Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o vývoji Vízového Informačního Systému (VIS) V ROCE 2008 (předložená na základě povinnosti stanovené v článku 6 rozhodnutí Rady č. 2004/512/ES) /* KOM/2009/0473 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 15.9.2009 KOM(2009) 473 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O VÝVOJI VÍZOVÉHO INFORMAČNÍHO SYSTÉMU (VIS) V ROCE 2008 (předložená na základě povinnosti stanovené v článku 6 rozhodnutí Rady č. 2004/512/ES) Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o vývoji Vízového informačního systému Zpráva o pokroku za období leden–prosinec 2008 (KOM(2009)473) OBSAH 1. Úvod 3 2. Stav projektu 3 2.1. Pokrok během sledovaného období 3 2.1.1. Právní rámec pro VIS 4 2.1.2. Změna harmonogramu VIS 4 2.1.3. Vývoj ústředního systému – dodané produkty 5 2.1.4. Vývoj systému pro porovnávání biometrických prvků (BMS) 5 2.1.5. Příprava pracovišť a síť 6 2.1.6. Testování a související produkty 6 2.1.7. Vnitrostátní plánování a koordinace 7 2.1.8. Přátelé VIS 7 2.1.9. Spuštění systému na konzulátech a hraničních přechodech 8 2.2. Řízení projektu ze strany Komise 8 2.2.1. Plánování a rozpočet 8 2.2.2. Řízení rizik 8 2.2.3. Řídící rada projektu (PMB) 9 2.3. Schůze Výboru pro SIS II 9 2.3.1. Výbor SISVIS 9 2.3.2. Rada pro řízení změn (CMB) 9 2.3.3. Poradní skupina pro testování (TAG) 9 2.3.4. Skupina odborníků pro poštu VIS (VIS MEG) 10 3. Závěry a perspektivy 10 1. ÚVOD Tato zpráva podává informace o práci Komise na vývoji Vízového informačního systému (VIS) v roce 2008 (leden–prosinec 2008). Je to pátá zpráva o pokroku[1], kterou Komise předkládá Radě a Evropskému parlamentu v souladu s článkem 6 rozhodnutí Rady č. 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS)[2]. Podle tohoto rozhodnutí Komise odpovídá ve spolupráci s Výborem pro SIS II[3] za vývoj VIS, zatímco členské státy odpovídají za přizpůsobení a/nebo vývoj vnitrostátních systémů. V roce 2007 byl zřízen Výbor pro SISVIS[4], který Komisi napomáhá při výkonu jejích prováděcích pravomocí v záležitostech, které souvisejí s provozní fází projektů SIS II a VIS. První zasedání Výboru pro SISVIS ve složení pro VIS se konalo v listopadu 2008, tedy poté, co vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 767/2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS)[5]. 2. Stav projektu 2.1. Pokrok během sledovaného období Shrnutí hlavních výsledků Na konci sledovaného období probíhala v několika členských státech druhá fáze předběžného testování shody poté, co bylo dokončeno testování při převzetí systému (Factory Acceptance Test, FAT). Během francouzského předsednictví byla zřízena skupina „Přátelé VIS“, která bude sledovat vnitrostátní projekty VIS a zajišťovat vazbu mezi ministerstvy a odborníky, aby byl vývoj systémů v jednotlivých členských státech pod průběžnou kontrolou. V březnu 2008 byla zřízena Rada pro řízení změn (CMB), která bude dbát na zachování stability specifikací a poskytovat poradenství u žádostí o změny s dopadem na technické specifikace VIS. Za účelem projednávání a schvalování všech témat souvisejících s testováním, které probíhá ve spolupráci s členskými státy, byla zřízena Poradní skupina pro testování (TAG). Během sledovaného období byl vznesen požadavek, aby se ještě před provozním testováním systémů (OST) provedlo v systému VIS a v systému pro porovnávání biometrických prvků (BMS) několik změn. Ukázalo se, že provedení těchto změn si vyžádá určitý čas. V prosinci 2008 se proto COREPER na radu skupiny Přátelé VIS rozhodl změnit harmonogram projektu VIS, aby se přihlédlo k těmto konečným změnám systému a aby se zároveň zajistilo, že VIS začne fungovat v roce 2009[6]. 2.1.1. Právní rámec pro VIS Přestože Evropský parlament a Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci uzavřely v červnu 2007 politickou dohodu o „legislativním balíčku VIS“, který se skládal z nařízení o Vízovém informačním systému (VIS) a výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS)[7] a z rozhodnutí Rady přijatého v rámci třetího pilíře[8], došlo k oficiálnímu přijetí těchto právních nástrojů teprve v červnu 2008, po vznesení dvou parlamentních výhrad. Nařízení (ES) č. 767/2008 vymezuje účel a funkce VIS a odpovědnost za systém. Upravuje rovněž podmínky a postupy, podle nichž si členské státy vyměňují údaje o žádostech o krátkodobá víza a souvisejících rozhodnutích. Údaje, které se budou zpracovávat ve VIS, zahrnují alfanumerické údaje, fotografie a otisky prstů žadatelů o víza, aby se zajistilo spolehlivé ověření a identifikace jednotlivých osob. Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV se týká konzultačního přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů. Oba právní nástroje byly zveřejněny v Úředním věstníku dne 13. srpna 2008 a vstoupily v platnost dne 2. září 2008. Díky jejich přijetí bylo možné dokončit technické specifikace a pokračovat podle nového harmonogramu ve vývoji založeném na politicky dohodnutém legislativním návrhu z roku 2007. Před uvedením VIS do provozu je však rovněž nutné pozměnit Společnou konzulární instrukci[9] a Schengenský hraniční kodex[10], aby se zohlednilo používání VIS na konzulárních úřadech a hraničních přechodech. Na konci sledovaného období bylo dosaženo politické dohody o obou pozměňovacích právních nástrojích. V daném období se projednával rovněž návrh vízového kodexu[11], ale nebyl dosud přijat. 2.1.2. Změna harmonogramu VIS Podle upraveného harmonogramu schváleného v září 2007 s ohledem na všechny technické změny, které bylo nutno v ústředním systému provést po přijetí právního základu, měl být ústřední VIS připraven k uvedení do provozu v červnu 2009. Během sledovaného období se usilovalo o dodržení této lhůty, postupovalo se podle plánu a téměř všechny hlavní kroky byly dokončeny včas. Na jednáních vedených s odborníky z členských států na úrovni národních projektových manažerů VIS a Rady pro řízení změn (viz oddíl 2.3) však členské státy navrhly řadu změn[12], které by měly dopad na vývoj VIS a BMS a vyžádaly by si úpravu technických specifikací. Rada pro řízení změn v listopadu doporučila, aby tyto změny byly provedeny před uvedením VIS do provozu a Výbor pro SIS II s tímto postojem souhlasil. Vzhledem k tomu, že hlavní smluvní dodavatel odhadl, že provedení změn prodlouží vývoj VIS o šest měsíců, byla doporučení Rady pro řízení změn a Výboru pro SIS II předána skupině Přátel VIS k projednání a k přijetí doporučení. Tato skupina v prosinci na svém prvním zasedání potvrdila jednomyslné přání členských států provést tyto změny před uvedením VIS do provozu. Na posledním zasedání v roce 2008 COREPER požádal Komisi, aby vypracovala nový harmonogram vývoje VIS, který by zahrnoval výše uvedené změny a posunul datum uvedení do provozu na konec roku 2009. 2.1.3. Vývoj ústředního systému – dodané produkty Během sledovaného období pokračoval vývoj několika verzí hlavních produktů a řady produktů souvisejících s testováním[13]. V dubnu byla spolu s dokumentem pro ovládání rozhraní[14] (ICD) schválena úplná a funkční verze podrobných technických požadavků (DTS) a bylo stanoveno, které základní požadavky na funkce a architekturu již nebude možné dále měnit. Konečná verze podrobných technických požadavků, která zahrnovala funkční specifikace, aspekty architektury a technické specifikace, byla podle plánu dodána na konci září. Tyto podrobné technické požadavky i dokument pro ovládání rozhraní však bude nutno dále upravit kvůli změnám, které byly dohodnuty v roce 2008. Členské státy v říjnu obdržely druhou verzi simulátoru na CD, která vycházela z ICD/XSD 1.76 a zahrnovala opravy navazující na testování při převzetí systému, které bylo úspěšně provedeno a dokončeno v září. 2.1.4. Vývoj systému pro porovnávání biometrických prvků (BMS) Poté, co Rada a Evropský parlament dosáhly politické dohody o nařízení o VIS a souvisejícím rozhodnutí, provedl hlavní smluvní dodavatel analýzu, v níž zjišťoval, jaké práce na vývoji systému by zajistily, aby VIS plně odpovídal právnímu rámci a byl propojitelný s BMS. Pozastavení smlouvy o BMS[15] bylo ukončeno dne 1. dubna. Prostředí BMS pak bylo propojeno s VIS, aby bylo možné provést test při převzetí systému. Členským státům byly okamžitě dodány softwarové balíčky pro biometrické funkce. V průběhu roku členské státy obdržely software pro zařízení na snímání otisků prstů a začaly využívat internetový portál BMS pro své vlastní provádění biometrických prvků. V roce 2008 se několik pozvaných skupin seznámilo s fungováním ukázkového modelu BMS, který simuluje využití VIS na konzulátech a hraničních přechodech. S praktickými aspekty a tokem práce při zpracování žádostí o biometrická víza v simulovaném prostředí se tak seznámily delegace z členských států, členové Evropského parlamentu a místopředseda Komise Barrot se členy svého kabinetu. V roce 2008 byl vypracován návrh prováděcích opatření, jimiž se stanoví technické specifikace pro rozlišení otisků prstů a jejich používání k biometrické identifikaci a ověření, které doplňují minimální specifikace stanovené v rozhodnutí Komise 2006/648/ES. Výbor pro SISVIS by je měl projednat v roce 2009. První část testování systémového řešení BMS byla dokončena na konci sledovaného období, ale testování přesnosti a výkonnosti bude pokračovat v roce 2009. Dále probíhaly i přípravy dalšího testování a vývoj příslušných nástrojů. Byla vypracována příručka osvědčených postupů souvisejících s otisky prstů v BMS a na posledním setkání národních projektových manažerů VIS v roce 2008 byla předána zástupcům členských států. 2.1.5. Příprava pracovišť a síť V únoru byla ve Štrasburku (Francie) instalována ústřední jednotka VIS a v St. Johann im Pongau (Rakousko) záložní ústřední jednotka. K propojení ústřední jednotky a záložní ústřední jednotky došlo 1. dubna, tedy před plánovaným termínem. Instalace hardwarového vybavení začala v obou jednotkách podle plánu a byla dokončena v červenci. Instalace sítě byla zahájena v lednu 2008, kdy byl všem členským státům rozeslán dotazník týkající se pracovišť. Do konce března byly dokončeny návštěvy všech 48 pracovišť a během prvního čtvrtletí roku pokračovalo dodávání okruhů, přestože na žádost členských států bylo dodání do šesti míst pozastaveno až do konce roku. Instalace sítě byla úspěšně dokončena v červnu, jak se plánovalo, na všech pracovištích v členských státech s výjimkou čtyř hlavních a pěti záložních pracovišť, kde neproběhla zejména kvůli nepřipravenosti prostor. Dne 17. června 2008 bylo přijato rozhodnutí Komise 2008/602/ES, kterým se pro vývojovou fázi stanoví fyzická architektura a požadavky na vnitrostátní uživatelská rozhraní a komunikační infrastrukturu mezi ústředním VIS a vnitrostátními uživatelskými rozhraními. 2.1.6. Testování a související produkty Během sledovaného období se připravovaly testy ústředního VIS a testy s členskými státy plánované na začátek roku 2009. Členské státy v dubnu jmenovaly osoby odpovědné za řízení testů. Bylo vybráno šest členských států, které provedou testování shody nejdříve a budou se podílet na provozním testování systémů (OST)[16]. Dalších devět zemí se zapojí do předběžného testu shody systému (PSAT)[17]. Členské státy, které se budou podílet na OST, do června připravily svá síťová propojení a některé z nich v září dokončily vývoj svých vnitrostátních systémů. V té době začalo předběžné testování na modelu VIS. Od začátku října zahrnuje testovací prostředí všechny funkce BMS. Na konci sledovaného období dosáhlo šest zemí, které se podílejí na testování OST, základní konektivity a připravovalo se na provedení testů konektivity aplikací. Tři členské státy zapojené do OST úspěšně dokončily své testy shody do konce roku 2008. Souběžně s tím začaly probíhat funkční testy systémového řešení, po nichž následovaly testy výkonnosti. Kvůli schválení žádostí o změny bude upraven harmonogram některých testovacích fází. Po provedení požadovaných změn budou zopakovány testy systémového řešení, po nichž budou okamžitě následovat testy OST a PSAT, aby bylo možné na konci prosince 2009 prohlásit, že je systém VIS připraven k uvedení do provozu. První verze dokumentu, který popisuje koncepci testování při převzetí systému, byla dodána a rozeslána členským státům v lednu 2008. Členské státy poskytly funkční testovací příklady, které bylo možné zařadit do tohoto dokumentu později v průběhu roku. Samotné testování při převzetí systému začalo 6. srpna a probíhalo ve čtyřech cyklech do 29. září. Konečná verze dokumentu (2.0) dodaná v říjnu zahrnovala opravy provedené během testů při převzetí systému a byla použita jako základ pro přípravu funkčních testů systémového řešení. Protokol testování shody (CTP) byl pozměněn s ohledem na právní rámec dohodnutý na politické úrovni a na začlenění BMS. Pozměněná verze byla dodána v březnu. Konečná verze (2.10) byla členským státům dodána v dubnu. Protokol testování shody se používá jako reference při upřesňování testů shody a při vypracování dokumentu, který popisuje jejich koncepci. Tento dokument podrobně popisuje všechny testy související s testováním shody prováděným členskými státy v souladu s popisem koncepce testování při převzetí systému a byl dodán v říjnu. V červenci byla přijata verze 2.30 plánu testování. V dubnu byl dodán první návrh nefunkčního popisu koncepce testování systémového řešení. Útvary Komise a členské státy ho během období oficiálního přezkumu, které trvalo několik měsíců, rozsáhle komentovaly. Bylo předloženo několik průběžných verzí, ale v září členské státy obdržely verzi 1.00. Během druhé poloviny roku byly přezkoumány nefunkční i funkční verze a v prosinci začalo funkční testování systémového řešení. Zkušební případy budou zopakovány pokaždé, kdy nebudou souhlasit s popisem koncepce testování. 2.1.7. Vnitrostátní plánování a koordinace Během sledovaného období uspořádaly útvary Komise v rámci Výboru pro SIS II deset schůzí národních projektových manažerů (NMP), aby se projednaly otázky související s plánováním, riziky a činnostmi na ústřední i vnitrostátní úrovni. Byla zřízena rovněž samostatná Poradní skupina pro testování (TAG), jejímž posláním je spolu s Radou pro řízení změn (CMB) a skupinou odborníků pro poštu VIS podporovat práci Výboru pro SIS II. Dvě posledně uvedené skupiny byly zřízeny za účelem projednávání konkrétních aspektů testování, změn systémových specifikací a vývoje komunikačního mechanismu pošta VIS. Kromě dostupnosti ústředního VIS je hlavní podmínkou pro zprovoznění systému pokrok vnitrostátních projektů. Stav pokroku se z různých vnitrostátních příčin v jednotlivých členských státech liší. Skutečnost, že členské státy podávají každý měsíc na schůzích zprávu o pokroku, zvýšila kvalitu, soudržnost a užitečnost informací, které jsou k dispozici o jejich vnitrostátních projektech. V roce 2008 členské státy ve svých měsíčních zprávách podávaly zprávy o pokroku, kterého dosáhly jako země zapojené do testování OST, země zapojené do testování PSAT nebo ostatní členské státy. Pokrok se popisoval podle šesti kritérií, včetně připravenosti připojit se k síti a ke zkušební síti, provést testy shody, připravit konzuláty v severní Africe a testovat poštu VIS. Útvary Komise rovněž dostávaly informace o vnitrostátním pokroku států, které začnou plně uplatňovat schengenské acquis až později. Většina členských států ve svých zprávách uváděla, že se jim daří včas plnit kritéria, ale je zřejmé, že některé členské státy mají s vývojem svého vnitrostátního systému potíže. Kvůli různé úrovni připravenosti členských států vzniká riziko, že v některých členských státech nebudou vnitrostátní systémy připraveny a že v nich nebude možné provést testování a propojení s ústředním systémem podle dohodnutého harmonogramu. 2.1.8. Přátelé VIS Na zasedání Strategického výboru pro přistěhovalectví, hranice a azyl (SCIFA), které se konalo v září 2008, byla skupina vysokých úředníků členských států jmenovaných příslušnými ministry pověřena, aby až do spuštění VIS sledovala vnitrostátní projekty VIS a mimo jiné zajistila, že členské státy přijímají dostatečná opatření k tomu, aby jejich vízové orgány (nebo vízové orgány jiných členských států jednající jejich jménem) mohly shromažďovat a předávat údaje ze žádostí o víza do systému VIS podle plánu postupného regionálního spouštění systému. První zasedání skupiny se konalo v prosinci v Paříži během francouzského předsednictví. Skupina na něm projednala čtyři žádosti o změny, které by měly být provedeny před provozním testováním systémů, konzulární spolupráci, spouštění systému v regionech, organizaci projektu a poskytování podpory členským státům. Skupina doporučila COREPERu, aby schválil žádosti o změny, které předložily členské státy, za předpokladu, že do zprovoznění VIS nebudou schváleny žádné další požadavky. Kvůli začlenění změn bude VIS uveden do provozu o šest měsíců později, než se plánovalo. Přátelé VIS budou rovněž pomáhat koordinovat regionální spouštění VIS, postupy činnosti a organizaci toku práce na konzulátech a hraničních přechodech, vztahy s veřejností (se všemi zúčastněnými stranami) a vypracovávání statistik a zpráv. Skupina ve spolupráci s Komisí rovněž připraví seznam činností členských států souvisejících s veškerými technickými, konzulárními a hraničními přípravami a bude sledovat, zda se tyto činnosti provádí. 2.1.9. Spuštění systému na konzulátech a hraničních přechodech Podle předlohy změny Společné konzulární instrukce budou členské státy získávat biometrické identifikační prvky sestávající ze zobrazení obličeje a deseti otisků prstů žadatelů o víza na svých konzulátech. Jako příprava na spuštění systému na konzulátech probíhal ve sledovaném období pilotní projekt získávání, uchovávání a ověřování biometrických údajů žadatelů o víza (BIODEV II) a byl prodloužen až do konce března 2009. V prodlouženém období se na projektu podílela polovina původních účastníků (Francie, Belgie, Německo a Rakousko). Výsledky zatím ukázaly, že pro získání kvalitních otisků prstů žadatelů o víza je nutné dobře vyškolit příslušné pracovníky a případně odebírat otisky prstů několikrát, aby se snížilo procento neúspěšných záznamů. Podle pozměněného Schengenského hraničního kodexu by členské státy měly být schopny začít používat VIS na všech vnějších hraničních přechodech ke srovnávání údajů všech držitelů víz s údaji v systému dvacet dní poté, kdy bude VIS uveden do provozu v prvním konzulárním regionu. V závěrech Rady přijatých za předsednictví Spojeného království bylo stanoveno, že prvním takovým regionem bude severní Afrika a že by se VIS měl poté během dvou let postupně zavést v dalších regionech, o jejichž pořadí se rozhodne ve výborech. 2.2. Řízení projektu ze strany Komise 2.2.1. Plánování a rozpočet Celkové prostředky na závazky, které byly k dispozici v souhrnném rozpočtu na rok 2008, činily 20 milionů EUR, z čehož byly 2 miliony EUR zařazeny do rezervy. Výdaje v roce 2008 se týkaly zejména přípravy dodatečných biometrických prvků, externí pomoci při řízení projektu a zajišťování kvality, nákladů na provoz ve fázi vývoje a změn VIS (kvůli změnám v právních textech a požadavkům členských států). Do konce sledovaného období bylo využito 88,21 % dostupných prostředků na závazky a 95,13 % prostředků na platby. Rozpočtová linie pro VIS má číslo 18.02.05. Prostředky na závazky a na platby v roce 2008 Dostupné prostředky na závazky | Využito | Celkem % | Dostupné prostředky na platby | Využito | Celkem % | 18 745 376,30 EUR | 16 535 020,04 | 88,21 % | 14 657 396,30 | 13 943 795,81 | 95,13 % | 2.2.2. Řízení rizik V souladu s osvědčenými postupy se rizika projektu průběžně zjišťují, hodnotí a sledují na třech úrovních. Hlavní smluvní dodavatel vyhodnocuje rizika činností, na které se vztahuje jeho smlouva (vývoj ústředního systému, poskytování podpory a školení). Členské státy sledují rizika, která souvisejí s jejich vnitrostátními projekty. Útvary Komise vyhodnocují celková rizika projektu, a to včetně úkolů hlavního smluvního dodavatele, vnitrostátních projektů, přípravy provozních jednotek a přijímání právních nástrojů. Rizika se dělí na rizika s vysokou, střední a nízkou úrovní. Komise rizika pravidelně projednává s členskými státy na schůzích národních projektových manažerů a Řídící rady projektu (PMB). Ve sledovaném období bylo hlavním zjištěným rizikem to, že hlavní smluvní dodavatel nebude schopen dodat své produkty ve vyžadované kvalitě v dohodnuté lhůtě. Další významné riziko představovaly dodatečné žádosti o změny a zpoždění vnitrostátních systémů. Třetím nejvýznamnějším rizikem byla možnost, že by po změnách Společné konzulární instrukce bylo nutné změnit některé funkce VIS. Mezi další rizika na straně dodavatele patřila synchronizace VIS a BMS ve fázi testování a spouštění systému. Riziko na straně členských států se týká připravenosti na fázi testování. Komise a hlavní smluvní dodavatel společně pracují na snížení těchto rizik a jejich dopadu na projekt. 2.2.3. Řídící rada projektu (PMB) V roce 2008 se Řídící rada projektu sešla desetkrát a jednala o řízení a rizicích projektu se zúčastněnými stranami, hlavním dodavatelem pro vývoj systému a dodavatelem v oblasti prokazování kvality i s členskými státy, které zastávaly nebo budou zastávat předsednictví. 2.3. Schůze Výboru pro SIS II Výbor pro SIS II zasedal v roce 2008 sedmkrát a projednával pokrok při vývoji systému VIS. Kromě pravidelných schůzí Výboru pro SIS II útvary Komise pořádaly porady pracovních skupin pro VIS, které se skládají z odborníků a projektových manažerů z jednotlivých členských států. Na těchto poradách se jednalo o podrobných technických otázkách i o celkovém stavu ústředního projektu (viz oddíl 2.1.7). 2.3.1. Výbor SISVIS V roce 2008 byl zřízen Výbor pro SISVIS[18], který Komisi napomáhá při výkonu jejích prováděcích pravomocí v záležitostech, které souvisejí s provozní fází projektů SIS II a VIS. Na rozdíl od Výboru pro SIS II nejsou oba projekty zařazeny do jedné agendy, ale setkání odborníků z členských států probíhají v různých složeních. Jakmile vstoupilo v platnost nařízení o VIS, bylo možné svolat první schůzi Výboru pro SISVIS ve složení pro VIS. Tato schůze se konala v listopadu a projednával se na ní jednací řád a návrh specifikací pro poštu VIS. Výbor bude v roce 2009 odpovídat za přijímání rozhodnutí o prováděcích pravidlech, která musí být přijata postupem projednávání ve výborech. 2.3.2. Rada pro řízení změn (CMB) Rada pro řízení změn byla zřízena během sledovaného období jakožto poradní pracovní skupina Výboru pro SISVIS (ve složení pro VIS). Vydává doporučení o řízení konfigurace VIS ve vývojové fázi, včetně testování, která se dále projednávají na schůzích národních projektových manažerů VIS, a podává zprávy Výboru pro SISVIS (ve složení pro VIS). 2.3.3. Poradní skupina pro testování (TAG) Poradní skupina pro testování byla zřízena během sledovaného období jakožto poradní pracovní skupina Výboru pro SISVIS (ve složení pro VIS). Zajišťuje, aby se při projednávání a řešení problémů souvisejících s testováním používal strukturovaný postup, a poskytuje poradenství pro dokončení testování VIS. Vydává doporučení ohledně testování VIS ve všech testovacích fázích, zejména ve fázích, na nichž se přímo podílejí členské státy. 2.3.4. Skupina odborníků pro poštu VIS (VIS MEG) Na podporu provádění komunikačního mechanismu VIS (pošty VIS), který bude využívat infrastrukturu VIS a bude se skládat z ústředního poštovního serveru a vnitrostátních poštovních serverů a aplikací, byla na únorovém zasedání národních programových manažerů VIS zřízena neformální skupina odborníků pro poštu VIS (VIS MEG). Schůze skupiny VIS MEG se konají každý měsíc a účastní se jich zástupci nejméně deseti členských států. Poté, co byl v dubnu 2008 na zasedání národních projektových manažerů VIS schválen na vysoké úrovni plán a strategie pro provádění pošty VIS, byly navrženy specifikace této pošty. Konečná verze byla neformálně schválena na říjnové schůzi národních projektových manažerů. Takto připravené rozhodnutí o specifikacích pošty VIS bylo předloženo Výboru pro SISVIS (ve složení pro VIS), který by se k němu měl vyjádřit na začátku roku 2009. Souběžně s přípravou specifikací pro poštu VIS skupina projednávala podrobný plán provádění systému. Dokumentaci, kterou členské státy potřebují pro provádění testování, dodává částečně dodavatel ústředního poštovního serveru (dodavatel sítě VIS) a částečně ji připravuje skupina VIS MEG. Při práci Komise, členských států a dodavatele sítě poskytuje poradenství dodavatel pro podporu a prokazování kvality. 3. Závěry a perspektivy V roce 2008 se postupovalo podle nového harmonogramu, který vycházel z analýzy přijatého právního rámce a kroků nezbytných k začlenění BMS do VIS. Hlavní činností ve sledovaném období bylo dokončení technických požadavků systému a příprava testovacích produktů. Bylo úspěšně provedeno testování systému při převzetí a probíhaly přípravy na testování shody s členskými státy. Spolupráce s členskými státy na politické úrovni byla dále posílena zřízením skupiny Přátelé VIS. Na ústřední úrovni se postupovalo podle harmonogramu VIS schváleného v roce 2007, a kdyby členské státy ke konci roku jednomyslně nepožádaly o zavedení čtyř změn, byl by plán dodržen. Kvůli požadovaným změnám bylo nutné prodloužit lhůtu pro uvedení systému do provozu o šest měsíců. Všechny zúčastněné strany úzce spolupracují na dosažení tohoto cíle v roce 2009. [1] Čtvrtou zprávou je zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o vývoji Vízového informačního systému (VIS) z roku 2007, KOM(2008) 714 v konečném znění ze dne 10. 11. 2008. [2] Úř. věst. L 213, 15.6.2004, s. 5. [3] Rámec pro projednávání vývojové fáze projektů SIS II a VIS ve výborech je vymezen v čl. 5 odst. 1 nařízení č. 2424/2001 (Úř. věst. L 328, 13.12.2007, s. 4). [4] Zřízen čl. 51 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). [5] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS), Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60. [6] Podrobnosti viz oddíl 2.1.2. [7] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS), Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60. [8] Rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (rozhodnutí VIS) – dokument Rady 11077/07. [9] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Společná konzulární instrukce k vízům pro diplomatické mise a konzulární úřady v souvislosti se začleněním biometrických znaků, včetně ustanovení o organizaci přijímání a zpracování žádostí o víza – interinstitucionální spis: 2006/0088 (COD)). [10] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1). [11] Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady o kodexu Společenství o vízech, KOM(2006) 403 v závěrečném znění. [12] Žádosti o změnu se týkaly zavedení biometrických prvků do VIS, zejména možnosti provádět ověřování za pomoci méně než čtyř prstů a možnosti neuvádět, o který prst (které prsty) se jedná. Dvě další žádosti o změnu se týkaly aktualizace matrice úlohy koncového uživatele ve VIS a rozšíření přístupového práva na orgány třetího pilíře v souladu s rozhodnutím Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008. [13] Viz oddíl 2.1.6. [14] Podrobné technické požadavky verze 1.22 a dokument pro ovládání rozhraní verze 1.72. [15] Smlouva byla pozastavena v roce 2007 kvůli pozdnímu přijetí právního základu pro VIS a následnému dopadu na celkový harmonogram. [16] Vybranými zeměmi pro testování OST byly na konci roku Estonsko, Itálie, Německo, Norsko, Slovinsko a Švédsko. [17] Tyto země se mění podle stavu jejich připravenosti na vnitrostátní úrovni, v době vypracování zprávy se jednalo o Českou republiku, Francii, Litvu, Lotyšsko, Maďarsko, Portugalsko, Rakousko, Slovensko a Španělsko. [18] Zřízen čl. 51 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II).