CS Úřední věstník Evropské unie C 277/96

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o evropské územní spolupráci

2012/C 277/10

VÝBOR REGIONŮ

— vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS) jež významně přispěje k cíli územní soudržnosti, a rovněž související zvýšení rozpočtových zdrojů; VR dále naléhavě žádá, aby fondy EU byly přidělovány podle programů spolupráce a nikoli členskými státy;

— připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti;

— lituje, že nové nařízení není přizpůsobeno malým projektům, a žádá Evropskou komisi, aby udělila výjimky malým přeshraničním programům a operacím, zejména takovým, jež nepřesahují 35 000 EUR;

— domnívá se, že na EÚS by se nemělo automaticky vztahovat tematické soustředění, neboť se obává, že kdyby EÚS byla úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu; proto doporučuje zvýšit počet tematických cílů ze 4 na 5 a rozšířit seznam investičních priorit; vyzývá proto, aby byly tematické cíle rozšířeny na další oblasti, jako je cestovní ruch, ekologická námořní doprava, kultura nebo demografická změna;

— je toho názoru, že VR by měl hrát aktivní roli při podpoře EÚS a při vymezování a překonávání překážek jejího provádění;

— požaduje nastavení míry spolufinancování pro méně rozvinuté regiony na 85 %, jak je uvedeno ve stávajícím obecném nařízení č. 1083/2006;

— souhlasí s udělením výjimky nejvzdálenějším regionům, pokud jde o míru spolufinancování a financování, a požaduje stanovení specifických podmínek pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství;

— žádá posílení koordinačních mechanismů mezi všemi fondy a programy územní spolupráce; zdůrazňuje rovněž potřebu lepší koordinace EÚS s vnějšími finančními programy EU a ujasnění pravidel týkajících se zapojení třetích zemí do programů EÚS;

— zdůrazňuje klíčový význam ESÚS pro posílení územní spolupráce a naléhavě vyzývá členské státy k odstranění překážek, které odrazují od zřizování ESÚS, či brzdí jejich fungování.

Zpravodaj Petr OSVALD (CZ/SES), zastupitel města Plzeň Odkaz Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecně k návrhu nařízení

1. vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS), které umožní zohlednit specifický účel, zvláštní aspekty a status územní spolupráce jako druhého cíle politiky soudržnosti; toto samostatné nařízení zviditelňuje příspěvek EÚS k podpoře nového cíle územní soudržnosti obsaženého ve Smlouvě a k dosažení cílů politiky soudržnosti obecně a posiluje význam EÚS z hlediska jejího zaměření na přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci;

2. souhlasí s tím, že role Evropské územní spolupráce je mnohem důležitější vzhledem k tomu, že problémy, se kterými se členské státy a regiony potýkají, čím dál častěji protínají vnitrostátní/regionální hranice a vyžadují společná kooperativní opatření na příslušné územní úrovni, a může tedy významně přispět k podpoře nového cíle Smlouvy, kterým je územní soudržnost;

3. v zásadě podporuje návrhy Komise, jež usilují o sladění územní spolupráce se strategií Evropa 2020, přičemž je třeba ponechat dostatečnou flexibilitu pro reakci na místní potřeby, a proto vítá zachování všech tří složek EÚS (přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce) ve všech regionech Evropy. Spolupráce na projektech a strukturách přesahujících hranice již nyní přispívá k evropské integraci. Výbor také oceňuje posílené zapojení třetích zemí;

4. domnívá se, že v rámci Evropské územní spolupráce by měla i nadále hrát klíčovou roli přeshraniční spolupráce, a proto se v zásadě ztotožňuje s návrhem na rozdělení zdrojů mezi jednotlivé typy EÚS;

5. upozorňuje, že především pro malé programy přeshraniční spolupráce je nařízení příliš náročné, komplikované a detailní, což může znemožnit realizaci malých, ale často velmi efektivních operací. Žádá proto Evropskou komisi, aby zvážila, zda je nezbytné všechna ustanovení tohoto nařízení uplatňovat i na tyto programy. Pro dosažení maximální efektivity nelze mít stejné nároky na malé jako na velké programy a operace;

6. podporuje současnou metodiku vymezení regionů pro přeshraniční spolupráci, vyzývá k rozšíření klasifikace území pro přeshraniční spolupráci (zaměření A), aby funkční přeshraniční vazby byly také zohledněny při stanovování způsobilosti území pro daný program. V této souvislosti by také k zapojení funkčních odpovídajících regionů, jež mají pro dosažení cíle obzvláštní význam, nemělo docházet až po zahájení postupu schvalování daného programu. Podporuje rovněž větší umožnění realizace vícestranných projektů v oblastech, kde nebudou vytvářeny vícestranné programy spolupráce;

7. zdůrazňuje zásadní úlohu EÚS pro rozvoj spolupráce nadnárodní, zejména pro podporu integrovaného územního rozvoje ucelených území a pro podporu projektů zaměřených na rozvíjení makroregionálních strategií; oceňuje, že osvědčené oblasti nadnárodní spolupráce (zaměření B) jsou v podstatě zachovány a že makrostrategie EU nevedou k vytvoření nových oblastí spolupráce ani k vyloučení oblastí z nadnárodní spolupráce. V zásadě dále vítá také podporu rozvoje a provádění makroregionálních strategií v rámci nadnárodní spolupráce;

8. poukazuje na potenciál meziregionální spolupráce, zejména díky pákovému účinku využití strukturálních fondů; podporu meziregionální spolupráce (zaměření C) považuje za skvělý prostředek k podpoře výměny zkušeností a spolupráce místních a regionálních orgánů v oblasti politiky soudržnosti a vyzývá k tomu, aby se přínos těchto výměn zkušeností využíval lépe než doposud pro rozvoj místních a regionálních rozvojových strategií (kapitalizace);

Účel EÚS a tematické soustředění

9. upozorňuje však, že Evropská územní spolupráce by měla především: — řešit spoluprací problémy všech dotčených regionů, — sloužit jako účinný mechanismus sdílení osvědčených postupů a učení se, — zajistit, aby řešení konkrétního problému bylo účinnější díky úsporám z rozsahu a dosažení kritického množství, — zlepšit správu věcí veřejných v důsledku koordinace odvětvových politik, opatření a investic v přeshraničním a nadnárodním měřítku, — přispět k bezpečnosti, stabilitě a ke vzájemně prospěšným vztahům, — tam, kde je to potřebné, napomoci podpoře růstu, zaměstnanosti a řízení založeného na ochraně ekosystému, jak je uvedeno v důvodové zprávě návrhu nařízení;

10. zastává názor, že by tedy Evropská územní spolupráce měla napomáhat vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti, odstraňování předsudků a rozvoji území dotčených regionů. Z toho důvodu se Výbor regionů domnívá, že na Evropskou územní spolupráci nelze automaticky aplikovat tematické soustředění a je třeba zohlednit úroveň a potenciál jednotlivých regionů, nepokoušet se tedy aplikovat princip „one size fits all“, tzn. stejné priority pro všechny, ale naopak uplatnit „place based approach“. Výbor regionů se obává, že kdyby byla Evropská územní spolupráce a především přeshraniční spolupráce úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020 a tematické cíle, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu, a stala by se pouhou obdobou základní politiky soudržnosti s jinou formou distribuce;

11. žádá, aby demografická změna a její dopad na služby obecného zájmu stejně jako udržitelný regionální rozvoj byly do EÚS začleněny jako samostatná témata. Prioritu by měly dostat nové formy partnerství města a venkova jako základ územní soudržnosti na regionální úrovni (v souladu s Územní agendou 2020). Kromě toho důležitá témata jako cestovní ruch, ekologická námořní doprava a kultura v návrhu chybí;

12. se domnívá, že u přeshraniční spolupráce je nezbytné definovat rozvojový potenciál každé přeshraniční oblasti vzhledem k současné úrovni příslušných regionů. Evropská územní spolupráce, a především přeshraniční spolupráce by neměla prioritně sloužit k naplňování strategie EU 2020, ale především k vytváření podmínek pro její co nejlepší plošnou, tedy celoevropskou realizaci. Především programy přeshraniční spolupráce by proto měly mít možnost zvolit více tematických cílů a neměly by být omezovány jejich předem definovaným zaměřením;

13. konstatuje, že udržitelné územní soudržnosti lze dosáhnout pouze zapojením a zmobilizováním občanů v regionech. Proto by měla existovat možnost, aby programy Evropské územní spolupráce dále mohly podporovat opatření v oblasti občanské společnosti a kultury (např. konkrétní projekty setkání). K tomu existují ve stávajících programech některé velmi úspěšné iniciativy. Proto Výbor doporučuje doplnit odpovídající tematické cíle;

14. vítá návrh Komise zajistit kontinuitu oblasti nadnárodní spolupráce; lituje však, že doplňující investiční priorita v oblasti nadnárodní spolupráce je omezena na přípravu a provádění makroregionálních strategií a strategií pro přímořské oblasti. Vzhledem k četným problémům, jež musí regiony nyní řešit, a k existujícím nedostatkům potřebují také další regiony, oblasti a funkční oblasti vlastní investiční priority;

15. souhlasí s tím, že by cílem meziregionální spolupráce mělo být posílení účinnosti politiky soudržnosti díky podpoře výměny zkušeností mezi regiony a využití výsledků této výměny v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“. Domnívá se, že tato výměna zkušeností by měla mít široký základ, a nesmí být pouhým doplňkem 7. rámcového programu;

16. domnívá se, že Výbor regionů se musí aktivně podílet na prosazování EÚS a na identifikaci a odstraňování překážek na úrovni jejího provádění tak, aby byla zajištěna součinnost s ostatními oblastmi politiky soudržnosti;

Finanční zdroje a míra spolufinancování

17. vítá navrhované navýšení zdrojů vyčleněných na Evropskou územní spolupráci;

18. domnívá se, že není účelné, aby navržená míra spolufinancování 75 % pro operační programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce, stanovená v obecném nařízení, byla nižší než míra spolufinancování pro méně rozvinuté regiony v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost. Tato nižší míra spolufinancování může činit programy Evropské územní spolupráce v těchto méně rozvinutých regionech neatraktivními. Výbor regionů považuje takový rozdíl za neodůvodněný a požaduje nastavení míry spolufinancování pro oba cíle shodně na 85 %. Dále považuje za neodůvodněné, aby míra spolufinancování používaná u dodatečného přidělování prostředků na meziregionální spolupráci v nejvzdálenějších regionech dosahovala 50 %, a žádá její zvýšení na 85 %;

19. připomíná, že spolufinancování se ne vždy uskutečňuje prostřednictvím partnerů v programu, členských států nebo jiných veřejných orgánů, ale také prostřednictvím příjemců. Proto není možné obecně vyžadovat, aby se zúčastněné členské státy zavázaly k poskytnutí prostředků potřebných ke spolufinancování naplnění programu spolupráce. Proto by zamýšlené prohlášení o závazku mělo být v návrhu Komise zrušeno;

20. považuje za potřebné pro udržení kvality spolupráce zachovat v obecném nařízení současné podmínky pro míru spolufinancování, stanovené nařízením Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení), čl. 53 odstavce 3 a 4: „3. V případě operačních programů v rámci cíle‚ Evropská územní spolupráce‘, jejichž alespoň jeden účastník pochází z členského státu, jehož průměrný HDP na obyvatele za období 2001–2003 byl nižší než 85 % průměru EU-25 za stejné období, nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 85 % způsobilých nákladů. U všech ostatních operačních programů nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 75 % způsobilých výdajů spolufinancovaných z tohoto fondu. 4. Příspěvek z fondů na úrovni prioritní osy není omezen stropy stanovenými v odstavci 3 a příloze III. Tento příspěvek se však stanoví tak, aby bylo zajištěno dodržování maximální výše příspěvku z fondů a maximální míry příspěvku pro každý fond stanovených na úrovni operačního programu.“;

21. nepovažuje za vhodné stanovovat maximální míru spolufinancování na úrovni každé prioritní osy, jak je uvedeno v obecném nařízení. Mělo by být možné diferencovat výši spolufinancování v rámci jednotlivých prioritních os, za účelem motivování příjemců k plnění některých strategických priorit. Bylo by vhodné, aby každý program stanovil míru spolufinancování pro jednotlivá opatření v závislosti na jejich typu s tím, že ne všechna opatření by měla získat maximální míru podpory;

22. souhlasí s tím, aby programy spolupráce zahrnující nejvzdálenější regiony obdržely nejméně 150 % podpory z EFRR, kterou obdržely v období 2007–2013, a aby bylo kromě toho na spolupráci nejvzdálenějších regionů vyčleněno 50 000 000 EUR z prostředků na meziregionální spolupráci;

23. požaduje, aby byly stanoveny specifické podmínky pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství a ode dne následujícího po uvedeném dni jimi již nejsou, jak je tomu v současném programovém období podle článku 52 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení). Sedm let podpory nelze považovat za dostatečnou dobu pro odstranění problémů těchto oblastí. Výbor regionů upozorňuje na to, že zvýšená podpora oblastí bývalých hranic EU neplní pouze úlohu, jakou je zvýšení hospodářské úrovně příslušných regionů, ale má značný dopad na vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti a odstraňování předsudků;

Tvorba programů

24. lituje, že jsou v čl. 7 odst. 2 písm. a) stanoveny požadavky, jež pro tvorbu programů oproti stávajícímu programovému období představují značnou dodatečnou zátěž, aniž by vytvářely podstatnou přidanou hodnotu;

25. připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti;

26. považuje za velmi důležité, aby byla vytvořena směrnice pro konkrétní provádění předpisů o státní podpoře pro programy EÚS, a žádá, aby mezi možné příjemce opatření přeshraniční a nadnárodní spolupráce byly zahrnuty také soukromé subjekty, zejména malé a střední podniky, tam, kde se na tom dohodnou všechny členské státy příslušného programu;

27. vyzývá, aby při vymezování cílových skupin pro programy EÚS byly lépe zohledněny struktury místní a regionální správy, jež jsou v celé Evropě velmi rozdílné. Cílem musí být lepší zohlednění rozmanitých forem organizace veřejných aktérů v regionech členských států. Zejména existence soukromé právní organizační struktury by neměla vést k vyloučení veřejného orgánu z účasti na programu;

Sledování a hodnocení

28. konstatuje, že povinnosti podávat zprávy jsou z hlediska rozsahu i frekvence rozšířeny a požaduje jejich omezení na striktní minimum. Výbor proto nesouhlasí s přesunem lhůty pro předložení výroční zprávy o provádění ze 30. června na 30. dubna následujícího roku. Jednání s řadou programových partnerů, navíc v několika jazycích, představuje větší zátěž, a vyžaduje tedy i více času;

29. vítá stanovení společných ukazatelů pro výstup a výsledky za účelem účinnějšího dosahování cílů, lepší orientace na účinnost a umožnění horizontálního vyhodnocení programů. Ukazatele navržené v příloze návrhu nařízení o EÚS jsou totiž velmi málo zaměřeny na specifické požadavky EÚS a nenabízejí dostatečnou možnost popsat či měřit její kvalitu. Výbor proto žádá, aby byl seznam ukazatelů přepracován tak, že specifické výsledky EÚS bude možné přiměřeně zachytit;

30. v zásadě vítá stanovení technické pomoci na 6 % celkové částky, nejméně však na 1,5 milionu EUR. Výbor však považuje povinný přechod do 31. prosince 2014 na systémy elektronické výměny údajů ve všech výměnách informací, jež mohou být financovány z titulu technické pomoci, za problematický;

Řízení, kontrola a akreditace

31. souhlasí s celkovým zachováním správních struktur, které byly v programovém období 2007–2013 prováděním operačních programů pověřeny a osvědčily se, s rozsáhlým pokračováním struktur a s jasnějším vymezením úkolů a pravomocí různých orgánů v rámci provádění programu;

32. vítá možnost kumulovat funkce řídicího a certifikačního orgánu (stanovenou v článku 113 nařízení o společných ustanoveních), nesouhlasí však s tím, aby se tato možnost stala v rámci EÚS povinnou (článek 22 nařízení o EÚS); rozhodně odmítá plánovanou akreditaci řídicích a akreditačních orgánů;

Koordinace fondů

33. vítá snahu o lepší koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a ostatními nástroji politiky soudržnosti, v tomto smyslu je třeba posílit výnosnost financování Unie u projektů spolupráce prostřednictvím rozšíření výsledků těchto projektů a snahou o znásobení dopadů a zamezení duplicity u činností, které se již osvědčily a byly vyzkoušeny;

34. upozorňuje však, že k tomu, aby mohl vzniknout mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy a dalšími nástroji, je nezbytné, aby došlo ke koordinaci mezi těmito fondy a nástroji na úrovni EU a na implementační úrovni v jednotlivých členských zemích. Je nezbytné, aby byly zavedeny shodné a koordinované postupy, shodné řízení, monitorování kontroly, uznatelnost nákladů, metodika vykazování indikátorů atd. Bylo by též velmi vhodné, aby byla zajištěna koordinace mezi jednotlivými státy, jelikož na programech Evropské územní spolupráce se podílí vždy více států. Zvláštní pozornost je třeba věnovat koordinaci s vnějšími finančními nástroji. Výbor regionů proto žádá Evropskou komisi, aby vytvořila metodiku pro koordinaci programů;

35. upozorňuje na to, že v čl. 10 návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu COM(2011) 607 final je řešena nadnárodní spolupráce, což je totožný termín jako v nařízení k EÚS, avšak bez jakékoli vazby s nařízením k Evropské územní spolupráci. Přitom právě koordinaci mezi Evropskou územní spoluprací financovanou z EFRR a ESF považuje Výbor regionů za nejdůležitější, poněvadž vhodným kombinováním aktivit obou těchto fondů lze dosáhnout potřebných synergií. Velkou efektivitu aktivit obecně prováděných v rámci ESF lze předpokládat zejména v přeshraniční spolupráci, jelikož příhraniční území sousedících zemí obvykle vykazují obdobný stav z pohledu trhu práce, sociálních problémů atd. Aktivity tematicky odpovídající ESF jsou velmi důležitou součástí všech programů Evropské územní spolupráce, a proto Výbor regionů žádá Evropskou komisi, aby jejich koordinaci věnovala náležitou pozornost. Pokud nebude zajištěna vyšší forma koordinace, mělo by být minimálně umožněno financovat z EFRR v rámci EÚS aktivity tematicky patřící do ESF;

36. považuje za velmi vhodné koordinovat nový nástroj pro propojení Evropy s programy Evropské územní spolupráce, jelikož tento nový nástroj by měl zohledňovat přeshraniční a mezinárodní vazby;

Zapojení třetích zemí

37. považuje za velmi důležité zajistit koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a nástroji finanční pomoci EU poskytovanými třetím zemím. V těchto programech by měl být přímo zapracován systém, kterým budou koordinovány s jednotlivými programy Evropské územní spolupráce, aby nic nebránilo zapojení subjektů z třetích zemí do společných projektů. Tento systém by měl mimo jiné zajistit soulad postupů, uznatelnosti nákladů atd. mezi programy EÚS v členských zemích a předvstupními programy a programy sousedství. Měl by také zajistit, aby třetí země zajistily přístup, administraci a vyčlenění dostatečného množství prostředků na programy v rámci EÚS z předvstupních programů nebo programů sousedství;

38. souhlasí s tím, že je třeba vyjasnit platná pravidla pro finanční řízení, programování, monitorování, posuzování a kontrolu týkající se účasti třetích zemí v programech nadnárodní a meziregionální spolupráce, a s tím, že by tato pravidla měla být stanovena v příslušných programech spolupráce nebo případně v příslušné finanční dohodě mezi Komisí, každou ze třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídící orgán příslušného programu spolupráce. Výbor regionů však upozorňuje, že je třeba zajistit, aby v případě problémů nebo liknavosti třetí země nedocházelo ke zpoždění nadnárodních a meziregionálních programů, a nebyla tak ohrožena jejich celková realizace;

Úloha ESÚS

39. zdůrazňuje úlohu ESÚS coby klíčového nástroje k posílení územní spolupráce. Připomíná proto svůj požadavek, aby revidované nařízení o ESÚS, jež nemá zvláštní dopad na rozpočet Evropské unie, bylo přijato co nejdříve a bez očekávání přijetí celého legislativního balíčku k politice soudržnosti na období po roce 2013. Vybízí též členské státy, aby odstranily veškeré překážky administrativního typu, které odrazují od zřizování ESÚS, tj. diskriminují volbu ESÚS zejména v oblasti zdanění a náboru zaměstnanců ve srovnání s jinými právními nástroji;

40. upozorňuje na to, že členské státy by sice měly být podporovány, aby úlohou řídících orgánů pověřovaly ESÚS, Evropská komise by měla navrhnout obecné mechanizmy za účelem vyjasnění ustanovení čl. 25 odst. 3 tohoto návrhu nařízení, které dává povinnost členským státům, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, nahradit neoprávněně vyplacené částky od příjemců z jiných zemí. Tímto závazkem států, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, může být jejich vůle přenášet pravomoce v řízení programu na ESÚS značně omezena, jelikož mohou ručit za něco, co de facto nemohou ovlivnit. Výbor regionů se proto domnívá, že by se mělo potvrdit, že orgán v členském státě příjemce neoprávněně vyplacené částky může být požádán orgánem členského státu, na jehož území je ESÚS zaregistrováno, o náhradu částky, nebo uplatnit podmínky platné v současném programovém období, kdy odpovědnost nese členský stát, ve kterém se nachází příjemce dotčený povinností navrácení neoprávněně vyplacených prostředků;

Další připomínky

41. vítá zavedení paušálů na zaměstnance jako velmi dobrý krok, který zajistí značné zjednodušení pro příjemce. Paušály na zaměstnance by měly být totožné pro všechny země operace, jelikož odvádějí stejnou práci. Měla by též být sjednocena metodika kontroly a uznatelnost nákladů; nesouhlasí však s návrhem omezit paušální náklady na zaměstnance na příspěvek maximálně ve výši 15 % celkových nákladů, neboť územní spolupráce ze své podstaty vyžaduje rozsáhlé lidské zdroje a 15 % podíl určený na náklady na zaměstnance se nachází hluboko pod současným průměrem;

42. přestože považuje ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění klimatické změny a adaptaci na ni, předcházení rizikům a jejich řízení, podporu rovných příležitostí, předcházení diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, postižení, věku nebo sexuální orientace, podporu rovných příležitostí žen a mužů atd. za velmi důležité, nepovažuje za vhodné uplatnit požadavky na popis jejich uplatnění v každém programu. Obzvláště malé programy přeshraniční spolupráce mohou tato ustanovení nařízení velmi zkomplikovat a paralyzovat. Výbor regionů proto doporučuje, aby nebyla uplatňována plošně, ale pouze u priorit a operací, kde je to účelné a relevantní; mohlo by totiž také docházet k povinnému, ale zároveň nesmyslnému a nelogickému zdůvodňování zcela nesouvisejících operací;

43. považuje za důležité, aby příjemci spolupracovali na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. Především u malých projektů (do 35 000 EUR dotace z EFRR) však splnění všech 4 kritérií spolupráce může zkomplikovat jejich vznik a realizaci, a proto u těchto projektů považuje za vhodné, aby tato podmínka nebyla vyžadována. Navrhuje, aby u malých projektů nadále platila podmínka splnění alespoň 2 ze 4 kritérií;

Návrhy

44. vzhledem k důrazu na koordinaci, efektivitu, odstraňování disparit a integrovanost navrhuje pro nové programové období zřízení nové iniciativy, která by podporovala přeshraniční koordinaci tematických a rozvojových strategií (dopravy, energetiky, trhů práce, ochrany životního prostředí, vědy a výzkumu atd.) a vytváření integrovaných přístupů. Tím by se podařilo identifikovat přeshraniční nedostatky, rozvojový potenciál a jejich integrované řešení. Do řešení takovýchto jasně identifikovaných problémových oblastí a na využití identifikovaného rozvojové potenciálu by bylo vhodné zapojit jak veřejné, tak privátní subjekty a finanční prostředky z různých zdrojů. Pro tento nástroj se jeví jako velmi vhodné využít potenciálu ESÚS a euroregionů. Na tuto iniciativu by měl být v rámci Evropské územní spolupráce vyčleněn dostatečný objem finančních prostředků, aby byla zajištěna její efektivita.

II. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 3 odst. 1

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zeměpisné pokrytí Zeměpisné pokrytí Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013. Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o NPP]. V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o NPP]. Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci, a žádost zdůvodní. Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci , a a . […] […]

Odůvodnění

Co se vzdálenosti 300 km (místo 150 km) týče, se v praxi ukázalo, že důvody pro přeshraniční námořní spolupráci nezávisejí přímo na krátké vzdálenosti, nýbrž na vztazích mezi danými dvěma zeměmi. Kromě toho současné sdělovací a dopravní prostředky vzdálenost relativizují.

Co se úrovní NUTS týče, jsou např. francouzské regiony obecně pro zachování prostorů v podobě, v jaké existují v současném programovém období. Nicméně, vzhledem k rozdílům mezi těmito prostory se domnívají, že je zapotřebí určité flexibility v definici zeměpisného pokrytí projektů. Jedná se zejména o podporu posílené nadnárodní spolupráce regionů úrovně NUTS 2 (bez úpravy jejich vymezení) a o rozšíření zeměpisného pokrytí určitých přeshraničních programů za úroveň NUTS 3 (až na úroveň NUTS 2, pokud to bude odůvodněné a aniž by to mělo dopad na výši financování oblastí ležících přímo na hranici). Vyzývají rovněž Komisi, aby zvážila nové prostory posílené spolupráce, jež představují euroregiony.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 4 odst. 3

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zdroje pro Evropskou územní spolupráci Zdroje pro Evropskou územní spolupráci Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. Jako kritérium pro roční rozdělení podle členských států se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci. Jako kritérium pro rozdělení podle se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci. […] […]

Odůvodnění

Je třeba důsledně žádat o přidělování evropských prostředků podle programů spolupráce. S použitím současného systému rozdělování podle států (které jsou zodpovědné za rozdělení prostředků určených na spolupráci mezi různé prostory, jež pod ně spadají) je spojeno dvojí riziko: jednak riziko nevyvážených vnitrostátních přídělů pro stejný prostor, jednak riziko toho, že z logiky „spravedlivého vyrovnání“ se může každý členský stát navzdory logice spolupráce domnívat, že má pro daný prostor „znovu získat“ prostředky ve výši minimálně odpovídající výši prostředků, které tomuto prostoru přidělil.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 4 odst. 7

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Zdroje pro Evropskou územní spolupráci V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy. Zdroje pro Evropskou územní spolupráci V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy.

Odůvodnění

Podle návrhu Komise se na rozdíl od současnosti při nesplnění termínu pro předložení programů nevyužité prostředky Evropského fondu pro regionální rozvoj budou moci přidělit pouze na vnitřní programy přeshraniční spolupráce, kterých se účastní daný členský stát. Vzhledem k tomu, že by to mohlo poškodit některý region, v případě, že nebude možné dodržet termíny, a to i v případě, že za nedodržení není daný region zodpovědný, navrhuje se ponechání současné situace.

Pozměňovací návrh 4

Článek 5

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Tematické soustředění Tematické cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] se soustředí takto: a) pro každý program přeshraniční spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle; b) pro každý program nadnárodní spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle; c) pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle. Tematické soustředění Tematické cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] se soustředí takto: a) pro každý program přeshraniční spolupráce ; b) pro každý program nadnárodní spolupráce ; c) pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle.

Odůvodnění

Smyslem programů přeshraniční spolupráce je pomoci překonat periferní postavení hraničních regionů a z něj vyplývajících problémů tím, že bude iniciována a podporována přeshraniční spolupráce ve všech oblastech lidského života (integrace příhraničních území). Podporována je jak spolupráce, jejíž cílem je společné odstraňování problémů, tak spolupráce podporující integraci v různých oblastech. Pro hraniční regiony je tedy zásadní, aby byl co možná nejvíce zachován široký rozsah podporovaných aktivit, který bude odpovídat širokému spektru oblastí přeshraniční spolupráce. Pro nadnárodní spolupráci lze použít stejné odůvodnění jako pro přeshraniční spolupráci. U každého druhu spolupráce je velmi důležité zachovat co nejširší škálu oblastí spolupráce.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 6 písm. a)

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Investiční priority Investiční priority […] […] v rámci přeshraniční spolupráce: v rámci přeshraniční spolupráce: i) integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil), i) integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil), ii) přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě), ii) přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě), iii) vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení), iii) vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení), iv) podporu právní a správní spolupráce a spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy), iv) podporu mezikulturní, právní a správní spolupráce spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy),

Odůvodnění

Viz odstavec 9 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 6 písm. b)

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy). v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy).

Odůvodnění

Viz odstavec 14 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 6 nové písm. c)

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 11 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 7 odst. 2 písm. c)

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Obsah programů spolupráce Obsah programů spolupráce […] […] příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující: příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující: i) mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB); i) mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB); ii) je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních]. ii) je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních]. iii) v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR]; iii) v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR]; iv) stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit; iv) stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit; v) případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti; v) případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;

Odůvodnění

Uvádění informací ohledně specifických forem podpory územního rozvoje tak, jak jsou popsány v čl. 7 odst. 2 písm. c), považujeme za relevantní a na úrovni programového dokumentu povinné pouze v těch případech, kde budou v rámci operačního programu tyto mechanismy aktivně využívány, nebo kdy existuje jiný důvod pro popis v programovém dokumentu. Proto by měly být programy EÚS povinny tyto oblasti popisovat nikoli obligatorně, ale pouze v relevantních a vhodných případech, shodně s významem úpravy dle kompromisního návrhu dánského předsednictví k obecnému nařízení (čl. 87 odst. 2) pro programy Cíle 1.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 7 odst. 2 písm. g) bod iv)

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR postupu zřízení společného sekretariátu; postupu zřízení společného sekretariátu ;

Odůvodnění

V řadě programů se zřízení zprostředkujících subjektů projevuje jako velmi efektivní. Výbor regionů proto požaduje, aby, tam kde se tento způsob osvědčil, mohl zůstat zachován.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 11 odst. 2

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Výběr operací Výběr operací […] […] Operace vybrané v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti. Operace vybrané v rámci přeshraniční spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti. Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy. Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy.

Odůvodnění

Nadnárodní spolupráce je podle návrhu EK v obdobném režimu jako přeshraniční spolupráce, tedy příjemci mohou být pouze ze dvou států a bylo by možné uskutečňovat operace pouze v jedné zemi. Domníváme se, že by tím nenaplňovala svůj nadnárodní rozměr a měla by pro ni platit pravidla jako u meziregionální spolupráce uvedená v tomto odstavci.

Některé současné programy nadnárodní spolupráce jsou navíc určeny pro nejvzdálenější regiony. V těchto programech by bylo velmi komplikované požadovat zapojení příjemců ze třech zemí.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 11 odst. 4

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací.

Odůvodnění

Je zapotřebí zmírnit přísné podmínky přeshraničnosti především u malých projektů, kde je realizováno velké množství kvalitních projektů jednoznačně přispívajících k rozvoji přeshraničních vazeb a pro které je nicméně obtížné splnit všechna 4 kritéria.

Pozměňovací návrh 12

Článek 15

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce Společné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022. polečné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022. […] […]

Odůvodnění

Společné ukazatele uvedené v příloze je třeba vnímat pouze jako příklad. Měly by se stanovit individuálně pro program, cíl a prioritu, aby byly relevantní. Takovéto obecné stanovení nezajišťuje efektivitu ani konkrétního programu ani operací. Kromě toho ukazatele v příloze předjímají priority a typy operací pro všechny programy.

Pozměňovací návrh 13

Článek 16

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Technická pomoc Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR. Technická pomoc Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce , avšak není nižší než 1 500 000 EUR.

Odůvodnění

Čtyři panevropské programy územní spolupráce (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C a URBACT) mají určitě nižší náklady než investiční projekty, ale z povahy jejich činnosti (studie, expertízy, výměna osvědčených postupů) jsou jejich administrativní náklady vyšší.

Pozměňovací návrh 14

Článek 18

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše 15 % jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace. Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace.

Odůvodnění

Viz odstavec 41 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 15

Článek 19 nový odstavec 4

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě […]

Odůvodnění

I když současná nařízení umožňují využívání tzv. pravidla flexibility v programech přeshraniční spolupráce, nebyla tato možnost často členskými státy (resp. řídícími a národními orgány) při přípravě programů využita. To komplikuje realizaci projektů ve vícestranných regionech (euroregionech).

Pozměňovací návrh 16

Článek 26

Změnit

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Použití eura Použití eura Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy vznikly. Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. […]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy . Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází. Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází.

Odůvodnění

Máme za to, že okamžikem rozhodným pro přepočet národních měn na euro by měl být okamžik (resp. měl by být použit kurs platný v daném měsíci), kdy došlo k předložení výdajů ke kontrole dle čl. 114 odst. 4 písm. a) obecného nařízení. Jakkoli se jedná o technickou záležitost, považujeme stávající ustanovení o přepočtu dle kursu v době realizace výdaje za nešťastné a komplikující (a tím zvyšující riziko chybovosti), zejména s ohledem na fakt, že ke kontrole jsou obvykle předkládány výdaje z různých časových období. V rámci jednoho balíku předkládaných výdajů by tak bylo použito pro přepočet několik různých kurzů. Jako technicky nejsnazší a nejméně rizikové se jeví přepočítat všechny předkládané výdaje jedním kurzem, a to kurzem platným v měsíci jejich předložení ke kontrole. Navíc navrhovaná modifikace bude zvyšovat jistotu příjemců ohledně objemu obdržených prostředků, protože se tím zkrátí časové rozpětí mezi přepočtem národní měny na eura a vyplacením dotace.