Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007 /* SEK/2005/0440 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.4.2005 SEK(2005) 440 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že zúčastněné členské státy, tj. státy, které přijaly jednotnou měnu, jsou povinny předkládat Radě a Komisi stabilizační programy. Podle článku 5 uvedeného nařízení má Rada za úkol všechny stabilizační programy přezkoumat, a to na základě hodnocení vypracovaného Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Požaduje se, aby Rada na základě doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem a po prostudování programu zaujala své stanovisko. Podle uvedeného nařízení jsou členské státy povinny předkládat každoročně aktualizovaná znění svých stabilizačních programů, která Rada může také přezkoumat podle stejných postupů. Vzhledem k celkovému schodku veřejných financí ve výši 3,2 % HDP a k míře dluhu ve výši 103,0 % HDP za rok 2003 Rada rozhodla, že Řecko vykázalo dne 5. července 2004 nadměrný schodek, a doporučila, aby nadměrný schodek byl napraven nejpozději do roku 2005. Dne 18. ledna 2005 Rada rozhodla, že Řecko nepřijalo účinná opatření v reakci na tato doporučení. Dne 17. února 2005 Rada také na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 9 vyzvala Řecko, aby přijalo opatření ke snížení schodku pod limit 3 % HDP nejpozději do roku 2006. Řecké orgány byly také požádány, aby zjistily a kontrolovaly další faktory (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a aby zlepšily sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích. První stabilizační program Řecka na období 2000–2004 byl předložen dne 19. června 2000 a Rada jej posoudila dne 12. února 2001. Každý další rok bylo předloženo aktualizované znění programu. Řecko předložilo svůj aktualizovaný stabilizační program na období 2004–2007 dne 17. prosince 2004. Komise jej neposoudila. Revize aktualizovaného stabilizačního programu byla předložena dne 21. března 2005. Soubor daňových opatření včetně dodatečných opatření byl zveřejněn dne 29. března. Útvary Komise provedly technické vyhodnocení této aktualizace na základě výsledků vlastních hospodářských odhadů z jara roku 2005 a s přihlédnutím ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodě posuzování potenciálních výstupů cyklicky očištěného salda, k doporučením uvedeným v hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003–2005 a k zásadám stanoveným ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Toto hodnocení opravňuje k následujícím závěrům: - Revidovaný a aktualizovaný stabilizační program Řecka byl předložen 21. března 2005 a zahrnuje období let 2004 až 2007. Aby se podpořilo provádění revidovaného programu včetně veřejného závazku snížit cílový schodek pod hranici 3 % HDP v návrhu rozpočtu na rok 2006, cíle programu přihlížejí k rozpočtovému dopadu souboru daňových opatření zveřejněného vládou dne 29. března. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Program se podrobně nezabývá opatřeními k dosažení cílů vymezených na rok 2007. Vývoj cen je uváděn s pomocí deflátoru výdajů na konečnou spotřebu, a nikoliv s pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen. Co se týče základních vnějších předpokladů program neobsahuje údaje ani o růstu světového HDP (bez HDP EU) ani o růstu příslušných zahraničních trhů, jak požaduje kodex chování. - V programu se uvažuje o třech různých makroekonomických scénářích. Takzvaný základní scénář se ve své podstatě shoduje s makroekonomickým rámcem stanoveným v rozpočtu na rok 2005. Je příliš optimistický, protože předpokládá, že řecké hospodářství dokáže zachovat ekonomický impuls z období 2004 daný vysokou domácí poptávkou. Tento scénář se jednoznačně pohybuje mimo aktuální odhady. Ve druhém, poněkud střízlivějším scénáři, který odpovídá už aktualizovanému odhadu útvarů Komise z podzimu roku 2004, se růst HDP odhaduje na 3,3 % během programu. A konečně ve třetím scénáři se růst reálného HDP odhaduje na 2,9 % v roce 2005 a v letech 2006 a 2007 s nepatrným zrychlením na 3 %, což je ve své podstatě vyjádřením odhadu útvarů Komise z jara roku 2005. Podle posledních dostupných informací by proto tento třetí scénář měl být považován za nejpravděpodobnější a mělo by se z něj vycházet při hodnocení programu. Z údajů obsažených ve scénáři vyplývá, že míra růstu potenciálního výstupu bude během programu postupně klesat z přibližně 3,3 % v roce 2005 na 3 % v roce 2007, což také celkově odpovídá předpokladům vyvozeným z odhadu útvarů Komise z jara roku 2005. Zpomalení růstu vyplývá z celkové produktivity (total factor productivity). Poměrně velký kladný rozdíl mezi potenciálním a skutečným výstupem zaznamenaným v roce 2004 se má do roku 2007 nepatrně snížit. - Podle zprávy z března roku 2005 o výši schodku a zadlužení předložené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 (dále jen oznámení o PNS) se předpokládá, že saldo veřejných financí vykáže schodek ve výši 6,1 % HDP (6,0 % HDP podle definice ESA95, tj. bez toků souvisejících se swapovými operacemi). Tento schodek je o 0,8 procentních bodů vyšší než 5,3 % HDP, které řecká vláda odhadla v oznámení o PNS ze září roku 2004. V oznámení o PNS z března roku 2005 je zachycen další pokles, který kromě nárůstu plateb úroků o 0,3 procentní body HDP zahrnuje daňové výpadky a překročení výdajů v hodnotě dalšího půl procentního bodu HDP vedle těch poklesů, jež odhalilo už oznámení o PNS ze září roku 2004. Dne 18. března 2004 Eurostat nepotvrdil čísla vyjadřující schodek v Řecku pro nedůsledné vedení záznamů o tocích mezi Řeckem a rozpočtem EU. Eurostat také vzal na vědomí, že výdaje ve zdravotnictví a výdaje na organizaci olympijských her v minulých letech dosud nejsou uzavřeny. Proto je možné, že čísla vykazující schodek v rozpočtu veřejných financích v roce 2004 a v předešlých letech budou muset být revidována směrem vzhůru. - Referenční scénář použitý při hodnocení programu sleduje cíl snížit nominální schodek veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programu, tj. z výsledných 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007. Fiskální úpravy jsou zahájeny a soustředěny do roku 2005 a poněkud méně do roku 2006, zatímco v roce 2007 se úpravy rovnají pouze 0,5 procentních bodů HDP. V souladu s rozhodnutím Rady podle čl. 104 odst. 9 je cílem strategie snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006. Za účelem splnění cílů se program opírá o kombinaci opatření k navýšení příjmů a omezení výdajů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům. Podle odhadů se primární saldo změní ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005 a vzroste až na 3,3 % HDP na konci období. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v programu, klesne schodek očištěný o cyklické vlivy ze 7,0 % HDP v roce 2004 na 4,4 % HDP v roce 2005, na 3,5 % HDP v roce 2006 a 3 % v roce 2007. - Cíle referenčního scénáře ohledně schodku jsou nižší než cíle předpokládané v odhadu útvarů Komise z jara roku 2005, který předvídá schodek 4,5 % HDP v roce 2005 a 4,4 % HDP v roce 2006. Značná část rozdílu se vysvětluje dopadem na rozpočet v roce 2005 a dodatečnými fiskálními opatřeními, která se musí provést v roce 2005, a jejichž účinky se projeví v roce 2006. Tyto skutečnosti byly oznámeny po závěrečném termínu pro vypracování odhadu Komise a činí přibližně 0,5 procentních bodů HDP v roce 2005 a 0,9 procentních bodů HDP v roce 2006. Kromě toho je ohrožen rozpočtový výhled na rok 2005 a na další roky jak na straně příjmu, tak na straně výdajů. Především jsou pravděpodobně nadhodnoceny předpoklady ohledně příspěvků na sociální zabezpečení, zatímco spotřeba veřejného sektoru, zejména zdravotnictví a mezd ve veřejném sektoru, může být podhodnocena. Z tohoto důvodu řecké orgány zřejmě budou muset kromě dodatečných opatření již oznámených na rok 2005 provést i dodatečná opatření v roce 2006, jak se zavázaly v oznámení ze dne 29. března, aby schodek snížily účinným způsobem pod limit 3 %. Podle odhadů útvarů Komise se schodek očištěný o cyklické vlivy v letech 2005 a 2006 bude pohybovat nad 5 %. Schodek zůstane nad 3 % HDP dokonce i po zohlednění dodatečných opatření přijatých v březnu. Rozpočtová situace uvedená v programu tedy nemá dostatečné rezervy k tomu, aby referenční hodnota 3 % HDP nebyla narušena běžnými cyklickými výkyvy, ani neplní střednědobý cíl zakotvený v Paktu o stabilitě a růstu, který vymezuje vyrovnaný stav rozpočtu nebo rozpočtový přebytek po dobu trvání programu. - Podle odhadu klesne poměr dluhu z 110,5 % HDP v roce 2004, jen na 109,5 % v roce 2005, a pak na 107,2 % v roce 2006 a na 104,7 % v roce 2007. Rostoucí primární přebytek a vysoký nominální růst HDP budou příčinou snížování dluhu. Rychlejší pokles dluhu brzdí značné úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami zvyšujícími dluh, které podle očekávání budou i nadále významné navzdory plánovaným výnosům z privatizace, přestože ve srovnání s rokem 2004 klesnou. Program popisuje podrobně operace, které se skrývají za úpravami mezi stavovými a tokovými veličinami v roce 2004. Proto se zdá, že byl učiněn jistý pokrok při určení zdrojů úprav mezi stavovými a tokovými veličinami. Program ale neinformuje o původu předpokládaných úprav mezi stavovými a tokovými veličinami během období 2005–2007. Vzhledem k výše uvedenému nebezpečí, kterému jsou vystaveny rozpočtové cíle, by vývoj poměru dluhu mohl být méně příznivý, než se předpokládá. - Program zkoumá vládní program strukturální reformy, který je zaměřen na nové uspořádání veřejných výdajů ve prospěch produktivnějšího využití. Rovněž navrhuje opatření ke snížení nákladů při zahájení podnikatelské činnosti a k ještě většímu otevření trhů hospodářské soutěži, zejména v síťových odvětvích. V oblasti zdravotnictví vláda připravuje reformu zaměřenou na zajištění finanční udržitelnosti a na některé slabiny systému. Program se nicméně nezabývá příliš podrobně příslušnými opatřeními a plány týkající se dalekosáhlé reformy se stále nachází jen v počátečním stádiu. U restrukturalizace výdajů rozpočet na rok 2005 předpokládá nominální snížení výdajů na konečnou spotřebu o více než 16 %. Tyto škrty ve výdajích se jeví poněkud optimisticky, protože ovlivňují určité rozpočtové položky (mzdy, sociální transfery), jejichž vývojové tendence vždy projevovaly vysokou odolnost vůči opatřením na omezení výdajů. - Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Řecka je zřejmě vážně ohrožena. Toto stanovisko se rovněž opírá o významné rozpočtové výdaje dané stárnutím obyvatelstva. Předpokládaný značný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva vede k závěru, že jsou nezbytná dodatečná opatření ke kontrole veřejných výdajů na důchody včetně důsledného provádění schválených reformních opatření. Strategie nastíněná v programu vychází zejména z provádění uzákoněných důchodových reforem a z nezbytné konsolidace veřejných financí ve střednědobém výhledu. Přestože podle předpokladu měl hrubý poměr dluhu k HDP klesnout, během programu se stále pohybuje nad 100 % HPD. I kdyby během programu byla plánovaná konsolidace rozpočtu naplněna, vznikne v souvislosti s udržitelností značná mezera, která upozorňuje na potřebu široce pojatého přístupu při zajišťování udržitelnosti veřejných financí. Z uvedeného vyplývá, že strategie založená výlučně na fiskální konsolidaci pravděpodobně není proveditelná. - Z celkového pohledu se hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí zaměřenými na jednotlivé země. Program však nepopisuje dostatečně účinný postup k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu nebo rozpočtového přebytku. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v referenčním scénáři, schodek očištěný o cyklické vlivy zůstane nad 3 % HDP během programu, přestože má podle odhadů během programu klesat ročně o 0,5 % HDP. V oznámení Rady Řecku ze dne 17. února podle čl. 104 odst. 9 Komise[4] nicméně dospěla k závěru, že tato rozpočtová strategie odpovídá doporučením Rady uvedeným v oznámení a že v současné době není třeba provádět žádné další kroky ve věci nadměrného rozpočtu. Na základě zprávy předložené řeckými orgány v říjnu, jak se předpokládá v rozhodnutí Rady, bude provedeno nové hodnocení podle těchto doporučení. - Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by bylo vhodné, aby Řecko (i) provedlo nezbytná trvalá opatření, která povedou k nápravě nadměrného schodku nejpozději v roce 2006 (ii) snížilo schodek očištěný o cyklické vlivy nejméně o 0,5 % od roku 2007, a sice nejlépe zvládnutím primárních výdajů, což ze střednědobého hlediska povede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu nebo k rozpočtovému přebytku, (iii) zesílilo úsilí vyvinuté ke zjištění a kontrole dalších faktorů (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a sice proto, aby se zajistilo snížení hrubé míry dluhu veřejných financí s cílem rychleji se přiblížit referenční hodnotě, (iv) zvládlo veřejné výdaje na důchody a rozhodným způsobem provádělo schválené reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí a (v) ve spolupráci s Eurostatem zlepšilo sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích, a sice posílením mechanismů, které zajišťují rychlé a správné poskytování těchto údajů. Na základě tohoto hodnocení Komise přijala přiložené doporučení pro stanovisko Rady k revidovanému a aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka a postupuje je Radě. - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Řecka na období 2004–2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne 12. dubna 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Řecka na období 2004–2007. Program částečně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Program se podrobně nezabývá opatřeními k dosažení cílů vymezených na rok 2007. Vývoj cen je uváděn s pomocí deflátoru výdajů na konečnou spotřebu, a nikoliv s pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen. Co se týče základních vnějších předpokladů program neobsahuje údaje ani o růstu světového HDP (bez HDP EU) ani o růstu příslušných zahraničních trhů, jak požaduje kodex chování. Proto se Řecko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky kladenými na tyto údaje. 2. V programu se uvažuje o třech různých makroekonomických scénářích. Podle dostupných aktuálních informací obsažených v jarním odhadu útvarů Komise se při hodnocení programu odkazuje na druhý alternativní scénář, protože zřejmě přihlíží k pravděpodobným makroekonomickým předpokladům, a nikoliv na základní scénář. V referenčním scénáři, použitém při hodnocení programu, se navrhuje růst reálného HDP na 2,9 % v roce 2005 a nepatrné zrychlení na 3 % v letech 2006 a 2007. Očekává se, že potenciální růst výkonnosti bude během programu postupně klesat z přibližně 3,3 % v roce 2005 na 3 % v roce 2007, zatímco relativně velký kladný rozdíl mezi potenciálním a skutečným výstupem zaznamenaným v roce 2004 se nepatrně sníží do roku 2007. 3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Řecko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila ho napravit nejpozději do roku 2005. Dne 18. ledna 2005 Rada rozhodla, že Řecko nepřijalo účinná opatření v reakci na tato doporučení. Dne 17. února 2005 Rada podle čl. 104 odst. 9 rozhodla oznámit Řecku, aby přijalo opatření ke snížení schodku pod hranici 3 % HDP nejpozději do roku 2006. Řecké orgány byly také požádány, aby zjistily a kontrolovaly další faktory (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně schodku, a aby zlepšily sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích. 4. Podle oznámení o PNS z března roku 2005 se schodek salda veřejných financí z roku 2004 odhaduje na 6,1 % HDP. Tento schodek je o 0,8 procentních bodů vyšší než odhad řecké vlády z podzimu roku 2004 5,3 % HDP, tedy z doby vypracování oznámení o PNS ze září roku 2004, a přihlíží k dalším daňovým výpadkům a překročením výdajů v hodnotě půl procentního bodu HDP. Dne 18. března 2005 Eurostat rozhodl, že nepotvrdí čísla vykazující schodek v Řecku, a uvedl, že statistické údaje ohledně schodku veřejných financí v roce 2004 a v předešlých letech budou pravděpodobně muset být revidovány směrem vzhůru kvůli některým závažným nesrovnalostem. 5. V souladu s rozhodnutím Rady podle čl. 104 odst. 9 se rozpočtová strategie řecké vlády zaměřuje na snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006 kombinací opatření k navýšení příjmů a omezení výdajů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům. Kromě opatření obsažených v rozpočtu na rok 2005 řecká vláda za tímto účelem přijala soubor daňových opatření na rok 2005 s přetrvávajícími účinky v pozdějších letech. Referenční scénář si klade za cíl snížit nominální schodek rozpočtu veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programu, a to z 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007. Podle odhadů se primární saldo podstatně zlepší ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005 a vzroste až na 3,3 % HDP na konci období. 6. Nebezpečí spočívá v tom, že saldo rozpočtu v roce 2005 a v následujících letech může být horší, než je v programu. Zejména prognózy pro vývojové trendy v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení a výdajů na spotřebu veřejného sektoru byly zřejmě optimistické, zatímco předpokládané úpravy nejsou naznačeny dostatečným způsobem především v pozdějších letech programu. Kromě toho program nepředpokládá žádná opatření k vyrovnání možných účinků, které se projeví v nových statistických úpravách za rok 2004 a za předchozí roky. Řecké orgány oznámily, že kromě opatření přijatých v roce 2005 jsou připraveny provádět dodatečná opatření v roce 2006, aby schodek snížily účinným způsobem pod referenční hodnotu 3 % v roce 2006, jak to požaduje Rada. Rozpočtová situace uvedená v programu tedy nemá dostatečné rezervy k tomu, aby referenční hodnota 3 % HDP nebyla narušena běžnými cyklickými výkyvy, ani neplní střednědobý cíl zakotvený v Paktu o stabilitě a růstu, který vymezuje vyrovnaný stav rozpočtu nebo rozpočtový přebytek po dobu trvání programu. 7. Podle odhadu klesne poměr dluhu z 110,5 % HDP v roce 2004, na jen 109,5 % v roce 2005, a pak na 107,2 % v roce 2006 a na 104,7 % v roce 2007. Rychlejší snižování dluhu brzdí značné úpravy mezi stavovými a tokovými veličinami zvyšujícími dluh, které podle očekávání budou i nadále značné navzdory plánovaným výnosům z privatizace, přestože ve srovnání s rokem 2004 klesnou. Vzhledem k výše uvedenému nebezpečí, kterému jsou vystaveny rozpočtové cíle, by vývoj poměru dluhu mohl být méně příznivý, než se předpokládá. 8. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Řecku je zřejmě vážně ohrožena. Toto stanovisko se rovněž opírá o významné rozpočtové výdaje dané stárnutím obyvatelstva. Značný nárůst předpokládaný ve výdajích souvisejících se stárnutím obyvatelstva vede k závěru, že jsou nezbytná dodatečná opatření ke kontrole veřejných výdajů na důchody včetně důsledného provádění schválených reformních opatření. 9. Hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu se částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí v jednotlivých zemích. Program především nepopisuje dostatečně účinný postup k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu nebo rozpočtového přebytku. Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metody, která se použila pro údaje v programu, schodek očištěný o cyklické vlivy zůstane nad 3 % HDP během programu, přestože má podle odhadů během programu klesat o 0,5 % HDP ročně. Nicméně s přihlédnutím ke krokům učiněným k nápravě fiskálních nevyrovnaností odpovídá tato rozpočtová strategie doporučením Rady uvedeným v oznámení Rady ze dne 17. února určeném Řecku podle čl. 104 odst. 9 a v současné době není třeba provádět žádné další kroky ve věci nadměrného rozpočtu. Na základě zprávy předložené řeckými orgány v říjnu, jak se předpokládá v oznámení Rady, bude provedeno nové hodnocení podle těchto doporučení. *** Rada na základě výše uvedeného zastává stanovisko, že by Řecko mělo: - provést nezbytná trvalá opatření, která povedou k nápravě nadměrného schodku nejpozději v roce 2006, - snížit schodek očištěný o cyklické vlivy nejméně o 0,5 % od roku 2007, a sice nejlépe zvládnutím primárních výdajů, což ze střednědobého hlediska povede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu nebo k rozpočtovému přebytku, - zesílit úsilí ke zjištění a kontrole dalších faktorů (mimo čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně dluhu, s cílem zajistit snížení hrubé míry dluhu veřejných financí a přiblížit se tak rychleji referenční hodnotě, - zvládnout veřejné výdaje na důchody a rozhodným způsobem provádět schválené reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí, - zlepšit sběr a zpracovávání statistických údajů o veřejných financích ve spolupráci s Eurostatem, a sice posílením mechanismů, které zajišťují rychlé a správné poskytování těchto údajů. Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný HDP (změna v %) | SP březen 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | KOM březen 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 | SP prosinec 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | neuvedeno | Inflace podle HISP(%) | SP březen 2005 | 3,0 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | KOM březen 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 | SP prosinec 2003 | 3,0 | 2,8 | 2.6 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (v % HDP)(*) | SP březen 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | KOM březen 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 | SP prosinec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuvedeno | Primární saldo (v % HDP)(*) | SP březen 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | KOM březen 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 | SP prosinec 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | neuvedeno | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP)(*) | SP březen 2005(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 | KOM březen 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 | SP prosinec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuvedeno | Hrubý veřejný dluh (v % HDP) | SP březen 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | KOM březen 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 | SP prosinec 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | neuvedeno | Poznámka: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů získaných v programu. (*) Prognózy Komise nepřihlížejí k opatřením oznámeným dne 29. března. Prameny: Revidovaný a aktualizovaný stabilizační program z března roku 2005 (SP); hospodářské odhady útvarů Komise z jara roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, schválené Radou ECOFIN dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Sdělení Komise k „opatřením učiněným Řeckem v reakci na oznámení Rady podle čl. 104 odst. 9 Smlouvy ke snížení schodku, která se považují za nezbytná pro nápravu situace při nadměrném schodku (SEK(2005) 443 ze dne 6.4.2005)“. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.