CS Úřední věstník Evropské unie C 222/8

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 222/06

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„TETTNANGER HOPFEN“

č. ES: DE-PGI-0005-0528-14.03.2006

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Bundesministerium der Justiz Adresa: Mohrenstraße 37 10117 Berlin DEUTSCHLAND Tel. +49 302025-70 Fax +49 302025-8251 E-mail: —

2. Skupina:

Název: HVG Service Baden-Württemberg e.V. Adresa: Kaltenberger Str. 5 88069 Tettnang DEUTSCHLAND Tel. +49 754252136 Fax +49 754252160 E-mail: j.weishaupt@tettnanger-hopfen.de Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3. Druh produktu:

1. Třída 1.8: ostatní produkty spadající do přílohy I Smlouvy, chmel

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název:

„Tettnanger Hopfen“

4.2 Popis:

Botanika: Botanicky patří chmel otáčivý (Humulus lupulus) do řádu kopřivotvarých (urticales) a do čeledi konopovitých (cannabaceae). Chmel je rostlina dvoudomá, tzn., že se na rostlině tvoří buď samičí, nebo samčí květenství. Pěstuje se pouze „samičí chmel“, z jehož květů se vyvíjejí šišky. Ochrana podle nařízení Rady (ES) č. 510/2006 se má vztahovat pouze na samičí chmelové šišky (přírodní chmel) a na zpracovatelské produkty z nich získané, zde speciální chmelové pelety a chmelový extrakt. Chmelová šiška se skládá z listenů, listenců, stopky a vřetena a je nositelkou obsažených látek chmele „Tettnanger Hopfen“, hodnotných pro vaření piva. Chmel je rostlina krátkého dne, tzn. že růst do délky probíhá při prodlužující se délce dne (dlouhý den), doba květu pak asi od 21. června při zkracující se délce dne (krátký den). „Tettnanger Hopfen“ dosahuje na základě zvýhodněných faktorů stanoviště (půda, množství srážek a průměrné teploty) oproti jiným pěstitelským oblastem výšky vzrůstu až do 8,30 m (opěrné konstrukce jsou v ostatních pěstitelských oblastech zpravidla vysoké 7–7,50 m). Je rychle rostoucí (až 30 cm za den) a pravotočivý. Jako „Tettnanger Hopfen“ jsou definovány aromatické odrůdy z pěstitelské oblasti Tettnang. Vedle hlavních odrůd Tettnanger (od 1973 jednotně „Tettnanger Frühhopfen“; P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 342) a Hallertauer Mittelfrüher se pěstují také odrůdy Hallertauer Tradition a Perle. Odrůda Tettnanger se pěstuje výhradně v pěstitelské oblasti Tettnang.

Použití: „Tettnanger Hopfen“ slouží téměř výhradně (asi z 99 %) k výrobě piva (malá část se používá pro farmacii). „Tettnanger Hopfen“ se dostává k zákazníkům převážně ve zpracované formě chmelových pelet a v malé míře ve formě chmelového extraktu, protože při extrakci může dojít ke ztrátě cenných aromatických látek chmele „Tettnanger Hopfen“.

Obsažené látky: Hodnotu udávající obsažené látky chmele jsou hořčiny (chmelová pryskyřice), aromatické látky (éterické oleje) a třísloviny (polyfenoly). Tettnang je definován jako pěstitelská oblast aromatického chmele. „Tettnanger Hopfen“ vděčí za svoji celosvětovou pověst také mimořádně jemným aromatickým látkám, které se skládají z více než 300 složek éterických olejů (tzv. chmelový květ). Popis aroma „Tettnanger Hopfen“ se pohybuje v rozmezí květinový, citrusový, ovocný, rybízový, nasládlý a kořeněný. „Celkový dojem aroma“ se u chmele pěstovaného v oblasti Tettnang popisuje jako „harmonický, stále plný a jemný“.

Vedle tohoto rozdělení hodnotí chmelařský trh oficiálně odrůdy podle složek jako „nejjemnější aroma, aromatický, hořčinový chmel, vysokoalpský chmel“. 96 % chmele „Tettnanger Hopfen“ (odrůdy Tettnanger a Hallertauer) spadá do skupiny nejjemnější aroma, zbývající 4 % (Perle a Hallertauer Tradition) do skupiny aromatický.

Protože značné množství ze 300 složek aroma již nelze senzoricky zachytit, platí stále ještě při rozhodování u nákupčích pivovarů subjektivní dojem z aroma (při vyřazování strčí nákupčí nos do chmele). Znalci v oboru přitom označují „Tettnanger Hopfen“ jako nejjemnější chmel.

4.3 Zeměpisná oblast:

Zeměpisná oblast odpovídá pěstitelské oblasti Tettnang. Ta zahrnuje: 1) v kraji Bodensee obce Eriskirch, Friedrichshafen, Hagnau am Bodensee, Immenstaad am Bodensee, Kressbronn am Bodensee, Langenargen, Markdorf, Meckenbeuren, Neukirch, Oberteuringen a Tettnang; 2) v okrese Ravensburg obce Achberg, Amtzell, Berg, Bodnegg, Grünkraut, Ravensburg, Wangen im Allgäu (oblast dřívějších obcí Neuravensburg a Schomburg); 3) v okrese Lindau (Bodensee) obce Bodolz, Lindau (Bodensee), Nonnenhorn a Wasserburg (Bodensee).

4.4 Důkaz původu:

Původ nynějšího chmele byl upraven poprvé v roce 1929 takzvaným zákonem o původu chmele a dále rozepsán ve chmelařském zákoně z roku 1996. Název oblasti „Tettnang“ je stanoven od roku 1929 zákonem o původu chmele jako povinný údaj (společně s ročníkem a odrůdou) na obalu chmele, takřka chráněný. U žádného jiného zemědělského produktu není zaručen původ/sledovatelnost tak, jako už po desetiletí u chmele „Tettnanger Hopfen“ z pěstitelské oblasti Tettnang. Úředně pověření pečetící mistři /.odborný dozor opatří při vážení každého balení jednotlivý kus pečetí a průvodní listinou, která je rovna „rodnému listu“ a musí obsahovat tyto údaje: původ, spolková země, pěstitelská oblast, stupeň zpracování, číslo pečetící sběrny, hmotnost jednotlivého balení, počet kusů balení, druh a ročník. Pěstitel chmele kromě toho potvrzuje původ výrobku na tzv. potvrzení původu chmele.

4.5 Metoda produkce:

Sezona chmele v oblasti Tettnang trvá od března do září. „Tettnanger Hopfen“ se rozmnožuje takzvanou sádí, z vlastního stavu nebo ze sousedních polí, vždy však 100 % z pěstitelské oblasti Tettnang. V dubnu začíná pěstitel chmele s polními pracemi (kypření, vláčení, diskování). Pěstitel chmele v oblasti Tettnang může své práce zahájit až na jaře, na rozdíl od jiných pěstitelských oblastí, ve kterých probíhá zavádění na dráty již v zimě. Je to způsobeno vynášecími systémy specifickými pro tuto oblast. Zatímco v jiných pěstitelských oblastech převládají velkoprostorové plochy (naváděcí systém), tvoří se v oblasti Tettnang 6 řad tzv. „políček“ a teprve pak následuje pojezdová ulička. Od začátku až do poloviny dubna se rostliny ořezávají pod povrchem půdy kvůli novým výhonům. Řez zde probíhá oproti jiným pěstitelským oblastem asi o 2–3 týdny později, protože rostliny v pěstitelské oblasti Tettnang rostou rychleji a jsou dříve zralé díky příznivějším klimatickým podmínkám. V oblasti Tettnang jsou také vyšší opěrné konstrukce (až do 8,30 m). Z důvodu výhodnějších půdních a klimatických poměrů (množství vody, délka slunečního svitu) potřebuje chmel více „prostoru pro to, aby se rozvinul“.

Následuje drátování. Dráty dlouhé asi 8,5 m se upevňují na konstrukci a ukotvují se do půdy. Z asi 50 chmelových výhonů se 4 výhony navedou na vodicí drát. Následují 2–3 dávky hnojiva a opatření pro ochranu rostlin. Koncem června dosahuje chmel výšky konstrukce a přechází do generativního růstu, do tvorby šišek. Zvláštnost spočívá v tom, že od období kvetení probíhá ozelenění (použití herbicidů je na rozdíl od jiných pěstitelských oblastí zakázáno osobním závazkem) a následně se nemusí provádět žádná opatření na obdělávání půdy. Udusání půdy a vyplavování mají být zamezeny podporou tvorby humusu.

Od asi 20. srpna začíná sklizeň. Listy, výhony a šišky se oddělují od révy a jsou vyčištěny. Po sušení (při max. 62 °C, pro ochranu vysoce jemného aroma) a při zvlhčování asi na 11 % obsahu vody se chmel balí a odchází do místní pečetící sběrny, kde následuje vážení, vzorkování (pro nezávislou laboratoř hodnotící kvalitu), pečetění a certifikace. Toto představuje předstupeň pro zpracování chmele na pelety a extrakt, které neprobíhá v zeměpisné oblasti.

4.6 Souvislost:

Pěstování chmele v oblasti Tettnang je poprvé zmíněno v listinách v roce 1150 (P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, s. 12). Pivovarů je uvedeno v roce 1838 na tehdejším vrchním úřadě Tettnang 14 (v. Memminger „Beschreibung des Oberamts Tettnang“, 1838, s. 62), z toho 3 městské. O tři roky později, v roce 1841, jich už je šest (P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 13). Jejich vlastníci si chmel pěstovali sami. Plánované pěstování následovalo od roku 1844, kdy ho zavedl tettnangský pomocný lékař Johann Nepomuk von Lentz spolu s osmi měšťany, cíleně pro hraniční oblast vína (P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 15). Plošný rozmach, který se brzy na severu napojil na dřívější pěstitelskou oblast kolem Althausenu (asi od roku 1821; P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 14), následoval od roku 1860 (1864 = 91 ha, 1866 = 160 ha, 1875 = 400 ha, 1914 = 630 ha; P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 22 a násl.). Největší rozšíření zažila pěstitelská oblast Tettnang v 90. letech 20. století na 1 650 hektarech (EU-Hopfenmarkt-Bericht 1997, HVG-Bericht 1997). V oblasti Tettnang byl vybírán a kultivován vždy pouze aromatický chmel.

„Tettnanger Hopfen“ se pěstuje výhradně na tzv. terasových štěrcích mladé morény würmské doby ledové, v Schussenbeckenu, podél Argen a na jejích okrajích z doby ledové. Toto půdní uspořádání s hlouběji položenými proudy spodní vody mu umožňuje hluboce kořenit (až do 2 m). Zároveň tím dochází ke kontinuálnímu zásobování vlhkostí i při extrémních obdobích sucha. Oblast leží v nadmořské výšce 400 až 600 m a její mírné, vlídné klima, částečně ovlivňované jezerem Bodensee, hraje další, podstatnou roli při formování aroma „Tettnanger Hopfen“.

Chmel „Tettnanger Hopfen“ má klimatické podmínky (střední hodnotu roční průměrné teploty, délku slunečního svitu a množství srážek), které jsou jedinečné. Tak např. střední hodnoty posledních 30 let (stav 2009) jsou na teplotě 9,4 °C, téměř 1 800 hodin slunečního svitu a množství srážek 1 136 mm je daleko nad 30 letými průměrnými hodnotami jiných německých pěstitelských oblastí.

Spolupůsobení geologického podloží (kvalita půdy) a klimaticky daných skutečností vytváří optimální podmínky při dorůstání a tvorbě šišek chmele „Tettnanger Hopfen“ a tím dalekosáhlou geograficky podmíněnou homogenitu. Skutečnost, že u „Tettnanger Hopfen“ existuje homogenita, potvrdila pro odrůdu Tettnanger Univerzita Hohenheim, pro odrůdu Hallertauer Mittelfrüher pivovar Anheuser/Busch. Navíc se u každé dodané dávky chmele zkoumají v tettnangské chmelařské laboratoři vnější kvalitativní znaky (např. napadení, vlhkost, lístky šišek, čistota odrůdy a homogenita). Chmelu „Tettnanger Hopfen“ se tímto každoročně potvrzuje vysoká míra homogenity.

„Tettnanger Hopfen“ si udělal dobré jméno i daleko za hranicemi regionu.

Nejjemnější aroma z malé, ale ušlechtilé chmelařské metropole Tettnang nachází své příznivce po celém světě a je oblíbené v Japonsku stejně jako v USA. Zvláštním vyjádřením ocenění hodnoty a jakosti je např. to, když sládek v USA prokáže kvalitu nalepením etikety „brewed with Tettnang Hops“, což se nezřídka děje. „Tettnanger Hopfen“ pro svoji jakost dosahuje stále nejvyšších prodejních cen (EU-Jahresberichte 90er Jahre, Jahresberichte 19902000 Bayrische Landesanstalt; P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, s. 368, 369). Rovněž lidé ve chmelařském městě Tettnang žijí chmelem a pro chmel. Důkazem jsou regionální struktury a události kolem „Tettnanger Hopfen“. Fascinaci chmelařskou kulturou představuje např. Tettnangské chmelařské muzeum, existující od roku 1995. Na Tettnangské chmelařské naučné stezce dlouhé 4 km najde nadšený návštěvník vše, co je potřeba vědět o „Tettnanger Hopfen“. Tettnangská chmelařská stezka s celkovou délkou 42 km provede cyklistu pěstitelskou oblastí Tettnang. Každoročně se v srpnu, krátce před sklizní chmele, koná slavnost, na které oslavují obyvatelé Tettnangu dlouhou tradici „jejich zeleného zlata“. „Tettnanger Hopfen“ v neposlední řadě reprezentují v regionu a mezinárodně také Tettnangské chmelové Výsosti, nově volené každé dva roky (královna chmele + 2 princezny).

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Lacon GmbH Adresa: Weingartenstr. 15 77654 Offenburg DEUTSCHLAND Tel. +49 781919 3730 Fax +49 781919 3750 E-mail: lacon@lacon-institut.org

4.8 Označování:

—