CS Úřední věstník Evropské unie C 272/36

Stanovisko Evropského výboru regionů – Legislativní návrhy týkající se nařízení o sdílení úsilí a nařízení o LULUCF

(2017/C 272/08)

Zpravodaj: Juri Gotmans (EE/SES), starosta obce Haanja Odkazy: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu, COM(2016) 482 final a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu, COM(2016) 479 final

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

1. vítá legislativní návrhy Evropské komise o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 v odvětvích, na něž se nevztahuje systém obchodování s emisemi (ETS) [COM(2016) 482 final], a o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 [COM(2016) 479 final];

2. považuje za důležité snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů v odvětvích, na něž se nevztahuje ETS, natolik, aby bylo možné dosáhnout do roku 2050 dlouhodobého cíle v podobě snížení emisí skleníkových plynů o 95 %;

3. je toho názoru, že v zájmu splnění závazků vyplývajících z Pařížské dohody je velice inovativní a nákladově efektivní, aby byl v politice EU v oblasti klimatu integrovaným způsobem využit potenciál pro pohlcování emisí CO2 v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF);

4. zásadní význam připisuje tomu, aby byly místní a regionální orgány uznány a jakožto důležité subjekty zapojeny do realizace opatření nové politiky v oblasti klimatu a aby se v souladu se zásadami víceúrovňové správy mohly aktivněji a rozsáhleji podílet na provádění politiky EU v oblasti energetiky a změny klimatu;

5. vyzdvihuje úlohu a pravomoci měst a regionů při shromažďování a sestavování údajů, jež jsou nezbytné pro vypracovávání inventur emisí skleníkových plynů v odvětvích, na něž se vztahuje nařízení o LULUCF a nařízení o sdílení úsilí. Doporučuje členským státům a Komisi, aby místní a regionální orgány důsledně podporovaly posílením jejich kapacit pro plnění základních úkolů při koncipování a plánování místního rozvoje v odvětví energetiky, dopravy, nakládání s odpady, využívání půdy a v dalších oblastech;

6. je toho názoru, že v nástrojích flexibility se odrážejí tržní zásady a způsoby využívání půdy a také prostředky pro dosažení cílů týkajících se snížení emisí v rámci opatření v oblasti změny klimatu, je však nezbytné provést v nich určité změny, aby nedošlo ke snížení ambiciózních cílů politiky EU v oblasti změny klimatu a k inflaci při obchodování s kvótami. Dalo by se to uskutečnit započítáváním skutečných emisí nebo lineární trajektorie jejich snižování v roce 2020, omezením převádění nadbytečných kvót v EU ETS do odvětví, na něž se ETS nevztahuje, a stanovením náročnějších cílů i pro země s nižším HDP;

7. žádá, aby byly zavedeny průběžné kontroly souladu prováděné jednou za pět let jakožto účinný prostředek, který zajistí splnění cílů v oblasti snižování emisí díky pravidelnějšímu monitorování;

8. domnívá se, že vzhledem k absenci specifických cílů snížení emisí pro jednotlivá odvětví, na něž se vztahuje nařízení o sdílení úsilí, je třeba formulovat ustanovení v oblasti plánování, aby bylo možné vypracovat na úrovni EU, členských států, regionů a místních orgánů strategie a opatření, která zajistí přechod těchto odvětví na opatření ke snížení emisí CO2. Je tedy nutné stanovit specifické cíle pro jednotlivá odvětví, aby bylo zaručeno, že budou všechna odvětví, na něž se vztahuje nařízení o sdílení úsilí, v souladu s cílem celosvětového snížení emisí, který byl v tomto nařízení navržen, a kromě toho je nutné posílit kontroly souladu s každoročním prověřováním a vyhodnocováním;

9. zdůrazňuje, že je nutné plně a ještě ambiciózněji využívat možností, pokud jde o právní požadavky týkající se specifických opatření v odvětvích, v nichž hrozí nárůst emisí (například účinnost osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel v odvětví dopravy);

10. vyzývá Evropskou komisi, aby na příspěvek odvětví LULUCF pohlížela komplexním způsobem a uznala, že toto odvětví (zejména lesy) může pozitivně přispět ke zmírňování změny klimatu pohlcováním a ukládáním emisí CO2 a substitučními účinky.

I. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 pro potřeby odolné energetické unie a za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu

COM(2016) 482 final

Pozměňovací návrh 1

5. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Přechod na čistou energii vyžaduje změny investičního jednání a pobídek v celém spektru politik. Co se týče spolufinancování za účelem doplnění prostředků EU, musejí být zavedeny regionální a místní investiční programy na podporu odvětví, na něž se nevztahuje ETS.

Odůvodnění

Účelem tohoto doplnění je upozornit na to, že je nutné zavést v regionech a městech investiční programy. Místní a regionální úroveň nemůže optimálně jednat, pokud se jí nedostane uznání v podobě mandátu a dlouhodobého financování. Hlavní zdroj financování, který mají místní a regionální orgány k dispozici na realizaci udržitelných opatření v oblastech své působnosti, je z velké části v rukou národních vlád a v omezené míře jej doplňují nástroje EU. Je nutné toto financování decentralizovat. Vedle poskytování vnitrostátních a evropských prostředků ve formě finanční podpory a spolufinancování by se mohlo zvážit posílení kapacit místních a regionálních orgánů pro poskytování, resp. získávání úvěrů ve vztahu k provádění iniciativ v oblasti životního prostředí.

Jde o to vytvořit evropskou finanční platformu, která bude spolufinancována z prostředků EU a na níž se budou kontaktovat poskytovatelé úvěrů a investoři na straně jedné a města a regiony na straně druhé, aby se společně dohodli na odpovídajících projektech. V ideálním případě by se mělo jednat o fórum pro odvětví, na něž se vztahuje nařízení o sdílení zátěže a nařízení o LULUCF, jelikož jsou to především tyto oblasti, v nichž mohou místní a regionální orgány plně využívat svých územních pravomocí.

Pozměňovací návrh 2

18. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Tímto nařízením by neměly být dotčeny přísnější cíle stanovené na úrovni členských států. Tímto nařízením by neměly být dotčeny přísnější cíle stanovené na úrovni členských států , jež jsou nezbytné k dosažení dlouhodobých cílů do roku 2050 .

Odůvodnění

Účelem je upřesnit znění a povzbudit státy k tomu, aby si stanovily dodatečné cíle, jelikož z cílů pro rok 2030 vyplývá, že bude v letech 2031–2050 nutné vyvinout daleko větší úsilí v oblasti snižování emisí skleníkových plynů.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 4 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] Pro účely tohoto prováděcího aktu provede Komise komplexní přezkum posledních údajů národních inventur za roky 2005 a 2016 až 2018 […]. […] Pro účely tohoto prováděcího aktu provede Komise vyhodnocení posledních údajů národních inventur za roky 2005 a 2018 až 2020 […].

Odůvodnění

Volba referenčního roku má určující význam a měla by se v ideálním případě opírat o nejaktuálnější hodnoty emisí (například z roku 2020), resp. by měla vycházet z lineární trajektorie snižování v letech 2018 až 2020, čímž se vyrovnají nahodilé výkyvy. Pokud bude použito období 2016–2018, bude to mít inflační účinek na uhlíkovou bilanci, neboť v nadcházejících letech lze očekávat snížení. V rozporu s účelem tohoto nástroje to podpoří spíše neplnění závazků, místo aby to podpořilo ty země, které dodržují vyšší standardy.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 5 odst. 5

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem souladu podle článku 9 pro daný rok nebo pro následující roky až do roku 2030. […] Přijímající členský stát může toto množství využít za účelem souladu podle článku 9 pro běžný rok nebo pro následující roky až do roku 2030.

Odůvodnění

Účelem je zamezit nejasnostem. Proto je třeba provést upřesnění, aby se rozlišovalo mezi rokem započtení a vykazovaným rokem.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 6 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členské státy, které si mohou nechat společně započíst omezený počet zrušených povolenek EU ETS vymezených v čl. 3 písm. a) směrnice 2003/87/ES až do maximální výše 100 milionů za účelem svého souladu podle tohoto nařízení, jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Členské státy, které si mohou nechat společně započíst omezený počet zrušených povolenek EU ETS vymezených v čl. 3 písm. a) směrnice 2003/87/ES až do maximální výše 50 milionů za účelem svého souladu podle tohoto nařízení, jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení.

Odůvodnění

V ETS panuje v současnosti přebytek povolenek a nízká cena uhlíku (v prosinci 2016 činila 5 EUR za tunu). Z tohoto důvodu nenapomůže navrhovaná maximální výše 100 milionů jednotek k výraznému snížení emisí v ETS, nýbrž může vést k tomu, že se emise v odvětvích, na něž se ETS nevztahuje, během procesu vyrovnávání dokonce ještě zvýší. Při uplatňování flexibility mezi odvětvími by měl být při přepočtu používán malus 1:2. V návrhu se ruší 50 milionů jednotek, čímž se sníží hodnota tuny CO2. Při tom je třeba mít na paměti, že v obou odvětvích a v opatřeních, která pro ně byla stanovena, by měla být zachována vysoká úroveň ochrany klimatu.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 8 odst. 1 a 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členský stát, u něhož bylo […] shledáno, že nedosahuje dostatečného pokroku […] Při posuzování akčních plánů je Komisi […] nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí. Členský stát, u něhož bylo […] shledáno, že není s to splnit své závazky […] Při posuzování akčních plánů spolupracuje Komise […] s Evropskou agenturou pro životní prostředí a využívá nezávislé zdroje .

Odůvodnění

Jazyková úprava pro vyjasnění formulace. „Pokrok“ je příliš obecný pojem, stejně tak „být nápomocen“ naznačuje opatrný přístup. Jestliže již došlo k překročení, je bezpodmínečně nutné nezávisle posoudit akční plán daného členského státu.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 9 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] provede se pro příslušné roky odpočet od ročních emisních přídělů tohoto členského státu odpovídající množství těchto nadměrných emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2. […] provede se pro roky , v nichž k tomuto překročení došlo, odpočet od ročních emisních přídělů tohoto členského státu odpovídající množství těchto nadměrných emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2.

Odůvodnění

Jedná se o vyjasnění, aby byly konkrétně a pomocí příslušných podmínek definovány roky, pro něž toto ustanovení o odpočtu platí.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací vztahujících se ke změně klimatu

COM(2016) 479 final

Pozměňovací návrh 8

9. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Emise a pohlcení z lesní půdy závisejí na řadě přírodních faktorů, na věkové struktuře lesů, jakož i na předchozích i stávajících postupech obhospodařování. Uplatnění referenčního roku by neumožnilo zohlednit tyto aspekty a jejich cyklické důsledky pro emise a pohlcování či jejich meziroční variace. Příslušná pravidla započítávání by namísto toho měla stanovit použití referenčních úrovní, aby se vyloučily vlivy přírodních faktorů a faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí. Emise a pohlcení z lesní půdy závisejí na řadě přírodních faktorů, na věkové struktuře lesů, jakož i na postupech obhospodařování. Volba referenčního roku by neumožnila zohlednit tyto aspekty a jejich cyklické důsledky pro emise a pohlcování či jejich meziroční nahodilé variace. Příslušná pravidla započítávání by namísto toho měla stanovit použití referenčních úrovní, aby se vyloučily vlivy přírodních faktorů, faktorů spjatých se zvláštnostmi jednotlivých zemí a regionálních faktorů .

Odůvodnění

Není nutné rozlišovat mezi postupy obhospodařování, které musejí být tak jako tak zohledněny. Vedle cyklických jevů by se mělo prostřednictvím klíčových slov poukázat na přírodní změny. Existuje řada přírodních jevů, k nimž dochází nahodile. I v menších zemích se mohou vyskytovat regionální rozdíly, takže specifický přístup podle jednotlivých zemí již nestačí k tomu, aby byla zohledněna rozmanitost přírody ve velkých i v menších zemích.

Pozměňovací návrh 9

10. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] a vybrat dostatečný počet odborníků z členských států. […] a vybrat dostatečný počet odborníků z členských států , a to i na regionální a místní úrovni .

Odůvodnění

Je třeba provést metodické upřesnění, že by měli být zapojeni místní a regionální odborníci, protože poznatky ústředních orgánů a hlavního města se mohou podstatně lišit od místních poznatků. Evropa má uznávané vysoké školy ležící mimo hlavní města, které se zabývají příslušnými vědami, a tento potenciál je třeba rozhodněji a přednostně využít. Ústřední orgány pro životní prostředí nacházející se v hlavních městech by rovněž mohly mít tendenci pohlížet na tuto problematiku z celostátního, zevšeobecňujícího hlediska a formálním způsobem, resp. posuzovat situaci na základě politického vývoje a konvenčních vzorců, přičemž by nebyl zohledněn místní vývoj a nečekané zvraty.

Pozměňovací návrh 10

16. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Komisi by měla být případně v souladu s jejím ročním pracovním programem nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí, pokud jde o systém podávání výročních zpráv o emisích skleníkových plynů a jejich pohlcení, posouzení informací o politikách a opatřeních a o národních odhadech, vyhodnocení plánovaných dodatečných politik a opatření a kontroly souladu, které Komise provádí podle tohoto nařízení. Komisi by měla být případně v souladu s jejím ročním pracovním programem nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí, pokud jde o systém podávání výročních zpráv o emisích skleníkových plynů a jejich pohlcení, posouzení informací o politikách a opatřeních a o národních odhadech, vyhodnocení plánovaných dodatečných politik a opatření a kontroly souladu, které Komise provádí podle tohoto nařízení , přičemž by měly být plně zohledňovány nezávislé informace vyplývající z analýz a odborných poznatků na celostátní, regionální a místní úrovni .

Odůvodnění

Komise by při zaujímání svých stanovisek a kontrole souladu měla uznávat a zohledňovat zkušenosti a postoje na celostátní a regionální úrovni, což přispěje k tomu, aby nebyl při stanovování celoevropského systému ztracen ze zřetele vlastní cíl.

Pozměňovací návrh 11

17. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] Nejvhodnější bude využívání stávajících programů a šetření Unie a členských států při sběru údajů […]. […] Je třeba posílit administrativní úlohu místních a regionálních orgánů při sběru a správě údajů a při zlepšování kvality údajů. Při vykazování by měl existovat mechanismus kontroly souladu ze strany místních odborníků. Dále by měly být upřesněny metodické postupy a standardy na základě místních podmínek.

Odůvodnění

Je třeba zdůraznit správní kapacitu místních a regionálních orgánů a posílit jejich úlohu v politice v oblasti využívání půdy a při dohledu nad stanovováním započítávaných jednotek pro oblast využívání půdy. Současně je třeba rozšířit kapacity měst a regionů, pokud jde o monitorování údajů souvisejících s LULUCF a jejich vykazování, a zlepšit metodické standardy v rámci jejich postupů a opatření (například proces plánování). Zaručí se tím dodržování hlavních zásad postupu IPCC, k nimž patří jednotnost, srovnatelnost, úplnost, přesnost a transparentnost.

Pozměňovací návrh 12

21. (nový) bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR V zájmu lepšího sběru údajů a analýzy odvětví LULUCF Komise zajistí, aby byly pro příslušné fondy zavedeny jednotné postupy a soubory ukazatelů.

Odůvodnění

Účelem je doplnit nový bod odůvodnění týkající se potřeby prostředků EU na analýzy využívání půdy za účelem dodržování tohoto nařízení a na podkladové analýzy. Je třeba upřesnit, na jaký druh opatření v odvětví LULUCF by případně mohly být vyčleněny dodatečné prostředky v rámci strukturálních fondů EU.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 5 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členské státy zabrání zdvojenému započítání emisí nebo pohlcení , zejména tak, že emise nebo pohlcení plynoucí z více než jedné kategorie započítávání využití půdy, započítají pouze v rámci jedné kategorie . Členské státy zabrání zdvojenému započítání emisí nebo pohlcení v různých kategoriích započítávání využití půdy .

Odůvodnění

Jedná se o zjednodušení a upřesnění uvedením všeobecně srozumitelného příkladu zdvojeného započítávání. Důležité je, aby byla konkrétně formulována zásada, že je nutné toto zdvojené započítávání vyloučit.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 5 odst. 5

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Členské státy vedou úplnou a přesnou evidenci všech údajů použitých při přípravě svých záznamů. Členské státy vedou úplnou , nepřetržitou a přesnou evidenci všech údajů použitých při přípravě svých záznamů.

Odůvodnění

Účelem je doplnit nepřetržitost coby důležitý ukazatel kvality. Chyby a problémy v časových řadách nastávají především tehdy, dojde-li k přerušení jejich kontinuity nebo ke změně postupu.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 8 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví se zveřejní a je předmětem veřejných konzultací. Vnitrostátní plán započítávání pro lesnictví se zveřejní jednou ročně a je předmětem veřejných konzultací s regionálními a místními orgány a se zainteresovanými stranami .

Odůvodnění

Účelem je přesněji formulovat podmínky pro zveřejňování a konzultace.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 10 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] v důsledku přírodních škodlivých činitelů, které překračují průměrné emise způsobené přírodními škodlivými činiteli v období 2001– 2020 , […] […] v důsledku přírodních škodlivých činitelů, které překračují průměrné emise způsobené přírodními škodlivými činiteli v období 2001– 2019 , […]

Odůvodnění

Při započítávání by se mělo uvážit delší období. Je třeba zamezit tomu, že při započítávání nebudou zohledněny velké přírodní škodlivé činitele či nakumulovaná poškození lesa nebo budou mít příliš velkou váhu na konci období započítávání. Při ohlašování průměrných emisí je třeba uplatnit určité zpoždění.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 12 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR Komise provede komplexní přezkum zpráv o splnění požadavků pro účely posouzení souladu s článkem 4. Komise posoudí soulad zpráv o splnění požadavků s článkem 4 (čistá pohlcení emisí skleníkových plynů a podmínky flexibility) a tento soulad potvrdí .

Odůvodnění

Je nutné blíže specifikovat podmínky této kontroly – musí být provedeno nejenom posouzení, ale také potvrzení. Na tomto místě by se rovněž mohlo stručně odkázat na obsah článku 4.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 16 odst. 1 písm. a) a poslední odstavec přílohy IIIa

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR […] od roku 2023 […] Poslední odstavec přílohy IIIa: Členské státy se vybízejí, aby uplatňovaly metodiku úrovně 3 používající neparametrické modelování přizpůsobené situaci v jednotlivých členských státech a popisující fyzikální interakci biofyzikálního systému v souladu s pokyny IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů. […] od roku 2021 […] Poslední odstavec přílohy IIIa: Členské státy uplatňují metodiku úrovně 3 používající neparametrické modelování přizpůsobené situaci v jednotlivých členských státech a popisující fyzikální interakci biofyzikálního systému v souladu s pokyny IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů.

Odůvodnění

Započítávání by mělo začít hned v roce 2021. Je třeba usilovat o uplatňování přesnější metodiky, proto je třeba formulovat tento odstavec závazněji v tom smyslu, že členské státy tuto metodiku uplatňují, a nikoli že jsou k jejímu uplatňování vybízeny.

II. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

Obecné připomínky

1. domnívá se, že místní a regionální orgány hrají v odvětvích, na něž se nařízení o sdílení úsilí za účelem snížení emisí skleníkových plynů a nařízení o LULUCF vztahují, bezpochyby rozhodující úlohu, protože tato nařízení vyžadují začlenění územního rozměru. Zároveň se zde bezprostředně jedná o oblasti, v nichž mohou místní a regionální orgány na základě svých zákonných pravomocí a kompetencí jednat. Kromě toho je k dispozici celá škála účelných nástrojů pro provádění politik, například územní plánování, podpora malých a středních podniků, politická opatření pro přilákání a podporu zelených investic, stavebnictví, městská doprava a mobilita a plány rozvoje měst;

2. zdůrazňuje, že navrhovaná opatření přispějí ke snížení emisí v odvětvích, na něž se nevztahuje systém EU pro obchodování s emisemi (ETS), a mají tedy sociální, hospodářský a ekologický přínos. Městům a regionům tak připadá ještě významnější úloha, jelikož na svém území prosazují a podporují iniciativy zaměřené na dekarbonizaci a zohledňují hospodářské a sociální faktory každého opatření v daném místě;

3. zdůrazňuje, že moderní, udržitelné lesnictví přispívá k vyššímu využívání obnovitelných zdrojů a bioenergie, jež nahrazují používání fosilních paliv, a zároveň funguje jako účinný propad uhlíku. Dále zdůrazňuje, že je důležité, aby se snižování emisí v odvětví LULUFC podporovalo rovněž v rámci společné zemědělské politiky EU;

4. je toho názoru, že místní a regionální orgány plní důležité úkoly při přímém informování občanů a při uskutečňování kampaní týkajících se energetiky. Návrhy Komise podporují provádění regionálních strategií v oblasti klimatu a energetiky a napomáhají k dekarbonizaci odvětví a plánovanému využívání půdy v rámci regionálního rozvoje a rozvoje měst a územního plánování. Regionální a místní procesy se opírají o konkrétní příklady a cíle snížení v rámci Paktu starostů a primátorů;

5. domnívá se, že navrhovaná nařízení nevyvolávají žádné pochybnosti, co se týče jejich souladu se zásadou subsidiarity, protože boj proti změně klimatu a jejím dopadům je jednoznačně přeshraniční záležitostí, a proto lze cílů těchto nařízení dosáhnout pouze prostřednictvím opatření na úrovni EU. Navrhovaná nařízení rovněž nepřekračují rámec toho, co je nezbytné, pokud jde o formu nebo obsah za účelem dosažení cíle EU snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 nákladově efektivním způsobem, a jsou tudíž v souladu se zásadou proporcionality;

Význam a provázanost odvětvové politiky

6. domnívá se, že pro přechod na nízkouhlíkové hospodářství a čisté zdroje energie je nezbytné, aby byla nadále přijímána rozsáhlá opatření týkající se klimatu i v těch odvětvích, na něž se nevztahuje systém obchodování s emisemi. Cílem navrhovaného sdílení úsilí je stanovit obecná pravidla pro odvětví, na něž se ETS nevztahuje;

7. upozorňuje na to, že Komise pro tato odvětví nestanovila konkrétní a právně závazné cíle, ale že vychází spíše ze souhrnného pohledu na jejich příspěvek, kdy je členským státům ponechána poměrně velká svoboda v rozhodování, jaká opatření chtějí konkrétně zavést, aby splnily své cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů. Vyhlídky na snížení emisí skleníkových plynů se v jednotlivých odvětvích liší a na vnitrostátní úrovni – například předpovídané emise z pozemní dopravy zcela nezávisle na realizaci opatření ke zvýšení účinnosti paliv – se mohou dokonce zvyšovat;

8. vyzývá k flexibilnímu provádění všeobecných cílů pro souhrn všech odvětví, přičemž je třeba posoudit a zohlednit příslušné regionální a místní kapacity. Rozdělení cíle na jednotlivá odvětví však není v praxi proveditelné;

Nakolik jsou mechanismy flexibility pružné resp. nepružné?

9. zdůrazňuje, že všechny členské státy a všechna hospodářská odvětví přispívají k realizaci cílů v oblasti snižování emisí CO2 a všechny by měly usilovat o dosažení výše uvedeného cíle, přičemž musí být vyváženým způsobem zohledněny aspekty spravedlnosti a solidarity. Je třeba v odpovídajícím poměru upravit vnitrostátní cíle ve skupině členských států, jejichž HDP na obyvatele přesahuje unijní průměr, aby byla spravedlivě a vyváženě zaručena nákladová efektivnost;

10. podotýká, že uskutečnění těchto cílů týkajících se snižování emisí skleníkových plynů zvýší efektivitu a inovativnost evropského hospodářství a mohlo by přinést zlepšení, zejména v oblasti stavebnictví, zemědělství, nakládání s odpady a dopravy, pokud spadají do působnosti tohoto nařízení;

11. poukazuje na to, že v nařízení o sdílení úsilí je stanovena řada možností pro flexibilitu a obchod, které mají členským státům pomoci, aby dosáhly svých cílů v oblasti snižování emisí do roku 2030. Opatření tohoto typu zmírňují náklady na snižování emisí, i když je třeba zachovávat realistický a obezřetný přístup a pečlivě dbát na to, aby flexibilita v některých členských státech nevedla ke zvýšení emisí nebo ke stanovení nižších cílů prostřednictvím zmanipulování, ať už před vstupem ustanovení v platnost nebo při uplatňování mechanismu flexibility, poněvadž nejednotná pravidla flexibility by v konečném důsledku mohla vést k tomu, že by se cílů v oblasti snižování emisí nedosáhlo. Pro uskutečnění ambiciózních cílů je nutné mít na paměti nejenom momentální hospodářské a strukturální problémy jednotlivých států a jejich životní úroveň, ale zohlednit také regionální rozdíly v rámci států;

12. naléhavě Komisi žádá, aby navrhla konkrétní řešení problému těch regionů, jež se mohou potýkat se zvláštními obtížemi nebo s poklesem v souvislosti s nezbytným přechodem na nízkouhlíkové hospodářství. Zdůrazňuje, že je nutné vypracovat realistická řešení pro regiony, které jsou do značné míry závislé na využívání fosilních paliv nebo na energeticky náročných průmyslových odvětvích, resp. na něž může uplatňování navrhovaných nařízení jiným způsobem nepřiměřeně dolehnout. Vyzdvihuje význam zapojení místních a regionálních orgánů do koncipování udržitelných směrů rozvoje, které by mohly podpořit ekonomiku těchto regionů;

13. podotýká, že vzhledem k přebytku povolenek ETS a nízké ceně uhlíku nenapomůže stanovené maximální množství emisí ve výši 100 milionů jednotek k výraznému snížení emisí, nýbrž může bránit realizaci cílů v oblasti změny klimatu a vést k tomu, že se v odvětvích, na něž se ETS nevztahuje, emise v důsledku odstraňování nerovností dokonce ještě zvýší;

14. vyzývá Komisi k tomu, aby stanovila určitou flexibilitu pro výpočet sankcí tím, že budou při přerozdělování emisních kvót mezi odvětvími uplatňovány nižší směnné resp. hodnotící kurzy;

Pravidla započítávání v odvětví LULUCF a flexibilita

15. vítá návrh, podle něhož mohou členské státy pro započítávání využít celkem 280 milionů jednotek z odvětví LULUCF vzhledem k tomu, že toto odvětví (zejména lesy) může pozitivně přispět k rámci EU v oblasti klimatu. Poukazuje na problémy spojené s přesností monitorování emisí skleníkových plynů v odvětví LULUCF a s podporou místní úrovně při sběru údajů;

16. konstatuje, že pohlcování CO2 v rámci LULUCF by mělo být omezeno na ty oblasti nařízení o sdílení úsilí, v nichž jsou pravidla započítávání vědecky podložená a odůvodněná a byla prověřena v pilotních projektech. Tímto způsobem se má zabránit spekulacím a zredukování všeobecných zásad na pouhý aspekt nákladů. Při monitorování opatření v odvětví LULUCF a podávání příslušných zpráv je nutné dle nejlepšího vědomí a pomocí nejlepších metod zamezit zdvojenému započítávání. Platí to především pro přechod mezi jednotlivými kategoriemi využití půdy, ale také pro započítávání u výrobků z vytěženého dřeva a přírodních škodlivých činitelů;

17. navrhuje umožnit v pětiletých intervalech uplatňování odpočtů, aby bylo možné vzít v potaz potenciální příspěvek plynoucí z odlesněné půdy, zalesněné půdy, obhospodařované orné půdy a obhospodařovaných pastvin. Zohlední se tak proměnlivost přírody a vyrovnají se účinky nahodilých událostí a cyklických procesů;

18. doporučuje Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy přesněji definovala úlohu místních a regionálních orgánů při správě dat a při monitorování započítávání u odvětví LULUCF;

Započítávání a jeho kontrola

19. považuje za důležité, aby byla do návrhu převzata přísná pravidla pro vykazování a zajištění souladu stanovená v rozhodnutí o sdílení úsilí. Členské státy mají v období 2021–2030 i nadále povinnost dodržovat roční mezní hodnoty emisí a lineární trajektorii, ačkoli vlastní kontrola souladu se bude provádět jen jednou za pět let;

20. zdůrazňuje, že pro zajištění toho, aby kontroly souladu vycházely z přesných údajů, musí Komise neustále a systematicky prověřovat a vyhodnocovat inventury emisí skleníkových plynů předložené členskými státy, a to popřípadě i s pomocí nezávislých expertů;

21. je toho názoru, že kontrolu transparentnosti, přesnosti, jednotnosti, srovnatelnosti a úplnosti poskytnutých informací musí i nadále koordinovat Evropská agentura pro životní prostředí. Klíčový význam má posílení místních a regionálních orgánů při započítávání a vykazování emisí, aby byly lépe než doposud zohledněny místní a územní zvláštnosti;

22. pokládá za důležité, aby tento návrh celostátním, regionálním a místním orgánům a podnikům, malým a středním podnikům a mikropodnikům nepřinesl žádné přímé povinnosti v oblasti vykazování ani administrativní zátěž;

Kvalita údajů v odvětví LULUCF

23. poukazuje na to, že rozmanitost a proměnlivost využívání půdy v Evropě přirozeně vede k rozdílnému a nejednotnému přístupu, který vyžaduje rozhodnou a koordinovanou harmonizaci a standardizaci kvality údajů v jednotlivých členských státech, přičemž je nutné zohlednit nejenom situaci a podmínky v dané zemi, ale také na regionální a místní úrovni, včetně jejich dynamiky. V této souvislosti doporučuje využít zkušeností, které byly získány prostřednictvím takových nástrojů, jako je metodika pro provádění inventur emisí v rámci iniciativy Pakt starostů a primátorů, a provázat je se stávajícím úsilím o stanovení flexibilních, snadno použitelných a spolehlivých ukazatelů pro měření místních a regionálních emisí v rámci Globálního paktu starostů a primátorů;

24. vyjadřuje znepokojení nad tím, že v roce 2020 skončí platnost Kjótského protokolu. V důsledku toho je nutné dále rozvinout správu odvětví LULUCF v EU. V současnosti se tato správa řídí rozhodnutím o LULUCF (529/2013/EU). Toto rozhodnutí je již prováděno, což umožní vytvořit do roku 2020 lepší systémy započítávání. Pokud nebude existovat právní rámec pro konsolidaci tohoto provádění a pro stanovení pravidel na období po roce 2020, mohlo by v EU dojít k nejednotnému zahrnutí odvětví LULUCF do celkového rámce. Rozdíly v pravidlech pro vykazování a započítávání emisí v jednotlivých členských státech by mohly narušit optimální fungování vnitřního trhu;

Význam místních a regionálních orgánů pro inventury v odvětví LULUCF

25. uznává, že pravidla započítávání pro inventury v odvětví LULUCF vycházející z postupu IPCC z roku 2006 neodpovídají nejmodernějším metodám. EU by měla postup sestavování inventur podstatně rozpracovat, aby byl tento postup přesnější a rychlejší a současně aby zůstala zachována jednoduchost a transparentnost tohoto systému. V tomto ohledu hrají města a regiony důležitou, pokud ne dokonce rozhodující roli při předávání informací, jež jsou pro sestavování inventur v odvětví LULUCF potřebné, a to jak pro hodnocení ex post, tak pro vypracovávání odhadů;

26. zdůrazňuje, že využívání podpůrných struktur v tomto postupu, jež mají napomoci k pozvolnému zlepšení, se zdá být projevem slibného vývoje. VR by mohl přispět k vytvoření příznivých podmínek, aby bylo v souladu s hlavními zásadami postupu IPCC, k nimž patří jednotnost, srovnatelnost, úplnost, přesnost a transparentnost, možné dále zvyšovat schopnost měst a regionů shromažďovat, analyzovat a sestavovat údaje související s odvětvím LULUCF;

27. je toho názoru, že by Evropská komise ve spolupráci s VR měla vypracovat pokyny, které by místním a regionálním orgánům sloužily jako technická pomůcka při sběru údajů, a také společné metodické standardy pro zahrnování a zohledňování místních informací, přičemž by se neměla opomíjet snaha o dosažení kompromisu mezi přesností a nákladovou efektivností a při omezování administrativní zátěže. Větší přesnosti lze s určitostí docílit pouze zapojením místních a regionálních odborníků;

Zapojení širokého okruhu zainteresovaných stran

28. konstatuje, že přístup založený na zapojení celé řady zainteresovaných stran je nejenom vhodný k tomu, aby se dosáhlo jednoty ohledně otázek týkajících se změny klimatu a uspořádání odvětví LULUCF, ale přispívá také ke zvýšení transparentnosti a požadavků na vykazování a k lepšímu vyhodnocování sociálních a hospodářských dopadů na místní a regionální úrovni, ke snazšímu nalézání optimálních řešení a k průřezovému vypořádání se se stále větší složitostí;

29. je toho názoru, že při zahrnutí odvětví LULUCF do rámce politiky v oblasti klimatu by v prvé řadě mělo být zohledněno zemědělství a lesnictví, ale také přínos oblasti bytové výstavby, nakládání s odpady a drobného průmyslu jak při zavádění osvědčených postupů ohledně pravidel týkajících se transparentnosti, tak pro zajištění účinnosti kontrolních mechanismů. Zásadní a rozhodující význam má rychlá a konkrétní zpětná vazba z jednotlivých odvětví, a to jak ve fázi jednání o nařízení, tak během jeho provádění;

Financování

30. zdůrazňuje, že možnosti financování musejí být neustále, odhodlaněji než doposud a decentralizovaně rozšiřovány na místní a regionální úroveň, kde mohou lákavým způsobem doplnit financování soukromými prostředky a ze strany úvěrových institucí. Vedle poskytování vnitrostátních a evropských prostředků ve formě finanční podpory a spolufinancování by se mělo zvážit posílení kapacit místních a regionálních orgánů pro získávání a poskytování úvěrů na provádění iniciativ v oblasti životního prostředí. Toho lze dosáhnout změnami právních předpisů nebo sdružováním měst, která sama o sobě nejsou dostatečně velká, aby mohla například kupovat dluhopisy.