Sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru - Cesta ke zvýšení přínosu normalizace pro inovaci v Evropě /* KOM/2008/0133 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 11.3.2008 KOM(2008) 133 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU Cesta ke zvýšení přínosu normalizace pro inovaci v Evropě ÚVOD Ve strategii EU pro růst a zaměstnanost označily Komise a Rada Evropské unie normalizaci za jeden z hlavních nástrojů, který je třeba v zájmu podpory inovace zlepšit. Rada ve složení pro konkurenceschopnost na svém zasedání konaném dne 4. prosince 2006, která se ve svých závěrech[1] zabývalo tématem inovace, zdůraznila potřebu posílit evropský systém stanovování norem a vyzvala Komisi, aby předložila návrhy kroků, jež mají příslušné zúčastněné subjekty provést s cílem tento systém reformovat a zefektivnit. Evropský parlament ve svém usnesení o inovační strategii[2] rovněž zdůraznil přínos norem pro inovační politiku. Toto sdělení, které je reakcí na výzvu Rady, se zaměřuje na zvýšení přínosu normalizace pro inovaci a konkurenceschopnost. Označuje nejvýznamnější výzvy, vytyčuje konkrétní cíle pro normalizaci a používání norem a konsoliduje probíhající snahy a navrhovaná opatření, která má Komise a zúčastněné subjekty přijmout. POLITICKÉ CÍLE A VÝZVY Jak již bylo zdůrazněno v předcházejících politických dokumentech, konkrétně pak ve sdělení věnovaném široce založené inovační strategii[3] a ve sdělení o přezkumu průmyslové politiky v polovině období[4], inovace je těžištěm úsilí při řešení stěžejních úkolů, jimž Evropská unie čelí. Posílení úlohy normalizace při podpoře inovace je významné pro evropské úsilí o řešení úkolů v oblasti hospodářství, životního prostředí i v sociální oblasti. Zatímco nedostatek norem, omezené přejímání nových položek normalizace či pomalá aktualizace stávajících norem inovaci ztěžují, má živá a vlivná normalizace schopnost urychlit vstup inovace jak na domácí, tak globální trhy. Nároky kladené zrychlenými tržními cykly, sbližováním technologií a trendem směrem ke globálním trhům zpochybňují současné modely normalizace v Evropě i na mezinárodní úrovni. Dochází k tomu v situaci rostoucí mezinárodní konkurence ve stanovování norem ze strany nově vznikajících mocností, které považují normalizaci za významnou strategickou výhodu. Z toho plyne, že je nezbytné normalizaci těmto novým podmínkám přizpůsobit a zároveň posílit její úlohu při podpoře inovace a konkurenceschopnosti. PřÍNOS NORMALIZACE PRO INOVACI A KONKURENCESCHOPNOST Normalizace spočívá v dobrovolné spolupráci průmyslu, spotřebitelů, veřejných orgánů a dalších zainteresovaných stran s cílem vytvářet technické specifikace založené na vzájemné shodě. Normalizace doplňuje tržně založenou hospodářskou soutěž , zpravidla jednak v zájmu dosažení cílů, jako je interoperabilita vzájemně se doplňujících výrobků nebo služeb, a jednak s cílem dohodnout se na zkušebních metodách a požadavcích z hlediska bezpečnosti, ochrany zdraví, organizace a životního prostředí. Další stránkou normalizace je veřejný zájem, zejména pokud jde o otázky bezpečnosti, zdraví a životního prostředí. Kromě toho je třeba, aby se stanovování norem dělo v souladu s evropskými právními předpisy týkajícími se hospodářské soutěže. Normalizace, jež obvykle zajišťuje předvídatelnost a rovné podmínky, může být vnímána jako faktor, jenž je v rozporu s inovací, která usiluje o změnu a výlučnost. Jak však potvrdily konzultace se zúčastněnými subjekty, dynamická normalizace je jedním z činitelů, který významným způsobem inovaci napomáhá . Dochází k tomu různými cestami: a) Normy, které odrážejí aktuální vývoj, zajišťují inovátorům rovné podmínky a usnadňují interoperabilitu a hospodářskou soutěž mezi novými a již existujícími výrobky, službami a postupy. Normy dávají zákazníkům důvěru v bezpečnost a vlastnosti nových výrobků a umožňují rozlišování výrobků pomocí odkazu na normalizované metody; b) Rozvoj nových norem je nezbytným doprovodným prvkem vzniku nových trhů a zavádění složitých systémů, jako je šíření internetu; c) Používání norem přispívá k šíření znalostí a usnadňuje používání technologií. To zase může inovaci podněcovat, zejména pak inovaci v odvětví služeb, která není technologického rázu. Výrazná role Evropy v mezinárodní normalizaci je rovněž prostředkem ke zúročení vedoucího postavení Evropy na nových trzích a k získání výhod spojených prvenstvím na globálních trzích. Většiny přínosů norem pro inovaci je dosaženo, pouze jsou-li normy účinně prováděny, a za předpokladu, že jsou pro trh významné. Vlastní používání norem je nadále dobrovolné a závisí na tom, jak různí účastníci na trhu vnímají svůj zájem a schopnost normy uplatňovat. V důsledku nevhodného načasování svého vzniku, kvůli nedostatečné viditelnosti nebo z důvodu existence konkurenčních norem, které způsobují nejistotu, nemusí normy nabýt významu. Evropské subjekty se do normalizace zapojují formálně i neformálně. Formální normalizace má strukturu o třech úrovních, mezi něž patří vnitrostátní normalizační orgány (VNO), tři evropské normalizační organizace (ENO[5]) a mezinárodní organizace[6]. ENO byly Evropskou unií formálně uznány směrnicí 98/34/ES[7]. Průmysl je rovněž zapojen do neformální normalizace ve stovkách fór a konsorcií, která se různí z hlediska trvalosti, odvětvové působnosti a územního rozsahu a která jsou často globální povahy, a mohou tedy být v rozporu s trojúrovňovou strukturou formální normalizace. Evropská unie má aktivní politiku normalizace , která podněcuje normalizaci v rámci podpory lepší právní úpravy[8] a jako nástroj evropské konkurenceschopnosti. Formální evropská normalizace byla zvláště významná při podpoře právních předpisů nového přístupu pro jednotný trh zboží. Tento způsob právní úpravy byl přínosný při zavádění právních předpisů příznivých pro inovaci, kde jsou technické specifikace, umožňující soulad s právními požadavky, vytvářeny zainteresovanými stranami samotnými a aktualizovány podle vývoje daného odvětví. Důvěra v dobrovolné normy při podpoře právní úpravy v jiných odvětvích napomůže odstranění dalších právních překážek bránících inovaci. V odvětví služeb přesto stále existuje omezený počet norem, což je především důsledkem různorodosti a obtížné uchopitelnosti služeb a zároveň potíží spojených s přístupem pro malé a střední podniky (MSP), které v tomto odvětví převažují. Způsoby, jak mohou normy přispět k inovaci a rozvoji trhů služeb, je tedy třeba dále analyzovat. ÚLOHA NOREM U PRIORITNÍCH OPATřENÍ PRO INOVACI Ačkoli k normalizaci ve většině případů dochází z podnětu účastníků na trhu, očekává EU, že normalizace bude mít významný přínos v případě těchto prioritních opatření pro inovaci : (1) Udržitelná průmyslová politika : Cílem je zlepšit účinnost výrobků, postupů i služeb z hlediska energií a využívání zdrojů a zvýšit konkurenceschopnost evropského průmyslu. Normalizace je významná tím, že umožňuje pochopit a přijmout technologie ekologické inovace a environmentální technologie a usnadňuje jak jejich šíření v rámci jednotného trhu, tak jejich přístup na globální trhy[9]. Kromě toho budou pokročilé srovnávací ukazatele a rozšířené využití označování nezbytné v zájmu informovanosti spotřebitelů o vlastnostech výrobků a s cílem odměnit průkopnické počínání. Komise vydá požadavky na vytváření norem na podporu směrnice 2005/32/ES o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů, měření emisí skleníkových plynů, zavádění obnovitelných energií, zlepšení hospodaření s energií a dalších cílů v souvislosti s nadcházejícími iniciativami udržitelné průmyslové politiky a udržitelné výroby a spotřeby. (2) Rozhodující trhy: Cílem iniciativy rozhodujících trhů[10] je urychlit vznik inovačních oblastí trhu[11] prostřednictvím úzké koordinace nástrojů inovační politiky. Normalizace představuje jeden z rozhodujících prvků pro úspěch této iniciativy: rozhodující postavení Evropy při vytváření globálně přijímaných norem a předjímající přístup mohou usnadnit růst těchto trhů jak v Evropě, tak za jejími hranicemi. Čas je pro tyto trhy rozhodující , a je tedy třeba vyvinout zvláštní úsilí zaměřené zejména na rychlejší stanovování norem. Komise vydá požadavky na vytváření norem na podporu rozhodujících trhů a ve spolupráci se zúčastněnými subjekty posoudí, který typ norem nejlépe odpovídá potřebám, pokud jde o načasování a mezinárodní hledisko. (3) Veřejné zakázky: Vhodné používání norem ve veřejných zakázkách může podpořit inovaci a zároveň poskytne správním orgánům nástroje potřebné k plnění jejich úkolů. Namísto předepisování konkrétních technických řešení umožňuje používání technologicky neutrálních norem zadavatelům vznášet pokročilé požadavky na vlastnosti a funkce (např. pokud jde o životní prostředí nebo přístupnost pro všechny), a podněcovat tak hledání inovačních technologií, které představují ekonomicky nejvýhodnější řešení z dlouhodobého hlediska a zároveň zajišťují bezpečnost a interoperabilitu. Případ sám o sobě je oblast obrany, kde se vnitrostátní subjekty příliš často opírají o rozdílné vnitrostátní normy, což omezuje rozsah trhu pro inovaci a brání jejímu šíření. Sdílením civilních i vojenských zdrojů prostřednictvím odkazů na obecně použitelné normy a harmonizací norem pro veřejné zakázky v oblasti obrany lze potenciálně zlepšit efektivitu a poskytnout více podnětů k inovaci. - V zájmu posílení inovace prostřednictvím veřejných zakázek podpoří Evropská komise používání pokynů a osvědčených postupů[12] ze strany evropských správních orgánů na všech úrovních. - Na doplnění iniciativy evropského trhu s vojenským materiálem Komise požádala CEN o vytvoření evropské příručky pro zadávání zakázek v oblasti obrany a bude podněcovat její používání členskými státy. (4) Integrace informačních a komunikačních technologií (IKT) v průmyslu a ve správě: Potenciál zlepšit konkurenceschopnost evropského hospodářství prostřednictvím efektivnějšího a účelnějšího využívání nástrojů IKT je velký a normy jsou pro realizaci tohoto potenciálu nezbytné. Normy jsou rovněž stěžejními činiteli pro uskutečnění společenských aplikací IKT, jako je např. eTotožnost, eZdraví a RFID[13]. S přihlédnutím k nedávno zveřejněné „Studii EU o specifických politických potřebách pro normalizaci v oblasti IKT“[14] jsou hlavní témata revize normalizační politiky v oblasti IKT tato: a) lepší integrace neformálních subjektů vytvářejících normy v oblasti IKT do normalizačního systému EU, aby politiky Evropské unie v oblasti IKT mohly využít přínosu odborných znalostí těchto fór a konsorcií; b) vytvoření platformy pro politický dialog pro všechny normalizační subjekty v oblasti IKT; c) potřeba zabývat se dalšími hledisky, jako je testování interoperability, přístup k normám a otázky práva duševního vlastnictví, s cílem umožnit rychlé využívání norem pro tržní řešení. V návaznosti na konzultaci se zúčastněnými subjekty bude Komise v roce 2008 usilovat o obecnou dohodu o tom, jak bude normalizační politika v oblasti IKT revidována. Poté budou následovat návrhy politik, zejména pokud jde o případnou revizi rozhodnutí Rady 87/95/EHS o normalizaci v oblasti informačních technologií a telekomunikací. Normy by rovněž měly umožňovat inovaci v řadě zde dosud neuvedených oblastí, a zejména tam, kde byly potřeby, pokud jde o normalizaci, zjištěny v rámci evropských technologických platforem (ETP) a společných technologických iniciativ (STI). Vhodnými příklady jsou Vesmír, Galileo, Palivové články a vodík a Nanotechnologie . JAK ZVÝšIT PřÍNOS NORMALIZACE PRO INOVACI A KONKURENCESCHOPNOST Má-li být plně využito potenciálu, který normalizace pro podporu inovace skýtá, je nezbytné ji potřebám inovace přizpůsobit a zajistit, aby reagovala na výzvy plynoucí z globalizace, ze vzniku nových hospodářských mocností a z technologického vývoje. Za průběžné zlepšování evropské normalizace sice z větší části odpovídají zúčastněné subjekty ze soukromého sektoru, ale vzhledem k významu této oblasti z hlediska veřejného zájmu náleží určitá úloha také Komisi a členským státům. Komise určila pro zaměření normalizační politiky EU na inovaci těchto devět klíčových prvků: (1) Znovu prosadit závazek k normalizaci řízené trhem a k dobrovolnému používání norem. Zvláštní přínos normalizace, pokud jde o stanovování technických specifikací, skutečně spočívá v dobrovolné spolupráci soukromých a veřejných činitelů. Komise nabádá průmysl k zavedení nebo urychlení spolupráce při vytváření, realizaci a používání norem na podporu inovace a konkurenceschopnosti. (2) Uznat význam jak formálních, tak neformálních norem pro inovaci. Formální normalizační proces, který plně respektuje zásady otevřenosti, komplexnosti, transparentnosti a soudržnosti a odpovídá za nastolení shody všech národních stanovisek a zúčastněných stran, je nezbytný. Zároveň jsou jiné normy, které vznikly jak v rámci uznávaných normalizačních organizací, tak v jiných organizacích, často vnímavější k inovačním technologiím a mají tedy významnou úlohu při rychlejším přijetí těchto technologií ze strany trhu. Aby bylo možno využít přínosu obou typů norem, zachovat soudržnost evropského systému normalizace a optimalizovat vliv dostupných odborníků, je důležité usnadnit dobrou koordinaci činností mezi formálními a neformálními subjekty zapojenými do normalizace. V tomto ohledu je třeba považovat za vhodné postupy uplatňované organizacemi, jako je ETSI na evropské úrovni a ISO a IEC na mezinárodní úrovni, spočívající v navazování spolupráce s řadou neformálních normalizačních fór. - Komise vyzývá ENO, aby případně pro potřeby průmyslu a pro uživatele vyvinuly méně formální cíle normalizace. - Komise vyzývá jak formální, tak neformální normalizační organizace, aby nalezly způsoby, jak spolupracovat při plánování činností a jak předávat normy na takové úrovni, ať mezinárodní nebo evropské, která je pro řešení dotyčného trhu nejvhodnější. (3) Zaměření se na vytváření norem pro globální trh . Evropský průmysl potřebuje normy, které umožňují přístup ke stále rostoucím globálním trhům. V důsledku toho se vytváření norem posouvá na mezinárodní úroveň, kde je zájem na vytyčování norem ve spolupráci s dalšími obchodními partnery vyšší než kdy před tím. Jde o strategickou výzvu, jíž musí průmysl dostát. Je důležité, aby byl evropský průmysl do vytyčování norem pro globální trhy zapojen od samého počátku. V této souvislosti je třeba, aby se ENO a vnitrostátní normalizační orgány (VNO) zaměřily na usnadnění evropského přínosu pro mezinárodní normalizační činnost. Mechanismy koordinace mezi evropskými a mezinárodními normalizačními organizacemi již existují, což zúčastněnými subjektům umožňuje rozhodnout, zda by v oblasti vytváření mezinárodních norem měly být rozhodující evropské nebo mezinárodní normy. Vznik nových hospodářských mocností, které se mohou postupně prosazovat v mezinárodním vytváření norem, a stále větší nedostatek evropských odborníků v některých průmyslových odvětvích však vyžadují průběžné zlepšování efektivity a účinnosti evropských příspěvků na mezinárodní úrovni. Mezinárodní normy jsou součástí vznikajícího mezinárodního regulačního rámce založeného na spolupráci v oblasti právních předpisů, sbližování norem a rovnocennosti pravidel. Tento přístup, který vzniká jako důsledek odvětvových dvoustranných diskusí se třetími zeměmi[15], je třeba dále rozvíjet v zájmu EU i jejích partnerů, včetně rozvojových zemí, neboť se tak předejde riziku, že se odlišné normy a pravidla stanou překážkami pro šíření inovace, pro hospodářskou soutěž a obchod. - Komise zvýší své úsilí prostřednictvím vícestranných dohod a bilaterálních obchodních a regulačních diskusí, aby podpořila regulační metody založené na důvěře v dobrovolné normy a upevnila závazek našich obchodních partnerů vytvářet a používat mezinárodní normy. - Komise nabádá subjekty evropské normalizace, aby zvýšily své zapojení v mezinárodní normalizaci, podílely se na normalizačních činnostech a politikách příslušných regionů, a zejména aby posílily úlohu ENO při zvyšování vlivu evropského vkladu do mezinárodní normalizace. - Komise navazuje na úspěch evropských odborníků v oblasti norem v Číně a vyzývá ENO, aby předkládaly návrhy, jak zlepšit viditelnost evropské normalizace na jiných strategických trzích a aby spolupracovaly s cílem vytvořit postupy pro proaktivní výměnu informací o normalizaci s příslušnými regiony. (4) Usnadnit integraci nových poznatků do norem , zejména poznatků z výzkumných a inovačních programů financovaných z veřejných prostředků, včetně rámcového programu Společenství pro výzkum a technologický rozvoj[16] a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace. I když výsledky přínosné z hlediska normalizace má pouze část projektů v oblasti výzkumu a vývoje, jejich systematické zjišťování a usnadňování výměny s příslušnými normalizačními orgány může uplatňování nových poznatků ve výrobním i obchodním prostředí urychlit. Společné výzkumné středisko (SVS) již vede přípravný a doprovodný výzkum pro normy v několika oblastech, zahrnujících stavebnictví, vědy o živé přírodě, biotechnologie a ekologické technologie. Tyto činnosti umožnily vytvoření příslušných norem, včetně norem pro měření, a vývoj inovačních výrobků a služeb. Toto úsilí je třeba zachovat a zvýšit. Vytvoření vlivné evropské metrologie se společnými normami pro měření a testování je oblastí, kde je spolupráce členských států a Společenství nezbytná. V tomto ohledu představuje významný milník zřízení sdružení národních metrologických ústavů (Euramet e. V.) v roce 2007 nebo evropský metrologický výzkumný program jakožto potenciální iniciativa podle článku 169 Smlouvy o ES v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum. Opatření k posouzení veřejnými subjekty činnými v oblasti výzkumu a inovace zahrnují: zavedení konkrétních podnětů pro posouzení otázek normalizace do plánů činnosti veřejných výzkumných ústavů a spolufinancovaných projektů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a inovací, zajištění vzdělávání v oblasti normalizace pro hodnotitele a vedoucí pracovníky programů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a inovací, systematické kroky s cílem vytvořit spojení mezi projekty významnými z hlediska vytváření norem a subjekty činnými v oblasti normalizace, zejména v oblastech označených za prioritní pro rozhodující trhy, společné technologické iniciativy (STI) a technologické platformy (ETP), Normalizační organizace se vyzývají, aby subjektům činným ve výzkumu usnadnily přístup ke zveřejněným normám, ENO se vyzývají, aby vypracovaly společný návrh na opatření pro sledování technologií a na zřízení asistenčních služeb (helpdesk) zaměřených na snazší využití výsledků rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace v normalizaci; Komise je připravena posoudit finanční podporu tohoto návrhu. | - (5) Usnadnit přístup k normalizaci pro všechny zainteresované subjekty, a zejména pro MSP, ale také pro uživatele / spotřebitele a výzkumné pracovníky. Normalizace je významným nástrojem pro šíření aktuálních poznatků u MSP a – za účasti spotřebitelů – pro snazší přejímání inovací ze strany trhu. Tento potenciál však často zůstává nevyužit kvůli překážkám, jako je složitost jazyka norem, čas potřebný pro účast na vytváření norem a náklady související s těmito činnostmi. EU podporuje zastoupení MSP při stanovování norem na evropské úrovni. Kromě toho režimy financování, jako je „Výzkum pro malé a střední podniky“ a „Výzkum pro sdružení malých a středních podniků“ v rámci sedmého rámcového programu Společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013), a několik mechanismů vytvořených v rámci politiky soudržnosti EU umožňují MSP a jejich sdružením přispívat k procesu normalizace a zároveň MSP napomáhají být v souladu s novými normami. Navrhují se tato opatření: - Komise výrazně zvýší svou finanční podporu věnovanou evropské koordinaci zastoupení MSP v oblasti normalizace. V rámci plánovaného návrhu „aktu o malých podnicích“ (Small Business Act) zavede Komise ustanovení, jejichž cílem bude konsolidovat závazek členských států zahrnout MSP do normalizace na národní úrovni, což je pro většinu MSP nejpřístupnější prostředí. - Komise vyzývá normalizační orgány, aby plně uznaly všechny aspekty zásady „mysli nejdříve v malém“, zvláště pokud jde o možné přehodnocení procesu normalizace tak, aby bylo dosaženo vyšší transparentnosti normalizačních činností a vyváženosti nákladů a přínosů spojených s účastí pro MSP a uživatele. Komise nabádá ENO, aby usilovaly o spravedlivé a vyvážené zastoupení všech subjektů zapojených do normalizace. - Je třeba, aby se malé a střední podniky na základě svých stávajících sdružení a národních orgánů, které je zastupují, lépe zorganizovaly a hájily své zájmy v procesu normalizace za institucionální a finanční podpory veřejných orgánů. Pokud jde o přístup k normám, poukazují malé a střední podniky i jiné zúčastněné subjekty stále častěji na problém pořizovacích nákladů spojených s normami. Některé organizace činné v oblasti norem, jako je ETSI a ITU v případě všech svých služeb a CEN a CENELEC u některých svých služeb, se rozhodly zveřejňovat své normy zdarma a existují důkazy o tom, že toto rozhodnutí šíření norem znásobilo. Další problémy souvisí s nedostatkem norem v národních jazycích, nadměrným počtem křížových odkazů mezi normami a obtížemi při určování skupiny norem příslušných pro určitý výrobek nebo postup. - Komise vyzývá organizace činné v oblasti norem, aby systematicky zveřejňovaly výňatky z evropských norem bez omezení přístupu. - Komise v současné době provádí studii věnovanou přístupu k evropské normalizaci. Evropské a národní normalizační orgány se vyzývají, aby se přednostně zabývaly podmínkami přístupu k normalizaci a aby v úzké spolupráci s členskými státy a Komisí znovu posoudily svůj obchodní model tak, aby došlo ke snížení nákladů na přístup k normám, přičemž konečným cílem je v případě norem vytvořených na podporu právních předpisů a politiky EU bezplatný přístup . (6) Politika EU musí lépe řešit překážky, které brání vlastnímu uplatňování a účinnému používání norem , jako je jejich nedostatečná viditelnost, složitost, nejistota souladu s danou normou nebo existence konkurenčních norem. Komise posílí podporu, kterou věnuje koordinaci začleňování norem do inovačních výrobků a obchodních praktik, prostřednictvím normalizačních sítí Europe Innova. (7) Jak práva duševního vlastnictví, tak normalizace podněcují inovaci a usnadňují šíření technologií. Jelikož však k těmto shodným cílům přispívají odlišnými prostředky, je třeba vztahu mezi právy duševního vlastnictví a normalizací věnovat náležitou pozornost. Komise podporuje názor, že normy by měly být otevřené pro účely přístupu a provádění komukoli, přičemž práva duševního vlastnictví vztahující se k dané normě je třeba v normalizačním procesu zohledňovat, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi zájmy uživatelů norem a majitelů práv duševního vlastnictví. V pokynech pro spolupráci[17] mezi ES a EFTA na jedné straně a ENO na straně druhé se ENO zavázaly k zajištění toho, že normy, bez ohledu na práva duševního vlastnictví, která případně obsahují, mohou být účastníky na trhu používány za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek ( fair, reasonable and non-discriminatory conditions , FRAND). Subjekty zapojené do normalizace, včetně veřejných orgánů, však byly konfrontovány s problémy plynoucími ze vzájemného působení práv duševního vlastnictví a norem, a to zejména v oblasti IKT. - Komise nabádá ENO, aby pokračovaly ve svých snahách o účinnost politiky FRAND a aby vytvořily mechanismy zabraňující zneužívání procesu stanovování norem. - Komise zahájí studii s cílem zjistit skutečnosti pro účely analýzy vzájemného působení práv duševního vlastnictví a norem. (8) Silný evropský normalizační systém je klíčovou výhodou pro evropský průmysl, vlády i občany. ENO představují základní kámen normalizace v Evropě a jejich probíhající reformy zasluhují zvláštní pozornost. ETSI nadále provádí doporučení své revizní skupiny na vysoké úrovni z roku 2004 a CEN a CENELEC nyní začínají uskutečňovat první doporučení v rámci FLES ( Future Landscape of European Standardisation , Budoucí podoba evropské normalizace). Tyto iniciativy jsou správně načasované. ENO a jejich členové samozřejmě odpovídají za řešení většiny výše uvedených bodů v rámci svých reformních procesů. Komise nabádá ENO, aby cílevědomě pokračovaly ve svém reformním úsilí a aby se zabývaly zejména těmito body: a) Ve vhodných případech je třeba zlepšit zapojení zúčastněných subjektů do řízení formální normalizace na evropské úrovni. b) Současné postupy pro vytváření norem je třeba revidovat s cílem zrychlit proces stanovování norem, zajistit proaktivní vytyčování priorit, pokud jde o témata, kterými je třeba se zabývat, na základě potřeb průmyslu a uživatelů, a zjistit, jaký o jaký typ výsledku je třeba usilovat. Komise vyzývá ENO a vnitrostátní normalizační orgány, aby pro nové normalizační činnosti systematicky upřednostňovaly evropskou úroveň a bránily možným prodlevám v důsledku práce na vnitrostátní úrovni. c) Sbližování technologií a uplatňování IKT v řadě dalších technických oblastí vyžaduje spolupráci mezi normalizačními orgány, jejichž působnost byla tradičně rozdělena na oblast elektrotechniky, telekomunikací a jiné technologie. Komise vyzývá ENO, aby pro normalizaci v oblastech, kde se technologie sbližují, vytvořily společné operativní struktury, jako jsou společné technické orgány. d) Evropskou identitu a viditelnost evropské normalizace jak uvnitř Evropy, tak ve světě je třeba posílit. e) Komise bude ve spolupráci s členskými státy sledovat a podněcovat reformní proces ENO v rámci svého průběžného dialogu s ENO a jejich účastníky. | (9) Zaměření evropské normalizace se musí měnit podle vývoje potřeb evropského hospodářství a společnosti a v závislosti na dramatických změnách v mezinárodním politickém i hospodářském prostředí. Komise vyzývá všechny subjekty zapojené do normalizace, aby spolupracovaly na realizaci opatření navržených v tomto sdělení. Současné a budoucí výzvy vyžadují hluboké zamyšlení nad rozsahem a úlohou evropské normalizace ve vznikajících globálních souvislostech, včetně potřeby případně aktualizovat její právní základ. Komise zřídí skupinu odborníků na vysoké úrovni, jejímž úkolem bude zjistit budoucí rozsah a úlohu evropské normalizace a vypracovat strategická doporučení pro nadcházející desetiletí. ZÁVěRY A NÁSLEDNÁ OPATřENÍ Komise očekává, že evropské normalizační orgány, průmysl a všechny subjekty zapojené do normalizace posoudí opatření nastíněná v tomto sdělení. V rámci příslušných iniciativ a dialogů EU bude Komise diskutovat s členskými státy, se zástupci průmyslu, normalizačními orgány a s dalšími relevantními zúčastněnými subjekty o tom, jak cílů nastíněných v tomto sdělení nejlépe dosáhnout. Na základě těchto diskusí bude průběžný akční plán pro evropskou normalizaci[18] aktualizován. FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru „Cesta ke zvýšení přínosu normalizace pro inovaci v Evropě“. 2. RÁMEC ABM / ABB 2.1 Vnitřní trh zboží a odvětvové politiky2.2 Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů: a) 02.03.04 Standardizace 02.01.04.02 Standardizace, Výdaje na správu a řízeníb) 02.02.01 Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (ENTR) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Trvalý / žádný finanční dopad (zvýšení rozpočtových prostředků není potřeba) 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 020304 | Nepov. | Rozl.[19]/[20] | NE | NE | NE | č. 1a | 020201 | Nepov. | Rozl. | NE | ANO | ANO | č. 1a | 02010402 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 1a | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) ( Akce uvedené ve sdělení Komise budou pokryty v rámci stávajících programů. Pokud jde o rozpočtové potřeby, nejsou v souvislosti se zaváděním navrhovaných opatření plánovány žádné změny .) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 a násl. | Celkem | Provozní výdaje (020304 a 020201) | PZ 020201 Položky závazků (PZ) 020304 | 8.1. | a | 1,0 18,5 | 2,65 20,5 | 2,65 23,00 | 2,65 24,00 | 2,65 24,5 | 2,65 24,5 | PP 020201 Položky plateb (PP) 020304 | b | 1,0 20,4 | 2,65 20,5 | 2,65 23,00 | 2,65 24,00 | 2,65 24,5 | 2,65 24,5 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[21] (02010402) | Technická a administrativní pomoc (NP) 020304 | 8.2.4. | c | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 19,8 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 | Položky plateb | b+c | 21,7 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[22] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | neuv. | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | neuv. | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 19,8 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 21,7 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 | 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů. ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1 Roční potřeba | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkový objem lidských zdrojů | neuv. | Návrh nemá žádný dopad na lidské zdroje. 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Sdělení oznamuje řadu akcí, pro něž bude nutné financování z rozpočtu Společenství: a) Akce, které mají být financovány prostřednictvím rozpočtových linií 020304 „Standardizace“ a 02010402 „Standardizace, Výdaje na správu a řízení“: * vytvoření a provádění normalizačních programů na podporu udržitelné průmyslové politiky a rozhodujících trhů (udržitelné stavebnictví, eZdraví, ochranné textilní látky, biologické produkty, recyklace, obnovitelné energie atd.) * zvýšení viditelnosti evropské normalizace, zejména na strategicky významných trzích * zavedení činností na sledování technologií a zřízení asistenční služby (helpdesk) ze strany evropských normalizačních organizací b) Akce, která má být financována prostřednictvím rozpočtové linie 020201 – Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (ENTR ) : zvýšení finanční podpory ve prospěch evropské koordinace zástupců MSP v oblasti normalizace. V rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2007, kterým se stanoví pracovní program pro oblast podnikání a inovací na rok 2008, byla vyčleněna částka ve výši 1 milion EUR. V dalších letech bude třeba tuto částku dále zvyšovat, a to až na 2,65 milionu p.a. (orientační částka). Výše uvedené akce (tedy akce a) a b)) budou financovány formou přerozdělení částek uvnitř výše zmíněných rozpočtových linií, tedy beze změn, pokud jde o stávající víceleté finanční plánování. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Spolufinancování ze strany Společenství umožní normalizačním orgánům stanovovat nezbytné evropské normy v požadovaném časovém rámci. Spolufinancování činností na sledování technologií a asistenční služby umožní zřízení a údržbu evropské infrastruktury pro sledování technologií, která bude dostupná pro účely normalizace a podpoří přejímání výsledků výzkumu při vytváření norem. Zvýšená finanční podpora pro MSP zlepší přístup evropských MSP k evropským i mezinárodním normalizačním činnostem a prokáže součinnost díky zapojení zástupců MSP na národní úrovni. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cílem výše zmíněných akcí bude podpořit stanovení mezinárodních a evropských norem ve stěžejních oblastech pro inovaci a podněcovat používání těchto norem ze strany zúčastněných subjektů. Správně načasované zapojení a vklad evropských subjektů, včetně MSP, zlepší konkurenceschopnost evropského průmyslu. Ukazatele : provedení příslušných normalizačních programů; zveřejňování norem; přejímání nových témat do stanovování norem s přihlédnutím k výsledkům výzkumu. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) Hodnocení financovaných činností předem bude prováděno v souladu s finančními pravidly pro každou akci. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Nevztahuje se na tento návrh. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Každých 5 let v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES ze dne 24. října 2006. 7. Opatření proti podvodům Použije se článek 7 rozhodnutí 1673/2006/ES. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Neuvádí se. 8.2. Administrativní výdaje 8.2.1. Počet a druh lidských zdrojů Pracovní místa | Zaměstnanci využití k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů (počet pracovních míst / plných pracovních úvazků) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[23] (XX 01 01) | A*/AD | neuv. | B*, C*/AST | neuv. | Zaměstnanci financovaní[24] podle čl. XX 01 02 | neuv. | Ostatní zaměstnanci[25] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | neuv. | CELKEM | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Neuvádí se. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) JE TŘEBA TENTO ODDÍL VYPLNIT? VIZ BOD 4.1POLOŽKA c) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | interní (intra muros) | externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | neuv. | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | neuv. | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | neuv. | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Neuvádí se. Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Neuvádí se. 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | neuv. | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | neuv. | XX 01 02 11 03 – Výbory[27] | neuv. | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | neuv. | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | neuv. | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | neuv. | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | neuv. | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | neuv. | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky [1] http://www.eu2006.fi/news_and_documents/conclusions/vko50/en_GB/1165932111543/ [2] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. května 2007 o uvádění znalostí do praxe: široce založená inovační strategie pro EU. [3] KOM(2006) 502 v konečném znění, „Uvádění znalostí do praxe: široce založená inovační strategie pro EU“. [4] KOM(2007) 374, „Přezkum průmyslové politiky v polovině období. Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“. [5] CEN (Evropský výbor pro normalizaci) pro většinu odvětví, CENELEC (Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice) pro oblast elektrotechniky, ETSI (Evropský institut pro normalizaci v telekomunikacích) v oblasti telekomunikací. [6] IEC (Mezinárodní elektrotechnická komise) v elektrotechnické oblasti, ITU (Mezinárodní telekomunikační unie) v oblasti telekomunikací a ISO (Mezinárodní organizace pro normalizaci) ve většině ostatních odvětví, ale také Mezinárodní organizace pro civilní letectví, Codex Alimentarius, UN-CEFACT atd. [7] Úř. vest. L 204, 21.7.1998, s. 37. [8] KOM(2004) 674 o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních předpisů. [9] KOM(2004) 38, kterým se zavádí ETAP, Akční plán pro environmentální technologie v Evropské unii. [10] KOM(2007) 860, „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“. [11] Jako je např. eZdraví, udržitelné stavebnictví a recyklace a obnovitelné zdroje energie. [12] Zvláště významné jsou dokumenty SEK 2007 (280) o inovativních řešeních ve veřejných zakázkách a fungující síť Europe Innova http://www.europe-innova.org. [13] Radiofrekvenční identifikace. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/standards/piper/full_report.pdf [15] KOM(2007) 581 “Evropský zájem: uspět ve věku globalizace“. [16] VTR: Výzkum a technologický rozvoj. [17] Obecné pokyny pro spolupráci mezi CEN, CENELEC a ETSI a Evropskou komisí a Evropským sdružením volného obchodu, podepsané dne 28. března 2003. Úř. věst. EU C 91, 16.4.2003, s. 7. [18] http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/action_plan/index.htm [19] Rozlišené položky. [20] Nerozlišené položky, dále jen „NP“. [21] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [22] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [23] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [24] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [25] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [26] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [27] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.