Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa /* KOM/2011/0785 v konečném znění - 2011/0370 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 29. června 2011 přijala Komise návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020, který se týká rozpočtu pro splnění strategie Evropa 2020. Ve svém návrhu se Komise rozhodla, že podpora kulturních a tvůrčích odvětví by měla zůstat základním prvkem příštího finančního balíčku, a navrhla jediný rámcový program „Tvůrčí Evropa“, do kterého budou sloučeny stávající programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a který zahrnuje novou finanční facilitu zlepšující přístup k financování malým a středním podnikům (dále jen „MSP“) a organizacím v kulturních a tvůrčích odvětvích. Tento přístup uznává důležitý příspěvek těchto odvětví, která v roce 2008 představovala 4,5 % celkového evropského HDP a na která připadalo přibližně 3,8 % pracovní síly[1], k zaměstnanosti a růstu. Vedle přímého příspěvku k HDP mají také vedlejší efekt na jiná odvětví hospodářství, jako je cestovní ruch a poskytování obsahu pro informační a komunikační technologie (dále jen „IKT“). V širším smyslu bude tvořivost hrát zásadní úlohu v moderním vzdělávání. Bude hybnou silou inovace, podnikání a inteligentního a udržitelného růstu a bude přispívat k sociálnímu začleňování. Členské státy podporují řadu kulturních iniciativ, z nichž mnohé se řídí pravidly státní podpory. Avšak navzdory tomu, že v posledních letech tato odvětví zažívají v mnoha zemích nadprůměrnou míru růstu, čelí také různým společným problémům a obtížím a mají potenciál k dalšímu růstu v budoucnosti, pokud se bude uplatňovat soudržný strategický přístup a budou vytvořeny správné předpoklady. Rámcový program Tvůrčí Evropa přispěje k naplnění cílů strategie Evropa 2020 a některých jejích stěžejních iniciativ tím, že bude reagovat na výzvy, před kterými kulturní a tvůrčí odvětví stojí v souvislosti s rozdrobeností, globalizací a přechodem k digitalizaci, nedostatkem údajů a nedostatečnými soukromými investicemi. Bude usilovat o posílení konkurenceschopnosti v kulturních a tvůrčích odvětvích prostřednictvím výrazného zaměření na opatření k budování kapacit a na podporu nadnárodního pohybu kulturních děl. Současně bude hrát klíčovou úlohu, pokud jde o dodržování právních závazků Evropské unie týkajících se ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti. Program bude jednoduchou, rozpoznatelnou a snadno přístupnou vstupní branou pro evropské kulturní a tvůrčí pracovníky a bude nabízet prostor pro činnost jak v Evropské unii (dále jen „EU“), tak mimo ni. Jednotný rámcový program umožní synergii a vzájemné obohacování v rámci různých kulturních a tvůrčích odvětví. Cílem zásahu EU v této oblasti bude dosáhnout systémového dopadu a podpořit rozvoj politiky; zvláštní hodnotu bude mít z těchto důvodů: – nadnárodní charakter a dopad jeho činností, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy EU; – úspory z rozsahu a kritická míra, které podpora EU dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších prostředků; – nadnárodní spolupráce, která může podněcovat komplexnější, rychlejší a účinnější reakce na celosvětové výzvy a může mít dlouhodobé systémové účinky na dané odvětví; – zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích zohledněním zemí s nižší produkční kapacitou a/nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou a jazykovou oblastí. Tím, že bude konkrétně zacílen na potřeby kulturních a tvůrčích odvětví, která se snaží působit i mimo hranice daného státu a která mají silnou vazbu na podporu kulturní a jazykové rozmanitosti, bude program doplňovat ostatní programy EU, například podporu ze strukturálních fondů na investice do kulturních a tvůrčích odvětví, obnovu kulturního dědictví, kulturní infrastrukturu a služby, fondy na digitalizaci kulturního dědictví a nástroje v oblasti vnějších vztahů. Kromě toho bude stavět na zkušenostech a úspěších stávajících „značek“ jako MEDIA a evropská hlavní města kultury. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1. Konzultace a odborná stanoviska Od 15. září do 15. prosince 2010 proběhla veřejná konzultace o budoucnosti programu Kultura. Značný počet organizací také zaslal samostatná stanoviska. Komise obdržela téměř 1 000 odpovědí (589 od jednotlivců a 376 od organizací a veřejných orgánů), což představovalo kvalitní vzorek pro budoucí analýzu. V rámci internetové konzultace byla položena řada otázek vycházejících ze zjištění průběžného hodnocení. Shrnutí výsledků bylo zveřejněno v červnu 2011[2]. Po internetové konzultaci následovala veřejná konzultace konaná dne 16. února 2011 v Bruselu, které se zúčastnilo více než 550 lidí, řada z nich jménem reprezentativních evropských kulturních organizací[3]. Vedle výsledků veřejných konzultací vzala Komise v potaz také průběžné hodnocení současného programu provedené v roce 2010[4], ohlasy na zelenou knihu Komise o využití potenciálu kulturních a kreativních odvětví (na kterou obdržela přibližně 350 reakcí), zjištění nezávislých studií, jakož i doporučení odborníků podaná v rámci otevřené metody koordinace pro kulturu a strukturovaného dialogu s daným odvětvím v období 2008–2010. Uvedené různé zdroje podtrhly řadu kladných aspektů programu Kultura, ale označily také oblasti, ve kterých je zapotřebí zlepšení a zjednodušení. Zmiňována byla zvláště potřeba revidovat cíle ve světle strategie Evropa 2020 a právních a morálních závazků Unie v oblasti ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti. Kromě toho se projevila výrazná podpora pro úlohu, kterou může program hrát při posilování kulturního odvětví prostřednictvím profesního rozvoje a budování kapacit umělců či kulturních pracovníků v mezinárodním kontextu a při podpoře nadnárodního pohybu kulturních děl a produktů, včetně mobility umělců, výkonných umělců a kulturních pracovníků. Podpořeny byly také priority spíše sociální povahy, včetně rozšíření přístupu ke kultuře a účasti znevýhodněných skupin na kultuře (sociální začleňování). Dále byly opakovaně zdůrazňovány problémy přístupu k financování u malých a středních podniků (dále jen „MSP“) v kulturních a tvůrčích odvětvích. V období od září do listopadu 2010 Komise uspořádala internetovou konzultaci o budoucnosti programu MEDIA 2007. Na tuto veřejnou internetovou konzultaci Komise odpovědělo 2 586 respondentů[5]. Tito respondenti zastupují široké spektrum zúčastněných stran v rámci evropského audiovizuálního odvětví z řady členských států a dalších evropských zemí. Internetová konzultace ukázala, že podle názoru respondentů jsou hlavními prioritami pro budoucí program především: nové technologie, mezery v odborné přípravě, rozdrobenost, pravidla podpory, mediální gramotnost a kvóty pro evropská díla. Od března do konce května 2011 se konala samostatná internetová konzultace o budoucnosti programu MEDIA Mundus. Komise obdržela 367 odpovědí z 51 zemí[6]. Celkem 86 % odpovědí pocházelo od profesionálů z členských států. Zúčastněné strany, které se zapojily do konzultace o programu MEDIA Mundus, považovaly za prioritu akce usnadňující koprodukce, tj. podporu koprodukčních trhů a mezinárodních koprodukčních fondů. Zvláště vysokou podporu zúčastněných stran mělo také další vzdělávání. Dne 18. března 2011 se v Bruselu konalo veřejné slyšení o programech MEDIA a MEDIA Mundus[7], na kterém se shromáždilo přibližně 250 zúčastněných stran, například filmařů, producentů, distributorů, filmových režisérů, vystavovatelů, filmových fondů atd., aby vyjádřily své názory a diskutovaly o budoucnosti těchto programů. Dalších 900 lidí slyšení sledovalo prostřednictvím streamovaného přenosu. Slyšení dospělo k těmto hlavním výsledkům: za 20 let své existence program MEDIA významně přispěl ke změně audiovizuálního prostředí v Evropě; bez podpory programu MEDIA by většina evropských filmů nebyla zhlédnuta mimo svá domácí území; evropské odvětví animovaných filmů nyní hraje velmi významnou roli na světových trzích a program MEDIA má velký vliv na rozvoj evropských koprodukcí. Dané odvětví však nyní stojí před významnými výzvami a příležitostmi, které vyplývají z digitalizace a globalizace, a bude nutná podpora, která mu umožní vytvářet nové obchodní modely a těžit z měnících se podmínek na trhu. Velmi důležité bude podporovat projekty působící ve všech částech hodnotového řetězce a více se zaměřit na budování publika, budování značek a filmovou gramotnost. Komise rovněž zorganizovala řadu diskusních skupin zúčastněných stran v audiovizuálním odvětví, aby lépe prozkoumala postoje k programu, a uspořádala konference a setkání s různými zúčastněnými stranami v rámci filmových festivalů v Rotterdamu, Berlíně a Cannes v roce 2011. Proběhla také řada dalších cílených konzultací týkajících se zjištěného problému přístupu k financování, do kterých se zapojily početné skupiny různých zúčastněných stran z audiovizuálního, hudebního a vydavatelského odvětví a odvětví videoher. Do těchto konzultací se zapojily také skupina EIB (Evropská investiční banka a Evropský investiční fond) a finanční instituce. Dne 3. května 2011 Komise zorganizovala seminář nazvaný „Facilitating access to funding for cultural and creative SME“ (Usnadnění přístupu k financování pro MSP v kulturních a tvůrčích odvětvích), kterého se zúčastnili zástupci evropských finančních institucí, jež se podílejí na financování MSP působících v kulturních a tvůrčích odvětvích, společnosti z těchto odvětví a odborníci, kteří se tématem přístupu k financím v této oblasti zabývají. Zpětnou vazbu ze všech těchto konzultací Komise důkladně zvážila a použila jak při vypracování zpráv o posouzení dopadů, tak při přípravě podoby budoucího programu. 2.2. Posouzení dopadů K vypracování tohoto návrhu přispěla celkem tři posouzení dopadů, totiž posouzení týkající se pokračování současného programu Kultura, společné posouzení dopadů o současných programech MEDIA a MEDIA Mundus a samostatné posouzení dopadů k vytvoření finanční facility pro kulturní a tvůrčí odvětví. V posouzeních dopadů týkajících se programů Kultura a MEDIA byly určeny čtyři společné problémy, před kterými stojí kulturní a tvůrčí odvětví a které bude v zájmu dosažení požadovaných dopadů nutné řešit na úrovni EU. Prvním z nich je kontext rozdrobeného trhu vyplývající z kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy, v jehož důsledku jsou tato odvětví v podstatě rozdrobena podle státních a jazykových hranic a nedosahují kritického objemu. To vede v současnosti k tomu, že nadnárodní pohyb děl a mobilita umělců a profesionálů nejsou optimální, a také k zeměpisné nerovnováze. Důsledkem jsou také omezené možnosti volby pro spotřebitele a přístupu k evropským kulturním dílům. Druhým problémem je nutnost, aby se tato odvětví přizpůsobila dopadu globalizace a přechodu k digitalizaci. Díky globalizaci se zvyšuje koncentrace nabídky mezi omezeným počtem velkých aktérů, a tím je ohrožena kulturní a jazyková rozmanitost. Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jak jsou kulturní statky vytvářeny, spravovány a šířeny, jak je k nim získáván přístup, jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány; tento přechod je spojen jak s příležitostmi, tak s problémy a dané odvětví by mělo prospěch z nadnárodních přístupů a řešení. Třetím problémem je nedostatek srovnatelných údajů o kulturním odvětví na evropské úrovni i úrovni jednotlivých států. To má důsledky pro evropskou koordinaci politik, která může být užitečnou hybnou silou pro rozvoj vnitrostátních politik a systémové změny, a to při nízkých nákladech pro rozpočet EU a při plném dodržení zásady subsidiarity. Čtvrtým problémem jsou obtíže, které mají kulturní a tvůrčí MSP z hlediska přístupu k financování. Tento problém je dán nehmotnou povahou řady aktiv těchto podniků, například autorských práv, která obvykle (na rozdíl od patentů) nejsou vedena v účetnictví. Dále vyplývá ze skutečnosti, že kulturní díla na rozdíl od jiných průmyslových projektů obvykle nejsou vyráběna sériově, takže každá kniha, opera, divadelní hra, film nebo videohra je jedinečným prototypem, a podniky jsou obvykle založeny na projektech. Po vyhodnocení několika možností dospěla obě posouzení k závěru, že spojení programů Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a nové finanční facility do jediného rámcového programu by přineslo výhody ve srovnání se všemi ostatními zvažovanými možnostmi z hlediska dosažení potřebných cílů, účinnosti, nákladové efektivnosti (výsledků dosažených na vynaložené euro) a soudržnosti. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Program bude založen na článcích 166, 167 a 173 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Článek 166 je základem pro činnost EU v oblasti odborného vzdělávání. Článek 167 stanoví pravomoci EU v oblasti kultury a vyžaduje, aby Evropská unie vyvíjela činnost, která přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví a která v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v oblastech uvedených v dotčeném článku. Podle článku 173 SFEU Unie a členské státy zajistí, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie, a to také prostřednictvím činnosti zaměřené na podporu vytváření prostředí příznivého pro rozvoj podnikání. Kromě toho se v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii uznává, že vnitřní trh a hospodářský růst musí být doprovázeny respektem ke kulturní a jazykové rozmanitosti EU. V Listině základních práv Evropské unie (v článku 22) se uvádí, že Unie respektuje kulturní a jazykovou rozmanitost. Konečně je pravomoc Unie uznána také v mezinárodním právu, tj. v Úmluvě UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která je součástí acquis communautaire. 4. DOPAD NA ROZPOČET Celkový rozpočet na akce (2014–2020) činí 1,801 miliardy EUR (v současných cenách). 5. NEPOVINNÉ PRVKY Navrhovaný program se skládá z rámce obsahujícího tři složky: – meziodvětvovou složku určenou všem kulturním a tvůrčím odvětvím a zahrnující finanční facilitu a podporu pro nadnárodní politickou spolupráci a inovační meziodvětvové akce; – složku Kultura určenou kulturním a tvůrčím odvětvím; – složku MEDIA určenou audiovizuálnímu odvětví. Rozpočtové prostředky budou orientačně rozděleny takto: 15 % pro meziodvětvovou složku, 30 % pro složku Kultura a 55 % pro složku MEDIA. Jeho obecnými cíli budou i) ochrana a podpora evropské kulturní a jazykové rozmanitosti a ii) posílení konkurenceschopnosti příslušných odvětví; tímto způsobem přispěje k naplňování strategie EU 2020 a jejích stěžejních iniciativ. Specifickými cíli jsou: – podpora kapacity evropských kulturních a tvůrčích odvětví pro nadnárodní působení, mimo jiné prostřednictvím posílení vztahů a sítí mezi subjekty; – podpora nadnárodního pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávání nového publika v Evropě i jinde; – posílení finanční kapacity kulturních a tvůrčích odvětví; – podpora nadnárodní politické spolupráce za účelem podněcování rozvoje politik, inovace, budování publika a nových obchodních modelů. Každá složka stanoví své vlastní priority a opatření a bude přednostně podporovat projekty se systémovým účinkem na daná odvětví, například prostřednictvím podpory nových obchodních modelů, budování sítí a výměny know-how, zejména v oblasti přechodu k digitalizaci a globalizace těchto odvětví. Dalším důležitým novým cílem bude zvýšení zájmu o evropská díla prostřednictvím podpory činností zaměřených na budování publika. Mezinárodní rozměr bude do programu Tvůrčí Evropa začleněn pomocí těchto opatření: – možnost účasti přistupujících zemí, kandidátských a potenciálních kandidátských zemí, které využívají předvstupní strategie, zemí EHP, zemích oblasti evropského sousedství a Švýcarska; – možnost dvoustranné spolupráce s ostatními třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi; – zvláštní akce zacílené na mezinárodní profesionály (začlenění programu MEDIA Mundus). 6. ZJEDNODUŠENÍ Značný počet zjednodušení byl již zaveden pro správu stávajících programů Kultura a MEDIA. Do programu Tvůrčí Evropa však budou zařazeny další zlepšení. Obecně se bude více využívat paušálních sazeb, bude udíleno více grantů a uzavřeno více rámcových dohod o partnerství, žádosti a zprávy ohledně všech akcí se budou podávat v elektronické formě a bude k dispozici elektronický portál, který sníží papírování pro žadatele a příjemce. Počet nástrojů a výzev k předkládání návrhů, které v rámci kulturní složky řídí Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA), budou zjednodušeny tak, že se rozdělí do čtyř hlavních kategorií (omezení z původních devíti). Provozní granty, které byly pro žadatele a příjemce matoucí, budou přerušeny ve prospěch projektových grantů. Finanční facilita povede k lepšímu využívání prostředků EU, neboť vytvoří finanční pákový efekt a bude opětovně používat revolvingové fondy, které Komisi nabídnou vyšší účinnost než tradiční granty příjemcům. Jiným významným zjednodušujícím opatřením bude sloučení obou informačních sítí za účelem využít úspor z rozsahu a větší transparentnosti pro veřejnost, a to díky jedinému vstupnímu bodu v EU, sítě kanceláří programu Tvůrčí Evropa. Vytvoření jednotného programového výboru by rovněž přispělo k nákladově efektivnějšímu a úspornějšímu řízení programu, nejen prostřednictvím úspor z realizačních nákladů, ale také prostřednictvím větší účinnosti vyplývající z užší součinnosti mezi příslušnými politikami a odvětvími. 2011/0370 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku, čl. 173 odst. 3 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předání návrhu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Cílem Smlouvy je vytvářet čím dál užší svazek evropských národů a svěřuje Unii mimo jiné úkol přispívat k rozkvětu kultur členských států a přitom respektovat jejich národní a regionální různorodost a zároveň zajišťovat, aby existovaly podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost průmyslu Unie. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnosti členských států v zájmu úcty ke kulturní a jazykové rozmanitosti, posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a tvůrčích odvětví a snazšího přizpůsobení se změnám v průmyslu, zejména díky odbornému vzdělávání. (2) Podpora Unie pro kulturní a tvůrčí odvětví je založena na zkušenostech získaných s těmito programy a akcemi: rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí program Kultura (2007–2013)[8], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007)[9], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES ze dne 21. října 2009, kterým se zavádí program spolupráce s profesionály ze třetích zemí v audiovizuální oblasti (MEDIA Mundus 2011–2013)[10], rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES[11] ze dne 24. října 2006 o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019 a rozhodnutí Rady č. xy/2011[12] (označení „Evropské dědictví“). (3) „Evropský program pro kulturu v globalizovaném světě“[13], schválený Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007[14], stanoví cíle pro budoucí činnosti Evropské unie zaměřené na kulturní a tvůrčí odvětví. Jeho cílem je podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, podporovat kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci pro růst a zaměstnanost a podporovat ji také jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie. (4) Pokud jde o Listinu základních práv Evropské unie, a zejména její články 11 a 21, kulturní a tvůrčí odvětví významně přispívají k boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou důležitou platformou svobody projevu. Článek 22 ukládá povinnost respektovat kulturní a jazykovou rozmanitost. (5) Cílem Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jíž je Unie smluvní stranou, je posilování mezinárodní spolupráce, včetně uzavírání koprodukčních dohod a dohod o společné distribuci, a solidarity ve prospěch kulturních projevů všech zemí. (6) Unie je členem Světové obchodní organizace (WTO) od 1. ledna 1995, a proto je její obecnou povinností dodržovat závazky přijaté podle dohod WTO. (7) Ve sdělení Evropské komise[15] o evropské strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (strategii Evropa 2020) je vymezena strategie, jejímž cílem je učinit z Unie inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění a vykazující vysokou úroveň zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. V uvedené strategii Komise uvedla, že Unie musí poskytovat atraktivnější rámcové podmínky pro inovace a kreativitu, včetně pobídek pro růst podniků založených na znalostech a lepšího přístupu k financování pro kulturní a tvůrčí odvětví. (8) Podpora Unie pro kulturní a tvůrčí odvětví je založena na značných zkušenostech získaných s programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus. Tyto programy byly podrobovány pravidelnému sledování a vnějšímu hodnocení a byly uspořádány veřejné konzultace o jejich budoucnosti. (9) Na základě uvedeného sledování, hodnocení a veřejných konzultací se ukazuje, že programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus hrají velmi důležitou úlohu při ochraně a podpoře kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy a že jsou relevantní z hlediska potřeb kulturních a tvůrčích odvětví, ale také že cíle nového programu by měly být uvedeny do souladu s cíli strategie Evropa 2020. Na základě těchto hodnocení a konzultací, jakož i různých nezávislých studií, zvláště studie o podnikatelském rozměru kulturních a tvůrčích odvětví, se rovněž ukázalo, že kulturní a tvůrčí odvětví stojí před společnými výzvami, kterými jsou zejména kontext vysoce rozdrobeného trhu, dopad přechodu k digitalizaci a globalizace, obtíže v přístupu k financování a nedostatek srovnatelných údajů, přičemž všechny tyto výzvy vyžadují řešení na úrovni Unie. (10) Evropská kulturní a tvůrčí odvětví jsou ze své podstaty rozdrobena podle státních a jazykových hranic. Na jednu stranu je výsledkem rozdrobenosti kulturně rozmanité a vysoce nezávislé kulturní prostředí, které dává možnost projevit se různým kulturním tradicím, jež tvoří rozmanitost našeho evropského dědictví. Na druhou stranu vede k omezenému, horšímu než optimálnímu nadnárodnímu pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů jak v rámci Unie, tak mimo ni, k zeměpisným nerovnováhám a – v důsledku toho – k omezenému výběru pro spotřebitele. (11) Přechod k digitalizaci má masivní dopad na způsob, jak jsou kulturní a tvůrčí produkty a služby vytvářeny, šířeny, jak je k nim získáván přístup a jak jsou spotřebovávány a zpeněžovány. Tyto změny přinášejí evropským kulturním a tvůrčím odvětvím velké příležitosti. Nižší distribuční náklady, nové distribuční kanály a nové příležitosti pro nadstandardní produkty mohou usnadnit přístup a zvýšit pohyb uvedených produktů a služeb na celém světě. Aby se těchto příležitostí dokázala chopit a přizpůsobit se kontextu přechodu k digitalizaci a globalizace, musí kulturní a tvůrčí odvětví získat nové dovednosti a potřebují větší přístup k financování na modernizaci zařízení, vypracování nových produkčních a distribučních metod a přizpůsobení svých obchodních modelů. (12) Současné distribuční postupy jsou základem systému financování filmů. Je však stále více třeba podporovat vznik atraktivní legální internetové nabídky a podpořit inovace. Je proto zásadní podporovat nové flexibilní způsoby distribuce, a tím umožnit vznik nových obchodních modelů. (13) Jednou z největších výzev pro kulturní a tvůrčí odvětví, zejména pak malé subjekty, včetně malých a středních podniků (MSP) a mikropodniků, je obtížný přístup k finančním prostředkům, které potřebují pro financování svých činností, růst, udržení konkurenceschopnosti či internacionalizaci. To je sice společný problém pro MSP obecně, ale v kulturním a tvůrčím odvětví je situace významně obtížnější vzhledem k tomu, že mnoho jejich aktiv má nehmotnou povahu a jejich činnosti mívají charakter prototypu, a vzhledem k nedostatečné připravenosti subjektů v těchto odvětvích na investice, jakož i nedostatečné připravenosti finančních institucí investovat. (14) Pilotní projekt „evropské sdružení tvůrčích odvětví“ je průřezovou politickou iniciativou, která bude tvůrčí odvětví podporovat především na politické úrovni. Jeho cílem je mobilizace dodatečných finančních prostředků pro tvůrčí odvětví a stimulace poptávky po službách v oblasti tvůrčích odvětví ze strany ostatních odvětví. Bude se provádět testování nových nástrojů pro lepší podporu inovací v oblasti tvůrčích odvětví a jeho výsledky se využijí v politické učební platformě složené z evropských, národních a regionálních subjektů. (15) Je třeba spojit současné jednotlivé programy Unie pro kulturní a tvůrčí odvětví do jediného komplexního rámcového programu s cílem účinněji podporovat kulturní a tvůrčí subjekty, aby dokázaly využít příležitostí, jež nabízejí přechod k digitalizaci a globalizace, a pomoci jim s řešením problémů, jež nyní vedou k rozdrobenosti trhu. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu jednotlivých pododvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím speciálně uzpůsobených přístupů v rámci samostatných složek. (16) Projekt Evropské hlavní město kultury a označení „Evropské dědictví“ přispívají k pocitu sounáležitosti ke společné kulturní oblasti a napomáhají ke zvyšování hodnoty kulturního dědictví. Pro tyto dvě akce Unie by mělo být zajištěno financování. (17) Účast v programu bude otevřena pro přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách, země ESVO, jež jsou stranami Dohody o EHP, a země oblasti evropského sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Evropské unie. Účast Švýcarské konfederace je předmětem zvláštních ujednání s touto zemí. (18) Program by měl být otevřen také pro dvoustranné nebo mnohostranné akce spolupráce s ostatními státy, které nejsou členy EU, na základě dodatečných prostředků, které budou definovány. (19) Je třeba podpořit spolupráci mezi programem a mezinárodními organizacemi v kulturní a audiovizuální oblasti, jako je UNESCO, Rada Evropy, a zejména Eurimages, OECD a Světová organizace duševního vlastnictví (WIPO). (20) Je nezbytné zajistit evropskou přidanou hodnotu všech akcí prováděných v rámci programu, doplňkovost vzhledem k činnostem členských států a soulad s čl. 167 odst. 4 Smlouvy a s ostatními činnostmi Unie, zvláště v oblasti vzdělávání, výzkumu, inovací, průmyslové a regionální politiky, cestovního ruchu a vnějších vztahů. (21) Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu [17] interinstitucionální dohody ze dne XX/YY/201Z mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení. (22) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství, Komise svěřila Výkonné agentuře pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast prováděcí úkoly pro řízení akčního programu Společenství v oblasti vzdělávání, kultury a v audiovizuální oblasti od roku 2009. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství, může Komise pro provádění programu Tvůrčí Evropa 2014–2020 na základě analýzy nákladů a přínosů využít některé stávající výkonné agentury. (23) Pokud jde o provádění programu, měla by být vzata v potaz zvláštní povaha kulturních a tvůrčích odvětví a zvláště pečlivě by se mělo dbát o zjednodušení administrativních a finančních postupů. (24) S ohledem na nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2158/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a s ohledem na Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) je třeba vypracovat a uplatňovat vhodná opatření pro předcházení podvodům a pro zpětné získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo neoprávněně použitých finančních prostředků. (25) Jak je uvedeno ve zprávě Komise ze dne 30. července 2010 o dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterými se mění právní základy evropských programů v oblasti celoživotního učení, kultury, mládeže a občanství, díky podstatnému zkrácení lhůt v řídících postupech se zvýšila účinnost programů. Takovéto zjednodušování by mělo pokračovat. (26) V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění tohoto programu by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisy a měly by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[16]. (27) V souladu se zásadami posuzování podle výkonnosti by postupy pro sledování a hodnocení programu měly zahrnovat podrobné výroční zprávy a odkazovat na konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a ukazatele stanovené v tomto nařízení. (28) Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (29) Měla by být stanovena opatření upravující přechod od programů Kultura 2007, MEDIA 2007 a MEDIA Mundus k programu zavedenému tímto nařízením. (30) Vzhledem k nadnárodnímu a mezinárodnímu charakteru navrhovaných akcí nemůže být cílů tohoto nařízení uspokojivě dosaženo na úrovni samotných členských států. Z důvodu rozsahu a očekávaných účinků těchto akcí může být nadnárodních výsledků lépe dosaženo postupem na úrovni Unie. Unie může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro podporu dosažení cíle chránit a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a cíle posilovat konkurenceschopnost kulturních a tvůrčích odvětví v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět Tímto nařízením se zavádí program Tvůrčí Evropa na podporu evropských kulturních a tvůrčích odvětví (dále jen „program“) pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1. „kulturními a tvůrčími odvětvími“ se rozumí všechna odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách a/nebo uměleckých a tvůrčích projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, a bez ohledu na druh struktury, která je provádí. Tyto činnosti zahrnují tvorbu, produkci, šíření a ochranu produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či tvůrčí projevy, jakož i související funkce, jako je vzdělávání, řízení nebo regulace. Ke kulturním a tvůrčím odvětvím patří zejména architektura, archivy a knihovny, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, videohry a multimédia), kulturní dědictví, design, festivaly, hudba, scénická umění, vydavatelská činnost, rozhlas a výtvarné umění; 2. „subjektem“ se rozumí pracovník, organizace, podnik nebo instituce působící v kulturním a tvůrčím odvětví; 3. „finančními zprostředkovateli“ se rozumí finanční instituce poskytující nebo zamýšlející poskytovat úvěrové nástroje nebo dodatečné odborné znalosti týkající se kulturních a tvůrčích odvětví. Článek 3 Evropská přidaná hodnota 1. Program podporuje pouze akce a činnosti, které mají potenciální evropskou přidanou hodnotu a přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ. 2. Evropská přidaná hodnota se zajistí zejména prostřednictvím: (a) nadnárodního charakteru a dopadu činností programu, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Unie; (b) úspor z rozsahu a kritického množství, které podpora EU dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších prostředků; (c) nadnárodní spolupráce, která může podněcovat komplexnější, rychlejší a účinnější reakce na celosvětové výzvy a může mít dlouhodobé systémové účinky na daná odvětví; (d) zajištění rovnějších podmínek v evropském kulturním a tvůrčím odvětví zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou a/nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou a jazykovou oblastí. Článek 4 Obecné cíle programu Obecnými cíli programu jsou: (a) chránit a podporovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost; (b) posilovat konkurenceschopnost kulturních a tvůrčích odvětví s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Článek 5 Specifické cíle programu Specifickými cíli programu jsou: (a) podpora schopnosti evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně; (b) podpora nadnárodního pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávání nového publika v Evropě i jinde; (c) posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví, a zejména malých a středních podniků a organizací; (d) podpora nadnárodní politické spolupráce za účelem podněcování rozvoje politik, inovací, budování publika a nových obchodních modelů. Článek 6 Struktura programu Programu se skládá z těchto složek: (a) meziodvětvová složka určená všem kulturním a tvůrčím odvětvím; (b) složka Kultura určená kulturním a tvůrčím odvětvím; (c) složka MEDIA určená audiovizuálnímu odvětví. KAPITOLA II Meziodvětvová složka Článek 7 Facilita pro kulturní a tvůrčí odvětví 1. Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Unie pro malé a střední podniky. Prioritou této facility je: (a) usnadňovat přístup k financování malým a středním podnikům a organizacím v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích; (b) za tímto účelem zlepšovat kapacitu finančních institucí posuzovat kulturní a tvůrčí projekty, včetně technické pomoci a opatření pro vytváření sítí. 2. Priority jsou prováděny tak, jak je uvedeno v příloze I. Článek 8 Nadnárodní politická spolupráce Za účelem podněcování rozvoje politik, inovací, budování publika a obchodních modelů v kulturním a tvůrčím odvětví přijme Komise tato opatření nadnárodní politické spolupráce: (a) nadnárodní výměna zkušeností a know-how o nových obchodních modelech, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi subjekty v kultuře a tvůrci politiky v souvislosti s rozvojem kulturních a tvůrčích odvětví; (b) údaje o trhu, studie, nástroje pro předjímání dovedností a zaměstnanosti, hodnocení, analýzy politik a podpora statistických zjišťování; (c) poplatek za členství v Evropské audiovizuální observatoři s cílem podporovat sběr a analýzu dat v kulturním a tvůrčím odvětví; (d) zkoušení nových meziodvětvových obchodních přístupů k financování, distribuci a zpeněžování tvorby; (e) konference, semináře a politický dialog, mimo jiné v oblasti kulturní a mediální gramotnosti; (f) podpora vnitrostátních členů sítě kanceláří programu Tvůrčí Evropa s cílem plnit tyto úkoly: – propagovat program Tvůrčí Evropa na vnitrostátní úrovni; – pomáhat kulturním a tvůrčím odvětvím v souvislosti s programem Tvůrčí Evropa a poskytovat informace o různých typech podpory, které jsou dostupné v rámci politiky Unie; – podněcovat přeshraniční spolupráci mezi profesionály, institucemi, platformami a sítěmi v kulturních a tvůrčích odvětvích; – podporovat Komisi poskytováním pomoci v souvislosti s kulturními a tvůrčími odvětvími v členských státech, například prostřednictvím poskytování údajů o těchto odvětvích; – podporovat Komisi při zajišťování náležité komunikace o výsledcích a dopadech programu a jejich šíření. KAPITOLA III Složka Kultura Článek 9 Priority složky Kultura 1. Priority v oblasti posílení kapacity odvětví jsou tyto: (a) podpora akcí poskytujících subjektům dovednosti a know-how podněcující k přechodu na digitální technologie, včetně zkoušení nových přístupů k budování publika a obchodních modelů; (b) podpora akcí umožňujících subjektům internacionalizovat svou profesní dráhu v Evropě i mimo ni; (c) poskytování podpory pro posílení evropských subjektů a mezinárodních kulturních sítí s cílem usnadňovat přístup k profesním příležitostem. 2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto: (a) podpora mezinárodních turné, akcí a výstav; (b) podpora oběhu evropské literatury; (c) podpora budování publika jakožto prostředku k podněcování zájmu o evropská kulturní díla. Článek 10 Opatření na podporu složky Kultura Složka Kultura podporuje tato opatření: (a) opatření na podporu spolupráce, která sdružuje subjekty z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností; (b) činnosti evropských institucí, včetně sítí subjektů z různých zemí; (c) činnosti organizací vytvářejících evropskou propagační platformu pro rozvoj nových talentů a podporujících pohyb umělců a děl, se systémovým a rozsáhlým účinkem; (d) podpora literárního překladu; (e) zvláštní akce zaměřené na zviditelňování bohatství a rozmanitosti evropských kultur a na podporu mezikulturního dialogu a vzájemného porozumění, například prostřednictvím evropských kulturních cen, označení „Evropské dědictví“ a evropských hlavních měst kultury. KAPITOLA IV Složka MEDIA Článek 11 Priority složky MEDIA 1. Priority v oblasti posílení kapacity odvětví jsou tyto: (a) snadnější získávání dovedností a rozvoj sítí a zejména podpora používání digitálních technologií s cílem zajistit přizpůsobení se vývoji na trhu; (b) zvyšování schopnosti audiovizuálních subjektů vytvářet audiovizuální díla s potenciálem pohybovat se v rámci Evropy i mimo ni a usnadňování evropských a mezinárodní koprodukcí, včetně koprodukcí s provozovateli televizního vysílání; (c) podpora mezipodnikových výměn usnadňováním přístupu k trhům a obchodním nástrojům pro audiovizuální subjekty za účelem zviditelnění jejich projektů na evropských a mezinárodních trzích. 2. Priority v oblasti podpory nadnárodního pohybu jsou tyto: (a) podpora distribuce filmů do kin prostřednictvím nadnárodního uvádění na trh, tvorby značek, distribuce a uvádění audiovizuálních projektů; (b) podpora nadnárodního uvádění na trh a distribuce na online platformách; (c) podpora budování publika jako prostředek podněcování zájmu o audiovizuální díla, zejména prostřednictvím propagace, akcí, filmové gramotnosti a festivalů; (d) podpora nových flexibilních způsobů distribuce, a tím možnosti vzniku nových obchodních modelů. Článek 12 Opatření na podporu složky MEDIA Složka MEDIA zahrnuje tato opatření: (a) podpora rozvoje komplexní nabídky získávání nových dovedností, sdílení znalostí a iniciativ pro vytváření sítí; (b) podpora audiovizuálních subjektů při vytváření evropských audiovizuálních děl se zvýšeným potenciálem pro přeshraniční pohyb; (c) podpora činností zaměřených na usnadňování evropských a mezinárodních koprodukcí, včetně televizních; (d) usnadňování přístupu k oborovým obchodním akcím a trhům v audiovizuální oblasti a používání internetových obchodních nástrojů v Evropě i mimo ni; (e) zavádění systémů podpory pro distribuci zahraničních evropských filmů na všech platformách a pro mezinárodní prodejní činnosti; (f) usnadňování pohybu evropských filmů na celém světě a mezinárodních filmů v Evropě na všech platformách; (g) podpora sítě majitelů evropských kin uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů, včetně integrace digitálních technologií; (h) podpora iniciativ představujících a podporujících rozmanitost evropských audiovizuálních děl; (i) podpora činností zaměřených na zvyšování znalostí a zájmu publika; (j) podpora inovativních akcí zkoušejících nové obchodní modely a nástroje v oblastech, které budou pravděpodobně ovlivněny zavedením a používáním digitálních technologií. KAPITOLA V Výsledky výkonnosti a šíření Článek 13 Soudržnost a doplňkovost 1. Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkovou soudržnost a doplňkovost s: (a) příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti a rozvoje; (b) jinými příslušnými finančními zdroji EU v oblasti kultury a médií, zejména s Evropským sociálním fondem, Evropským fondem pro regionální rozvoj, programy na podporu výzkumu a inovací a také s finančními nástroji týkajícími se spravedlnosti a občanství, programy vnější spolupráce a předvstupními nástroji. Bude obzvláště důležité zajistit synergie na úrovni provádění mezi programem a vnitrostátními a regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci. 2. Toto nařízení se použije a bude prováděno za dodržení mezinárodních závazků Unie. Článek 14 Sledování a hodnocení 1. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle níže uvedených ukazatelů výkonnosti. Přitom je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků výkonnosti závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví. (a) Ukazatele pro obecné cíle uvedené v článku 4: – podíl daných odvětví na zaměstnanosti a na HDP; – procento lidí uvádějících, že využívají přístup k evropským kulturním dílům. (b) Ukazatele pro specifické cíle uvedené v článku 5: S ohledem na cíl uvedený v čl. 5 písm. a) týkající se podpory schopnosti evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně: – internacionalizace kulturních subjektů a počet vytvořených nadnárodních partnerství; – počet příležitostí k učení vytvořených pro umělce / kulturní subjekty, které zvýšily jejich dovednosti a zaměstnatelnost. S ohledem na cíl uvedený v čl. 5 písm. b) týkající se podpory nadnárodního pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávání nového publika v Evropě i jinde: Složka Kultura: – počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem. Složka MEDIA: – počet prodaných vstupenek na evropské filmy v Evropě a ve světě (na deseti nejdůležitějších neevropských trzích); – procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách. S ohledem na cíl uvedený v čl. 5 písm. c) týkající se posílení finančních kapacit kulturních a tvůrčích odvětví: – objem úvěrů poskytnutých v rámci finančního nástroje; – počet a zeměpisné rozložení finančních institucí poskytujících přístup k financování kulturním a tvůrčím odvětvím; – počet, země původu a pododvětví konečných příjemců využívajících finanční facility. S ohledem na cíl uvedený v čl. 5 písm. d) týkající se podpory nadnárodní politické spolupráce: – počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace a počet nových iniciativ. 2. Výsledky procesu sledování a hodnocení se použijí při provádění programu. 3. Hodnocení musí mít správný rozsah a bude provedeno dostatečně včas, aby se jeho výsledků mohlo využít v rozhodovacím procesu. (a) Kromě pravidelného sledování vypracuje Komise nejpozději do konce roku 2017 externí hodnotící zprávu, v níž posoudí účinnost při dosahování cílů a efektivitu programu a jeho evropskou přidanou hodnotu s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo přerušení programu. Hodnocení se zaměří na možnosti zjednodušení, vnitřní a vnější soudržnost programu, trvající význam všech cílů a také na přínos opatření k prioritám Unie, jimiž jsou inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Vezme v úvahu výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES, rozhodnutí č. 1718/2006/ES a rozhodnutí č. 1041/2009/ES. (b) Dlouhodobé dopady a udržitelnost účinků opatření musí Komise posoudit s ohledem na jejich využitelnost pro potřeby rozhodnutí o případném obnovení, změně nebo zastavení následného programu. Článek 15 Komunikace a šíření 1. Příjemci v rámci projektů podporovaných programem zajistí komunikaci a šíření informací o financování EU, které obdrželi, a o dosažených výsledcích. 2. Síť kanceláří programu Tvůrčí Evropa uvedená v čl. 8 písm. f) zajistí komunikaci a šíření informací o poskytnutém financování EU a výsledcích dosažených v jejich zemi. KAPITOLA VI Přístup k programu Článek 16 Ustanovení týkající se třetích zemí a mezinárodních organizací 1. Program podporuje kulturní rozmanitost na mezinárodní úrovni v souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005. 2. Složky programu jsou otevřené účasti následujících zemí, jsou-li splněny náležité podmínky složky MEDIA, včetně podmínek stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb, a jsou-li vyplaceny dodatečné prostředky: (a) přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, které využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách; (b) země ESVO, které jsou členy EHP, v souladu s ustanoveními Dohody o EHP; (c) Švýcarská konfederace na základě dvoustranné dohody, která s ní bude uzavřena; (d) země oblasti evropského sousedství v souladu s postupy stanovenými s těmito zeměmi v návaznosti na rámcové dohody o jejich účasti na programech Evropské unie. 3. Na základě dodatečných prostředků je program otevřen akcím dvoustranné a mnohostranné spolupráce zacíleným na vybrané země nebo regiony. 4. Program umožňuje spolupráci a společné akce se zeměmi, které se jej neúčastní, a s mezinárodními organizacemi působícími v kulturních a tvůrčích odvětvích, jako jsou UNESCO, Rada Evropy, OECD nebo WIPO, a to na základě společných příspěvků pro uskutečnění cílů programu. KAPITOLA VII Prováděcí ustanovení Článek 17 Provádění programu Pro účely provádění programu přijme Komise roční pracovní program prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 18 odst. 2. V ročních pracovních programech jsou stanoveny cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková výše plánu financování. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, informaci o částce přidělené pro jednotlivé akce a orientační harmonogram provádění. U grantů musí obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Článek 18 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen Výbor pro program Tvůrčí Evropa. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 19 Finanční ustanovení 1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období uvedené v čl. 1 odst. 1 se stanoví na 1 801 000 000 EUR. 2. Finanční příděl pro program může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení programu a k dosažení jeho cílů; zejména na studie, schůzky odborníků, informační a komunikační činnosti, včetně sdělování politických priorit Evropské unie týkajících se obecných cílů tohoto nařízení, výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací a také veškeré další výdaje na technickou a administrativní pomoc, jež Komisi vznikly při řízení programu. 3. Finanční příděl může též zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytnou pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES, rozhodnutí č. 1718/2006/ES a rozhodnutí č. 1041/2009/ES. V případě potřeby lze prostředky pro krytí podobných výdajů zanést do rozpočtu i po roce 2020, s cílem umožnit řízení akcí, jež nebyly dokončeny k 31. prosinci 2020. 4. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s nařízením XX/2012 [finanční nařízení]. 5. V řádně odůvodněných případech může Komise zvážit náklady, které se přímo vztahují k provádění akcí podporovaných jako způsobilé, a to i v případě, že tyto náklady příjemci vznikly před podáním žádosti o financování. Článek 20 Ochrana finančních zájmů Unie 1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. 3. Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto programu Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat (nařízení XX/2012 [finanční nařízení]). KAPITOLA VIII Závěrečná ustanovení Článek 21 Zrušení a přechodná ustanovení 1. Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES, rozhodnutí č. 1718/2006/ES a rozhodnutí č. 1041/2009/ES se zrušují s účinkem od 1. ledna 2014. 2. Činnosti zahájené před 31. prosincem 2013 na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES, rozhodnutí č. 1718/2006/ES a rozhodnutí č. 1041/2009/ES jsou nadále řízeny až do svého skončení v souladu s uvedenými rozhodnutími. Článek 22 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Použije se ode dne 1. ledna 2014. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ PRO FACILITU PRO KULTURNÍ A TVŮRČÍ ODVĚTVÍ Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Evropské unie pro malé a střední podniky. Takto poskytovaná finanční podpora tedy musí být vyčleněna pro malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a tvůrčích odvětvích. 1. Úkoly Facilita pro kulturní a tvůrčí odvětví plní tyto úkoly: (a) poskytuje záruky vhodným finančním zprostředkovatelům z kterékoli země účastnící se programu Tvůrčí Evropa; (b) poskytuje finančním zprostředkovatelům dodatečné odborné znalosti a kapacity pro hodnocení rizik spojených se subjekty v kulturních a tvůrčích odvětvích. 2. Výběr zprostředkovatelů Zprostředkovatelé se vyberou v souladu s osvědčenými tržními postupy s ohledem na účinek na: – objem dluhového financování dostupného pro kulturní a tvůrčí subjekt a/nebo – přístup subjektů v kulturních a tvůrčích odvětvích k financování a/nebo – podstupování rizika při financování subjektů v kulturních a tvůrčích odvětvích dotyčným zprostředkovatelem. 3. Trvání facility pro kulturní a tvůrčí odvětví Jednotlivé záruky mohou mít splatnost až 10 let. V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení XX/2012 [finanční nařízení] jsou příjmy a splátky pocházející ze záruk účelově vázány na finanční facilitu. V případě finančních facilit již zřízených v předchozím víceletém finančním rámci jsou příjmy a splátky z operací zahájených v minulém období účelově vázány na finanční facilitu v běžném období. 4. Budování kapacit Budováním kapacit v rámci finanční facility pro kulturní a tvůrčí odvětví se v podstatě rozumí poskytování odborných služeb finančním zprostředkovatelům, kteří podepsali dohodu o facilitě v rámci facility pro kulturní a tvůrčí odvětví, s cílem poskytnout každému finančnímu zprostředkovateli dodatečné odborné znalosti a kapacity pro hodnocení rizik spojených s financováním kulturních a tvůrčích odvětví. Kromě toho by subjekty v kulturních a tvůrčích odvětvích mohly mít z tohoto budování kapacit prospěch tím, že získají patřičné dovednosti pro vypracování obchodních plánů a přípravu přesných informací o svých projektech, které by finančnímu zprostředkovateli pomohly efektivně hodnotit kulturní a tvůrčí projekty. 5. Rozpočet Rozpočtové prostředky pokryjí celé náklady facility, včetně platebních závazků vůči finančním zprostředkovatelům, jako jsou ztráty ze záruk, poplatky pro EIF za správu zdrojů Unie a rovněž veškeré další způsobilé náklady nebo výdaje. 6. Zviditelňování a zvyšování povědomí Každý zprostředkovatel zajistí pro podporu od Unie náležitou míru zviditelnění a transparentnosti, včetně přiměřených informací o finančních příležitostech, které program poskytuje. Je třeba zajistit, aby koneční příjemci byli dostatečně informováni o dostupných příležitostech k financování. PŘÍLOHA II LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[17] Hlava 15 Vzdělávání a kultura 1.3. Povaha návrhu/podnětu ü Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[18] ¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Program přispěje k realizaci strategie Evropa 2020 (KOM(2010) 2020, 3. března 2010) prostřednictvím: a) ochrany a podpory evropské kulturní a jazykové rozmanitosti; b) posilování konkurenceschopnosti kulturních a tvůrčích odvětví s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifické cíle: a) podporovat schopnost evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně; b) podporovat nadnárodní pohyb kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávat nové publikum v Evropě i za jejími hranicemi; c) posilovat finanční kapacitu kulturních a tvůrčích odvětví; d) podporovat nadnárodní politickou spolupráci za účelem podněcování rozvoje politik, inovací, budování publika a nových obchodních modelů. Příslušné aktivity ABM/ABB: 15.04 Tvůrčí Evropa 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Program posílí adaptaci kulturních a tvůrčích odvětví na globalizaci a na přechod k digitalizaci a zvýší nadnárodní obchod s kulturními díly a turné umělců a dalších profesionálů, a tím posílí jejich schopnost působit v mezinárodním měřítku a přispívat k hospodářskému růstu a zaměstnanosti. Toho bude dosaženo zaměřením na projekty, které dokáží podpořit know-how a dovednosti umožňující plné využití potenciálu přechodu na digitalizaci, pokud jde o získání většího publika, rozvoj nových obchodních modelů a využití nových zdrojů příjmů (což rovněž přispěje ke snížení závislosti na veřejném financování). Zacílením na multiplikátory se bude usilovat o dosažení exponenciálního účinku. Cílenější podpora nadnárodního pohybu děl by měla přispět ke vzniku úspor z rozsahu prostřednictvím podpory fyzických sítí pro umělce, profesionály a díla či širší digitální distribuce mimo tradiční distribuční řetězce, což by mělo usnadnit navracení nákladů díky delšímu uvádění a většímu publiku. Struktura rámcového programu, do které jsou integrovány předchozí programy Kultura, MEDIA 2007 a MEDIA Mundus, zajistí plynulejší tok informací mezi odvětvími a přispěje k většímu sdílení znalostí, například v oblasti nových obchodních dovedností. Tato struktura umožňuje snadnější vytváření sítí, spolupráci a strategická partnerství mezi subjekty, než jak by tomu bylo v případě dvou samostatných programů. Zahrnutí finančního nástroje navíc kulturním a tvůrčím odvětvím pomůže dosáhnout finanční stability, investovat do inovací a vstupovat na nové růstové trhy prostřednictvím digitální distribuce a prodeje, a tím oslovovat nové a větší publikum. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. a) Ukazatele obecných cílů (článek 4 nařízení): - podíl daných odvětví na zaměstnanosti a na HDP [cíl pro rok 2020: 5% zvýšení podílu na zaměstnanosti a podílu na HDP]; - procento lidí uvádějících, že využívají přístup k zahraničním evropským kulturním dílům [cíl pro rok 2020: zvýšení o dva procentní body ve srovnání s průzkumem Eurobarometr z roku 2007]. a) Ukazatele specifických cílů (článek 5 nařízení): Pokud jde o podporu schopnosti evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně (čl. 5 písm. a)): - internacionalizace kulturních subjektů a počet vytvořených nadnárodních partnerství [cíl pro rok 2020: vytvoření 10 000 nadnárodních partnerství]; - počet příležitostí k učení vytvořených pro umělce / kulturní subjekty, které zvýšily jejich dovednosti a zaměstnatelnost [cíl pro rok 2020: 300 000 profesionálů, kteří využili příležitosti k učení]. Pokud jde o podporu nadnárodního pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získání nového publika v Evropě i jinde (čl. 5 písm. b)): Složka Kultura: - počet lidí přímo a nepřímo oslovených prostřednictvím projektů podporovaných programem [100 milionů lidí]; Složka MEDIA: - počet prodaných vstupenek na evropské filmy v Evropě a ve světě (na deseti nejdůležitějších neevropských trzích) [cíl pro rok 2020: 325 milionů prodaných vstupenek (v Evropě), 165 milionů prodaných vstupenek (ve světě, na deseti nejdůležitějších trzích) (zvýšení o 10 %)]; - procento evropských audiovizuálních děl v kinech, v televizi a na digitálních platformách [cíl pro rok 2020: 60 % v kinech, 67 % v televizi, 67 % na digitálních platformách)]. Pokud jde o posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví (čl. 5 písm. c)): - objem úvěrů poskytnutých v rámci finanční facility [cíl pro rok 2020: úvěry v hodnotě 1 miliardy EUR]; - počet a zeměpisné rozložení finančních institucí poskytujících přístup k financování kulturním a tvůrčím odvětvím [cíl pro rok 2020: finanční instituce z deseti různých zemí]; - počet, země původu a pododvětví konečných příjemců využívajících finanční facility [cíl pro rok 2020: 15 000 příjemců z pěti různých pododvětví]. Pokud jde o podporu nadnárodní politické spolupráce (čl. 5 odst. d)): - počet členských států používajících při přípravě vnitrostátních politik výsledky otevřené metody koordinace a počet nových iniciativ [cíl pro rok 2020: každý členský stát účastnící se otevřené metody koordinace využívá výsledky a zahájí alespoň jednu iniciativu]. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Program bude reagovat na výzvy, před kterými kulturní a tvůrčí odvětví stojí z hlediska rozdrobenosti, globalizace a přechodu k digitalizaci, nedostatku údajů a nedostatečných soukromých investic, a přispěje k realizaci cílů strategie Evropa 2020 tím, že se stane hybnou silou inovace, podnikání a inteligentního a udržitelného růstu a sociálního začleňování. Zvýší také příspěvek daných odvětví, na která nyní připadá 4,5 % celkového evropského HDP (v roce 2008) a přibližně 3,8 % pracovní síly, k zaměstnanosti a růstu. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Vedle doplňování ostatních politik a programů EU by nová iniciativa měla tuto přidanou hodnotu ze zapojení EU: - nadnárodní charakter jejích činností a dopadu jejích výstupů, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Evropské unie; - úspory z rozsahu a kritické množství, které podpora Evropské unie dokáže zajistit a které násobí možnosti získávání dalších prostředků; - nadnárodní spolupráce, jež může podněcovat komplexnější, rychlejší a účinnější reakce na celosvětové výzvy a může mít dlouhodobé systémové účinky na dané odvětví; - zajištění rovnějších podmínek v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích zohledněním zemí s nízkou produkční kapacitou a/nebo zemí či regionů s omezenou zeměpisnou a jazykovou oblastí. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Na základě výsledků několika hodnocení a veřejných konzultací týkajících se předchozích programů zavede program Tvůrčí Evropa opatření uzpůsobená současným a budoucím potřebám daných odvětví a zjednoduší řízení a provádění programu. Dramatické změny odvětví z hlediska digitalizace a globalizace a neustále se vyvíjejících technologií vyžadují rozsáhlé přizpůsobení ze strany kulturních a tvůrčích subjektů. Tyto potřeby jsou v navrhovaném opatření zohledněny. Program podporuje nové kompetence, například v oblasti rozvoje nových obchodních modelů a zdrojů příjmů, včetně dovedností na poli marketingu a budování publika, dále aktuální know-how týkající se IKT a lepší znalost problematiky, jako jsou autorská práva, a rovněž reaguje na současný nedostatek údajů o trhu. Nové zeměpisné a produktové trhy budou získány zavedením mezinárodní dimenze do celého programu a také například větším zaměřením na videohry. Program bude flexibilní, pokud jde o další experimentování cestou podpory pilotních projektů. Program navíc odpovídá potřebě opatření v oblasti mediální a kulturní gramotnosti s cílem vytvářet a rozšiřovat publikum a přispívat ke kritickému porozumění evropským kulturním a tvůrčím dílům. Program zavádí jediné kontaktní místo pro kulturní a tvůrčí subjekty v Evropě, které bude snadno rozpoznatelné a jednoduché. Díky jediné síti kanceláří programu Tvůrčí Evropa se ušetří zdroje a zlepší řízení kanceláří, usnadní se používání a program se více zviditelní. Za účelem urychlení provozního řízení programu budou zavedena další zjednodušení. K nim budou patřit: zdokonalení nástrojů a prostředků pro sběr a analýzu dat; větší využívání financování formou paušálních částek a pevných sazeb, rámcových dohod o partnerství, rozhodnutí o grantu; snížení počtu nástrojů ve složce Kultura; portály určené příjemcům a jiné nástroje IKT, které mají snížit papírování pro žadatele / příjemce; žádosti a zprávy ohledně všech akcí v elektronické formě. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Program bude zcela doplňovat jiné nástroje EU. Žádný jiný program EU nepodporuje nadnárodní mobilitu umělců / kulturních a audiovizuálních pracovníků ani pohyb děl. Pokud jde o jazykovou rozmanitost, bude program doplňovat akce EU týkající se výuky jazyků. Program však není zaměřen na formální ani neformální učení, na něž se vztahuje program Erasmus pro všechny, ale soustředí se na vzájemné a intenzivní učení mezi kulturními organizacemi o tématech, která se týkají klíčových výzev daného odvětví. Program bude doplňovat kulturní politiku EU tím, že je zacílen přímo na kulturní subjekty, čímž přispěje k realizaci systémových změn z hlediska priorit politiky EU. Na rozdíl od jiných nástrojů financování EU, jako jsou EFRR, ESF či rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, bude tento program konkrétně zaměřen na potřeby kulturních a tvůrčích odvětví, která chtějí působit i mimo hranice vlastní země a která mají silnou vazbu na podporu kulturní a jazykové rozmanitosti. Současná podpora ze strany EFRR/ESF je totiž určena na zachování, obnovu a rozvoj kulturního dědictví, rozvoj kulturní infrastruktury, obnovu měst, podporu cestovního ruchu, podporu podnikání, podporu kulturních služeb založených na IKT a zdokonalování lidského kapitálu, a to s velmi silným důrazem na inovace a regionální a místní rozvoj. Podpora pro rozvoj politiky by navíc byla prospěšná pro sdílení znalostí při přípravě regionálních politik členskými státy. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace poskytuje přístup k financování pro MSP (prostřednictvím záruk a kapitálových účastí) a zavádění digitálních technologií a obsahů, ale jedná se o obecné nástroje, které nezahrnují šíření znalostí specifických pro určitá odvětví. Finanční facilita zřízená programem pro posílení finanční kapacity evropských kulturních a tvůrčích odvětví se zaměří na zvláštní potřeby těchto odvětví, aby podpořila lepší porozumění problematice posuzování rizik v těchto odvětvích ze strany finančních institucí a podnítila vytváření sítí mezi nimi. Hromadná digitalizace kulturního dědictví se prostřednictvím složky Kultura podporovat nebude. Mohla by však být financována v rámci strukturálních fondů. Kromě toho jsou politika a činnosti související s digitalizací a agregací obsahu Evropské digitální knihovny (Europeana) prováděny v rámci Digitální agendy pro Evropu. Mezinárodní financování v rámci složky Kultura evropskému kulturnímu odvětví pomůže působit mezinárodně a plnit cíle vnitřního programu. Na rozdíl od jiných nástrojů EU zaměřených na kulturní spolupráci s třetími zeměmi se jedná o mnohostranný, nikoli dvoustranný nástroj, který necílí na rozvojovou spolupráci s třetími zeměmi. Poté, co budou kulturní a tvůrčí odvětví posílena, však bude vytvářet synergie s uvedenými programy. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad þ Časově omezený návrh/podnět – þ Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 – þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020 (a po roce 2020, pokud jde o platby) ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od roku YYYY do roku YYYY, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[19] þ Přímé centralizované řízení Komisí þ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: – þ výkonným agenturám – ¨ subjektů zřízených Společenstvími[20] – þ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby – ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Program bude prováděn: - Komisí u těchto směrů činnosti: zvláštní akce v rámci složky Kultura (ceny, Evropská hlavní města kultury, označení „Evropské dědictví“ atd.), podpora pro koprodukční fond, podpora pro nadnárodní politickou spolupráci - Výkonnou agenturou pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) u ostatních směrů činnosti - Evropským investičním fondem (EIF), pokud jde o finanční facilitu pro kulturní a tvůrčí odvětví - mezinárodními koprodukčními fondy sídlícími v Evropě (subjekty podle článku 54 finančního nařízení) u směru činnosti, který se týká koprodukcí 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle ukazatelů uvedených v bodě 1.4.4. Je třeba vzít v potaz, že posouzení ukazatelů závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu nejpozději do 31. prosince 2017. Hodnocení bude zahrnovat hodnocení ex post předchozích programů. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika A: Hlavní rizika a hlavní příčiny chyb Na základě rizik a příčin chyb již hlášených u současných programů MEDIA a Kultura byla u programu Tvůrčí Evropa zjištěna tato hlavní rizika a příčiny chyb: - zvláštní cílová skupina: většina účastníků programu bude pravděpodobně patřit mezi malé a střední organizace působící v audiovizuálním a tvůrčím odvětví. Někteří z nich mohou postrádat pevné finanční zázemí nebo propracované řídící struktury. To může mít dopad na jejich finanční a provozní kapacitu pro řízení finančních prostředků EU; - chyby týkající se způsobilosti výdajů u grantů založených na rozpočtu, které jsou dány složitostí pravidel, tím, že příjemci grantů neuchovávají odpovídající dokumentaci, nebo nedostatečnými kontrolami dokumentace: toto riziko bude existovat i v případě programu Tvůrčí Evropa, ale díky zjednodušeným pravidlům, většímu využívání pevných sazeb a paušálních částek a zdokonaleným a lépe zacíleným kontrolám dokumentace (viz bod 2.2.2) by mělo být nižší než u současné generace programů; - omezené riziko dvojího financování, protože subjekty mohou být příjemci několika grantů v rámci různých programů EU. Je třeba podotknout, že většinu akcí v rámci současných programů MEDIA a Kultura a programu Tvůrčí Evropa řídí či bude řídit Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (dále jen „EACEA“). Za zmírnění výše uvedených rizik tedy bude odpovědná především tato agentura. B: Očekávaná míra chyb Z údajů za roky 2009 a 2010 vyplývá, že míra chyb u programu MEDIA je velmi nízká (nižší než 0,50 %). Tuto skutečnost potvrzují i doposud dostupné orientační údaje za rok 2011. Pokud jde o program Kultura, míra chyb v roce 2009 činila 0,57 % a v roce 2011 by podle předběžných údajů měla být opět hluboko pod 2 %, konkrétně 0,6–0,7 %. Významnost hodnoty v riziku vyplývající z dané míry chyb přesahovala v roce 2010 prahovou hodnotu 2 % (činila 4,28 %), ale vzorek auditů představoval z hlediska rozpočtu menší objem než v letech 2009 a 2011. Víceletá míra chyb za období 2009–2011 je proto nižší než 1 %. Co se týče míry chyb v roce 2010, analýza chyb provedená agenturou EACEA ukázala, že většina z nich spadala do oblasti výše uvedených hlavních rizik. Byl vypracován akční plán zahrnující opatření pro zlepšení kvality informací poskytovaných příjemcům o jejich finančních povinnostech, strategii pro zvýšení efektivnosti a účelnosti kontrolních návštěv, strategii pro zlepšení kontrol dokumentace a konsolidaci auditního plánu na rok 2011. Na základě míry chyb v letech 2009 a 2010 a odhadu pravděpodobné míry chyb v roce 2011 lze učinit závěr, že u programu Tvůrčí Evropa lze očekávat míru nesouladu s pravidly významně nižší než prahová hodnota 2 %. Tento předpoklad podporuje také skutečnost, že ve srovnání se stávajícími programy se plánuje zavedení dalších zjednodušujících a kontrolních opatření (viz bod 2.2.2). 2.2.2. Předpokládané metody kontroly A: Informace o systému vnitřní kontroly Kontrolní systém programu Tvůrčí Evropa bude založen na analýze rizik. Bude zahrnovat níže uvedené hlavní kontroly, které bude provádět především EACEA. Stejný kontrolní systém se použije i u akcí řízených přímo GŘ EAC. 1. Ve fázi výběru: - kontrola provozní a finanční kapacity žadatelů - kontrola kritérií způsobilosti a kritérií pro vyloučení - hodnocení a kontrola rozpočtu a obsahu - právní a finanční ověření - zjištění případů možného dvojího financování pomocí vhodných IT nástrojů 2. Během fáze řízení smluv: - finanční okruhy založené na oddělení funkcí - širší využití pevných sazeb a paušálních částek pro snížení rizika chyb - u grantů založených na rozpočtu stanovení kontrol dokumentace, které se použijí u závěrečných výkazů na základě posouzení rizik a nákladů na kontroly: * u grantů převyšujících prahovou hodnotu budou ve fázi konečné platby povinná auditní osvědčení * u menších grantů příjemci poskytnou vzorky faktur; obsah vzorků bude stanoven pro každou akci po provedení analýzy založené na rizicích - zjednodušení pravidel a zvýšení jasnosti a transparentnosti informací o těchto pravidlech, které se poskytují příjemcům - zvýšení efektivnosti a účelnosti kontrolních návštěv použitím kritérií založených na rizicích pro výběr projektů, které budou cílem návštěvy, a kvalitativních kritérií pro návazná opatření. 3. Ex-post: - roční plán auditů ex post (na základě rizik a náhodného výběru) založený na komplexní analýze rizik - ad hoc audity, které se provedou, existují-li vážné obavy ohledně nesrovnalostí a/nebo podezření na podvod. Závěrem lze uvést, že konkrétní zátěž, kterou budou kontroly znamenat pro příjemce, by se měla ve srovnání se současným stavem snížit, protože očekávané nižší riziko nesouladu bude zčásti výsledkem dalších zjednodušení a lepší kvality podpůrných informací poskytovaných příjemcům. 4. Dohled Komise nad agenturou EACEA Vedle kontrol týkajících se procesu udělování grantů bude Komise uplatňovat také kontrolní opatření, která se v souladu s článkem 59 finančního nařízení vyžadují u výkonných agentur. Bude sledovat a kontrolovat, zda EACEA uskutečňuje patřičné kontrolní cíle pro akce, jejichž řízení jí bude svěřeno. Tento dohled bude začleněn do podmínek spolupráce mezi mateřským GŘ a agenturou EACEA a do pololetních zpráv, které agentura podává. B: Odhad nákladů na kontroly akcí řízených agenturou EACEA a GŘ EAC 1. Během fáze výběru a fáze řízení smluv 1.1 Náklady na zaměstnance Odhad byl vypočítán se zohledněním kontrolních činností, které jsou prováděny v rámci současných programů MEDIA a Kultura: - zaměstnanci v provozní a finanční oblasti odpovědnými za zahajování a ověřování - ve všech fázích životního cyklu projektu (výběr, uzavírání smluv a platby). Počet zaměstnanců vykonávajících kontrolní činnosti || Standardní náklady || Celkem (1 rok) Smluvní zaměstnanci (EACEA): 21,75 || 64 000 EUR || 1 392 000 EUR Dočasní zaměstnanci (EACEA): 6,6 || 127 000 EUR || 838 200 EUR Úředníci: 1,6 (část řízená GŘ EAC) || 127 000 EUR || 212 200 EUR || || Celkem za dobu trvání programu: 17 096 800 EUR 1.2. Ostatní náklady || Standardní náklady || Celkem (1 rok) Kontroly na místě (EACEA) || 1 000 EUR || 95 000 EUR Auditní osvědčení předkládaná příjemci (EACEA) || 1 300 EUR || 2 550 000 EUR Kontroly na místě (část řízená GŘ EAC) || 1 000 EUR || 6 000 EUR Auditní osvědčení předkládaná příjemci (část řízená GŘ EAC) || 1 300 EUR || 150 000 EUR || || Celkem za dobu trvání programu: 19 607 000 EUR 2. Kontroly ex-post 2.1 Zaměstnanci Počet zaměstnanců vykonávajících kontrolní činnosti || Standardní náklady || Celkem (1 rok) Smluvní zaměstnanci (EACEA): 1 || 64 000 EUR || 64 000 EUR Dočasní zaměstnanci (EACEA): 0,2 || 127 000 EUR || 25 400 EUR Úředníci (část řízená GŘ EAC): 0,1 || 127 000 EUR || 12 700 EUR || || Celkem za dobu trvání programu: 714 700 EUR 1.2. Audity ex-post Audity na základě náhodného výběru, analýzy rizik a ad hoc audity || Standardní náklady || Celkem (1 rok) EACEA || 10 500 EUR || 409 500 EUR EAC || 10 500 EUR || 25 000 EUR || || Celkem za dobu trvání programu: 3 041 500 EUR 3. Celkové náklady na kontroly v agentuře EACEA a GŘ EAC ve srovnání se spravovaným provozním rozpočtem Vzhledem k provoznímu rozpočtu programu Tvůrčí Evropa ve výši 1 678,7 milionu EUR činí celkové náklady na kontrolu akcí řízených agenturou EACEA a GŘ EAC přibližně 2,40 % rozpočtu. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Nízký počet případů podvodu v kombinaci s velmi nízkou mírou chyb odůvodňuje skutečnost, že opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí v novém programu budou muset být přiměřená a nákladově efektivní. Kromě uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů GŘ EAC zpracuje strategii proti podvodům v souladu s novou strategií Komise proti podvodům přijatou dne 24. června 2011, aby zajistilo, že jeho vnitřní kontroly zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu se strategií Komise proti podvodům a že jeho přístup k řízení rizik vzniku podvodů je připraven určit oblasti rizika vzniku podvodů a adekvátní reakce. V nezbytných případech budou zřízeny skupiny pro tvoření sítí a příslušné informatické nástroje určené pro analýzu případů podvodů souvisejících s programem Erasmus pro všechny. Za účelem omezení potenciálních podvodů a nesrovnalostí jsou navržena tato opatření: - otázka zamezení potenciálních podvodů a nesrovnalostí je zohledněna již při sestavování programu, prostřednictvím zjednodušení pravidel a širšího využívání pevných sazeb a paušálních částek; - bude se provádět soustavná kontrola možného dvojího financování a budou zjišťováni příjemci několika grantů; - při vážných obavách ohledně nesrovnalostí a/nebo podezření na podvod se provedou audity ad hoc; - výkonná agentura bude povinna oznamovat Komisi potenciální podvody a nesrovnalosti, a to ad hoc i v rámci pravidelných zpráv. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([21]) || zemí ESVO[22] || kandidátských zemí[23] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 5 || 15.01 Správní výdaje v oblasti politiky „Vzdělávání a kultura“, články 1–3 || NRP || ANO || ANO || ANO || NE 3 || 15.01.04.31 Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast – příspěvek pro programy v rámci podokruhu 3 || NRP || ANO || ANO || ANO || NE · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 3 || 15.01.04.04 Tvůrčí Evropa – Výdaje na správu a řízení || NRP || ANO || ANO || ANO || NE 3 || 15.04.01 Tvůrčí Evropa || RP || ANO || ANO || ANO || NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || číslo || okruh 3 GŘ: EAC || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roce 2020 || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || || Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Platby || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[24] || || || || || || || || || Číslo rozpočtové linie || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 CELKEM prostředky pro GŘ EAC || Závazky || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Platby || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Komise hodlá provádění programu (částečně) zadat výkonné agentuře. Částky a rozpis odhadovaných nákladů mohou být upraveny podle konečné míry externalizace.  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || CELKEM prostředky z okruhu 3 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Platby || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || CELKEM prostředky z okruhu 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || Platby || =5+ 6 || || || || || || || || Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM GŘ: EAC ||  Lidské zdroje || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Ostatní správní výdaje || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 GŘ pro vzdělávání a,kulturu CELKEM || Prostředky || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 CELKEM prostředky z okruhu,5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roce 2020 || CELKEM CELKEM prostředky z okruhu 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Platby || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315,085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků – þ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || výstupy složky MEDIA || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Celkový počet výstupů (2014–2020) || Náklady celkem || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1: Podporovat schopnost evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně || - Výstup || Nové dovednosti a vytváření sítí [výstupy: počet kurzů / pracovních setkání / akcí] || 0,150 || 425 || 63,7 || - Výstup || Rozvoj audiovizuálních projektů (včetně televizní produkce) [výstupy: počet projektů] || 0,110 || 2301 || 253,1 || - Výstup || Podpora koprodukčních fondů [výstup: počet podpořených koprodukčních fondů] || 0,300 || 48 || 14,3 || - Výstup || Audiovizuální trhy, propagace nástroje a složek [výkon: počet projektů] || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Výstup || Inovativní projekty v oblasti IKT použitelné pro audiovizuální odvětví [výstup: počet aplikací IKT v daném odvětví] || 0,500 || 30 || 15,2 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 3256 || 433,4 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: Podporovat nadnárodní pohyb kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávat nové publikum v Evropě i jinde || - Výstup || Distribuční kampaně evropských zahraničních filmů [výstupy: počet projektů] || 0,046 || 6932 || 318,9 || - Výstup || Mezinárodní uskupení obchodních zástupců, distributorů a držitelů práv [výstupy: počet uskupení] || 0,271 || 40 || 10,8 || - Výstup || Síť kin uvádějících většinově evropské filmy [výstup: počet sítí kin] || 13,893 || 7 || 97,2 || - Výstup || Filmové festivaly a akce [výstup: počet festivalů a akcí] || 0,040 || 645 || 26 || - Výstup || Iniciativy v oblasti filmové gramotnosti [výstup: počet projektů] || 0,040 || 269 || 10,7 || - Výstup || Nové marketingové a reklamní nástroje [výstupy: počet projektů vytvářejících např. filmové komunitní platformy] || 0,040 || 213 || 8,5 || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || 472,1 || NÁKLADY CELKEM || 11,362 || 905,5 || Uveďte cíle a výstupy ò || || výstupy složky KULTURA || Druh výstupu[25] || Průměrné náklady výstupu || Celkový počet výstupů || Náklady celkem || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1: Podporovat schopnost evropských kulturních a tvůrčích odvětví působit nadnárodně || - Výstup || Opatření na podporu spolupráce, například činnosti podněcující vzájemné učení || 0,360 || 356 || 128,1 || - Výstup || Evropské sítě, například sítě zajišťující budování kapacit || 0,100 || 132 || 13,2 || - Výstup || Evropské platformy, například platformy poskytující strukturu pro mezinárodní profesní rozvoj || 0,340 || 39 || 13,2 || - Výstup || Zvláštní akce, například ceny, Evropská hlavní města kultury, označení „Evropské dědictví“… || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 575 || 173,9 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: Podporovat nadnárodní pohyb kulturních a tvůrčích děl a subjektů a získávat nové publikum v Evropě i jinde || - Výstup || Opatření na podporu spolupráce, například na podporu mezinárodních turné || 0,360 || 553 || 199,2 || - Výstup || Evropské sítě, například sítě podporující budování publika || 0,100 || 205 || 20,5 || - Výstup || Evropské platformy, například platformy podporující mezinárodní kariéry || 0,340 || 60 || 20,5 || - Výstup || Literární překlady a propagační podpora || 0,05 || 859 || 42,9 || - Výstup || Zvláštní akce, například ceny, Evropská hlavní města kultury, označení „Evropské dědictví“… || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 1751 || 313,3 || NÁKLADY CELKEM || 2326 || 487,2 || . Uveďte cíle a výstupy ò || || VÝSTUPY meziodvětvové složky || Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Celkový počet výstupů (2014–2020) || Náklady celkem || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1: Posilovat finanční možnosti kulturních a tvůrčích odvětví || - Výstup || Zřízení facility pro kulturní a tvůrčí odvětví [výstupy: počet úvěrů poskytnutých subjektům bankami za dobu 7 let] || 848 [poplatek EIF plus očekávaná ztráta] || 14420 || 211,20 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 211,20 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: Podporovat nadnárodní politickou spolupráci || - Výstup || Síť kanceláří programu Tvůrčí Evropa || 0,226 || 189 || 42,7 || - Výstup || Studie, hodnocení a analýzy politik [Pozn.: sem patří také Evropská audiovizuální observatoř] || 0,317 || 36 || 11,4 || - Výstup || Nadnárodní výměny a vytváření sítí || 1,585 || 4 || 6,4 || - Výstup || Zkoušení nových meziodvětvových přístupů || 1,132 || 4 || 4,5 || - Výstup || Konference, semináře a politický dialog || 0,232 || 42 || 9,8 || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 275 || 74,8 || || || || NÁKLADY CELKEM || || 286,00 || 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků – þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Ostatní správní výdaje || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Mimo OKRUH 5[26] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů – ü Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || || || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[28] || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [29] || - v ústředí[30] || || || || || || || || - při delegacích || || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || || || CELKEM || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Částky a imputace budou upraveny v závislosti na výsledcích plánovaného procesu externalizace. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Provádění programu Externí zaměstnanci || Provádění programu 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – ü Návrh/podnět je v souladu s víceletým finančním rámcem 2014–2020. – ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[31]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky třetích stran – Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. – Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy – þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: ¨ dopad na vlastní zdroje ¨ dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[32] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek ………… || || || || || || || || U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. . Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. . [1] Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries (Budování digitální ekonomiky: význam udržení míry zaměstnanosti v tvůrčích odvětvích EU), TERA Consultants, březen 2010. Viz též důraz, který na kulturní a tvůrčí odvětví klade Zpráva o konkurenceschopnosti Evropy za rok 2010, pracovní dokument útvarů Komise, KOM(2010) 614. [2] Shrnutí výsledků internetové konzultace o programu Kultura po roce 2013 je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/consultation-on-the-future-culture-programme_en.htm [3] Shrnutí tohoto veřejného slyšení je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc/culture/summary-public-meeting-16-02-2011_en.pdf [4] Průběžné hodnocení je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf [5] Shrnutí výsledků internetové konzultace o programu MEDIA po roce 2013 je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/online_consultation_summary_en.pdf [6] Shrnutí výsledků internetové konzultace o programu MEDIA Mundus po roce 2013 je k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/public_consultation/index_en.htm [7] Závěry tohoto veřejného slyšení jsou k dispozici na adrese: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/docs/Programme_public_hearing_The_future_of_the_MEDIAs_en.pdf [8] Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 1. [9] Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 12. [10] Úř. věst. L 288, 4.11.2009, s. 10. [11] Úř. věst. L 304, 3.11.2006, s. 1. [12] Úř. věst. L. [13] KOM(2007) 242 v konečném znění. [14] Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 6. [15] KOM(2010) 2020, 3.3.2010. [16] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [17] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [18] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [19] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [21] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [22] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [23] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [24] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [25] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [26] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [27] Komise hodlá provádění programu (částečně) zadat agentuře EACEA. Výše uvedené číselné údaje bude v případě potřeby upraveny v souladu s plánovaným postupem externalizace. [28] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [29] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [30] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [31] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [32] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.