Doporučení pro stanovisko Rady v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008 /* SEK/2004/0798 konecném znení */





Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008 (předkládané Komisí) VYSVĚTLUJÍCÍ MEMORANDUM Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a dohledu nad hospodářskými politikami a jejich koordinaci [1] stanovuje, ze neúčastnící se členské státy, tj. ty, které nepřijaly jednotnou měnu, musí podle článku 99 smlouvy v pravidelných intervalech předkládat Radě a Komisi konvergenční programy za účelem mnohostranného dohledu. [1] Úř. věst. série L209, 2. 8. 1997. Vsechny dokumenty, na něz se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada prozkoumat kazdý konvergenční program na základě posudků připravených Komisí a výborem vytvořeným podle článku 114 smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po poradě s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po prozkoumání programu vydat stanovisko. Podle nařízení musí členské státy předkládat kazdoroční aktualizace svých konvergenčních programů, které můze Rada také zkoumat v souladu s těmito stejnými postupy. Deset zemí, které se 1. května 2004 připojily k EU, má výjimku, a proto se jestě nepodílí na jednotné měně. Zavázaly se předlozit konvergenční programy do 15. května 2004 a první aktualizace do konce roku 2004. Konvergenční program Estonska týkající se období 2004 - 2008 byl předlozen 13. května 2004. Sluzby Komise provedly odborné vyhodnocení tohoto programu, při kterém braly v úvahu předpovědi z jara 2004, kodex správné praxe [2] a zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu z 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik [3]. Toto hodnocení zdůvodňuje následující posudek: [2] Revidované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve slození pro hospodářství a finance 10. 7. 2001. [3] COM (2002) 668 konečné znění, 27. 11. 2002. První estonský konvergenční program obsahuje opatření přijatá v rozpočtu na rok 2004 a je v souladu se strategií státního rozpočtu na období 2004 -2008. Byl formálně schválen Radou ministrů, a představuje tedy oficiální střednědobý makroekonomický rámec země. Politická opatření jsou v souladu se střednědobou hospodářskou vyhlídkou, která byla předlozena v předvstupním hospodářském programu (PHP) v roce 2003. Program objasňuje záměr Estonska připojit se k MSK II a přijmout euro ,co nejdříve". Prohlasuje, ze Estonsko bude schopné splnit kritéria pro členství v eurozóně v průběhu programového období, ale opatrně upozorňuje na budoucí vývoj inflace (současná inflace je nizsí nez v eurozóně). Program převázně dodrzuje Kodex dobré praxe pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů. Po revizi národních účtů, která byla zveřejněna krátce po předlození programu, byla čísla pro HDP za období 1993 - 2003 zrevidována směrem vzhůru. V důsledku toho jsou některá čísla a tabulky v programu nyní zastaralé. Celkový obraz a hodnocení scénářů tak, jak stojí, nicméně není ovlivněno za předpokladu, ze základní směřování odhadů se podstatně nezmění. Vyrovnaný státní rozpočet a mechanismus měnového výboru jsou nastaveny tak, aby zůstaly kotvami makroekonomické stability Estonska. Program předpokládá stálý růst reálného HDP mezi 5 a 6 % p. a. poháněný trvalou silnou domácí poptávkou a vývozem, který se bude zrychlovat, a očekává se ozivení zahraniční aktivity. Nicméně se předpokládá, ze čistý zahraniční příspěvek zůstane po celé programové období záporný. Soukromá spotřeba i investice budou nadále růst, byť pomalejsím tempem. Nezaměstnanost by se pomalu snízila přiblizně na 9,5 % pracovních sil. Očekává se, ze předpokládané ozivení světového hospodářství a z toho vyplývající zlepsení vývozní poptávky povedou ke snizování vysokého schodku bězného účtu, u kterého se nicméně předpovídá, ze do roku 2008 zůstane nad 8 % HDP. Makroekonomický scénář se jeví vseobecně věrohodný. Předpokládaný růst HDP pro roky 2004 a 2005 je těsně pod hranicí jarní předpovědi Komise, zatímco inflace se odhaduje o něco málo vyssí. V porovnání s PHP z roku 2003 je makroekonomický scénář vzhledem k růstu HDP poněkud nizsí, protoze přizpůsobuje zpozdění mezinárodnímu hospodářskému ozivení, k němuz od té doby doslo, zatímco vyhlídka inflace a nezaměstnanosti se zlepsily na základě lepsí volební účasti v roce 2003, nez se očekávalo. Připravovaná úprava růstových čísel v estonské předpovědi směrem vzhůru po revizi národních účtů z 20. května 2004 přidává na věrohodnosti scénářů, které jsou v programu představeny. Vysoký schodek zahraničního účtu bude v Estonsku v předvídatelné budoucnosti vzhledem k silným potřebám investovat do hospodářství nadále hlavní makroekonomickou nevyrovnaností. Program se touto otázkou podrobně zabývá. Zůstane-li předpovídaný státní rozpočet po celé programové období v malém přebytku nebo vyrovnaný, bude rozpočtová politika v podstatě podporovat zlepsování bězného účtu, ale do značně omezenějsí míry, nez tomu bylo v letech 2002 a 2003. Přísná rozpočtová disciplína včetně odkládání případných ,překvapivých přebytků" tak nadále bude klíčovým prvkem udrzitelné nápravy zahraniční nevyrovnanosti. Systém měnového výboru existující od nezávislosti země - kdy byla koruna nejdříve svázána s DM a od roku 1999 s eurem - zemi dobře poslouzil a zajisťuje vysokou důvěryhodnost mezi účastníky trhu. Měnové zaměření prostřednictvím pevného svázání s posilujícím eurem pomohlo estonskému hospodářství docela rychle snízit inflaci na roční nárůst ISC v roce 2003 pouze o 1,3 %, ale toto tempo se ve střednědobém horizontu zvýsí přiblizně na 3 %. Estonské úrokové sazby jsou na historickém minimu a odrázejí tak vývoj v eurozóně a příznivá mezinárodní hodnocení země. Estonsko se hodlá připojit k MSK II v rané fázi se standardním fluktuačním pásmem a zároveň zachovat jednostrannou věrnost současnému systému měnového výboru. Také přijetí eura se předpokládá ,co nejdříve". Rozpočtová strategie, která je navrzena v programu, má pro účty veřejných financí zůstat v roce 2004 v přebytku 0,7 % HDP a od roku 2005 mají být rozpočty vyrovnané. To je mírně optimističtějsí nez scénář PHP z roku 2003, který nenaznačoval zádné přebytky jiz od roku 2004, a v souladu s předpovědí Komise do roku 2005. Celkově z toho vyplývá značné fiskální uvolnění v porovnání s překvapivě vysokým přebytkem v roce 2003. Program obsahuje pevné odhodlání dodrzovat pravidla Paktu o stabilitě a růstu a udrzovat účty veřejných financí po celé programové období vyrovnané nebo v přebytku. Cílem probíhající reformy daňové soustavy je postupné snizování pausálních daňových sazeb pro daň z příjmu právnických i fyzických osob, coz bude spojeno s vyssími sociálními transfery a větsími daňovými výhodami. Očekává se, ze tyto reformy bude financovat silný růst, úspory na výdajové straně, vyssí příjmy z DPH a spotřební daně spolu se změnami výdajové struktury a lepsím výběrem daní. Zatímco se celkově očekává, ze nominální výdaje porostou, míra výdajů se snízí. Zatímco se předpokládá, ze centrální vláda a fondy sociálního zabezpečení zůstanou po celé programové období v přebytku (navzdory značným platbám transferů na druhý soukromý penzijní pilíř ve výsi az 1 % HDP), očekává se, ze místní samosprávy zůstanou ve schodku, i kdyz by se měl snízit. Veřejný dluh odpovídal v roce 2003 5,8 % HDP a předpokládá se, ze do roku 2008 dále klesne na 3,2 % HDP. Zcela jej pokrývají rezervy veřejného sektoru a pro estonské hospodářství představuje zanedbatelné riziko. Fiskální odhady programu se jeví celkově věrohodné, ačkoliv skutečný rozpočtový výsledek můze být lepsí, nez se předpokládalo. Tento názor je zalozen zvlásť na přesvědčivých dokladech obezřetného předpovídání (a opakovaném překročení fiskálních cílů) v posledních několika letech, na realistické předpovědi růstu podporující rozpočtové odhady programu, na případných účincích převodů z vysokého přebytku z roku 2003, na pomalejsím utrácení veřejných investic zalozených na transferech EU, nez se očekávalo, ale také na opravě míry schodku a dluhu veřejných financí směrem dolů po nedávné revizi národních účtů. I kdyz se rizika nevýhod nepovazují z dnesní perspektivy za akutní, mohou přesto vzniknout ze schodku příjmů v důsledku plánovaných daňových skrtů nebo nepříznivého vývoje růstu pramenícího z vnějsích soků. Rychlé roztavení rozpočtových přebytků v letech 2004 a 2005, které by nastalo ve stejnou dobu jako odhadované zrychlení hospodářské aktivity, povede pravděpodobně k výraznému procyklickému postoji fiskální cesty předpokládané v programu. Navíc pokud by se řádné a postupné snizování zahraniční nevyrovnanosti neuskutečnilo prostřednictvím ozivení soukromých domácích úspor (jak program navrhuje), nemusela by fiskální politika zaměřená na vyrovnané rozpočty na podporu plánované opravy schodku bězného účtu stačit. Program zřetelně objasňuje záměr země splnit do roku 2010 cíle lisabonské strategie. Míra zaměstnanosti by se měla zvýsit reformami odborného vzdělávání i snízením sociálních daní a daní z příjmu. Nutnost rozsířit nabídkovou základnu hospodářství (a zároveň daňový základ) vyřesí zlepsení infrastruktury i opatření ve vzdělávání, která zmensí současný nesoulad dovedností na trhu práce. Nízkou míru produktivity vyřesí stimulace V&V jak v soukromé, tak státní sféře, aby se dále zlepsil vývoj růstu hospodářství. Co se týče veřejných financí, zaměřuje se program na zavedení strukturálních reforem jak na výdajové, tak na příjmové straně. Cílem reforem na výdajové straně je zvlásť lepsí zaměření sociálních transferů na potřebné a posílení pracovních pobídek. Na příjmové straně komplexní daňová reforma, která začala v roce 2004, postupně povede k dalsímu posunu od přímého zdanění k nepřímému a zároveň k zachování jednoduché daňové soustavy. Lze rozumně předpokládat, ze reformy, z nichz je větsina jiz v plném proudu, posílí pracovní pobídky, vytvoří nová pracovní místa a odradí od daňových úniků. Estonsko je v dobré situaci, aby vyřesilo předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. V rozpočtových odhadech programu jsou zohledněny značné náklady na vytvoření plně financovaného soukromého druhého pilíře penzijního systému. Nízká míra veřejného dluhu, značné veřejné finanční rezervy a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s reformami penzijního systému a zdravotnictví, které mají v dlouhodobějsím horizontu zastavit rozpočtové tlaky, by měly zajistit, ze veřejné finance zůstanou na udrzitelném základě. Tabulka: Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových odhadů >TABELPOSITION> Na základě tohoto posudku přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Estonska a postupuje je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu se třetím odstavcem čl. 9 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze 7. července 1997 o konvergenčním programu Estonska pro období 2004 - 2008 RADA EVROPSKÉ UNIE vzhledem ke smlouvě zakládající Evropské společenství, vzhledem k nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a dohledu nad hospodářskými politikami a jejich koordinaci [4] a zvlásť článku 9(3) tohoto nařízení, [4] Úř. věst. série L209, 2. 8. 1997, str. 1. Vsechny dokumenty, na něz se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na následující internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm vzhledem k doporučení Komise [5] [5] Úř. věst. série C [...] [...], str. [...] po poradě s Hospodářským a finančním výborem VYDALA TOTO STANOVISKO: [5. července 2004] prozkoumala Rada konvergenční program Estonska, který se týká období 2004 az 2008. Program z velké části splňuje pozadavky na údaje revidovaného Kodexu správné praxe pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů. Cílem rozpočtové strategie tvořící základ programu je zachovat zdravé veřejné finance, jak definuje stav rozpočtu blízící se vyrovnanému nebo přebytkový. Za tímto účelem, po přebytku 2,6 % HDP v roce 2003, je cílem programu malý přebytek 0,7 % v roce 2004 a od roku 2005 vyrovnané rozpočty, které bude doprovázet postupné snizování míry příjmů i výdajů po zvýsení obou měr v roce 2004 v souvislosti se vstupem do EU. Program obsahuje konkrétně reformy vedoucí ke snízení přímých daní v kombinaci s vyssími platbami transferů a daňovými výhodami. Předpokládá se, ze tyto reformy bude financovat silný růst, lepsí výběr daní, úspory na výdajové straně a změny výdajové struktury spolu s vyssími příjmy z DPH a spotřební daně. Míra veřejného dluhu, která v roce 2003 tvořila 5,8 % HDP, je velmi nízká a do roku 2008 se má dále snízit na 3,2 % HDP. Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, ze makroekonomický scénář tvořící základ programu odrází věrohodné předpoklady růstu HDP v programovém období mezi 5 a 6 %. Hlavními zdroji růstu by byla domácí poptávka (kolem 7 % p. a.) a zrychlující se růst vývozu ve výsi az 10 % ročně. Předpokládá se, ze soukromá spotřeba poroste ročním tempem 5 az 6 %. Investice zůstanou zivé, zvýsí se na 7 az 9 % ročně, třebaze jiz nedosáhnou tempa nad 10 %, jako tomu bylo v posledních letech. Předpoklad inflace, která se má, počínajíc rokem 2004, zvýsit přiblizně na 3 % po rekordně nízké hodnotě 1,3 % v roce 2003, se také jeví realistický. Předpokládá se, ze současný vysoký schodek bězného účtu (13,7 % HDP v roce 2003) se do roku 2008 snízí přiblizně na 8 % HDP. Rizika rozpočtových předpokladů se jeví celkově vyrovnaná. Na jednu stranu si Estonsko v několika uplynulých letech vytvořilo pověst obezřetného předpovídání a opakovaného překročení fiskálních cílů. Na druhou stranu nelze zcela vyloučit neočekávaný výpadek příjmů v důsledku plánovaného snízení daní nebo nepříznivé dopady na růst způsobené vnějsími soky. Proto se rozpočtový postoj v programu zdá dostatečný pro dosazení střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu mít stav rozpočtu téměř vyrovnaný; měl by také zajistit dostatečné bezpečnostní rozpětí proti prolomení prahu schodku ve výsi 3 % HDP při bězných makroekonomických výkyvech. Rychlé snizování přebytků od roku 2004 po celé období trvalého zivého růstu, jak program předpokládá, pravděpodobně povede ke značnému procyklickému fiskálnímu postoji. Ve výsi méně nez 6 % HDP je poměr veřejného dluhu k HDP v Estonsku téměř nejnizsí v EU a očekává se, ze v programovém období klesne o dalsí 2,6 procentního bodu. Skutečný trend bude pravděpodobně jestě příznivějsí, nez se předpokládá, vzhledem k nedávné revizi národních účtů, která bude stále zvysovat míru HDP, a tudíz jmenovatele poměru. Estonsko je v dobré situaci zvládnout rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Nízká míra dluhu veřejných financí, značné veřejné finanční rezervy a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s reformami penzijního systému a zdravotnictví, jez mají v dlouhodobějsím horizontu zastavit rozpočtové tlaky, by měly zajistit, ze veřejné finance zůstanou na udrzitelném základě. Klíčové předpoklady z konvergenčního programu Estonska >TABELPOSITION> * Tyto poměry neberou v úvahu revizi národních účtů z 20. května 2004, která statisticky vedla k permanentně vyssí úrovni HDP. Čísla za rok 2003 budou zrevidována takto: reálný růst HDP 5,1 %, celková bilance veřejných financí 2,4 % HDP, hrubý veřejný dluh 5,3 % HDP.