EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 15.2.2022 COM(2022) 57 final 2022/0039(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027 {SEC(2022) 77 final} - {SWD(2022) 30 final} - {SWD(2022) 31 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Obecným cílem tohoto návrhu je zřídit bezpečný systém družicové komunikace Unie (dále jen „program“), který zajistí poskytování zabezpečených, flexibilních a odolných služeb družicové komunikace Unii a státním subjektům členských států na celém světě. Družicová komunikace poskytuje všudypřítomné pokrytí, které doplňuje pozemní sítě (na zemi v podobě kabelových spojů, jako jsou širokopásmová optická vlákna nebo bezdrátové sítě). Družicová komunikace může poskytnout prostředky pro bezproblémovou digitální komunikaci v oblastech, kde pozemní sítě nejsou (např. oceány, během letů nebo na odlehlých místech/ostrovech bez mobilního nebo širokopásmového pokrytí), byly zničeny (např. při záplavách nebo lesních požárech) nebo kde nelze důvěřovat místním sítím (v krizových situacích nebo pro diplomatické služby ve třetích zemích, případně pro citlivé státní operace). Družicová komunikace v rámci státní správy (Govsatcom) je strategický prostředek, který úzce souvisí s národní bezpečností a který využívá většina členských států. Veřejní uživatelé dávají přednost buď státním řešením, nebo řešením ve vlastnictví veřejného a soukromého sektoru, případně využívají konkrétní akreditované soukromé poskytovatele. Případy použití zahrnují operace dohledu, krizové řízení, včetně civilní ochrany a humanitárních operací při přírodních nebo lidmi způsobených katastrofách, a připojení a ochranu klíčové infrastruktury. Vzhledem k rozsahu a složitosti potřebných investic a vzhledem k synergiím, které by mohla přinést společná kapacita, byla složka Govsatcom již v roce 2013 označena za slibnou oblast pro iniciativy Unie, která může hmatatelně přispět k cílům silné, bezpečné a odolné Evropské unie. Nyní je nedílnou součástí kosmické strategie pro Evropu, Evropského obranného akčního plánu a globální strategie Evropské unie. Myšlenka infrastruktury Unie pro družicovou komunikaci v rámci státní správy byla v následných závěrech Rady soustavně vítána. Přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (dále jen „nařízení o kosmickém programu“), představovalo první krok k dosažení tohoto cíle odolnosti, a to prostřednictvím zřízení specializované složky kosmického programu Unie GOVSATCOM. Jejím cílem je optimalizovat využívání stávající kapacity družicové komunikace pro státní uživatele na základě sdružování a sdílení dostupných vnitrostátních a soukromých zdrojů družicové komunikace v EU. Vzhledem k omezené životnosti družic (přibližně 15 let u družic na geostacionární dráze (GEO)) bude třeba v nadcházejícím desetiletí doplnit několik infrastruktur ve vlastnictví států, které budou součástí sdružování a sdílení složky GOVSATCOM. Z tohoto důvodu nařízení (EU) 2021/696 předpokládalo potřebu posoudit vývoj potřeb družicové komunikace. Podle nařízení v případě, že toto posouzení „ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, mělo by být možné přijmout rozhodnutí přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s unijními provozovateli družic“. Tento vývoj potřeb potvrdilo několik studií: Družicová komunikace se tradičně používá pro hlasovou komunikaci a přenos dat ve vzdálených oblastech (např. na moři), ale charakter případů použití se rychle vyvíjí a vyžaduje výkon s nízkým zpožděním a globální pokrytí. Přestože družicová satelitní komunikace využívá především geosynchronní (GEO) celistvé kosmické objekty, technický pokrok umožnil vznik komunikačních konstelací na negeostacionární oběžné dráze (NGSO), které se skládají ze satelitů na nízké (LEO) a střední (MEO) oběžné dráze a nabízejí výkon odpovídající těmto vyvíjejícím se potřebám uživatelů. S ohledem na zvyšující se úroveň hybridních a kybernetických hrozeb a citlivost na přírodní katastrofy vyžadují měnící se potřeby státních subjektů vyšší bezpečnost, spolehlivost a dostupnost odpovídajících řešení družicové komunikace. Další hrozbu představuje vzestup kvantových počítačů. Očekává se, že kvantové počítače budou díky svým zásadně vylepšeným schopnostem schopny dešifrovat obsah, který je v současné době zašifrován. Cílem iniciativy Evropská kvantová komunikační infrastruktura (EuroQCI) je vyvinout kryptografické systémy, které obstojí i v budoucnosti, nabídnou bezprecedentní úroveň zabezpečené komunikace a odolají budoucím útokům kvantových počítačů. Iniciativa EuroQCI je v současné době financována z programu Horizont Evropa, programu Digitální Evropa a také z Nástroje pro propojení Evropy – digitální část. Zpráva Komise o strategickém výhledu navíc označuje digitální hyperkonektivitu a technologickou transformaci za jeden z převládajících megatrendů příštích padesáti let, který se opírá o nebývalou poptávku po službách, například v datové ekonomice a finančnictví. Uvedený pokrok vede k tomu, že se s globální družicovou komunikační konektivitou stále více zachází jako se strategickým prostředkem. V tomto směru probíhá několik velkých projektů s různými strategickými cíli v oblasti konektivity podporovaných vládami mimo EU. Tyto strategické infrastruktury iniciované všemi hlavními vesmírnými mocnostmi zdůrazňují rostoucí globální potřebu, aby služby státní správy zajišťovaly odolnou konektivitu nejen pro podporu svých bezpečnostních operací, ale také pro propojení kritických infrastruktur, zvládání krizí a rovněž pro podporu ochrany hranic a námořního dohledu. K dnešnímu dni neexistují na nízké oběžné dráze Země (LEO) ani na střední oběžné dráze Země (MEO) žádné funkční ani připravované prostředky EU, které by mohly uspokojit vyvíjející se potřeby státních uživatelů. Veškeré stávající vyhrazené kapacity družicové komunikace poskytující služby státní správy, které mají členské státy k dispozici, jsou založeny na omezeném počtu prostředků GEO, které pokrývají především Evropu. Většina kapacity je určena pro vojenské mise a je pod silnou kontrolou (od vlastněné infrastruktury až po přísná partnerství veřejného a soukromého sektoru). Vzhledem k tomu, že služby poskytované těmito vojenskými družicovými komunikačními systémy jsou navíc přizpůsobeny specifickým vojenským potřebám, zejména pokud jde o frekvenci, šifrování, specifické charakteristiky signálu, uživatelská koncová zařízení a úroveň utajení, nelze je využít ve většině civilních státních aplikací. Díky technologickému pokroku, pokud jde o nízké zpoždění, se v USA, Číně a Rusku objevily různé veřejně podporované nebo dotované megakonstelace nepocházející z EU. Současně je v důsledku dramatického nárůstu těchto megakonstelací nedostatek volných kmitočtových pásem a orbitálních slotů. Spolu s omezenou životností kapacity složky GOVSATCOM to vytváří naléhavou potřebu systému bezpečné konektivity EU ve vesmíru. Program by pokryl nedostatky v kapacitě a možnostech družicové komunikace v rámci státní správy. Program by měl rovněž umožnit poskytování komerčních služeb družicové komunikace soukromým sektorem. Tyto komerční služby by zejména umožnily dostupnost vysokorychlostního širokopásmového připojení a bezproblémové konektivity v celé Evropě, odstranily by mrtvé zóny a zvýšily soudržnost na území členských států, včetně venkovských, okrajových, odlehlých a izolovaných oblastí a ostrovů, a poskytly by konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu mimo Unii. Jako nejvhodnější model provádění, který by zajistil dosažení cílů programu, bylo v posouzení dopadů vyhodnoceno partnerství veřejného a soukromého sektoru. Umožnilo by stavět na stávající technologické a infrastrukturní základně družicové komunikace EU a poskytovat robustní a inovativní služby státní správy. Současně by umožnilo soukromým partnerům doplnit infrastrukturu programu o další možnosti, aby mohli nabízet komerční služby. Tím by se dále optimalizovaly náklady na zavádění a provoz, protože by se náklady na vývoj a zavádění součástí společných pro státní i komerční infrastrukturu sdílely, jakož i provozní náklady, protože by se umožnila vysoká míra vzájemného využívání kapacit. Podpořilo by to inovace zvláště u malých a středních podniků a začínajících podniků, které zavádějí nové kosmické technologie a aplikace („New Space“), neboť by se umožnilo sdílení rizik výzkumu a vývoje mezi veřejnými a soukromými partnery. Souběžně s tímto programem: ·program Horizont Evropa vyčlení zvláštní část svých složek klastru 4 na činnosti v oblasti výzkumu a inovací, které umožní sdílení rizik výzkumu a vývoje mezi veřejnými a soukromými partnery, včetně potenciálních technologií, jež by byly vyvinuty v rámci nového kosmického prostoru; ·nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) vyčlení zvláštní podíl v činnostech Globální Evropy, což umožní sdílení rizik mezi veřejnými a soukromými partnery při zavádění a využívání systému konektivity, s jehož pomocí bude možné nabízet řadu služeb s přidanými výhodami pro mezinárodní partnery;

·Kosmický program Unie vyčlení zvláštní část své složky GOVSATCOM na činnosti související s vývojem centra složky GOVSATCOM, které bude součástí pozemní infrastruktury systému bezpečné konektivity. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Navrhovaný program je v souladu se stávající politikou EU v oblasti vesmíru. Program by zejména posílil kosmické kapacity EU, které v současné době tvoří systémy družicové navigace EU a pozorování Země, Galileo a Copernicus, a také kapacity systému pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru. Program navazuje na složku Kosmického programu Unie GOVSATCOM. •Soulad s ostatními politikami Unie Návrh je v souladu s řadou dalších politik Unie. Zejména poskytování služeb státní správy by zajistilo další soudržnost v souladu se strategiemi Unie v oblasti digitální a kybernetické bezpečnosti, a to zajištěním integrity a odolnosti evropské infrastruktury, sítí a komunikací. Program by byl provozován EU a poskytoval by velmi vysokou úroveň bezpečnosti, čímž by se posílila schopnost poskytovat integrovanou reakci EU na bezpečnostní hrozby, jak to požaduje strategie bezpečnostní unie EU a globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie. Služby by propojily strategické oblasti, jako je Arktida a Afrika, v souladu s politickými cíli v těchto regionech a strategií Global Gateway. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh vychází z čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který je právním základem pro přijímání opatření Unie týkajících se evropské politiky v oblasti vesmíru. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Vzhledem k celosvětovému rozsahu a povaze konektivity nelze tuto problematiku řešit na místní nebo dokonce regionální úrovni. Program by doplnil stávající ujednání EU GOVSATCOM o sdružování a sdílení současné kapacity družicové komunikace v rámci státní správy. Žádný členský stát EU však nemá sám kapacitu, která by splňovala všechny vyvíjející se potřeby uživatelů a s tím spojené náklady. Řešení na úrovni EU přináší přidanou hodnotu, protože opatření a koordinace na úrovni EU by zabránily zdvojování úsilí v Unii a členských státech. Vedlo by k lepšímu využití stávajících prostředků, k větší bezpečnosti a odolnosti, zejména prostřednictvím kvantové kryptografie, k lepšímu pokrytí a k poskytování širší škály služeb. Přínosné by bylo i pro další tematické politiky EU a členských států. Výhodou opatření na úrovni EU jsou úspory z rozsahu. Potřeby jednotlivých uživatelů v členských státech jsou obecně různorodé a často nepředvídatelné z hlediska rozsahu, kapacity, načasování a místa. Společným jmenovatelem všech případů použití je potřeba flexibility vzhledem k často nepředvídatelné, kolísající potřebě kapacity družicové komunikace. Získání takové flexibility přístupu ke kapacitě vyžaduje velké investice. •Proporcionalita Návrh nezavádí žádná opatření nad rámec opatření nezbytných k dosažení hlavních cílů tohoto programu. Návrh zejména definuje minimální požadavky na zřízení evropského systému bezpečné konektivity a na poskytování vhodných služeb družicové komunikace v rámci státní správy. V tomto ohledu bude kapacita systému navržena tak, aby mimo jiné doplňovala stávající družicové komunikační kapacity členských států a pokrývala plánované potřeby dodatečné kapacity. Návrh nezavádí žádné omezení pro možnost státních subjektů členských států vybrat si ty kapacity, které se rozhodnou využívat. Očekává se, že návrh bude mít pozitivní vedlejší účinek na kosmické odvětví Unie, včetně „New Space“. Kromě toho budou mít ze zlepšení operační výkonnosti v oblasti civilní ochrany prospěch občané. Rozpočet přidělený na program je vhodný pro dosažení stanovených cílů a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné. Finanční částky potřebné k realizaci programu byly stanoveny na základě několika pečlivých analýz a odhadů provedených v rámci posouzení dopadů, jak se popisuje níže. •Volba nástroje Upřednostňovaným nástrojem je nařízení Evropského parlamentu a Rady. Zajišťuje jednotnost a přímé uplatňování, které jsou nezbytné pro účinné provádění programu, a zároveň jej náležitě zviditelňuje a poskytuje mu finanční zdroje potřebné pro jeho provádění.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Neuvedeno •Konzultace se zúčastněnými stranami Tento program se opírá o podklady ze zasedání skupin odborníků, veřejných konzultací a seminářů, na nichž byly shromážděny názory všech příslušných zúčastněných stran (členských států a průmyslu), konkrétně: ·Od roku 2016 se v rámci iniciativy EU GOVSATCOM uskutečnila četná setkání expertních skupin s členskými státy, na nichž se diskutovalo o potřebách družicové komunikace v rámci státní správy, o vytvoření sdružování a sdílení, o aspektech provádění a vývoji směrem k současnému programu. ·V roce 2021 se uskutečnila řada dvoustranných schůzek s členskými státy s cílem zjistit jejich konkrétní potřeby v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy a případné obavy týkající se programu. Většina členských států uvedla, že program a jeho celkové cíle jednoznačně podporuje. ·V květnu a listopadu 2021 uspořádala Komise dva semináře s členskými státy na téma „Bezpečná konektivita – současný stav“. Během těchto seminářů byl představen pokrok v technické studii o bezpečné konektivitě a možné modely využití systému. Semináře umožnily aktivní vystoupení, dotazy a připomínky členských států, které byly při přípravě tohoto návrhu zohledněny. ·V červnu 2021 uspořádala Komise „seminář o bezpečné konektivitě pro evropský ekosystém New Space“. Diskutovalo zde 458 účastníků (včetně 196 malých a středních podniků a začínajících podniků) o inovativních nápadech pro program bezpečné konektivity a o potenciální úloze „New Space“. ·V rámci veřejného připomínkového řízení k počátečnímu posouzení dopadů obdržela Komise připomínky od 13 zúčastněných stran, které reprezentovaly názory skupiny řídce osídlených území EU (1), soukromých společností (8), podnikatelských sdružení (2), nevládní organizace (1) a soukromé osoby (1). Průmyslová odvětví program podporovala a většina se vyslovila pro přístup založený na partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP). Členské státy se všeobecně shodují, že je třeba jednat. Několik členských států zdůraznilo, že samotné vnitrostátní kapacity mohou případně uspokojit krátkodobé potřeby, ale v dlouhodobém horizontu nebudou dostačující. Některé nedostatky (např. v Arktidě) jsou již zdokumentovány. Kromě toho několik členských států potvrdilo rostoucí potřeby své státní správy, pokud jde o zaručený přístup k zabezpečené družicové komunikaci. Členské státy rovněž zdůraznily potřebu zapojení odvětví „New Space“, neboť začínající podniky prokázaly, že jsou technologicky vyspělé a ochotné přispět inovativními řešeními. Zástupci kosmického průmyslu EU během fáze budování znalostí potvrdili, že soukromé společnosti v EU nemají v plánu samy vytvořit konstelaci družicové komunikace, která by naplňovala vyvíjející se a rostoucí potřeby státní správy v oblasti komunikace s nízkým zpožděním. Uvítali však možnost spolupracovat na vývoji takového systému s EU. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Návrh se rovněž opírá o shromážděné údaje a zjištění ze studie „Building Blocks Towards a Secure Space Connectivity System“. Komise rovněž najala nezávislého konzultanta, který podpořil analýzu nepřímých přínosů programu a provedl příslušnou ekonometrickou podporu a analýzu. V neposlední řadě byly od členských států a příslušných zúčastněných stran z odvětví shromážděny kvantitativní a kvalitativní údaje podporující tento návrh. Tento návrh rovněž vychází z práce Komise na složce GOVSATCOM kosmického programu EU a z iniciativy EuroQCI, jakož i z výzkumných činností prováděných v rámci projektu ENTRUSTED. •Posouzení dopadů V souladu se svou politikou „zlepšování právní úpravy“ provedla Komise v souvislosti s vytvořením programu posouzení dopadů. Problémy analyzované v posouzení dopadů, které jsou také uvedeny výše, vedly k formulaci tří specifických politických cílů:

·Zajistit poskytování zabezpečené družicové komunikace pro vyvíjející se potřeby veřejnosti, ·Zvýšit odolnost členských států a operací EU pomocí zaručeného přístupu k zabezpečené družicové komunikaci, ·Zajistit, aby komunikační potřeby státní správy nebyly kriticky závislé na infrastruktuře mimo EU. Za účelem odstranění nedostatečných kapacit při poskytování zabezpečených služeb státní správy byly zváženy následující možnosti politiky, aby bylo dosaženo cílů co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem: Podle „základního scénáře“ by EU nepřijala žádná opatření nad rámec toho, co se v současné době provádí prostřednictvím programu EU GOVSATCOM. Základním scénářem se rozumí pokračování první fáze programu EU GOVSATCOM, tj. omezení se na současné sdružování a sdílení družicových komunikačních systémů členských států a soukromých systémů. V tomto scénáři se mohou jednotlivé členské státy nebo společnosti v EU rozhodnout vyvinout nové družicové komunikační služby, jejichž částečnou kapacitu lze prodat do fondu EU GOVSATCOM. Přechod na fázi 2 programu EU GOVSATCOM v původně plánovaném časovém rámci by ve všech případech vyžadoval legislativní akt, dodatečný rozpočet a žádosti o notifikace volných kmitočtových pásem. V rámci posouzení se rovněž zvažovalo, zda by EU mohla nakupovat bezpečné akreditované služby od zavedených řešení veřejného nebo soukromého sektoru, které jsou v současnosti omezeny na poskytovatele na zahraničním trhu (možnost 3 – konstelace mimo EU). Přestože je trh se službami družicové komunikace v EU již dobře rozvinutý, v současné době neexistují v EU poskytovatelé, kteří by mohli uspokojit všechny rostoucí a vyvíjející se potřeby státní správy. Nákup služeb ze soukromých zdrojů mimo EU však není upřednostňovanou možností z hlediska bezpečnosti a otevřené strategické autonomie, neboť členské státy a orgány EU vyžadují pro potřeby státní správy zaručený neomezený přístup ke službám bezpečné konektivity bez nutnosti vyžadovat souhlas třetí strany. Tato možnost 3 by tedy nesplnila specifické cíle. Proto musí EU jednat tak, aby zajistila poskytování těchto služeb buď plným financováním a pořízením vlastního systému (varianta 1 – plně veřejná), nebo zapojením soukromých zdrojů (varianta 2 – formou koncesní smlouvy s právem komerčního využití). Varianty 1 a 2 by dosáhly specifických cílů ve stejném rozsahu, ale varianta 2 vychází lépe, pokud jde o ekonomické přínosy, které může vytvořit. Společné ekonomické přínosy variant 1 a 2 souvisejí s vybudováním nové infrastruktury, která by přinesla hrubou přidanou hodnotu (HPH) ve výši 17–24 miliard EUR a další pracovní místa v kosmickém průmyslu EU. Odhaduje se, že investice do základní kosmické infrastruktury budou mít na navazující odvětví šestinásobný dopad. Navazující odvětví využívají služby, technologie a údaje poskytované kosmickým odvětvím ke zlepšení svého podnikání a tím vznikají pozitivní vedlejší účinky. Odhaduje se, že jejich hrubá přidaná hodnota dosáhne 10–19 miliard EUR. Další možnost, kterou nabízí varianta 2, aby soukromý sektor mohl dále investovat do rozvoje komerčních služeb, by měla přinést více ekonomických výhod pro navazující odvětví, protože může řešit významné komerční tržní příležitosti. Pokud by se soukromí partneři rozhodli rozvíjet další infrastrukturu pro komerční služby, mohlo by to vytvořit další hrubou přidanou hodnotu a další nárůst pracovních míst v kosmickém průmyslu EU jak pro základní, tak pro navazující odvětví. Pokud jde o sociální dopad, zvyšuje družicová komunikace v rámci státní správy odolnost infrastruktury EU a veřejných služeb, a tím i sociální dopad jejich provozního výkonu. Přidaná hodnota možnosti komunikovat v případě mimořádných událostí a katastrof je pro občany i osoby odpovědné za objekty kritické infrastruktury mimořádně vysoká. I v tomto případě by dodatečné investice do komerční infrastruktury dále zvýšily sociální dopad. Pokud jde o dopad programu na životní prostředí, varianta 2, která zahrnuje vývoj další infrastruktury, by měla dopad na životní prostředí v souvislosti s výrobou a spuštěním systému. Ve srovnání s jinými průmyslovými odvětvími však výroba celistvých kosmických objektů nevypouští významné množství skleníkových plynů. Vývoj by navíc byl v souladu s mezinárodními normami na ochranu kosmického prostředí (např. s pokyny pro zmírňování kosmického odpadu Výboru OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a Výboru pro koordinaci činnosti agentur v oblasti vesmírného odpadu (IADC)), jakož i se stávajícími vnitrostátními právními předpisy. Kromě toho se očekává, že program bude mít pozitivní přínos pro životní prostředí podobně jako programy Galileo a Copernicus, u nichž bylo vyhodnoceno, že přínosy pro životní prostředí plynoucí z používání složek jsou přibližně dvakrát vyšší než vzniklá ekologická stopa. Mezi přínosy pro životní prostředí patří například služby družicové komunikace pro námořní dohled podporující zjišťování znečištění a monitorování životního prostředí a schopnost zajistit bezproblémovou komunikační kapacitu, kdykoli dojde k narušení infrastruktury, zejména v důsledku povodní, hurikánů nebo jiných extrémních povětrnostních jevů vyplývajících ze změny klimatu. Varianta 2 má navíc i další výhody, protože: ·zlepšuje poskytování služeb státní správy (nízké zpoždění, odolnost, bezpečnost, zaručený přístup, autonomní používání), ·umožňuje poskytování dalších komerčních služeb (hospodářský růst, sociální výhody), ·optimalizuje náklady vynaložené z rozpočtu Unie na: –vývoj a nasazení s úsporami z rozsahu, –operace se vzájemným využíváním kapacity, ·podporuje zavádění inovativních technologií, zejména v rámci zapojení odvětví „New Space“ (sdílení technologického rizika mezi veřejným a soukromým sektorem). Pokud jde o náklady, odhadované náklady na kapacitu družicové komunikace určenou k uspokojování státní poptávky se pohybují kolem 6 miliard EUR, což souvisí se zavedením infrastruktury potřebné k poskytování služeb státní správy. V rámci varianty 2 jsou náklady rozděleny mezi příspěvek z rozpočtu Unie, příspěvky členských států a příspěvky soukromého sektoru. Návrh zprávy o posouzení dopadů byl předložen Výboru pro kontrolu regulace dne 11. října 2021. V návaznosti na negativní stanovisko výboru k prvnímu návrhu zprávy o posouzení dopadů byl výboru dne 21. prosince 2021 předložen revidovaný návrh posouzení dopadů k vydání druhého stanoviska. Výbor sice vzal na vědomí zlepšení reagující na jeho první připomínky, nicméně dne 12. ledna 2022 setrval na svém záporném stanovisku, protože posouzení dopadů stále obsahovalo významné nedostatky týkající se 1) analytické soudržnosti mezi vymezením problému, cíli, možnostmi, kritérii pro srovnání možností a vymezením budoucích monitorovacích ukazatelů; 2) nedostatečného vysvětlení výběru možností politiky s ohledem na technická řešení; 3) chybějícího časového harmonogramu a určení zdrojů financování; 4) upřesnění metodických předpokladů a platnosti citovaných sekundárních údajů a 5) nedostatečného vysvětlení souladu programu s cíli právního rámce pro klima.

Proto je posouzení dopadů doplněno přílohou, která poskytuje dodatečná vysvětlení a některé důkazy k oblastem, v nichž výbor ve svém stanovisku uvedl konkrétní návrhy na zlepšení, s cílem reagovat na připomínky druhého záporného stanoviska výboru. Pracovní metody Evropské komise zmocňují místopředsedu pro interinstitucionální vztahy a strategický výhled ke schválení pokračování iniciativy, k níž Výbor pro kontrolu regulace vydal druhé negativní stanovisko. Je rovněž důležité zdůraznit, že stanoviska Výboru pro kontrolu regulace jsou hodnocením kvality posouzení dopadů, a nikoli hodnocením souvisejícího legislativního návrhu. Vzhledem k politickému významu tohoto programu a naléhavosti opatření a vzhledem k tomu, že dodatečná vysvětlení a důkazy jsou považovány za uspokojivé řešení zjištěných nedostatků a navrhovaných specifikací Výboru pro kontrolu regulace, považuje Komise – rovněž s ohledem na souhlas místopředsedy pro interinstitucionální vztahy a strategický výhled – za vhodné v programu pokračovat. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Neuvedeno •Základní práva Program je v souladu s Listinou základních práv (dále jen „Listina“). Dává vládám členských států a aktérům EU k dispozici společný nástroj v podobě zabezpečené družicové komunikace. Zvýšením operační účinnosti bezpečnostních subjektů může program přispět k ochraně a posílení práva občanů na bezpečnost (článek 6 Listiny) a na diplomatickou nebo konzulární ochranu při pobytu ve třetím státě (článek 46 Listiny). Program může rovněž vést k lepší ochraně osobních údajů (článek 8 Listiny), protože zvýšená bezpečnost družicové komunikace zlepší úroveň zabezpečení informací proti odposlechu nebo falšování ze strany třetích stran. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Příspěvek Unie v letech 2021 až 2027 činí 2 400 milionů EUR v běžných cenách, z toho 1 600 milionů EUR bude realizováno v rámci nového Programu Unie pro bezpečnou konektivitu v letech 2023 až 2027 a 800 milionů EUR v rámci tří dalších programů: 430 milionů EUR v rámci programu Horizont Evropa, 220 milionů EUR v rámci Kosmického programu Unie a 150 milionů EUR v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI). Podrobná rozpočtová a finanční struktura návrhu rozpočtu Unie je uvedena ve finančním výkazu připojeném k návrhu a bude hrazena z dostupných zdrojů víceletého finančního rámce na období 2021–2027. 1 600 milionů EUR je přiděleno na Program Unie pro bezpečnou konektivitu snížením Kosmického programu Unie o 260 milionů EUR, „rezervy pro nové výzvy a priority“ v Nástroji pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) o 150 milionů EUR, Evropského obranného fondu (EDF) o 400 milionů EUR, programu Digitální Evropa (DEP) o 440 milionů EUR a digitální složky Nástroje pro propojení Evropy (CEF) o 200 milionů EUR, nepřiděleného rozpětí okruhu 1 o 50 milionů EUR a nepřiděleného rozpětí okruhu 5 víceletého finančního rámce o 100 milionů EUR. Komise navrhuje řešit snížení finančního krytí Evropského kosmického programu, Nástroje pro propojení Evropy, Evropského obranného fondu, programu Digitální Evropa a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci v rámci 15% odchylky ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů. Článek 14 návrhu stanoví, že program bude prováděn v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení. Odhadované náklady programu jsou výsledkem rozsáhlých analýz, které jsou podloženy zkušenostmi získanými Komisí při řízení Kosmického programu EU a přípravnými studiemi a konzultacemi se zúčastněnými stranami. Odhadované požadavky v oblasti lidských zdrojů uvedené ve finančním výkazu připojeném k tomuto nařízení odráží zásadní potřebu kontinuity odborných znalostí. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv V čl. 6 odst. 1 návrhu je uvedeno, že program se provádí prostřednictvím smluv, zejména koncesí podle čl. 2 odst. 14 finančního nařízení nebo smíšených smluv. Program bude vyhodnocen po třech letech od vstupu nařízení v platnost a poté každé čtyři roky. Hodnocení programu bude v souladu s pokyny Komise pro zlepšování právní úpravy posuzovat účinnost, účelnost, soudržnost a přidanou hodnotu programu pro EU. V souladu s článkem 37 návrhu se zaměří zejména na výkonnost služeb poskytovaných v rámci programu a na vývoj potřeb uživatelů. Kromě toho bude provedeno posouzení kritických složek a vyspělosti dodavatelského řetězce EU, aby se zajistilo, že komunikační potřeby státní správy nejsou kriticky závislé na infrastruktuře mimo EU. Hodnocení provedou orgány a agentury EU, které jsou koncovými uživateli, koncesionář a Agentura Evropské unie pro Kosmický program (EUSPA) společně s Komisí. •Informativní dokumenty (v případě směrnic)

Neuvedeno •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh obsahuje 11 kapitol. Je strukturován takto: Kapitola I obsahuje obecná ustanovení, která vymezují předmět návrhu, jímž je zřízení komunikačního systému Unie pro bezpečnou konektivitu na období víceletého finančního rámce Unie 2021–2027. Kapitola rovněž stanoví obecné i specifické cíle programu, jakož i jeho oblast působnosti. Kapitola dále definuje infrastrukturu programu. V neposlední řadě kapitola obsahuje ustanovení, které upřesňuje, že program podporuje inovativní a konkurenceschopné kosmické odvětví Unie a stimuluje ekosystém „New Space“ v Unii, včetně účasti malých a středních podniků, začínajících podniků a inovátorů ze všech členských států Unie. Kapitola II stanoví a definuje služby, které mají být v rámci programu poskytovány. Kapitola dále stanoví pravidla pro poskytování služeb státní správy a definuje účastníky a uživatele služeb státní správy. Kapitola III stanoví mechanismus financování programu. Definuje toky financování a stanoví finanční krytí pro příspěvek z rozpočtu Unie. Kapitola IV stanoví pravidla pro provádění programu, který se provádí prostřednictvím smluv uzavřených Komisí se zhotovitelem. Tato smlouva se uzavírá v souladu se zásadami zadávání veřejných zakázek stanovenými v článku 17, jakož i s příslušnými ustanoveními finančního nařízení, a může mít formu koncese nebo smíšené smlouvy. Pokud by se uzavření koncesní nebo smíšené smlouvy ukázalo jako nevýhodné, je Komise podle odstavce 3 oprávněna provádět program prostřednictvím smlouvy o dodávkách/službách nebo smlouvy o dílo. Kapitola rovněž stanoví pravidla, jimiž se řídí vlastnictví a užívání prostředků, které jsou součástí této infrastruktury. Kapitola V se týká řízení programu. Podrobně popisuje úlohu čtyř hlavních aktérů tohoto programu, konkrétně Komise, Agentury Evropské unie pro Kosmický program, členských států a Evropské kosmické agentury, a vztahy mezi těmito jednotlivými aktéry. Kapitola VI se zabývá bezpečností, která je zvláště důležitá vzhledem ke strategické povaze programu a vazbám mezi vesmírem a bezpečností. Je třeba dosáhnout vysoké úrovně bezpečnosti a udržet ji zavedením efektivních mechanismů pro správu založených z velké části na zkušenostech členských států a na zkušenostech, jež v posledních letech získala Komise. Stejně jako jakýkoli program, jenž má strategický rozměr, musí i tento program projít nezávislou bezpečnostní akreditací na základě příslušných norem v tomto ohledu. Kapitola VII stanoví kritéria pro účast třetích zemí a mezinárodních organizací v programu a pro přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám státní správy v rámci programu. Kapitoly VIII a IX obsahují ustanovení o programování a hodnocení programu a o delegování a prováděcích opatřeních. 2022/0039 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu na období 2023–2027 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům: (1)Subjekty státní správy Unie stále více poptávají zabezpečené a spolehlivé služby družicové komunikace, zejména pak proto, že jsou jedinou reálnou možností v situacích, kdy pozemní komunikační systémy neexistují nebo jsou narušeny či nejsou spolehlivé. Cenově dostupný a nákladově efektivní přístup k družicové komunikaci je rovněž nezbytný v odlehlých regionech a na volném moři a ve vzdušném prostoru. Například tam, kde v současné době chybějící komunikace s vysokou šířkou pásma omezuje možnost plně využívat nové senzory a platformy pozorující 71 % naší planety, které tvoří oceány, zajišťuje družicová komunikace dlouhodobou dostupnost nepřetržitého přístupu na celém světě. (2)V závěrech Evropské rady z 19. a 20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a Evropskou kosmickou agenturou (ESA). Družicová komunikace v rámci státní správy též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. Měla by přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice Unie pro arktickou oblast. (3)Dne 22. března 2017 schválil Politický a bezpečnostní výbor Rady dokument Hlavní potřeby civilních a vojenských uživatelů v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy, který zpracovala Evropská služba pro vnější činnost na základě požadavků vojenských uživatelů určených Evropskou obrannou agenturou ve společném personálním cíli přijatém v roce 2014, a potřeby civilních uživatelů shromážděné Komisí byly sloučeny do dokumentu Hlavní potřeby civilních a vojenských uživatelů v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy. (4)Dne 28. dubna 2021 přijala EU v rámci nařízení (EU) 2021/696 složku GOVSATCOM, aby zajistila dlouhodobou dostupnost spolehlivých, bezpečných a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM. Nařízení (EU) 2021/696 předpokládá, že v první fázi složky GOVSATCOM přibližně do roku 2025 bude využívána stávající kapacita. V této souvislosti má Komise pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi mají být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně. Vychází to rovněž z předpokladu, že pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, bude nezbytné přejít do druhé fáze a vyvinout na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím spolupráce se soukromým sektorem, například s provozovateli družic Unie. (5)V současné době je zřejmé, že současné prostředky družicové komunikace Unie nemohou uspokojit nové potřeby uživatelů z řad státní správy, kteří vyžadují řešení s vyšší bezpečností, nízkým zpožděním a globálním pokrytím. Přesto nedávný technický pokrok umožnil vznik komunikačních konstelací na negeostacionární oběžné dráze (NGSO), které postupně nabízejí vysokorychlostní služby připojení (konektivity) s nízkým zpožděním. Existuje příležitost řešit vyvíjející se potřeby státních uživatelů vývojem a zaváděním další infrastruktury, neboť v současné době je v Evropské unii možné žádat o notifikace volných kmitočtových pásem k poskytování požadovaných služeb. Pokud tyto notifikace nebudou využity, stanou se bezpředmětnými a kmitočty budou přiděleny jiným subjektům. Vzhledem k tomu, že kmitočty jsou stále vzácnějším zdrojem, EU již tuto příležitost nemusí dostat. (6)V závěrech Evropské rady z 21. a 22. března 2019 bylo zdůrazněno, že EU musí dále pokročit při rozvíjení konkurenceschopné, bezpečné, inkluzivní a etické digitální ekonomiky se špičkovou konektivitou. (7)Akční plán Komise pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem z 22. února 2021 uvádí, že jeho cílem je „umožnit přístup k vysokorychlostnímu připojení pro všechny v Evropě a poskytnout odolný systém připojení, který umožní Evropě zůstat ve spojení, ať se stane cokoli“. (8)Unie by měla zajistit poskytování odolných, globálních, zaručených a flexibilních řešení družicové komunikace pro vyvíjející se potřeby státní správy, postavených na technologické a průmyslové základně EU, aby se zvýšila odolnost operací členských států a orgánů Unie díky zaručenému a nepřetržitému přístupu k družicové komunikaci. (9)Družicová komunikace může zvýšit celkovou odolnost komunikačních sítí. Kosmický komunikační systém je jedinou schůdnou možností v situacích, kdy pozemní systémy neexistují, jsou narušeny nebo nejsou spolehlivé. Může například poskytnout prostředky pro digitální komunikaci v oblastech, kde nejsou pozemní sítě, a to i nad oceány a během letů, stejně jako v odlehlých oblastech, nebo tam, kde byly místní sítě zničeny v důsledku přírodních katastrof nebo jim nelze v krizových situacích důvěřovat. (10)Proto je důležité zřídit nový Program Unie pro bezpečnou konektivitu (dále jen „program“), který bude zajišťovat infrastrukturu Unie pro družicovou komunikaci a který bude založen na složce GOVSATCOM Kosmického programu Unie a který bude rovněž využívat další vnitrostátní a evropské kapacity existující v době provádění opatření a dále rozvíjet iniciativu Evropská kvantová komunikační infrastruktura (EuroQCI). (11)Program by měl zajistit poskytování služeb státní správy a umožnit poskytování komerčních služeb prostřednictvím specializované státní a komerční infrastruktury. Program by proto měl sestávat z vývojových a ověřovacích akcí pro výstavbu počáteční vesmírné a pozemní infrastruktury a pro spuštění počáteční vesmírné infrastruktury. Program by pak měl zahrnovat zaváděcí činnosti zaměřené na dokončení vesmírné i pozemní infrastruktury potřebné pro poskytování služeb státní správy. Poskytování služeb státní správy, provoz, údržba a neustálé zlepšování infrastruktury po jejím nasazení, jakož i vývoj budoucích generací služeb státní správy by měly být součástí činností souvisejících s využíváním. Činnosti v oblasti využívání by měly být zahájeny co nejdříve poskytováním počátečního souboru služeb do roku 2024, jejichž cílem je co nejdříve uspokojit vyvíjející se potřeby uživatelů z řad státní správy. (12)V červnu 2019 členské státy podepsaly prohlášení o evropské kvantové komunikační infrastruktuře (EuroQCI), v němž se zavázaly spolupracovat s Komisí a s podporou ESA na vývoji kvantové komunikační infrastruktury pokrývající celou EU. Podle tohoto prohlášení je cílem EuroQCI zavést certifikovanou zabezpečenou kvantovou komunikační infrastrukturu typu end-to-end, která umožní vysoce zabezpečený přenos a ukládání informací a dat a bude schopna propojit kritické veřejné komunikační prostředky v celé Unii. Za tímto účelem by měla být vybudována propojená vesmírná a pozemní infrastruktura, která umožní generování a distribuci kryptografických klíčů na základě kvantové informační teorie. Program přispěje ke splnění cílů prohlášení EuroQCI tím, že vytvoří vesmírnou infrastrukturu EuroQCI integrovanou do vesmírné a pozemní infrastruktury programu. Vesmírná infrastruktura EuroQCI by měla být v rámci programu vyvinuta ve dvou hlavních fázích, a to ve fázi předběžného ověřování a ve fázi plného zavedení, v níž by mělo dojít k plné integraci s programem, včetně vhodných řešení pro propojení mezi družicemi a přenos dat mezi družicemi a zemí. Program by měl integrovat EuroQCI do své státní infrastruktury, neboť poskytne kryptografické systémy, které obstojí i v budoucnosti a nabídnou bezprecedentní úroveň zabezpečení komunikace, neboť odolají budoucím útokům kvantových počítačů. (13)Aby se optimalizovaly veškeré dostupné zdroje družicové komunikace a aby byl zaručen přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistila se provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků, je zapotřebí pozemní segment. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. (14)Za účelem rozšíření kapacit Unie v oblasti družicové komunikace by měla infrastruktura programu integrovat infrastrukturu vyvinutou pro účely složky GOVSATCOM Kosmického programu Unie. Pozemní infrastruktura programu by měla zahrnovat zejména centra složky GOVSATCOM a další prostředky pozemního segmentu. (15)Služby, které program umožňuje, by měly propojit strategické oblasti, jako je Arktida a Afrika, a přispět ke geopolitické odolnosti tím, že nabídnou další konektivitu v souladu s politickými cíli v těchto regionech a strategií Global Gateway. (16)Je vhodné, aby družice postavené pro účely programu byly vybaveny užitečným zatížením, které může umožnit zvýšení kapacity a služeb složek Kosmického programu Unie, a tím umožnit rozvoj dalších misí za podmínek stanovených v nařízení (EU) 2021/696. Mohly by nabízet alternativní služby určování polohy, navigace a určování času doplňující systém Galileo, zajišťovat vysílání zpráv EGNOS/SBAS s nižším zpožděním, poskytovat vesmírné senzory pro dohled nad vesmírem a podporovat rozšíření stávajících možností programu Copernicus, zejména pro služby v oblasti mimořádných událostí a civilní bezpečnosti. (17)Pro bezpečnost Unie a jejích členských států a pro zajištění bezpečnosti a integrity státních služeb je zásadní, aby kosmické prostředky programu byly pokud možno vypouštěny z území členských států. Kromě toho jsou nosné mikrorakety schopny poskytnout dodatečnou flexibilitu, která umožní rychlé rozmístění kosmických prostředků. (18)Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné i nehmotné prostředky související se státní infrastrukturou a zároveň zajistila dodržování Listiny základních práv Evropské unie, včetně jejího článku 17. Přestože by tyto prostředky byly ve vlastnictví Unie, mělo by být možné, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo je zcizila. (19)Program by měl poskytovat služby zaměřené na uspokojování potřeb uživatelů z řad státní správy. V dokumentu Hlavní potřeby civilních a vojenských uživatelů v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy, který byl schválen Bezpečnostním výborem Rady v březnu 2017, byly identifikovány tři pilíře případů využití služeb státní správy: dohled, krizové řízení a připojení a ochrana klíčových infrastruktur.

(20)Provozní požadavky na služby státní správy by měly vycházet z analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky a vyvíjející se poptávkou po službách státní správy by mělo být vytvořeno portfolio služeb státní správy. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby státní správy. Portfolio pro služby státní správy by mělo zohledňovat portfolio služeb GOVSATCOM stanovené v rámci nařízení (EU) 2021/696. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb státní správy mělo pravidelně aktualizovat. (21)Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byl program nákladově efektivní a využíval úspor z rozsahu, měl by optimalizovat soulad mezi nabídkou a poptávkou po službách státní správy. Vzhledem k tomu, že se poptávka i potenciální nabídka v průběhu času mění, měla by Komise sledovat potřeby a portfolio služeb státní správy upravit, kdykoli se to ukáže jako nezbytné. (22)Program by měl rovněž umožnit poskytování komerčních služeb soukromým sektorem. Tyto komerční služby by mohly přispět zejména k dostupnosti vysokorychlostního širokopásmového připojení a bezproblémové konektivity v celé Evropě, odstranit komunikační mrtvé zóny a zvýšit soudržnost na území členských států, včetně venkovských, okrajových, odlehlých a izolovaných oblastí a ostrovů, a zajistit konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu. (23)Členské státy, Rada, Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ), jakož i agentury a subjekty Unie by měly mít možnost stát se účastníky programu, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům služeb státní správy nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění uživatelům služeb státní správy, neměly by být členské státy povinny stát se účastníky programu nebo hostit infrastrukturu programu. (24)Každý účastník programu by měl jmenovat příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu, který bude sledovat, zda uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež hrají v programu určitou úlohu, dodržují platná pravidla a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. (25)Toto nařízení stanoví finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů. (26)Cíle programu jsou v souladu a doplňují se s cíli jiných programů Unie, zejména programu Horizont Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695, programu Digitální Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694, Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947, Nástroje pro propojení Evropy zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 a zejména Kosmického programu Unie zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696. (27)Program Horizont Evropa vyčlení zvláštní část svých složek klastru 4 na činnosti v oblasti výzkumu a inovací související s vývojem a ověřováním systému bezpečné konektivity, včetně potenciálních technologií, které by byly vyvinuty v rámci „New Space“. Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) přidělí vyhrazený podíl svých prostředků v rámci programu Globální Evropa na činnosti související s provozem systému a celosvětovým poskytováním služeb, které umožní nabízet řadu služeb mezinárodním partnerům. Kosmický program Unie vyčlení zvláštní část své složky GOVSATCOM na činnosti související s vývojem centra složky GOVSATCOM, které bude součástí pozemní infrastruktury systému bezpečné konektivity. Financování vyplývající z těchto programů by mělo být prováděno v souladu s pravidly těchto programů. Vzhledem k tomu, že se tato pravidla mohou od pravidel podle tohoto nařízení výrazně lišit, měla by být při rozhodování o financování akcí jak z přidělených prostředků z programu Horizont Evropa a NDICI, tak z Programu Unie pro bezpečnou konektivitu zohledněna potřeba účinně dosáhnout zamýšlených cílů politiky. (28)Vzhledem k neoddělitelným důsledkům pro bezpečnost Unie a jejích členských států má program rovněž společné cíle a zásady s Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697. Část finančních prostředků z uvedeného programu by proto měla být poskytnuta na financování činností v rámci tohoto programu, zejména akcí souvisejících s rozmístěním jeho infrastruktury. (29)Na program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. (30)V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát. (31)Komise by měla mít při plnění některých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně, a je-li to nezbytné, možnost využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc by měly mít při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, možnost využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu. (32)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“). Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. (33)Smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu by měly splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. (34)Článek 154 finančního nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů pověřených vynakládáním finančních prostředků Unie. V případě potřeby by měly být v příslušné dohodě o přiznání příspěvku vymezeny konkrétní úpravy těchto systémů a postupů („dohledová opatření“), jakož i ujednání o stávajících smlouvách. (35)Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu je nezbytné stanovit možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování EU a finančním nařízením a společná zadávací řízení. (36)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. (37)Aby byla zajištěna ochrana finančních zájmů Unie, je nezbytné požadovat, aby třetí země udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. (38)Nejvhodnějším modelem provádění, který zajistí dosažení cílů programu, je partnerství veřejného a soukromého sektoru. Umožnilo by stavět na stávající technologické a infrastrukturní základně družicové komunikace EU a poskytovat robustní a inovativní služby státní správy a zároveň by soukromému partnerovi umožnilo doplnit infrastrukturu programu o další možnosti nabízet komerční služby prostřednictvím dalších vlastních investic. Tím by se dále optimalizovaly náklady na zavádění a provoz, protože by se náklady na vývoj a zavádění součástí společných pro státní i komerční infrastrukturu sdílely, jakož i provozní náklady, protože by se umožnila vysoká míra vzájemného využívání kapacit. Podpořily by se inovace zejména v oblasti „New Space“, protože by tak veřejní a soukromí partneři mohli sdílet rizika výzkumu a vývoje. (39)Model provádění by mohl mít podobu koncese nebo jiných smluvních ujednání. Bez ohledu na model provádění by mělo být sjednáno několik klíčových zásad. Smlouva by měla stanovit jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi veřejnými a soukromými partnery. Nemělo by tedy docházet k nadměrnému odměňování soukromého partnera za poskytování služeb státní správy, mělo by být umožněno, aby soukromý sektor poskytoval komerční služby, a mělo by být zajištěno vhodné stanovení priorit pro potřeby uživatelů z řad státní správy. Komise by měla mít možnost tyto služby posuzovat a schvalovat, aby zajistila, že budou zachovány základní zájmy Unie a cíle programu a že budou zavedeny odpovídající záruky, které zabrání případnému narušení hospodářské soutěže v důsledku poskytování komerčních služeb; tyto záruky by mohly zahrnovat oddělení účetnictví mezi službami státní správy a komerčními službami, otevřený, spravedlivý a nediskriminační přístup k infrastruktuře nezbytné pro poskytování komerčních služeb. Partnerství veřejného a soukromého sektoru by mělo podporovat účast začínajících podniků a malých a středních podniků v celém hodnotovém řetězci koncese a napříč členskými státy, čímž se podpoří vývoj inovativních a přelomových technologií.

(40)Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu. (41)Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. Mohly by spolupracovat s Unií na propagaci služeb a aplikací programu a zajistit soudržnost mezi příslušnými vnitrostátními iniciativami a programem. Komise by mohla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemní infrastruktury nacházející se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU. (42)V souladu s článkem 17 Smlouvy o Evropské unii („Smlouva o EU“) a jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie je Komise odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Jelikož má Komise za program celkovou odpovědnost, měla by stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. A konečně, v souladu s čl. 4 odst. 3 SFEU nemá výkon pravomoci Unie za následek, že by členským státům bylo bráněno ve výkonu jejich pravomocí. V zájmu řádného využívání finančních prostředků Unie je však vhodné, aby Komise v co největší míře zajistila soudržnost činností prováděných v rámci programu s činnostmi členských států. (43)Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentura“) je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnostní akreditaci. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s těmito oblastmi. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za bezpečnostní akreditaci služeb státní správy a infrastruktury. Agentura by dále měla plnit úkoly, které jí svěří Komise. V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje. (44)Na základě zkušeností získaných v minulých letech v oblasti řízení, provozu a poskytování služeb souvisejících se složkami Kosmického programu Unie Galileo a EGNOS je agentura nejvhodnějším subjektem, který pod dohledem Komise plní všechny úkoly související s provozem státní infrastruktury a poskytováním služeb státní správy. Provozem státní infrastruktury a poskytováním služeb státní správy by proto měla být pověřena agentura. (45)Za účelem zajištění provozu státní infrastruktury a usnadnění poskytování služeb státní správy by mělo být agentuře umožněno svěřit prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku konkrétní činnosti jiným subjektům v rámci jejich příslušných pravomocí a za podmínek nepřímého řízení, které se vztahují na Komisi. (46)Evropská kosmická agentura (ESA) je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, včetně družicové komunikace, a je proto důležitým partnerem při provádění různých aspektů kosmické politiky Unie. V tomto ohledu by ESA měla být schopna poskytnout Komisi technické odborné znalosti, a to i pro přípravu technických aspektů programu. Za tímto účelem může být ESA pověřena vývojem a ověřováním činností v rámci programu a může podporovat hodnocení smluv uzavřených v souvislosti s prováděním programu. (47)Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi. (48)Podle článku 17 Smlouvy o EU je Komise odpovědná za řízení programů, které mohou být v souladu s pravidly stanovenými ve finančním nařízení dále delegovány na třetí strany v rámci nepřímého řízení. V této souvislosti musí Komise zajistit, aby úkoly prováděné třetími stranami při provádění programu v rámci nepřímého řízení neohrožovaly bezpečnost programu, zejména pokud jde o kontrolu utajovaných informací. Je proto třeba vyjasnit, že pokud Komise pověří ESA plněním úkolů v rámci programu, musí příslušné dohody o přiznání příspěvku zajistit, aby utajované informace vytvořené ESA byly považovány za utajované informace EU v souladu s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 a rozhodnutím Rady 2013/488/EU, vytvořené z pověření Komise. (49)Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/698. (50)Vzhledem ke specifickým odborným znalostem ESVČ a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi by ESVČ měla být Komisi nápomocna při provádění některých úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU. (51)Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, měly by být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení veškeré infrastruktury programu nebo její části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění Kosmického programu Unie. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na program. (52)Kybernetická bezpečnost infrastruktur programu, a to na zemi i ve vesmíru, je klíčem k zajištění kontinuity služeb a provozu systému. Při stanovování bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systém a jeho služby před kybernetickými útoky, včetně využívání nových technologií. (53)Po analýze rizik a hrozeb by Komise měla případně určit strukturu monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698. (54)Služby státní správy poskytované v rámci programu budou využívány státními subjekty Unie v rámci misí, které jsou důležité z hlediska bezpečnosti a ochrany. Proto by tyto služby a infrastruktura měly podléhat bezpečnostní akreditaci. (55)Je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsenzu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytné, aby technickou stránku činností v oblasti bezpečnostní akreditace prováděli odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni. (56)Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost Unie a členských států a posílit odolnost všech klíčových technologií a hodnotových řetězců. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. (57)S ohledem na význam, jaký má pro program jeho pozemní státní infrastruktura, a na dopad této infrastruktury na jeho bezpečnost by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní státní infrastruktura programu by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu, do kterého by ve vhodných případech mohla být zapojena agentura, a to na základě oblasti její působnosti. (58)Služby státní správy programu by měly být využity pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto jsou v zájmu ochrany základních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států zapotřebí opatření, která zajistí nezbytnou úroveň nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí) a která se vztahují na všechny prvky programu. To zahrnuje kosmické a pozemní technologie na úrovni složek, subsystémů a systémů, výrobní odvětví, vlastníky a provozovatele kosmických systémů a fyzické umístění pozemních složek systémů. (59)Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program přispívat k rozvoji vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, podporovat vzdělávání a odbornou přípravu a prosazovat rovné příležitosti a posílení postavení žen s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti.

(60)Vzhledem k celosvětovému pokrytí má program silný mezinárodní rozměr. Mezinárodní partneři, jejich vlády a občané budou příjemci řady služeb programu, což bude mít přínos pro mezinárodní spolupráci Unie a členských států s těmito partnery. V záležitostech týkajících se programu by Komise mohla jménem Unie a v oblasti své působnosti koordinovat činnosti na mezinárodní scéně. Zejména by Komise, pokud jde o program, hájila zájmy Unie a členských států na mezinárodních fórech, včetně zájmů v oblasti frekvencí, aniž by byly dotčeny pravomoci členských států v této oblasti. (61)Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství a další třetí země se mohou programu účastnit pouze na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 SFEU. (62)Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. (63)Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se schvalování umístění středisek patřících k pozemní státní infrastruktuře, přijímání provozních požadavků na služby státní správy, portfolia služeb státní správy, jakož i stanovení dalších požadavků na účast třetích zemí a mezinárodních organizací v programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (64)Služby státní správy by měly být v zásadě poskytovány uživatelům služeb státní správy bezplatně. Pokud Komise po analýze dospěje k závěru, že jsou kapacity nedostatečné, měla by mít možnost vypracovat cenovou politiku jako součást těchto podrobných pravidel pro poskytování služeb, aby se zabránilo narušení trhu. Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí takové cenové politiky. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (65)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění pozemního segmentu státní infrastruktury. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (66)V zájmu řádné veřejné správy a vzhledem k součinnosti mezi tímto programem a Kosmickým programem Unie, a zejména v zájmu zajištění vhodné součinnosti se složkou GOVSATCOM, by měl výbor programu zřízený v rámci nařízení (EU) 2021/696 ve složení GOVSATCOM sloužit rovněž jako výbor pro účely tohoto programu. Pro záležitosti týkající se bezpečnosti programu by měl programový výbor zasedat ve zvláštním bezpečnostním složení. (67)Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program. (68)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento program účinky. Hodnocení tohoto programu by mělo zohlednit zjištění hodnocení Kosmického programu Unie týkajícího se složky GOVSATCOM provedeného v rámci nařízení (EU) 2021/696. (69)Za účelem zajištění trvalé přiměřenosti ukazatelů pro podávání zpráv o postupu programu, jakož i rámce pro monitorování a hodnocení programu, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU v souvislosti se změnou přílohy tohoto nařízení, pokud jde o ukazatele, jakož i o doplnění tohoto nařízení o ustanovení o vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení, který může mimo jiné zohledňovat využívání konečnými uživateli a dopady na vnitřní trh. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti prováděla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby byly tyto konzultace vedeny v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (70)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko. (71)Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět 1.Tímto nařízením se zavádí Program Unie pro bezpečnou konektivitu (dále jen „program“). Stanoví se jím cíle programu a pravidla pro jeho činnosti, infrastrukturu a služby programu, jeho účastníky, rozpočet na období 2023–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla poskytování takového financování, jakož i pravidla pro provádění programu. Článek 2 Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí: (1)„kritickou infrastrukturou“ prostředky, systémy a jejich části nacházející se v členském státě, které jsou zásadní pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, zabezpečení nebo dobrých hospodářských či sociálních podmínek obyvatel a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí; (2)„evropskou kvantovou komunikační infrastrukturou (EuroQCI)“ propojená kosmická a pozemní infrastruktura, která je součástí infrastruktury programu a využívá kvantovou technologii k zajištění distribuce kryptografických klíčů; (3)„centrem složky GOVSATCOM“ centrum vymezené v čl. 2 odst. 23 nařízení (EU) 2021/696; (4) „uživatelem složky GOVSATCOM“ uživatel vymezený v čl. 2 odst. 22 nařízení (EU) 2021/696; (5)„infrastrukturou“ prostředek, systém nebo jeho část, které jsou nezbytné pro poskytování služeb programu; (6)„odvětvím „New Space““ soukromé společnosti, malé a střední podniky a začínající podniky, které vyvíjejí nové kosmické technologie a aplikace; (7)„užitečným zatížením“ zařízení nesené kosmickou lodí za účelem provádění konkrétní mise ve vesmíru; (8)„systémem bezpečné konektivity“ systém vyvinutý v souladu s tímto nařízením, který zahrnuje infrastrukturu uvedenou v článku 5 a poskytuje služby uvedené v článku 7; (9)„agenturou“ Agentura Evropské unie pro kosmický program zřízená nařízením (EU) 2021/696. Článek 3 Cíle programu 1.Obecným cílem programu je zřídit bezpečný a autonomní systém kosmické konektivity pro poskytování zaručených a odolných služeb družicové komunikace, zejména s cílem: (a)zajistit dlouhodobou dostupnost celosvětového nepřetržitého přístupu k zabezpečeným a nákladově efektivním službám družicové komunikace pro uživatele z řad státní správy v souladu s čl. 7 odst. 1 až 3, který podporuje ochranu kritických infrastruktur, sledování, vnější činnosti, řešení krizí a aplikace, jež mají zásadní význam pro hospodářství, životní prostředí, bezpečnost a obranu, a tím zvyšuje odolnost členských států; (b)umožnit poskytování komerčních služeb soukromým sektorem v souladu s čl. 7 odst. 4. 2.Program má tyto specifické cíle: (a)zlepšit odolnost komunikačních služeb Unie rozvojem, budováním a provozováním infrastruktury pro konektivitu na více oběžných drahách, která se bude průběžně přizpůsobovat vývoji poptávky po družicové komunikaci a zároveň zohlední stávající a budoucí prostředky členských států využívané v rámci složky GOVSATCOM Kosmického programu Unie zřízeného nařízením (EU) 2021/696; (b)přispět ke kybernetické odolnosti proaktivní a reaktivní obranou proti kybernetickým a elektromagnetickým hrozbám a k provozní kybernetické bezpečnosti a integrovat kosmický a související pozemní segment evropské kvantové komunikační infrastruktury, aby byl umožněn bezpečný přenos kryptografických klíčů; (c)zlepšit a rozšířit schopnosti a služby ostatních složek Kosmického programu Unie; (d)podporovat vývoj inovativních a převratných technologií, zejména využitím odvětví „New Space“, a dále

(e)umožnit další rozvoj vysokorychlostního širokopásmového připojení a bezproblémové konektivity v celé Unii, odstranit komunikační mrtvé zóny a zvýšit soudržnost napříč územím členských států a umožnit konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu mimo Unii. Článek 4 Prováděcí činnosti programu 1.Poskytování služeb státní správy uvedených v čl. 7 odst. 1 se zajistí prováděním těchto činností: (a)činností souvisejících s vývojem a ověřováním zahrnujících výstavbu a vypuštění počáteční kosmické infrastruktury a spuštění pozemní infrastruktury potřebné k poskytování služeb státní správy; (b)vývoje kosmického a souvisejícího pozemního segmentu evropské kvantové komunikační infrastruktury a jejich integrace do kosmické a pozemní infrastruktury systému bezpečné konektivity; (c)zaváděcích činností za účelem dokončení kosmické a pozemní infrastruktury potřebné k poskytování služeb státní správy; (d)činností spojených s využíváním v zájmu poskytování služeb státní správy, které zahrnují: i)provoz, údržbu, neustálé zdokonalování a ochranu kosmické a pozemní infrastruktury, včetně doplňování a řízení zastarávání; (e)rozvoje budoucích generací kosmické a pozemní infrastruktury a vývoje služeb státní správy. 2.Činnosti spojené s využíváním uvedené v odst. 1 písm. d) začínají postupně poskytnutím předběžného souboru služeb do roku 2024. Tyto služby rané fáze se zlepší postupným zaváděním kosmické a pozemní infrastruktury, což povede k plné provozuschopnosti, které má být dosaženo do roku 2027. 3.Opatření uvedená v článku 6 se provádějí po celou dobu trvání programu. Článek 5 Infrastruktura systému bezpečné konektivity 1.Infrastruktura systému bezpečné konektivity sestává ze státní a komerční infrastruktury, jak je stanoveno v odstavcích 2 a 3. 2.Státní infrastruktura systému bezpečné konektivity zahrnuje veškeré související pozemní a kosmické prostředky, které jsou nezbytné pro poskytování služeb státní správy, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1, a to včetně těchto prostředků: (a)družic nebo dílčích součástí družic; (b)kosmických a pozemních dílčích součástí zajišťujících distribuci kryptografických klíčů; (c)infrastruktury pro sledování zabezpečení infrastruktury a služeb programu; (d)infrastruktury pro poskytování služeb uživatelům z řad státní správy;

(e)infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM stanovené v článku 67 nařízení (EU) 2021/696, včetně center složky GOVSATCOM. Pro účely tohoto nařízení se právo na užívání kmitočtů nezbytných pro přenos signálů generovaných pozemními a kosmickými prostředky státní infrastruktury považuje za součást státní infrastruktury. Státní infrastruktura podporuje dodatečná užitečná zatížení, která lze použít jako součást kosmické infrastruktury složek Kosmického programu Unie uvedených v článku 3 nařízení (EU) 2021/696 za podmínek stanovených v uvedeném nařízení. 3.Komise prostřednictvím prováděcích aktů v případě potřeby stanoví v souladu s bezpečnostními požadavky a na základě otevřeného a transparentního postupu opatření nezbytná ke stanovení umístění center náležejících k pozemní státní infrastruktuře, s výjimkou center složky GOVSATCOM. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 42 odst. 2 tohoto nařízení. Umístění center složky GOVSATCOM se určí v souladu s čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696. Za účelem ochrany bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států se centra uvedená v prvním pododstavci pokud možno nacházejí na území členských států a řídí se dohodou o umístění ve formě správní dohody mezi Unií a dotčeným členským státem. Pokud není možné umístit centrum na území členských států, může Komise určit umístění takového centra na území třetí země, což je podmíněno dohodou o umístění uzavřenou mezi Unií a dotčenou třetí zemí v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. 4.Komerční infrastruktura uvedená v odstavci 1 zahrnuje veškeré kosmické a pozemní prostředky kromě těch, které jsou součástí státní infrastruktury. Komerční infrastruktura je plně financována dodavatelem uvedeným v čl. 15 odst. 2. 5.V zájmu ochrany bezpečnostních zájmů Unie jsou kosmické prostředky systému bezpečné konektivity vypouštěny poskytovatelem služeb pro vypouštění do vesmíru, který splňuje podmínky stanovené v článku 19, a to pokud možno z území členských států. Článek 6 Opatření na podporu inovativního a konkurenceschopného kosmického odvětví Unie 1.Program podporuje inovativní a konkurenceschopné kosmické odvětví Unie a stimuluje odvětví „New Space“ v Unii, a zejména iniciativy a činnosti uvedené v článku 6 nařízení (EU) 2021/696, včetně případné podpory komerčních služeb. 2.Komise přispívá k činnostem uvedeným v odstavci 1 přijetím těchto opatření: (a)stanoví kritéria pro zadávání zakázek uvedených v článku 15 zajišťující účast začínajících podniků a malých a středních podniků z celé Unie a v celém příslušném hodnotovém řetězci; (b)požaduje, aby dodavatel uvedený v čl. 15 odst. 2 předložil plán zapojení začínajících podniků a malých a středních podniků z celé Unie do činností vykonávaných v rámci zakázek uvedených v článku 15; (c)prostřednictvím zakázek uvedených v článku 15 požaduje, aby začínající podniky a malé a střední podniky byly schopny poskytovat koncovým uživatelům vlastní služby; (d)podporuje větší účast inovátorek, a v zadávací dokumentaci stanovuje cíle v oblasti rovnosti a začleňování. Kapitola II Služby Článek 7 Definice portfolia služeb

1.Poskytování služeb státní správy je zajištěno v souladu s portfoliem služeb uvedeným v odstavci 3 a v souladu s provozními požadavky stanovenými v odstavci 2. 2.Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme provozní požadavky na služby státní správy, a to v podobě technických specifikací pro případy použití týkající se zejména krizového řízení, sledování a řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických komunikačních sítí. Tyto provozní požadavky vycházejí z podrobné analýzy požadavků uživatelů programu, zohledňují požadavky vyplývající ze stávajících uživatelských zařízení a sítí a provozní požadavky na služby složky GOVSATCOM podle čl. 63 odst. 2 nařízení o kosmickém programu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 42 odst. 2. 3.Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb státní správy v podobě seznamu služeb a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tyto prováděcí akty vycházejí z provozních požadavků uvedených v odstavci 2 tohoto článku a z použitelných bezpečnostních požadavků uvedených v čl. 27 odst. 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 42 odst. 2. 4.Poskytování komerčních služeb je financováno dodavatelem uvedeným v čl. 15 odst. 2. Podmínky pro poskytování komerčních služeb jsou stanoveny v zakázkách podle článku 15. Je v nich zejména upřesněno, jak bude Komise posuzovat a schvalovat poskytování komerčních služeb, aby zajistila, že budou chráněny základní zájmy Unie a obecné a specifické cíle programu uvedené v článku 3. Zahrnují rovněž přiměřené záruky, které zabrání narušení hospodářské soutěže poskytováním komerčních služeb, zabrání jakémukoli střetu zájmů, nepřípustné diskriminaci a jakýmkoli jiným skrytým nepřímým výhodám pro dodavatele podle čl. 15 odst. 2. Tyto záruky mohou zahrnovat povinnost vést oddělené účetnictví pro poskytování služeb státní správy a pro poskytování komerčních služeb, včetně zřízení subjektu, který je strukturálně a právně oddělen od vertikálně integrovaného provozovatele služeb státní správy, a poskytování otevřeného, spravedlivého a nediskriminačního přístupu k infrastruktuře nezbytné pro komerční služby. Článek 8 Služby státní správy 1.Účastníkům programu uvedeným v čl. 9 odst. 1, 2 a 3 se poskytují služby státní správy. 2.Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů podrobná pravidla pro poskytování služeb státní správy s přihlédnutím k článku 66 nařízení o kosmickém programu a očekávané poptávce po různých případech použití, dynamickému přidělování zdrojů a stanovení priorit služeb státní správy podle relevance a naléhavosti potřeb uživatelů a případně nákladové efektivnosti. 3.Přístup k službám státní správy je pro uživatele bezplatný. 4.Odchylně od odstavce 3 může Komise v řádně odůvodněných a výjimečných případech prostřednictvím prováděcích aktů stanovit cenovou politiku. Stanovením této cenové politiky Komise zajistí, aby poskytování služeb státní správy nenarušovalo hospodářskou soutěž, aby nedošlo k nedostatku služeb státní správy a aby stanovená cena nevedla k nadměrné náhradě pro příjemce. 5.Prováděcí akty uvedené v odstavcích 2 a 4 tohoto článku se přijímají přezkumným postupem podle čl. 42 odst. 2. 6.Poskytování služeb státní správy uživatelům oprávněným týmž účastníkem programu určuje a provádí tento účastník programu. Článek 9 Účastníci programu a příslušné orgány 1.Členské státy, Rada, Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) jsou účastníky programu, pokud opravňují uživatele služeb státní správy. 2.Agentury a subjekty Unie se mohou stát účastníky programu pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a v souladu s podrobnými pravidly stanovenými správní dohodou uzavřenou mezi dotčenou agenturou a orgánem Unie provádějícím dozor nad ní. 3.Třetí země a mezinárodní organizace se mohou stát účastníky programu v souladu s článkem 36. 4.Každý účastník programu určí jeden příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu. Tento požadavek se považuje za dodržený účastníky programu, pokud splňují tato kritéria:

(a)jsou rovněž účastníky GOVSATCOM ve smyslu článku 68 nařízení (EU) 2021/696 a dále (b)určily příslušný orgán v souladu s čl. 68 odst. 4 nařízení 2021/696. 5.Příslušný orgán pro bezpečnou konektivitu uvedený v odstavci 4 zajistí, aby: (a)používání služeb bylo v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky; (b)byla určena a spravována přístupová práva k službám státní správy; (c)uživatelská zařízení nezbytná k využívání služeb státní správy a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s platnými bezpečnostními požadavky; (d)bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby tohoto programu. Článek 10 Uživatelé služeb státní správy 1.Jako uživatelé služeb státní správy mohou být oprávněny tyto subjekty: (a)orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné moci; (b)fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a) tohoto odstavce a pod jeho kontrolou. 2.Uživatelé služeb státní správy uvedení v odstavci 1 jsou řádně oprávněni účastníky programu uvedenými v článku 9 využívat služby státní správy a splňují obecné bezpečnostní požadavky uvedené v čl. 27 odst. 2. Kapitola III Rozpočtový příspěvek a mechanismy Článek 11 Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění programu na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 a pro krytí souvisejících rizik, činí 1,600 miliardy EUR v běžných cenách. Orientační rozdělení částky z víceletého finančního rámce na období 2021–2027 je následující:

–950 milionů EUR z okruhu 1, –500 milionů EUR z okruhu 5, –150 milionů EUR z okruhu 6. 2.Program je doplněn finančními prostředky vynakládanými v rámci programu Horizont Evropa, Kosmického programu Unie a Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) v maximální orientační výši 0,430 miliardy EUR, 0,220 miliardy EUR a 0,150 miliardy EUR. Toto financování je vynakládáno v souladu s nařízením (EU) 2021/695, nařízením (EU) 2021/696 a nařízením (EU) 2021/947. 3.Částky uvedené v odstavci 1 lze použít k pokrytí všech činností, které jsou potřebné k plnění cílů uvedených v článku 3. Uvedené výdaje mohou dále zahrnovat: (a)studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu; (b)informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie; (c)sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti, prováděná Komisí; (d)technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií. 4.Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jedno rozpočtové období mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let. Článek 12 Kumulativní a alternativní financování Na opatření, na něž byl získán příspěvek v rámci tohoto programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, včetně fondů se sdíleným řízením, pokud příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na opatření se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. Článek 13 Příspěvky na program 1.Programu mohou poskytnout dodatečné finanční příspěvky nebo věcná plnění: (a)agentury a subjekty Unie; (b)členské státy; (c)třetí země účastnící se programu; (d)Evropská kosmická agentura (ESA) nebo jiné mezinárodní organizace v souladu s příslušnými dohodami.

2.Dodatečný finanční příspěvek podle odstavce 1 tohoto článku a příjmy podle čl. 8 odst. 4 představují vnější účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (dále jen „finanční nařízení“). Článek 14 Provádění a formy financování z prostředků Unie 1.Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení. 2.Program může poskytovat finanční prostředky kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. Kapitola IV Provádění programu Článek 15 Prováděcí model 1.Činnosti stanovené v článku 4 tohoto nařízení se provádějí prostřednictvím zakázek zadávaných v souladu s finančním nařízením a zásadami zadávání veřejných zakázek podle článku 17 tohoto nařízení. 2.Úlohy, odpovědnost, finanční plány a rozdělení rizik mezi Unii a dodavatele při jejich provádění se stanoví v zakázkách, které mohou mít podobu koncese, zakázky na dodávky, služby nebo stavební práce nebo smíšené zakázky, s přihlédnutím k režimu vlastnictví podle článku 16 a financování programu podle kapitoly III. 3.Zakázky uvedené v tomto článku se zadávají v rámci přímého a nepřímého řízení a mohou mít formu interinstitucionálního zadávání veřejných zakázek podle čl. 165 odst. 1 finančního nařízení mezi Komisí a agenturou, přičemž Komise se ujme úlohy hlavního veřejného zadavatele. 4.Má-li zadávací řízení uvedené v odstavci 2 formu koncese a uvedené řízení nevede k jejímu uzavření, restrukturuje Komise veřejnou zakázku a uplatní zakázku na dodávky, služby nebo stavební práce, pokud je to vhodné pro optimální provádění programu. 5.Zadávací řízení na zakázky uvedené v tomto článku mohou mít případně rovněž podobu společných zadávacích řízení s členskými státy podle čl. 165 odst. 2 finančního nařízení. 6.Zakázky podle tohoto článku zahrnují přiměřené záruky, aby se zabránilo nadměrné náhradě pro dodavatele, narušení hospodářské soutěže, střetu zájmů, nepřípustné diskriminaci a jakýmkoli jiným skrytým nepřímým výhodám. V souladu s čl. 7 odst. 4 obsahují ustanovení o postupu posuzování a schvalování komerčních služeb poskytovaných dodavatelem s cílem zajistit ochranu základního zájmu Unie a cílů programu. 7.Zakázky uvedené v tomto článku obsahují ustanovení o zřízení systému kompenzace emisí CO2 vznikajících při vypuštění infrastruktury uvedené v článku 5. Článek 16 Vlastnictví a využívání prostředků 1.Unie je vlastníkem veškerých hmotných a nehmotných prostředků stanovených v článku 5, které jsou součástí státní infrastruktury. V tomto smyslu Komise zajistí, aby smlouvy, dohody a další ujednání vztahující se na činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků, obsahovaly ustanovení zajišťující, že dané prostředky jsou ve vlastnictví Unie. Komise zejména zajistí, aby Unie měla tato práva:

(a)právo na užívání kmitočtů potřebných pro přenos signálů generovaných programem v souladu s platnými právními a správními předpisy a příslušnými licenčními smlouvami a žádostmi podanými členskými státy, které zůstávají jejich majetkem; (b)právo upřednostnit poskytování služeb státní správy před komerčními službami v souladu s podmínkami stanovenými v zakázkách uvedených v článku 15 a s ohledem na uživatele služeb státní správy uvedených v čl. 10 odst. 1. 2.Odchylně od odstavce 1 Komise usiluje o uzavření smluv, dohod nebo jiných ujednání se třetími stranami, pokud jde o: (a)dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům, které jsou součástí infrastruktury programu; (b)nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k provádění programu. 3.Pokud tyto prostředky uvedené v odstavci 1 a 2 sestávají z práv duševního vlastnictví, Komise spravuje tato práva co nejúčinněji a přihlíží přitom k: (a)potřebě chránit a zhodnocovat prostředky; (b)oprávněným zájmům všech dotčených stran; (c)potřebě zajistit konkurenceschopné a dobře fungující trhy a vyvíjet nové technologie; (d)potřebě kontinuity služeb poskytovaných programem. 4.Komise zejména zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a jiná ujednání obsahovaly možnost převést tato práva duševního vlastnictví na třetí strany nebo udělit licenci k těmto právům třetím stranám, včetně původce duševního vlastnictví, a aby uvedené třetí strany mohly těchto práv volně požívat, pokud to bude nutné pro plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení. Článek 17 Zásady zadávání zakázek 1.Zadávání veřejných zakázek v rámci programu se provádí v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými ve finančním nařízení. 2.V průběhu zadávacího řízení pro účely programu jedná veřejný zadavatel v souladu s těmito zásadami, které doplňují zásady stanovené ve finančním nařízení a jejichž cílem je: (a)prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky; (b)zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž v nabídkovém řízení při současném zohlednění cílů technologické nezávislosti a kontinuity služeb; (c)dodržovat zásady otevřeného přístupu a hospodářské soutěže prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče; (d)chránit bezpečnost a veřejný zájem Unie a jejích členských států, a to i posilováním autonomie Unie, zejména z technologického hlediska; (e)splňovat požadavky na bezpečnost základní infrastruktury programu a přispívat k ochraně zásadních bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států;

(f)odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, kdykoli je to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad všemi složkami programu a jejich výdaji a harmonogramy; (g)podporovat kontinuitu služeb a spolehlivost; (h)splňovat environmentální kritéria; (i)zajistit účinné prosazování rovných příležitostí pro všechny a začleňovat hledisko rovnosti žen a mužů a genderový rozměr a zaměřit se na řešení příčin genderové nerovnováhy. Zvláštní pozornost je věnována zajištění vyváženého zastoupení žen a mužů v hodnoticích panelech. Článek 18 Subdodavatelé 1.Aby veřejný zadavatel podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky a jejich přeshraniční účast a aby nabídl co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně autonomie Unie, požaduje po uchazeči, aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nejsou přidruženy ke skupině uchazeče. 2.Uchazeč odůvodní jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1. Článek 19 Podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie Na udělovací řízení uskutečněná při provádění programu se použijí podmínky způsobilosti a účasti, je-li to nezbytné a vhodné pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti operačních systémů Unie, jak je stanoveno v článku 24 nařízení (EU) 2021/696, s přihlédnutím k cíli podporovat strategickou autonomii Unie, zejména pokud jde o technologie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci, při současném zachování otevřené ekonomiky. Článek 20 Ochrana finančních zájmů Unie Účastní-li se třetí země programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013. Kapitola V Správa programu Článek 21 Zásady správy Správa programu je založena na těchto zásadách:

(a)jasné rozdělení úkolů a povinností mezi subjekty zapojenými do provádění programu; (b)vhodnost řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám programu a případných opatření; (c)pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v rámci jejich příslušné úlohy a úkolů podle tohoto nařízení; (d)transparentní a nákladově efektivní řízení; (e)nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně ochrany před příslušnými hrozbami; (f)systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných programem a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje; (g)neustálé úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování. Článek 22 Úloha členských států 1.Členské státy přispívají svými odbornými schopnostmi, know-how a pomocí, zejména v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, nebo, je-li to vhodné a možné, tím, že Unii poskytují údaje, informace, služby a infrastrukturu, které mají k dispozici nebo které se nacházejí na jejich území. 2.Členské státy případně zajistí soudržnost a doplňkovost programu a svých plánů pro oživení a odolnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241. 3.Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu, a to i přispíváním k vhodnému zajištění a ochraně kmitočtů potřebných pro tento program. 4.Členské státy a Komise mohou spolupracovat s cílem rozšířit využívání služeb poskytovaných programem. 5.V oblasti bezpečnosti členské státy vykonávají úkoly uvedené v článku 42 nařízení (EU) 2021/696. 6.Členské státy zajistí své provozní potřeby pro služby státní správy. Článek 23 Úloha Komise 1.Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a rozvoj programu v souladu s požadavky uživatelů a dohlíží na jeho provádění, aniž jsou dotčeny jiné politiky Unie. 2.Komise zajistí jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů. Komise rovněž zajistí, aby všechny pověřené subjekty zapojené do provádění programu chránily zájmy Unie, zaručily řádnou správu finančních prostředků Unie a dodržovaly finanční nařízení a toto nařízení. 3.Komise zadává, uděluje a podepisuje zakázky uvedené v článku 15 v souladu s finančním nařízením.

4.Komise může svěřit úkoly týkající se programu agentuře a ESA v rámci nepřímého řízení v souladu s jejich příslušnými úlohami a povinnostmi stanovenými v článcích 24 a 25. Aby se usnadnilo dosažení cílů podle článku 3 a pod