(5)Plány pro oživení a odolnost by měly sledovat obecné cíle Nástroje pro oživení a odolnost zřízeného nařízením (EU) 2021/241 a Nástroje Evropské unie na podporu oživení vytvořeného nařízením Rady (EU) 2020/2094 s cílem podpořit oživení po krizi COVID-19. Měly by podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie, a to přispěním k šesti pilířům uvedeným v článku 3 nařízení (EU) 2021/241.

(8)Plán obsahuje vyvážený soubor reforem a investic zaměřených na řešení hlavních výzev země, stimulaci oživení po krizi COVID-19 a vytvoření základu pro dlouhodobý růst. Plán zahrnuje 85 opatření, která řeší hlavní výzvy Lotyšska a oblasti politiky s evropským významem, týkají se tudíž všech šesti pilířů. Plán obsahuje šest složek: zelenou transformaci, digitální transformaci, snížení nerovností, zdraví, produktivitu a právní stát. Cíle jednotlivých složek se doplňují a reformy zvyšují dopad souvisejících investic, zejména zajištěním strukturálních změn a zvýšením účasti a financování ze strany soukromého sektoru.

(9)Plán se soustředí na hlavní výzvy Lotyšska, jimiž jsou zelená a digitální transformace, sociální vyloučení, zdravotní péče, regionální rozdíly, digitální dovednosti a vzdělávání dospělých a vysokoškolské vzdělávání, konvergence a růst produktivity, včetně výzkumu a inovací a podpory podnikových investic, a správní kapacita, mimo jiné daňová správa, zadávání veřejných zakázek a systém soudnictví.

Řešení všech nebo významné části výzev identifikovaných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země

(10)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a oddílem 2.2 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost přispěje k účinnému řešení všech nebo významné části výzev (hodnocení A) uvedených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země, včetně jejich fiskálních aspektů, učiněných dotčenému členskému státu nebo výzev uvedených v jiných relevantních dokumentech, které Komise oficiálně přijala v rámci evropského semestru.

(11)Lze mít za to, že doporučení související s bezprostřední reakcí fiskální politiky na pandemii do oblasti působnosti lotyšského plánu nespadají, a to bez ohledu na skutečnost, že Lotyšsko v letech 2020 a 2021 obecně reagovalo přiměřeně a dostatečně na okamžitou potřebu podpory ekonomiky fiskálními prostředky v souladu s ustanoveními o obecné únikové doložce. Doporučení týkající se dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2020 již navíc není relevantní, a to jak kvůli uplynutí příslušného rozpočtového období, tak kvůli aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu v březnu 2020 v důsledku pandemie.

(12)Plán zahrnuje rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které přispějí k účinnému řešení všech nebo významné části hospodářských a sociálních výzev uvedených v příslušných doporučeních, která Rada učinila Lotyšsku v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020; jedná se zejména o výzvy v oblasti zdravotní péče (např. odolnost, přístupnost, kvalita a nákladová efektivnost odvětví zdravotní péče), vzdělávání a dovedností (např. kvalita a efektivita vzdělávacího systému a digitální dovednosti), sociálního začleňování (např. dávky zaručující minimální příjem), výzkumu a inovací, investic (např. zelená a digitální transformace, dostupné bydlení), veřejné správy a podnikatelského prostředí.

(13)Z hlediska zlepšování životní úrovně obyvatel zůstává pro Lotyšsko hlavní výzvou pokračující konvergence. Reformy a investice v oblasti dovedností, vzdělávání a odborné přípravy, zdravotní péče a sociálního začlenění by měly přispět ke zvýšení produktivity Lotyšska a jeho dlouhodobému růstu podporujícímu začlenění. Plánují se významné investice do opatření v oblasti prohlubování dovedností a změny kvalifikace, která mají pracovním silám poskytnout potřebné dovednosti a nové cenově dostupné bydlení ke zlepšení regionální mobility pracovníků. V plánu jsou obsaženy reformy a investice ke zlepšení odolnosti a přístupnosti systému zdravotní péče, na podporu poskytování integrovaných pečovatelských služeb a ke zvýšení kapacity zdravotnických zařízení pro přizpůsobení se krizovým situacím. Plán přispěje k řešení sociálních výzev, a to dalším zlepšením systému podpory minimálního příjmu, prostřednictvím mechanismu roční valorizace a jeho spojením s vývojem mediánového příjmu. K dosažení pokroku při řešení stávajících výzev by měly přispět i další investice do přístupnosti a infrastruktury pro rehabilitaci osob s omezenou schopností pohybu a orientace a se zdravotním postižením, jakož i investice do dlouhodobé péče o starší osoby.

(14)Plán významně zvyšuje investice do výzkumu a inovací a podporuje různé reformy veřejné správy. Snižuje rovněž socioekonomické náklady zelené a digitální transformace a současně zohledňuje regionální rozdíly. Plán usiluje o dosažení významné změny roztříštěného řízení inovačního systému a vytváří udržitelné inovační ekosystémy, čímž podporuje vyšší celkové investice. Předpokládají se významné investice do zelené a digitální transformace, mimo jiné investice do energetické účinnosti, modernizace elektrizační soustavy, informačních systémů veřejného sektoru, základních a pokročilých digitálních dovedností, a to ve veřejném i soukromém sektoru. Opatření ke zlepšení intermodální dopravní infrastruktury v Rize a jejím okolí mají usnadnit mobilitu pracovníků a pomoci omezit rostoucí spotřebu energie a emise skleníkových plynů z osobních automobilů. Za účelem odstranění regionálních rozdílů navazuje plán na správně územní reformu a obsahuje významné investice do průmyslových parků, městské dopravy, opravy silnic, škol a cenově dostupného bydlení. Odpovědnost a efektivita ve veřejné správě by se měla zvýšit v důsledku reforem a investic v oblasti boje proti šedé ekonomice a hospodářské kriminalitě, zlepšení systému zadávání veřejných zakázek a inovací ve veřejném sektoru. Očekává se, že v rámci plánu bude pokračovat práce na provádění strategie boje proti praní peněz, a to reformou spolupráce, výměny informací a systémů vzdělávání u donucovacích orgánů podílejících se na zjišťování, vyšetřování a souzení hospodářské trestné činnosti za současného posilování jejich technické způsobilosti.

Příspěvek k potenciálu růstu, tvorbě pracovních míst a hospodářské, sociální a institucionální odolnosti

(15)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. c) a oddílem 2.3 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost bude mít velký dopad (hodnocení A) na posílení potenciálu růstu, tvorbu pracovních míst a hospodářskou, sociální a institucionální odolnost členského státu, a tím napomůže provádění evropského pilíře sociálních práv, mimo jiné podporou politik ve prospěch dětí a mládeže, a zmírní hospodářský a sociální dopad krize COVID-19, čímž přispěje ke zvýšení hospodářské, sociální a územní soudržnosti a konvergence v Unii.

(16)Simulace provedené útvary Komise prokazují, že plán může do roku 2026 zvýšit HDP Lotyšska o 2 %. Program stability Lotyšska z roku 2021 ukazuje jasný efekt plánu z hlediska adicionality, neboť se očekává, že objem veřejných investic bude podstatně vyšší než před pandemií, tj. v období 2021–2024 bude v průměru činit více než 5,9 % HDP oproti průměrně 5,1 % HDP v období 2017–2019.

(17)Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu posílí lotyšský potenciál růstu investice a reformy v oblasti zelené a digitální infrastruktury, regionálního rozvoje, výzkumu a inovací, jakož i rozsáhlé programy podpory podnikových investic. Investice a související reformy týkající se dopravního systému v Rize podpoří konkurenceschopnost města a jeho schopnost přilákat investice a talenty. Opatření na podporu soukromých investic do větrné energie přispějí k dosažení cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a pomohou zemi stát se konkurenceschopným nízkouhlíkovým hospodářstvím. Režimy podpory podnikových investic urychlí úsilí Lotyšska o zvýšení vývozní kapacity a růst produktivity, přičemž se bude vycházet ze základů průmyslu, tj. inovací, hospodářské soutěže a silného a řádně fungujícího jednotného trhu. Lotyšský plán předpokládá investice a reformy zaměřené na zlepšení dovedností obyvatelstva. Investice do bydlení a infrastruktury v okrajových regionech zvýší příležitostí k růstu zaostávajících lotyšských regionů. Tato opatření společně řeší dlouhodobé problémy lotyšského hospodářství – nízké výdaje na inovace, nízkou míru zavádění moderních technologií a rovněž značné regionální rozdíly.

(18)Investice a reformy, které mají zlepšit sociální začleňování a zdravotní péči, posílí podle očekávání sociální soudržnost a sociální ochranu. Zavedení valorizace dávek zaručujících minimální příjem by mělo zajistit, aby byly dávky každoročně upraveny podle růstu mezd, což přispěje k jejich přiměřenosti. Spolu se zvýšením prahové hodnoty minimálního příjmu na nejméně 20 % mediánového příjmu by tato opatření měla dle předpokladů snížit příjmovou nerovnost a zvýšit efektivnost sociálních transferů, což bylo identifikováno jako jedna z nejvýznamnějších sociálních výzev v Lotyšsku. Dále se očekává, že investice do zdravotní infrastruktury ve spojení s reformou zaměřenou na přilákání dalších lidských zdrojů do zdravotnictví zlepší přístupnost zdravotní péče, jejíž nedostatek se dotýká především osob s nízkou mzdou a osob žijících v okrajových oblastech.

Zásada „významně nepoškozovat“

(19)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. d) a oddílem 2.4 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 se očekává, že plán pro oživení a odolnost zajistí, aby žádné opatření (hodnocení A) pro provádění reforem a investičních projektů v něm zahrnuté významně nepoškozovalo environmentální cíle ve smyslu článku 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (zásada „významně nepoškozovat“).

(20)Posouzení týkající se dodržování zásady „významně nepoškozovat“, které Lotyšsko poskytlo ve svém plánu pro oživení a odolnost, bylo provedeno v souladu s technickými pokyny Evropské komise k uplatňování této zásady (2021/C 58/01). Zahrnuje šest environmentálních cílů ve smyslu článku 17 nařízení (EU) 2020/852, konkrétně se jedná o zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu, udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů, přechod na oběhové hospodářství, prevenci a omezování znečištění a ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů. Vliv na životní prostředí se posuzuje na úrovni jednotlivých opatření, tzn. jedno individuální posouzení pro každou reformu nebo investici. V případě potřeby navrhlo Lotyšsko provedení zmírňujících opatření, aby se zabránilo významnému poškození. Tak je tomu zejména u opatření k ochraně před povodněmi, u nichž byl soulad se zásadou „významně nepoškozovat“ zajištěn zařazením konkrétního milníku. Investice do ochrany před povodněmi mají proto zajistit důsledné dodržování právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a rovněž nezhoršování stavu vodních recipientů. Oprava silnic je spojena s investicemi do dekarbonizace dopravy s cílem zabránit poškození cíle týkajícího se zmírňování změny klimatu.

Příspěvek k zelené transformaci, včetně biologické rozmanitosti

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. e) a oddílem 2.5 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 obsahuje plán pro oživení a odolnost opatření, která velkou měrou (hodnocení A) přispívají k zelené transformaci, včetně zachování biologické rozmanitosti, nebo k řešení výzev, které z této transformace vyplývají. Na opatření podporující cíle v oblasti klimatu připadá částka, která představuje 37,6 % celkových finančních prostředků přidělených na plán, jak bylo vypočteno podle metodiky uvedené v příloze VI nařízení (EU) 2021/241. V souladu s článkem 17 nařízení (EU) 2021/241 plán pro oživení a odolnost odpovídá informacím obsaženým ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu na období 2021–2030.

(22)Lotyšský plán pro oživení a odolnost se zaměřuje především na udržitelnou mobilitu. Přeměna rižské metropolitní oblasti a související program investic do ekologizace městské veřejné dopravy a infrastruktury by měly významně přispět k dekarbonizaci lotyšského odvětví dopravy. Plán pro oživení a odolnost zahrnuje také opatření zaměřující se na zlepšení energetické účinnosti budov s více bytovými jednotkami a veřejných budov a podniků a modernizaci elektrizační soustavy. To by mělo přispět ke zvýšení energetické účinnosti a snížení emisí skleníkových plynů ve stavebním odvětví. Plán pro oživení a odolnost se zaměřuje také na přizpůsobování se změně klimatu díky investicím pro předcházení povodním a lesním požárům, což by mělo přímo přispět k cíli týkajícímu se přizpůsobování se důsledkům změny klimatu. Plán neobsahuje žádná opatření zaměřující se na biologickou rozmanitost. Některá opatření k zmírňování změny klimatu však mohou přinést prospěch i ochraně biologické rozmanitosti, neboť změna klimatu představuje jednu z hlavních hrozeb pro biologickou rozmanitost.

Příspěvek k digitální transformaci