod 51).
14.  Monitorování a hodnocení něco stojí. EU spolufinancuje v členských stá -
tech „technickou pomoc“, která se může vztahovat na náklady související 
se shromažďováním a  zpracováním údajů z  monitorování (zaměstnanci, 
počítačové systémy apod.) a výdaje na studie a hodnocení. Pro období 
2007–2013 byla na technickou pomoc, což zahrnuje také ostatní technic -
ké činnosti, jako je kontrola správnosti výdajů, přidělena částka v objemu 
těsně pod 2 % rozpočtů na PRV (1,9 miliardy EUR). Dodatečné náklady 
přímo vynaložené Komisí se týkají souhrnných zpráv o hodnocení PRV 
členských států v polovině období a hodnocení ex post  a provozní ná -
klady na asistenční službu („helpdesk“) a odborný výbor pro hodnocení5. 3 Nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 
15. prosince 2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla 
pro použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV). 
Úplný seznam společných 
ukazatelů obsahuje  
příloha VIII (Úř. věst. L 368, 
23.12.2006, s. 15).
4 Příručka ke společnému 
rámci monitorování 
a hodnocení. Metodické 
pokyny, Generální ředitelství 
pro zemědělství a rozvoj 
venkova, září 2006.
5 Posouzení nákladů 
technické pomoci nebylo 
součástí tohoto auditu.
13
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
15.  Účetní dvůr zjišťoval, zda Komise a členské státy mohou prokázat, že 
rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou 
dobře vynakládány. Audit se zaměřil na tři podotázky:
a) Je jasně uvedeno, čeho se má pomocí výdajů na rozvoj venkova 
dosáhnout?
b) Byly zveřejněny spolehlivé informace o tom, čeho bylo prostřed -
nictvím výdajů dosaženo a nakolik efektivně?
c) Byly informace z monitorování a hodnocení využity ke zvýšení účel -
nosti a efektivnosti výdajů?
16.  Tento audit se zabýval především nastavením cílů a cílových hodnot 
ukazatelů v programech rozvoje venkova na období 2007–2013 a ná -
sledným zpracováním, vykazováním a využitím informací z monitorování 
a hodnocení. Audit se zaměřil na opatření rozvoje venkova, která Účetní 
dvůr kontroloval od roku 2010. Dohromady na ně připadá 53 % všech 
výdajů na rozvoj venkova plánovaných na období 2007–2013. Stručný 
popis opatření zkontrolovaných Účetním dvorem od roku 2010 a jejich 
cílů a ukazatelů výsledků je uveden v tabulce 2 .ROZSAH A  KONCEPCE AUDITU 
14
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?TABULKA  2
VYBRANÁ OPATŘENÍ V  RÁMCI PRV A  SOUVISEJÍCÍ UKAZATELE 
Cíl osy Vybraná opatření Popis opatření Společné ukazatele výsledků
OSA 1: zlepšit 
konkurenceschopnost 
zemědělství a lesnictví 
podporou restruktura -
lizace, rozvoje a inovacíModernizace zemědělských 
hospodářství
Čl. 20 písm. b) bod i) nařízení 
(ES) č.  1698/2005Dotace na investice do zemědělských strojů 
a vybavení, jako jsou traktory, sklízecí stroje, 
hospodářské budovy, zařízení na skladování 
statkových hnojiv, zavlažovací zařízení apod.—  počet hospodářství zavádě -
jících nové produkty a/nebo 
technologie,
—  nárůst hrubé přidané hodnoty 
v podporovaných hospodářstvích/
podnicích.
Přidávání hodnoty zeměděl -
ským a lesnickým produktům
Čl. 20 písm. b) bod iii) naříze -
ní (ES) č. 1698/2005 Dotace na investice do zařízení na zpracování 
potravin, používaného např. při produkci 
olivového oleje, mléčných výrobků, balení 
ovoce a zeleniny, zpracování masa apod. —  počet podniků zavádějících nové 
produkty a/nebo technologie,
—  nárůst hrubé přidané hodnoty 
v podporovaných podnicích.
OSA 2: zlepšit životní 
prostředí a krajinu 
podporou hospodaření 
s půdouAgroenvironmentální platby
Čl. 36 písm. a) bod iv) naříze -
ní (ES) č. 1698/2005Platby zemědělcům nebo jiným správcům 
půdy, kteří dobrovolně přijmou agroenviron -
mentální závazky po období 5 až 7 let. Platby 
na hektar nebo na jeden kus dobytka kryjí 
dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku 
přijatého závazku (kterým je např. ekologické 
zemědělství, ochrana vodních zdrojů, ochra -
na volně žijících živočichů apod.).Dobře obhospodařovaná plocha 
přispívající:
•	ke	zlepšení	biodiverzity,
•	ke	zlepšení	kvality	vody,	
•	ke	zmírnění	změny	klimatu,	
•	ke	zlepšení	kvality	půdy,	
•		k	prevenci	marginalizace	a	opouš -
tění půdy.
OSA 3: zlepšit kvalitu 
života ve venkovských 
oblastech a povzbudit 
diverzifikaci hospodář -
ské činnostiDiverzifikace činností neze -
mědělské povahy
Čl. 52 písm. a) bod i) nařízení 
(ES) č.  1698/2005Dotace na investice členů zemědělského 
hospodářství, kteří diverzifikují své příjmy 
na nezemědělské činnosti, např. prodejny na 
farmě, agroturistika nebo jiné činnosti.—  zvýšení nezemědělské hrubé 
přidané hodnoty v podporova -
ných podnicích,
—   hrubý počet vytvořených pra -
covních míst (v rozdělení podle 
pohlaví, věku a na zemědělská /
nezemědělská pracovní místa).
Podpora zakládání a rozvoje 
podniků
Čl. 52 písm. a) bod ii) nařízení 
(ES) č.  1698/2005Dotace na investice venkovských mikropod -
niků (s méně než 10 pracovníky a obratem 
pod 2 miliony EUR) nebo na zakládání nových 
mikropodniků.—  hrubý počet vytvořených pra -
covních míst (v rozdělení podle 
pohlaví, věku a na zemědělská /
nezemědělská pracovní místa),
—  zvýšení nezemědělské hrubé 
přidané hodnoty v podporova -
ných podnicích.
Podpora cestovního ruchu
Čl. 52 písm. a) bod iii) naříze -
ní (ES) č. 1698/2005Dotace na investice do turistických ubytova -
cích zařízení a služeb, rekreační infrastruk -
tury (jako jsou turistické stezky a značení 
turistických míst) a propagace venkovské 
turistiky.—  přírůstek v počtu turistů (v členě -
ní podle počtu pobytových nocí 
a počtu denních návštěvníků), 
—   hrubý počet vytvořených pra -
covních míst (v rozdělení podle 
pohlaví, věku a na zemědělská /
nezemědělská pracovní místa).
OSA 4 – LEADER: 
provádění strategií 
pro místní rozvoj 
za účelem dosažení 
cílů jedné nebo více 
ostatních os Čl. 63 písm. a) nařízení (ES) 
č. 1698/2005Podpora pro venkovské komunity určená 
k provádění integrovaných a inovativních 
strategií, které přispívají k dlouhodobému 
udržitelnému rozvoji místních regionů. 
Leader je založen na přístupu zdola, kdy 
rozhodovací pravomoc týkající se vypracování 
a provádění strategií místního rozvoje mají 
místní akční skupiny.—   hrubý počet vytvořených pra -
covních míst (v rozdělení podle 
pohlaví, věku a na zemědělská /
nezemědělská pracovní místa),
—  počet účastníků, kteří úspěšně 
ukončili vzdělávací činnost.
15
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?17.  Auditní práce probíhala od ledna do dubna 2013 a soustředila se na 
dvanáct programů rozvoje venkova, které byly předmětem předchozích 
auditů Účetního dvora6. Výdaje na tyto programy dohromady tvoří mír -
ně přes 50 % celkových výdajů na rozvoj venkova v období 2007–2013. 
Graf  ukazuje, na které PRV se audit vztahoval, a jejich podíl na celkovém 
rozpočtu určeném na rozvoj venkova v uvedeném programovém období. 
18.  Příslušné členské státy a Komise poskytly informace o tom, jaké kroky 
podnikly na základě předchozích auditů Účetního dvora. Účetní dvůr 
také prověřil vydané nejaktuálnější informace z monitorování a hodno -
cení vybraných opatření. Ve většině případů šlo o informace z výroční 
zprávy o pokroku za rok 2011, která byla dokončena ve druhé polovině 
roku 2012. Účetní dvůr přezkoumal, jak Komise řídí CMEF, jak informuje 
o provádění a výsledcích dané politiky, jak provádí dohled u vybraných 
opatření a  PRV a  nakolik využívá informace z  monitorování a  hodnocení 
při schvalování změn v PRV. 6 Pokud Účetní dvůr v rámci 
PRV kontroloval pouze jedno 
opatření (Irsko, Řecko, Litva 
a Portugalsko), nebo pokud 
kontroloval několik PRV 
v jednom členském státě, tyto 
PRV z rozsahu auditu vyňal.
GRAF
VYBRANÉ PROGRAMY ROZVOJE VENKOVA: PŘIDĚLENÝ ROZPOČET 
JAKO PROCENTUÁLNÍ PODÍL NA CELKOVÉM ROZPOČTU (2007–2013)
Česká republika
RumunskoOstatní programy rozvoje 
venkova (nespadající do výběru)Německo – 
Bádensko-Württembersko Španělsko – Andalusie
Francie – kontinentální
(Hexagone) 
Itálie – Kampánie
Lucembursko
Maďarsko
Rakousko
Polsko
Švédsko
Spojené království – Anglie
Zdroj : Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova.
16
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?7 Část I, hlava II, kapitola 7 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 ze dne 
25. června 2002, kterým se 
stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství,  
(Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).JE JASNĚ UVEDENO, ČEHO SE MÁ POMOCÍ VÝDAJŮ 
NA ROZVOJ VENKOVA DOSÁHNOUT? 
19.  Cíle sdělují, čeho se plánuje v rámci dané politiky a programů dosáh -
nout, a umožňují tak rozhodnout, na co se přidělí rozpočtové prostředky, 
a navrhnout a  zavést opatření s  vhodnou rovnováhou mezi očekávanými 
výsledky a náklady. Cíle rovněž poskytují referenční východisko, podle 
kterého lze porovnávat dosažené výsledky. Díky tomu je možné zjis -
tit případy, kdy výsledky nejsou dostatečné, provést nápravná opatření 
a zlepšit účelnost a efektivnost. Dále jsou základem pro posouzení výkon -
nosti, což souvisí s vyvozováním odpovědnosti: umožňují požadovat od 
manažerů prostředků EU odpovědnost za účelné a efektivní vynakládání 
rozpočtu EU. Pro tyto účely by cíle měly být konkrétní, měřitelné, dosaži -
telné, relevantní a časově vymezené (tzv. SMART) v souladu s požadavky 
finančního nařízení EU7.
20.  Cíle by měly především popisovat budoucí situaci, tj. změnu nebo efekt, 
jehož chce politika nebo program dosáhnout. Musejí být vyjádřeny způ -
sobem umožňujícím ověřit, zda jich bylo dosaženo, a musejí být vyčísleny 
nebo mít stanoveny relevantní ukazatele s cílovými hodnotami, aby po -
dle nich bylo možné v rámci programu jednak zajistit optimální využití 
prostředků a jednak řídit opatření (vybírat operace k financování) tak, 
aby se cílů dosahovalo efektivně. 
21.  Při všech svých auditech výkonnosti v oblasti rozvoje venkova Účetní 
dvůr posuzoval, zda cíle stanovené v právních předpisech a programech 
rozvoje venkova byly konkrétní a měřitelné. Účetní dvůr přezkoumal 
odpovědi Komise a členských států na předchozí zjištění a také úpravy, 
které byly následně provedeny ve vybraných 12 programech rozvoje 
venkova. 
V RÁMCI POLITIKY EU PRO ROZVOJ VENKOVA NEJSOU VYČÍSLENY CÍLE 
ANI STANOVENY CÍLOVÉ HODNOTY: TO BY MĚLY ZAJISTIT ČLENSKÉ 
STÁTY V  PROGRAMECH ROZVOJE VENKOVA…
22.  Priority EU v  oblasti rozvoje venkova jsou stanoveny ve strategických 
směrech Společenství a nařízení o rozvoji venkova definuje tři cíle této 
politiky (viz body 7 a 8). Nařízení popisuje různá opatření, jež členské 
státy mohou zavést pro jejich splnění, ale neuvádí konkrétnější cíle k jed-
notlivým opatřením.PŘIPOMÍNKY
17
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
23.  Cíle rozvoje venkova nejsou na úrovni EU vyčísleny. Jsou formulovány 
jako z lepšení  konkurenceschopnosti a podpora diverzifikace, ale jak velké -
ho zlepšení nebo diverzifikace chce EU prostřednictvím svého rozpočtu 
dosáhnout, se neuvádí8. 
24.  Právní předpisy vyžadují, aby členské státy ve svých PRV stanovily „kon -
krétní a ověřitelné cíle a ukazatele“, které „umožňují přesně stanovit 
pokrok, efektivitu a účelnost programu“. Před schválením PRV se musí 
Komise ujistit, že programy jsou „v souladu“ se strategickými směry Spo -
lečenství (prioritami EU) a příslušným nařízením.
25.  Ke splnění každého cíle EU přispívá několik opatření: 16 různých opatření 
usiluje o zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství a lesnictví, což je 
cíl osy 1. Opatření může také přispívat ke splnění více než jednoho cíle: 
například vybavení financované v rámci opatření „modernizace zeměděl -
ských podniků“ (osa 1) může také snižovat dopady zemědělství na životní 
prostředí (cíl osy 2). Proto je potřeba mít jasný plán, jakých výsledků má 
každé opatření dosáhnout, mají-li PRV poskytovat odůvodněný základ 
jednak pro přidělení prostředků, jednak pro řízení opatření tak, aby dosa -
hovalo plánovaných výsledků, a jednak pro informování o jeho účelnosti 
a efektivnosti. 
… AVŠAK V  TĚCHTO PROGRAMECH NEBYLY DOSTATEČNĚ STANOVENY 
KONKRÉTNÍ CÍLE A  CÍLOVÉ HODNOTY PRO VÝSLEDKY 
26.  Jak je uvedeno výše, nařízení EU vyžaduje, aby členské státy stanovily 
konkrétní cíle podle svých jednotlivých potřeb zjištěných ve fázi přípravy 
programu. Až na několik výjimek jsou však formulace cílů PRV obecné 
a nekonkrétní ( podpořit, zlepšit, přispět k, prosazovat atd .). Ty popisují, co 
se v rámci programu má udělat , ale není z nich jasné, jaké situace v bu -
doucnu se má dosáhnout . U takto nekonkrétních cílů není možné určit, 
zda byly dostatečně splněny či nikoliv.
27.  Jak Účetní dvůr zjistil při svých předchozích auditech, nedostatek kon -
krétních cílů v PRV nejen znesnadňuje monitorování a hodnocení, ale 
přispívá i  k tomu, že členské státy se při provádění opatření málo zamě -
řují na jejich účelnost a efektivnost (viz tabulka 1 ).8 To se týká také návrhů 
nařízení Komise pro období 
2014–2020. Ve svém 
stanovisku č. 1/2012 k určitým 
návrhům nařízení týkajících se 
společné zemědělské politiky 
na období 2014–2020 Účetní 
dvůr uvádí, že návrhy stanoví 
„nesourodý a velmi široký 
soubor cílů  … není jasné … 
čeho chtějí [tyto cíle] na úrovni 
EU dosáhnout. Účetní dvůr se 
domnívá, že politice rozvoje 
venkova by prospěl méně 
složitý a přesnější soubor cílů, 
který by zahrnoval jasné cílové 
hodnoty (očekávané výsledky 
a dopady a rovněž příslušné 
ukazatele). To by pomohlo 
politiku zaměřit na dosahování 
výsledků u klíčových priorit EU “.
18
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?28.  Cílové hodnoty společných ukazatelů výsledků a dopadů, požadované 
CMEF, by měly představovat určité vyčíslení a vyjasnění cílů stanovených 
členskými státy v PRV. Jak je ale uvedeno v následujících bodech,
•	 ne ve všech PRV měly ukazatele stanoveny cílové hodnoty,
•	 pokud cílové hodnoty stanoveny byly, jednalo se o odhady očeká -
vaných výsledků, nikoliv vyčíslené cíle,
•	 ne vždy byly ukazatele (a tím i cílové hodnoty) relevantní z hlediska 
cílů PRV. 
29.  Rumunsko bylo jediným z 12 členských států, který v souladu s požadavky 
CMEF ve svém původním PRV nastavil cílové hodnoty pro všechny uka -
zatele výsledků u vybraného opatření. Přestože v ostatních PRV cílové 
hodnoty chyběly, Komise je schválila. Původní rakouský PRV například 
neměl cílové hodnoty pro ukazatele výstupů a výsledků agroenviron -
mentálního opatření, přestože na toto opatření připadalo 45 % celkových 
výdajů určených na program. 
30.  Pro účely CMEF členské státy počítaly cílové hodnoty k výsledkům jako 
odhad toho, jaké výsledky lze v rámci přidělených prostředků od opatření 
očekávat. Logičtější by bylo nejdříve určit, jakého výsledku je potřeba 
dosáhnout, aby byla splněna určitá potřeba nebo cíl, a pak navrhnout 
příslušné opatření a zjistit, do jaké míry lze danou potřebu nebo cíl s do -
stupnými prostředky splnit.
31.  Některé cílové hodnoty se jeví jako příliš optimistický odhad očekávaných 
výsledků: například podle rumunského PRV mělo být pomocí menších 
investic do cestovního ruchu dosaženo dalších 7,65 milionu návštěv tu -
ristů, což je desetkrát více než v jakémkoliv jiném prověřovaném PRV. 
Tento cíl byl následně snížen o 5 milionů.
19
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?32.  Ne vždy jsou společné ukazatele výsledků relevantní z hlediska cílů PRV 
členských států, takže neumožňují vyčíslit, čeho chce program dosáh -
nout. Například v Bádensku-Württembersku je ukazatel „počet podniků 
zavádějících nové produkty nebo technologie“ z hlediska cílů PRV málo 
relevantní, protože cílová hodnota pro tento ukazatel je pouhých sedm 
podniků z 3 000, které jsou podpořeny v rámci opatření na modernizaci 
zemědělských podniků. V tomto případě byly v PRV zavedeny doplňující 
ukazatele s takovými cílovými hodnotami pro opatření, které skutečně 
jsou z hlediska jeho cílů relevantní, jako například cílová hodnota týkající 
se počtu farem zavádějících chovy prasat, které zajišťují lepší životní pod -
mínky zvířat. Řada PRV však doplňující ukazatele neuplatnila. To je patrné 
například v PRV České republiky, kde ukazatel pro „nové produkty nebo 
technologie“ není považován za relevantní pro opatření „modernizace 
zemědělských podniků“ a  „zvýšení hodnoty zemědělských produktů“, ale 
žádné alternativní ukazatele nebyly pro tato opatření zavedeny.
33.  Tyto nedostatky v  cílových hodnotách ukazatelů a  nekonkrétnost cílů 
popisované výše vedou k tomu, že programy rozvoje venkova jasně ne -
říkají, čeho chtějí dosáhnout. 
34.  Cílové hodnoty společných ukazatelů výstupů a  výsledků by Komisi 
měly umožnit porovnat plánovanou efektivitu jednotlivých PRV (více viz  
bod 61) a provést souhrn cílových hodnot na úrovni EU, aby prezento -
vala výsledky naplánované v rámci politiky rozvoje venkova. Některé 
členské státy však uváděly cílové hodnoty jiným způsobem, například 
jako „zvýšení o X %“, nebo pomocí jiné definice, než je stanovena v poky -
nech k CMEF, což takovému porovnání a shrnutí brání. Stejně tak pokud 
v PRV cílové hodnoty chybí, jsou nepravděpodobné nebo nesrovnatelné, 
hodnota konsolidovaných cílových hodnot na úrovni EU je jen omezená. 
V příloze  je uvedeno, které cílové hodnoty chyběly nebo neodpovídaly 
požadavkům CMEF.
20
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?9 Článek 13 nařízení (ES) 
č. 1698/2005. BYLY ZVEŘEJNĚNY SPOLEHLIVÉ INFORMACE O  TOM, 
ČEHO BYLO PROSTŘEDNICTVÍM VÝDAJŮ DOSAŽENO 
A NAKOLIK EFEKTIVNĚ? 
35.  Hlavní informace z monitorování a hodnocení, které prokazují účelnost 
a efektivnost, se týkají výsledků, protože ukazují přímé účinky výdajů. 
Tyto informace musí být přesné a konzistentní, aby umožňovaly provést 
shrnutí, a měly by ukazovat účinky výdajů ve vztahu k cílům EU a PRV. 
Informace by měly být sdělovány rozpočtovým orgánům a veřejnosti 
způsobem, který umožňuje prokázat, nakolik byla financovaná opatření 
úspěšná a využití rozpočtu EU účelné a efektivní.
36.  Účetní dvůr prověřil kvalitu informací z monitorování a hodnocení v rám -
ci všech svých auditů rozvoje venkova z poslední doby. V relevantních 
případech zjištění týkající se 12 vybraných PRV aktualizoval. Dále pře -
zkoumal výroční zprávy členských států o pokroku, „souhrnné zprávy“9 
a práci Komise, pokud jde o kontrolu kvality poskytovaných informací. 
Přezkoumal rovněž zprávy vydané Komisí (viz bod 51).
ÚDAJE SPOLEČNÝCH MONITOROVACÍCH UKAZATELŮ NEJSOU 
DOSTATEČNĚ SPOLEHLIVÉ 
37.  Společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) je cenným sou -
borem nástrojů, který je nezbytný pro získání jednotných a srovnatelných 
informací za celou EU. Brzy se však ukázalo, že CMEF, nově zavedený 
v roce 2007, nebyl dostatečně dobře připraven. Ne všechny členské státy 
předem plánovaly, jak pro společné ukazatele shromažďovat údaje. Mno -
hé z  nich vedle svých správních systémů (systémy pro posuzování, schva -
lování, kontrolu a proplácení žádostí o podporu) souběžně uplatňovaly 
jednorázová opatření, což znamenalo více práce pro národní a regionální 
orgány i příjemce. Způsobovalo to také, že se informace z monitorování 
shromažďovaly zvlášť, což ohrožovalo integritu dat. 
21
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?38.  Členské státy nejčastěji přebíraly údaje o výsledcích z předpovědí oče -
kávaných výsledků, které příjemci uváděli v žádostech o podporu, nebo 
případně z žádostí o platbu. Anglické a švédské orgány kontrolovaly 
hodnověrnost těchto údajů a v případě potřeby provedly úpravy. To jim 
umožnilo posoudit příčinnou souvislost, tedy zda je vytvořené pracov -
ní místo, zvýšení „hrubé přidané hodnoty“, nový produkt nebo zvýšení 
cestovního ruchu skutečně důsledkem podpory a nikoliv náhody. Taková 
opatření na kontrolu kvality údajů mělo nastaveno několik dalších člen -
ských států. 
39.  Orgány v Polsku měly ve svých správních systémech přesné informace 
o vytvořených pracovních místech, protože příjemci museli jako pod -
mínku pro vyplacení dotace existenci nových pracovních míst doložit. 
Tyto informace se však nevyužily pro účely CMEF; orgány místo toho 
provedly u příjemců průzkum formou dotazníku, což je ze své podstaty 
méně spolehlivá metoda, která nebyla spojena ani s požadavkem poskyt -
nout důkaz ani s kontrolou spolehlivosti. V České republice a Maďarsku 
se údaje k ukazatelům rovněž získávaly formou průzkumu, bez kontroly 
přesnosti údajů. 
40.  Kontrolované členské státy zpravidla považovaly shromažďování údajů 
pro potřeby CMEF za úkol navíc, který je sice nutný pro zajištění soula -
du s nařízením, ale z hlediska jejich vlastního řízení opatření nemá val -
nou hodnotu, a jeho kvalitě proto nevěnovaly příliš pozornost. V tomto 
smys lu také několik členských států reagovalo na zjištění Účetního dvora 
ohledně nedostatků v jejich monitorování a hodnocení prohlášením, 
že učinily vše, co bylo potřeba pro zajištění souladu s požadavky CMEF. 
Například na zjištění Účetního dvora, že nemají plány pro monitorování 
a hodnocení strategií místního rozvoje Leader, jeden členský stát od -
pověděl, že zavedl CMEF v podobě stanovené na úrovni EU, a pokud se 
nevztahuje na Leader, není to jeho chyba.
41.  Účetní dvůr při svých posledních auditech zjistil, že v důsledku výše 
popsaných nedostatků údaje o výsledcích v CMEF často neodpovídají 
realitě. Příčinou nesrovnalostí bývá neporozumění tomu, jaké informace 
se požadují, a problém předpovědět v době žádosti o podporu takové 
výsledky, jako je „hrubá přidaná hodnota“, jež jsou závislé na mnoha fak -
torech včetně stavu ekonomiky. V některých případech koncepce opatře -
ní vedla žadatele k tomu, aby pravděpodobné výsledky jako např. počet 
vytvořených pracovních míst nadhodnocovali, a zvýšili tak své šance na 
získání dotace. 
22
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?42.  Zejména společné ukazatele výsledků ponechávaly příliš velký prostor 
pro výklad, získat údaje bylo nákladné nebo obtížné a některé ukazatele 
měly jen omezenou hodnotu, protože z nich nebyly patrné výsledky 
opatření, což dokládá rámeček 1 . Navíc jak je uvedeno v bodě 32, spo -
lečné ukazatele nebyly ve všech případech relevantní nebo dostatečné 
do takové míry, aby ukazovaly, zda bylo cílů PRV dosaženo.
HODNOCENÍ V  POLOVINĚ OBDOBÍ NEPOSKYTLY DOSTATEČNĚ 
PODLOŽENÉ ZÁVĚRY O  ÚČINCÍCH OPATŘENÍ ROZVOJE VENKOVA 
43.  Nedostatky členských států, pokud jde o výsledky monitorování, přispě -
ly k obecně neuspokojivé kvalitě hodnocení v polovině období. Podle 
nařízení by se při hodnocení v polovině období měla prověřovat nejen 
míra využití zdrojů, ale také účelnost a efektivnost plánování rozpočtu EU, 
socioekonomický dopad a dopad na priority Společenství. U hodnocení 
v polovině období, která proběhla v roce 2010, neměli mnozí hodnotitelé 
k dispozici informace, z nichž by mohli při hodnocení vycházet, protože 
opatření ještě neprobíhala dostatečně dlouhou dobu na to, aby přinesla 
nějaké výsledky, nebo protože členské státy neshromažďovaly relevantní 
a spolehlivé údaje. Hodnocení v polovině období byla zaměřena na fi -
nanční údaje a údaje o výstupech a řada hodnocení obsahovala užitečné 
analýzy o  provádění a  o nedostatcích údajů z monitorování. Málokdy však 
poskytla užitečné informace o dosažení cílů nebo o efektivnosti. 
RÁMEČEK  1
PŘÍKLADY PROBLÉMŮ S  UKAZATELI VÝSLEDKŮ 
V souvislosti s  opatřením na modernizaci zemědělských podniků Komise nevydala žádný pokyn k  tomu, co 
považovat za „nový produkt nebo technologii“. Podle rumunských údajů byl výsledkem 98 % investic nový pro -
dukt nebo technologie, zatímco v Polsku to bylo jen u 13 % investic a v Maďarsku u 35 % investic. Takto velké 
rozdíly nelze přičítat odlišnostem v opatřeních, protože ta se vztahovala na podobné typy investic. V případě 
Rumunska téměř jakákoliv investice do nových zemědělských budov, strojů nebo zařízení splňovala definici 
pro daný ukazatel.
Ukazatel výsledku „dobře obhospodařovaná plocha“ je v praxi shodný s ukazatelem výstupu „plocha, na niž se 
vyplácí agroenvironmentální podpora“. Je to dáno tím, že členské státy považují všechny podpořené plochy za 
„úspěšné“, aniž by posuzovaly, zda na nich došlo ke zlepšení biodiverzity, kvality vody atp. Účetní dvůr zjistil 
případy, kdy agroenvironmentální zakázka nebyla úspěšná, ale příslušná plocha byla přesto zahrnuta do údajů 
o výsledcích. 
23
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?44.  Hodnocení v polovině období v  mnoha případech vycházela z  nevhodné 
metodiky, např. z předpokladů nebo průzkumů, aniž by se prováděly jiné 
postupy nebo shromažďovaly důkazní informace na doložení závěrů10. 
Případové studie mohou sice vhodně ilustrovat zjištění nebo pomoci 
vysvětlit údaje, avšak někteří hodnotitelé činili závěry za celé opatření 
nebo program jen na základě malého počtu případů. Některá hodnocení 
v polovině období se nesnažila odpovědět na společné hodnoticí otázky, 
stanovené v pokynech Komise k CMEF11. Ve Francii byla všechna opatření 
v rámci osy 3 a osy 4 z rozsahu hodnocení v polovině období vyňata. 
45.  Hodnocení v polovině období tak nepřinesla dostatečně důkazně podlo -
žené odpovědi na hodnoticí otázky týkající se efektivnosti a dosahování 
cílů a  byla příliš nesourodá na to, aby podávala směrodatné informace 
na úrovni EU. 
KOMISE PŘIPOMÍNALA ČLENSKÝM STÁTŮM, ABY ZLEPŠILY 
MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ, A  O TOM, NA CO SE VYNAKLÁDÁ 
ROZPOČET EU, JSOU K  DISPOZICI UŽITEČNÉ INFORMACE…
46.  Komise si byla vědoma problémů s ukazateli a hodnoceními již v rané fázi 
a společně s členskými státy pracovala na zlepšení pokynů a nabídla jim 
pomoc, především prostřednictvím služeb „helpdesku pro hodnocení“. Po 
hodnocení v polovině období Komise analyzovala nedostatky a získané 
zkušenosti zúročila při plánování CMEF na období 2014–2020. 
47.  Komise kontroluje údaje členských států z monitorování, předkládané 
spolu s výročními zprávami o pokroku, a než k těmto zprávám vydá 
schválení o souladu s nařízením, požaduje od členských států, aby opra -
vily zjevné chyby. Jednotnost a úplnost údajů se za posledních pět let 
zřetelně zlepšily, ale v době auditu v dubnu 2013 Komise stále neměla 
schváleny výroční zprávy o pokroku za rok 2011 v případě Francie, Ma -
ďarska a Anglie, takže poslední informace jsou za rok 2010. Možnosti 
Komise v případě, že členské státy údaje neposkytnou, jsou však ome -
zené. Maďarsko nepředložilo údaje k  ukazatelům za rok 2011 s  tím, že 
ještě provádí jejich revizi. Důležité údaje chybí i od ostatních členských 
států včetně Rumunska, které u šesti prověřovaných opatření nenahlásilo 
žádné hodnoty k ukazateli výsledků. Z 12 prověřovaných PRV pouze Ra -
kousko a Švédsko poskytly úplný soubor údajů ke společným ukazatelům 
výsledků za rok 2011. Příloha  ukazuje, jaké údaje uvedly členské státy ve 
svých výročních zprávách o pokroku za rok 2011. Nedostatek aktuálních 
informací znamená, že z hlediska zamýšleného monitorování výstupů 
a výsledků jsou údaje málo užitečné.10 Viz body 75–77 
zvláštní zprávy č. 1/2013 
s názvem „Byla podpora EU 
potravinářskému průmyslu 
na přidávání hodnoty 
zemědělským produktům 
účelná a efektivní?“  
(http://eca.europa.eu ). 
11 Při auditu opatření 
na zvyšování hodnoty 
zemědělských produktů 
Účetní dvůr zjistil, že osm 
z 23 prověřovaných zpráv 
o hodnocení v polovině 
období neuvádí u hodnoticí 
otázky  „Do jaké míry přispěly 
podporované investice ke 
zlepšení konkurenceschopnosti 
zemědělského a lesnického 
odvětví?“ žádné závěry, 
přestože se jedná o cíl EU, na 
který se uděluje podpora.
24
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?48.  I v případě, že údaje o výsledcích k dispozici jsou, má Komise jen malou 
jistotu o jejich spolehlivosti. Členské státy nemusí ve výročních zprávách 
o pokroku uvádět použité definice ani popisovat metody shromažďování 
údajů a Komise nekontroluje, zda mají systémy zajišťující kvalitu údajů, 
jak vykládají termíny jako „nové produkty“, nebo které z členských států 
dodržují metodické pokyny. Účetní dvůr zjistil, že Maďarsko, aniž by vý -
slovně informovalo Komisi, změnilo popis ukazatele „vytvořená pracovní 
místa“ tak, aby zahrnoval „zachovaná pracovní místa“, což by výrazně 
nadhodnotilo vykázané výsledky.
49.  U všech zjištěných problémů nicméně CMEF zůstává zásadním nástrojem, 
bez kterého by možnosti monitorování a hodnocení rozpočtu EU byly 
menší. Zatímco v počátečních letech informace z monitorování a řada 
hodnocení v polovině období postrádaly přijatelnou kvalitu, nyní Komise 
zaznamenává v odbornosti a celkovém způsobu hodnocení posun. Byly 
načerpány cenné zkušenosti, které by měly vést ke stabilnějšímu CMEF 
v budoucnu. Účetní dvůr zaznamenal příklady osvědčených postupů při 
monitorování a  hodnocení, například u agroenvironmentálního opatření 
v Rakousku, Švédsku a Anglii (viz bod 65), ze kterých je vidět, čeho je 
možné dosáhnout. 
50.  U ukazatelů výstupů jsou údaje CMEF relativně konzistentní a úplné a po-
skytují užitečné informace o tom, na co je rozpočet EU vynakládán. Pokud 
jde o dosažené výsledky, monitorování a hodnocení však zatím dosta -
tečně relevantní, přesné, konzistentní a srovnatelné údaje nepřineslo. 
… ALE VYKAZOVÁNÍ DOSAŽENÝCH VÝSLEDKŮ PROKAZUJÍCÍCH, ŽE 
ROZPOČET EU BYL DOBŘE VYNALOŽEN, JE NEDOSTATEČNÉ 
51.  Nařízení vyžaduje, aby členské státy a  Komise pravidelně informova -
ly o plnění rozpočtu a dosažení rozvojových cílů. Tabulka  3 poskytuje 
přehled zpráv vypracovaných členskými státy a Komisí, které se týkají 
efektivnosti a účelnosti výdajů na rozvoj venkova. 
25
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?TABULKA  3
INFORMACE O  EFEKTIVNOSTI A  ÚČELNOSTI VÝDAJŮ NA ROZVOJ VENKOVA 
Zpráva Účel zprávy Připomínky 
Členské státy 
Výroční zpráva o pokroku ke 
každému PRV 
(článek 82 nařízení (ES) 
č.1698/2005)Popisuje finanční plnění programu, pokrok 
programu z hlediska stanovených cílů, opatření 
přijatých k zajištění kvality a účelnosti realizace 
programu.Zprávy překládají společné ukazatele, popisují fy -
zické a finanční plnění programu a podávají určité 
informace o  hodnocení. 
Strategické monitorování –  
souhrnná zpráva 
(článek 13 nařízení (ES) 
č. 1698/2005)Popisuje pokrok při plnění národních strategic -
kých plánů a cílů a přispění k plnění strategic -
kých cílů Společenství.Zprávy mají podobný obsah jako výroční zprávy 
o pokroku.
Komise
Zpráva o hodnocení financí Unie
KOM(2012) 40 v konečném znění 
KOM(2012) 675 v konečném zněníPoskytnout Evropskému parlamentu a Radě 
informace o dosažených výsledcích.
(Pozn.: nejen v souvislosti s politikou rozvoje 
venkova).Zprávy předkládají hodnocení provedená během 
roku. Nevztahovaly se na rozvoj venkova, neboť 
nebyla zveřejněna žádná hodnocení na úrovni EU. 
Účetní dvůr se k těmto zprávám vyjádřil ve svém 
stanovisku č. 4/2012 a v dopise předsedy, který je 
k dispozici na této adrese: http://eca.europa.eu/
portal/pls/portal/docs/1/19934783.PDF
Souhrnná zpráva o provádění 
národních strategií 
(KOM(2011) 450 v konečném znění 
V době auditu (duben 2013) 
souhrnná zpráva, která měla být 
připravena na začátku roku 2013, 
nebyla Komisí zveřejněna Souhrn hlavních aktuálních událostí, trendů 
a problémů týkajících se národních strategic -
kých plánů a strategických směrů Společenství, 
včetně opatření učiněných ke kontrole závěrů 
zpráv.Ve zprávě jsou předloženy údaje o finančním a fy -
zickém plnění, které jsou souhrnem údajů z výroč -
ních zpráv členských států o pokroku, a obsahuje 
jen málo ukazatelů výsledků. Chybí v ní analýza 
toho, zda jsou výsledky dosahovány uspokojivým 
způsobem, i informace o vynaložených nákladech.
Výroční zpráva o  činnosti, Gene -
rální ředitelství pro zemědělství 
a rozvoj venkovaUkázat výsledky operací GŘ pro zemědělství 
a rozvoj venkova ve vztahu ke stanoveným 
cílům.Zpráva obsahuje ukazatele dopadů týkající se 
plnění cílů Komise (které se v některých směrech 
liší od cílů v nařízení o rozvoji venkova). U pěti ze 
šesti ukazatelů se údaje za rok 2012 nezměnily od 
roku 2011, což Účetní dvůr považuje za nespolehlivé 
(viz kapitola 10 výroční zprávy za rok 2011). Přílohy 
zprávy obsahují zjištění z externích hodnocení 
a ukazatele výsledků shromážděné z výročních 
zpráv členských států o pokroku. 
Výkaz o činnosti a provozních vý -
dajích: pracovní dokument vydaný 
spolu s návrhem rozpočtu Obsahuje vysvětlení k  rozpočtovým prostřed -
kům, o které Komise žádá v návrhu rozpočtu.Výkaz týkající se rozpočtu na rok 2013 popisuje 
„hlavní dosažené výsledky“. Týkají se činností Ko -
mise. Mezi činnostmi a informacemi o výsledcích, 
které jsou souhrnem údajů společných ukazatelů, 
není žádná spojitost.
26
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?52.  Tyto zprávy předkládají dostupné údaje o ukazatelích a většinou dosta -
tečně popisují provádění programů z hlediska vynaložených prostředků 
a jejich výstupů. Zprávy však mají společné nedostatky, popsané v ná -
sledujících bodech.
53.  Zprávy se málo věnují spolehlivosti zdrojů údajů nebo metod zpracování 
informací. Některé členské státy například extrapolovaly údaje na zákla -
dě jen několika málo případů, stejně jako Komise ve své výroční zprávě 
o činnosti12. Špatná kvalita řady hodnocení v polovině období rovněž 
způsobuje, že na zjištění z těchto hodnocení se lze spoléhat jen v ome -
zené míře, čemuž však členské státy a Komise nevěnovaly dostatečnou 
pozornost.
54.  Zprávy členských států a Komise uvádějí u ukazatelů cílové hodnoty, 
které členské státy změnily tak, aby vyhovovaly očekávaným výsledkům. 
V rámečku 2  je vysvětleno, proč by se takto nemělo postupovat. Komise 
například nedávno schválila dodatek k PRV České republiky, kterým se 
snižuje cíl po vytvoření pracovních míst o více než 90 % (z 29 000 na 
2 700). Pokud se tedy v  rámci programu vytvoří 2  700 pracovních míst, 
cíl stanovený ve schváleném PRV bude splněn jen z 9 %, což je slabý 
výsledek. Ve výroční zprávě o pokroku se však tento výsledek porovná 
s upravenou hodnotou a bude považován za 100 % úspěšný. Řídicí or -
gán nebude muset vysvětlovat nesplnění původního cíle. Tento postup 
znehodnocuje zprávy do té míry, že z hlediska vyvozování odpovědnosti, 
tj. aby ukázaly, nakolik manažeři programu plní stanovené cíle rozvoje 
venkova, nemají valný význam. Zprávy Komise obsahují poznámku pod 
čarou, že cíle lze „upravovat“, ale výroční zprávy členských států o po -
kroku, které Účetní dvůr přezkoumával, se o snížení cílových hodnot ani 
nezmiňují. Příloha  ukazuje cílové hodnoty ukazatelů výsledků, které byly 
oproti původnímu PRV změněny.
55.  Zjištění z hodnocení uvedená ve zprávách Komise a členských států jsou 
většinou výsledkem práce nezávislých hodnotitelů. Zprávy však neinfor -
mují čtenáře o tom, jaké závěry z nich Komise nebo samotné členské 
státy vyvozují, nebo zda Komise či členské státy zjištění z hodnocení 
přijaly jako platná13. 12 V kapitole 10 své výroční 
zprávy za rok 2011 Účetní 
dvůr uvedl, že vykazování 
dopadu programu ve výroční 
zprávě o činnosti Generálního 
ředitelství pro zemědělství 
a rozvoj venkova za rok 2011 
vychází z nedostatečných 
údajů. Například zvýšení 
energie z obnovitelných 
zdrojů bylo vypočteno za 
základě jen devíti z 88 PRV 
(Úř. věst. C 344, 12.11.2012).
13 Komise zveřejňuje externí 
hodnocení včetně hodnocení 
ex post  a souhrnné zprávy 
o hodnocení v polovině 
období s upozorněním, že 
uvedené závěry jsou závěry 
hodnotitele a nejsou nutně 
sdíleny Komisí.
27
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?56.  Členské státy a Komise navíc nahlásily pouze vybraná zjištění z hod -
nocení, a to v některých případech jen ta pozitivní. Například někte -
rá hodnocení v polovině období poukázala u investičního opatření na 
přibližně 50 % mrtvou váhu14, což je závěr, který je důležitý z hlediska 
účelnosti a efektivnosti programů, ale ve výročních zprávách členských 
států o pokroku nahlášen nebyl. Zprávy také nijak systematicky neukazují, 
jaká opatření byla v návaznosti na zjištění z hodnocení přijata. 
57.  Zprávy členských států a Komise se také zpravidla omezují na uvede -
ní dostupných informací a určitou prováděcí analýzu. Neobsahují však 
analýzu efektivnosti výdajů ani závěry o tom, nakolik byly cíle PRV a EU 
splněny. Tyto zprávy tak poskytují jen malou jistotu o tom, jak dobře byly 
rozpočtové prostředky EU Komisí a členskými státy vynaloženy15. 14 Viz bod 61 zvláštní zprávy 
č. 1/2013 „Byla podpora EU 
potravinářskému průmyslu 
na přidávání hodnoty 
zemědělským produktům 
účelná a efektivní?“.
15 Výroční zpráva o činnosti 
Generálního ředitelství pro 
zemědělství a rozvoj venkova 
obsahuje „závěr o jistotě, 
kterou lze vyvodit ve vztahu 
ke sdílenému řízení výdajů 
z EZZF a EZFRV“. Ten se týká 
pouze legality a správnosti 
plateb. Srovnatelný závěr 
o dosažených výsledcích 
chybí. Oddíl o řádném 
finančním řízení se týká 
pouze prováděcích otázek, 
jako je zpoždění plateb. 
RÁMEČEK  2
UPLATŇOVÁNÍ CÍLOVÝCH HODNOT UKAZATELŮ 
Členské státy by měly aktivně řídit opatření tak, aby byly plněny cílové hodnoty ukazatelů (a tedy cíle EU), např. 
úpravou kritérií způsobilosti a výběru, což zlepší „zacílení“ příslušných opatření. Nelze-li cílové hodnoty navzdory 
maximálnímu úsilí členských států splnit, měly by členské státy ve výročních zprávách o pokroku vysvětlit, proč 
tomu tak bylo a jaká přijaly opatření, aby se cílových hodnot pokusily dosáhnout. Cílové hodnoty by neměly 
jen odrážet poslední projekce nebo „upravený odhad“ výsledku, protože pak by mohl vzniknout mylný dojem, 
že opatření bylo úspěšné, i když tomu tak ve skutečnosti nebylo. 
Snížení cílových hodnot znamená snížení plánované efektivnosti a účelnosti rozpočtu EU, protože za stejné 
peníze se dosáhne menších výsledků. Z tohoto důvodu by cílové hodnoty měly být snižovány jen výjimečně 
a v jednoznačně odůvodněných případech se schválením Komise. Pokud výjimečně k takové změně dojde, mělo 
by to být při hlášení hodnot ukazatelů vždy jasně vysvětleno.
28
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?BYLY INFORMACE Z  MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ 
VYUŽITY KE ZVÝŠENÍ ÚČELNOSTI A  EFEKTIVNOSTI 
VÝDAJŮ?
58.  Předcházející oddíl zkoumal, zda informace z monitorování a hodnocení 
splňovaly požadavky na vyvozování odpovědnosti, tj. zda prokázaly, čeho 
bylo dosaženo. Ale účelem monitorování a hodnocení není jen posky -
tovat informace pro účely výkaznictví: mělo by také pomoci zajistit, aby 
se peníze na rozvoj venkova vynakládaly dobře.
59.  Monitorování a  hodnocení by mělo Komisi umožnit poučit se ze součas -
ných a minulých programových období a tyto zkušenosti využít při pří -
pravě návrhů nových nařízení. Mělo by rovněž členským státům poskyt -
nout řádné důkazní informace, na jejichž základě mohou vypracovat své 
PRV a v jejich rámci naplánovat ta nejúčinnější a nejefektivnější opatření. 
Tyto informace by pak měly osoby s rozhodovací pravomocí upozornit 
na případy, kdy se nedosahuje cílů nebo kdy efektivnost opatření není 
uspokojivá, aby mohly koncepci nebo provádění opatření během pro -
gramového období zlepšit. 
60.  Členské státy musí ve výročních zprávách o pokroku popsat, jaká opatření 
přijaly pro zajištění kvality a účinnosti plnění programů, a spolu s Komisí 
ročně pokrok přezkoumat. U 12 vybraných PRV Účetní dvůr ověřoval 
výroční zprávy o  pokroku a  zápisy z  výročních jednání, aby získal důkazy 
o opatřeních, která byla přijata na zlepšení účelnosti a efektivnosti. Kro -
mě toho přezkoumával dokumentaci k dodatkům 12 programů, aby určil, 
zda byly založeny na informacích z monitorování a hodnocení v rámci 
CMEF. V neposlední řadě se zabýval také informacemi, jimiž Komise pod -
ložila své návrhy na programové období 2014–2020.
KOMISE NEZOHLEDNILA EFEKTIVNOST OPATŘENÍ PŘI PRVOTNÍM 
SCHVALOVÁNÍ PRV
61.  Obsahují-li PRV členských států cílové hodnoty, lze na jejich základě ana -
lyzovat, zda programy představují z hlediska priorit a cílů EU optimální 
využití prostředků. Mezi jednotlivými PRV lze očekávat jisté odlišnosti, 
ale veškeré větší rozdíly by Komise měla prověřit a zjistit, zda jsou odů -
vodněné. Příklady velkých rozdílů jsou uvedeny v rámečku 3 . 
29
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?62.  Přestože mohou existovat zvláštní vnitrostátní priority, které jsou důvo -
dem velkých rozdílů, u diverzifikačních opatření v PRV např. Kampánie 
a České republiky se na první pohled zdá, že z hlediska priorit EU před -
stavují špatné využití rozpočtu EU. Tyto případy vyžadují analýzu a vy -
světlení, ale v posouzení návrhů ze strany Komise analýzy efektivnosti 
těchto opatření chyběly. Podobným případům se pak nevěnuje náležitá 
pozornost, jejímž cílem by bylo zaručit účelné a efektivní dosahování 
cílů EU. 
ČLENSKÉ STÁTY VYUŽILY INFORMACE Z  MONITOROVÁNÍ 
A HODNOCENÍ KE ZLEPŠENÍ ČERPÁNÍ PROSTŘEDKŮ…
63.  Je zřejmé, že pokud se rozpočet EU nespotřebuje, nemůže mít žádný 
efekt. Informace o čerpání prostředků jsou proto důležité, neboť mana -
žerům programů signalizují, že by měli upravit propagaci opatření, pod -
mínky způsobilosti, sazby podpory nebo výběrová kritéria, aby opatření 
byla účelná. Podle zjištění Účetního dvora členské státy na to dávaly 
pozor a na základě údajů z administrativních zdrojů pečlivě monitorovaly 
čerpání svých rozpočtů. Využívaly také informace z hodnocení, zejména 
hodnocení v polovině období, aby zjistily důvody nízkého čerpání peněz.
RÁMEČEK  3
PŘÍKLADY ROZDÍLŮ MEZI PRV, NA KTERÉ UPOZORNILA ANALÝZA CÍLOVÝCH HODNOT 
UKAZATELŮ 
Ukazatelem výsledků u opatření na diverzifikaci zemědělských činností je „zvýšení nezemědělské hrubé přidané 
hodnoty“ v podporovaných podnicích, který může zároveň ukazovat pokrok u priority EU týkající se vytváření 
podmínek pro růst. Cílová hodnota v PRV České republiky ukazuje, že na vytvoření jednoho dodatečného eura 
roční „hrubé přidané hodnoty“ je zapotřebí veřejná podpora ve výši 65 EUR. V Maďarsku tato podpora činí 
3,2 EUR a v Rakousku 0,4 EUR.
Pokud jde o prioritu EU týkající se vytváření pracovních míst, podle cílových hodnot ukazatele výsledků za všech -
na opatření dohromady se výše veřejné podpory na každé vytvořené pracovní místo pohybovala od 10 000 EUR 
(Andalusie, Česká republika, Anglie, Rumunsko a Švédsko) až do 90 000 EUR (Maďarsko a Lucembursko). U jed -
noho PRV (Kampánie: 203 000 EUR) tato hodnota dalece přesahovala uvedené hranice.
30
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?64.  Nařízení a CMEF jsou pro Komisi dobrým východiskem pro dohled nad 
prováděním programů členských států z finančního hlediska a z hlediska 
výstupů. Ve většině přezkoumávaných PRV Komise schválila jeden nebo 
více dodatků, které měly zlepšit čerpání v rámci opatření.
… ALE MÁLOCO NASVĚDČUJE TOMU, ŽE ČLENSKÉ STÁTY A  KOMISE 
VYUŽÍVAJÍ INFORMACE O  VÝSLEDCÍCH KE ZLEPŠENÍ ÚČELNOSTI NEBO 
EFEKTIVNOSTI OPATŘENÍ
65.  Lepší míra čerpání nezaručuje, že opatření PRV budou účelná, tedy že 
bude dosaženo zamýšlených výsledků. Proto je nutné mít o dosažených 
výsledcích včasné, spolehlivé a relevantní informace. Příklady v rámeč -
ku 4 ilustrují, jak lze silné původní zacílení spolu s monitorováním a hod -
nocením výsledků opatření využít ke zvýšení účelnosti a efektivnosti 
opatření.
RÁMEČEK  4
VYUŽITÍ MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ KE ZVÝŠENÍ ÚČELNOSTI A  EFEKTIVNOSTI 
OPATŘENÍ (PRV V  ANGLII) 
U daného agroenvironmentálního opatření orgány analyzovaly činnosti, které byly nákladově nejefektivnější 
z hlediska přínosů pro životní prostředí v různých zeměpisných oblastech, a podle toho stanovily pořadí žádostí. 
Dohody se zemědělci zahrnovaly ověřitelné cíle („ukazatele úspěšnosti“), jako např. osít plochu směsným osivem, 
které dává divokému ptactvu potravu po celou zimu až do 15. února. Úřady sledovaly plnění těchto cílů formou 
každoročních návštěv vzorku zemědělských podniků. Hodnocení výsledků je pak vedlo k  tomu, že upravily priority 
tak, aby se zlepšilo zacílení, a určily, které činnosti jsou z hlediska podpory v budoucnu nákladově nejefektivnější. 
Řídicí orgán nastavil cíl pro „náklady veřejné podpory na jedno vytvořené pracovní místo“ a uplatnil jej jako 
jedno z kritérií pro posouzení žádostí o dotaci na diverzifikační opatření a při monitorování pokroku. Při hod -
nocení v polovině obdobní se pak analyzovaly skutečné výsledky s cílem zjistit, která opatření a typy projektů 
byly nejefektivnější. Například projekty v rámci opatření pro mikropodniky byly při vytváření pracovních míst 
výrazně efektivnější než projekty diverzifikace zemědělských podniků. Na základě přezkoumání pak byla podpora 
na diverzifikaci zemědělských podniků snížena. 
31
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?ČLENSKÉ STÁTY NEODŮVODNILY DODATKY PRV NA ZÁKLADĚ ÚDAJŮ O  VÝSLEDCÍCH 
66.  Všech 12 vybraných PRV bylo minimálně jednou upraveno a v někte -
rých případech devětkrát či desetkrát. Účetní dvůr zjišťoval například, 
kde členské státy odůvodňovaly změny poukazem na údaje o výsledcích 
v rámci CMEF. Hledal taková odůvodnění, jako je „zemědělci nevytvo -
řili dostatek nových produktů, aby splnili cíl PRV“ nebo „dosažení cíle 
v oblasti pracovních míst vyžaduje změnu v  PRV“. Žádné takové případy 
nezjistil. Zpravidla se uváděly důvody rozpočtové povahy: dodatky byly 
provedeny, protože výdaje byly vyšší nebo nižší, než se předpovídalo, 
nikoliv proto, že dosažené výsledky se lišily od zamýšlených. 
67.  Pokud jsou výdaje PRV nižší, než členský stát plánoval, příděl EU na pro -
gram se po dvou letech snižuje postupem zvaným „rušení prostředků 
přidělených na závazky“. To členské státy většinou chápou jako „ztrátu“ 
prostředků EU. Aby se tomu vyhnuly, upravily PRV tak, že prostředky na 
opatření s  nízkou mírou čerpání převedly na opatření, kde je poptávka 
po dotaci vyšší. Například v odůvodnění změn v PRV Andalusie se uvá -
dělo, že „je třeba podniknout nyní nápravná opatření, aby v budoucnu 
případně nedošlo ke zrušení přidělených prostředků“.
68.  V mnoha případech schválené změny nevedly ke zvýšení, ale naopak ke 
snížení plánované efektivnosti opatření. V  Andalusii byl navýšen rozpočet 
na opatření týkající se „mikropodniků“ o 194 %, ale cíle týkající se výstu -
pů (počet podpořených mikropodniků) byly sníženy  o 82 % a v případě 
vytváření pracovních míst o 96 %. Kampánie ve snaze zvýšit míru čerpá -
ní upravila PRV tak, aby zvýšila sazbu podpory u  dvou diverzifikačních 
opatření na 100 %: žadatelům byly proplaceny veškeré náklady jejich 
investičního projektu bez jakýchkoliv dodatečných povinností, pokud jde 
o dosažení výsledků, a bez finanční spoluúčasti. Cílové hodnoty týkající 
se vytváření pracovních míst u opatření na diverzifikaci zemědělských 
podniků byly sníženy z 250 v původním PRV na 95. 
32
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?16 KOM(2011) 450 
v konečném znění ze dne 
20. července 2011.KOMISE SE ZAMĚŘOVALA SPÍŠE NA VÝSTUPY A  FINANČNÍ PLNĚNÍ NEŽ NA DOSAHOVÁNÍ 
VÝSLEDKŮ 
69.  I v případě, kdy podle ukazatelů výsledků cílové hodnoty nebyly splněny, 
se připomínky Komise o navrhovaných změnách PRV a výroční jednání 
s členskými státy zaměřovaly na výstupy a čerpání rozpočtu místo na 
dosahování plánovaných výsledků. Výroční jednání neplnila svůj účel 
stanovený v nařízení, a to ověřit hlavní výsledky  předcházejícího roku. 
70.  Stejný důraz na čerpání rozpočtu bez zohledňování informací o  dosa -
žených výsledcích je patrný ve zprávách Komise. V souhrnné zprávě 
Evropského parlamentu a Rady o provádění národních strategií16 Komise 
uvedla k opatření na modernizaci zemědělských podniků, že v některých 
členských státech je „tempo čerpání […] rychlejší, než se očekávalo, což 
vyžaduje zvýšení předběžného rozpočtu“. Komise nevysvětlila, proč by 
„rychlejší čerpání“ mělo odůvodňovat zvýšení rozpočtu. Údaje o výsled -
cích uvedené ve stejné zprávě – jako např. výsledky u stejného opatření, 
podle kterých bylo dosaženo jen 10 % cílové hodnoty u nových produk -
tů/technologií – nebyly ve zprávě Komise analyzovány ani komentovány.
71.  Údaje o kumulativních výsledcích v příloze k výroční zprávě o činnosti 
GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2011 ukazují, že čtyři roky po 
zahájení programového období bylo při vytváření pracovních míst dosa -
ženo pouze 4 % cílové hodnoty. Bez ohledu na význam, který strategie 
EU dává prioritě spočívající ve vytváření pracovních míst, ve zprávě ani 
v plánu řízení GŘ není zmínka o žádné plánované aktivitě, kterou by se 
Komise snažila uvedenou situaci zlepšit. 
33
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?KOMISE NEPOUŽILA INFORMACE O  VÝSLEDCÍCH V  RÁMCI CMEF JAKO PODKLAD PRO 
SVÉ NÁVRHY NA PROGRAMOVÉ OBDOBÍ 2014–2020 
72.  V říjnu 2011 Komise vydala návrh na programové období 2014–202017. 
V důvodové zprávě uvádí výsledky posouzení dopadů, které má Evrop -
skému parlamentu a Radě poskytnout informace relevantní pro jejich 
rozhodnutí. Popisuje potřeby, na které by se politika rozvoje venkova 
měla zaměřit, ale nedokládá, že navrhovaná opatření budou účinným 
a efektivním prostředkem pro plnění těchto potřeb. 
73.  Příloha 4 posouzení dopadů obsahuje „posouzení současného rámce 
politiky“, v  němž Komise předkládá cílové hodnoty  výsledků u  sedmi ze 
40 opatření PRV. Nakolik byly cílové hodnoty splněny, se však neuvá -
dí. V příloze 4a Komise udává stručný popis silných a slabých stránek 
opatření na modernizaci zemědělských podniků, agroenvironmentálních 
opatření, opatření týkajících se lesnictví, mikropodniků a  opatření v  rámci 
osy Leader, ale nepodává žádné informace o  ostatních opatřeních na -
vrhovaných pro období 2014–2020, včetně opatření spojených s velkou 
finanční částkou, např. na „přidávání hodnoty zemědělským produktům“ 
(příděl EU ve výši 5,6 miliardy EUR v období 2007–2013). Tato příloha 
představuje finanční údaje a údaje o výstupech pro všechna opatření, ale 
žádné informace o dosažených výsledcích. Příloha 11 obsahuje přehled 
zjištění z hodnocení, z něhož je vidět, že posouzení dopadů je založe -
no především na hodnoceních ex ante vztahujících se na PRV z období 
2007–2013, o čemž byla v roce 2008 zveřejněna souhrnná zpráva18.
74.  To ukazuje nedostatky v načasování a dostupnosti informací z moni -
torování a hodnocení. Komise vypracovala návrhy před tím, než byly 
k dispozici souhrnné zprávy o hodnocení v polovině období a hodnocení 
ex post , takže do návrhů se nepromítly informace o účelnosti a efektiv -
nosti opatření v období 2007–2013, ale ani hodnocení ex post  období 
2000–2006. Přestože tato hodnocení měla své nedostatky, měla by být 
při rozhodování o politice na období 2014–2020 zohledněna. Například 
hodnocení ex post  dospělo k závěru, že dopady opatření „zvyšování hod -
noty zemědělských produktů“ na konkurenceschopnost zemědělství se 
zdají být „obecně poměrně okrajové“. Při hodnocení v polovině období 
byla opět zjištěna mrtvá váha (viz bod 56). Přesto Komise navrhla toto 
opatření pro období 2014–2020, aniž by Evropský parlament a Radu in -
formovala o  problému mrtvé váhy nebo sdělila, jaké podmínky stanovit, 
aby byla mrtvá váha v rámci opatření co nejmenší. 17 Návrh nařízení Evropského 
parlamentu a Rady o podpoře 
pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV), KOM(2011) 627 
v konečném znění/2 ze dne 
19. října 2011.
18 Souhrnná zpráva 
o hodnocení ex ante  týkajících 
se programů rozvoje venkova  
2007–2013, konečná zpráva , 
GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova, 11. 12. 2008.
34
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?75.  Při rozhodování o budoucí politice na úrovni EU a pro programování na 
vnitrostátní a regionální úrovni by měly být k dispozici informace umož -
ňující odpovědět na základní důležité otázky, jako je „bylo toto opatření 
v minulosti účelné při dosahování cílů“; „je toto opatření tím nejefek -
tivnějším způsobem dosažení cílů?“ a „jaká ponaučení lze z dřívějšího 
provádění tohoto opatření vyvodit, aby bylo možné zlepšit jeho účelnost 
v budoucnu?“. Údaje o výsledcích, které by měly účelnost a efektivnost 
opatření ukazovat, nebyly k dispozici včas pro potřeby posouzení do -
padů; informace, které byly následně zveřejněny, například v přílohách 
k výroční zprávě o činnosti GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, nejsou 
dostatečně relevantní, spolehlivé ani úplné. V důsledku toho Komise 
neposkytla informace potřebné pro rozhodování o tom, jaká opatření 
pro období 2014–2020 budou nejúčinnější a nejefektivnější.
35
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
76.  Smlouva a finanční nařízení EU požadují, aby členské státy spolupraco -
valy s Komisí tak, aby byly prostředky EU využívány v souladu se zásadou 
řádného finančního řízení, což je účelnost, efektivnost a hospodárnost. 
V kontextu politiky rozvoje venkova to znamená, že Komise a členské 
státy musí poskytovat včasné informace o tom, zda opatření rozvoje 
venkova dosahují cílů v oblasti politiky efektivním způsobem. Měly by 
se zodpovídat za svou výkonnost předkládáním těchto informací Evrop -
skému parlamentu, Radě a evropské veřejnosti. 
77.  Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise a členské státy dostatečně nepro -
kázaly, čeho bylo dosaženo v souvislosti s cíli politiky rozvoje venkova, 
a že chybí jistota o tom, že rozpočet EU na rozvoj venkova byl dobře 
vynaložen. 
78.  Společný rámec pro monitorování a  hodnocení (CMEF) je hlavním nástro -
jem, který byl zaveden pro poskytování nezbytných informací a jistoty. 
Jeho nedostatky přispěly k výše popsané absenci jistoty. CMEF je soubor 
nástrojů, jehož koncepci je možné (a zapotřebí) zlepšit. Lepší nástroje 
však problém nemohou vyřešit, pokud nejsou náležitě využívány. Podle 
zjištění Účetního dvora je příčinou absence jasné odpovědnosti hlubší 
nedostatek: programy, které se až příliš zaměřovaly na čerpání rozpočtu, 
nikoliv na účinné dosahování výsledků. To vedlo k tomu, že monitorování 
a hodnocení výsledků a dopadů se věnovala malá pozornost a příliš se 
nekladl důraz ani na kvalitu informací.
79.  Účetní dvůr zjistil, že vzhledem k obecným a nekonkrétním cílům a ne-
dostatečnému vyčíslení plánovaných výsledků v souvislosti s těmito cíli 
neposkytovaly PRV členských států řádný základ pro to, aby se rozpočto -
vé prostředky EU přidělovaly účelně a efektivně. Stejně tak nezacílily vý -
daje na oblasti, kde by měly největší účinek, ani neposkytovaly standard, 
podle kterého by bylo možné měřit dosažené výsledky (body 19–34).ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
36
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?80.  Zadruhé existuje jistý informační deficit: nehledě na podporu ze strany 
Komise, členské státy nepředložily informace z monitorování a hodno -
cení, které by byly dostatečně spolehlivé, konzistentní a relevantní, aby 
z nich byly patrné dosažené výsledky u stanovených cílů. Členské státy 
a Komise nahlásily údaje společných ukazatelů, které byly k dispozici, 
ale neinterpretovaly je ve vztahu k PRV nebo cílům EU. Závěry z hod -
nocení byly citovány výběrově a následný vývoj se nijak systematicky 
nekontroloval. Komise a  členské státy nepředstavily své vlastní závěry 
o efektivnosti nebo účelnosti výdajů (body 35–57).
81.  Zatřetí, Komise a členské státy dostatečně nevyužily dostupné informace 
z monitorování a hodnocení, byť nedokonalé, na zlepšení efektivnosti 
a účelnosti opatření. Při každodenním řízení programů se členské státy 
zaměřily na čerpání rozpočtu místo na dosahování plánovaných výsled -
ků. Komise podpořila své návrhy na programové období 2014–2020 in -
formacemi z hodnocení ex ante  týkajících se PRV za současné období, 
aniž by prezentovala jakékoliv jiné informace o  dosažených výsledcích 
(body  58–75).
82.  Návrhy Komise na období 2014–2020 slibují zvýšený důraz na výsledky. 
V souvislosti s tím není potřeba vypracovat nové právní předpisy; větší 
důraz na výsledky by se mohl a měl začít uplatňovat ihned, aby bylo 
zajištěno náležité vynakládání rozpočtu EU, zejména s blížícím se kon -
cem programového období 2007–2013 a zvýšeným rizikem, že zbývající 
rozpočet bude čerpán ve spěchu, aby se splnila lhůta pro proplacení 
plateb v roce 2015. S ohledem na výše uvedené Účetní dvůr doporučuje: 
Členské státy a Komise by měly využít monitorování a hodnocení 
k tomu, aby ve zbývající části současného programového období zvý -
šily důraz na dosahování výsledků.
Členské státy by měly odůvodnit všechny změny navrhované v opatře -
ních PRV a vysvětlit jejich zamýšlené účinky z hlediska účelnosti a efek -
tivnosti při dosahování výsledků ve vztahu k PRV a cílům EU. Stejným 
způsobem by navrhované změny měla posoudit i Komise. Roční pro -
věrka programů by se v souladu s požadavky nařízení měla zaměřit na 
výsledky. DOPORUČENÍ  1
37
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?83.  Hodnocení v polovině období 2007–2013 se vyznačovala nedostatkem 
spolehlivých údajů, nevhodnými metodami hodnocení a nekonzistent -
ností, která značně snížila jejich užitečnost a  možnost dospět ke směro -
datným závěrům na úrovni EU. Poslední dostupné údaje z monitorování 
jsou stále nekonzistentní a jejich kvalita je neuspokojivá. Existuje proto 
riziko, že kvalita hodnocení ex post  v roce 2015 nebude dostatečná.
Členské státy a Komise by měly nyní podniknout taková opatření, aby 
hodnocení  ex post v roce 2015 týkající se programového období 2007–
2013 poskytla kvalitní a srovnatelné informace
i) S využitím zkušeností z hodnocení v polovině období by Komise 
měla vydat konkrétní pokyny zaměřené na zajištění kvality a kon -
zistentnosti hodnocení ex post . 
ii) Členské státy by měly plánovat, jak poskytovat informace potřeb -
né pro hodnocení ex post , včetně celé řady informací shromaž -
ďovaných pro správní účely. Členské státy by měly zajistit, aby 
smlouvy o  provádění hodnocení zahrnovaly kvalitativní kritéria, 
která by hodnotitele přiměla dodržovat pokyny CMEF a odpo -
vídat na společné hodnoticí otázky na základě náležitých údajů 
a metod hodnocení. 
iii) Komise by měla aktivně kontrolovat, zda členské státy dodržují 
pokyny týkající se společných ukazatelů a hodnocení ex post . Po -
kud nikoliv, měla by Komise ve spolupráci s příslušnými členskými 
státy najít řešení, která by umožnila získat kvalitní a  srovnatelné 
informace.DOPORUČENÍ  2
38
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?84.  Slabá koncepce CMEF na období 2007–2013 přispěla k současnému ne -
dostatku včasných, spolehlivých a konzistentních informací, zejména 
pokud jde o údaje o výsledcích. Komise již určitým způsobem zlepšila 
definice ukazatelů a pokyny, ale tato zlepšení nejsou dostatečná. Klí -
čovou složkou řádného finančního řízení je nastavení cílových hodnot 
výsledků a pravidelné monitorování jejich dosahování. Podle aktuálních 
plánů Komise na období CMEF 2014–2020 se však cílové hodnoty u uka -
zatelů výsledků nebudou vyžadovat.
V programovém období 2014–2020 by Komise měla zlepšit koncepci 
rámce CMEF, aby přinášel včasnější, relevantnější, spolehlivější a srovna -
telnější informace, zejména o účelnosti a efektivnosti každého opatření 
při dosahování výsledků. 
i) Účel každého ze společných ukazatelů a jejich zamýšleného vy -
užití na úrovni EU by měl být jasný. Ukazatele výsledků by měly 
ukazovat přímé dopady výdajů, tedy čeho bylo dosaženo, a měly 
by být nastaveny pro každou z priorit a cílů EU. Údaje by se měly 
shromažďovat ke každému opatření, které přispívá k těmto pri -
oritám a cílům, aby bylo možné například posuzovat účelnost 
a efektivnost zvláštních opatření.
ii) Členské státy a Komise by měly prověřovat kvalitu údajů o spo -
lečných ukazatelích a poskytovat jistotu, pokud jde o jejich 
spolehlivost.
iii) Pokud jde o cíle specifické pro PRV, od členských států by se 
spíše než předkládání údajů o specifických ukazatelích nebo hod -
nocení mělo vyžadovat včas hlásit dosažené výstupy, výsledky 
a dopady (viz doporučení 6). DOPORUČENÍ  3
39
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Členské státy a Komise by měly zajistit, aby PRV na období 2014–2020 
poskytovaly lepší základ pro řádné finanční řízení, obsahovaly speci -
fické a měřitelné cíle a plány monitorování a hodnocení efektivnosti 
a účelnosti programů. 
i) V PRV na období 2014–2020 by členské státy měly stanovit spe -
cifické cíle, které jsou měřitelné, s cílovými hodnotami pro vý -
sledky. Vybraná opatření PRV a zamýšlené výsledky by měly být 
odůvodněny na základě účelnosti a efektivnosti souvisejících 
opatření v období 2007–2013.
ii) PRV by měly u  každého opatření uvádět, jaké informace se bu -
dou požadovat na vykázání výstupů, výsledků a  dopadů. Pokud 
společné ukazatele nejsou dostatečné, je třeba stanovit doplňu -
jící ukazatele nebo hodnocení. U každé informace by PRV měly 
uvádět zdroj, z něhož bude získána (s patřičným ohledem na ad -
ministrativní zatížení), a jak bude zajištěna spolehlivost.
iii) Komise by měla u PRV kontrolovat nejen soulad s nařízením, ale 
také plánovanou účelnost a efektivnost: porovnáním zamýšle -
ných výsledků s rozpočtovými náklady by se měla ujistit, že PRV 
poskytují dostatečný základ pro řádné finanční řízení. DOPORUČENÍ  485.  Účetní dvůr zjistil, že PRV v období 2007–2013 neměly stanoveny speci -
fické a měřitelné cíle, což vedlo ke špatnému zacílení opatření a znesnad -
ňovalo monitorování a hodnocení. PRV v roce 2014–2020 jsou příležitostí, 
jak zajistit lepší plnění rozpočtu EU. 
40
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Členské státy by měly zahrnout účelnost a efektivnost do prováděcích 
systémů PRV v období 2014–2020, přičemž informace shromážděné pro 
potřeby žádostí, výběru a platebního procesu by se měly využít i pro 
účely monitorování a  hodnocení. 
Členské státy by měly předběžně posuzovat účelnost a efektivnost ne -
jen v době programování, ale také při výběru operací k financování. 
Tento přístup snižuje riziko plýtvání peněz na neúčelné projekty, které 
mohly být vyřazeny při výběru projektů. Díky informacím shromáždě -
ným pro účely výběru projektů nebo platby (vytváření pracovních míst, 
přínosy pro životní prostředí apod.) se může snížit potřeba získávat 
údaje zpětně, a tím snížit administrativní zátěž. DOPORUČENÍ  586.  Účetní dvůr při auditech rozvoje venkova zjistil, že mnohé členské státy 
dostatečně nezacílily opatření v PRV pomocí kritérií podmínek způsobi -
losti a kritérií výběru, takže předem existovala jen malá jistota, že opatře -
ní budou efektivní a účelná. Tím se pak zvyšuje potřeba získávat jistotu ex 
post  v rámci monitorování a hodnocení, což je spojeno s dalšími náklady 
na shromažďování údajů a administrativní zátěží. 
87.  Členské státy a Komise sice zveřejnily zprávy nezávislých hodnotitelů, 
ale ve svých vlastních výročních a souhrnných zprávách dostatečně 
nepopsaly, jak byl vynaložen rozpočet EU. V těchto zprávách členské 
státy a Komise nevyužily údaje o finančních ukazatelích a ukazatelích 
výstupů, aby vysvětlily dosažené výsledky, ani nepředložily informace 
o efektivnosti. Bylo na čtenářích zpráv, aby sami posoudili, nakolik se lze 
na předložená hodnocení spoléhat, nebo zjistili, zda některé závěry byly 
z hodnocení vynechány a proč.
41
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Členské státy a Komise by pro větší vyvozování odpovědnosti měly 
zlepšit vykazování informací o výsledcích dosažených s pomocí roz -
počtu EU a provádět systematičtější následnou kontrolu v souvislosti 
se zjištěními z hodnocení.
i) Od poloviny programového cyklu by členské státy a Komise měly 
ve svých výročních zprávách předkládat závěry o tom, čeho pro -
gramy dosáhly ve vztahu ke každému PRV a cílům EU. Tyto zprávy 
by se měly primárně zaměřovat na dosažené výsledky, měly by 
výslovně zhodnotit účelnost každého opatření a výsledky porov -
nat s vynaloženými náklady. Tam, kde společné ukazatele dosta -
tečně neumožňují ukázat, jakých cílů PRV bylo dosaženo, měly by 
být doplněny o  správní údaje a  zjištění z  hodnocení, s  náležitým 
ohledem na omezení jejich rozsahu a spolehlivosti. 
ii) V nahlášených zjištěních z hodnocení by členské státy a Komise 
měly jasně uvést, jaká opatření přijaly, nebo vysvětlit důvody, 
proč žádné kroky neplánují. Je třeba předložit a zkontrolovat 
všechny závěry z hodnocení, nikoliv jen vybranou část z nich. 
iii) Aby mohla být hodnocení ex post  týkající se programů z období 
2007–2013 maximálně zúročena, Komise a členské státy by do 
svých výročních zpráv za rok 2015 měly zahrnout analýzu důsled -
ků zjištění z těchto hodnocení s ohledem na období 2014–2020. DOPORUČENÍ  6
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Ioannis SARMAS, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 9. října 2013.
Za Účetní dvůr
předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?PŘÍLOHA 
STAV CÍLOVÝCH HODNOT UKAZATELŮ VÝSLEDKŮ V  PRV A  ÚDAJE POSKYTNUTÉ 
ČLENSKÝMI STÁTY V  JEJICH VÝROČNÍCH ZPRÁVÁCH O  POKROKU  ZA  ROK 2011
Opatření Modernizace zemědělských hospodářstvíZvyšování hodnoty zemědělských a lesnických 
produktů Agroenvironmentální 
opatření Diverzifikace nezemědělských činností Zakládání podniků a jejich rozvoj Podpora cestovního ruchu 
PRVNárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Počet hospodářství/pod -
niků zavádějících nové 
produkty a/nebo nové 
technologie Nárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Počet hospodářství/pod -
niků zavádějících nové 
produkty a/nebo nové 
technologie Dobře obhospodařovaná 
plocha1Nárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicíchHrubý počet vytvořených 
pracovních místNárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Hrubý počet vytvořených 
pracovních místHrubý počet vytvořených 
pracovních místPřírůstek v počtu turistů 
(počet návštěvníků na 
den)
stanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údaje
Rakouskozvýšení cílové 
hodnoty
Česká republikasnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Spojené království –  
Anglie zvýšení cílové 
hodnoty
Francie – kontinen -
tální  
(Hexagone)
Německo –  
Bádensko-Württem -
berskozvýšení/ 
snížení 
cíl. hodnotsnížení cílové 
hodnoty 
Maďarskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty 
Itálie – Kampániezvýšení cílové 
hodnotyzvýšení 
cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Lucembursko
Polskozvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Rumunskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Španělsko –  
Andalusiesnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty zvýšení/ 
snížení 
cíl. hodnotsnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Švédskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty zvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Stanovené cílové 
hodnoty:Cílové hodnoty byly stanoveny v původní a v poslední verzi PRV (s uvedením, zda cílová hodnota byla oproti původnímu 
PRV změněna).Poskytnuté údaje: Údaje poskytla a přijala Komise (výroční zpráva o pokroku za rok 2011).
Cílové hodnoty byly stanoveny pouze v původním nebo pouze v poslední verzi PRV; cílové hodnoty nejsou v souladu 
s příručkou k CMEF , nejsou tedy srovnatelné.Údaje nebyly poskytnuty ke každému opatření; údaje nejsou aktuální; výroční zpráva o činnosti nebyla Komisí přijata.
Cílové hodnoty nebyly stanoveny ani v původní ani v poslední verzi PRV. Údaje nebyly poskytnuty.
Opatření nebylo součástí programu. Opatření se neprovádělo.
1 Ukazatel výsledků u tohoto opatření má pět složek (oblasti přispívající ke zlepšení biodiverzity, kvality vody, zmírňování změny klimatu, zlepšování 
kvality půdy, prevence marginalizace a opouštění půdy). Tabulka ukazuje, zda byly cílové hodnoty stanoveny a údaje poskytnuty u alespoň k jedné 
z těchto složek. V některých případech byly cílové hodnoty zvýšeny u jedné složky a sníženy u jiné. To je zobrazeno jako „zvýšení/snížení cílové hodnoty“.
43
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Opatření Modernizace zemědělských hospodářstvíZvyšování hodnoty zemědělských a lesnických 
produktů Agroenvironmentální 
opatření Diverzifikace nezemědělských činností Zakládání podniků a jejich rozvoj Podpora cestovního ruchu 
PRVNárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Počet hospodářství/pod -
niků zavádějících nové 
produkty a/nebo nové 
technologie Nárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Počet hospodářství/pod -
niků zavádějících nové 
produkty a/nebo nové 
technologie Dobře obhospodařovaná 
plocha1Nárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicíchHrubý počet vytvořených 
pracovních místNárůst hrubé přidané 
hodnoty v podporova -
ných hospodářstvích/
podnicích Hrubý počet vytvořených 
pracovních místHrubý počet vytvořených 
pracovních místPřírůstek v počtu turistů 
(počet návštěvníků na 
den)
stanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údajestanovené 
cílové 
hodnoty poskytnuté 
údaje
Rakouskozvýšení cílové 
hodnoty
Česká republikasnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Spojené království –  
Anglie zvýšení cílové 
hodnoty
Francie – kontinen -
tální  
(Hexagone)
Německo –  
Bádensko-Württem -
berskozvýšení/ 
snížení 
cíl. hodnotsnížení cílové 
hodnoty 
Maďarskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty 
Itálie – Kampániezvýšení cílové 
hodnotyzvýšení 
cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Lucembursko
Polskozvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Rumunskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Španělsko –  
Andalusiesnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty zvýšení/ 
snížení 
cíl. hodnotsnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Švédskozvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty zvýšení cílové 
hodnotyzvýšení cílové 
hodnotysnížení cílové 
hodnoty snížení cílové 
hodnoty 
Stanovené cílové 
hodnoty:Cílové hodnoty byly stanoveny v původní a v poslední verzi PRV (s uvedením, zda cílová hodnota byla oproti původnímu 
PRV změněna).Poskytnuté údaje: Údaje poskytla a přijala Komise (výroční zpráva o pokroku za rok 2011).
Cílové hodnoty byly stanoveny pouze v původním nebo pouze v poslední verzi PRV; cílové hodnoty nejsou v souladu 
s příručkou k CMEF , nejsou tedy srovnatelné.Údaje nebyly poskytnuty ke každému opatření; údaje nejsou aktuální; výroční zpráva o činnosti nebyla Komisí přijata.
Cílové hodnoty nebyly stanoveny ani v původní ani v poslední verzi PRV. Údaje nebyly poskytnuty.
Opatření nebylo součástí programu. Opatření se neprovádělo.
1 Ukazatel výsledků u tohoto opatření má pět složek (oblasti přispívající ke zlepšení biodiverzity, kvality vody, zmírňování změny klimatu, zlepšování 
kvality půdy, prevence marginalizace a opouštění půdy). Tabulka ukazuje, zda byly cílové hodnoty stanoveny a údaje poskytnuty u alespoň k jedné 
z těchto složek. V některých případech byly cílové hodnoty zvýšeny u jedné složky a sníženy u jiné. To je zobrazeno jako „zvýšení/snížení cílové hodnoty“.
44
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?ODPOVĚDI  
KOMISE
SHRNUTÍ
I. 
Komise konstatuje, že tato zpráva o auditu se zaměřuje 
zejména na monitorování, hodnocení a podávání zpráv 
o účelnosti a efektivnosti a o využití informací získa -
ných monitorováním a  hodnocením ve vztahu k  výdajům 
na rozvoj venkova.
IV. 
V souvislosti s otázkou, jak dobře byly rozpočtové pro -
středky EU určené na rozvoj venkova vynaloženy, lze 
některé výsledky a dopady řádně vyhodnotit až v pozdější 
fázi programového období a po jeho konci na základě 
hodnocení.
V. a) 
Komise se domnívá, že uvedené tři zastřešující cíle pro roz -
voj venkova jsou dostatečně jasné a  vyjádřené v  článku 4 
nařízení č. 1698/2005. Dále jsou specifikovány a zdůvod -
něny v bodech odůvodnění a ve strategických obecných 
zásadách Společenství. Tyto cíle mají využívat členské státy 
při programování.
Při schvalování programů rozvoje venkova (PRV) pro -
vádí Komise analýzu s cílem posoudit, zda jsou programy 
a opatření v souladu se strategickými obecnými zásadami 
Společenství, národními strategickými plány a příslušnými 
právními předpisy.
V. b) 
U víceletých programů, jako jsou programy rozvoje ven -
kova, lze některé výsledky a dopady řádně vyhodnotit 
až v pozdější fázi programového období a po jeho konci 
na základě hodnocení. 
Užitečné informace rovněž poskytují výroční zprávy 
o pokroku provádění, pokud jde o čerpání finančních pro -
středků a výstupy.
Navíc Komise zveřejňuje v celém rozsahu hodnocení pro -
váděná jejím jménem, jakož i  příslušná hodnocení kvality 
na portálu Europa a předává je Evropskému parlamentu, 
Radě a Účetnímu dvoru.
45
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
V. c) 
Komise se domnívá, že pokud jsou k dispozici, Komise 
(při navrhování) i členské státy (při provádění) využily 
dostupné informace z monitorování a hodnocení. 
Informace z monitorování se využívají jako podkladový 
materiál pro úpravy programů rozvoje venkova. Podob -
nou řídicí úlohu plnila i hodnocení v polovině období, jeli -
kož řada změn v  programu rozvoje venkova byla spojena 
se zjištěními těchto hodnocení.
VI. 
Informace dostupné prostřednictvím systému monitoro -
vání a hodnocení, ač neúplné a možná ne vždy plně spo -
lehlivé, byly v této fázi nejlepší dostupné, a to s ohledem 
na finanční a praktická omezení, s  nimiž se Komise a člen -
ské státy potýkají. 
Komise spolu s členskými státy provedla v roce 2008 
a 2009 akci, aby zaplnila mezery v programech rozvoje ven -
kova. Pro každý program rozvoje venkova poukázaly útvary 
Komise na  chybějící cíle a  nedostatečně kvantifikované 
cílové hodnoty a vyzvala řídicí orgány, aby své soubory cílů 
zlepšily. To vedlo k výraznému zlepšení souboru cílů pro -
střednictvím změn programů rozvoje venkova. 
Komise navrhla řešení řady problémů týkajících se systému 
monitorování a hodnocení pro příští programové období, 
vždy však bude nutné najít rovnováhu mezi přínosy moni -
torování a hodnocení a mezi náklady a administrativní 
zátěží s nimi spojenými.
Komise má za to, že při stanovování kvantifikovaných cílů 
v souvislosti s cíli, které ovlivňuje řada vnějších faktorů 
(např. hospodářské klima), je třeba jisté opatrnosti.VII. a) 
Odůvodnění navrhovaných změn programů rozvoje ven -
kova již je právním požadavkem. Komise bude i nadále 
monitorovat účelnost a efektivnost programů a ke konci 
období se bude stále více zaměřovat na výsledky. 
Komise a členské státy využívají dostupné informace 
v rámci monitorování a  hodnocení. Například výsledky 
hodnocení v polovině období byly zohledněny při změ -
nách programů.
VII. b) 
Komise toto doporučení přijímá. 
Značný počet zjištění v hodnoceních v polovině období se 
týkal přípravy následného hodnocení a na úrovni členských 
států již byla přijata opatření.
VII. c) 
Návrhy na systém monitorování a hodnocení v období 
2014–2020 obsahuje oproti společnému rámci pro moni -
torování a hodnocení (CMEF) několik změn. 
Namísto hodnocení v polovině období budou v letech 
2017 a 2019 posílené výroční zprávy o provádění, jež 
budou zahrnovat zjištění z hodnocení. Členské státy budou 
mít povinnost provádět hodnotící činnosti po celé progra -
mové období v souladu s plánem hodnocení, který je obsa -
žen v programech rozvoje venkova.
Hodnocení a podávání zpráv o výsledcích a dopadech poli -
tiky tak bude vhodněji spjato s fází provádění programů 
rozvoje venkova.
VII. d) 
Na období 2014–2020 Komise a členské státy připravují 
rámec pro monitorování a hodnocení společné zeměděl -
ské politiky jako celku, včetně rámce pro sledování a hod -
nocení programů rozvoje venkova. V této souvislosti byla 
vymezena řada povinných společných ukazatelů a stano -
ven požadavek na další ukazatele, jsou-li potřebné vzhle -
dem k zvláštním charakteristikám programu.
Společné ukazatele se rovněž stanou základem, který pro -
pojí politiku rozvoje venkova se širší strategií 20/20.
ODPOVĚDI  
KOMISE  46
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?ÚVOD
2.
CMEF není jediným prostředkem pro dohled nad provádě -
ním rozpočtu.
Komise například provádí audity, jejichž účelem je kontro -
lovat správné provádění politiky rozvoje venkova. V návaz -
nosti na tyto audity může dojít k finančním opravám.
3.
Monitorování a hodnocení neposkytuje jen informace 
o míře účelnosti či efektivnosti politiky, ale také o důvo -
dech, které k tomu vedly. 
To umožňuje přizpůsobit provádění politiky nebo politiku 
v případě potřeby přepracovat.
5.
V programovém období z roku 2007 představoval CMEF 
nový prvek. Je zřejmé, že členské státy, z nichž některé jsou 
v EU poměrně krátce nebo mají velmi omezenou kulturu 
hodnocení, si jej musely nejprve osvojit, a to v souvislosti 
s metodikou sběru údajů, jejich zpracováním i využitím 
výsledků hodnocení.
CMEF představuje významné zlepšení oproti monitoro -
vání a hodnocení v předchozích programových obdobích. 
Metody i definice se od roku 2010 zlepšily, ačkoliv zejména 
(roční) monitorování ukazatelů výsledků představuje pro 
řídicí orgány nadále obtížný úkol. 
Viz rovněž odpovědi Komise k tabulce 1 v rámci tabulky 1a 
v oddílu odpovědí Komise. Upozorňujeme, že tyto odpo -
vědi byly zveřejněny společně se zprávami Účetního dvora 
uvedenými v tabulce 1. Proto tyto odpovědi odrážejí situ -
aci v době auditu a nejsou aktualizovány.
6.
Na období 2014–2020 Komise a členské státy vytvářejí sy -
stém monitorování a hodnocení společné zemědělské poli -
tiky jako celku. Tento systém zohledňuje zkušenosti získané 
v minulosti. Každý monitorovací a hodnotící systém však 
nutně má řadu omezení, jako je dostupnost údajů, náklady 
na měření, čas potřebný k tomu, aby se projevil výsledek/
dopad politického opatření, nebo protichůdné požadavky, 
například snaha snížit administrativní zátěž. Z  tohoto 
důvodu je nový systém monitorování a hodnocení v maxi -
mální možné míře založen na stávajících zdrojích údajů, 
jakož i na údajích z monitorování získaných během prová -
dění politiky. Na období 2014–2020 budou stanoveny ukazatele kvantifi -
kovaných cílů pro každou základní oblast. U všech se poža -
duje každoroční podávání zpráv v rámci výroční zprávy 
o provádění. U některých oblastí je cílový ukazatel stano -
ven na úrovni výstupů. Avšak v případech, kde je příslušný 
výsledkový ukazatel složitější a není vhodný pro použití 
jako každoročně sledovaný cíl, bude jeho hodnota posou -
zena pomocí hodnocení a vykáže se ve zprávách v roce 
2017 a 2019 a následných zprávách.
VII. e) 
Systém monitorování a hodnocení bude co nejvíce vyu -
žívat stávající informace; jelikož však hodnocení vyžaduje 
také posouzení dopadů politiky, nelze ho okamžitě získat 
z programu samotného.
VII. f) 
Do budoucna Komise namísto hodnocení v polovině 
období navrhla posílené výroční zprávy o provádění 
v letech 2017 a 2019. 
Tyto výroční zprávy o provádění budou obsahovat souhrn 
zjištění vyplývajících z hodnocení a předpokládá se, že ten 
by měl zahrnovat i příslušná zjištění z následných hodno -
cení za období 2007–2013.
Navíc Komise zveřejňuje úplné zprávy o hodnoceních pro -
váděných jejím jménem, jakož i příslušná hodnocení kva -
lity, a veškeré závěry jsou tedy k dispozici.
47
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?PŘIPOMÍNKY
Společná odpověď k bodům 19 a 20
Finanční nařízení ukládá používání tzv. cílů SMART 
na úrovni činností. Sestavování rozpočtu podle činností 04  
(tj. výdaje na  rozvoj venkova) se provádí na  úrovni pro -
gramů rozvoje venkova, které jsou tvořeny souborem opat -
ření, jež mohou přispívat k dosažení několika cílů. Proto 
jsou celkové cíle stanoveny na úrovni programů a rovněž 
jejich úspěšnost se měří na této úrovni (viz též odpovědi 
Komise k bodům 22 až 25).
Díky cílům SMART by mělo být možné posoudit, zda jich 
bylo dosaženo, což nemusí nutně představovat kvantifiko -
vaný cíl.
22.
V bodech odůvodnění nařízení se uvádí důvod pro každé 
opatření. Na úrovni jednotlivých opatření by výstupy 
daného opatření měly být konkrétní a ověřitelné. K dosa -
žení cílů na úrovni programu je zpravidla nezbytná kom -
binace opatření, která jsou v programovém období 2007–
2013 uspořádána v systému os.
23.
Cíle na úrovni EU jsou formulovány kvalitativně a určují, 
jakým směrem by politika měla změnit situaci v oblasti 
konkurenceschopnosti a diverzifikace. Komise má za to, 
že při stanovování kvantifikovaných cílových hodnot 
v souvislosti s cíli, které ovlivňuje řada vnějších faktorů 
(např. hospodářské klima), je třeba jisté opatrnosti.
Komise se domnívá, že  její návrhy nařízení na  období 
2014–2020 zahrnují jasnou hierarchii cílů a stanoví cíle 
na úrovni EU (EU 2020), přičemž členské státy by měly pro 
každou základní oblast na úrovni programů rozvoje ven -
kova stanovit kvantifikované cíle, které jsou s tím v souladu.
25.
Struktura zřízená nařízením č. 1698/2005 je založena 
na uceleném souboru nástrojů, které se mají vztahovat ke 
třem cílům rozvoje venkova. Tento soubor nástrojů vzal 
řádně v úvahu dostupné informace o účelnosti a efektiv -
nosti jednotlivých opatření. Společná odpověď k bodům 26 až 27
CMEF byl poprvé zaveden v programovém období 2007–
2013. Jeho účelem bylo podporovat cíle programu stano -
vením cílů pro výstupy, výsledky a dopady. 
Stanovení kvantifikovaných cílů představovalo nový prvek 
a řídicí orgány i Komise se při jeho provádění učily. V  pří-
padech, kdy byly přijaty programy rozvoje venkova s neú -
plným souborem cílů, se členské státy zavázaly je doplnit. 
Komise spolu s členskými státy provedla v roce 2008 
a 2009 akci, aby zaplnila mezery v programech rozvoje ven -
kova. Pro každý program rozvoje venkova poukázaly útvary 
Komise na  chybějící cíle a  nedostatečně kvantifikované 
cílové hodnoty a vyzvala řídicí orgány, aby své soubory cílů 
zlepšily. To vedlo k výraznému zlepšení souboru cílů pro -
střednictvím změn programů rozvoje venkova. 
Je úkolem hodnocení, které využívá mimo jiné i údaje 
z monitorování, aby zjistilo, zda určitý program přispěl 
k danému cíli, zlepšil ho či podpořil, a  zda tedy byly cíle 
splněny.
Hodnocení komplexních nástrojů politiky není snadné 
a metodika i  její uplatňování se průběžně zlepšují, aby bylo 
možné lépe prokázat, čeho politika dosáhla.
27.
Viz rovněž odpovědi Komise k tabulce 1 v rámci tabulky 1a 
v oddílu odpovědí Komise. Upozorňujeme, že tyto odpo -
vědi byly zveřejněny společně se zprávami Účetního dvora 
uvedenými v tabulce 1. Proto tyto odpovědi odrážejí situ -
aci v době auditu a nejsou aktualizovány.
28.
Na období 2014–2020 Komise a členské státy připravují 
rámec pro monitorování a hodnocení společné zemědělské 
politiky jako celku, včetně rámce pro monitorování a  hod -
nocení programů rozvoje venkova. V této souvislosti byla 
vymezena řada povinných společných ukazatelů a stano -
ven požadavek na další ukazatele, jsou-li potřebné vzhle -
dem k zvláštním charakteristikám programu.
ODPOVĚDI  
KOMISE  48
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Společné ukazatele se rovněž stanou základem, který pro -
pojí politiku rozvoje venkova se širší strategií 20/20.
28. První odrážka
To se týkalo zejména začátku programového období, ale 
v mnoha případech byly cílové hodnoty doplněny později.
28. Druhá odrážka
Komise zastává názor, že cíl může být obojí: kvantifikovaný 
cíl i odhad očekávaných výsledků.
28. Třetí odrážka
Daný počet společných ukazatelů nemůže nikdy dosta -
tečně postihnout všechny situace. Právní rámec poskytuje 
prostor k tomu, aby řídicí orgány v případě potřeby defino -
valy ukazatele specifické pro jednotlivé programy.
29.
Viz odpovědi k bodům 26 a 27.
Program rozvoje venkova Rakouska následně poskytl cíle 
ukazatelů výstupů a výsledků pro agroenvironmentální 
opatření, jako např. počet podporovaných zemědělských 
podniků, podporovanou plochu, počet smluv, obdělávanou 
plochu přispívající k biologické rozmanitosti, kvalitu vody, 
změnu klimatu, kvalitu půdy a prevenci marginalizace. 
30.
Na základě strategie odráží přidělení rozpočtových pro -
středků priority mezi potřebami stanovenými členskými 
státy.
31.
CMEF byl poprvé zaveden v programovém období 2007–
2013. Právní předpisy požadují, aby se  předem stanovily 
pouze orientační (nezávazné) cíle. Stanovení kvantifikova -
ných cílů představovalo nový prvek a řídicí orgány i Komise 
se při jeho provádění učily. V této souvislosti je pochopi -
telné, že některé počáteční cíle mohly být nereálné, a  proto 
bylo vhodné je revidovat směrem dolů.32.
Viz odpovědi k bodům 26 a 27.
Zařazení doplňujících ukazatelů je stanoveno v nařízení 
č. 1698/2005 (čl. 81 odst. 2). Jak je uvedeno v tomto článku, 
záměrem není mít vyčerpávající soubor doplňujících uka -
zatelů, ale spíše stanovit omezený počet dalších ukazatelů, 
které umožní monitorovat a hodnotit specifické prvky pro -
gramů rozvoje venkova.
V rámci sdíleného řízení a zásady subsidiarity je na člen -
ských státech, aby vymezily, které ukazatele jsou relevantní. 
České úřady ukazatel „počet podniků zavádějících nové 
produkty nebo technologie“ nepovažovaly pro opatření 
„modernizace zemědělských podniků“ a „zvýšení hodnoty 
zemědělských produktů“ za relevantní, neboť projekty 
zaměřené na inovace jsou financovány v rámci M124. Toto 
vysvětlení bylo poskytnuto v návaznosti na dopis GŘ pro 
zemědělství a rozvoj venkova týkající se výročních zpráv 
o pokroku za rok 2010 a bylo přijato, protože odpovídá 
tomu, jak byla česká opatření navržena.
33.
Viz odpovědi k bodům 26 až 27 a 31.
34.
Viz odpověď k bodu 26.
Komise si je dobře vědoma nesrovnalostí v definici ukaza -
telů a v novém rámci pro monitorování a hodnocení věno -
vala řádnému definování ukazatelů značnou pozornost.
CMEF byl poprvé zaveden v programovém období 2007–
2013. Stanovení kvantifikovaných cílů pro rozvoj venkova 
představovalo nový prvek a  řídicí orgány i  Komise se při 
jeho provádění učily. 
35.
Systémy monitorování a hodnocení jsou navrženy tak, 
aby poskytovaly informace na třech úrovních: výstupů, 
výsledků a dopadu. Pro vyhodnocení politiky jak v krátko -
dobém, tak v dlouhodobém horizontu jsou nutné všechny 
tři úrovně ukazatelů výkonnosti. Informace o výsledcích je 
nedílnou součástí systému. 
49
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Společná odpověď k bodům 37, 38 a 39
V programovém období z roku 2007 představoval CMEF 
nový prvek. Je zřejmé, že členské státy, z nichž některé jsou 
v EU poměrně krátce nebo mají velmi omezenou kulturu 
hodnocení, si jej musely nejprve osvojit, a to v souvislosti 
s metodikou sběru údajů, jejich zpracováním i využitím 
výsledků hodnocení.
Pokyny k provádění CMEF obsahuje příručka CMEF. Kromě 
toho útvary Komise poskytovaly a nadále budou poskyto -
vat (pomocí pracovních dokumentů, otázek a odpovědí 
atd.) členským státům další pokyny prostřednictvím růz -
ných fór, která jsou k dispozici (Výboru pro rozvoj ven -
kova, hodnotící sítě odborníků a  Evropské sítě pro rozvoj 
venkova).
Nicméně v souladu se zásadou subsidiarity se řídicím 
orgánům ponechává při vytváření jejich systému určitá 
pružnost.
Pro nové programové období byly od samého počátku 
zohledněny údaje potřebné pro monitorování a  hodnocení, 
přičemž se hledala rovnováha mezi potřebou údajů a  sni-
žováním administrativní zátěže a upřednostnil se systém, 
který pokud možno vychází ze stávajících zdrojů údajů. 
40. 
Vzhledem k postupu zdola nahoru bylo vypracování ukaza -
telů CMEF pro osu Leader mimořádně náročné. Leader však 
je součástí CMEF.
Komise poskytla členským státům pokyny mimo jiné pro 
vyhodnocení osy Leader. V rámci Evropské sítě pro rozvoj 
venkova se pracovalo na sebehodnocení strategií místního 
rozvoje.
Společná odpověď k bodům 41 a 42
Viz odpověď k bodu 37.CMEF představuje významné zlepšení oproti monitoro -
vání a hodnocení v předchozích programových obdobích. 
Nicméně první roky jeho provádění se Komise i členské 
státy „učily za pochodu“. Metody i definice se od roku 2010 
zlepšily, ačkoliv zejména (roční) monitorování ukazatelů 
výsledků představuje pro řídicí orgány nadále obtížný úkol. 
Rámeček 1 
Zatímco rozdíly, na které poukazuje Účetní dvůr, skutečně 
zřejmě nelze plně přičítat odlišnostem v opatřeních, lze je 
možná přičíst rozdílům ve výchozích podmínkách v jednot -
livých členských státech. V rámci politiky rozvoje venkova 
je běžný úzus, že se jako „nový produkt nebo technolo -
gie“ označuje produkt nebo technologie, které jsou nové 
v dané oblasti. Komise úzce spolupracuje s členskými státy, 
aby soudržnost co nejvíce zlepšila.
Je třeba uznat, že se vyskytly určité obtíže se správným 
záznamem údajů o výstupech, pokud jde o „plochu, na 
niž se vyplácí agroenvironmentální podpora“, a ukazatele 
výsledků, pokud jde o „dobře obhospodařovanou plochu“. 
Ukazatel výstupů je stanovena na úrovni opatření, kdežto 
ukazatel výsledků je na úrovni osy a zahrnuje celou řadu 
relevantních opatření a  režimů v rámci osy 2. V  některých 
případech, v závislosti na prováděných opatřeních a reži -
mech, mohou být správné údaje stejné, ale ve  většině pří -
padů se údaje budou lišit.
43.
Hodnocení v polovině období poskytlo dobrý přehled 
provádění programů rozvoje venkova. Avšak u víceletých 
programů, jako jsou programy rozvoje venkova, lze některé 
výsledky jako hrubá přidaná hodnota a dopady řádně 
vyhodnotit až v pozdější fázi programového období a po 
jeho konci. Tyto účinky lze měřit pouze poté, co od  zahá -
jení provádění uplynula dostatečná doba; pro většinu 
intervencí tomu tak v době hodnocení v  polovině období 
ještě nebylo. Například provedení opatření v rámci osy 3 
a osy 4 vyžaduje více času, a proto se i výsledky a dopady 
projeví až po delší době.
V důsledku toho určité výsledky a  dopady programů ještě 
nebylo možné změřit, na rozdíl od výdajů nebo výstupů. 
ODPOVĚDI  
KOMISE  50
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?44.
Využití informací z omezeného počtu případů na podporu 
závěrů za celé opatření nebo program může být metodicky 
správné, pokud se správně uplatní, záleží na reprezentativ -
nosti vzorku.
Viz též odpověď k bodu 56.
45.
Viz odpověď k bodu 43. 
Pro mnoho programů probíhala hodnocení v polovině 
období příliš brzy na  to, aby bylo možné posoudit efek -
tivnost. To je možné pouze poté, co se projevily výsledky/
dopady programů. Komise nadále podporuje členské státy, 
aby zlepšovaly kvalitu a jednotnost hodnocení, a poskytuje 
metodickou podporu.
Jelikož hodnotitelé se v této fázi programového cyklu vět -
šinou zaměřovali na provádění jednotlivých opatření, bylo 
navíc příliš brzy na vyvození obecnějších závěrů, pokud jde 
o dosažení celkových cílů na úrovni EU.
47.
Jak již bylo uvedeno, CMEF byl poprvé zaveden v progra -
movém období 2007–2013 a první roky byly „učením za 
pochodu“. 
Tři uvedené zprávy předložené v  souladu s  nařízením v čer -
venci 2012 nebyly do dubna 2013 přijaty, neboť si vyžádaly 
další opravy. Nicméně 89 z 92 zpráv předložených za rok 
2011 přijato bylo. V těchto výročních zprávách o pokroku 
za rok 2011 byl soubor ukazatelů výstupů téměř úplný.
V případě některých ukazatelů uvedených v příloze, přes -
tože se původně předpokládalo, že se jejich hodnoty 
budou předkládat každý rok v rámci údajů z monitoro -
vání obsažených ve výročních zprávách o pokroku, došlo 
k tomu, že pro jejich výpočet je třeba získat vstupy od hod -
notitelů a/nebo musí před jejich měřením uběhnout určitá 
doba. Proto není efektivní, aby se posuzovaly každý rok, 
a byly vydány pokyny v tomto smyslu.48.
V systému sdíleného řízení musí každý partner plnit své 
vlastní povinnosti.
Anomálie v údajích z monitorování a ve výročních zprá -
vách o  pokroku byly s  členskými státy systematicky 
projednávány.
Komise požádala orgány Maďarska, aby znovu zavedly 
původní znění. 
Pro nové programové období útvary Komise a členské státy 
spolupracovaly na vymezení definic a zdrojů údajů ex ante .
50.
CMEF představuje významné zlepšení oproti monitorování 
a hodnocení v  předchozích programových obdobích. Nic -
méně první roky jeho provádění se Komise i členské státy 
„učily za pochodu“. 
Metody i definice se od roku 2010 zlepšily, ačkoliv zejména 
(roční) monitorování ukazatelů výsledků představuje pro 
řídicí orgány nadále obtížný úkol.
51. 
Jako doplněk k informacím uvedeným v tabulce 3 Komise 
rovněž zveřejňuje hodnocení prováděná jejím jménem 
s hodnocením kvality řídicí skupinou.
51
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?53.
Posouzení kvality v souhrnné zprávě o hodnocení v polo -
vině období, které Komise zveřejnila na portálu Europa, 
jasně uvádí, že „jelikož zprávy o hodnocení v polovině 
období představující zdrojová data se často vyznačují pro -
měnlivou kvalitou a různou mírou podrobností, pokud jde 
o informace k jednotlivým tématům, tato skutečnost se 
rovněž nutně odráží v souhrnu výsledků a může předsta -
vovat jisté omezení celkové kvality zjištění“ ( http://ec.eu -
ropa.eu/agriculture/evaluation/rural-development-reports/
synthesis-mte-2007-2013_en.htm ).
Komise se domnívá, že neprováděla extrapolaci údajů, ale 
uznává, že je nutné zlepšit prezentaci příslušné tabulky ve 
výroční zprávě o činnosti. Informace uvedené v dokumentu 
pouze popisovaly dosažený stav v dané situaci ve srovnání 
s odhadovanými cíli.
54.
Právní předpisy (čl. 62 odst.  2 nařízení (ES) č.  1974/2006) 
odkazují na orientační (nezávazné) cílové hodnoty. Kromě 
toho byly původní cíle byly stanoveny před tím, než světo -
vou ekonomiku postihla krize.
Komise se domnívá, že měnící se hospodářská situace 
může být dobrým důvodem pro změnu cílů. Držet se cíle, 
který již není aktuální, není užitečné ani z hlediska řízení, 
ani pro účely odpovědnosti. Cíle lze rovněž upravovat tak, 
aby odrážely změny ve strategii programů rozvoje venkova.
Je pravda, že české orgány stanovily zpočátku velmi ambi -
ciózní cíle, pokud jde o vytváření pracovních míst. Ekono -
mická a  finanční krize zároveň vytváření pracovních míst 
významně brzdila. 
Proto byla dne 27. září 2012 po hodnocení v polovině 
období, po jednání k roční prověrce v roce 2011 a po 
návštěvě provedené Účetním dvorem navržena revize 
těchto cílů v  rámci osmé změny programů rozvoje ven -
kova, kterou Komise přijala dne 13. března 2013.Rámeček 2 
Cíle by ovšem neměly být revidovány jen proto, aby odrá -
žely nejnovější odhad výsledků, nemá však smysl držet 
se dále cílů, které jsou přes veškerou snahu již nereálné, 
např. kvůli měnícím se hospodářským podmínkám, za nichž 
se tato opatření uplatňují. 
Komise se domnívá, že snížení výsledkových cílů nezna -
mená ze své podstaty snížení plánované efektivnosti 
a/nebo účinnosti. Může se jednat rovněž o  zohlednění 
měnící se hospodářské situace, která ztěžuje dosažení řady 
cílů, např. vytváření pracovních míst.
Jelikož vytváření cílů má mnoho podob, bere zacílení 
v úvahu zjištěné strukturální a územní potřeby a může vést 
k tomu, že podpora je nasměrována tam, kde je jí nejvíce 
třeba, zatímco v jiných oblastech by tato podpora mohla 
mít za výsledek vyšší hodnoty ukazatelů.
Na cíle by se nemělo pohlížet izolovaně, nýbrž v kontextu 
strategie programu jako celku.
55.
Komise zveřejňuje včas výsledky hodnocení prováděných 
jejím jménem, ale také hodnocení kvality řídící skupinou, 
které zahrnuje užitečnost zprávy Komise. 
56.
Komise zveřejňuje úplné zprávy nezávislých hodnotitelů 
na portálu Europa.
Hodnocení programů rozvoje venkova odhalila určité 
potíže při prokazování účinnosti, efektivnosti, výsledků 
a dopadů investičních opatření komplexním a soudrž -
ným způsobem. Z  tohoto důvodu Komise zahájila hod -
nocení, jehož účelem je zlepšit schopnost identifikovat 
a chápat dopad opatření na  podporu hmotných investic:  
http://ec.europa.eu/agriculture/calls-for-tender/tender -
-documents/2013/275093/specs_en.pdf , které se zabývá 
mimo jiné otázkou posouzení mrtvé váhy. Mělo by také 
zlepšit prokazování úspěchů politiky a rovněž přispět k roz -
voji a provádění budoucích politik. 
ODPOVĚDI  
KOMISE  52
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?57.
Cílem podávání zpráv o výsledcích ve výročních zprávách 
o pokroku je poskytnout představu o pokroku v dosaho -
vání cílů stanovených v programech rozvoje venkova 
(stejně jako ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro zeměděl -
ství a rozvoj venkova), nikoli je nutně hodnotit. Užitečné 
informace rovněž poskytují výroční zprávy o pokroku pro -
vádění, pokud jde o čerpání financí a výstupy.
Viz též odpověď Komise k bodu 43.
V souvislosti s otázkou, jak dobře byly rozpočtové pro -
středky EU určené na rozvoj venkova vynaloženy, lze 
některé výsledky a dopady řádně vyhodnotit až v pozdější 
fázi programového období a po jeho konci na základě 
hodnocení.
58.
Komise se domnívá, že zlepšení provádění (pokud jde 
o monitorování) nebo navrhování opatření (hodnocení) 
a vyvozování odpovědnosti je hlavním účelem systému 
monitorování a hodnocení. 
61.
Jak již bylo zdůrazněno, stanovování cílů probíhalo jako 
„učení za pochodu“ a nutně pokračovalo i ve fázi po schvá -
lení programů.
Komise prozkoumá hodnocení ex ante  a věrohodnost cílů 
navržených pro nové období. Komise však nemůže schvá -
lení programů zbytečně oddalovat. 
Rámeček 3 
Jak již bylo uvedeno, CMEF byl zaveden v  období 2007–
2013. První roky jeho provádění se Komise i členské státy 
„učily za pochodu“. V  prvních verzích programů rozvoje 
venkova mohl nedostatek referenčních hodnot a informací 
vést ke stanovení nerealistických cílů.
Rozdíl v  nákladech může rovněž odrážet hospodářskou 
situaci a výši mezd v různých oblastech, a odlišnosti tedy 
lze očekávat.Rámeček 3 – první pododstavec
Komise by rovněž ráda upozornila na to, že „vytváření 
nových pracovních míst“ je pouze jedním z konkrétních 
cílů spojených s prováděním osy 3, jejímž zastřešujícím 
cílem je zlepšení kvality života ve  venkovských oblastech 
a podpora diverzifikace hospodářské činnosti. Komise se 
domnívá, že tím lze částečně vysvětlit rozdíly ve veřejných 
výdajích na „vytvořené pracovní místo“. Příkladem je právě 
PRV Kampánie.
62.
Viz odpověď Komise k bodu 61.
Výslovné zavedení společně definovaných cílových ukaza -
telů založených na plánu ukazatelů pro nové programové 
období, jak je navrhla Komise, by mělo usnadnit posuzo -
vání plánovaných výstupů a finančních prostředků ve srov -
nání s cíli, jichž má být dosaženo.
66.
K tomu, aby se projevily výsledky a dopady programu, je 
třeba určitý čas, proto lze očekávat, že změny programů 
zejména na počátku programového období více souvisí 
s faktory týkajícími se vstupů či výstupů (např. rozpočtová 
omezení nebo nedostatečné využívání). 
Závěry vyvozené z hodnocení v polovině období, která 
mimo jiné využívala dostupné údaje z monitorování, však 
byly zohledněny při změnách programů.
67.
Změny programů, jejichž cílem je zabránit „zrušení pro -
středků přidělených na závazky“, je třeba posuzovat v  kon -
textu celkové strategie.
53
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?68.
CMEF byl poprvé zaveden v programovém období 2007–
2013. Stanovení kvantifikovaných cílů v opatřeních pro 
rozvoj venkova představovalo nový prvek a řídicí orgány 
i Komise se při jeho provádění učily. Právní předpisy poža -
dují, aby se  předem stanovily pouze orientační (nezávazné) 
cíle. 
V případech, kdy byly přijaty programy rozvoje venkova 
s neúplným souborem cílů, se členské státy zavázaly 
je doplnit. Některé členské státy zjevně nadhodnotily 
výsledky, jichž mohly s přidělenými prostředky dosáhnout, 
a později tyto odhady opravily.
Kromě toho se dramaticky změnila hospodářská situace, 
která si vyžádala určité úpravy očekávaných výsledků.
69.
V rámci každoročních setkání se pro hodnocení pokroku 
v provádění berou v úvahu všechny dostupné údaje 
a informace, např. finanční, údaje z monitorování a zjištění 
z hodnocení, a projednávají se všechny potřebné úpravy 
ve strategii a finančních přídělech.
70.
Jelikož zpráva, kterou zmiňuje Účetní dvůr, je zpráva 
o provádění strategických plánů a strategických pokynů, 
nemůže uvádět podrobné odůvodnění rozpočtu pro každé 
jednotlivé opatření pro rozvoj venkova. 
Kromě toho sice odkazuje na  výsledky, ale dává čtenáři 
najevo, že je příliš brzy na to, aby se mohly projevit (viz 
bod 4: „výhled“ uvedené zprávy).
71.
Špatné výsledky u jednoho ukazatele nejsou dostatečným 
důvodem pro změnu politiky s prováděcím obdobím 7 až 
9 let.72.
Přestože výsledky hodnocení pro současné programové 
období (2007–2013) ještě nebyly k dispozici, návrhy Komise 
na reformu společné zemědělské politiky se výrazně zaklá -
daly na doposud získaných zkušenostech s CMEF, probíha -
jícím provádění programů rozvoje venkova a hodnoceních 
předchozích programových období a opatření pro rozvoj 
venkova. To Komisi umožnilo vypracovat a podpořit poli -
tiku více zaměřenou na výsledky s posíleným systémem 
monitorování a hodnocení, která překonává některé nedo -
statky zjištěné v programovém období 2007–2013.
Společná odpověď k bodům 73 a 74
Komise musela předložit návrh reformy společné země -
dělské politiky pro období 2014–2020 dostatečně včas na 
to, aby mohla vstoupit v  platnost v  roce 2014. S  ohledem 
na nezbytný proces konzultací a legislativních postupů 
bylo třeba začít v roce 2010. Proto bylo nutné použít pro 
posouzení dopadů údaje z hodnocení, které byly v té době 
dostupné. Komise nemohla čekat na novější výsledky hod -
nocení, tj. souhrn následných hodnotících zpráv z pro -
gramového období 2000–2006 nebo zpráv o hodnocení 
v polovině období z programového období 2007–2013, 
aniž by reformu podstatně oddálila. 
Komise však včas zveřejňuje veškerá hodnocení prováděná 
jejím jménem spolu s příslušným hodnocením kvality, 
takže tyto informace jsou Parlamentu a Radě dostupné. 
Sedm opatření předložených v příloze 4a posouzení 
dopadů představuje důležitá opatření pro rozvoj venkova 
a poskytuje přehled různých druhů opatření podpory.
Viz též odpověď k bodu 56.
ODPOVĚDI  
KOMISE  54
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?75.
Viz odpovědi k bodům 73 a 74.
Politická rozhodnutí jsou založena na široké škále infor -
mací, včetně monitorování a hodnocení, a na různých 
politických představách o prioritě problémů a možných 
řešeních. 
Komise se domnívá, že otázky, které Účetní dvůr zmiňuje, 
se začínají řešit až poté, co bylo rozhodnuto o cílech, 
a zaměřují se na výběr opatření pro dosažení těchto cílů. 
Informace dostupné prostřednictvím systému monitoro -
vání a hodnocení, ač neúplné a možná ne vždy plně spo -
lehlivé, byly v této fázi nejlépe dostupné, a to s ohledem 
na finanční a praktická omezení, s  nimiž se Komise a člen -
ské státy potýkají. Komise navrhla řešení řady problémů 
týkajících se systému monitorování a hodnocení pro pří -
ští programové období, je však třeba si uvědomit, že bude 
vždy nutné najít rovnováhu mezi přínosy monitorování 
a hodnocení a  mezi náklady a  administrativní zátěží s  nimi 
spojenými. Kromě toho budou výsledky a dopady opatření 
rovněž ovlivněny vnějšími faktory, a proto nikdy nebudeme 
mít předem 100% jistotu, co představuje nejúčinnější a nej -
efektivnější opatření k dosažení daného cíle.ZÁVĚRY A  DOPORUČENÍ
76.
Komise se domnívá, že pokud jsou k dispozici, Komise 
(při navrhování) i členské státy (při provádění) využily 
dostupné informace z monitorování a hodnocení. 
Komise zveřejňuje v celém rozsahu hodnocení prováděná 
jejím jménem, jakož i příslušná hodnocení kvality na por -
tálu Europa a  předává je Evropskému parlamentu, Radě 
a Účetnímu dvoru. 
77.
Hodnocení v polovině období poskytlo dobrý přehled 
provádění programů rozvoje venkova. Avšak u víceletých 
programů, jako jsou programy rozvoje venkova, lze některé 
výsledky jako hrubá přidaná hodnota a dopady řádně 
vyhodnotit až v pozdější fázi programového období a po 
jeho konci. 
78.
Komise se domnívá, že CMEF představuje platný nástroj 
monitorování a hodnocení pokroku při dosahování cílů 
politiky EU pro rozvoj venkova a má řadu silných stránek, 
ačkoli se objevily i některé problémy. 
Informace dostupné prostřednictvím systému monitoro -
vání a hodnocení, ač neúplné a možná ne vždy plně spo -
lehlivé, byly v této fázi nejlepší dostupné, a to s ohledem 
na finanční a praktická omezení, s  nimiž se Komise a člen -
ské státy potýkají. Jak Komise, tak členské státy i různé 
zúčastněné strany věnují velké úsilí neustálému zlepšování 
systému. Na základě této zkušenosti je vypracováván lepší 
systém monitorování a hodnocení pro příští programové 
období. 
55
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Komise navrhla řešení řady problémů týkajících se systému 
monitorování a hodnocení pro příští programové období, 
je však třeba si uvědomit, že bude vždy nutné najít rov -
nováhu mezi přínosy monitorování a hodnocení a mezi 
náklady a administrativní zátěží s nimi spojenými. Kromě 
toho budou výsledky a dopady opatření rovněž ovlivněny 
vnějšími faktory, a proto nikdy nebudeme mít předem 
100% jistotu, co představuje nejúčinnější a nejefektivnější 
opatření k dosažení daného cíle.
79.
Komise se domnívá, že cíle vyjádřené v nařízení  
č. 1698/2005 a ve strategických směrech Společenství 
poskytují dostatečný základ k  určení cílů politiky. Komise 
posoudila návrhy programů rozvoje venkova vzhledem 
k těmto cílům a  s ohledem na  zjištěné potřeby v  každém 
programovém regionu (nebo zemi) a na tomto základě při -
dělila finanční prostředky.
Jelikož vytváření cílů má mnoho podob, bere zacílení 
v úvahu zjištěné strukturální a územní potřeby a může vést 
k tomu, že podpora je nasměrována tam, kde je jí nejvíce 
třeba, zatímco v jiných oblastech by tato podpora mohla 
mít za výsledek vyšší hodnoty ukazatelů.
80.
U víceletých programů, jako jsou programy rozvoje ven -
kova, lze některé výsledky a dopady řádně vyhodnotit 
až v pozdější fázi programového období a po jeho konci 
na základě hodnocení.
Užitečné informace rovněž poskytují výroční zprávy 
o pokroku provádění, pokud jde o čerpání financí  
a výstupy.81.
Komise se domnívá, že pokud jsou k dispozici, Komise 
(při navrhování) i členské státy (při provádění) využily 
dostupné informace z monitorování a hodnocení.
Informace z monitorování se využívají jako podkladový 
materiál pro úpravy programů rozvoje venkova. Podob -
nou řídicí úlohu plnila i hodnocení v polovině období, jeli -
kož řada změn v  programu rozvoje venkova byla spojena 
se zjištěními z těchto hodnocení.
Komise musela předložit návrh reformy společné země -
dělské politiky pro období 2014–2020 dostatečně včas 
na to, aby mohla vstoupit v platnost v roce 2014. Proto 
bylo nutné použít údaje z hodnocení, které byly v té době 
dostupné. Komise nemohla čekat na novější výsledky hod -
nocení, tj. souhrn následných hodnotících zpráv z pro -
gramového období 2000–2006 nebo zpráv o hodnocení 
v polovině období z programového období 2007–2013, 
aniž by reformu podstatně oddálila. 
82.
Informace dostupné prostřednictvím systému monitoro -
vání a hodnocení, ač neúplné a možná ne vždy plně spo -
lehlivé, byly v této fázi nejlepší dostupné, a to s ohledem 
na finanční a praktická omezení, s  nimiž se Komise a člen -
ské státy potýkají. Komise navrhla řešení řady problémů 
týkajících se systému monitorování a hodnocení pro příští 
programové období, vždy však bude nutné najít rovnováhu 
mezi přínosy monitorování a hodnocení a mezi náklady 
a administrativní zátěží s nimi spojenými. Kromě toho 
budou výsledky a dopady opatření rovněž ovlivněny vněj -
šími faktory, a proto nikdy nebudeme mít předem 100% jis -
totu, co představuje nejúčinnější a nejefektivnější opatření 
k dosažení daného cíle.
ODPOVĚDI  
KOMISE  56
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Doporučení 1
Komise se již tímto doporučením zabývá v  rámci možností 
legislativního rámce pro současné programové období.
Odůvodnění navrhovaných změn programů rozvoje ven -
kova již je právním požadavkem. Komise bude i nadále 
monitorovat účelnost a efektivnost programů a ke konci 
období se bude stále více zaměřovat na výsledky. 
Komise a členské státy využívají dostupné informace 
v rámci monitorování a  hodnocení. Například výsledky 
hodnocení v polovině období byly zohledněny při změ -
nách programů.
83.
Problémy týkající se hodnocení v polovině období byly 
způsobeny zejména skutečností, že hodnocení byla pro -
vedena příliš brzy na to, aby se dopady projevily. Poskytla 
však užitečné informace o provádění programů. 
Pokud jde o následná hodnocení v roce 2015, hodnotitel 
může – a měl by – používat údaje z různých zdrojů (tzv. „tri -
angulace“). Pro nové programové období byly od samého 
počátku zohledněny údaje potřebné pro monitorování 
a hodnocení, přičemž se hledala rovnováha mezi potřebou 
údajů a snižováním administrativní zátěže a upřednostnil 
se systém, který pokud možno vychází ze stávajících zdrojů 
údajů. 
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá. 
Značný počet zjištění z hodnocení v polovině období se 
týkal přípravy následného hodnocení a na úrovni členských 
států již byla přijata opatření.
Doporučení 2 i) 
Komise zahájí na podzim roku 2013 činnost tematické 
pracovní skupiny sítě pro hodnocení s cílem vypracovat 
pokyny pro následné hodnocení programů rozvoje ven -
kova na období 2007–2013.Doporučení 2 iii) 
Komise spolu s členskými státy provedla v roce 2008 
a 2009 akci, aby zaplnila mezery v programech rozvoje ven -
kova. Pro každý program rozvoje venkova poukázaly útvary 
Komise na  chybějící cíle a  nedostatečně kvantifikované 
cílové hodnoty a vyzvaly řídicí orgány, aby své soubory cílů 
zlepšily. To vedlo k výraznému zlepšení souboru cílů pro -
střednictvím změn programů rozvoje venkova. Následně je 
průběžně vyvíjeno úsilí o vyřešení menšího počtu zbývají -
cích otázek. 
Pokyny k provádění CMEF obsahuje příručka CMEF. Kromě 
toho útvary Komise poskytovaly a nadále budou poskyto -
vat (pomocí pracovních dokumentů, otázek a odpovědí 
atd.) členským státům další pokyny prostřednictvím růz -
ných fór, která jsou k dispozici (Výboru pro rozvoj ven -
kova, hodnoticí sítě odborníků a  Evropské sítě pro rozvoj 
venkova).
84.
Viz odpověď k doporučení 3.
Doporučení 3
Komise se již tímto doporučením zabývala, když navrhla 
nový model systému monitorování a hodnocení pro 
období 2014–2020. V navrhovaném modelu nového sy -
stému monitorování a hodnocení se však výsledky nebu -
dou posuzovat na úrovni jednotlivých opatření, ale 
na vhodnější úrovni základní oblasti. Ve srovnání s CMEF 
zahrnuje řadu změn. Namísto hodnocení v polovině 
období budou v letech 2017 a 2019 posíleny výroční 
zprávy o provádění, jež budou zahrnovat zjištění z hodno -
cení. První se bude soustředit na prvky týkající se řízení 
programů a druhá na poskytnutí prvního posouzení 
dopadu programů rozvoje venkova. Členské státy budou 
mít povinnost provádět hodnoticí činnosti po celé progra -
mové období v souladu s plánem hodnocení, který je obsa -
žen v programech rozvoje venkova. Hodnocení a podávání 
zpráv o výsledcích a dopadech politiky tak bude vhodněji 
spjato s fází provádění programů rozvoje venkova.
57
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Budou stanoveny ukazatele kvantifikovaných cílů pro kaž -
dou základní oblast. Pro každou z nich se vyžaduje roční 
podávání zpráv v rámci výroční zprávy o provádění a při 
provádění CMEF jsme se mimo jiné naučili, že to není 
vždy možné nebo vhodné na úrovni výsledků. U některých 
základních oblastí je cílový ukazatel stanoven na úrovni 
výstupů. Avšak v případech, kde je příslušný výsledkový 
ukazatel složitější a není vhodný pro použití jako každo -
ročně sledovaný cíl, bude jeho hodnota posouzena pomocí 
hodnocení a vykáže se ve zprávách v roce 2017 a 2019 
a následných zprávách.
Doporučení 3 i)
Zatímco ukazatele mohou přispět k hodnocení politiky, 
samotná hodnota ukazatele nemá velkou cenu a může 
být zcela bezvýznamná. Zřídkakdy se stává, že k dosažení 
určitého cíle přispívá jediné opatření; častěji jej společně 
podporuje více opatření a stejně tak jedno opatření může 
přispívat k více cílům. Výstupní údaje se shromažďují 
na úrovni opatření. Komise pro nové období navrhuje, 
aby ukazatele výsledků byly posuzovány na úrovni základní 
oblasti, což může být výsledkem řady opatření, která se 
navzájem doplňují. 
Strategický přístup k politice na období 2014–2020 zalo -
žený na prioritách a základních oblastech, s opatřeními, 
která jim dodávají pružnost, jak vyplývá z příslušné inter -
venční logiky a hierarchie ukazatelů, ukazuje vazby mezi 
různými druhy ukazatelů a různými úrovněmi cílů.
Doporučení 3 ii) 
Kontroly kvality údajů jsou nedílnou součástí systému 
monitorování, v rámci sdíleného řízení. 
85.
Komise se domnívá, že uvedené tři zastřešující cíle pro roz -
voj venkova jsou dostatečně jasné a  vyjádřené v  článku 4 
nařízení (ES) č. 1698/2005. Dále jsou specifikovány a zdů -
vodněny v bodech odůvodnění a ve strategických obec -
ných zásadách Společenství. Tyto cíle měly členské státy 
využívat při programování.Při schvalování programů rozvoje venkova prováděla 
Komise analýzu s cílem posoudit, zda jsou programy 
a opatření v souladu se strategickými obecnými zásadami 
Společenství, příslušnými národními strategickými plány 
a příslušnými právními předpisy.
Pro období 2014–2020 Komise vypracuje a podpoří politiku 
více zaměřenou na výsledky s posíleným systémem moni -
torování a hodnocení, která překonává některé nedostatky 
zjištěné v programovém období 2007–2013.
Doporučení 4
Na období 2014–2020 Komise a členské státy připravují 
rámec pro monitorování a hodnocení společné zemědělské 
politiky jako celku, včetně rámce pro monitorování a  hod -
nocení programů rozvoje venkova. V této souvislosti byla 
vymezena řada povinných společných ukazatelů a stano -
ven požadavek na další ukazatele, jsou-li potřebné vzhle -
dem k zvláštním charakteristikám programu.
Společné ukazatele jsou rovněž základem, který propojí 
politiku rozvoje venkova se širší strategií 20/20.
Doporučení 4 i) 
Budou stanoveny ukazatele kvantifikovaných cílů pro kaž -
dou základní oblast. U všech se požaduje každoroční podá -
vání zpráv v rámci výroční zprávy o provádění. U některých 
základních oblastí je cílový ukazatel stanoven na úrovni 
výstupů. Avšak v případech, kde je příslušný výsledkový 
ukazatel složitější a není vhodný pro použití jako každo -
ročně sledovaný cíl, bude jeho hodnota posouzena pomocí 
hodnocení a vykáže se ve zprávách v roce 2017 a 2019 
a následných zprávách.
Doporučení 4 ii) 
Tuto část doporučení Komise nepřijímá. V navrhovaném 
modelu nového systému monitorování a hodnocení se 
výsledky a dopady nebudou hodnotit na úrovni opatření. 
Komise a  členské státy připravují rámec pro monitorování 
a hodnocení společné zemědělské politiky jako celku, 
včetně rámce pro monitorování a hodnocení programů 
rozvoje venkova. V  této souvislosti byla vymezena řada 
povinných společných ukazatelů a stanoven požadavek 
na další ukazatele, jsou-li potřebné vzhledem k zvláštním 
charakteristikám programu.
ODPOVĚDI  
KOMISE  58
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?„Informační listy“ opatření pro společné ukazatele budou 
zahrnovat informace, jako je například zdroj, poskytovatel, 
frekvence shromažďování údajů, měrná jednotka atd., aby 
se zajistil harmonizovaný a jednotný přístup.
Tento rámec zohledňuje informační potřeby provádění 
a vytváření politiky, ale rovněž se snaží omezit administra -
tivní zátěž a náklady související se shromažďováním údajů.
Doporučení 4 iii)
Každý program rozvoje venkova je předmětem předběž -
ného hodnocení, které posoudí mimo jiné vnitřní soudrž -
nost navrhovaného programu, soulad mezi přidělováním 
rozpočtových prostředků a cíli programu rozvoje venkova 
a otázku, zda jsou kvantifikované cíle realistické.
Výsledky předběžného hodnocení a jeho doporučení se 
zvažují v procesu schvalování programů rozvoje venkova. 
86.
Zacílení lze dosáhnout mnoha různými způsoby vedle 
kritérií výběru a způsobilosti: využitím odvětvových nebo 
regionálních rozdílů, rozlišením intenzity podpory podle 
typu příjemce či podle druhu investice nebo stanovením 
stropů podpor.
Bez ohledu na proces výběru projektů rozvoje venkova je 
třeba měřit výstupy, výsledky a dopad programů s cílem 
poučit se pro budoucnost. To znamená, že shromažďování 
a analýza údajů je nutná v každém případě, i se souvisejí -
cími výdaji.
87.
Viz odpovědi Komise k bodům 57 a 77.
Komise zveřejňuje v celém rozsahu hodnocení prováděná 
jejím jménem, jakož i příslušná hodnocení kvality na por -
tálu Europa a  předává je Evropskému parlamentu, Radě 
a Účetnímu dvoru. Doporučení 6
Komise se domnívá, že v návaznosti na zjištění z hodnocení 
v polovině období provedla dostatečná následná opatření. 
Rozeslala řídicím orgánům dopisy s dotazem, jaká opatření 
budou v  souvislosti s doporučeními hodnocení v  polovině 
období přijata, a touto otázkou se zabývala rovněž výroční 
přezkumná jednání. Kromě toho se zjištěními z hodnocení 
v polovině období zabývaly v roce 2011 schůzky pracov -
ních skupin, které uspořádal v každém členském státě 
„help desk pro hodnocení“.
Doporučení 6 i) 
Namísto hodnocení v polovině období navrhla Komise 
pro období 2014–2020 posílené výroční zprávy o prová -
dění v  letech 2017 a  2019, jež budou zahrnovat zjištění 
z hodnocení. První se bude soustředit na prvky týkající se 
řízení programů a  druhá na  poskytnutí prvního posouzení 
dopadu programů rozvoje venkova. Členské státy budou 
mít povinnost provádět hodnotící činnosti po celé progra -
mové období v souladu s plánem hodnocení, který je obsa -
žen v programech rozvoje venkova. Hodnocení a podávání 
zpráv o výsledcích a dopadech politiky tak bude vhodněji 
spjato s fází provádění programů rozvoje venkova.
Doporučení 6 ii) 
Komise zveřejňuje v celém rozsahu hodnocení prováděná 
jejím jménem, jakož i příslušná hodnocení kvality na por -
tálu Europa a  předává je Evropskému parlamentu, Radě 
a Účetnímu dvoru. Komise se domnívá, že cílem hodnocení 
je zlepšit rozhodování (tím, že vysvětlí, co funguje a proč) 
a prokázat odpovědnost na základě práce nezávislého 
dodavatele. 
Doporučení 6 iii) 
Zatímco z následných hodnocení lze vyvodit určité pona -
učení, zpráva v roce 2015 nemusí být nejvhodnějším mís -
tem, kde by se měly analyzovat důsledky pro budoucí pro -
gramy. Výroční zprávy o provádění v období 2014–2020 
budou obsahovat souhrn zjištění vyplývajících z hodnocení 
a předpokládá se, že ten by měl zahrnovat i příslušná zjiš -
tění z následných hodnocení za období 2007–2013.
59
ODPOVĚDI  
KOMISE  
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?TABULKA 1 – ODPOVĚDI KOMISE KE ZJIŠTĚNÍM 
TÝKAJÍCÍM SE MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ POLI -
TIKY ROZVOJE VENKOVA VE ZVLÁŠTNÍCH A VÝROČ -
NÍCH ZPRÁVÁCH ÚČETNÍHO DVORA
Zvláštní zpráva č. 5/2010 – Provádění přístupu 
Leader pro rozvoj venkova
Následné hodnocení iniciativy Leader+… zvažuje otázky 
účelnosti a efektivnosti výdajů. Je běžné, že účelnost 
a efektivnost nástrojů politiky se posuzuje ex-post . Toto 
hodnocení je součástí standardního cyklu hodnocení 
politik.
Příslušné informace obsažené v  následném hodnocení ini -
ciativy Leader+ budou představovat základ pro další práci 
Komise na tomto přístupu.
Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmen -
tální podpora dobře nastavena a řízena?
Komise ověřila, že cíle jsou konkrétní, měřitelné, dosaži -
telné, realistické a časově vhodné, pokud to bylo během 
procesu schvalování programů možné. Komise bude dále 
zdůrazňovat, že je třeba, aby členské státy zajistily jednot -
nost cílů podopatření s obecnými agroenvironmentálními 
cíli. Skutečný přínos podopatření pro životní prostředí lze 
zjistit až po určité době jejich provádění.
Zvláštní zpráva č. 8/2012 – Zacílení podpory 
určené na modernizaci zemědělských podniků
Stávající zkušenosti z „učení za pochodu“ ukazují, že defi -
nice výsledkových ukazatelů pro zlepšení konkurence -
schopnosti je obtížná, a Komise, členské státy a další 
zúčastněné strany věnují velké úsilí neustálému zlepšo -
vání metodiky, spolehlivosti a  srovnatelnosti. Komise spolu 
s členskými státy systém monitorování a hodnocení pře -
zkoumává, aby se sdílením osvědčených postupů a budo -
váním kapacit zlepšila jeho účinnost a účelnost, zejména 
pokud jde o jeho spolehlivost a srovnatelnost a posílení 
odpovědnosti.Zvláštní zpráva č. 1/2013 – Byla podpora EU 
potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty 
zemědělským produktům účelná a efektivní?
Předpokládá se, že celkový přehled dostupných informací 
o provádění opatření 123 a o plnění ukazatelů výsledků 
poskytne nadcházející souhrnná zpráva.
V hodnocení ex post  by členské státy měly znovu podat 
zprávu o plnění ukazatelů výsledků, tentokrát za celé pro -
gramové období.
Zvláštní zpráva č. 6/2013 – Dosáhly členské 
státy a Komise opatřeními pro diverzifikaci 
hospodářství venkova efektivnosti nákladů?
Pro příští programové období Komise ve spolupráci s člen -
skými státy vypracovává novou verzi CMEF, která u každého 
programu rozvoje venkova umožní posoudit pokrok v pro -
vádění na základě společně definovaných cílových ukaza -
telů pro priority a stěžejní oblasti vybrané pro program. 
Základem je plán ukazatelů, který pro každou stěžejní 
oblast stanoví cíl a plánované výstupy a výdaje vztahu -
jící se k provádění opatření, jež budou použita k dosažení 
záměrů a cílů programu. Plán ukazatelů představuje přes -
nější kvantifikovanou intervenční logiku pro jednotlivé pro -
gramy než stávající zastaralé struktury osy.
ODPOVĚDI  
KOMISE  60
Zvláštní zpráva č. 12/2013 – Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?Výroční zpráva za rok 2011, kapitola 10
Útvary Komise splnily povinnosti stanovené ve finančních 
nařízeních a v pokynech pro vypracování výročních zpráv 
o činnosti (VZČ). Komise zpřísnila stálé pokyny pro VZČ 
za rok 2011, pokud jde o hospodárnost, účelnost a efek -
tivitu, a současně požádala generální ředitelství, aby do 
části 3 dobrovolně doplnila ukazatele o řádném finančním 
řízení. Komise je přesvědčena o  tom, že výroční zprávy 
o činnosti poskytují jako celek dostatečné informace 
o výsledcích/výstupech.
Většina hodnocení v polovině období neposkytla kvanti -
fikovaný dopad a konstatovala, že hodnocení v polovině 
období proběhla v programovém období příliš brzy na to, 
aby bylo možno zachytit měřitelný účinek a dopad. Dopady 
mají co do činění s dlouhodobými procesy.
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 12/2013
Mohou Komise a členské státy prokázat, že rozpočtové prostředky EU přidělené na politiku rozvoje venkova jsou dobře vynakládány?
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie
2013 – 60 s. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-424-5
doi:10.2865/51060

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace :
•		jeden	výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•		více	výtisků,	plakáty	či	pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie ( http://ec.europa.eu/represent_cs.htm )  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm );  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm   
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*) Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou  
 telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
•	 prostřednictvím	 stránek	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Předplatné:
•		u	některého	 z	prodejců	 Úřadu	pro	publikace	 Evropské	 unie	  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm ).
QJ-AB-13-012-CS-C
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮREVROPSKÁ UNIE PŘIDĚLILA NA DOSAŽENÍ CÍLŮ V  OBLASTI ROZVOJE VEN -
KOVA V  PROGRAMOVÉM OBDOBÍ 2007–2013 TÉMĚŘ 100 MILIARD EUR. 
ÚČETNÍ DVŮR V  TÉTO ZPRÁVĚ DOSPĚL K  ZÁVĚRU, ŽE CHYBÍ JISTOTA, ŽE 
ROZPOČTOVÉ PROSTŘEDKY BYLY DOBŘE VYNALOŽENY: KOMISE A  ČLENSKÉ 
STÁTY DOSTATEČNĚ NA DOSAŽENÝCH VÝSLEDCÍCH NEPROKÁZALY OPTI -
MÁLNÍ VYUŽITÍ PROSTŘEDKŮ Z  ROZPOČTU EU. NEHLEDĚ NA PODPORU ZE 
STRANY KOMISE, MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ PROVÁDĚNÉ ČLENSKÝMI 
STÁTY NEBYLO DOSTATEČNĚ SPOLEHLIVÉ, KONZISTENTNÍ A  RELEVANTNÍ, 
ABY MOHLO PROKÁZAT, NAKOLIK BYLY SPLNĚNY CÍLE DANÉ POLITIKY. IN -
FORMACE, KTERÉ JSOU K  DISPOZICI, SE NEVYUŽILY K  TOMU, ABY ZLEPŠILY 
EFEKTIVNOST A  ÚČELNOST VÝDAJŮ NA ROZVOJ VENKOVA, A  DŮRAZ BYL 
KLADEN NA ČERPÁNÍ ROZPOČTU MÍSTO NA EFEKTIVNÍ DOSAHOVÁNÍ VÝ -
SLEDKŮ. V  DŮSLEDKU TOHO STÁVAJÍCÍ RÁMEC NEPOSKYTOVAL INFORMACE 
POTŘEBNÉ PRO ROZHODOVÁNÍ O  TOM, JAKÁ OPATŘENÍ PRO PROGRAMOVÉ 
OBDOBÍ 2014–2020 BUDOU NEJÚČELNĚJŠÍ A  NEJEFEKTIVNĚJŠÍ.