Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální dialog jako nástroj bezpečnosti a ochrany zdraví při práci

(průzkumné stanovisko na žádost francouzského předsednictví)

(2022/C 194/09)

Zpravodajka: Franca SALIS-MADINIER

Žádost francouzského předsednictví Rady o vypracování stanoviska dopis ze dne 21. září 2021 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato v sekci 16. prosince 2021 Přijato na plenárním zasedání 20. ledna 2022 Plenární zasedání č. 566 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 172/32/70

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV sdílí názor, který Komise vyjádřila ve své strategii pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (BOZP) na období 2021–2027, a považuje sociální dialog za zásadní nástroj pro dosažení tří klíčových cílů, kterými jsou předvídání a řízení změn ve světě práce v důsledku ekologické, digitální a demografické transformace, zlepšení prevence pracovních úrazů a nemocí z povolání a připravenost na možné budoucí zdravotní krize.

1.2. Pandemie je příležitostí k vytvoření nových kolektivních schopností pro řešení budoucích krizí a zmírnění jejich dopadů na BOZP. Plán na podporu oživení by měl posílit úlohu sociálních partnerů v členských státech, v nichž je nejméně významná.

1.3. EHSV doporučuje provést komplexní a integrovanou výhledovou analýzu dopadu digitalizace na trh práce, jež by umožnila předvídat prudké změny, které přináší, a vypracovat dlouhodobou strategii týkající se BOZP.

1.4. Evropská rámcová dohoda z roku 2002 neumožňuje reagovat na nové výzvy spojené s prací na dálku. EHSV doporučuje vypracovat nové pokyny, které by se zvláště zaměřily na prevenci psychosociálních rizik a muskuloskeletálních poruch.

1.5. EHSV vyzývá inspektoráty práce, aby prováděly kontroly podmínek práce na dálku, a to na žádost zaměstnance a s respektováním jeho soukromého života v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

1.6. EHSV doporučuje důkladně monitorovat náklady na nemoci z povolání, jako jsou srdeční choroby a syndrom vyhoření, a dospět tak k vhodným opatřením na vhodné úrovni, jejichž cílem bude nulový výskyt těchto onemocnění.

1.7. EHSV vyzývá k rozvoji kultury prevence prostřednictvím odborné přípravy subjektů sociálního dialogu, zvyšování povědomí o nově vznikajících rizicích a posilování a šíření zdrojů, které jsou k dispozici.

1.8. EHSV se domnívá, že v členských státech musí být prováděny dohody uzavřené podle čl. 155 odst. 2 SFEU mezi sociálními partnery. EHSV žádá Komisi, aby se sociálními partnery projednala provádění samostatných dohod a postup společné žádosti o rozhodnutí Rady s tím, že bude respektována autonomie sociálních partnerů a dodržen postup podle článku 155 SFEU.

1.9. EHSV vyzývá k vypracování referenčních norem a nástrojů pro hodnocení rizik k okamžitému použití, které jsou obzvláště užitečné pro velmi malé a střední podniky. Mají-li malé a střední podniky plnit povinnosti v oblasti BOZP, potřebují odpovídající pokyny, školení a finanční podporu.

1.10. EHSV se zasazuje o vytvoření mechanismu pro hodnocení dopadu legislativních iniciativ, kolektivních smluv a evropských akčních plánů a opakuje své doporučení ( 1 ) , aby na 10 000 pracovníků připadal jeden inspektor práce.

1.11. EHSV vyzývá k proaktivnější kampani „vize nula“, jež se v souladu s rámcovou směrnicí zaměří na prevenci a odstranění rizik.

1.12. Pokud jde o boj proti rakovině související s výkonem povolání, EHSV požaduje ambicióznější postoj, který by pokrýval všech 50 prioritních karcinogenů, látek toxických pro reprodukci a nebezpečných léků včetně stresu ( 2 ) a práce na směny ( 3 )

1.13. EHSV žádá, aby EU přijala právní předpisy týkající se psychosociálních rizik. Účinný přístup k prevenci předpokládá zaměřit se na pracovní prostředí, a nikoli pouze na duševní zdraví jednotlivce.

1.14. EHSV se domnívá, že rozvoj komplexní, udržitelné a integrované politiky prevence vyžaduje, aby se znovu začalo pracovat na návrhu směrnice o muskuloskeletálních poruchách.

1.15. EHSV žádá, aby byly změněny právní předpisy o umělé inteligenci ( 4 ) . EHSV doporučuje, aby bylo posuzování shody třetí stranou povinné pro veškerou vysoce rizikovou umělou inteligenci.

1.16. EHSV požaduje, aby byli do oblasti působnosti strategického rámce začleněni pracovníci platforem. Mělo by být zaručeno právo organizovat se, být zastoupen a kolektivně vyjednávat a práva na sociální ochranu by měla být rozšířena i na tyto pracovníky.

2. Souvislosti

2.1. Francie požádala v souvislosti s budoucím předsednictvím EU Výbor, aby vypracoval toto stanovisko a prozkoumal v něm otázku účinnosti sociálního dialogu ( 5 ) jako nástroje podpory BOZP.

2.2. Komise navrhuje nový strategický rámec pro BOZP se třemi klíčovými cíli, kterými jsou předvídání a řízení změn ve světě práce v důsledku ekologické, digitální a demografické transformace, zlepšení prevence pracovních úrazů a nemocí z povolání a připravenost na možné budoucí zdravotní krize. ( 6 ) Komise se při dosahování těchto tří cílů spoléhá zejména na sociální dialog.

2.3. Strategický rámec uplatňuje přístup „vize nula“ s cílem eliminovat úmrtí související s výkonem povolání v EU a zaměřuje se na rovnost žen a mužů v oblasti BOZP.

2.4. Za prioritní oblast je označován boj proti rakovině spojené s výkonem povolání. Komise se zavazuje stanovit závazné limitní hodnoty expozice na pracovišti pro další karcinogenní látky.

3. Obecné připomínky

3.1. Sociální dialog jako základní nástroj prevence rizik

3.1.1. Při řešení problémů v oblasti BOZP mají zásadní význam dvoustranná jednání evropských sociálních partnerů. Samostatné dohody jsou však někdy prováděny různě, a to v závislosti na relativní intenzitě sociálního dialogu a rozmanitosti systémů pracovněprávních vztahů v členských státech. ( 7 ) Dohody, jejichž výsledkem jsou směrnice Rady po předchozí žádosti obou smluvních stran, se zdají účinnější, neboť zaručují, že v členských státech budou přijaty konkrétní akční plány. EHSV žádá Komisi, aby se sociálními partnery projednala lepší provádění samostatných dohod a postup společné žádosti o rozhodnutí Rady s tím, že bude respektována autonomie sociálních partnerů a dodržen postup podle článku 155 SFEU.

3.1.3. Odvětvové dohody, které stanoví minimální standardy nebo obecné pokyny pro oblast BOZP, jsou důležité zejména pro malé a střední podniky, které nemají vždy potřebné prostředky na plánování zlepšení pracovních podmínek. Při jejich provádění potřebují malé a střední podniky poradenství, odbornou přípravu a finanční podporu.

3.1.4. Sociální dialog je cenným nástrojem pro podniky i celou společnost. Opatření v oblasti BOZP prováděná prostřednictvím sociálního dialogu příznivě přispívají ke zdraví pracovníků, mohou zlepšovat ziskovost podniků a snižují náklady na zdravotní péči a počet absencí ( 14 ) . Náklady na pracovní úrazy a nemoci z povolání, které společnost nese, se odhadují na 3,3 % HDP EU ( 15 ) (476 miliard EUR), což je více než polovina finančních prostředků plánu na podporu oživení. Tento podíl se v členských státech značně liší v závislosti na průmyslové struktuře, legislativním kontextu a platných preventivních opatřeních.

3.1.5. V krizové situaci měla opatření přijatá veřejnými orgány velké dopady na jednotlivá odvětví: zavírání škol, obchodů atd. Řada podniků v odvětví hotelových a stravovacích služeb, kultury a dalších se obává úpadku ( 16 )

3.1.6. Jednání umožnila zajistit kontinuitu aktivit, a tedy přežití evropské ekonomiky. V odvětvích, jako je doprava, obchod a zemědělství, sehráli evropští sociální partneři zásadní úlohu při řešení nezbytných úprav, dočasného, nebo dokonce trvalého přerušení činnosti a jejich dopadu na zaměstnanost. S ohledem na možné budoucí krize bude třeba se z těchto zkušeností poučit.

3.1.7. Toto hodnocení však nemůže nepoukázat na značné nedostatky. Kvalita vnitrostátních mechanismů sociálního dialogu se různí. ( 17 ) V mnoha členských státech byla opatření přijata bez včasné a rozsáhlé konzultace s vnitrostátními sociálními partnery. Některé vlády přijaly mimořádná opatření omezující jejich nezávislost, jako by představovali spíše překážku než řešení. Během zdravotní krize vyšlo najevo, že je třeba lépe řídit a koordinovat nezbytná opatření přijatá v členských státech. Je nezbytné posílit dialog mezi členskými státy, evropskými institucemi a vnitrostátními a evropskými sociálními partnery, a poskytnout tak řešení pro řízení krize.

3.1.8. EHSV konstatuje, že v rozsudku Soudního dvora EU ze září 2021 se uvádí, že Komise není povinna vyhovět žádostem sociálních partnerů o provádění uzavřených dohod, a vyzývá Komisi, aby stanovila jasná kritéria pro provádění dohod podepsaných sociálními partnery ( 18 ) . EHSV se domnívá, že v členských státech musí být prováděny dohody uzavřené podle čl. 155 odst. 2 SFEU mezi sociálními partnery.

3.2. Konkrétní připomínky

3.2.1. Digitální a klimatická transformace a nové formy nejistoty

3.2.1.1. Evropská centrální banka upozorňuje na makroekonomická a finanční rizika ( 19 ) spojená s globálním oteplováním (ekonomické ztráty v důsledku zvyšování hladiny moří a změny ve srážkovém režimu) a ekologickou transformací (nárůst uvízlých aktiv, růst strukturální nezaměstnanosti, kolísání cen a inflace).

3.2.1.2. Robotizace, umělá inteligence, rozvoj nových obchodních modelů, různých forem využívání subdodavatelů a práce na dálku budou mít trvalý dopad na trh práce, využívání dovedností, organizaci práce, přizpůsobení pracovišť, pracovní rizika a způsoby jejich prevence.

3.2.1.3. špatnými pracovními podmínkami (nepohodlná poloha, příliš vysoké tempo, práce pod vysokým tlakem či nedostatečná samostatnost a rozmanitost úkolů). I když základní normou zůstává smlouva na dobu neurčitou, jsme svědky nárůstu takzvaných „flexibilních“ nebo „nestandardních“ forem zaměstnání, jako je práce na zavolanou a práce prostřednictvím platforem. Vzhledem k tomu, že tito pracovníci mají malý vliv na způsob výkonu své práce, setkávají se častěji se(nepohodlná poloha, příliš vysoké tempo, práce pod vysokým tlakem či nedostatečná samostatnost a rozmanitost úkolů). ( 20 )

3.2.1.4. Tyto změny vedou k přesunu pracovních rizik . Nejprve směrem k okrajovým skupinám pracovníků v důsledku kombinace rozvoje subdodavatelských a nejistých smluv, které poskytují menší ochranu z hlediska BOZP. Dále pak k novým nejistým situacím spojeným s pracovními podmínkami, a to v důsledku hybridizace pružných forem organizace a obnovených forem starých taylorovských postupů. A konečně směrem k novým nemocem z povolání, které se projevují chronickým nárůstem stresu při práci a souvisejících onemocnění.

3.3. Výzvy pro BOZP v digitálním ekosystému

3.3.1. práce na dálku . Její široké využití odpovídá očekáváním, jelikož 80 % zaměstnavatelů a 76 % pracovníků v Evropě chce pokračovat v práci na dálku i po skončení krize Informační a komunikační technologie postupně utvářejí nový digitální ekosystém, jehož typickou složkou je především. Její široké využití odpovídá očekáváním, jelikož 80 % zaměstnavatelů a 76 % pracovníků v Evropě chce pokračovat v práci na dálku i po skončení krize ( 21 ) . Práce na dálku, která poskytuje větší flexibilitu, však s sebou nese nové výzvy, jako je nedostatečné vybavení, pocit izolace, potíže s psychickým odpojením od práce a nedostatečná podpora ze strany nadřízených. 25 % pracovníků v Evropě uvádí, že se cítí neustále emocionálně vyčerpáno svou prací, a to pravidelně, což je hlavní aspekt syndromu vyhoření ( 22 ) . Práce na dálku s sebou nese nové výzvy také pro zaměstnavatele, pokud jde například o rozsáhlejší nákupy vybavení pro práci na dálku nebo o řízení a organizaci práce na dálku.

3.3.2. robotice vedou k přesunu od výrobních úkolů k dohledu nad automatizovanými procesy. Odhaduje se, že do roku 2030 by mohlo být v EU automatizováno 22 % pracovních míst, což představuje 53 milionů pracovních míst Pokroky vvedou k přesunu od výrobních úkolů k dohledu nad automatizovanými procesy. Odhaduje se, že do roku 2030 by mohlo být v EU automatizováno 22 % pracovních míst, což představuje 53 milionů pracovních míst ( 23 ) . Automatizace může zlepšit pracovní podmínky (bezpečnost a ergonomie pracovišť, pestřejší úkoly, odstranění obtížných a nebezpečných úkonů). Je samozřejmě rovněž důležité sledovat a zmírňovat možná rizika v oblasti BOZP vyvolaná těmito změnami, které by v případě, že by jejich účelem byla pouze produktivita, mohly vést ke zhoršení pracovních podmínek.

3.3.3. algoritmické řízení v ekonomice platforem a u některých logistických gigantů. Výzva je dvojí: nahradit dohlížitele při kontrole a sledování výkonu a zvýšit produktivitu prostřednictvím racionalizace práce, která je někdy dováděna do extrému. Podle vědeckých studií, které komplexně shrnul Evropský odborový institut, se z hlediska BOZP v těchto postupech objevují „klasická“ rizika spojená s racionalizací (zvýšení intenzity a náročnosti práce, menší pestrost úkolů), která se překrývají s „nově vznikajícími“ riziky spojenými s digitalizací (psychické přetížení, hyperkonektivita, sociální izolace) Velká část toho, čeho jsme dosáhli díky umělé inteligenci, je zatím stále v plenkách, což platí prov ekonomice platforem a u některých logistických gigantů. Výzva je dvojí: nahradit dohlížitele při kontrole a sledování výkonu a zvýšit produktivitu prostřednictvím racionalizace práce, která je někdy dováděna do extrému. Podle vědeckých studií, které komplexně shrnul Evropský odborový institut, se z hlediska BOZP v těchto postupech objevují „klasická“ rizika spojená s racionalizací (zvýšení intenzity a náročnosti práce, menší pestrost úkolů), která se překrývají s „nově vznikajícími“ riziky spojenými s digitalizací (psychické přetížení, hyperkonektivita, sociální izolace) ( 24 )

3.3.4. prací na dálku . Neustálé sledování a hodnocení však představuje riziko pro duševní zdraví pracovníků Do podniků se postupně zavádí algoritmické řízení, které zde řeší výzvy spojené s. Neustálé sledování a hodnocení však představuje riziko pro duševní zdraví pracovníků ( 25 ) , zejména kvůli efektu „Velkého bratra“ a stírání hranic mezi soukromým a pracovním životem. Bez nezbytných ochranných záruk mohou tyto technologie porušovat základní práva, jimiž je právo na soukromí a důstojnost.

3.3.5. vysoce rizikových aplikací na pracovišti. EHSV doporučil, aby bylo posuzování shody třetí stranou povinné pro veškerou vysoce rizikovou umělou inteligenci Komise se ve svém návrhu právních předpisů o umělé inteligenci ( 26 ) nezabývá přímo otázkamina pracovišti. EHSV doporučil, aby bylo posuzování shody třetí stranou povinné pro veškerou vysoce rizikovou umělou inteligenci ( 27 ) . Systémy umělé inteligence, které hodnotí chování, pracovní dobu nebo výkonnost pracovníka či zjišťují jeho emoce, musí být posouzeny třetí stranou z hlediska shody, jsou-li kvalifikovány jako vysoce rizikové.

3.4. Transformace, přechody a „nové nemoci“

3.4.1. Spíše než počet pracovních úrazů nyní vzrůstá počet nemocí z povolání. Mezi lety 2000 a 2016 se v souvislosti s dlouhou pracovní dobou celosvětově zvýšil počet úmrtí na srdeční choroby o 41 % a na mozkovou mrtvici o 19 %. ( 28 ) Stále častější jsou také psychické potíže související s prací, jako je deprese. 17 až 35 % depresí lze přičíst práci ( 29 ) , což naznačuje rostoucí trend psychosociálních rizik a jejich dopadu na zdraví pracovníků.

3.4.2. fyzických rizikových faktorů . Počet pracovních úrazů se mírně snížil průzkumu ESENER vyplývá, že opakované pohyby horních končetin a dlouhodobé sezení jsou dva rizikové faktory, kterým jsou pracovníci vystaveni nejvíce. Posun v druhu onemocnění je patrný také u. Počet pracovních úrazů se mírně snížil ( 30 ) , zatímco celosvětově nejčastější příčinou pracovní neschopnosti zůstávají muskuloskeletální poruchy ( 31 ) . Z posledníhovyplývá, že opakované pohyby horních končetin a dlouhodobé sezení jsou dva rizikové faktory, kterým jsou pracovníci vystaveni nejvíce. ( 32 ) BOZP tedy již neohrožuje ani tak ojedinělé vystavení vysoce nebezpečným situacím, jako spíše dlouhodobé působení nízkých rizikových faktorů.

4. Perspektivy pro zlepšení účinnosti sociálního dialogu a zmírnění rizik v oblasti BOZP

4.1. Pandemie je příležitostí k vytvoření nových kolektivních schopností v reakci na zdravotní, ekologické a demografické krize. Sociální partneři mají nejlepší předpoklady k tomu, aby předpovídali změny, předvídali nové potřeby v oblasti odborné přípravy, přizpůsobovali se novému prostředí, identifikovali nově vznikající rizika ( 33 ) a připravovali se na transformaci výrobních procesů.

4.2. Je důležité zajistit účinné provádění dohod uzavřených v rámci sociálního dialogu. EHSV opětovně podporuje ( 34 ) doporučení MOP ( 35 ) , aby na 10 000 pracovníků připadal jeden inspektor práce, a zdůrazňuje, že je třeba v oblasti BOZP posílit úlohu zástupců odborů. Sociální partneři musí být v souladu s rámcovou směrnicí na všech úrovních dostatečně zapojeni do navrhování a provádění preventivních opatření.

4.3. Vzhledem k tomu, že je rozsáhle využívána práce na dálku, je nutné rozšířit působnost inspekce práce. Inspektoři musí mít možnost kontrolovat podmínky práce na dálku, a to na žádost zaměstnance a při respektování jeho soukromého života, jak je tomu ve Španělsku ( 36 ) . To znamená zjišťování a zaznamenávání stížností týkajících se chybějícího potřebného vybavení, nedodržování práva odpojit se atd.

4.4. EHSV doporučuje provést výhledovou analýzu dopadu digitalizace na práci v členských státech, včetně zhodnocení dovedností, organizace práce, pracovních rizik a způsobů, jak jim předcházet.

4.5. Je třeba důkladně sledovat nárůst nákladů v souvislosti s nemocemi z povolání, jako jsou srdeční choroby a syndrom vyhoření, a dospět tak k vhodným opatřením na vhodné úrovni, jejichž cílem bude nulový počet úmrtí.

4.6. Současná úprava neumožňuje důkladné posouzení dopadu samostatných rámcových dohod. Dostupné údaje jsou útržkovité a protokoly neumožňují stanovit příčinnou souvislost. Je třeba investovat do vývoje ukazatelů specifických pro každou dohodu a do dlouhodobého systému, který by umožnil stanovit příčinnou souvislost, a to při plném respektování autonomie sociálních partnerů při provádění rámcových dohod.

4.7. Tyto specifické ukazatele budou doplněny širšími ukazateli pro sledování pokroku dosaženého v oblasti BOZP. Toho by mohlo být úkolem průzkumů ESENER , které by se podle EHSV měly provádět častěji a měly by se systematičtěji zabývat problémy v oblasti BOZP. Takový mechanismus umožní posoudit rozsah prováděných iniciativ a v případě potřeby navrhnout nová opatření.

4.8. Výbor vrchních inspektorů práce , a to poskytováním příležitostí a doporučení k výměně osvědčených postupů a podporou budování kapacit v oblasti uplatňování právních předpisů a provádění dohod o sociálním dialogu, které nebyly přeměněny na směrnice . Dozorčí úlohu Evropského orgánu pro pracovní záležitosti ( 37 ) by mohl vykonávat, a to

4.9. Správné propojení mezi evropským a vnitrostátním sociálním dialogem vyžaduje širší zapojení sociálních partnerů ve všech členských státech. Mohly by být uvolněny finanční prostředky na posílení kapacit sociálních partnerů tam, kde jsou slabé.

4.10. EHSV podporuje veškeré iniciativy na pomoc malým a středním podnikům v jejich úsilí o prevenci. Můžeme uvést nedávnou normu ISO 45003 ( 38 ) týkající se psychosociálních rizik a platformu OiRA, která je pravidelně rozšiřována o nové moduly, a portál „Healthy workplaces“ seskupující zdroje, které jsou k dispozici zaměstnavatelům. Ve Francii využilo platformu OiRA 61 000krát ( 39 ) 42 000 uživatelů, což je polovina uživatelů. EHSV zdůrazňuje, že tyto nástroje k okamžitému použití představují příležitost pro podniky, které nemají potřebné vlastní zdroje, a připomíná, že posouzení rizik je základním pilířem prevence.

4.11. Přístup „vize nula“ musí být v souladu s rámcovou směrnicí proaktivnější a zaměřený na odstranění rizik. Veškeré politiky v oblasti BOZP musí dodržovat zásadu prevence vypracovanou a prováděnou prostřednictvím sociálního dialogu za podpory striktních právních předpisů.

4.12. Pokud jde o boj proti rakovině související s výkonem povolání, EHSV požaduje ambicióznější postoj, který by pokrýval všech 50 prioritních karcinogenů. Oblast působnosti směrnice 2004/37/ES musí být rozšířena i na látky toxické pro reprodukci a nebezpečné léky ( 40 ) . Kromě toho riziko vzniku rakoviny zvyšuje chronický stres ( 41 ) a noční směny jsou příčinou rakoviny prsu, prostaty a tlustého střeva a konečníku ( 42 ) . Měl by být přijat přístup založený na riziku, a nikoli metodika, která považuje ochranu pracovníků za něco, co způsobuje náklady.

4.13. Muskuloskeletální poruchy jsou v EU stále největším zdravotním problémem v oblasti BOZP. Na podnikové úrovni jsou zárukou účinnosti prevence kvalita sociálního dialogu a řádné fungování výboru pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, pokud existují. Pomoci může také sociální dialog na odvětvové úrovni, a to prostřednictvím konkrétních pokynů, činností zaměřených na zvyšování povědomí a výměnu zkušeností a šíření osvědčených postupů. Na evropské úrovni vyžaduje rozvoj komplexní, udržitelné a integrované politiky, aby se opětovně začalo pracovat na návrhu směrnice o muskuloskeletálních poruchách.

4.14. Neúplné provedení samostatné rámcové dohody o pracovním stresu z roku 2004 poukazuje na potřebu evropských právních předpisů týkajících se psychosociálních rizik. EHSV připomíná, že účinný přístup k prevenci předpokládá zaměřit se na příčinné faktory, tedy na organizaci práce. Přístup zaměřený na duševní zdraví jedince neumožní odstranění pracovního stresu.

4.15. EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí silný regulační rámec a zároveň účinný sociální dialog. Směrnice stanoví obecné pokyny v oblasti BOZP, zatímco různé úrovně sociálního dialogu umožňují nezbytné uzpůsobení odvětvovým a vnitrostátním zvláštnostem.

4.16. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že z oblasti působnosti strategického rámce jsou vyloučeny osoby samostatně výdělečně činné. Část tzv. „samostatně výdělečně činných“ pracovníků platforem je ve skutečnosti podřízena platformám prostřednictvím algoritmického řízení. Během pandemie vyšla najevo zranitelnost těchto pracovníků a nedostatečná prevence v rámci platforem. Není žádoucí, aby byli tito pracovníci v důsledku svého vyloučení ze strategického rámce i nadále vystaveni nekontrolovaným rizikům.

4.17. EHSV zdůrazňuje, že mezi platformami a těmito pracovníky panují asymetrické vztahy, a připomíná, že svoboda sdružování a právo na kolektivní vyjednávání jsou základními právy. Pro usnadnění sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání má zásadní význam zajistit vhodnou organizaci a zastoupení. Kromě toho by měla být na tyto pracovníky rozšířena práva na sociální ochranu.

4.18. Stejně důležité je věnovat pozornost pracovníkům se zdravotním postižením nebo chronicky nemocným pracovníkům. Zaměstnání umožňuje přístup k důstojnému bydlení, k plnohodnotnému společenskému a kulturnímu životu a k začlenění do společnosti. Pro dosažení cílů EU v oblasti začleňování je nutné snížit rozdíly mezi členskými státy a sjednotit politiky v oblasti zaměstnatelnosti a ekonomického, sociálního a kulturního začlenění.

4.19. Součástí sociálního dialogu musí být prevence vyloučení z trhu práce, jež musí podporovat návrat do zaměstnání (úprava pracoviště, návrat na částečný úvazek atd.). Doporučuje se provádění opatření zvyšujících povědomí o situaci pracovníků se zdravotním postižením nebo pracovníků, jimž hrozí vyloučení z důvodu nezpůsobilosti.

4.20. Zásadní význam pro zajištění bezpečnosti a zdraví pracujících mužů i žen má uznání rozmanitosti pracovní síly, včetně genderových rozdílů. EHSV má za to, že ačkoli bylo v této oblasti dosaženo určitého pokroku, je možné a nutné učinit více. Genderové rozdíly je třeba zohledňovat při vypracovávání politik v oblasti BOZP a strategií prevence. EHSV požaduje takový přístup k BOZP, který bude brát v potaz genderové hledisko, a to s cílem zajistit, aby otázka rovnosti žen a mužů byla začleněna do všech oblastí BOZP. EHSV zdůrazňuje, že má-li se těžit z přínosů sociálního dialogu, je důležité, aby se na něm rovnocenně podílely ženy.

4.21. Mladým pracovníkům musí být usnadněn přístup k informačním technologiím. Hlavním zdrojem jistoty zaměstnání v digitálním věku se stává celoživotní učení. Je rovněž důležité zohlednit starší pracovníky prostřednictvím podpory vzdělávacích příležitostí a ochrany před diskriminací na základě věku.

4.22. Přínosy práce na dálku závisejí na tom, jak tuto práci zaměstnavatel organizuje. Využívání práce na dálku musí být upraveno kolektivním vyjednáváním, aby se předešlo problémům, které plynou z mnoha průzkumů ( 43 ) . Evropská rámcová dohoda podepsaná v roce 2002 tyto nové výzvy neumožňuje řešit. EHSV doporučuje vypracovat nové pokyny, které by se zvláště zaměřily na prevenci psychosociálních rizik a muskuloskeletálních poruch.

4.23. Je třeba zdůraznit vazby mezi BOZP a ziskovostí podniku. Sociální dialog může díky svému vlivu na pracovní podmínky a setrvání v práci zabránit nákladům spojeným s pracovními úrazy a nemocemi z povolání. Jedná se o investici, jejíž výnosy převyšují náklady ( 44 )

4.24. Je třeba rozvíjet kulturu prevence prostřednictvím odborné přípravy jednotlivých subjektů sociálního dialogu, zvyšování povědomí o nově vznikajících rizicích a posilování a šíření zdrojů, které jsou k dispozici. EHSV v této souvislosti vyzývá k uvolnění finančních prostředků z plánu na podporu oživení.

V Bruselu dne 20. ledna 2022. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Evropská komise (2021), návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví harmonizovaná pravidla pro umělou inteligenci (akt o umělé inteligenci) a mění určité legislativní akty Unie, COM(2021) 206 final.

(5) Evropský sociální dialog zahrnuje diskuse, konzultace, jednání a společné akce organizací zastupujících sociální partnery (zaměstnavatele a zaměstnance). Rozlišuje se mezi tripartitním dialogem s veřejnými orgány a bipartitním dialogem mezi odbory a evropskými zaměstnavateli.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/cs/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/cs/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Viz Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 159, odstavec 2.3.

(17) Zapojení sociálních partnerů do tvorby politik během pandemie COVID-19, Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) (2021), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(18) Úř. věst. C 10, 11.1.2021, s. 14.

(19) ECB (2021), Climate change and monetary policy in the euro area (Změna klimatu a měnová politika v eurozóně), Occasional Paper Series, č. 271/září 2021.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review (Vystavení psychosociálním rizikovým faktorům v zakázkové ekonomice: systematický přehled), zpráva ETUI 2021.01.

(21) Průzkum Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020), Living, working and COVID-19 (Život, práce a COVID-19), série COVID-19, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review (Vystavení psychosociálním rizikovým faktorům v zakázkové ekonomice: systematický přehled),zpráva ETUI 2021.01.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work (Nová hranice: umělá inteligence na pracovišti).

(26) Evropská komise (2021), návrh nařízení, kterým se stanoví harmonizovaná pravidla pro umělou inteligenci (akt o umělé inteligenci) (COM(2021) 206 final).

(27) Úř. věst. C 517, 22.12.2021, s. 61, odstavec 1.10.

(28) MOP (2021) WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury (Společné odhady WHO/MOP týkající se nemocí z povolání a pracovních úrazů), 2000–2016.

(29) Niedhammer et al. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe (Aktuální informace o podílu případů kardiovaskulárních onemocnění a duševních poruch, které lze přičíst psychosociálním faktorům práce v Evropě), Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza et al. (2020). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019 (Celosvětové odhady potřeb v oblasti rehabilitace vycházející ze studie věnované celosvětové zátěži onemocnění z r. 2019: systematická analýza pro studii věnovanou celosvětové zátěži onemocnění z r. 2019), The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (Evropský průzkum podniků na téma nových a vznikajících rizik (ESENER 2019) – stručné informace.

(33) https://osha.europa.eu/cs/emerging-risks.

(34) Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Cílem Evropského orgánu pro pracovní záležitosti je podporovat dodržování předpisů a koordinaci mezi členskými státy při účinném prosazování právních předpisů EU v oblasti mobility pracovních sil a koordinace systémů sociálního zabezpečení.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Chemická látka, která může poškodit plodnost mužů nebo žen či ovlivnit vývoj dosud nenarozeného dítěte.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/cs/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.