EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.2.2022 COM(2022) 78 final SDĚLENÍ KOMISE Aktualizovaná zpráva o posíleném dohledu – Řecko, únor 2022 {SWD(2022) 50 final}



SOUVISLOSTI Ekonomický vývoj a hospodářská politika Řecka se sledují v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik a na základě rámce posíleného dohledu podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 472/2013 ( ). Posílený dohled nad Řeckem ( ) potvrzuje skutečnost, že země musí pokračovat v provádění opatření, jimiž by vyřešila příčiny či možné příčiny hospodářských a finančních obtíží, a zároveň provádět strukturální reformy na podporu stabilního a udržitelného hospodářského růstu. Posílený dohled poskytuje komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných k zajištění udržitelného hospodářského oživení. Umožňuje pravidelné posuzování nejnovějšího vývoje hospodářské a finanční situace Řecka, jakož i sledování podmínek veřejného financování a aktualizaci analýzy udržitelnosti dluhu. Posílený dohled poskytuje rovněž rámec pro hodnocení obecného závazku Řecka vůči Euroskupině ze dne 22. června 2018, a to pokračovat v reformách přijatých v rámci programu Evropského mechanismu stability, tyto reformy dokončit a zajistit, aby byly zachovány cíle důležitých reforem přijatých v rámci programů finanční pomoci. V této souvislosti se prostřednictvím posíleného dohledu sleduje plnění specifických závazků k dokončení klíčových strukturálních reforem zahájených v rámci programu, a to v šesti klíčových oblastech v dohodnutých lhůtách do poloviny roku 2022, konkrétně se jedná o: i) fiskální a fiskálně-strukturální politiky, ii) sociální zabezpečení, iii) finanční stabilitu, iv) trh práce a výrobkové trhy, v) Řeckou společnost pro majetek a účasti a privatizace a vi) modernizaci veřejné správy ( ). Toto je třináctá zpráva o posíleném dohledu nad Řeckem. Zpráva vychází ze zjištění mise, která se uskutečnila virtuálně dne 25. ledna 2022, a z pravidelného dialogu s příslušnými orgány. Misi podnikla Evropská komise společně s Evropskou centrální bankou ( ); účast Mezinárodního měnového fondu se odehrávala v kontextu jeho rámce hodnocení po financování, zatímco Evropský mechanismus stability se účastnil v rámci svého systému včasného varování a v souladu s memorandem o porozumění o pracovních vztazích mezi Komisí a Evropským mechanismem stability ze dne 27. dubna 2018. Tato zpráva hodnotí plnění závazků Řecka vůči Euroskupině, pokud jde o reformy, které měly být dokončeny do konce roku 2021. Zpráva nesouvisí s uvolněním dalšího souboru politicky podmíněných dluhových opatření, k němuž by – v souladu s dohodnutým pololetním harmonogramem – mohlo dojít na základě čtrnácté zprávy. Čtrnáctá zpráva by měla být zveřejněna v květnu 2022. Závazky vůči partnerům z Euroskupiny, které Řecko přijalo v červnu 2018 a které jsou základem pro uvolnění dodatečných opatření ke zmírnění dluhového břemene, byly stanoveny do poloviny roku 2022, a Řecko tak vstoupilo do posledního roku platnosti tohoto ujednání. Orgány sdělily, že mají v úmyslu zaměřit své úsilí na to, aby byly zbývající závazky do poloviny roku 2022 splněny. Rozhodnutí o uvolnění zbývajících opatření ke zmírnění dluhového břemene a ukončení posíleného dohledu budou muset zohledňovat postup dokončování závazků i širší prostředí hospodářské politiky. CELKOVÉ HODNOCENÍ Řecko se rychle zotavilo z pandemie a vyhlídky zůstávají dobré, i když vysoce nejisté. V současné době se má za to, že ekonomika dosáhne v roce 2021 vysoké míry růstu HDP 8,5 %, a to v důsledku domácí poptávky a lepší turistické sezony, než se očekávalo. Úrovně hospodářské aktivity před pandemií bylo dosaženo již ve třetím čtvrtletí roku 2021. Výhled na rok 2022 je i nadále dobrý a podporuje jej expanzivní fiskální a měnová politika a silná podpora z plánu pro oživení a odolnost. Růst v posledním čtvrtletí roku 2021 však pravděpodobně zpomalilo rozšíření nové varianty koronaviru omikron Evropou, ale očekává se, že tento dopad během prvního čtvrtletí roku 2022 do značné míry odezní. Řecko zavedlo od ledna 2022 povinné očkování pro obyvatele starší 60 let. Existují rizika dalších narušení, ačkoli se v současné době očekává, že tyto dopady budou mít spíše krátkou životnost. Nedávný vývoj cen energií na světovém trhu, a zejména cen elektřiny, vedl k prudkému nárůstu spotřebitelských cen a je dalším zdrojem nejistoty pro hospodářství jako celek. Zatímco většina opatření mimořádné podpory byla v roce 2021 v souladu s plánem postupně ukončována, vláda prostřednictvím nové cílené podpory rychle zareagovala na šíření nové varianty koronaviru a na inflaci, která byla vyšší, než se čekalo. Očekává se, že schodek sektoru vládních institucí se v roce 2022 ve srovnání s předchozím rokem výrazně sníží (). Vývoj na trhu práce zůstává příznivý a nezaměstnanost, která ve třetím čtvrtletí 2021 činila 14,1 % (oproti 17,2 % ve třetím čtvrtletí roku 2020), má v roce 2022 dále klesat. Míra ohrožení chudobou v roce 2020 činila 17,7 % oproti 17,9 % v roce 2019. Orgány úspěšně splnily další soubor specifických závazků: ·V oblasti veřejné správy orgány účinně dokončily přípravu popisů pracovní náplně pro úředníky veřejné správy. Spolu s digitálními organizačními schématy, které byly zavedeny již dříve v roce 2021, představují popisy pracovní náplně klíčový prvek při vytváření integrovaného systému řízení lidských zdrojů pro řeckou veřejnou správu. ·Orgány dokončily zjednodušení udělování investičních licencí v dohodnutých odvětvích přijetím posledního nezbytného právního předpisu pro vzdělávací činnosti. Toto úsilí navazuje na významnou reformu, která byla zahájena během programu finanční pomoci, a doplňuje ji rozšířením zjednodušených postupů udělování investičních licencí na řadu dalších hospodářských činností (). ·V oblasti reforem sociálního zabezpečení dokončily orgány správní reorganizaci jednotného penzijního fondu v návaznosti na zřízení a zprovoznění všech požadovaných místních kanceláří a zároveň dosáhly stabilního pokroku při zlepšování infrastruktury IT. Reforma doplňuje úsilí o konsolidaci dříve roztříštěného důchodového systému a zároveň směřuje k plné digitalizaci údajů o důchodovém systému: představuje tedy důležitý krok ke zvýšení účinnosti řeckého důchodového systému. Kromě toho značně pokročilo provádění reforem u široké škály specifických závazků. Zejména: ·V oblasti správy veřejných financí pokračují práce na dalším zdokonalování funkční rozpočtové klasifikace (součást reformy účtové osnovy) podle plánu a očekává se, že budou dokončeny do dubna 2022 a zveřejněny v roční aktualizaci střednědobé fiskální strategie v květnu 2022. ·Orgány dosáhly pokroku, pokud jde o vypořádání nedoplatků vládních institucí vůči soukromému sektoru. Objem nedoplatků důchodů byl snížen v souladu s harmonogramem akčního plánu přijatého na podzim 2021, a orgány potvrdily, že do června 2022 budou nedoplatky plně uhrazeny. Po několika měsících stagnace se objem nedoplatků jiných než důchodových systémů výrazně snížil, a to v důsledku opatření přijatých vládou s cílem vrátit vypořádání do správných kolejí. Ačkoli tento objem v současné době zůstává poněkud nad cílovou hodnotou stanovenou v březnu 2021, orgány očekávají, že objem nepenzijních nedoplatků bude do února 2022 v podstatné míře vyrovnán. Provádění doporučení řeckého účetního dvora a zjednodušení fiskálních postupů probíhá podle plánu. ·Reforma daně z nemovitostí ENFIA dosáhla závěrečné fáze přípravy. Bylo dosaženo dohody o podrobné struktuře daňových sazeb a fiskálních nákladech reformy na základě nových tržních hodnot daně z nemovitostí, které rozšíří daňový základ a zvýší spravedlnost a ekonomickou účinnost daně z nemovitostí. Tato úprava bude uzákoněna v únoru 2022, aby bylo možné s menším zpožděním provést vyměření daně a první platby, a to v dubnu 2022. ·Pokud jde o zdravotní péči, pokračuje výběr zpětně vymáhaných částek (tj. výdajů nad rámec zákonem stanoveného stropu veřejných výdajů na léčiva a jiné zdravotnické služby, které mají být získány zpět od dodavatelů farmaceutických výrobků a poskytovatelů zdravotní péče) podle harmonogramu pro farmaceutické i jiné služby, což je vítáno. Činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou na dobré cestě, aby bylo v polovině roku 2022 dosaženo cíle, aby podíl centralizovaného zadávání veřejných zakázek na celkových nemocničních výdajích činil 40 %, a proto byl Centralizovaný orgán pro zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotnictví pověřen vyhlašováním zadávacích řízení. ·Orgány pokračují v přípravě reformy pojetí zdravotního postižení, přičemž sekundární právní předpisy pro stanovení míry zdravotního postižení jsou vypracovávány na základě lékařského i funkčního posouzení a očekává se, že budou přijaty do konce března 2022. Nový rámec pro posuzování bude podkladem pro rozhodování o věcných dávkách určených na poskytování osobní asistence osobám se zdravotním postižením. ·Valné shromáždění Řecké společnosti pro majetek a účasti schválilo aktualizovaný strategický plán vypracovaný touto společností, který stanoví klíčové ukazatele výkonnosti na nejvyšší úrovni, pomocí nichž bude společnost sledovat svou výkonnost, jakož i podrobná opatření, aby společnost jednala jako investor a reformátor státních podniků, které má ve svém portfoliu. Úspěšně pokročily práce na provádění koordinačního mechanismu, včetně schválení vůbec první smlouvy o plnění pro aténský městský dopravní podnik. Orgány připravují první návrh zákona o modernizaci institucionálního rámce pro státní podniky, který se vztahuje na nepřímé dceřiné podniky Řecké společnosti pro majetek a účasti a další veřejné společnosti mimo portfolio této společnosti. Státní rada v únoru 2022 rozhodla, že převod podílů ve vodohospodářských službách v Aténách a Soluni na společnost v roce 2018 je protiústavní. Důsledky tohoto rozhodnutí se posuzují. ·Celkově bylo v uplynulých měsících dosaženo značného pokroku, pokud jde o probíhající privatizační operace. Nabídkové řízení pro infrastrukturu Státní plynárenské společnosti (DEPA) pokročilo do závěrečné fáze a jeho finanční závěrka se očekává v brzké době. Probíhají nabídková řízení na řadu důležitých regionálních přístavů a lokality Gournes v Heraklionu (přebudování části bývalé americké vojenské základny na Krétě) a bylo zahájeno nabídkové řízení na udělení koncesní smlouvy na aténský okruh (Attiki Odos). Orgány dále pokročily se stavebními pracemi na dálnici Egnatia, čímž připravily cestu k aktivaci koncesní smlouvy, která se očekává do konce roku 2022.

·Katastrální mapování a přechod k úplnému zřízení nového řeckého katastru pokračovaly i v posledních třech měsících. Ratifikace map lesů, která je v současné době pozastavena s ohledem na prodloužení lhůty pro vyslovení námitek, má začít znovu v květnu 2022. Lhůta pro vyslovení námitek byla prodloužena z důvodu dopadu lesních požárů, ke kterým došlo v létě roku 2021. Orgány očekávají, že bude v podstatě dokončena do července 2022, což je v zásadě v souladu s tím, co bylo uvedeno v předchozí zprávě. ·Práce na kodifikaci pracovněprávních předpisů pokračují v úzké spolupráci s ústředním kodifikačním výborem, přičemž první návrh revidovaných právních předpisů má být předložen v březnu 2022. Orgány se zavázaly přijmout kodifikované zákony v květnu 2022. ·Zavádění povinného elektronického podání u správních soudů pokračuje a očekává se, že bude dokončeno do dubna 2022. V Aténách byla spuštěna platforma e-docket, která zúčastněným stranám umožňuje registrovat se a sledovat postup projednávání věcí u soudů. Její funkčnost se bude postupně rozšiřovat na celé území Řecka, přičemž již nyní je plně funkční elektronické rozvodové řízení. ·Orgány pokračovaly v práci na provádění zbývajících doporučení pro boj proti korupci ze čtvrtého kola hodnocení Skupiny států proti korupci (GRECO). Většina těchto doporučení je podmíněna přijetím zákona o organizaci soudnictví a postavení soudních úředníků, které je zpožděno (viz níže). Doporučení týkající se úplatkářství veřejných činitelů byla úspěšně provedena na konci roku 2021. Oproti harmonogramům dohodnutým v kontextu dvanácté zprávy nicméně došlo ke zpoždění s plněním určitých specifických závazků a jiných klíčových politik. Zejména: ·Zpoždění zaznamenal nový informační systém pro výběr daní pro Nezávislý úřad pro veřejné příjmy. Důvodem je zpoždění v předložení konečné úplné verze informačního systému pro komplexní systém výběru daní dodavatelem, které je nyní naplánováno na červen 2022. V důsledku toho se plné zprovoznění tohoto nového informačního systému, které bylo naplánováno na konec dubna 2022, nyní očekává do konce září 2022. Nezávislý úřad však stále plánuje, že jeho centrální a decentralizované služby, včetně ředitelství pro výběr a vratky daní a provozního oddělení pro výběr daní, začnou používat některé funkce tohoto systému do dubna 2022. ·Reforma primární zdravotní péče zaznamenala jen omezený pokrok. Kromě konečného návrhu primárních právních předpisů nyní orgány vypracovaly návrh sekundárních právních předpisů, v němž jsou uvedeny hlavní funkce registrace pacientů a regulace přístupu pacientů ke zdravotní péči od praktických lékařů, přestože některé klíčové parametry systému dosud nejsou definovány. Orgánům se doporučuje, aby včas zavedly dostatečné pobídky k omezení doporučení z vlastního podnětu a současně zajistily rovný přístup ke zdravotní péči a zavedly povinnou registraci pacientů, jak je stanoveno ve stávajícím právním rámci. Orgány se zavázaly zahájit na konci února nebo na začátku března 2022 veřejnou konzultaci o právních předpisech, přičemž jejich přijetí by mělo následovat krátce poté, co bude předložena 14. zpráva. Následně bude zahájeno provádění reformy a bude i nadále bedlivě sledováno. ·Dosud nebyla dokončena reforma inspekčního rámce pro dohled nad hospodářskými činnostmi a výrobkovými trhy. Sekundární právní předpisy v poslední zbývající oblasti ochrany životního prostředí nebyly pro tento přezkum dokončeny včas, a to z důvodu nezbytných konzultací k zajištění souladu reformy s ústavou. Konzultace byly nyní dokončeny a očekává se, že v brzké době dojde k přijetí právních předpisů. Tyto právní předpisy rozpracují model řízení prosazování s cílem usnadnit harmonizovaný přístup k uplatňování systému prosazování. ·Orgány přijaly dva akty sekundárního práva, které mají zásadní význam pro provádění nového zákona o zadávání veřejných zakázek, zatímco poslední právní předpis dosud nebyl přijat. Obě přijatá společná ministerská rozhodnutí se týkají vytvoření certifikačního rámce pro inženýry v soukromém sektoru, jejichž zaměřením jsou veřejné práce a studie. Přijetí třetího společného ministerského rozhodnutí, které se týká zřízení nového právního subjektu pro vývoj a údržbu nového integrovaného informačního systému, se však zpozdilo a podle očekávání má k němu dojít v brzké době. ·Vyhlášení výběrového řízení na integrovaný systém správy případů v občanskoprávních a trestních věcech se dále zpozdilo a má k němu dojít v březnu 2022. Evropské orgány zopakovaly své znepokojení v souvislosti s tímto zpožděním a vybídly příslušné orgány, aby zajistily efektivní a nerušený průběh tohoto procesu. ·Přijetí nového zákona o organizaci soudnictví a postavení soudních úředníků nabralo značné zpoždění. Zákon měl původně vstoupit v platnost do září 2021, ale poté byl odložen na leden 2022. V současné době orgány plánují předložit zákon Parlamentu do konce dubna 2022. Orgány připisují toto další zpoždění zdržením spojeným s přepracováním a konzultacemi. Očekává se, že zákon mimo jiné přispěje ke zmírnění problémů spojených s řešením nevyřízených případů platební neschopnosti fyzických osob, které jsou sledovány v rámci závazku finanční politiky v tom smyslu, že její revidovaná disciplinární pravidla a pravidla pro povyšování podpoří kulturu přísnějšího dodržování vysokých profesních standardů mezi soudci. Jeho přijetí je rovněž předpokladem pro splnění významné části závazku boje proti korupci. Orgány jsou důrazně vyzývány, aby urychleně přistoupily k finalizaci zákona, vzhledem k jeho zásadnímu významu pro účinné fungování soudního systému. ·Očekává se, že sekundární právní předpisy nezbytné pro zprovoznění oddělení JustStat ministerstva spravedlnosti budou přijaty s devítiměsíčním zpožděním, a to do konce března 2022. Úkolem tohoto specializovaného útvaru je shromažďovat a zpracovávat údaje s cílem měřit a zlepšovat výkonnost soudního systému. Kromě pokroku se specifickými závazky zpráva vítá, že orgány úspěšně pokračují v provádění řady širších strukturálních reforem zahájených v kontextu posíleného dohledu. Zejména: ·V rámci úsilí orgánů o posílení centrální kontroly nad náborovými a mzdovými ustanoveními ve veřejné správě byl dokončen seznam určující odchylky od jednotné mzdové tabulky. Právní ustanovení řešící zjištěné nedostatky by měla být přijata do dubna 2022. Do dubna 2022 bude rovněž dokončeno posouzení potřeby stálých a dočasných učitelů ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. ·Orgány úspěšně dokončily zřízení jednotného digitálního portálu (Gov.gr) podporovaného příslušnými iniciativami k zajištění interoperability a robustnosti systému v souladu s pokyny a prioritami stanovenými ve vnitrostátní strategii digitální transformace a s naléhavými potřebami, které vyplývají z vývoje pandemie. ·Orgány pokračují v přípravných pracích na zákoně o vyšším vzdělávání v návaznosti na předchozí vítané reformy v odvětví vzdělávání; jeho přijetí se však zpozdilo kvůli problémům, které přinesla pandemie. Orgány se zavázaly zahájit veřejnou konzultaci v březnu 2022 a přijetí se v současné době očekává v květnu 2022. Pokračovalo snižování objemu úvěrů se selháním ze strany bankovního sektoru – zejména prostřednictvím programu Hercules, ačkoli zde i nadále zůstávají zranitelná místa, neboť čistý přítok () úvěrů se selháním pokračuje, i když zatím v omezené míře. Podíl úvěrů se selháním v září 2021 činil 15 % na individuálním základě, přičemž výrazně poklesl z 30,1 % na konci roku 2020 a z 40,6 % na konci roku 2019 (), avšak zůstává nejvyšší v eurozóně. Čistý přítok úvěrů se selháním je stále přítomen, ale zůstává pod původním očekáváním. Sekuritizace v rámci programu Hercules bankám umožní, aby do budoucna snížily své rizikové náklady a uvolnily ve svých rozvahách prostor pro nové úvěry. Zatímco nedávné sekuritizační transakce v rámci programu Hercules mají za následek zvýšenou potřebu tvorby rezerv, jejich dopad na kapitálové pozice bank byl částečně kompenzován úspěšnými opatřeními s cílem zvýšit kapitál. Kapitálová pozice bank však zůstává jednou z nejnižších v eurozóně a nese s sebou vysoký podíl odložených daňových pohledávek. Provádění dohodnutých politických opatření ve finančním sektoru pokročilo, avšak některá politická opatření stále zaostávají za harmonogramem. Pokud jde o provádění insolvenčního zákona, všechny postupy (OCW, rehabilitace, pravidelná a zjednodušená úpadková řízení a mechanismus včasného varování) fungují, stejně jako příslušné elektronické platformy. Přidělování nových termínů slyšení u dosud nevyřízených případů platební neschopnosti domácností se podle aktualizací poskytnutých orgány zrychluje, ale rychlost vyřizování nahromaděných případů přesto nesplňuje očekávání a předpokládá se, že celý proces přesáhne konec roku 2023. Orgány podnikly kroky ke zvýšení kapacity soudů pro vyřizování případů a očekávají, že ustanovení zákona o organizaci soudnictví/soudců tento proces dále posílí. Počet elektronických dražeb od jejich obnovení v září 2021 stále narůstá, přičemž pokračují práce na zavádění dalších vylepšení. Orgány jsou i nadále odhodlány splnit dohodnuté konečné cíle týkající se zpracování (do poloviny roku 2023) a vypořádání (do poloviny roku 2024) všech nevyřízených vyžádaných státních záruk. Zpracování žádostí se zrychlilo, avšak tato skutečnost se v platbách odráží pouze částečně. Splnění cílů stanovených pro rok 2022 bude vyžadovat další výrazné zvýšení zpracování žádostí a plateb. Očekává se, že výzva k vyjádření zájmu o subjekt prodeje a zpětného leasingu bude zveřejněna v únoru 2022. Orgány uvažují o dočasném režimu podpory pro zranitelné dlužníky s půjčkami na hlavní bydliště s cílem zajistit hladký přechod do doby, než subjekt prodeje a zpětného leasingu zahájí činnost, což se v současné době neočekává dříve než koncem března 2023. Orgány se vybízí, aby zavedly silné záruky proti neúmyslnému využívání režimu a zmírnily právní rizika a urychleně přistoupily ke zřízení subjektu na podporu prodeje a leasingu s cílem zajistit včasné ukončení prozatímního režimu. Jednání o budoucnosti Řeckého fondu finanční stability úspěšně pokročila a očekává se, že příslušná změna bude přijata do dubna 2022. Orgány oznámily svůj záměr provést dne 1. května 2022 po konzultaci se sociálními partnery zvýšení zákonné minimální mzdy s cílem zmírnit negativní dopad zvýšení cen na pracující s nízkými příjmy. Toto zvýšení by následovalo po mírném zvýšení o 2 %, o němž bylo rozhodnuto v červenci 2021 a které bylo provedeno na začátku ledna 2022 po dvou letech zmrazení minimální mzdy (v důsledku pandemie), jež odráželo vývoj mezd a produktivity, jakož i další ukazatele založené na údajích do první poloviny roku 2021. Při urychlení pravidelného postupu aktualizace minimální mzdy s cílem zmírnit dopad vysoké inflace na pracovníky s nízkými příjmy se orgány zavázaly, že budou dodržovat postup stanovený zákonem č. 4172/13 pro stanovení minimální mzdy. Orgány rovněž uvedly, že případná květnová úprava minimální mzdy zachová konkurenceschopnost a bude mít omezené fiskální náklady, a to i pokud jde o mzdové náklady ve veřejném sektoru. Očekává se, že zvýšení minimální mzdy vyplývající z těchto konzultací bude oznámeno v dubnu 2022 a provedeno od téhož měsíce. Celkově tato zpráva dospěla k závěru, že Řecko přijalo nezbytná opatření ke splnění svých specifických závazků, a to navzdory náročným okolnostem, které nadále působí pandemie. Řecké orgány rovněž nastínily věrohodnou cestu vedoucí k dalšímu podstatnému pokroku v plnění svých závazků do doby zveřejnění 14. zprávy o posíleném dohledu, k němuž má dojít v květnu 2022. Orgány splnily specifické závazky v různých oblastech, zejména pokud jde o zvýšení účinnosti veřejné správy, dokončení správní reorganizace jednotného penzijního fondu a zjednodušení udělování investičních licencí v dohodnutých odvětvích. Řecko rovněž pokročilo v širších strukturálních reformách, mimo jiné zejména v oblasti digitalizace, a zahájilo provádění svého plánu pro oživení a odolnost (). Evropské orgány vítají úzkou a konstruktivní angažovanost orgánů ve všech oblastech a vybízejí je, aby tuto dynamiku udržely a v případě potřeby zvýšily úsilí o nápravu zpoždění částečně způsobených pandemií, zejména pokud jde o reformy v oblasti politiky finančního sektoru, primární zdravotní péče, podnikatelského prostředí a spravedlnosti, a aby dosáhly dohodnutých cílů pro vypořádání nedoplatků.

MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ Hospodářství ve třetím čtvrtletí 2021 udrželo tempo růstu díky silné vývozní výkonnosti a soukromé spotřebě. Růst ve třetím čtvrtletí roku 2021 (2,7 % mezičtvrtletně) byl rovněž podpořen rychlým oživením příjmů z cestovního ruchu, přičemž vývoz zboží zůstal odolný navzdory překážkám v hodnotových řetězcích. Pozitivně přispěly i investice, i když z relativně nízké základny. Nedávný výskyt varianty omikron a související zpřísnění opatření proti šíření nákazy v prosinci 2021 ovlivnily růst v posledním čtvrtletí roku 2021, avšak očekává se, že tento dopad během prvního čtvrtletí roku 2022 do značné míry odezní. Celkově se předpokládá, že reálný HDP v roce 2021 opět vzrostl o 8,5 %, přičemž ekonomika dosáhla úrovně aktivity před pandemií již ve třetím čtvrtletí roku 2021. Předpokládá se, že růst v roce 2022 bude určován domácími faktory a podpořen stimulací z provádění investic a reforem v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Předpokládá se, že vnější prostředí bude i nadále příznivé, neboť se očekává, že cestovní ruch získá zpět významnou část svých ztrát utrpěných během pandemie a vývoz zboží má dále posílit dobré výsledky z loňského roku. Odhaduje se, že za rok 2022 jako celek dosáhne růst reálného HDP 4,9 %. Ve třetím čtvrtletí roku 2021 vzrostla zaměstnanost o 4,9 % oproti 1,9 % ve druhém čtvrtletí. Zatímco zaměstnanost téměř dosáhla úrovně před pandemií, ztráty aktivní pracovní síly, ke kterým došlo během pandemie, se dosud plně nevyrovnaly. Očekává se, že reálný disponibilní příjem domácností v roce 2021 výrazně posílí a v roce 2022 bude dále růst. Zvyšující se ceny ropy a zemního plynu způsobily znatelný nárůst inflace ve druhé polovině roku 2021, ale očekává se, že tyto tlaky později v roce 2022 oslabí, neboť mezinárodní ceny se zmírní. Podle průběžné zimní prognózy Komise se očekává, že inflace dosáhne vrcholu v roce 2022, a to ve výši 3,1 %. Výše uvedené oznámení o zvýšení minimální mzdy v květnu 2022 souvisí s rostoucí inflací a silným oživením. Podle zákona č. 4172/13, který stanoví postup revize minimální mzdy, by měla být výše zákonné minimální mzdy určena s ohledem na aktuální stav hospodářství a vývoj jeho vyhlídek na růst, zejména s ohledem na vývoj produktivity, inflace, konkurenceschopnosti, zaměstnanosti, nezaměstnanosti, příjmů a mezd. Konkurenceschopnost měřená jednotkovými náklady práce () se od roku 2018 zlepšila, a to především díky snížení reálných odměn na zaměstnance, neboť reálné mzdy zůstaly pod kontrolou, zatímco zaměstnanost vzrostla. Dočasný otřes způsobený pandemií v roce 2020 vyvolal silný nárůst jednotkových nákladů práce, neboť kompenzace na zaměstnance zůstala v zásadě neovlivněna v důsledku mimořádných podpůrných opatření zavedených orgány. Očekává se, že v roce 2021 se produktivita téměř plně zotaví, a předpokládá se, že její míra růstu zůstane vysoká, rovněž díky investicím v rámci národního plánu Řecka pro oživení a odolnost. Jak znázorňuje graf č. 1, Řecko od roku 2018 celkově zaznamenalo významný nárůst konkurenceschopnosti. Navzdory těmto zlepšením se vývozní základna Řecka i nadále zaměřuje na výrobky s nízkou úrovní technologické propracovanosti a poměr vývozu k HDP je navzdory nedávným zlepšením nízký. Kromě toho běžný účet Řecka v cyklicky očištěném vyjádření () vykazoval v roce 2020 hluboký schodek (‑11,8 % HDP v národních účtech) a zůstává výrazně pod úrovní požadovanou k dosažení obezřetné čisté investiční pozice vůči zahraničí. Nominální minimální mzda se v roce 2021 zvýšila ve většině členských států eurozóny (v 11 z 15 členských států, které mají zaveden proces kolektivního vyjednávání), a to v rozmezí od 0,3 % v Nizozemsku po 16,3 % v Lotyšsku. Graf č. 1:Reálný efektivní směnný kurz založený na jednotkových nákladech práce (19 obchodních partnerů – eurozóna) (2017, Q1 = 100) Zdroj: Evropská komise. Poznámka: Reálný efektivní směnný kurz založený na jednotkových nákladech práce je definován jako poměr reálného efektivního směnného kurzu (hodnota měny vůči váženému průměru obchodních partnerů eurozóny) vydělený jednotkovými náklady práce. Tento ukazatel zachycuje příčiny trvalých změn nákladové konkurenceschopnosti jednotlivých členských států ve vztahu k jeho hlavním obchodním partnerům. Rizika pro prognózu zůstávají vysoká. Navzdory hospodářskému výsledku, který byl lepší, než se očekávalo v prvních třech čtvrtletích roku 2021, představuje vývoj pandemie na domácí i mezinárodní úrovni trvalý zdroj nejistoty, a to jak pokud jde o počet turistů, tak i prodlužování výskytu problémů na straně nabídky, a zranitelnost tudíž přetrvává. Kromě toho prognóza očekává pouze omezený negativní dopad výrazného zvýšení vstupních nákladů na výrobu v souladu se současným výkladem výhledových ukazatelů nálady výrobců. Na druhé straně by objem úspor nashromážděných domácnostmi během pandemie mohl usnadnit lepší realizaci části nákupů, které se oproti předchozím obdobím zpozdily, neboť možnosti výdajů domácností se zlepšují. Silná výkonnost vývozu zboží od třetího čtvrtletí roku 2020 by mohla naznačovat strukturální zlepšení vývozní základny, o čemž svědčí i pokračující zvyšování podílů na vývozních trzích. Tato skutečnost by mohla být zdrojem dodatečných proinflačních rizik. Tabulka č. 1:Souhrn hlavních makroekonomických proměnných (%) Zdroj: Evropská komise. FISKÁLNÍ VÝVOJ Počáteční výklad fiskálních a hospodářských údajů dává dobré vyhlídky pro fiskální výsledek za rok 2021 jako celek. Je třeba připomenout, že podzimní prognóza Komise předpokládala primární schodek (sledovaný v rámci posíleného dohledu) ve výši 7,6 % HDP v roce 2021 a 1,2 % HDP v roce 2022 a primární přebytek ve výši 1,5 % HDP v roce 2023. Pokud jde o vývoj na straně výdajů v roce 2021, provádění některých mimořádných podpůrných opatření bylo pozvolnější, než se předpokládalo v podzimní prognóze, a proto byly platby v hodnotě přibližně 0,1 % HDP přesunuty z roku 2021 na rok 2022. Kromě toho měla některá opatření nižší fiskální náklady, než se předpokládalo, čímž se celkové náklady na opatření v roce 2021 snížily o další 0,1 % HDP. Zároveň byly státní příjmy v roce 2021 vyšší, než se očekávalo v podzimní prognóze Komise, a to téměř o 1,2 % HDP. Bylo to způsobeno především vysokými příjmy z daně z příjmu právnických osob, neboť pokles ziskovosti podniků v roce 2020, který určuje vypořádání daňového závazku za rok 2020 splatného v roce 2021, byl méně závažný, než se původně očekávalo. Rovněž jiné daně z příjmu a příjmy z DPH měly vyšší výnos, než se očekávalo, což bylo především odrazem lepšího makroekonomického růstu, než činila prognóza. Tyto faktory byly částečně kompenzovány náklady na dotaci ve výši 250 EUR na osobu pro starší osoby s nízkým příjmem a pro osoby pobírající dávky v invaliditě, které poskytla vláda s cílem čelit dopadu zvýšené inflace. Převážná většina mimořádných opatření byla do konce roku 2021 postupně zrušena. V souladu s předchozími plány budou v roce 2022 nadále podporovány domácnosti a podniky pouze omezeným souborem dočasných a cílených mimořádných opatření souvisejících s pandemií, které představují fiskální náklady ve výši přibližně 1,7 % HDP. Vzhledem k nedávnému výskytu varianty omikron však byla některá opatření prodloužena, například pozastavení pracovních smluv, režim krátkodobé práce a režim dotací na nábor pracovníků. Systém zdravotní péče bude rovněž nadále dostávat zvýšenou podporu, což zvýší fiskální náklady za rok 2022 o dalších 0,15 % HDP. Splácení vratné zálohy mělo začít v lednu 2022, ale v důsledku zpoždění při zavádění informačního systému se jeho zahájení očekává až v polovině roku 2022. Toto zpoždění má na rok 2022 velmi omezený fiskální dopad ve výši přibližně 40 milionů EUR. A konečně, orgány rovněž plánují přijmout reformu daně z příjmu z nemovitosti ENFIA s trvalými fiskálními náklady ve výši přibližně 0,1 % HDP. V reakci na zvýšené ceny elektřiny navrhly orgány nový automatický podpůrný mechanismus, který má zmírnit nárůst nákladů domácností a podniků. Tento režim nahrazuje dočasný režim subvencí zavedený v roce 2021 a poskytuje subvenci spojenou s překročením určité prahové hodnoty aktuálních cen elektřiny. Domácnosti jsou způsobilé pro tuto subvenci pouze pro své hlavní bydliště. Subvence pokryje 80% zvýšení nad prahovou hodnotu pro prvních 150 kWh spotřebovaných měsíčně a 60% zvýšení pro dalších 150 kWh. Zranitelné domácnosti budou mít prospěch z vyšší subvence, která pokrývá 90% zvýšení pro prvních 300 kWh. V případě podniků se plánuje jediná subvence pro všechny kategorie pokrývající 50% a 30% zvýšení cen v prvním, a druhém čtvrtletí 2022. Na základě projekce velkoobchodních cen elektřiny provozovatele obnovitelných zdrojů energie by celkový objem subvencí mohl do července 2022 dosáhnout 1 miliardy EUR (0,5 % HDP). Režim subvencí byl nastaven tak, aby byl fiskálně neutrální, neboť jeho náklady budou pokryty odhadovanými zvýšenými příjmy ze systému obchodování s emisemi. Očekává se rovněž, že dodatečné příjmy ze systému obchodování s emisemi pokryjí náklady na subvenci na vytápění s cílem zmírnit dopad prudkého nárůstu cen zemního plynu. Subvence se jeví být v souladu s pokyny uvedenými ve sdělení Komise o řešení nárůstu cen energie ( ), neboť jsou dočasné a budou každý měsíc přehodnocovány. Fiskální rizika zůstávají vysoká. Hlavním krátkodobým rizikovým faktorem zůstává nejistota ohledně vývoje pandemie, zejména pokud jde o potřebu dalších podpůrných opatření a možnou aktivaci státních záruk poskytovaných během pandemie. V případě nového režimu dotací na elektřinu bude s ohledem na jeho velký rozsah zapotřebí pečlivé sledování, zejména pokud jde o přiměřenost toků účelově vázaných příjmů, které mají tyto subvence pokrýt, a zároveň zajištění toho, aby se účet obnovitelných zdrojů energie nedostal do schodku. Další rizika zůstávají ve srovnání s předchozí zprávou nezměněna; zejména nedávná či plánovaná opatření v oblasti finanční politiky, včetně programu pro prodej a zpětný leasing nemovitostí ve vlastnictví zranitelných dlužníků, by mohla mít dopad v podobě zvýšení schodku a dluhu v závislosti na finální statistické klasifikaci. Další nejistota souvisí s probíhajícími soudními řízeními, včetně případů retroaktivní náhrady za omezení penzí a soudních řízení vedených proti Veřejné realitní společnosti (ETAD). Na druhé straně státní příjmy, které jsou lepší, než se očekávalo, budou pravděpodobně přeneseny do roku 2022, neboť mohou odrážet skutečnost, že daňový základ krize ovlivnila méně, než se původně předpokládalo. VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ Výnosová rozpětí se zvýšila, avšak zůstávají pod průměrnou úrovní dosaženou v roce 2019 před pandemií. V prosinci 2021 se Rada guvernérů Evropské centrální banky rozhodla ( ) na konci března 2022 ukončit nákupy čistých aktiv v rámci svého nouzového pandemického programu nákupu aktiv a reinvestovat splátky jistiny ze splatných cenných papírů nakoupených v rámci tohoto programu alespoň do konce roku 2024. V této souvislosti Rada guvernérů objasnila, že v případě obnovení roztříštěnosti trhu v souvislosti s pandemií lze opětovné investice kdykoliv pružně upravit v závislosti na čase, třídách aktiv a jurisdikcích a může mezi ně patřit nákup dluhopisů vydaných Řeckem nad rámec refinancování zpětných odkupů. Navzdory pokračujícím nákupům aktiv řeckých státních dluhopisů Evropskou centrální bankou a vzhledem ke zvýšené averzi vůči riziku na finančních trzích v souvislosti s rostoucí nejistotou ohledně hospodářského a inflačního výhledu se výnosové spready vůči německým spolkovým dluhopisům zvyšují a na začátku února 2022 se pohybují nad úrovní 200 bazických bodů u desetileté doby splatnosti. V roce 2021 provedlo Řecko úspěšné opatření v oblasti řízení likvidity. Po předchozí výměně dluhopisů týkající se tzv. doplňkových dluhopisů („step-bond“), která proběhla v roce 2017, se Řecku nyní podařilo vyměnit 3 miliardy EUR ze zbývajících 4 miliard EUR hodnoty dluhopisů „step-bond“. Při této výměně se vážená průměrná splatnost těchto závazků zvýšila z osmi let na třináct let. Vzhledem k tomu, že někteří vlastníci dluhopisů obdrželi výměnou za své dluhopisy hotovost, se veřejný dluh snížil přibližně o 1 miliardu EUR. Nové emise dluhopisů přispívají k vysokým hotovostním rezervám. V souladu s očekáváními založenými na sezonnosti rozpočtových příjmů a výdajů a harmonogramu amortizace dluhu se hotovostní rezervy v posledním čtvrtletí roku 2021 snížily a v prosinci činily 31,6 miliardy EUR ( ). To je o něco více než o rok dříve. Úřad pro správu veřejného dluhu zveřejnil svou strategii financování na rok 2022. Na základě tohoto plánu Řecko očekává, že v roce 2022 získá na otevřeném trhu 12 miliard EUR, což je o něco méně než částka získaná v roce 2021. V lednu 2022 bylo provádění tohoto plánu zahájeno úspěšným vydáním desetiletého dluhopisu v objemu 3 miliardy EUR s výnosem 1,8 %. ANALÝZA UDRŽITELNOSTI DLUHU Z aktualizace analýzy udržitelnosti dluhu vyplývá, že rizika zůstala v porovnání s dvanáctou zprávou bez změny, avšak míra nejistoty je i nadále vysoká. Stávající analýza je částečnou aktualizací analýzy zveřejněné ve dvanácté zprávě. Aktualizace obsahuje údaje o nedávném řízení likvidity a nejnovější emisi dluhopisů, zatímco makroekonomické, finanční a fiskální proměnné jsou i nadále založeny na prognóze Komise z podzimu 2021. Krátkodobá rizika pro udržitelnost dluhu zůstávají omezená, přičemž v dlouhodobějším horizontu jsou rizika významnější v alternativních scénářích. Podle základního scénáře se dluh sníží z 203 % HDP v roce 2021 na přibližně 55 % HDP v roce 2060, zatímco hrubé potřeby financování zůstanou v dlouhodobém horizontu pod úrovní 15 % HDP. Ve scénáři s vyšší rizikovou přirážkou se dluh do roku 2060 sníží na 90 % HDP a hrubé potřeby financování se od roku 2030 let budou pohybovat okolo 18 % HDP. V případě scénáře nízkého růstu se úroveň zadlužení nestabilizuje a hrubé potřeby financování budou od roku 2050 trvale přesahovat 20 % HDP. Z alternativních scénářů vyplývá, že potenciální zvýšení úrokových sazeb ve střednědobém horizontu a slabší hospodářský růst by mohly negativně ovlivnit udržitelnost dluhu. Úplná aktualizace, včetně makroekonomických, finančních a fiskálních předpokladů, bude předložena v příští zprávě o posíleném dohledu. Tabulka č. 2:Hlavní předpoklady základních scénářů Zdroj: útvary Komise Tabulka č. 3:Hlavní předpoklady scénářů Zdroj: útvary Komise Graf č. 2:Výsledky analýzy udržitelnosti dluhu (v % HDP) Zdroj: Evropská komise.