EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 27.10.2022 COM(2022) 480 final 2022/0288(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o opatřeních pro dovoz, vývoz a tranzit palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva, kterým se provádí článek 10 Protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o palných zbraních) (přepracované znění) {SEC(2022) 330 final} - {SWD(2022) 298 final} - {SWD(2022) 299 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Nedovolené toky palných zbraní usnadňují závažnou a organizovanou trestnou činnost, včetně terorismu, jelikož umožňují násilně dosahovat cílů trestné činnosti, podporují nedovolené obchodní aktivity a chrání je před konkurencí. Nedovolené palné zbraně mají rovněž dopad na další oblasti organizované trestné činnosti, jako je obchodování s drogami a lidmi. Odhaduje se, že v roce 2017 vlastnili občané EU 35 milionů nedovolených palných zbraní (což je 56 % z odhadovaného celkového počtu palných zbraní). Podle uvedených odhadů počet nedovolených palných zbraní převyšuje ve dvanácti členských státech počet legálně držených palných zbraní. Stávající pravidla EU o dovozu, vývozu a tranzitu palných zbraní jsou obsažena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 258/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se provádí článek 10 protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o palných zbraních), a stanoví vývozní povolení, opatření pro dovoz a tranzit palných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva (dále jen „nařízení o palných zbraních“). Cílem uvedeného nařízení bylo řešit zásadní výzvy související se sledováním civilních palných zbraní a nedovoleným obchodováním s nimi díky stanovení společných definic, pravidel a zásad pro postupy vývozu, dovozu a tranzitu. Jeho obecným strategickým cílem bylo snížit riziko nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi pro civilní použití tím, že se zajistí soudržnost pravidel zahraničního obchodu mezi členskými státy v souladu s článkem 10 protokolu OSN o palných zbraních. Nařízení o palných zbraních vymezuje požadavky na zákonné režimy vývozu a na sledování palných zbraní během mezinárodní přepravy, které mají být prováděny horizontálně ve všech členských státech EU. Vzhledem k tomu, že nařízení o palných zbraních je určeno jednotlivcům a podnikům působícím na legálním trhu, mělo mít nepřímý dopad na nedovolené obchodování. Konkrétně nařízení o palných zbraních upravuje vývozní povolení pro civilní palné zbraně, jakož i tranzit a dovoz těchto palných zbraní. Zavádí rovněž celní formality, zjednodušené postupy pro vývoz, sankce, povinnosti vést záznamy, povinnost sdílet informace a správní spolupráci. Posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti z roku 2021, které zveřejnila Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), poukázalo na to, že nedovolené palné zbraně pocházejí z EU, ale také ze zásob zbraní mimo EU. Projekt „Studying the Acquisition of Illicit Firearms by Terrorists in Europe“ (Studie týkající se získávání nedovolených palných zbraní teroristy v Evropě) (SAFTE) dospěl k závěru, že v EU jsou pro zásobování trhů s nedovolenými palnými zbraněmi vnější dodavatelské kanály důležitější než vnitřní. Za nejdůležitější mechanismus dodávek bylo považováno přeshraniční nedovolené obchodování s palnými zbraněmi ze zemí mimo EU. Dlouhá životnost palných zbraní implikuje, že jakmile jsou zbraně propašovány do některého členského státu, mohou zůstat uvnitř EU po mnoho let a snadno se dostávat přes hranice. Nedávná studie Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) rovněž ukazuje, že tradiční uzavřený charakter trhu s nedovolenými palnými zbraněmi v EU je narušován v důsledku pokračujícího přeshraničního nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi směrem do EU ze zemí po ukončení konfliktu, větší dostupnosti zbraní, které lze snadno opětovně uschopnit ke střelbě nebo přeměnit, a lepšího přístupu k palným zbraním prostřednictvím online trhů. Proto jsou nyní různé typy palných zbraní snadněji dostupné pro pachatele trestné činnosti, včetně teroristů s vhodnými kriminálními vazbami. Obcházení pravidel a odklánění palných zbraní navíc přispívá k nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi, jejich hlavními částmi a střelivem. Jedním z nedávných trendů v nedovoleném obchodování s palnými zbraněmi pachateli trestné činnosti je hledání trhů s méně omezujícími právními předpisy, pokud jde o držení palných zbraní, a to v rámci EU i mimo ni. Palné zbraně získají legálně v jedné zemi, aby je mohli nezákonně přepravit do jiných zemí za účelem vlastní trestné činnosti nebo jejich dalšího přerozdělení. Jak je uvedeno výše, jedním z hlavních dodavatelských řetězců je nedovolené obchodování s palnými zbraněmi směrem do EU ze zemí po skončení konfliktu. Zbraně pocházející z předchozích ozbrojených konfliktů na západním Balkáně jsou největším zdrojem přeshraničního nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi směrem do EU. Důsledky nevyprovokované a neodůvodněné vojenské agrese Ruska proti Ukrajině mají zásadní dopady i mimo Ukrajinu, na naše sousedství a vnitřní bezpečnost EU. Neexistuje sice žádná přímá souvislost mezi tímto návrhem a vývozem palných zbraní pro vojenské účely na Ukrajinu, ale revidované nařízení o palných zbraních, jakmile vstoupí v platnost, sníží riziko obcházení embarg v případě vývozu palných zbraní pro civilní použití a zvýší kontrolu nad dovozem civilních palných zbraní ze zemí mimo EU (včetně zemí po skončení konfliktu), který bude muset být důkladně sledován. Cílem tohoto návrhu je bojovat proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi směrem do EU a z EU a předcházet mu, mimo jiné řešením rizik při dovozu a vývozu. Při dovozu jsou dvě hlavní rizika spojena s obcházením nejasných pravidel, která umožňují dovoz palných zbraní a jejich částí ve formě „polotovarů“. Tyto palné zbraně a jejich části ve formě polotovarů mohou být použity k domácí výrobě palných zbraní, které nejsou správně označeny a registrovány (tzv. „podomácku vyrobené palné zbraně“). Kromě toho se v celé EU v souvislosti s trestnou činností používají poplašné a signalizační zbraně, které lze přeměnit na smrtící palné zbraně. Při vývozu spočívá hlavní riziko v odklonu civilních palných zbraní, které se odesílají do země mimo EU a zpětně vyvážejí do zemí, na něž se vztahují zbrojní embarga, nebo se prodávají pachatelům trestné činnosti a ozbrojeným silám z důvodu chybějících kontrol a dohledu před vývozem a po něm. Jakmile jsou tyto palné zbraně odkloněny, mohou přispět k destabilizaci v blízkosti hranic EU nebo se prostřednictvím nedovoleného obchodu mohou nakonec dostat zpět do EU. Cílem tohoto návrhu je proto umožnit koordinované kontroly mezi členskými státy a zajistit sledovatelnost palných zbraní. Návrh zejména stanoví řádné zaznamenávání informací o palných zbraních, reaguje na potřebu zlepšit práci celních orgánů při odhalování nedovolených palných zbraní, jejich částí a střeliva a omezuje dovoz palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů pouze na obchodníky se zbraněmi a zprostředkovatele, což je klíčová novinka. Cílem tohoto návrhu je dále vyjasnit úlohu orgánů vydávajících licence. Hodlá rovněž zlepšit spolupráci mezi donucovacími orgány (včetně celních orgánů) a orgány vydávajícími licence, a to v oblasti dovozu i vývozu, aby se zlepšila sledovatelnost palných zbraní, jejich částí a střeliva. Cílem návrhu je dále zlepšit systematické shromažďování údajů o mezinárodním pohybu palných zbraní pro civilní použití, jakož i údajů o zabavených palných zbraních. Absence centralizovaných údajů na vnitrostátní úrovni a nedostatečná transparentnost kvůli citlivosti těchto údajů brání shromažďování kvalitativních údajů. Nedostatek údajů pak brání rozvoji cílených politik a výzkumu v oblasti nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi. Návrh se proto zaměřuje na každoroční získávání údajů od členských států o počtu povolení a zamítnutých žádostí o povolení, jakož i o množství a hodnotě dovozu a vývozu civilních palných zbraní podle jejich původu a místa určení. Kromě toho je systematické shromažďování údajů o zabavených zbraních nezbytné k vypracování cílených politik pro předcházení nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi a boj proti němu. Cílem návrhu je rovněž vyvážit na jedné straně potřebu zvýšené bezpečnosti a na straně druhé usnadnění legálního obchodu s palnými zbraněmi. V této souvislosti hodlá návrh zajistit rovné podmínky a snížit administrativní zátěž hospodářských subjektů a vlastníků palných zbraní, jelikož hospodářské subjekty se při snaze o získání vývozního nebo dovozního povolení nadále potýkají s odlišnými vnitrostátními pravidly, postupy a praxí. Kromě toho se na podniky v EU vztahují odlišné požadavky a správní postupy, a proto nesou odlišné náklady v závislosti na členském státě, v němž působí. Kromě toho čelí zatěžujícím postupům založeným na listinných dokladech. Cílem návrhu je proto tyto problémy řešit vytvořením jasného právního rámce, důrazem na digitalizaci postupů a posílením spolupráce mezi celními orgány a orgány vydávajícími licence, aby se usnadnily postupy související s dovozem, vývozem a tranzitem. Pokud jde o vlastníky palných zbraní, příslušná ustanovení usnadňují dočasný pohyb palných zbraní, který nepodléhá zdlouhavým povolovacím postupům, konkrétně v některých případech umožněním odchylek od povolení dovozu a vývozu pro lovce, sportovní střelce a sběratele. Návrh má vyřešit stávající šedou zónu a rovněž překrývání mezi oblastí působnosti nařízení o palných zbraních a oblastí působnosti společného postoje 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (dále jen „společný postoj“). Toto překrývání ponechává prostor pro rozdílné výklady a nesrovnalosti při uplatňování správného (vojenského nebo civilního) režimu vývozu zboží, které spadá do této oblasti. Navíc je problémem i to, že ani v nařízení o palných zbraních, ani ve společném postoji nejsou uvedena jasná objektivní kritéria, která by stanovila, kdy se jedná o palné zbraně nebo střelivo vojenské, a kdy o civilní. V této souvislosti je oblast působnosti tohoto návrhu plně sladěna s oblastí působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/555 ze dne 24. března 2021 o kontrole nabývání a držení zbraní (dále jen „směrnice o palných zbraních“) (včetně kategorie A nejnebezpečnějších palných zbraní). Mezistátní (tj. mezivládní) transakce, jakož i přímý prodej ozbrojeným silám, policii nebo veřejným orgánům zůstanou z oblasti působnosti této iniciativy vyloučeny a bude se na ně i nadále vztahovat společný postoj. Veškeré ostatní transakce jsou považovány za transakce civilní povahy, a proto se na ně vztahují pouze pravidla a postupy stanovené v tomto návrhu. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh je v souladu s prioritami strategie bezpečnostní unie EU vypracované Komisí, která vyzývá k posouzení, zda jsou pravidla pro vývozní povolení a opatření pro dovoz a tranzit palných zbraní stále ještě vhodná pro daný účel. Důraz je i nadále kladen na zlepšení sledovatelnosti zbraní a na zajištění výměny informací mezi orgány vydávajícími licence a donucovacími orgány.

Tento návrh rovněž odráží priority strategie EU pro boj proti organizované trestné činnosti vypracované Komisí, v níž jsou palné zbraně označeny za klíčový faktor rostoucího násilí ze strany zločineckých skupin, jelikož jim umožňují zastrašovat protivníky a vykonávat kontrolu nad svými členy a trhy. Kromě toho tento návrh navazuje na provádění Akčního plánu EU proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi na období 2020–2025. Tento akční plán má čtyři hlavní priority, k nimž tento návrh rovněž přispívá: zabezpečení legálního trhu a omezení odklonů, budování lepšího zpravodajského obrazu, zvýšení tlaku na kriminální trhy, posílení mezinárodní spolupráce. Konkrétně opatření 1.4 akčního plánu vyžaduje: „Komise provede posouzení dopadů právních předpisů EU týkajících se kontroly dovozu a vývozu civilních palných zbraní s cílem prověřit způsoby, jak zlepšit sledovatelnost (harmonizované dovozní značky), umožnit výměnu informací mezi vnitrostátními orgány za účelem zamezení obcházení zákazů vývozu a zvýšit zabezpečení postupů při vývozu a dovozu palných zbraní (vyšší míra přehlednosti díky zjednodušeným postupům). Prověří též, jak zajistit soudržnost mezi nařízením č. 258/2012 a směrnicí o palných zbraních, např. s cílem lépe řešit dovoz snadno upravitelných poplašných a signálních zbraní nebo uplatňovat kontrolu vývozu všech zbraní regulovaných touto směrnicí. Aby Komise zajistila rozhodné prosazování svých pravidel, má rovněž v úmyslu začít uplatňovat systém pro ochranu oznamovatelů zavedený ve směrnici (EU) 2019/1937 na osoby, které oznamují porušení pozměněného nařízení č. 258/2012.“ Tento návrh řeší všechny uvedené prvky. •Soulad s ostatními politikami Unie Tento návrh rovněž zohledňuje příslušné politiky EU, které byly přijaty nebo zahájeny od vstupu nařízení o palných zbraních v platnost. Mezi ně patří i nařízení (EU) č. 952/2013 o celním kodexu Unie, které bylo rovněž několikrát změněno, nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446, kterým se doplňuje nařízení o celním kodexu Unie, a prováděcí nařízení (EU) 2015/2447, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celnímu kodexu Unie. Návrh je rovněž v souladu s přechodem celního kodexu Unie na plně elektronické celnictví. Pokud jde o celní politiku EU, tento návrh zohledňuje akční plán EU v celní oblasti a podporuje celní orgány EU v zájmu ochrany příjmů, prosperity a bezpečnosti. Tato iniciativa dále podporuje priority a strategii EU pro řízení rizik v oblasti cel. Některé z jejích klíčových cílů, jako je lepší kvalita údajů, sdílení informací, účinné kontroly a zmírňování rizik a spolupráce mezi agenturami, jsou pro tento návrh nesmírně cenné. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právním základem tohoto návrhu je článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, který se týká společné obchodní politiky EU. Právní předpisy přijaté v oblasti společné obchodní politiky EU spadají do výlučné pravomoci EU. Článek 207 Smlouvy o fungování EU odkazuje na opatření vymezující rámec pro provádění společné obchodní politiky, která je založena na jednotných zásadách, zejména pokud jde o úpravy celních sazeb, uzavírání celních a obchodních dohod týkajících se obchodu zbožím a službami, obchodní aspekty duševního vlastnictví, přímé zahraniční investice, sjednocování liberalizačních opatření, vývozní politiku a opatření na ochranu obchodu, jako jsou opatření pro případ dumpingu a subvencování. Článek 207 Smlouvy o fungování EU je zároveň právním základem nařízení o palných zbraních. Kromě článku 207 Smlouvy o fungování EU je právním základem tohoto návrhu i článek 33 Smlouvy o fungování EU, neboť se zabývá aspekty týkajícími se výměny informací a spolupráce mezi celními orgány navzájem, mezi celními orgány a příslušnými orgány vydávajícími licence a mezi uvedenými orgány a Komisí. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Kontrola subsidiarity se nevyžaduje v oblasti, v níž má EU výlučnou pravomoc; potřeba opatření ze strany EU je však zřejmá. Cílem tohoto právního předpisu je zajistit, aby žádný právní nedostatek neusnadňoval odklon od právních předpisů EU o dovozu, vývozu a tranzitu palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva. •Proporcionalita Návrh je přiměřený uvedeným zastřešujícím cílům. I když povinnosti členských států mohou v některých případech obnášet určitou dodatečnou administrativní zátěž (např. pokud členské státy potřebují vyvinout centralizovaný počítačový systém pro evidenci, systematicky kontrolovat, zda jsou znehodnocené palné zbraně řádně označeny a doprovázeny osvědčením o znehodnocení, nebo při deklarování palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů), předpokládá se, že tyto povinnosti budou obecně omezené co do počtu nebo budou představovat jednorázové investice. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mnoho členských států již zavedlo příslušné postupy a že některé povinnosti uvedené v návrhu již existují pro převody v rámci EU. Pokud jde o konkrétní ustanovení návrhu, jako je seznam palných zbraní, které by měly být sledovány a evidovány při vývozu, tato ustanovení by neměla žádný významný dopad na orgány vydávající licence, a proto by nebyla nepřiměřená, jelikož informace týkající se jména výrobce nebo značky, země nebo místa výroby, sériového čísla a roku výroby jsou již součástí jedinečného označení podle směrnice o palných zbraních. Tyto informace jsou proto již k dispozici ve vnitrostátních systémech evidence údajů a uvádějí se na palných zbraních přítomných v EU. Jediný dopad by představovala povinnost zajistit, aby systémy evidence údajů pro vývozní povolení obsahovaly tytéž informace. Vzhledem k tomu, že veškerému vývozu odpovídá příslušný dovoz do třetí země, poskytnutí kopie dovozního prohlášení by nevytvářelo dodatečnou zátěž, s výjimkou zemí se všudypřítomnou korupcí nebo selhávajícími správními strukturami. Možnost, aby členské státy opravňovaly třetí strany k provádění kontrol po odeslání jejich jménem, by kontroly po odeslání usnadnila, aniž by vytvořila administrativní zátěž pro vnitrostátní správní orgány nebo hospodářské subjekty. Pokud jde o výměnu informací, ve srovnání s neoznamováním může stanovení povinné výměny informací o zamítnutích ve společné databázi mírně zvýšit administrativní zátěž orgánů vydávajících licence, i když velmi omezeným způsobem, s přihlédnutím k nízkému počtu případů zamítnutí ročně (přibližně 30 zamítnutí ročně). Pokud by byl tento systém stejný jako systém, který se v současné době používá pro zboží dvojího užití (DUeS), byla by dodatečná zátěž velmi nízká, jelikož většina orgánů vydávajících vývozní licence již přístup k systému DUeS má. Toto ustanovení by proto ve srovnání se sledovaným cílem nebylo nepřiměřené. Pokud jde o povinnost orgánů vydávajících vývozní licence kontrolovat v Schengenském informačním systému (SIS), zda byly vyvezené palné zbraně nahlášeny jako ztracené nebo odcizené v jiném členském státě, je tato povinnost rovněž přiměřená, neboť by se vztahovala pouze na podezřelé případy, a nikoli na zbraně registrované v systému evidence údajů členského státu vývozu nebo na nově vyrobené palné zbraně. Omezením dovozu palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů pouze na obchodníky se zbraněmi a zprostředkovatele s licencí (a naopak jejich zákazem pro soukromé osoby) by se nepatrně zvýšily náklady na vymáhání celních předpisů. Vzhledem k omezenému podílu dovozu palných zbraní na celkovém obchodu a skutečnosti, že celní orgány provádějí cílené kontroly na základě posouzení rizik, je tento dopad považován za zanedbatelný. Celkově budou mít zjednodušení zavedená tímto návrhem (např. propojení s jednotným portálem EU pro oblast celnictví, vyjasnění oblasti působnosti, další zjednodušené postupy, a to i pokud jde o oprávněné hospodářské subjekty, dočasný vývoz) pozitivní dopad nejen na správné a úplné provádění nařízení o palných zbraních, ale také na administrativní zátěž hospodářských subjektů a vlastníků palných zbraní. Investice a administrativní práce na vytvoření digitalizovaných postupů a propojení mezi systémy jsou jednorázové a přiměřené vzhledem k jejich velmi pozitivním účinkům. •Volba nástroje

Vzhledem k tomu, že tento návrh představuje přepracování nařízení o palných zbraních, musí mít přepracované znění stejnou formu, tj. nařízení. Důvodem tohoto přepracování je velké množství nových ustanovení, která tento legislativní návrh zavádí. Přepracované znění umožní přehlednou a logickou strukturu textu. Příloha V obsahuje srovnávací tabulku. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů V roce 2017 bylo nařízení o palných zbraních předmětem hodnocení, jehož cílem bylo posoudit jeho provádění z hlediska jeho relevantnosti, soudržnosti, účinnosti, účelnosti, přidané hodnoty na úrovni EU a udržitelnosti. Zmíněné hodnocení odhalilo nedostatky v důsledku nedostatečně jednotného provádění. Hodnocení zejména zdůraznilo, že přidaná hodnota nařízení o palných zbraních byla omezena neexistencí skutečné harmonizace vnitrostátních pravidel a postupů. Nařízení o palných zbraních bylo navíc neúčinné, pokud jde o rozlišování mezi vojenskými a civilními palnými zbraněmi, zajištění plné sledovatelnosti zbraní a zajištění řádné výměny informací mezi členskými státy (zejména o případech zamítnutí udělení vývozního povolení). Hodnotící zpráva rovněž zjistila, že nařízení o palných zbraních je neúčinné, pokud jde o snižování administrativních nákladů pro společnosti. Hodnocení také dospělo k závěru, že nařízení o palných zbraních není v souladu s dalšími příslušnými právními předpisy EU, zejména s revidovanou směrnicí o palných zbraních a se společným postojem EU. Po uvedeném hodnocení následovalo doporučení Komise vydané v dubnu 2018, které vyzvalo k posílení provádění pravidel EU s cílem zlepšit sledovatelnost a bezpečnost postupů kontroly vývozu a dovozu palných zbraní a spolupráci mezi orgány v boji proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi. •Konzultace se zúčastněnými stranami Při přípravě tohoto návrhu Komise konzultovala širokou škálu zúčastněných stran, mimo jiné příslušné orgány v členských státech, jako jsou správní orgány odpovědné za dovozní a vývozní licence a donucovací orgány (policie a celní orgány), vlastníky palných zbraní (zejména sportovní střelce, lovce a sběratele) a hospodářské subjekty (zejména obchodníky se zbraněmi, včetně výrobců a zprostředkovatelů). Zúčastněné strany byly konzultovány různými způsoby, mezi něž patřila možnost zpětné vazby od veřejnosti týkající se počátečního posouzení dopadů tohoto návrhu, dvoustranné výměny, veřejná konzultace a důvěrný průzkum. Kromě toho externí dodavatel odpovědný za studii proveditelnosti, která podpořila vypracování posouzení dopadů, provedl konzultace s mnoha zúčastněnými stranami, např. prostřednictvím online dotazníku s dodatečnými písemnými příspěvky a individuálních schůzek. Tyto konzultace umožnily Komisi posoudit účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a přidanou hodnotu na úrovni EU u stávajících postupů pro dovoz, vývoz a tranzit civilních palných zbraní (tj. výchozí situace), stávající nedostatky a problémy, různé možnosti politiky, které by mohly být zvažovány při řešení těchto problémů, a konkrétní dopady, které by tyto možnosti mohly mít. Zúčastněné strany se obecně shodly na oblastech, které vyžadují zlepšení, zejména na potřebě větší harmonizace pravidel EU a rostoucí potřebě digitalizace příslušných postupů. Převážná většina respondentů ve veřejné konzultaci se shodla na tom, že problémy, které Komise identifikovala, představují vysokou až velmi vysokou zátěž pro legální pohyb civilních palných zbraní. Při zaměření na dostupné možnosti politiky související se zlepšením legálního dovozu, vývozu a tranzitu civilních palných zbraní většina respondentů uvedla, že vysoký až velmi vysoký dopad by měly digitální dovozní a vývozní licence, jasná pravidla pro zjednodušené postupy a zveřejnění seznamu příslušných orgánů. Za důležité pro zlepšení legálního dovozu, vývozu a tranzitu civilních palných zbraní se naopak vůbec nepovažovalo nebo se považovalo jen v malé míře stejné licenční řízení pro civilní palné zbraně jako pro vojenské palné zbraně. Komise vzala tuto obavu v úvahu tím, že omezila legislativní návrh pouze na civilní palné zbraně. Respondenti veřejné konzultace se rovněž obávali omezení prodeje částí ve formě polotovarů. Tato iniciativa však omezuje jejich prodej na obchodníky s palnými zbraněmi, kteří jsou držiteli licence. Sportovní střelci a lovci budou proto stále moci nakupovat náhradní díly prostřednictvím obchodníků s palnými zbraněmi v EU, kteří jsou držiteli licence. Důvěrný průzkum umožnil podrobnější otázky než průzkum veřejný, se zvláštním zaměřením na nedovolené obchodování s palnými zbraněmi. Odpovědi rovněž potvrdily problémy spojené s neharmonizovanými dovozními a vývozními postupy, které byly zmíněny v rámci veřejné konzultace. Důvěrný průzkum potvrdil, že výměna informací není dostatečná, zejména pokud jde o systematické využívání aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací Europolu (SIENA), komunikaci o případech zamítnutí, vytváření souborů informací o rizicích a využívání systému pro řízení rizik v oblasti cel. Důvěrný průzkum rovněž potvrdil nedostatky týkající se poplašných a signalizačních zbraní, kontrol rejstříků trestů, znehodnocených palných zbraní a částí ve formě polotovarů. Většina respondentů uvedla, že možnosti politiky, které Komise identifikovala a navrhla v této iniciativě, by měly vysoký až velmi vysoký dopad na boj proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi. Dvoustranné konzultace s členskými státy a hospodářskými subjekty se zaměřily na odpovědi z obou konzultací. Byly projednány různé možnosti a připomínky, aby bylo možné důkladně pochopit potřeby a povinnosti jednotlivých aktérů. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Jak je uvedeno v předchozím oddíle, Komise využila externích odborných konzultací v rámci konzultací např. s členskými státy, hospodářskými subjekty a jednotlivými vlastníky palných zbraní. •Posouzení dopadů Posouzení dopadů, které podpořilo vypracování tohoto návrhu, zkoumalo různé možnosti politiky k řešení výše popsaných obecných a konkrétních problémů. Kromě výchozí situace, která by oproti současné situaci nepřinesla žádné změny, zahrnovalo tyto možnosti: Možnost č. 1: přístup založený na „měkkém“ právu. Důraz by byl kladen na plné provedení doporučení Komise z roku 2018 o okamžitých krocích ke zlepšení bezpečnosti opatření pro vývoz, dovoz a tranzit palných zbraní, jejich součástí, hlavních dílů a střeliva vytvořením zvláštních pokynů a doporučení. Možnost č. 2: vyjasnění stávajícího právního rámce. Vyjasněním by se odstranily nepřesnosti ve výkladu platných právních předpisů (např. pokud jde o typ informací, které mají být zaznamenávány, a klasifikaci některých zbraní a jejich částí jako palných zbraní) a stanovil by se právní základ, který by vyžadoval, aby příslušné orgány používaly stávající systémy k výměně informací, a tím by se harmonizovaly stávající zjednodušené postupy, sladily by se lhůty, vyjasnila se úloha dovozců a vývozců a sladila by se oblast působnosti nařízení s pravidly uvnitř EU (stejné kategorie zbraní, stejné hospodářské subjekty). Tato možnost by v zásadě do znění nařízení promítla většinu opatření uvedených v možnosti č. 1. Možnost č. 3: nová legislativní ustanovení. Tato možnost by vycházela z možnosti č. 2 a doplnila by ji o nová legislativní ustanovení. Zajistila by plnou sledovatelnost dovážených a vyvážených palných zbraní, jako je povinné dovozní označování, omezení dovozu částí ve formě polotovarů pouze na obchodníky, počítačová evidence údajů, certifikáty konečného uživatele pro vývoz palných zbraní, které jsou zakázány nebo podléhají povolení (kategorie A a B), a kontroly po přepravě. To by vyžadovalo, aby vnitrostátní orgány sdílely statistiky a zlepšily výměnu informací mezi orgány vydávajícími licence a celními orgány. Tato možnost by rovněž zavedla nová zjednodušení (dočasný dovoz, všeobecné vývozní povolení, elektronické postupy) a odstranila by překrývání oblasti působnosti s pravidly EU pro vývoz vojenského vybavení (podle společného postoje) tím, že by se vztahovala výhradně na všechny transakce mezi civilními subjekty.

Možnost č. 3a: nová legislativní ustanovení beze změny vazby se společným postojem. Tato možnost by byla v zásadě podobná možnosti č. 3, s jednou výjimkou: namísto logiky směrnice o palných zbraních pro rozlišení mezi vojenskou a civilní transakcí by nařízení o palných zbraních zachovalo odkaz na „palné zbraně určené speciálně pro vojenské použití“. To by vyžadovalo stanovení technických charakteristik, které by definovaly, zda palné zbraně ve vlastnictví civilistů mají být považovány za vojenské, nebo civilní. S ohledem na různé hospodářské, sociální a environmentální dopady spojené s každou z možností, ale rovněž s ohledem na jejich hodnotu z hlediska účinnosti, účelnosti a proporcionality, bylo v posouzení dopadů zjištěno, že upřednostňovanou možností je možnost č. 3. Zatímco možnosti č. 1 a 2 by nepřinesly změny potřebné k řešení daného problému, možnost č. 3 by měla nejvyšší přidanou hodnotu na úrovni EU. Plné sladění oblasti působnosti s oblastí působnosti směrnice o palných zbraních (kodifikované v roce 2021) by znamenalo, že by se nařízení vztahovalo na veškeré civilní transakce s palnými zbraněmi, včetně civilního obchodu se samočinnými palnými zbraněmi, samonabíjecími palnými zbraněmi s vysokokapacitními zásobníky nebo dlouhými samonabíjecími palnými zbraněmi se skládací nebo teleskopickou pažbou. Stejně jako ve směrnici o palných zbraních by transakce mezi vládami nebo prodej vojenským či ozbrojeným silám zůstaly z nařízení vyloučeny, což znamená, že cílů bezpečnosti a zjednodušení by mohlo být dosaženo pouze u civilních palných zbraní. Nově zavedená zjednodušení by reagovala na požadavky zúčastněných stran (prodejců zbraní, výrobců, lovců a sportovních střelců) s cílem zmírnit jejich administrativní zátěž a zajistit jednotný přístup EU. Možnost č. 3a se nepovažovala za účinnou a proveditelnou, jelikož vytvoření seznamu vojenských palných zbraní by mohlo vést k právním sporům. Posouzení dopadů bylo přezkoumáno Výborem pro kontrolu regulace (dále jen „výbor“), který dne 8. dubna 2022 vydal kladné stanovisko s připomínkami. Výbor poukázal na řadu prvků posouzení dopadů, které by se měly řešit. Výbor konkrétně požádal o doplnění nedostatečného množství spolehlivých údajů a označil je za faktický problém, který je třeba řešit, o lepší popis očekávaného vývoje problémů, o další vyjasnění úlohy společného postoje a o vyjasnění přidané hodnoty možnosti „měkkého“ práva (možnost č. 1). Výbor se dále domníval, že je třeba více rozpracovat oddíl o budoucím monitorování a hodnocení, zejména doplněním ukazatelů pro údaje, které mají být shromažďovány. Výbor dále požádal, aby byly dále vyjasněny odhady administrativních nákladů a úspor pro podniky a občany. A konečně, pokud jde o srovnání možností, výbor požádal o další objasnění, pokud jde o účinnost, účelnost a soudržnost. Těmito a dalšími podrobnějšími připomínkami výboru se zabývalo konečné znění posouzení dopadů. Připomínky výboru byly v tomto návrhu rovněž zohledněny. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení V souladu s programem Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) by všechny iniciativy zaměřené na změnu stávajících právních předpisů EU měly usilovat o účinnější zjednodušení a dosažení stanovených politických cílů. Z analýzy dopadů vyplývá, že upřednostňovaná možnost by měla omezit celkovou zátěž členských států. Lepší výměna informací a cílené kontroly znamenají dodatečnou pracovní zátěž zejména pro celní orgány, avšak příslušné orgány, s nimiž byly vedeny rozhovory, se domnívaly, že tato pracovní zátěž bude mírná, zejména s ohledem na skutečnost, že kontroly budou i nadále cílené a založené na rizicích a nebudou systematické. Kromě toho obchod s civilními palnými zbraněmi představuje zanedbatelný zlomek celkového dovozu a vývozu. Dodatečné kontroly u orgánů vydávajících licence budou zahrnovat povinnost systematicky kontrolovat zamítnutí vydaná jinými členskými státy, v případě podezření provést kontrolu v Schengenském informačním systému, provést kontrolu v Evropském informačním systému rejstříků trestů (ECRIS), odpovědět na žádost o dovozní povolení ve stanovené lhůtě 60 dní (výjimečně 90 dní) a předkládat roční statistiky. Kromě toho návrh obsahuje opatření ke zmírnění pracovní zátěže příslušných orgánů. Jedná se zejména o zavedení zjednodušených postupů pro dočasný dovoz nebo vývoz, díky nimž se sníží pracovní zátěž orgánů vydávajících licence pro takové jednoduché transakce, zavedení osvědčení EU pro dovoz poplašných a signalizačních zbraní do centrální databáze, čímž se usnadní kontroly ze strany celních orgánů, možnost zmocnit třetí strany k provádění kontrol po odeslání jménem příslušných orgánů a úplnou digitalizaci dovozních a vývozních licencí, čímž se odstraní potřeba manuálního vkládání a kontrol žádostí v papírové podobě. Zjednodušení je celkově jedním z hlavních cílů návrhu. Důraz není kladen pouze na digitalizaci, ale také na vytvoření jednoduššího a jednotnějšího regulačního rámce, konkrétně vyřešením šedé zóny mezi civilními palnými zbraněmi podle nařízení a palnými zbraněmi „určenými speciálně pro vojenské použití“, na něž se vztahují postupy podle společného postoje. Tento návrh se vztahuje na malé subjekty, které představují 90 % celkového počtu dotčených hospodářských subjektů. Avšak 82 % celkového obratu z výroby palných zbraní generují velké společnosti, takže malé a střední podniky by byly tímto návrhem dotčeny jen okrajově. •Základní práva Díky tomu, že všechny zvažované možnosti řeší hrozbu nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi, budou mít pozitivní dopad na právo na bezpečnost zakotvené v článku 6 Listiny základních práv. Článek 16 Listiny uznává svobodu podnikání „v souladu s právem Unie a vnitrostátními zákony a zvyklostmi“. Tímto návrhem nebude dotčeno právo podnikat, jelikož obchodovat s palnými zbraněmi smějí již nyní pouze oprávnění obchodníci se zbraněmi. Podle ustálené judikatury není právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny absolutní a podléhá přiměřeným omezením na podporu cílů obecného zájmu. Žádná ze zvažovaných možností by nezbavovala zákonné vlastníky jejich majetku. Ustanovení, podle něhož by byl dovoz palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů pro jiné obchodníky než obchodníky se zbraněmi, kteří jsou držiteli licence, nezákonný, by nemělo zpětný účinek (za předpokladu, že dříve dovezené palné zbraně nebo části ve formě polotovarů by byly řádně deklarovány podle stávajícího právního rámce). Kromě toho by zvažované možnosti plně respektovaly cíle článku 45 Listiny, pokud jde o právo občanů EU na volný pohyb, jelikož by potvrzovaly jejich možnost dočasně opustit EU (a vrátit se) se svou osobní palnou zbraní během cest za sportovními nebo loveckými účely. Další zjednodušení pro sběratele nebo muzea by rovněž měla usnadnit jejich právo na volný pohyb. Každé zpracování osobních údajů musí být vždy v souladu s pravidly Unie o ochraně osobních údajů, včetně obecného nařízení o ochraně osobních údajů. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Tento legislativní návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Unie. Celkové finanční zdroje nezbytné na podporu provádění tohoto návrhu se na období 2022–2027 odhadují na 4,654 milionu EUR, z toho 2,904 milionu EUR na správní výdaje na pokrytí mimo jiné čtyř dodatečných ekvivalentů plných pracovních úvazků potřebných pro celé období víceletého finančního rámce. Podrobnější rozpočtové informace jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Provádění navrhovaného nařízení bude přezkoumáno nejprve prostřednictvím průběžné zprávy o uplatňování do pěti let od jeho vstupu v platnost. Tato zpráva posoudí, do jaké míry členské státy přijaly opatření nezbytná pro dosažení souladu s nařízením. Deset let po vstupu v platnost bude Evropskému parlamentu a Radě EU zaslána úplná zpráva. Tyto dvě zprávy zohledňují čas potřebný k úplnému zavedení digitalizace postupů a propojení s jednotným portálem EU pro oblast celnictví. Tyto zprávy budou zahrnovat zvláštní konzultaci se zúčastněnými stranami, která má posoudit úspěch nařízení. Během uvedené konzultace budou z hlediska daného odvětví posouzeny účinky nahrazení souhrnného povolení všeobecným vývozním povolením pro oprávněné hospodářské subjekty, zjednodušení dočasného vývozu a dovozu, implicitního souhlasu třetí země tranzitu jakožto standardní možnosti a digitalizace postupů.

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I: Předmět, definice a oblast působnosti (články 1–3) Článek 1 stanoví předmět a účel nařízení, které se zaměřuje na provedení článku 10 Protokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu. Článek 2 uvádí seznam definic, které se použijí pro účely nařízení. Článek 3 vymezuje oblast působnosti nařízení tím, že stanoví, co je z této oblasti působnosti vyloučeno, tj. mezistátní transakce nebo státní převody, palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo, jsou-li určeny pro ozbrojené síly, policii nebo orgány veřejné správy, a historické zbraně a jejich repliky podle definice v tomto článku. Tím se řeší šedá zóna mezi oblastí působnosti nařízení o palných zbraních a oblastí působnosti společného postoje. Kapitola II: Požadavky na vstup a dovoz (články 4–11) Všechny články v této kapitole jsou doplněny prostřednictvím tohoto legislativního návrhu. Článek 4 stanoví odchylky od celních zjednodušení Unie a omezených souborů údajů pro palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo uvedené v příloze I tohoto nařízení. Vzhledem k tomu, že palné zbraně jsou citlivé produkty, měly by být celní režimy co nejdůkladnější, aby se zvýšila možnost posouzení rizik. Proto je třeba se odchýlit od platných zjednodušení. Článek 5 stanoví úkoly hospodářských subjektů při dovozu. Hospodářské subjekty odpovídají za řadu úkolů, jako je ověřování dovážených výrobků, uchovávání všech osvědčení a dokumentace a spolupráce s orgány v případě podezření nebo na vyžádání. Jasné stanovení úkolů a úloh má význam pro snazší pochopení povinností jednotlivých subjektů v rámci dovozních postupů. Článek 6 stanoví, že každá palná zbraň, včetně znehodnocených palných zbraní, musí být před dovozem do EU označena podle směrnice EU o palných zbraních. Pokud je palná zbraň označena podle protokolu OSN, ale nikoli podle směrnice o palných zbraních, může být tato palná zbraň zpětně vyvezena nebo propuštěna do celního režimu. Pokud palná zbraň nemá označení v souladu se směrnicí EU o palných zbraních nebo s protokolem OSN, měla by být zabavena a zničena. Toto ustanovení zajišťuje správné označení palné zbraně před jejím dovozem do EU a rovněž brání další distribuci palných zbraní, které nejsou správně označeny podle protokolu OSN nebo nejsou označeny vůbec. Konečným cílem je zlepšit sledovatelnost palných zbraní. Článek 7 stanoví, že každá znehodnocená palná zbraň musí být doprovázena osvědčením o znehodnocení stanoveným ve směrnici o palných zbraních. Pokud znehodnocená palná zbraň osvědčením o znehodnocení doprovázena není, může být znehodnocená palná zbraň propuštěna do celního režimu nebo může být dovezena jako palná zbraň. Toto ustanovení brání dovozu nesprávně znehodnocených palných zbraní. Takový dovoz představuje hrozbu kvůli možnému uschopnění těchto znehodnocených palných zbraní ke střelbě. Článek 8 stanoví dovozní pravidla týkající se poplašných a signalizačních zbraní, jako je povinnost uvádět na dovozním povolení jejich neupravitelnost, a to v souladu s prováděcí směrnicí (EU) 2019/69. Upravuje rovněž výměnu informací mezi Komisí a členskými státy o neupravitelných poplašných a signalizačních zbraních. Toto ustanovení je důležité, aby se zabránilo dovozu upravitelných poplašných a signalizačních zbraní, pokud nejsou povoleny jako palná zbraň. Článek 9 definuje, kdo může požádat o dovozní povolení. Dále určuje, jak členské státy musí zpracovávat žádosti, důvody zamítnutí a nutnost zkontrolovat žadatele v Evropském informačním systému rejstříků trestů, aby se zabránilo tomu, že palné zbraně budou dovážet odsouzené osoby. Kromě toho omezuje tento článek dovoz palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů pouze na obchodníky a zprostředkovatele, kteří jsou držiteli licence, což je zásadní novinka, která významně snižuje hrozbu podomácku vyráběných palných zbraní bez označení nebo registrace. Dále se v něm stanoví, že za předložení a zpracování dovozního povolení se neúčtují žádné poplatky. Toto ustanovení usnadní harmonizaci pravidel pro dovozní povolení v EU. Článek 10 zavádí administrativní zjednodušení pro dovozní povolení a stanoví dovozní postupy v případech, kdy se nevyžaduje předchozí dovozní povolení, a následný postup spojený s celním prohlášením. To znamená, že z různých důvodů, jako je lov, sportovní střelecké akce a výstavy palných zbraní, budou vlastníci palných zbraní osvobozeni od povinnosti mít dovozní povolení a nebudou muset předem registrovat dočasný přesun nebo žádat o předchozí povolení k realizaci tohoto přesunu, pokud nepřekročí 24 měsíců. Tito vlastníci palných zbraní budou muset vyhovět pouze relevantním celním postupům, které celním orgánům umožní ověřit, že počet a typ palných zbraní, které byly dočasně vyvezeny z EU, odpovídá počtu a typu palných zbraní, které se dovážejí zpět. Toto nové ustanovení se zavádí za účelem usnadnění harmonizace pravidel týkajících se administrativních zjednodušení v EU. To přispěje ke snížení administrativní zátěže pro lovce, sportovní střelce, sběratele nebo přesuny spojené s výstavami. Článek 11 pak stanoví možnost potvrdit přijetí dovezených palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva uvedených v příloze I tohoto nařízení. Toto ustanovení umožňuje třetím zemím vývozu kontrolovat skutečný dovoz palných zbraní, aby bylo možné odhalit odklony v případě absence dovozního prohlášení. Kapitola III: Požadavky na tranzit (články 12–13) Článek 12 stanoví postupy, kterými je třeba se řídit, a dokumenty, které mají být vyměňovány, pro účely tranzitu v rámci EU. Toto ustanovení zvyšuje harmonizaci postupů pro pohyb palných zbraní v EU a umožňuje celním a příslušným orgánům sledovat veškerý pohyb palných zbraní před jejich skutečným dovozem do EU. Jakmile jsou palné zbraně dovezeny, řídí se pohyby palných zbraní směrnicí o palných zbraních. Článek 13 stanoví postupy, kterými je třeba se řídit, a dokumenty, které mají být vyměňovány, pro účely vnějšího tranzitu. Dále se v něm uvádí, že členské státy musí zohlednit vnitrostátní zahraniční a bezpečnostní politiku a politiky, na něž se vztahuje společný postoj. Toto ustanovení zvyšuje harmonizaci postupů pro pohyb palných zbraní v EU a umožňuje celním a příslušným orgánům sledovat veškerý pohyb palných zbraní, a to i v případě, že tyto palné zbraně nebyly nikdy skutečně dovezeny do EU. Kapitola IV: Požadavky na vývoz (články 14–21) Článek 14 definuje, kdo může požádat o vývozní povolení. Stanoví rovněž dodatečnou povinnost, že pro palné zbraně kategorií A a B uvedené v příloze I části I je zapotřebí certifikát konečného uživatele, a uvádí informace, které je třeba zahrnout. Stanoví rovněž postup pro případy, kdy se zboží, které má být vyvezeno, nachází v jednom nebo několika jiných členských státech, než je stát, ve kterém byla podána žádost o vývozní povolení. Toto ustanovení usnadní harmonizaci pravidel pro vývozní povolení v EU. Kromě toho rovněž zavádí certifikát konečného uživatele jako preventivní způsob, pokud jde o odklony palných zbraní při vývozu nebo po vývozu. Požadavek na poskytnutí certifikátu konečného uživatele se neuplatní na vlastníky palných zbraní, kteří využívají administrativních zjednodušení stanovených v článcích 10 a 17, jako jsou lovci, sportovní střelci a sběratelé spadající do působnosti výjimky z dovozního a vývozního povolení.

Článek 15 stanoví, co musí členské státy před vydáním vývozního povolení ověřit: lhůty pro postup udělení, pravidla týkající se platnosti jednorázového, vícenásobného a všeobecného vývozního povolení Unie a povinnost používat elektronický postup. Rovněž stanoví, že vývozce musí členským státům dodat nezbytné doklady a že za předložení a zpracování vývozního povolení se neúčtují žádné poplatky. Dále stanoví, že Komise přijme akt v přenesené pravomoci za účelem zavedení všeobecného vývozního povolení Unie. Toto ustanovení zvyšuje harmonizaci pravidel v EU. Článek 16 stanoví, které informace musí být uvedeny ve vývozním povolení a dovozním povolení, které vydává dovážející třetí země. Dále stanoví i povinnost označování palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva před vývozem. Cílem tohoto ustanovení je zvýšit sledovatelnost palných zbraní. Článek 17 zavádí administrativní zjednodušení pro vývozní povolení a stanoví vývozní postupy v případech, kdy se nevyžaduje předchozí vývozní povolení, a následný postup spojený s vývozním prohlášením. Díky tomu dojde ke zjednodušení vývozních postupů, podobně jako u zjednodušení popsaných v článku 10, která se týkají dovozních postupů, tj. v určitých případech budou vlastníci palných zbraní osvobozeni od povinnosti mít vývozní povolení a budou muset vyhovět pouze relevantním celním postupům a nebudou muset předem registrovat dočasný přesun nebo žádat o předchozí povolení k realizaci tohoto přesunu, pokud nepřekročí 24 měsíců. Stanoví povinnost používat evropský zbrojní pas podle směrnice o palných zbraních. Vlastníci palných zbraní působící v EU již musí splňovat požadavky směrnice o palných zbraních, a proto pro ně toto ustanovení nebude představovat žádné dodatečné povinnosti. Naopak zajistí větší soudržnost mezi nařízením o palných zbraních a směrnicí o palných zbraních. Kromě toho se v něm rovněž uvádí, že členský stát může pozastavit proces vývozu a lhůtu pro doručení námitek týkajících se tranzitu ze strany třetích zemí. Zatímco administrativní zjednodušení ve vývozních postupech již existují podle stávajícího nařízení, toto ustanovení zavádí harmonizaci pravidel týkajících se administrativních zjednodušení v EU. To přispěje ke snížení administrativní zátěže pro lovce, sportovní střelce, sběratele nebo přesuny spojené s výstavami. Článek 18 stanoví, že členské státy musí při rozhodování o udělení vývozního povolení vzít v úvahu všechna příslušná hlediska a povinnosti. Cílem je zabránit obcházení zbrojního embarga a dalším bezpečnostním obavám. Článek 19 stanoví důvody pro to, kdy členské státy mohou vývozní povolení zamítnout, požadavek na kontrolu v ECRIS a v Schengenském informačním systému, povinnost sdělit zamítnutí prostřednictvím systému uvedeného v článku 30 a povinnost zkontrolovat tentýž systém před udělením vývozního povolení. Dále stanoví, že členské státy musí každoročně kontrolovat podmínky povolení. Cílem tohoto ustanovení je zabránit zneužívání vývozních povolení. Článek 20 stanoví, že vývozci musí do dvou měsíců předložit doklad o přijetí odeslané zásilky, a uvádí, jaká opatření je třeba přijmout, pokud tyto doklady chybí. Toto ustanovení se zavádí za účelem kontroly, zda bylo vyvezené zboží skutečně dovezeno do dané země, jak je uvedeno ve vývozním povolení. Cílem je zabránit odklonům palných zbraní. Článek 21 stanoví, že členské státy budou v případě podezření provádět kontroly po odeslání a že tyto kontroly může provádět třetí strana. Toto ustanovení řeší riziko odklonů po vývozu. Kapitola V: Dohled a kontroly (články 22–25) Tato kapitola zavádí mnoho nových ustanovení. Článek 22 se zaměřuje na pravomoci a odpovědnost za provádění nařízení. Stanoví, že za obecné vymáhání jsou odpovědné příslušné orgány a že celní orgány jsou odpovědné za kontroly založené na analýze rizik. Toto ustanovení vyjasňuje různé úlohy příslušných vnitrostátních orgánů při provádění nařízení. Článek 23 stanoví výměnu informací a spolupráci mezi různými orgány. Cílem tohoto ustanovení je vytvořit lepší propojení mezi celními orgány a příslušnými orgány vydávajícími licence. Článek 24 stanoví povinnost dovozce nebo vývozce předložit doklad o povolení při plnění celních formalit. Dále stanoví, že členské státy mohou pozastavit proces dovozu nebo vývozu na dobu deseti pracovních dní. Cílem tohoto ustanovení je usnadnit celní kontroly a posuzování rizik. Článek 25 popisuje požadavky celních orgánů v návaznosti na výsledky kontrol. Stanoví se v něm, že pokud je zjištěna nedovolená zásilka, celní orgány musí informovat příslušné orgány. Stanoví, které informace je třeba sdílet prostřednictvím aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací Europolu (SIENA) v případě podezření na nedovolené obchodování a zabavení. Toto ustanovení je důležité pro usnadnění výměny informací o zabavení palných zbraní v souvislosti s dovozem a vývozem. Kapitola VI: Digitalizace a administrativní spolupráce (články 26–29) Tento legislativní návrh podstatně zvyšuje podíl digitalizace a administrativní spolupráce. Článek 26 ukládá členským státům povinnost uchovávat informace týkající se palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva po dobu nejméně 20 let. Cílem je usnadnit sledovatelnost palných zbraní. Článek 27 stanoví, že členské státy musí Komisi předkládat roční statistiky, a vymezuje obsah těchto údajů. Toto ustanovení umožní neustálé sledování trendů v oblasti dovozu a vývozu. V dlouhodobém horizontu to umožní odhalovat hrozby a podporovat rozvoj politik. Článek 28 stanoví vytvoření systému elektronických licencí a jeho propojení s jednotným portálem EU pro oblast celnictví s cílem usnadnit výměnu informací mezi celními orgány a příslušnými orgány, ale také usnadnit postup podávání žádostí o dovozní nebo vývozní povolení. Toto ustanovení zavádí digitalizaci postupů, která sníží administrativní zátěž hospodářských subjektů a příslušných vnitrostátních orgánů. Registrace hospodářských subjektů a fyzických osob v systému elektronických licencí se bude vyžadovat pouze v případě, kdy budou muset žádat o dovozní nebo vývozní povolení. Jednotliví vlastníci palných zbraní, kteří využívají administrativních zjednodušení stanovených v článcích 10 a 17, jako jsou lovci, sportovní střelci nebo sběratelé spadající do působnosti výjimky z povinnosti dovozních a vývozních povolení, se proto nebudou muset ve zmíněném systému registrovat. Článek 29 popisuje vytvoření bezpečného systému pro výměnu informací o zamítnutích udělení dovozního nebo vývozního povolení. Toto ustanovení umožní příslušným orgánům vydávajícím licence odhalit fyzické osoby, které za účelem získání dovozního nebo vývozního povolení podávají žádosti v různých členských státech EU. Kapitola VII: Obecná a závěrečná ustanovení (články 29–40) Článek 30 stanoví, že členské státy přijmou opatření k zajištění bezpečnosti svých postupů povolování. Článek 31 stanoví, že členské státy přijmou nezbytná opatření, která jejich příslušným orgánům umožní shromažďovat informace a zavést kontroly dovozu a vývozu s cílem zajistit řádné uplatňování tohoto nařízení.

Článek 32 uvádí, že členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení. Článek 33 zřizuje koordinační skupinu pro dovoz a vývoz a stanoví, kdo v ní musí být zastoupen, a úkoly této skupiny. Článek 34 stanoví povinnost členských států informovat Komisi o opatřeních přijatých k provedení tohoto nařízení a informovat ostatní členské státy a Komisi o odpovědných příslušných vnitrostátních orgánech. Stanoví rovněž časový harmonogram pro přezkum provádění nařízení. Článek 35 svěřuje Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci týkající se řady prvků. Článek 36 stanoví postupy pro přijímání těchto aktů v přenesené pravomoci. Článek 37 stanoví postupy pro přijímání prováděcích aktů. Článek 38 stanoví povinnosti během přechodného období před zřízením systému elektronických licencí uvedeného v článku 28 a systému výměny informací o zamítnutích udělení dovozního a vývozního povolení, který je uveden v článku 29. Článek 39 stanoví zrušení nařízení (EU) č. 258/2012 a článek 40 stanoví vstup tohoto nařízení v platnost. Přílohy tohoto nařízení Příloha I uvádí seznam palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní spolu s kódy zboží podle kombinované nomenklatury (KN), na které se toto nařízení vztahuje. Příloha II uvádí vzor formuláře dovozního povolení. Příloha III uvádí vzor formuláře vývozního povolení. Příloha IV uvádí informace, které musí být obsaženy v certifikátu konečného uživatele, a příloha V obsahuje srovnávací tabulku. 🡻 (EU) č. 258/2012 (přizpůsobený) ⇨ nový 2022/0288 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY ⇨ o opatřeních pro dovoz, vývoz a tranzit palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva, ⇦ kterým se provádí článek 10 pProtokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní a jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (protokol OSN o palných zbraních), a stanoví vývozní povolení, opatření pro dovoz a tranzit palných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva (přepracované znění) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek články ⇨ 33 a ⇦ 207 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům: ⇩ nový (1)V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 258/2012 by měla být provedena řada změn. V zájmu jasnosti a přehlednosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno. 🡻 (EU) č. 258/2012 1. bod odůvodnění (přizpůsobený) (2)V souladu s rozhodnutím Rady 2001/748/ES ze dne 16. října 2001 o podpisu jménem Evropského společenství Protokolu o nedovolené výrobě a distribuci střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva, připojeného k Úmluvě Organizace spojených národů o boji proti mezinárodnímu organizovanému zločinu, Komise podepsala uvedený pProtokol ⌦ Organizace spojených národů o proti nedovolené výrobě a distribuci střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva, připojený k Úmluvě Organizace spojených národů o boji proti mezinadnárodnímu organizovanému zločinu ⌫ (dále jen „protokol OSN o palných zbraních“) podepsala jménem Společenství Evropské unie dne 16. ledna 2002. 🡻 (EU) č. 258/2012 2. bod odůvodnění ⇨ nový (3)Protokol OSN o palných zbraních, jehož cílem je podpořit, usnadnit a posílit spolupráci mezi stranami při prevenci, potírání a vymýcení nedovolené výroby palných zbraní, jejich součástí, dílů ⇨ hlavních částí ⇦ a střeliva a obchodování s nimi, vstoupil v platnost dne 3. července 2005. 🡻 (EU) č. 258/2012 5. bod odůvodnění (přizpůsobený) Ve sdělení ze dne 18. července 2005 o opatřeních k zajištění větší bezpečnosti výbušnin, rozbušek, materiálů k výrobě bomb a palných zbraní (5) Komise oznámila svůj záměr provést článek 10 protokolu OSN o palných zbraních v rámci opatření, která je nutno přijmout, aby Unie mohla uvedený protokol uzavřít. ⇩ nový (4)Za účelem provedení protokolu OSN o palných zbraních přijala Unie nařízení (EU) č. 258/2012. Protokol OSN o palných zbraních ratifikovala Unie rozhodnutím Rady 2014/164/EU. 🡻 (EU) č. 258/2012 6. bod odůvodnění (5)Protokol OSN o palných zbraních vyžaduje, aby strany zavedly nebo zlepšily správní postupy nebo systémy, a mohly tak provádět účinnou kontrolu výroby, označování, dovozu a vývozu palných zbraní.

🡻 (EU) č. 258/2012 8. bod odůvodnění ⇨ nový (6)Toto nařízení by se nemělo vztahovat na ⇨ transakce s ⇦ palnéými zbraněmi, jejich součásti a hlavními částmi nebo střelivoem výhradně určené pro vojenské účely ⇨ určenými pro ozbrojené síly ⇦. Opatření ke splnění požadavků článku 10 protokolu OSN o palných zbraních by měla být přizpůsobena, aby bylo možné stanovit zjednodušené postupy pro palné zbraně pro civilní použití. Mělo by být tedy zajištěno určité usnadnění, pokud jde o povolení k vícenásobným přepravám, tranzitní opatření a dočasnýé ⇨ použití a ⇦ vývoz pro zákonné účely. 🡻 (EU) č. 258/2012 9. bod odůvodnění (přizpůsobený) (7)Tímto nařízením není dotčeno uplatňování článku 346 Smlouvy o fungování Evropské unie, který odkazuje na podstatné zájmy bezpečnosti členských států, a toto nařízení ani nemá vliv na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství ani na směrnici Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991, ⌦ ani na směrnici (EU) 2021/555 ⌫ o kontrole nabývání a držení zbraní. Protokol OSN o palných zbraních, a tudíž ani toto nařízení, se kromě toho nevztahují na mezistátní transakce nebo na státní převody v případech, kdy by bylo použitím protokolu dotčeno právo smluvního státu přijmout opatření v zájmu národní bezpečnosti v souladu s Chartou Organizace spojených národů. 🡻 (EU) č. 258/2012 10. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (8)Směrnice 91/477/EHS ⌦ (EU) 2021/555 ⌫ upravuje převod palných zbraní pro civilní použití na území Unie, zatímco toto nařízení se zaměřuje na opatření ohledně ⇨ dovozu a ⇦ vývozu z celního území Unie do třetích zemí nebo přes jejich území. 🡻 (EU) č. 258/2012 11. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (9)Palné zbraně, jejich součásti, hlavní části, střelivo ⇨ a poplašné a signalizační zbraně ⇦ podléhají při dovozu z třetích zemí právu Unie, a zejména požadavkům směrnice 91/477/EHS ⌦ (EU) 2021/555 ⌫ . 🡻 (EU) č. 258/2012 17. bod odůvodnění (přizpůsobený) (10)Tímto nařízením není dotčen režim Unie pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití zavedený nařízením Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009 ⌦ nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/821 ⌫. 🡻 (EU) č. 258/2012 18. bod odůvodnění (přizpůsobený)

⇨ nový (11)Toto nařízení je ⌦ by mělo být ⌫ v souladu s ostatními příslušnými ustanoveními o palných zbraních, jejich součástech, hlavních částech a střelivu pro vojenské použití, o bezpečnostních strategiích, nedovoleném obchodování s ručními palnými a lehkými zbraněmi a o vývozu vojenské technologie, včetně společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu ⇨ a rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/38. ⇦ 🡻 (EU) č. 258/2012 15. bod odůvodnění (přizpůsobený) (12)Unie přijala soubor celních předpisů obsažených v nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (EU) č. 952/2013 a v prováděcích ustanoveních k němu stanovených v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93. nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 , V úvahu je třeba vzít také nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (modernizovaný celní kodex) jehož ustanovení jsou podle článku 188 288 uvedeného nařízení nařízení (EU) č. 952/2013 použitelná v různých fázích. Žádným ustanovením tohoto nařízení nejsou omezeny pravomoci přiznané podle celního kodexu Společenství a jeho prováděcích ustanovení ⌦ nařízení (EU) č. 952/2013 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ⌫. ⇩ nový (13)Mnoho definic je přímo převzato ze směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/555 nebo z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013. ⇩ nový (14)Ústní prohlášení o palné zbrani není v souladu s platnými celními předpisy možné. (15)Příslušné orgány by měly obdržet informace o použití karnetu ATA. ATA je systém umožňující volný pohyb zboží přes hranice a jeho dočasné použití na celním území s osvobozením od cel a daní. Na zboží se vztahuje jediný doklad známý jako karnet ATA, který je zajištěn mezinárodním systémem záruk. Toto zjednodušení celních formalit by nemělo bránit transparentnosti. ⇩ nový (16)Palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo by měly být propuštěny do volného oběhu pouze tehdy, jsou-li řádně označeny podle směrnice o palných zbraních. Dokud takto označeny nejsou, měli by dovozci v souladu s celními předpisy Unie propustit palné zbraně do jiného celního režimu, jako je režim uskladnění v celním skladu nebo režim svobodného pásma, během něhož mohou splnit požadavek na označení, ať už ve vlastních prostorách, nebo v jiných schválených prostorách, jako jsou vnitrostátní úřady pro zkoušení nebo ověřování zbraní. (17)Nejsou-li palné zbraně a jejich hlavní části řádně označeny podle článku 8 protokolu OSN o palných zbraních nebo podle směrnice o palných zbraních, mohou se členské státy rozhodnout zabavené palné zbraně na náklady dovozce zničit. (18)Znehodnocené palné zbraně by měly být propuštěny do volného oběhu pouze tehdy, jsou-li doprovázeny osvědčením o znehodnocení a označeny podle článku 5 prováděcího nařízení (EU) 2015/2403. Dokud není toto osvědčení nebo správné označení zajištěno, měli by dovozci znehodnocené palné zbraně propustit do jiného celního režimu, jako je režim uskladnění v celním skladu nebo režim svobodného pásma, během něhož mohou požádat orgány provádějící ověření, které byly určeny podle článku 15 směrnice (EU) 2021/555, aby znehodnocení ověřily a vydaly osvědčení v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2403. (19)Za poplašné a signalizační zbraně, a nikoli palné zbraně lze považovat pouze poplašné a signalizační zbraně, které splňují normy prováděcí směrnice Komise (EU) 2019/69. Zařízení, která mohou být snadno přeměněna na palné zbraně, by měla být vždy klasifikována jako palné zbraně v souladu s celní nomenklaturou a celní orgány by s nimi měly jako s palnými zbraněmi nakládat. Aby se zabránilo riziku odklonů, je nezbytné zajistit jednotnost postupů vnitrostátních celních orgánů při klasifikaci prostředků deklarovaných při dovozu jako poplašné a signalizační zbraně. (20)Vzhledem k vysokému riziku nedovolené výroby palných zbraní z dovezených nedokončených a neoznačených výrobků by měl být dovoz palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů povolen pouze obchodníkům se zbraněmi a zprostředkovatelům s řádnou licencí. (21)Kontroly záznamů v rejstříku trestů, pokud jde o žadatele o dovozní povolení, v Evropském informačním systému rejstříků trestů (ECRIS) zřízeném rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV by měly být stejně přísné jako u vývozních povolení. Příslušné orgány by měly zejména kontrolovat, zda dovezené palné zbraně nejsou evidovány jako ztracené, odcizené nebo jinak hledané za účelem zabavení v Schengenském informačním systému a v databázi Interpolu iARMS.

(22)Záznam v rejstříku trestů týkající se jednání představujícího trestný čin uvedený v čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV by měl být důvodem pro zákaz dovozu palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva. (23)Informace týkající se palných zbraní deklarovaných v celním prohlášení k dočasnému použití by měly být jasně uvedeny, aby celní a příslušné orgány mohly účinně pokračovat ve vyřizování a omezit riziko, že palné zbraně zůstanou na celním území Unie nezákonně. (24)Za účelem administrativního zjednodušení by celní prohlášení pro dočasné použití a zpětný vývoz nebo dočasný vývoz a zpětný dovoz mělo sloužit jako dovozní nebo vývozní povolení pro dočasné použití a zpětný vývoz nebo zpětný dovoz. Vlastníci palných zbraní, kteří v určitých případech využívají administrativních zjednodušení, proto budou osvobozeni od povinnosti mít dovozní a vývozní povolení. (25)Vzhledem k riziku, že během vnějšího tranzitu v Unii by mohlo dojít k odklonu palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva nebo poplašných a signalizačních zbraní pocházejících ze zemí mimo EU a určených do jiné země mimo EU, by celní orgány a příslušné orgány měly tento vnější tranzit na celním území Unie výslovně povolit před tím, než se na celním území Unie uskuteční. (26)V zájmu zlepšení právní jistoty a předvídatelnosti by měl být souhlas třetí země tranzitu považován za udělený, pokud nebyly proti tranzitu obdrženy žádné námitky do 20 pracovních dní. Rozhodnutí členských států vyžadovat výslovný souhlas by mělo být transparentní pro všechny hospodářské subjekty. (27)Je nezbytné sjednotit pravidla týkající se dokladů o dovozu do třetí země určení. Vývozci by proto měli příslušnému orgánu, který vydal vývozní povolení, předložit doklad o přijetí odeslané zásilky palných zbraní, jejich hlavních částí nebo střeliva ve třetí zemi dovozu, což by mělo být zajištěno zejména předložením příslušných celních dovozních dokladů. (28)Vývozci by měli mít možnost využívat vývozní povolení platné po dobu nejvýše tří let, včetně případů, kdy se na ně vztahuje několik po sobě jdoucích krátkodobých dovozních povolení vydaných dovážejícími zeměmi mimo EU. (29)Je nezbytné zajistit, aby podmínky vývozních povolení byly nadále plněny po celou dobu platnosti povolení, jak je tomu v případě povolení držet nebo nabývat palnou zbraň v Evropské unii podle směrnice (EU) 2021/555. (30)Aby se zabránilo riziku odklonu a zároveň se omezila administrativní zátěž, je nezbytné prošetřit situace, které jsou podezřelé, a členské státy by proto měly v těchto případech požádat orgány třetí země určení o potvrzení přijetí. (31)Je nezbytné vyjasnit povinnosti příslušných orgánů, pokud jde o kontroly po odeslání. Administrativní zátěž vytvořená těmito kontrolami pro členské státy může odůvodnit použití článku 20 nařízení Rady (ES) č. 515/97. Vyžaduje rovněž možnost pověřit třetí strany prováděním kontrol po odeslání jejich jménem, zejména prostřednictvím uplatnění rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/2191. (32)Členské státy by měly příslušným orgánům poskytnout přístup do Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS) pro účely provádění tohoto nařízení. (33)Článek 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1862 stanoví přístup subjektů příslušných pro registraci palných zbraní do Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Pro účely provádění tohoto nařízení by celní orgány měly být považovány za subjekty příslušné pro registraci palných zbraní. (34)Pro zajištění sledovatelnosti palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva je nanejvýš důležité, aby byl celním orgánům umožněn přístup k aplikaci sítě pro bezpečnou výměnu informací Europolu (SIENA). Členské státy, které uplatňují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/794, by tento přístup měly poskytnout. (35)Aby se umožnil přístup založený na posouzení rizik uvedený v čl. 22 odst. 6 u palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní uvedených v příloze I a vstupujících na trh Unie nebo opouštějících trh Unie a aby se zajistilo, že kontroly budou účinné a budou se provádět v souladu s požadavky tohoto nařízení, bude Komise úzce spolupracovat s příslušnými orgány a celními orgány a vyměňovat si s nimi informace. 🡻 (EU) č. 258/2012 3. bod odůvodnění (36)Za účelem snazšího sledování palných zbraní a účinného potírání nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi, jejich součástmi a hlavními částmi a střelivem je nezbytné, aby se zlepšila výměna informací mezi členskými státy, a to zejména lepším využitím stávajících komunikačních kanálů. ⇩ nový (37)Podle článku 128 nařízení (EU) č. 952/2013 by měl celní úřad prvního vstupu před vstupem palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní zajistit, aby byla na základě vstupního souhrnného celního prohlášení provedena analýza rizik pro účely bezpečnosti a zabezpečení, a měl by na základě výsledků této analýzy rizik přijmout nezbytná opatření.

🡻 (EU) č. 258/2012 4. bod odůvodnění (38)Osobní údaje musí být zpracovávány v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 . 🡻 (EU) č. 258/2012 12. bod odůvodnění (39)Měla by být zajištěna konzistence ohledně ustanovení o vedení záznamů platných podle práva Unie. ⇩ nový (40)Aby se zajistil účinný tok informací, měly by být příslušné orgány napojeny na celní informační systém (dále jen „CIS“) zřízený nařízením (ES) č. 515/97 a údaje generované příslušnými orgány nebo vyměňované mezi příslušnými orgány by měly být kompatibilní a srovnatelné. (41)Schengenské acquis zahrnuje zejména rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o nedovoleném obchodu s palnými zbraněmi (SCH/Com-ex (99) 10), podle nějž mají členské státy každoročně do 31. července předložit své vnitrostátní roční údaje o nedovoleném obchodu s palnými zbraněmi za předchozí rok, a to na základě společné tabulky pro sestavování statistik. Kromě toho Komise v roce 2018 doporučila, aby členské státy shromažďovaly podrobné statistické údaje za

předchozí rok, pokud jde o počet povolení, zamítnutí, množství a hodnotu vývozu a dovozu palných zbraní podle původu nebo místa určení, a tyto statistiky předkládaly Komisi. (42)Obecné vymáhání tohoto nařízení bude usnadněno propojením mezi systémem elektronických licencí zřízeným tímto nařízením a jednotným portálem EU pro oblast celnictví zřízeným [vložte odpovídající název a všechny informace v poznámce pod čarou, jakmile bude daný předpis přijat]. Systém elektronických licencí stanoví řadu prvků, včetně registrace hospodářských subjektů a fyzických osob, které mají podle směrnice o palných zbraních povolení vyrábět, nabývat a vlastnit palné zbraně, jejich hlavní části, střelivo nebo poplašné a signalizační zbraně nebo s nimi obchodovat. Tyto subjekty a osoby se budou muset zaregistrovat před tím, než požádají o dovozní nebo vývozní povolení. Vlastníci palných zbraní, kteří využívají administrativních zjednodušení, se proto ve zmíněném systému registrovat nebudou muset. 🡻 (EU) č. 258/2012 13. bod odůvodnění (43)Za účelem zajištění řádného uplatňování tohoto nařízení by členské státy měly přijmout opatření, kterými by příslušným orgánům poskytly příslušné pravomoci. 🡻 (EU) č. 258/2012 7. bod odůvodnění (44)Dodržení protokolu OSN o palných zbraních rovněž vyžaduje, aby nedovolená výroba palných zbraní, jejich součástí a hlavních částí a střeliva či obchodování s nimi byly kvalifikovány jako trestný čin a aby byla přijata opatření, která umožní konfiskaci takto vyrobeného nebo prodávaného zboží. 🡻 (EU) č. 258/2012 16. bod odůvodnění (45)Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

⇩ nový (46)Systém pro ochranu oznamovatelů zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 by se měl vztahovat i na osoby, které oznámí porušení pravidel souvisejících s dovozem a vývozem palných zbraní. 🡻 (EU) č. 258/2012 14. bod odůvodnění ⇨ nový (47)Za účelem ⇨ stanovení technických charakteristik palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů, změn příloh II a III tohoto nařízení a ⇦ vedení seznamu palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí, střeliva ⇨ a poplašných a signalizačních zbraní ⇦ , pro které je podle tohoto nařízení vyžadováno povolení, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o udržování souladu přílohy I tohoto nařízení s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku a s přílohou I směrnice Rady 91/477/EHS (EU) 2021/555 ⇨ , a kterými se stanoví technické charakteristiky palných zbraní a jejich hlavních částí ve formě polotovarů a kterými se upravují přílohy II a III tohoto nařízení za účelem zohlednění digitalizace a změn v celních režimech ⇦. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni ⇨ , a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. ⇦ ⇩ nový (48)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. 🡻 (EU) č. 258/2012 19. bod odůvodnění (49)Komise a členské státy by se měly navzájem informovat o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a o jiných důležitých informacích, které jsou v souvislosti s tímto nařízením dostupné. 🡻 (EU) č. 258/2012 20. bod odůvodnění (přizpůsobený) (50)Toto nařízení nebrání ⌦ by nemělo bránit ⌫ členským státům v uplatňování jejich ústavních předpisů týkajících se přístupu veřejnosti k úředním dokumentům, a to při zohlednění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, 🡻 (EU) č. 258/2012 (přizpůsobený) ⇨ nový PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

PŘEDMĚT, DEFINICE A OBLAST PŮSOBNOSTI Článek 1

⌦ Předmět ⌫ Toto nařízení stanoví pravidla upravující ⇨ dovozní a ⇦ vývozní povolení a opatření pro dovoz, ⇨ vývoz ⇦ a tranzit palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí, a střeliva a ⇨ poplašných a signalizačních zbraní ⇦ pro účely provedení článku 10 pProtokolu Organizace spojených národů proti nedovolené výrobě střelných zbraní, jejich součástí, dílů a střeliva a obchodování s nimi, který doplňuje Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (dále jen „protokol OSN o palných zbraních“). Článek 2

⌦ Definice ⌫ Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1.„palnou zbraní“ jakákoli ruční zbraň s hlavní, která vystřeluje nebo je konstruována či může být upravena tak, aby vystřelovala jednotnou, hromadnou nebo plynovou střelu (obecně projektil) působením okamžitého uvolnění chemické energie, jak je uvedeno v příloze I. Má se za to, že zbraň lze uschopnit ke střelbě projektilem působením okamžitého uvolnění chemické energie, jestliže: (a)má vzhled palné zbraně a (b)v důsledku své konstrukce nebo materiálu, z něhož je vyrobena, může být uschopněna ke střelbě; (2)„součástmi“ jakákoli součást nebo náhradní součást, jak je uvedeno v příloze I, zvlášť zkonstruovaná pro palnou zbraň a nezbytná pro její funkci včetně hlavně, rámu, pouzdra závěru, závěru nebo nábojového válce revolveru, závorníku, nosiče závorníku a jakéhokoli zařízení zkonstruovaného nebo upraveného k utlumení hluku výstřelu; ⇩ nový 2.„totožnými zbraněmi“ zbraně, které mají totožné technické charakteristiky, pokud jde o výrobce, značku, typ, model, materiál, ráži a funkci; 🡻 (EU) č. 258/2012 ⇨ nový 3.„hlavními částmi“ mechanismus závěru, nábojová komora a hlaveň, ⇨ rám, pouzdro závěru, ať již horní či dolní pouzdro závěru podle příslušného případu, závěr, nábojový válec revolveru, závorník nebo nosič závorníku ⇦, které se, jako oddělené předměty, zahrnují do kategorie těch palných zbraní, kterých jsou nebo mají být součástí;

⇩ nový 4.„palnými zbraněmi ve formě polotovaru“ palné zbraně, které nejsou připraveny k přímému použití a mají přibližný tvar nebo obrys dokončených palných zbraní a které mohou být kromě výjimečných případů použity pouze ke zkompletování do podoby dokončených palných zbraní; 5.„hlavními částmi ve formě polotovaru“ hlavní části, které nejsou připraveny k přímému použití a mají přibližný tvar nebo obrys dokončených hlavních částí a které mohou být kromě výjimečných případů použity pouze ke zkompletování do dokončených hlavních částí; 🡻 (EU) č. 258/2012 ⇨ nový 64. „střelivem“ kompletní náboj nebo jeho komponenty, jako jsou nábojnice, zápalky, výmetné náplně nebo projektily, které se používají v palných zbraních, jak je uvedeno v příloze I, za podmínky, že tyto komponenty samotné podléhají v příslušném členském státě povolení; 75. „znehodnocenými palnými zbraněmi“ předměty jinak odpovídající definici palné zbraně, které byly trvale znehodnoceny způsobem, který zajišťuje, že všechny hlavní části palné zbraně jsou trvale nepoužitelné a není možné je jakkoli odstranit, nahradit nebo upravit za účelem uschopnění ke střelbě., ⇨ v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2015/2403 ⇦ Členské státy přijmou opatření k ověření těchto znehodnocení příslušným orgánem. Členské státy v rámci uvedeného ověření zajistí vydání osvědčení nebo dokladu, který potvrzuje znehodnocení palné zbraně, nebo zřetelné odpovídající označení takové zbraně; ⇩ nový 8. „poplašnými a signalizačními zbraněmi“ prostředky s nábojovou komorou, které jsou určeny pouze ke střelbě s využitím nábojek nebo cvičných nábojů, dráždivých látek, jiných účinných látek nebo pyrotechnických signalizačních nábojů a nemohou být přeměněny tak, aby vystřelovaly hromadnou nebo jednotnou střelu nebo jiný projektil působením okamžitého uvolnění chemické energie; 🡻 (EU) č. 258/2012 97. „osobou“ fyzická osoba, právnická osoba nebo, pokud takovou možnost stanoví platné právní předpisy, sdružení osob uznané jako způsobilé k právním úkonům, ačkoli nemá právní postavení právnické osoby; 109. „celním územím Unie“ území ve smyslu článku 4 3 nařízení (EHS) č. 2913/92 (EU) č. 952/2013; ⇩ nový 11. „zbožím Unie“ zboží, které spadá do některé z těchto kategorií: (a)zboží zcela získané na celním území Unie, k němuž nebylo přidáno zboží dovezené ze zemí či území mimo celní území Unie; (b)zboží přepravené na celní území Unie ze zemí či území mimo toto území a propuštěné do volného oběhu;

(c)zboží získané nebo vyrobené na celním území Unie buď zcela ze zboží uvedeného v písmeni b), nebo ze zboží uvedeného v písmenech a) a b); 12. „zbožím, které není zbožím Unie“ zboží jiné než uvedené v čl. 5 bodě 23 nařízení (EU) č. 952/2013 nebo zboží, které ztratilo svůj celní status zboží Unie; 13. „celními orgány“ správní orgány a orgány uvedené v čl. 5 bodě 1 nařízení (EU) č. 952/2013; 14. „celním úřadem“ úřad, kde lze splnit všechny nebo některé z formalit předepsaných celními předpisy; 15. „celními předpisy“ soubor právních předpisů uvedený v čl. 5 bodě 2 nařízení (EU) č. 952/2013; 16. „celními formalitami“ všechny činnosti, které musí daná osoba a celní orgány provést za účelem dosažení souladu s celními předpisy; 17. „celními kontrolami“ zvláštní úkony prováděné celními orgány za účelem zajištění dodržování celních předpisů a jiných právních předpisů upravujících vstup, výstup, tranzit, pohyb, uskladnění a konečné užití zboží převáženého mezi celním územím Unie a zeměmi nebo územími mimo toto území a výskyt a pohyb zboží, které není zbožím Unie, a zboží propuštěného do režimu konečného užití na celním území Unie; 18. „celním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem vůli, aby bylo zboží propuštěno do určitého celního režimu, případně s uvedením konkrétních opatření, jež mají být použita; 19. „dovozním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem svůj záměr propustit palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo do režimu dovozu; 🡻 (EU) č. 258/2012 2010. „vývozním prohlášením“ právní úkon, kterým projevuje osoba předepsanou formou a způsobem svůj záměr propustit palné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo do režimu vývozu; ⇩ nový 21. „vstupem“ vstup zboží, které není zbožím Unie, na celní území Unie na základě vstupního souhrnného celního prohlášení za účelem jeho propuštění do volného oběhu nebo jeho propuštění do zvláštních režimů v souladu s nařízením (EU) č. 952/2013; 22. „dovozem“ propuštění zboží do volného oběhu podle článku 201 nařízení (EU) č. 952/2013 nebo zpětný dovoz po dočasném vývozu zboží Unie, jak je stanoveno v článku 259 nařízení (EU) č. 952/2013; 23. „dovozcem“ osoba usazená na celním území Unie, která podává prohlášení pro dovoz nebo dočasné použití vlastním jménem nebo jejímž jménem se uvedené prohlášení podává; 🡻 (EU) č. 258/2012 246. „vývozem“:

(a)režim vývozu ve smyslu článku 161 269 nařízení (EHS) č. 2913/92 (EU) č. 952/2013; (b)zpětný vývoz ve smyslu článku 182 270 nařízení (EHS) č. 2913/92, nikoliv však včetně zboží přepravovaného v režimu vnějšího tranzitu podle článku 91 uvedeného nařízení, pokud nejsou splněny formality zpětného vývozu podle čl. 182 odst. 2 uvedeného nařízení (EU) č. 952/2013; ⇩ nový 25. „výstupem“ skutečnost, že zboží opustilo celní území Evropské unie; 🡻 (EU) č. 258/2012 (přizpůsobený) ⇨ nový 268. „vývozcem“ jakákoli osoba usazená ⇨ na celním území Unie ⇦ v Unii, která podává nebo jejímž jménem je podáváno vývozní prohlášení ⌦ pro vývoz nebo dočasný vývoz vlastním jménem nebo jejímž jménem se uvedené prohlášení podává ⌫ , totiž osoba, která je v okamžiku přijetí prohlášení smluvní stranou smlouvy uzavřené s příjemcem ve třetí zemi a která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží mimo celní území Unie. Nebyla-li uzavřena smlouva o vývozu nebo nejedná-li tato osoba svým jménem, rozumí se vývozcem osoba, která je oprávněna rozhodnout o odeslání zboží mimo celní území Unie.; ⇩ nový 27. „hospodářským subjektem“: (a)výrobce, obchodník se zbraněmi nebo zprostředkovatel usazený na celním území Unie; (b)dovozce, pokud výrobce není usazen na celním území Unie; (c)zplnomocněný zástupce, kterého výrobce písemně pověřil, aby jeho jménem plnil úkoly uvedené v čl. 5 odst. 2; 28. „deklarantem“ osoba, která svým jménem podává prohlášení o dovozu, tranzitu, vývozu nebo zpětném vývozu, nebo osoba, jejímž jménem se toto prohlášení podává; 29. „obchodníkem“ jakákoli osoba, jejíž obchodní nebo podnikatelskou činnost zcela nebo zčásti tvoří kterákoli z těchto činností: (a)výroba palných zbraní nebo jejich hlavních částí, obchodování s nimi, jejich výměna, půjčování, opravy, úpravy nebo přeměna; (b)výroba střeliva, obchodování s ním, jeho výměna, úprava nebo přeměna; 30. „zprostředkovatelem“ jakákoli osoba kromě obchodníka, jejíž obchodní nebo podnikatelskou činnost zcela nebo zčásti tvoří kterákoli z těchto činností:

(a)sjednávání nebo organizace transakcí týkajících se nákupu, prodeje nebo dodávek palných zbraní, jejich hlavních částí nebo střeliva; (b)organizace převodu palných zbraní, jejich hlavních částí nebo střeliva uvnitř členského státu nebo z jednoho členského státu do jiného členského státu, z členského státu do třetí země nebo ze třetí země do členského státu; 31. „dovozním povolením“: (a)jednorázové povolení udělené jednomu konkrétnímu dovozci nebo deklarantovi pro zvláštní celní režimy uvedené v článku 210 nařízení (EU) č. 952/2013 pro jednotlivou přepravu jedné nebo více palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci na celním území Unie; (b)vícenásobné povolení udělené jednomu konkrétnímu dovozci pro vícenásobnou přepravu jedné nebo více palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci na celním území Unie; (c)všeobecné dovozní povolení Unie pro dovozce na celní území Unie, které je dostupné všem dovozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky uvedené v kapitole II tohoto nařízení a v prováděcím aktu uvedeném v čl. 9 odst. 8 tohoto nařízení; 🡻 (EU) č. 258/2012 (přizpůsobený) ⇨ nový 3214. „vývozním povolením“: (a)jednorázové povolení či licence udělenáé jednomu konkrétnímu vývozci pro jednotlivou přepravu jedné nebo více palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci ve třetí zemi nebo (b)vícenásobné povolení či licence udělenáé jednomu konkrétnímu vývozci pro vícenásobnou přepravu jedné nebo více palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva jednomu určitému konečnému příjemci nebo deklarovanému příjemci ve třetí zemi nebo (c)souhrnné ⇨ všeobecné vývozní ⇦ povolení ⇨ Unie ⇦ či licence udělená jednomu konkrétnímu vývozci pro vícenásobnou přepravu jedné nebo více palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva několika určitým konečným příjemcům nebo deklarovaným příjemcům v jedné či více třetích zemích ⇨ pro vývoz do určitých zemí určení, které je dostupné všem vývozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky uvedené v kapitole III tohoto nařízení a v prováděcím aktu uvedeném v čl. 15 odst. 7 ⇦; 3311. „dočasným vývozem“ přeprava, při níž palné zbraně ⇨ , jejich hlavní části, střelivo a poplašné a signalizační zbraně ⇦ opustí celní území Unie a předpokládá se jejich zpětný dovoz ve lhůtě nepřesahující 24 měsíců; ⇩ nový 34. „dočasným dovozem“ přesun palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní, které vstupují na celní území Unie a jsou určeny pro zpětný vývoz během období nepřesahujícího 24 měsíců; 35. „pasivním zušlechťovacím stykem“ dočasný vývoz ve smyslu článku 259 nařízení (EU) č. 952/2013; 36. „aktivním zušlechťovacím stykem“ režim umožňující přístup zboží, které není zbožím Unie a je určeno ke zpětnému vývozu, na celní území Unie;

🡻 (EU) č. 258/2012 12. „tranzitem“ přeprava zboží, které opouští celní území Unie a je přepravováno přes území jedné nebo více třetích zemí s konečným místem určení v jiné třetí zemi; ⇩ nový 37. „tranzitem v rámci EU“: (a)přeprava palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva uvedených v příloze I a pocházejících ze zemí mimo Unii, které vstupují na celní území Unie a jsou přepravovány přes území jednoho nebo více členských států EU s konečným místem určení v jiném členském státě EU, nebo (b)přeprava palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva uvedených v příloze I a pocházejících z Unie, které se vyvážejí z jednoho členského státu EU a jsou před opuštěním celního území Unie přepravovány přes území jednoho nebo více členských států EU; 38. „vnějším tranzitem“ přeprava palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva uvedených v příloze I ze třetí země přes celní území Unie do konečného místa určení ve třetí zemi bez skutečného dovozu tohoto zboží; 39. „dočasným použitím“ postup umožňující přístup zboží, které není zbožím Unie, v tomto případě palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní uvedených v příloze I a určených pro zpětný vývoz, na celní území Unie; 🡻 (EU) č. 258/2012 ⇨ nový 4013. „překládkou“ tranzit zahrnující fyzickou vykládku zboží palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva z dopravního prostředku použitého k dovozu, po níž následuje nové naložení za účelem zpětného vývozu, zpravidla na jiný dopravní prostředek; 4115. „nedovoleným obchodováním“ dovoz, vývoz, prodej, dodávání, přeprava nebo převod palných zbraní, jejich součástí a hlavních částí nebo střeliva z území jednoho členského státu nebo přes jeho území na území třetí země, pokud platí jakákoliv z následujících podmínek: (a)dotčený členský stát to nepovoluje v souladu s tímto nařízením; (b)palné zbraně ⇨ , jejich hlavní části a střelivo ⇦ nejsou označeny v souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice 91/477/EHS (EU) 2021/555; (c)dovážené palné zbraně nejsou při dovozu opatřeny ani jednoduchým označením umožňujícím zjistit první zemi dovozu v rámci Evropské unie nebo pokud palné zbraně takto označené nejsou, jedinečným označením identifikujícím dovážené palné zbraně; 4216. „sledováním“ systematické sledování palných zbraní a tam, kde je to možné, jejich součástí, hlavních částí a střeliva od výrobce ke kupujícímu za účelem pomoci příslušným orgánům členských států zjistit, vyšetřit a analyzovat nedovolenou výrobu a nedovolené obchodování.; ⇩ nový

43. „právními předpisy Unie o palných zbraních“ veškeré právní předpisy Unie týkající se palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva, zejména směrnice (EU) 2021/555 a právní akty založené na uvedené směrnici; 44. „příslušným orgánem“ vnitrostátní orgány ve smyslu článku 34 tohoto nařízení; 45. „příslušným orgánem místa odeslání“ příslušný orgán pro oblast, ze které má být nebo je přeprava zahájena; 46. „příslušným orgánem místa určení“ příslušný orgán pro oblast, do které je přeprava plánována, již proběhla nebo je uskutečňována; 47. „příslušným orgánem pro tranzit“ příslušný orgán pro jakoukoliv zemi, jinou než zemi příslušného orgánu místa odeslání nebo místa určení, přes kterou je přeprava plánována nebo uskutečňována; 48. „nedovolenou přepravou“ přeprava, která nesplňuje některou z povinností stanovených v tomto nařízení nebo v nařízení (EU) č. 952/2013; 49. „integrovaným souborem údajů“ integrovaný soubor údajů uvedený v čl. 38 odst. 3 nařízení [jednotný portál EU pro oblast celnictví], který zahrnuje všechny údaje požadované příslušnými orgány a celními orgány k propuštění palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signálních zbraní do příslušného celního režimu nebo pro zpětný vývoz. 🡻 (EU) č. 258/2012 (přizpůsobený) Článek 3

⌦ Oblast působnosti ⌫ 1. Toto nařízení se nevztahuje na: (a)mezistátní transakce nebo státní převody; b) palné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo, pokud jsou určeny speciálně pro vojenské použití, a v žádném případě na palné zbraně plně automatického typu; bc) palné zbraně, jejich součásti, hlavní části a střelivo, jsou-li určeny pro ozbrojené síly, policii nebo orgány veřejné správy členských států; d) sběratele a subjekty se zaměřením na kulturní a historické stránky palných zbraní, jejich součástí, hlavních částí a střeliva, kteří jsou jako takoví pro účely tohoto nařízení uznáni členským státem, na jehož území jsou usazeni, za předpokladu, že jsou zajištěna opatření ke sledování; e) znehodnocené palné zbraně; cf) starožitné palné zbraně a jejich repliky, jak jsou definovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy, za předpokladu, že ke starožitným palným zbraním nepatří palné zbraně vyrobené po roce 1899. 2. Tímto nařízením není dotčeno nařízení (EHS) č. 2913/92 (celní kodex Společenství), nařízení (EHS) č. 2454/93 (prováděcí ustanovení k celnímu kodexu Společenství), nařízení (ES) č. 450/2008 (modernizovaný celní kodex), ani režim pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití zavedený nařízením (ES) č. 428/2009 (nařízení o dvojím užití). Kapitola II VÝVOZNÍ POVOLENÍ, POSTUPY A KONTROLY A OPATŘENÍ PRO DOVOZ A TRANZIT

⌦ Požadavky na vstup a dovoz ⌫

⇩ nový Článek 4

Odchylky od celních režimů Unie

1.Palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo uvedené v příloze I tohoto nařízení nesmějí: (a)být propuštěny do celního režimu založeného na zjednodušeném celním prohlášení podle článku 166 nařízení (EU) č. 952/2013; (b)být předmětem zápisu do záznamu deklaranta podle článku 182 nařízení (EU) č. 952/2013; (c)být předmětem samoschvalování podle článku 185 nařízení (EU) č. 952/2013; (d)být deklarovány s celním prohlášením obsahujícím zvláštní soubor údajů uvedený v čl. 143 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446; (e)být deklarovány s celním prohlášením obsahujícím omezený soubor údajů uvedený v článku 144 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446. 2.Pokud jde o jednotná povolení pro zjednodušené postupy, která jsou stále v platnosti podle čl. 345 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447, na palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo uvedené v příloze I tohoto nařízení se nepoužijí ustanovení odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku. 3.U palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva se vyžaduje povolení v souladu s články 12 a 13 tohoto nařízení pro režim tranzitu v rámci EU a režim vnějšího tranzitu stanovený v článku 226 nařízení (EU) č. 952/2013. Článek 5

Úkoly hospodářských subjektů při dovozu 1.Hospodářské subjekty usazené na celním území Unie dovezou palnou zbraň, její hlavní části, střelivo a poplašné a signalizační zbraně uvedené v příloze I pouze tehdy, pokud splňují povinnosti stanovené v odstavci 2. 2.Hospodářský subjekt: (a)ověří, zda jsou dovážené palné zbraně, jejich hlavní části, střelivo a poplašná a signalizační zbraň v souladu s: (a)pravidly týkajícími se označování uvedenými v článku 4 směrnice (EU) 2021/555; (b)pravidly týkajícími se neupravitelnosti uvedenými v čl. 14 odst. 3 směrnice (EU) 2021/555; (c)pravidly týkajícími se znehodnocení uvedenými v čl. 15 odst. 3 směrnice (EU) 2021/555; (b)uchová všechna osvědčení podle odst. 2 písm. a) tohoto článku a příslušnou dokumentaci podle článků 9 a 10 tohoto nařízení pro potřebu orgánů uvedených v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a zajistí, aby technická dokumentace byla těmto orgánům na požádání k dispozici; (c)na základě odůvodněné žádosti orgánu uvedeného v čl. 34 odst. 2 poskytne tomuto orgánu veškeré informace a dokumentaci nezbytné k prokázání shody palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní v jazyce, kterému tento orgán snadno rozumí;

(d)pokud má důvod se domnívat, že dotčená palná zbraň, její hlavní části, střelivo a poplašné a signalizační zbraně možná nejsou v souladu s právními předpisy Unie o palných zbraních, informuje o tom orgány uvedené v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení; (e)spolupracuje s orgány uvedenými v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení, mimo jiné na základě odůvodněné žádosti, a zajistí, aby byla přijata okamžitá a nezbytná nápravná opatření k nápravě jakéhokoli případu nedodržení požadavků stanovených v právních předpisech Unie o palných zbraních. 3.Povinnostmi podle odstavce 2 nejsou dotčeny žádné povinnosti hospodářských subjektů podle použitelných právních předpisů Unie o palných zbraních. Článek 6

Označování při dovozu 1.Palné zbraně nebo jejich hlavní části smějí být dovezeny za předpokladu, že jsou označeny v souladu s článkem 4 směrnice (EU) 2021/555. 2.Pokud označení požadované podle odstavce 1 tohoto článku chybí, propustí se palné zbraně nebo jejich hlavní části do jiného celního režimu. 3.V souladu s článkem 8 protokolu OSN musí být všechny palné zbraně a jejich hlavní části označeny jedinečným označením, které uvádí jméno výrobce, zemi nebo místo výroby a sériové číslo, nebo jakýmkoli jiným jedinečným a uživatelsky přívětivým označením s jednoduchými geometrickými symboly v kombinaci s číselným a/nebo alfanumerickým kódem, který umožňuje snadnou identifikaci země výroby. 4.Pokud označení podle odstavce 3 chybí, je zpětný vývoz zakázán a palné zbraně a jejich hlavní části se zabaví a zničí. Článek 7

Znehodnocené palné zbraně 1.Znehodnocené palné zbraně smějí být dovezeny za předpokladu, že jsou doprovázeny dovozním povolením podle článku 9 tohoto nařízení a osvědčením o znehodnocení podle článku 15 směrnice (EU) 2021/555. 2.Pokud osvědčení o znehodnocení chybí, znehodnocená palná zbraň se propustí do jiného celního režimu nebo se deklaruje jako palná zbraň. Článek 8

Poplašné a signalizační zbraně 1.Poplašné a signalizační zbraně smějí být dovezeny jako poplašné a signalizační zbraně za předpokladu, že je v dovozním povolení podle článku 9 uvedeno, že jsou neupravitelné a byly jako takové deklarovány orgány podle odstavce 3 tohoto článku. Toto dovozní povolení se vydá, aniž by byly splněny podmínky uvedené v čl. 9 odst. 2. 2.Po vstupu na celní území Unie se poplašné a signalizační zbraně, které nesplňují technické specifikace uvedené v článku 14 směrnice (EU) 2021/555, klasifikují jako palné zbraně podle přílohy I tohoto nařízení. 3.Členské státy předloží Komisi ke dni 1. ledna a 1. července každého roku zprávu o poplašných a signalizačních zbraních klasifikovaných jako neupravitelné. Tyto zprávy se projednají v rámci koordinační skupiny uvedené v článku 33 tohoto nařízení. 4.V případě rozdílných vnitrostátních postupů přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví seznam neupravitelných poplašných a signalizačních zbraní. Uvedené prováděcí akty se přijmou postupem projednávání ve výboru uvedeným v článku 37. Článek 9

Dovozní povolení 1.Pro dovoz palných zbraní, jejich hlavních částí, střeliva a poplašných a signalizačních zbraní na celní území Unie je nezbytné dovozní povolení. Toto dovozní povolení se vydá v souladu s formulářem uvedeným v příloze II části I. Toto povolení vydají příslušné orgány členského státu, v němž je dovozce usazen, a to elektronickými prostředky prostřednictvím systému elektronických licencí uvedeného v článku 28. 2.Každá osoba, která má podle směrnice (EU) 2021/555 povolení vyrábět, nabývat, vlastnit nebo držet palné zbraně, jejich hlavní části a střelivo, jak jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, nebo s nimi obchodovat, může požádat o dovozní povolení.

3.Povolení k dovozu palných zbraní ve formě polotovarů a hlavních částí ve formě polotovarů mohou získat pouze obchodníci se zbraněmi a zprostředkovatelé. 4.Příslušné orgány zpracují žádosti o dovozní povolení ve lhůtě, která nepřekročí 60 pracovních dní ode dne, k němuž byly příslušným orgánům poskytnuty všechny požadované informace. Za výjimečných okolností a v náležitě odůvodněných případech může být uvedená lhůta prodloužena na 90 pracovních dní. 5.Příslušné orgány zamítnou dovozní povolení udělit, pokud: (a)žadateli nebylo uděleno povolení nabývat a držet palnou zbraň, její hlavní části nebo střelivo nebo mu v tom brání ustanovení článku 6 směrnice (EU) 2021/555; (b)žadatel má záznam v rejstříku trestů týkající se jednání, které představuje trestný čin uvedený v čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV, nebo jiného jednání za předpokladu, že představuje trestný čin, za který může být uložen trest odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně čtyři roky; (c)palná zbraň, která má být dovezena, byla v příslušných unijních, vnitrostátních nebo mezinárodních databázích prohlášena za ztracenou, odcizenou nebo jinak hledanou za účelem zabavení. Prvním pododstavcem nejsou dotčena přísnější pravidla podle vnitrostátních právních předpisů. 6.Příslušné orgány zruší, pozastaví, změní nebo odvolají dovozní povolení, pokud nejsou nebo přestaly být splněny podmínky pro jeho udělení. Pokud příslušné orgány přijmou takové rozhodnutí, zpřístupní tyto informace celním orgánům prostřednictvím systému elektronických licencí uvedeného v článku 28. 7.Pro účely odstavce 5 členské státy zkontrolují, zda v Evropském informačním systému rejstříků trestů „ECRIS“ není záznam v rejstříku trestů a zda není daná palná zbraň nahlášena v příslušných unijních, vnitrostátních nebo mezinárodních databázích jako ztracená či odcizená nebo jako předmět vyšetřování. 8.Komise přijme prováděcí akt, kterým se stanoví všeobecné dovozní povolení Unie a podmínky dovozu palných zbraní, jejich hlavních částí a střeliva oprávněnými hospodářskými subjekty pro účely bezpečnosti a zabezpečení podle čl. 38 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 952/2013. Uvedené prováděcí akty se přijmou poradním postupem podle čl. 37 odst. 2. 9.Dovozce není povinen platit za žádost o dovozní povolení žádné poplatky s výjimkou poplatků za doprovod. Článek 10

Administrativní zjednodušení 1.Aniž jsou dotčena jiná ustanovení tohoto nařízení a směrnice (EU) 2021/555, dovozní povolení se nevyžaduje pro: (a)dočasné použití za účelem znaleckého posouzení nebo výstavy bez prodeje nebo aktivní zušlechťovací styk za účelem opravy, pokud palné zbraně, jejich hlavní části, střelivo a poplašné a signalizační zbraně uvedené v příloze I zůstávají ve vlastnictví osoby usazené mimo celní území Unie a pokud jsou tyto palné zbraně, jejich hlavní části, střelivo a poplašné a signalizační zbraně jsou zpětně vyváženy uvedené osobě; (b)dovoz po dočasném vývozu za účelem znaleckého posouzení, opravy nebo výstavy bez prodeje v rámci celního režimu pasivního zušlechťovacího styku nebo dočasného vývozu, který zahrnuje i dovoz s evropským zbrojním pasem podle článku 1 směrnice (EU) 2021/555; (c)dočasné použití ze strany lovců či sportovních střelců v případě zbraní, které jsou součástí jejich cestovních osobních věcí, pokud příslušným orgánům svou cestu řádně odůvodní, zejména předložením pozvání nebo jiného důkazu své lovecké nebo sportovní činnosti v Evropské unii, a to pro dočasné použití: (a)jedné či více palných zbraní; (b)jejich základních částí, jsou-li označeny; (c)střeliva pro tyto zbraně v poč