Systémy dlouhodobé péče v Unii se liší, pokud jde o jejich návrh a vyzrálost, jsou však vystaveny společným problémům. Tyto problémy se týkají cenové dostupnosti, dosažitelnosti, přístupnosti a kvality, to vše v situaci nedostatku pracovní síly, tlaku na veřejné financování a složité správy. Tyto strukturální slabiny systémů dlouhodobé péče se dostaly do popředí pozornosti v důsledku pandemie COVID-19. Ta zdůraznila potřebu posílit odolnost systémů péče vůči vnějším otřesům a naléhavou potřebu strukturálních reforem a investic do dlouhodobé péče.

Stárnutí populace zvýší poptávku po dlouhodobé péči, která je již nyní vysoká. Očekává se, že počet všech osob v celé Unii, které budou potenciálně potřebovat dlouhodobou péči, vzroste z přibližně 30,8 milionu v roce 2019 na 33,7 milionu v roce 2030 a na 38,1 milionu v roce 2050, což odpovídá celkovému nárůstu o 23,5 %. Počet neformálních pečovatelů se snižuje, protože ženy, na nichž tradičně spočívala většina zátěže neformální péče, jsou stále častěji zaměstnány a odcházejí do důchodu později. Vzhledem k demografickému stárnutí se zároveň předpokládá, že počet obyvatel EU v produktivním věku bude klesat i nadále. To společně se zvýšenou poptávkou po pracovní síle v jednotlivých hospodářských odvětvích přináší vzniká riziko dalšího snížení množství formálních pečovatelů v důsledku jejich přesunu do atraktivnějších odvětví.

V Akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv byla oznámena v roce 2022 iniciativa týkající se dlouhodobé péče. Předsedkyně Evropské komise Ursula von der Leyenová ohlásila v projevu o stavu Unie v roce 2021 novou Evropskou strategii v oblasti péče, aby se každému muži a každé ženě mohlo dostat co nejlepší zdravotní péče a aby každý mohl nalézt co nejlepší životní rovnováhu. Cílem tohoto návrhu doporučení Rady je podpořit členské státy v jejich úsilí o zlepšení přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči. Doporučení poskytne pokyny pro nasměrování reforem k řešení společných problémů týkajících se cenové dostupnosti, dosažitelnosti, přístupnosti, kvality a pracovních sil v oblasti péče a pro vhodné řízení politiky v oblasti dlouhodobé péče. Díky tomu bude podrobněji strukturována spolupráce Unie v oblasti dlouhodobé péče se zaměřením na vzestupnou konvergenci.

V mnoha členských státech je poskytování dlouhodobé péče často roztříštěné, je uspořádané do podoby složitého systému služeb v celém odvětví zdravotní a sociální péče a dalších typů podpory a podléhá celostátnímu, regionálnímu nebo místnímu rozdělení odpovědností. Tato situace přispívá k rozdílům v dosažitelnosti a kvalitě služeb dlouhodobé péče a snižuje nákladovou efektivnost. Ukazatele pro účely monitorování dlouhodobé péče se navzájem liší a administrativní údaje na celostátní úrovni bývají roztříštěné a na úrovni Unie zase často nejsou k dispozici nebo nejsou srovnatelné. To představuje překážku účinnosti a omezuje rovněž možnost účinného monitorování a vzájemného učení. Dlouhodobá péče se týká celé řady aktérů: osob, které potřebují dlouhodobou péči, jejich rodinných příslušníků a organizací, které je zastupují, příslušných orgánů (celostátních, regionálních, místních), sociálních partnerů, organizací občanské společnosti, organizací sociální ekonomiky, poskytovatelů dlouhodobé péče a subjektů odpovědných za podporu sociálního začleňování a integrace a ochrany základních práv včetně vnitrostátních orgánů pro rovné zacházení. Pro zajištění, aby byly všechny dostupné zdroje dobře zacílené, mimo jiné prostřednictvím shromažďování důkazů, provádění mapování dostupné infrastruktury a služeb, posuzování individuálních potřeb a analýzy mezer při zohlednění územních nerovností a demografických výzev, je zapotřebí vhodné řízení politiky.

Očekává se, že veřejné výdaje na dlouhodobou péči budou dále výrazně narůstat, což bude vyžadovat udržitelné financování. Předpokládá se, že se zvýší z 1,7 % HDP v roce 2019 na 2,5 % HDP v roce 2050, přičemž se budou v jednotlivých členských státech výrazně lišit. Navíc není vyloučeno, že tento předpokládaný nárůst je do značné míry podhodnocen. Nebere se v úvahu, že stávající významný přínos neformálních pečovatelů, odhadovaný v současnosti na 2,4 % HDP Unie, pravděpodobně zůstane v budoucnu na stejné úrovni, a to v důsledku změn rodinné struktury a zvyšující se zaměstnanosti žen. Fiskální udržitelnost lze zlepšit zajištěním nákladové účinnosti dlouhodobé péče, například prostřednictvím jasného a integrovaného rámce správy, podpory nezávislého života a lepšího zacílení dlouhodobé péče na osobní potřeby s cílem například zajistit, aby osobám s nízkou potřebou péče nebyla poskytována péče v nákladnějších zařízeních poskytujících péči v závažných případech. Kromě toho jsou zapotřebí ambicióznější opatření na podporu zdraví a prevenci nemocí s cílem zajistit, aby si lidé udrželi dobré duševní a fyzické zdraví, aby byla zajištěna účinná pracovní síla a aby systémy zdravotní péče zůstaly udržitelné a odolné.

Pandemie COVID-19 zdůraznila zejména potřebu zvláštního nástroje na úrovni EU, který by podpořil členské státy při řešení strukturálních problémů jejich systémů dlouhodobé péče. Doporučení poskytne vodítko a stanoví klíčové zásady pro zlepšení vnitrostátních systémů dlouhodobé péče, což pomůže rovněž lépe zacílit významné financování z prostředků EU a zlepšit kvalitu investic. Pokrok v této oblasti v rámci celé EU pomůže zajistit přístup k cenově dostupné a vysoce kvalitní dlouhodobé péči bez ohledu na to, ve které části EU daná osoba žije. Přispěje rovněž k posílení vzestupné konvergence bezpečných systémů sociální ochrany a formální dlouhodobé péče, která bude přístupná, cenově dostupná a kvalitní. Přispěje k prosazování klíčových hodnot ochrany lidských práv, snižování nerovností a posilování sociální soudržnosti.

· Mapping long-term care quality practices in the EU (Mapování postupů v oblasti kvality dlouhodobé péče), Evropská síť sociální politiky (2020),

· Challenges in long-term care in Europe (Problémy v oblasti dlouhodobé péče v Evropě), Evropská síť sociální politiky (2018);

·Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe (Odhadování účinků sociální ochrany pro dlouhodobou péči ve stáří), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) (připravuje se),

Pokud jde o provádění, organizace občanské společnosti podpořily monitorování založené na ukazatelích a cílech a vyzvaly členské státy, aby vypracovaly národní akční plány provádění. Sociální partneři považovali za důležité monitorovat pokrok při řešení problémů v odvětví dlouhodobé péče na základě rámcových opatření evropského semestru. Ve Výboru pro sociální ochranu (SPC) a Výboru pro zaměstnanost (EMCO) členské státy rovněž zdůraznily potřebu zlepšit znalostní základnu a podpořily pokračující výměnu osvědčených postupů. Některé členské státy sdílely obavy ohledně potenciálně zvýšené administrativní zátěže a zdůraznily význam soudržnosti a součinnosti se souvisejícími politickými iniciativami na úrovni EU a na mezinárodní úrovni. Během průzkumných diskusí s těmito dvěma výbory poukázalo několik členských států na to, že při rozvíjení této iniciativy je třeba v plném rozsahu respektovat vnitrostátní povinnosti a zásady subsidiarity a proporcionality, a to i s přihlédnutím k odlišným podmínkám a nastavení systémů péče v jednotlivých státech.

Klíčovým tématem všech konzultací a písemných příspěvků bylo zlepšení pracovních podmínek v odvětví dlouhodobé péče. Poslanci Evropského parlamentu poukázali na nedostatečné financování a nedostatek zaměstnanců v odvětví péče a jeho vysoký potenciál pro vytváření pracovních míst a inovace. Vyzvali k řešení nízké míry sdružování v odborech v tomto odvětví a zdůraznili úlohu vzdělávání a odborné přípravy při zajišťování kvalifikace pracovníků a profesionalizace. Sociální partneři zmínili rovněž úlohu sociálního dialogu a důležitost dostatečného počtu zaměstnanců umožňující zajištění kvalitních služeb zaměřených na člověka. Sociální partneři dále zdůraznili, že migrující pracovníci, pracovníci v cizí domácnosti i osoby poskytující osobní služby v domácnosti by měli požívat stejných sociálních a pracovních práv jako pracovníci v hlavním odvětví péče. Členské státy si jsou vědomy nedostatku pracovníků a některé z nich vyvíjejí strategie, jak přilákat do odvětví péče více pracovníků včetně mužů. Některé organizace občanské společnosti vyzvaly k definování právního statusu neformálních pečovatelů.

· Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the European Union (Studie zkoumající incidenci a náklady neformální dlouhodobé péče v EU), Ecorys (2021);

· Study on the long-term care supply and market in EU Member States (Studie poskytování a trhu dlouhodobé péče v členských státech), KPMG (2021),

· COVID-19 a starší lidé: dopad na jejich život, podporu a péči , Eurofound (2021),

· Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers (Kdo pečuje? Přilákání a udržení pracovníků v oblasti péče), OECD (2020),

· Long-term care workforce: employment and working conditions (Pracovní síla v oblasti dlouhodobé péče: podmínky zaměstnání a pracovní podmínky), Eurofound (2021),

· Zpráva o stárnutí obyvatelstva z roku 2021: Hospodářské a rozpočtové projekce pro členské státy EU (2019–2070), Evropská komise (DG ECFIN), Výbor pro hospodářskou politiku (Pracovní skupina pro stárnutí populace).

• Posouzení dopadů

Navrhovaný nástroj nabízí členským státům návod, jak zlepšit přístup k cenově dostupné, vysoce kvalitní dlouhodobé péči, a umožňuje členským státům flexibilitu ohledně návrhu a provádění opatření v souladu s jejich vnitrostátními postupy. Díky tomu není nutné provádět žádné posouzení dopadů. Dopad tohoto doporučení bude navíc záviset nejen na tom, jak budou členské státy daná opatření provádět, ale také na okolnostech specifických pro jednotlivé země, jako je například makroekonomická situace, koncepce systémů sociální ochrany a sociálních služeb a struktura a fungování trhu práce. Tyto okolnosti komplikují oddělení specifického dopadu návrhu od jiných faktorů. Návrh je doplněn o pracovní dokument útvarů Komise, který hodnotí problémy v oblasti dlouhodobé péče a zkoumá potenciální možnosti řešení.

• Účelnost právních předpisů a zjednodušování

Nevztahuje se na toto doporučení.

• Základní práva

Toto doporučení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie . Toto doporučení dodržuje zejména zásadu zákazu diskriminace (článek 21 Listiny) a přispívá k ochraně práv dítěte (článek 24 Listiny), práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě (článek 25 Listiny), práva osob se zdravotním postižením na opatření, jejichž cílem je zajistit jejich nezávislost, sociální a profesní začlenění a jejich účast na životě společnosti (článek 26 Listiny), práva rodiny požívat právní, hospodářské a sociální ochrany (článek 33 Listiny) a nároku na přístup k dávkám sociálního zabezpečení a k sociálním službám zajišťujícím ochranu v takových případech, jako je mateřství, nemoc, pracovní úrazy, závislost nebo stáří, jakož i v případě ztráty zaměstnání, podle pravidel stanovených právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi (článek 34 Listiny).

4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Tento návrh nemá žádné finanční důsledky pro rozpočet Unie.

5. OSTATNÍ PRVKY

• Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv

Navrhuje se, aby Komise monitorovala provádění tohoto doporučení v rámci evropského semestru a ve spolupráci s Výborem pro sociální ochranu a Výborem pro zaměstnanost. Monitorování by mělo být založeno na národních akčních plánech, které mají členské státy předložit Komisi do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení, a na následných zprávách o pokroku.

Návrh doporučuje, aby členské státy jmenovaly vnitrostátního koordinátora dlouhodobé péče, který bude vybaven odpovídajícími zdroji a mandátem a který bude účinně koordinovat a monitorovat provádění tohoto doporučení a působit jako kontaktní osoba na úrovni Unie. Komise bude spolupracovat s koordinátory dlouhodobé péče, Výborem pro sociální ochranu a Výborem pro zaměstnanost, jakož i se všemi dalšími příslušnými zúčastněnými stranami v zájmu usnadnění vzájemného učení, sdílení zkušeností a sledování opatření členských států přijatých za účelem provádění tohoto doporučení.

Navrhuje se, aby Komise pravidelně hodnotila dosažený pokrok spolu s Výborem pro sociální ochranu a případně s Výborem pro zaměstnanost, pokud jde o provádění tohoto doporučení na základě národních akčních plánů a zpráv o pokroku od členských států. Komise rovněž zapojí Výbor pro sociální ochranu do dalšího rozvoje rámce ukazatelů pro dlouhodobou péči, aby pomohla monitorovat provádění doporučení. Komise a výbor budou vypracovávat společné zprávy s cílem analyzovat sdílené problémy v oblasti dlouhodobé péče.

A konečně Komise po počátečním období provádění tohoto doporučení zhodnotí pokrok dosažený při jeho provádění a do pěti let od jeho přijetí o tom podá zprávu Radě.