ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

pro zlepšení kvality péče (zvýšení účinnosti, lepší kontinuita, posílení postavení pacienta atd.) je zásadní, aby docházelo ke sdílení údajů mezi aktéry péče. V mnoha státech a regionech to dnes vypadá tak, že zdravotní záznamy jsou uloženy roztříštěně (v záznamech na počítači nezávislého praktického lékaře či specialisty nebo na serveru nemocnice), aniž by bylo možné tyto údaje sdílet mezi aktéry zapojenými do terapeutického vztahu vůči danému pacientovi. Jak praktický lékař vykonávající pohotovostní službu, tak lékař na pohotovosti v nemocnici se mohou dostat do nouzové situace, v níž nebudou disponovat souhrnem nejdůležitějších lékařských údajů či aktuálními údaji o lécích pacienta. Problém se ještě vyostří, pokud se pacient nachází v zahraničí a komunikace mezi pacientem a poskytovatelem péče je ztěžována z důvodu jazykové bariéry. Tato výzva bude ještě naléhavější, jakmile se v praxi zřetelněji projeví dopad směrnice EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči a přeshraničním využívání péče. Vyšetření v oblasti klinické biologie či lékařského zobrazování se zbytečně provádí opakovaně, neboť neexistuje přístup k aktuálním lékařským záznamům pacienta;
2.

sdílí postoj Komise, že jednou z největších výzev pro EU je učinit z měst v EU inteligentní a udržitelná prostředí, a to ve třech rovinách: sociální, ekonomické a v rovině životního prostředí. Výbor při různých příležitostech vyzdvihl význam důrazných opatření a změn zaměřených na podporu a další rozvoj činnosti směřující k dosažení dlouhodobě udržitelné společnosti, jež bude znamenat zlepšení městského životního prostředí a veřejného zdraví a konečně i vyšší sociální blahobyt. Zároveň by chtěl vyzdvihnout skutečnost, že města jsou hospodářsky, sociálně i environmentálně úzce propojena se svým okolním a přilehlým venkovem a že toto propojení je důležité pro vyvážený a udržitelný rozvoj městských i venkovských oblastí, neboť znečištění proudící z měst do ovzduší a do vody se dostává do venkovských oblastí;
1.

bere na vědomí, že vedoucí představitelé EU se v březnu 2011 zavázali k plnění hlavního cíle, jímž je „zastavit do roku 2020 v EU úbytek biologické rozmanitosti a degradaci ekosystémových služeb a v maximálním proveditelném rozsahu je obnovit a současně zvýšit příspěvek EU k odvrácení úbytku biologické rozmanitosti v celosvětovém měřítku“. Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, jak ji přijala Evropská komise v květnu 2011 (1) a schválila Rada (2), zahrnuje šest hlavních cílů a dvacet opatření, jež mají EU pomoci dosáhnout cíle biologické rozmanitosti do roku 2020;
1.

upozorňuje na to, že je to poprvé, co vypracovává stanovisko k plnění rozpočtu EU, aby prezentoval názory místních a regionálních orgánů, a to jak co se týče současného finančního výhledu, tak období 2014–2020;
11.

domnívá se, že politika v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí by měla být koordinována s ostatními politikami EU. Upozorňuje na potřebu lepší koordinace otázek týkajících se spravedlnosti a vnitřních věcí na jedné straně a hospodářskou, sociální a vnější politiku EU na straně druhé, aby se zvýšilo dodržování práv ve všech oblastech a politiky byly více soudržné. Především v méně rozvinutých regionech by politiky spravedlnosti a vnitřních věcí měly být koordinovány s hospodářskou a sociální politikou vedenou evropskými strukturálními a investičními fondy, a to zejména v oblasti odborné přípravy a zaměstnanosti. Výbor regionů je stejně jako Komise toho názoru, že politiky spravedlnosti a vnitřních věcí je třeba zahrnout do obecné vnější politiky EU takovým způsobem, jenž umožní zintenzivnit dialog a spolupráci s třetími zeměmi a vytvářet synergie s dalšími oblastmi politiky EU (2);
5.

domnívá se, že by se na energetickou chudobu mělo pohlížet zejména jako na aspekt chudoby v širším slova smyslu a měla by být řešena především prostřednictvím vnitrostátní a unijní politiky v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí, konkurenceschopnosti, regionálního rozvoje a soudržnosti a že by měla být přijata odpovídající opatření v koordinaci s úrovní EU. Vzhledem k tomu, že EU má v oblasti energetiky sdílenou pravomoc s členskými státy a že rovněž přijímá opatření v jiných oblastech (např. v oblasti vnitřního trhu, změny klimatu atd.), jež ovlivňují ceny energie a její dostupnost, však existuje řada důvodů pro to, aby se energetická chudoba řešila zvlášť v rámci energetické politiky.
26.

poukazuje na to, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie byla první zemí, jež s EU podepsala dohodu o stabilizaci a přidružení, a status kandidátské země jí byl udělen již v roce 2005. Připomíná, že tato země úspěšně plní politická kritéria pro vstup do EU a Evropská komise doporučila zahájit přístupová jednání do pěti let od podepsání dohody o stabilizaci a přidružení. Z těchto důvodů vyjadřuje politování nad tím, že Rada toto rozhodnutí odložila, a vyzývá ji k přijetí kladného rozhodnutí v roce 2014;
34.

je si vědom toho, že rizika přerušení dodávek elektrické energie přetrvávají. Proto se domnívá, že k zaručení kontinuity těchto dodávek by měla být přípustná určitá státní podpora, především pro zavádění inteligentních energetických sítí, jež se zaměřují na pružnost decentralizované výroby a spotřeby energie, a dále na zavádění energeticky účinného uskladnění a na výstavbu pružně využitelných elektráren zajišťujících rovnováhu a šetrných k životnímu prostředí a klimatu. Tyto tzv. „záložní“ elektrárny, pro něž by podpora ve formě vyrovnávacích plateb od státu mohla být nutná, by však neměly konkurovat obnovitelné energii a měly by se v nich používat nejmodernější technologie, aby produkovaly co nejmenší množství emisí CO2. VR se naproti tomu domnívá, že státní dotace by se neměly dále poskytovat na výstavbu nových uhelných elektráren. VR doporučuje, aby se před stanovením objemu záložní kapacity více stimulovali občané ke spotřebě elektrické energie mimo špičku. Komise odhaduje, že existuje manévrovací prostor ve výši 10 %;
9.

připomíná, že podle OSN a strategie EU ve prospěch biologické rozmanitosti na celosvětové úrovni nebyl splněn cíl výrazně snížit během období 2002–2010 rychlost, jakou klesá. Kromě toho se pravděpodobné snížení biologické rozmanitosti dotkne nejdříve a nejsilněji právě nejchudších obyvatel. Nicméně informovaní občané mohou přispět k tomu, aby tento trend zvrátili. Je nutné přispět k tomu, aby si lidé uvědomili vztah, který existuje mezi kvalitou ekosystémů a udržitelným rozvojem, a to zejména mobilizováním a informováním občanů a sociálních partnerů. Je třeba více zpřístupnit široké veřejnosti vědecké údaje, a to formou rozsáhlých informačních, ale též vzdělávacích kampaní o ochraně životního prostředí. Evropská unie a členské státy by měly klást větší důraz na lesnické činnosti ve svých vlastních rozvojových politikách a vyzdvihnout tvorbu právních předpisů a administrativy v tomto odvětví a rovněž zásady udržitelného využívání lesů v rámci dvojstranných rozvojových programů uzavřených se třetími zeměmi a při financování rozvoje z fondů. To by podpořilo cíle obecné rozvojové politiky EU a správní orgány členských států v oblasti lesnictví, univerzity a organizace působící v tomto odvětví by měly značné odborné znalosti, pokud jde o provádění těchto cílů;
34.

vyjadřuje znepokojení nad uvedenou nedostatečnou schopností zdravotnických systémů realizovat investice do snížení nerovností v oblasti zdraví (8); zdůrazňuje, že je třeba postavit do popředí budování kapacit za účelem získání fondů EU na tyto investice; na podporu tohoto záměru se vyslovuje pro širší propagaci zdrojů, jako je Zpráva o využití strukturálních fondů EU organizace Equity Action (Health Equity and Regional Development in the EU – Applying EU Structural Funds) a znovu připomíná nutnost vybudovat síť široce známých kontaktních míst v členských státech;
44.

poukazuje na to, že v akademickém prostředí byla vypracována řada studií, scénářů a simulací automatických stabilizátorů. Připomíná, že jiné oblasti používající jednotnou měnu, především Spojené státy americké, si vytvořily své vlastní automatické stabilizátory, jež se ukázaly být účinné. Konstatuje, že Komise své úvahy na toto téma nerozvedla dále, třebaže by to vyžadovalo změnu Smluv. Proto Komisi žádá, aby sepsala zelenou knihu o automatických stabilizátorech v eurozóně s cílem přesněji určit, které z dostupných studií, scénářů a simulací by mohly být pro eurozónu nejvhodnější;
17.

poukazuje na to, že z výzkumu jasně vyplývá, že vzdělávání se vědomě či nevědomě zaměřuje na to, co se testuje, tj. na to, co je součástí zkoušky. Pokud se zachovají obvyklé formy vnitrostátních (písemných) zkoušek, nebude úspěch nových dovedností jednoduše moc velký. V mnoha příliš tradičních vzdělávacích prostředích se používání zařízení IKT a chytrých telefonů považuje za podvádění;
35.

je přesvědčen, že cílová hodnota snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 by měla být stanovena ve výši 50 % úrovní roku 1990 a měla by být závazná. Závazný cíl pro celkové emise a také cíle pro energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů by dodaly veřejnosti, podnikům i rozhodujícím politickým subjektům důvěru, že emise skleníkových plynů budou trvale klesat;
8.

domnívá se, že rozšíření osvědčených postupů a strukturálních řešení evropského systému vysokoškolského vzdělávání do sousedních zemí a do států připravujících se na vstup představuje obrovské možnosti, protože bude mimo jiné možné lépe zajistit mobilitu studentů z těchto zemí směrem do Evropy a může se i zlepšit pozice Evropy v souboji o talenty;
10.

požaduje, aby bylo období, které musí uběhnout od poskytnutí poslední podpory, zkráceno z deseti na pět let, jako již tomu je v platném režimu pro producenty v zemědělské prvovýrobě. Zkrácení tohoto období na pět let by rovněž umožnilo zajistit soulad s ustanovením o stálosti operací, které je uvedeno v článku 57 stávajícího obecného nařízení o strukturálních fondech a podle něhož lze vymáhat poskytnutou podporu zpět, pokud nebyla investice zachována po dobu pěti let či tří let u malých a středních podniků. Opakuje svůj požadavek, aby bylo toto ustanovení pro strukturální fondy, které má zabránit přesouvání výroby, uplatňováno i u mechanismu státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích;
6.

domnívá se, že stavebnictví je jedním z klíčových odběratelských odvětví oceli a že vše, co souvisí s udržitelným a energeticky účinným stavebnictvím, by mělo mít prioritu – zejména v oblasti, již bychom mohli nazvat obnovou parku veřejných budov, jež by mohla konkrétně navazovat na evropskou agendu v oblasti sociálního bydlení, kterou mnohokrát požadoval VR a Evropský parlament;
16.

zdůrazňuje, že pro vytváření skutečné přidané hodnoty makroregionálních strategií mají zásadní význam praktické projekty spolupráce. V průběhu praktického provádění by mělo být věnováno více pozornosti možnostem, jak vytvářet nové a inovační projektové činnosti, jež důsledně naplňují strategické cíle makroregionálních strategií. V současné době se spolupráce na projektech řídí spíše pravidly pro finanční nástroje, kde je velmi málo prostoru pro inovace. Tento přístup není nejlepší cestou, jak provádění makroregionálních strategií podpořit. Do budoucna zde bude zapotřebí flexibilita v rámci jednotlivých finančních nástrojů i mezi nimi, jakož i prostor ke zlepšení koordinace různých finančních nástrojů. Mělo by se také vynaložit větší úsilí na zjednodušení pravidel používání těchto nástrojů. V této souvislosti vyzdvihuje zvláštní význam programu INTERREG B, v jehož rámci mají být v období 2014–2020 realizovány projekty spolupráce v makroregionech;
22.

bere na vědomí zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu vypracovanou Komisí, nicméně vyjadřuje znepokojení z důsledků uplatňování této zásady na infrastrukturu, kde je úloha státu z historického a institucionálního hlediska nenahraditelná. Vzhledem k objemu nezbytných investic a k nemožnosti přenést refinancování investičních nákladů v plném rozsahu na všeobecné uživatele, kteří infrastrukturu využívají, je velká část investic do infrastruktury pro soukromé investory v podstatě neudržitelná. Předpoklad, že by soukromým investorem mohl být i stát, přičemž se odhlíží od veškerých úvah sociálního, regionálně-politického a odvětvového charakteru, je nereálný a pro obecné blaho by mohl být nebezpečný, pokud by se uplatňoval na budování regionální infrastruktury, jež je hlavním úkolem veřejného sektoru;
27.

navrhuje, aby instituce EU v průběhu pěti let uspořádaly 500 „občanských dialogů“, přičemž je třeba dbát na rovnoměrné pokrytí celého území Evropy a vyhnout se pořádání akcí pouze ve velkých metropolích. Zdůrazňuje, že na těchto občanských setkáních by se měly systematicky podílet informační kanceláře Evropského parlamentu, zastoupení Komise, Výbor regionů a územní celky, které mají zdroje, zkušenosti a potřebnou znalost místních podmínek. Tyto občanské dialogy by se měly konat na symbolických místech a zabývat se odvětvovou politikou EU a problematikou, jež je pro dané obyvatelstvo nebo region nanejvýš aktuální. K vedení těchto diskusí a zajištění konkrétní návazné činnosti na ně by mohli být vybízeni političtí činitelé regionální a místní úrovně, zejména členové VR a poslanci EP. Bylo by vhodné, aby tato iniciativa byla koordinována se sítí informačních center Europe Direct, jež jsou iniciované Evropskou komisí, nacházejí se ve všech členských státech a mají zkušenosti s šířením evropského projektu na místní a regionální úrovni;
16.

poukazuje na to, že IKT lze využít v inovacích na řešení kritických socioekonomických problémů, a navrhuje, aby se sestavil nový rámec, jehož prostřednictvím by Evropská unie podnítila podniky založené na IKT, aby začaly řešit hlavní společenské problémy, jako je změna klimatu, energetické otázky nebo stárnoucí společnost. Aktivní a zdravé stárnutí je jedním z klíčových evropských inovačních partnerství a na podporu aktivního stárnutí by mohly být vyvinuty digitální služby („aktivní digitální stárnutí“). Evropa by se mohla stát průkopníkem investic do digitálních služeb na podporu zdraví a společenské integrace starších lidí, a mohla by tak vytvořit základ nového globálního exportního trhu a zároveň snížit tlak na ceny související se stárnutím;
30.

domnívá se, že rychlost dění v tomto odvětví by měla být pro Komisi podnětem k zahájení pilotních iniciativ zaměřených na chronologii médií (např. day and date), které by vyhodnotily možnou potřebu uvolnit pravidla týkající se distribučního intervalu. VR zdůrazňuje, že prostřednictvím odpovídajícího hospodářského modelu se musí zajistit ochrana místních subjektů a držitelů práv, využití nových funkčních možností, které nabízejí digitální technologie, a zlepšení dostupnosti děl pro všechny občany. Také by se měly zohlednit nové vzorce chování a očekávání spotřebitelů, kteří chtějí okamžitý přístup k novému obsahu kdy a kde si přejí. Současně by se měl umožnit rozvoj a posílení nových obchodních modelů pro financování a distribuci tohoto obsahu;
37.

poukazuje na to, že dostatečné a dlouhodobé investice do systémů zdravotní péče mohou být z dlouhodobého hlediska levnější než krátkodobé finanční záměry vyvolané hospodářským cyklem, a domnívá se, že zjištění krátkodobého i dlouhodobého dopadu investic do zdravotnictví by do budoucna mělo být prioritou;
23.

zdůrazňuje, že mořské prostředí musí být čisté a zdravé. Z toho důvodu by myšlenka vypracovat plány na odstranění vojenských pozůstatků a chemikálií vyhazovaných do moře, která byla předložena v předchozím stanovisku Výboru regionů (1), měla být oficiálně zvážena a znalosti o mořích a oceánech by měly být využívány i za účelem čištění a obnovy mořského prostředí, které se díky tomu stane biologicky rozmanitým a úrodným;
35.

upozorňuje na důležitou úlohu místního plánování mobility a na to, že místní plány mobility by se neměly omezovat na městské oblasti, ale měly by být rozšířeny na sousední oblasti, nebo přinejmenším vytvořeny ve spojení s těmito oblastmi (včetně venkovských oblastí) jakožto součást širší místní rozvojové strategie. Zaručí se tak, že dopravní systémy v hustěji zalidněných oblastech budou fungovat rovněž ku prospěchu odlehlých oblastí. Tyto plány dopravy by měly zohlednit nejen krátká spojení potřebná k místnímu uspokojení okamžitých potřeb, ale taktéž delší trasy, které by spojily znevýhodněné regiony s většími městskými středisky;
8.

podotýká, že mechanismy financování by měly být posuzovány jako součást úplné reformy pracovního života. Jestliže budou tyto předpisy náležitě formulovány, mohou být vytvořeny podmínky k rozsáhlé reformě pracovního života a tvorbě pracovních míst díky digitalizaci. Může to také zvýšit schopnost směrovat úspory prostřednictvím otevřeného, bezpečného a konkurenceschopného finančního sektoru. Společně to posílí konkurenceschopnost evropského hospodářství a průmyslu;
34.

v této souvislosti vyzývá Komisi, aby odpovědně zvážila specifické vlastnosti ostrovů, jež jsou téměř výlučně závislé na letecké dopravě, a to nejenom v zájmu zlepšení přístupnosti pro turisty, ale i v zájmu hospodářských aktivit, na nichž rozvoj ostrovů závisí a z nichž může těžit i odvětví cestovního ruchu (např. nelze zvyšovat daňové zatížení emisí CO2 pro letecké odvětví, aniž by v ostrovních regionech byla přijata další opatření, neboť letecká doprava je zde závislým trhem); tyto faktory je třeba zvážit především v diskusích o jednotném evropském nebi a pokynech pro státní podporu letištím a leteckým společnostem a při posouzení možnosti, že by EFRR financoval investice do infrastruktury letišť.
16.

zaznamenává šíři problému nezaměstnanosti mladých a žádá Komisi, aby vyjasnila pravidla pro použití 6 miliard eur vyčleněných na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, které by měly být koncentrovány do let 2014 a 2015, a dále vzájemný vztah dohod o partnerství a národních plánů pro zavedení záruky pro mladé lidi. Vyjadřuje pochyby, pokud jde o schopnost čerpat těchto 6 miliard eur v letech 2014–2015, a to vzhledem ke zpoždění při přijímání operačních programů a malému počtu členských států, které do 1. září 2013 zvolily předběžnou platbu výdajů. Trvá v této souvislosti na tom, že je nutné informovat na začátku roku 2015 o stavu plnění této iniciativy. Žádá Komisi, aby jasně udala částky, jež budou na provádění této iniciativy dlouhodobě vyčleněny od roku 2016. A konečně sdílí názor Evropského parlamentu, že všechny možnosti financování včetně celkové rezervy víceletého finančního rámce na závazky by se měly přezkoumat, aby tato rozpočtová položka mohla pokračovat i po roce 2015;
31.

poznamenává, že země EU i země mimo ni potřebují posílit dovednosti a schopnosti pro dosažení inteligentních, udržitelných a inkluzivních řešení společných problémů na poli řízení lidských zdrojů, mezinárodních vztahů atd. Možným opatřením by mohlo být zřízení jadransko-jónské vyšší školy administrativy po vzoru francouzské ENA (École Nationale d’Administration), na níž by zaměstnanci státní správy jadransko-jónského regionu mohli rozvíjet dovednosti a schopnosti požadované při víceúrovňové správě, které by jim umožnily do veřejné správy zavádět inovační procesy;
18.

zastává názor, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem, jak snížit dopady katastrof a náklady na reakci na ně a obnovu, jsou investice do zvýšení připravenosti a odolnosti, přičemž je třeba přihlédnout k pravděpodobnost, že katastrofa nastane. Zahrnuje to investice do odolné infrastruktury, která vydrží katastrofy, včetně budov, dopravní sítě (silnice, železnice, letiště), služeb (komunikační sítě, dodávky energie a vody, kanalizace) a sociální infrastruktury;
7.

poznamenává, že co se týče zejména finančních prostředků, je s ohledem na tvrzení Komise uvedené v závěrečné části zprávy (s. 13) („Do roku 2020 lze v oblasti genetických zdrojů počítat s větším množstvím finančních prostředků a širší škálou možností financování v rámci politiky rozvoje venkova a iniciativy Horizont 2020, jakož i v rámci jiných politik Unie.“) potřeba, aby uvedená tvrzení bylo možné objektivně potvrdit, tj. aby takové větší množství prostředků bylo skutečně k dispozici a bylo možné jím disponovat co nejdříve, přičemž je také třeba mít na paměti, že převážná část finančních prostředků Unie určených na zachování genetické rozmanitosti v zemědělství půjde do výzkumu;
7.

poukazuje na to, že přímou odpovědnost za řešení otázky bezdomovectví nesou členské státy a obzvláště místní a regionální orgány, avšak při vypracovávání politik, při zavádění spolupráce na evropské úrovni a při šíření osvědčených postupů by se měla za respektování zásady subsidiarity posílit úloha Evropské komise. EU by měla vyvíjet větší úsilí o to, aby činnosti členských států a místních orgánů doplnila a podpořila prostřednictvím Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (3);
12.

má pochybnosti o postupu, kterým Komise hodlá zajistit skutečné naplnění cílů a opatření vytyčených v rámci „balíčku městské mobility“, vzhledem k tomu, že v evropském prostoru existují města a městské regiony s různou úrovní zralosti z hlediska nastavení a plnění plánů v městských oblastech, a to jak co se týče mobility osob, tak pokud jde o opatření týkající se městské logistiky, inteligentnější regulace a kontroly přístupu do měst, zavádění inteligentních systémů městské dopravy i opatření na poli bezpečnosti městského silničního provozu;
17.

zdůrazňuje, že účinné a dobře fungující partnerství znamená lépe zakotvená a účelná opatření, která vyhovují předpokladům a naplňují potřeby různých úrovní ve společnosti. V konečném důsledku to zároveň vede k účinnějšímu využívání fondů. V zemích, kde partnerství není řádně navázáno a je pouze povrchní, by Evropská komise měla rovněž pomoci při posuzování mechanismů, které by partnerství správně nasměrovaly, a předejít nepřiměřené a nadměrné složitosti a administrativní zátěži, které by mohly dále zpomalit provádění strukturálních a investičních fondů v celé EU;
3.

je si vědom, že pokud by se zároveň rozhodně nepracovalo na „dobrém stavu životního prostředí“, široká škála hospodářských činností by v současnosti tlak na moře spíše ještě zvyšovala a natrvalo ohrožovala jejich základy. Nedostatečná ochrana mořského prostředí by mohla evropskou společnost ve všech ohledech přijít draho (2);
20.

VR podporuje názor Komise, že je nezbytné zlepšit využívání stávajících údajů. Shromažďování údajů by mělo být pokud možno zasazeno do stávajících struktur, které by měly být posíleny, pokud je to nutné. Máme na mysli občanský rejstřík, katastr nemovitostí, obchodní komoru, daňové úřady atd.
26.

je toho názoru, že by orgány územní samosprávy mohly vést podniky ze svého regionu k tomu, aby zásady spravedlivého obchodu a sociální odpovědnosti podniků začleňovaly do vlastní podnikatelské praxe. Mohou například pobízet místní hotely a stravovací zařízení k tomu, aby nakupovaly produkty spravedlivého obchodu. Dále by bylo možné iniciovat sepsání kodexu chování pro spravedlivý obchod, který by se podniky z daných obcí a regionů zavázaly dodržovat;
25.

zdůrazňuje také to, že je nutné zapojit do tohoto procesu místní a regionální orgány, poněvadž mají nejlepší předpoklady pro to, aby porozuměly konkrétní situaci a výzvám na místní a regionální úrovni a posoudily, které místní subjekty jsou nejrelevantnější. V této souvislosti by se mělo prosazovat mapování, jehož účelem by bylo zjistit specifický potenciál každého regionu schopný pomoci místním subjektům s určováním investičních klastrů a opatření k podpoře samostatně výdělečné činnosti a k přípravě školení a specializačních kurzů zaměřených na různé složky zelené ekonomiky;
7.

Víceúrovňová správa díky tomu, že do uplatňování zásad právního státu v EU a dohledu nad ním zapojuje místní a regionální orgány, umožňuje řešit případné ohrožení právního státu v konkrétní situaci a kompenzovat řadu nedostatků: chybějící informace, kapacity, finanční prostředky, administrativní kapacity a politický dopad. Stejně tak vede k participativnější demokracii, větší transparentnosti a odpovědnosti a staví občany více do centra. Ochrana právního státu je tedy prostředkem, jak jim přiblížit Evropu a naopak. To vše slouží k dosažení cíle, jak se uvádí v bílé knize o víceúrovňové správě, kterým je „koordinované působení Unie, členských států a místních orgánů, založené na partnerství a zaměřené na vypracování a provádění politik Evropské unie“.