[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.3.2006 KOM(2006) 134 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch CESTOVNÍ RUCH A OBNOVENÁ LISABONSKÁ STRATEGIE Výzva, kterou s sebou přináší růst a zaměstnanost V únoru 2005 navrhla Komise obnovení lisabonské strategie a zaměřila úsilí Evropské unie na dva hlavní úkoly – zajistit vyšší a trvalý růst a větší počet lepších pracovních míst[1]. Potenciál cestovního ruchu při vytváření pracovních příležitostí a přispívání k růstu dosáhl od roku 1997 několikrát uznání na úrovni EU[2]. Globalizace, demografické změny a vývoj v dopravě patří k rozhodujícím faktorům určujícím velmi rychlý růst tohoto odvětví. Díky různorodosti přitažlivých a kvalitních služeb v oblasti cestovního ruchu zaujímá Evropa jako turistický cíl vedoucí světovou pozici. Cestovní ruch může proto hrát důležitou roli při dosahování cílů strategie růstu a zaměstnanosti. Cestovní ruch je průřezovým odvětvím, které zahrnuje nejrůznější služby a profese a je napojeno na mnoho dalších hospodářských činností. Má dopad na taková odvětví, jako je doprava, výstavba, maloobchod a na četná odvětví, která vytváří produkty související s rekreací nebo poskytují služby týkající se volného času a obchodního cestovního ruchu. Ačkoliv se na tomto odvětví podílí některé velké mezinárodní společnosti, převládají v něm především malé a střední podniky. S přibližně 2 milióny podniků, které zaměstnávají 4 % celkového počtu pracovních sil (což představuje přibližně 8 miliónů pracovních míst) vytváří odvětví evropského cestovního ruchu ve svém nejužším smyslu více než 4 % HDP Společenství. Vezmou-li se do úvahy i jiná odvětví, odhaduje se podíl cestovního ruchu na HDP přibližně na 11 %, přičemž poskytuje zaměstnání více než 12% pracovních sil (24 miliónů pracovních míst). Míra vytváření pracovních příležitostí v cestovním ruchu je nadprůměrná v porovnání s celkovým evropským hospodářstvím. Za posledních deset let přesahovala míra ročního růstu osob zaměstnaných v odvětví hotelů, restaurací a kaváren téměř vždy míru růstu celkové zaměstnanosti[3]. Významným důvodem podílu odvětví cestovního ruchu na vytváření pracovních příležitostí, zejména s ohledem na zaměstnanost žen, mladých lidí a osob s nižší kvalifikací, je vysoký stupeň zaměstnanosti na částečný úvazek a pružné pracovní podmínky. Pružnosti těchto pracovních sil by měla odpovídat příslušná opatření pro jistotu pracovních míst a zvyšování kvalifikace. Cestovní ruch hraje důležitou úlohu v rozvoji naprosté většiny evropských regionů. Infrastruktura vytvořená pro účely cestovního ruchu přispívá k místnímu rozvoji a jsou vytvářeny či udržovány pracovní příležitosti dokonce i v oblastech, kde dochází k průmyslovému či venkovskému úpadku nebo městské obnově. Potřeba zvýšit přitažlivost regionů je pro stále více destinací a zúčastněných stran podnětem přistoupit na udržitelnější a ekologičtější postupy a politiky. Udržitelný cestovní ruch hraje důležitou roli při zachování a posílení kulturního a přírodního dědictví ve stále vyšším počtu oblastí, od umění k místní gastronomii, řemeslům či ochraně biologické rozmanitosti[4]. To má naopak kladný dopad na vytváření pracovních příležitostí a přispívá k růstu. Komise a zúčastněné strany cestovního ruchu si toto uvědomily a aktivně se podílejí na vypracování evropské Agendy 21 v oblasti cestovního ruchu. Díky cestovnímu ruchu se návštěvníci evropských destinací seznamují s našimi hodnotami a dědictvím. Cestovní ruch přispívá k lepšímu porozumění mezi lidmi a pomáhá v procesu utváření evropské identity. Díky kontaktu mezi různými společenskými, hospodářskými a kulturními skupinami rovněž podporuje mezikulturní dialog. Nedávné rozšíření Evropské unie zvýšilo rozmanitost evropských turistických cílů a produktů a zpřístupnilo četné přírodní a kulturní atrakce, které jsou pro mnohé Evropany často neznámé. Rozvoj cestovního ruchu v nových členských státech a kandidátských zemích přispěje k vytváření růstu a pracovních příležitostí ze strany odvětví evropského cestovního ruchu. Cestovní ruch je proto důležitým odvětvím pro obnovenou lisabonskou strategii; její provádění se netýká pouze veřejných správ. Na lisabonské výzvy budou muset reagovat všechny zúčastněné strany na úrovni EU i národní, regionální a místní úrovni v obnoveném partnerství pro růst a zaměstnanost. Výzvy pro cestovní ruch Změny v demografické skladbě Evropy budou mít na cestovní ruch značný dopad. Počet starších osob (nad 65 let) i nadále poroste a obyvatelstvo jako celek zároveň žije zdravěji, déle a má větší kupní sílu než předchozí generace. Počet osob starších padesáti let, které se mnohem více věnují cestování, by se proto měl zvýšit. Spolu s významným růstem turistického ruchu dojde i ke změně ve veřejné poptávce s ohledem na druhy cestovního ruchu. Očekává se, že nejvýznamnější růst zasáhne zdravotní cestovní ruch a cestovní ruch v oblasti kulturního a přírodního dědictví. Ačkoliv je Evropa nejnavštěvovanější oblastí na světě, počet zahraničních turistů roste pomaleji než celosvětový průměr. Objevují se a dále se rozvíjí nové konkurenční destinace s nabídkou inovativních produktů a služeb, jež dále zvyšují konkurenci, které EU čelí na globální úrovni. Je široce uznávanou skutečností, že cestovní ruch se může stát obětí svého vlastního úspěchu, pokud se nerozvíjí udržitelným způsobem. Biologická rozmanitost, funkce ekosystémů, přírodní zdroje a neobnovitelné kulturní dědictví či dokonce fungování městských oblastí může být ohroženo nekontrolovaným rozvojem cestovního ruchu. Hospodářská, sociální a ekologická udržitelnost jsou klíčovými faktory pro konkurenceschopnost destinací a dobré životní podmínky jejich obyvatel, jakož i pro vytváření pracovních příležitostí a ochranu a rozvoj přírodních a kulturních atrakcí. Evropa musí soustředit své úsilí na zdokonalení své konkurenceschopnosti, aby mohla čelit takovým výzvám, jako jsou měnící se demografie, vnější konkurence, potřeba udržitelnosti a poptávka po konkrétních formách cestovního ruchu. Konkurenceschopnější odvětví cestovního ruchu a udržitelnější destinace by rovněž přispěly k dalšímu úspěchu obnovené lisabonské strategie, spokojenosti turistů a zajištění celosvětové vedoucí pozice Evropy jako turistického cíle. Dialog a partnerství mezi zúčastněnými stranami cestovního ruchu Cestovní ruch zahrnuje širokou škálu zúčastněných stran a politická opatření na různých úrovních. Ty ovlivňují, přímo i nepřímo, rozvoj cestovního ruchu a jsou tímto rozvojem rovněž ovlivňovány. Je zapotřebí vést dialog mezi sociálními partnery v odvětví a zúčastněnými stranami a dialog s veřejnými správami s cílem podporovat harmonický a udržitelný rozvoj cestovního ruchu. Rovněž je zapotřebí udržovat partnerství mezi všemi zúčastněnými stranami na všech úrovních procesu rozhodování, který se týká cestovního ruchu. Partnerství musí být hlavní součástí činnosti na všech úrovních (evropské, vnitrostátní, regionální a místní; veřejné i soukromé). OBNOVENÁ EVROPSKÁ POLITIKA CESTOVNÍHO RUCHU Výzvy, kterým evropský cestovní ruch čelí, vyžadují soudržnou politickou reakci na úrovni EU. Tato politika se musí zaměřit na jasné a realistické cíle společné subjektům s rozhodovací pravomocí, zaměstnavatelům i zaměstnancům, jakož i místnímu obyvatelstvu. Měla by co nejlépe využít dostupných zdrojů a výhod všech možných spoluprací. Musí se zakládat na celé řadě činností, které již byly vykonány, a zřetelně nabízet přidanou hodnotu vnitrostátním a regionálních politikám a opatřením. Proto by měla být jakákoliv evropská politika cestovního ruchu doplňkem k politikám vykonávaným členskými státy. Komise hodlá zavést obnovenou evropskou politiku cestovního ruchu, založenou na dosud získaných zkušenostech a reakci na výzvy dneška. Hlavním cíle této politiky je zdokonalit konkurenceschopnost odvětví evropského cestovního ruchu a vytvořit více lepších pracovních příležitostí prostřednictvím udržitelného růstu cestovního ruchu v evropském i celosvětovém měřítku . Při uplatňování této politiky naváže Komise těsné partnerství s orgány členských států a zúčastněnými stranami odvětví cestovního ruchu. Na základě dosud získaných zkušeností a výměn názorů s širokou škálou zúčastněných stran se Komise domnívá, že nejvhodnějšími nástroji pro provádění této politiky jsou koordinace v rámci Komise a vnitrostátních orgánů, spolupráce mezi různými zúčastněnými stranami a stanovení specifických podpůrných činností. Hlavní oblasti, na které se politika bude soustředit, jsou: Široké začlenění opatření ovlivňujících cestovní ruch Zlepšení právní úpravy V mnoha politických oblastech může být právní úprava obzvlášť významná pro konkurenceschopnost odvětví cestovního ruchu a turistických cílů. S ohledem na velký počet politik týkajících se cestovního ruchu je nutné aktivně podporovat zlepšení právní úpravy na vnitrostátní a evropské úrovni. Ve svém sdělení „Zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst“[5] vytyčila Komise revidovaný přístup k další podpoře lepší právní úpravy s cílem zdokonalit evropskou konkurenceschopnost. Tento přístup je zaměřen na: (1) zlepšení a rozšíření používání hodnocení dopadů u nových návrhů. Tento integrovaný přístup zaručí, že cestovní ruch bude plně zohledněn ve všech činnostech v oblasti hodnocení dopadů u návrhů, které mohou ovlivnit odvětví cestovního ruchu; (2) prověřování návrhů v legislativním procesu a (3) zjednodušení stávajících evropských právních předpisů[6]. To se bude týkat právních předpisů, jako je například směrnice o souborných službách pro cesty a směrnice o užívání nemovitostí na časový úsek; přičemž směrnice o užívání nemovitostí na časový úsek je považována za prioritu. Komise bude i nadále pravidelně vést konzultace se zúčastněnými stranami o tom, jak by měl být v nadcházejících letech program zjednodušování dále rozvíjen. Zúčastněné strany cestovního ruchu se vyzývají, aby se aktivně zapojily do úsilí zlepšit právní prostředí. Tyto činnosti by měly být rovněž rozšířeny na vnitrostátní úroveň, aby se zamezilo kumulativní administrativní zátěži v odvětví cestovního ruchu. Koordinace politik Většina kroků, které Společenství podniká s cílem podpořit konkurenceschopnost evropského turistického ruchu, je uskutečňována pomocí nástrojů politiky podnikání. Nicméně i mnohé další evropské politiky mají přímý či nepřímý dopad na turistický ruch[7]. Každoročně budou určeny iniciativy, které mohou ovlivnit cestovní ruch a jsou zahrnuty v pracovním programu Komise, s cílem zajistit, aby byl v raném stadiu zohledněn jejich dopad na konkurenceschopnost odvětví cestovního ruchu. To je v souladu s požadavkem Evropského parlamentu ve zprávě o nových perspektivách a výzvách pro udržitelný evropský cestovní ruch za rok 2005[8]. Komise bude i nadále pokračovat v úsilí účinně, včas a transparentním způsobem informovat členy poradního výboru pro cestovní ruch o iniciativách týkajících se cestovního ruchu, které jsou zahrnuty v jejím pracovním programu. To umožní veřejným správám pravidelně informovat rovněž různé zúčastněné strany na vnitrostátní, regionální a místní úrovni o iniciativách Komise. Komise bude i nadále vést konzultace se zúčastněnými stranami cestovního ruchu týkající se témat a iniciativ ovlivňující cestovní ruch a bude je o těchto tématech a iniciativách informovat. Jedná se o interaktivní proces, který přinesl kladné celkové výsledky a který je třeba posílit a neustále zdokonalovat. V této souvislosti bude Zelená kniha o námořních záležitostech, která se v současnosti připravuje a týká se pobřežního a mořského cestovního ruchu, další příležitostí pro četné zúčastněné strany přispět k tvorbě politiky EU. Lepší využívání dostupných evropských finančních nástrojů Cestovní ruch značně těžil z finanční podpory, kterou poskytovaly různé evropské finanční nástroje. V letech 2007-2013 budou strukturální fondy a jiné programy EU finančně podporovat rozvoj podniků, služeb a infrastruktury v oblasti cestovního ruchu. Komise předpokládá možnost financování udržitelných projektů v oblasti cestovního ruchu pomocí Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR)[9] s cílem podpořit sociálně ekonomický rozvoj. V rámci cílů „konvergence“, „konkurenceschopnosti a zaměstnanosti“ a „evropské územní spolupráce“ bude EFRR podporovat udržitelnější modely cestovního ruchu za účelem rozvoje kulturního a přírodního dědictví, vývoje infrastruktury týkající se dostupnosti a mobility a podpory informačních a komunikačních technologií, inovativních malých a středních podniků, obchodních sítí a uskupení, služeb vyšší přidané hodnoty, společných nadnárodních turistických strategií a výměny zkušeností mezi regiony. Environmentální a dopravní infrastruktury, které mají pro cestovní ruch nesmírný význam, jsou rovněž financovány Fondem soudržnosti. S ohledem na potenciál cestovního ruchu při tvorbě pracovních míst je jeho rozvoj významnou oblastí pro zásahy Evropského sociálního fondu (ESF). ESF spolufinancuje mimo jiné projekty zaměřené na vzdělávací programy a odbornou přípravu s cílem posílit produktivitu a kvalitu vzdělání a služeb v odvětví cestovního ruchu. Rovněž poskytuje cílenou odbornou přípravu spojenou s malými příspěvky určenými na zakládání nových mikropodniků v oblasti cestovního ruchu. Tyto kroky jsou obvykle velmi účinné v oblasti tvorby hospodářských činností a pracovních příležitostí. ESF rovněž spolufinancuje činnosti, které podporují odbornou mobilitu. V návaznosti na iniciativu Evropského parlamentu zavést zvláštní opatření v rámci budoucího programu „Leonardo da Vinci“ (součást nového integrovaného programu celoživotního vzdělávání)[10] v podobě programu mobility pro učně a mladé lidi v úvodním odborném vzdělávání zahájila Komise v roce 2005 přípravnou řadu studií, jejichž účelem je určit hlavní rysy případných evropských modelů učňovského vzdělávání a odborné přípravy. Tyto studie přinesou důkladnější poznatky o případných překážkách mobility v odborném vzdělávání. Cestovní ruch byl vybrán jako případné pilotní odvětví. To by mělo vést ke konkrétním návrhům řešení, které budou tvořit základ programu specifických činností, jež bude proveden v druhé fází tohoto pilotního projektu. Venkovské oblasti se staly přítažlivější a nabízí mnoho služeb v oblasti životního prostředí, a přispěly tak v posledních desetiletích k tomu, že se venkovský cestovní ruch stal důležitým zdrojem diverzifikace venkovského hospodářství a je nedílnou součástí zemědělských činností. To může představovat významnou příležitost pro nové členské státy a kandidátské země. Nový Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova poskytne podporu: - zdokonalování kvality zemědělské výroby a zemědělských výrobků; - zlepšování životního prostředí a krajiny; - turistickým činnostem jako součásti cílů diverzifikace venkovského hospodářství; - studiím a investicím spojeným s udržováním, obnovou a zkvalitněním kulturního dědictví. Nově navrhovaný Evropský rybářský fond (ERF) stanoví „udržitelný rozvoj oblastí rybolovu“ jako novou prioritu. Jeho cílem je zmírnit sociálně ekonomické důsledky restrukturalizace rybářského odvětví a obnovit oblasti závislé na rybolovu pomocí diverzifikace a vytváření alternativních pracovních míst. Jednou z oblastí, do kterých rybáři mohou přesměrovat své činnosti, je ekoturistika. Drobný rybolov a turistická infrastruktura bude rovněž podporována Evropským rybářským fondem. Fond rovněž podporuje režimy rekvalifikace u povolání mimo oblast rybolovu, které mohou souviset s cestovních ruchem. Navrhovaný „rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci“[11] bude podporovat konkurenceschopnost podniků EU a zejména malých a středních podniků. Výzkum, který bude podporován v rámci navrhovaného sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace[12], může být přínosem pro odvětví cestovního ruchu, například výzkum v oblasti informačních a komunikačních technologií, družicové aplikace, kulturní dědictví a využívání půdy. Vychází z výzkumu podporovaného předchozím rámcovým programem, který by měl být šířen dále mezi tvůrci politiky a zúčastněnými stranami. Členské státy, regiony, místní orgány a průmysl na všech úrovních by měly spolupracovat s cílem zabezpečit, aby cestovní ruch plně těžil z výhod evropských finančních nástrojů a byl zohledněn při plánování všech souvisejících projektů. Podpora udržitelnosti cestovního ruchu Evropská Agenda 21 pro cestovní ruch Vytyčení růstu a zaměstnanosti jako bezprostředního cíle jde ruku v ruce s podporou cílů v sociální oblasti či v oblasti životního prostředí. Obnovená lisabonská strategie je zásadní součástí zastřešujícího cíle udržitelného rozvoje stanoveného ve Smlouvě: zvyšování prosperity a zlepšování životních podmínek udržitelným způsobem pro současné i budoucí generace. Ve sdělení o „základních ukazatelích pro udržitelnost evropského cestovního ruchu“[13] zdůraznila Komise, že zabezpečení hospodářské, sociální a ekologické udržitelnosti evropského cestovního ruchu má klíčový význam. Přispívá k udržitelnému rozvoji v Evropě i na celosvětové úrovni a rovněž je důležité pro životaschopnost, trvalý růst, konkurenceschopnost a obchodní úspěch tohoto hospodářsky důležitého odvětví. Komise proto zahájila přípravu evropské Agendy 21 pro cestovní ruch. V roce 2004 ustavila Komise Skupinu pro udržitelnost cestovního ruchu (TSG) s cílem podpořit součinnosti zúčastněných stran a přispět k procesu vytváření Agendy 21 pro udržitelnost evropského cestovního ruchu. TSG se skládá z odborníků, kteří ve vyrovnaném poměru zastupují průmyslová sdružení, destinace a odbory/občanskou společnost. Zastoupeny jsou rovněž správy členských států a mezinárodní organizace, jako například Světová organizace pro cestovní ruch. TSG věnuje zvláštní pozornost tématům týkajícím se životního prostředí. TSG dokončí svou práci a předloží zprávu v roce 2006. Na tomto základě začne Komise připravovat následná opatření a očekává, že bude vycházet ze zprávy, aby mohla do roku 2007 předložit návrh evropské Agendy 21 pro cestovní ruch. Zvláštní podpůrné činnosti pro udržitelnost evropského cestovního ruchu Vypracování a provádění evropské Agendy 21 pro cestovní ruch je dlouhodobým procesem. Kromě této činnosti plánuje Komise zvláštní kroky na podporu hospodářské a sociální udržitelnosti evropského cestovního ruchu, jako například: - určit vnitrostátní a mezinárodní opatření na podporu malých a středních podniků v oblasti cestovního ruchu a zavést proces výměny správných postupů; - zhodnotit hospodářský dopad lepší dostupnosti v odvětví cestovního ruchu na makroekonomický růst a zaměstnanost, obchodní příležitosti pro malé a střední podniky, kvalitu služeb a konkurenceschopnost; - zjednodušit výměnu správných postupů na téma „cestovní ruch pro všechny“; - zveřejnit příručku „Jak určit oblasti vzdělávání v odvětví cestovního ruchu“ s cílem podpořit rozvoj znalostí v odvětví cestovního ruchu za účasti všech zúčastněných stran; - zkoumat trendy v zaměstnanosti v odvětvích pobřežního a mořského cestovního ruchu; - vypracovat úřední statistiky a zadat vypracování studií e-Business W@tch s cílem zhodnotit budoucí důsledky a dopadu elektronického podnikání na odvětví cestovního ruchu; - pokračovat ve svých iniciativách a spolupráci s členskými státy, průmyslem a Světovou organizací pro cestovní ruch s cílem bojovat proti pohlavnímu vykořisťování dětí, zejména tehdy, jsou-li takové trestné činy páchány turisty. Podpora porozumění a viditelnosti cestovního ruchu Zlepšení porozumění evropského cestovního ruchu Subjekty s rozhodovací pravomocí na veřejné i soukromé úrovni potřebují harmonizované, podrobnější a včas dostupné statistiky. Směrnice Rady 95/57/ES[14] o shromažďování statistických informací v oblasti cestovního ruchu bude aktualizována, aby byl zohledněn vývoj cestovního ruchu v Evropě a potřeby jejích uživatelů. Ke značnému vylepšení směrnice dojde v záležitostech jako například včasnost a přesnost, relevance a srovnatelnost. V partnerství s členskými státy, vnitrostátními statistickými úřady a jinými zúčastněnými stranami bude podporována rovněž lepší harmonizace a provádění satelitních účtů v oblasti cestovního ruchu, protože ty mohou přispět k lepšímu porozumění skutečného objemu a hodnoty odvětví cestovního ruchu. Tato činnost bude značně využívat zkušeností získaných v pilotních projektech finančně podporovaných Komisí (2002-2006). Eurostat bude i nadále zveřejňovat zvláštní vydání a publikace užitečné pro odvětví cestovního ruchu i veřejné správy, jako například „Panorama cestovního ruchu“, „Příručka cestovního ruchu“ a různá vydání publikace „Statistika v kostce“ o zimních a letních trendech, informačních a komunikačních technologiích v cestovním ruchu, o tom, jak se Evropané vypravují na dovolenou, zaměstnanosti v cestovním ruchu atd. Podpora propagace evropských destinací Globalizace trhů sice vytvořila konkurenční tlaky, ale rovněž nabízí možnosti ve formě klientely z nových trhů (jako například Čína, Rusko a Indie), která je ochotná investovat do vysoce kvalitní dovolené. Přilákání více turistů do Evropy podpoří tvorbu růstu a pracovních příležitostí. Komise financovala vytvoření portálu evropských turistických cílů, jehož účelem je zviditelnit Evropu na trhu a představit ji jako soubor atraktivních turistických cílů. Portál bude obsahovat praktické informace o Evropě, jako například plánování dovolené (doprava, počasí a kalendář) či typy na výlety a činnosti a odkazy na vnitrostátní internetové stránky. Provozní fáze začne v březnu 2006 a portál bude spravovat Evropská komise cestovního ruchu. Evropská města a regiony pořádají četné kulturní a sportovní události (jako například projekt Evropské hlavní město kultury[15] či festivaly), které mohou hrát důležitou úlohu při zviditelňování hostitelské destinace před událostí, v jejím průběhu a po jejím skončení. Zejména malé a střední podniky v oblasti cestovního ruchu mohou značně těžit z takových událostí, pokud se přiměřeně podílí na všech částech jejich organizace. Komise provede analýzu dopadu takových událostí na malé a střední podniky v oblasti cestovního ruchu. Výsledky této činnosti a doporučení určená budoucím pořadatelům událostí budou předloženy na evropské konferenci. Mnohé evropské turistické cíle vyvíjí úspěšné postupy v podpoře udržitelnosti turistického ruchu. Takové postupy mohou být příkladem pro všechny destinace, které si přejí zdokonalit cestovní ruch. Komise se ve spolupráci s členskými státy bude zabývat příležitostí podporovat informovanost o takových správných postupech, pravděpodobně prostřednictvím ocenění „špičková evropská destinace“. Zlepšení viditelnosti cestovního ruchu: společný cíl Komise v partnerství s vnitrostátními veřejnými správami a zúčastněnými stranami odvětví neustále pracuje na posílení viditelnosti a porozumění evropského cestovního ruchu, protože na ten je často v důsledku jeho složitosti nahlíženo spíše jen v jeho nejužším smyslu, než jako na jev, který ovlivňuje mnoho součástí hospodářských a sociálních struktur. Každoročně od roku 2002 pořádají jednotlivé členské státy Výroční fórum evropského turistického ruchu. Fórum je organizováno v úzké spolupráci s Komisí, členskými státy a odvětvím evropského turistického ruchu. Pořádání fóra v několika nových členských státech (2004 Maďarsko, 2005 Malta a 2006 Kypr) této události přidává na hodnotě. Komise bude i nadále spolupracovat v těsném partnerství se všemi zúčastněnými stranami s cílem: - zajistit, aby diskutovaná témata byla relevantní ve vztahu k současnému kontextu; - zvýšit podíl vlastnictví fóra zúčastněnými stranami cestovního ruchu a - zdokonalit viditelnost této události po celé Evropě. Mnohá předsednictví Rady rovněž organizují ministerská setkání v oblasti cestovního ruchu, specifické konference a události nebo se společně s hostitelskou zemí podílejí na organizaci Fóra evropského turistického ruchu. Takové události jsou cenné, protože usnadňují úzké kontakty mezi subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami, vyzdvihují zvláštní problematiku a přináší do evropského turistického ruchu značnou viditelnost. Komise bude i nadále aktivně podporovat takové iniciativy a vést budoucí předsednictví k obdobnému přístupu. ZÁVěR Složitost cestovního ruchu a široká rozmanitost zúčastněných stran vyžadují spolupráci všech zúčastněných stran při plánování a provádění souvisejících evropských politik a opatření. Instituce Společenství, vnitrostátní správy, odborné organizace, zaměstnavatelé a zaměstnanci, nevládní organizace i vědci by měli vytvořit partnerství na všech úrovních s cílem zdokonalit konkurenceschopnost a prokázat význam evropského cestovního ruchu. Rozvoj spolupráce a partnerství v rámci obnovené politiky lze pravidelně přezkoumávat v průběhu fór evropského cestovního ruchu. Toto sdělení uvádí, co a jak Komise zamýšlí podniknout v oblasti cestovního ruchu s ohledem na současný právní rámec EU, aby byl udržitelným způsobem lépe využit potenciál růstu a zaměstnanosti odvětví. Rovněž vyzdvihuje způsob, jakým mohou být různé zúčastněné strany zapojeny do činností Společenství. Obnovená politika se zabývá všemi základními aspekty evropské tvorby politiky a umožňuje konstruktivní spolupráci všech zúčastněných stran. Míra jejího úspěchu záleží na reakci a aktivní účasti všech zúčastněných stran. [1] KOM(2005) 24 ze dne 2.2.2005. [2] Viz: http://europa.eu.int/comm/enterprise/services/tourismeu.htm#factsandfigures [3] Eurostat - Statistika v kostce 32/2005 [4] Evropská strategie udržitelného rozvoje 2005 – 2010. Viz:http://europa.eu.int/comm/sustainable/sds2005-2010/index_en.htm [5] KOM(2005) 97 ze dne 16.3.2005. [6] Příkladem již přijatého právního předpisu je směrnice 2005/36/ES, která konsoliduje a modernizuje předpisy, které v současnosti upravují uznávání odborných kvalifikací, což usnadňuje poskytování služeb odborníky v odvětví cestovního ruchu. [7] Viz: http://europa.eu.int/comm/enterprise/services/tourism/policy-areas/measures.htm a další iniciativy, jako například návrh směrnice o službách na vnitřním trhu. [8] PE 353.597/v03-00 [9] Viz: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm [10] KOM(2004) 474 ze dne 14.7.2004. [11] KOM(2005) 121 v konečném znění ze dne 6.4.2005. [12] Viz: http://europa.eu.int/comm/research/future/index_en.cfm [13] KOM(2003) 716 v konečném znění ze dne 21.11.2003. [14] Úřední věstník L 291, 6.12.1995, s. 32 - 39. [15] Viz: http://europa.eu.int/comm/culture/eac/other_actions/cap_europ/cap_eu_en.html