CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 3.10.2008 
SEK(2008) 2595 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument 
k předloze návrhu 
směrnice Evropského Parlamentu a Rady, kterou se m ění směrnice Rady 92/85/EHS 
o zavádění opatření pro zlepšení bezpe čnosti a ochrany zdraví p ři práci těhotných 
zaměstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících zam ěstnankyň (desátá 
samostatná sm ěrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 sm ěrnice 89/391/EHS) 
Shrnutí posouzení dopad ů 
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
CS 2   CS  
1. ÚVOD 
Rovnost žen a muž ů je jedním z hlavních cíl ů Evropské unie, kterých má být dosaženo 
prostřednictvím politik Unie1, a plán pro dosažení r ovného postavení žen a muž ů 2006–20102, 
jenž přijala Komise, zd ůrazňuje, že je nutné, aby ženy i muži m ěli na trhu práce rovné 
postavení. Rovnost žen a muž ů je již od po čátku rovn ěž cílem evropské strategie 
zaměstnanosti, která byla zahájena v listopa du 1997. Politiky na podporu slad ění pracovního, 
soukromého a rodinného života, jehož význam je  nyní široce uznáván, se staly ekonomickou 
nutností, nebo ť demografické a konkuren ční tlaky stále více zd ůrazňují potřebu optimalizovat 
účast na trhu práce. Krom ě toho existuje pozitivní vazb a mezi mírami porodnosti a ú častí na 
trhu práce: Členské státy vykazující v ětší míru porodnosti vykazují rovn ěž vyšší míru 
zaměstnanosti žen. 
Plán pro dosažení rovn ého postavení žen a muž ů 2006–2010 stanoví šest prioritních oblastí 
činností, p řičemž první z nich je dosažení stejné ekonomické nezávislosti pro ženy a muže. 
Další priorita — slad ění pracovního, soukromého a rodinného života — k prvn ě uvedené 
přímo přispívá.  
Evropský parlament mnohokrát vyzýval, aby byly stávající právní p ředpisy Spole čenství 
týkající se mate řské a rodi čovské dovolené zlepšeny3: ve svých návrzích na zm ěnu hlavních 
směrů politiky zam ěstnanosti z kv ětna 2008 se vyslovil pro zavedení systém ů rodičovské 
a jiné dovolené4.  
Evropští sociální partne ři mají v oblasti slad ění pracovního a rodinného života rovn ěž 
významnou úlohu. V b řeznu 2005 p řijali akční rámec pro rovnost žen a muž ů, jehož jednou 
z priorit je podpora rovnováhy mezi  pracovním a soukromým životem.   
Komise vypracovala toto posouzení dopad ů na základ ě legislativních možností lepšího 
sladění pracovního a rodinného ži vota, které byly nastín ěny v roce 2007 v rámci 
dvoufázového konzulta čního procesu s evropskými sociálními partnery5. V červenci 2008 
sociální partne ři oznámili, že ve v ěci revize sm ěrnice o rodi čovské dovolené hodlají zahájit 
jednání podle článku 139 Smlouvy o ES. Komise na základ ě toho omezila rozsah p ůsobnosti 
tohoto návrhu na mate řskou dovolenou, nebo ť sociální partne ři potvrdili, že se touto otázkou 
ve svých jednáních nehodlají zabývat. Posouzení dopad ů se však týká všech možností, nikoli 
pouze těch, které se týkají podmínek mate řské dovolené. 
2. D OSTUPNÉ INFORMACE A  KONZULTACE  
Na evropské sociální partnery se Ko mise obrátila v rámci dvoufázového konzulta čního 
procesu v roce 2006 a 2007.  V reakci na tuto dvoufázovou konzultaci se čtyři sociální 
partneři6 rozhodli z řídit v rámci evropského sociálního dialogu spole čnou pracovní skupinu, 
                                                 
1 Ustanovení článku 2 a čl. 3 odst. 2 Smlouvy o ES. 
2 KOM(2006) 92. 
3 Nap ř. usnesení 2003/2129(INI), P5_TA(2004)0152), bod 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=EN . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/docs/sec_2007_638_en.pdf . 
6 EKOS, BUSINESSEUROPE, CEEP a UEAPME. 
 
CS 3   CS která by p řezkoumala rámcovou dohodu o rodi čovské dovolené, jež tvo ří přílohu směrnice 
96/34/ES. V červenci 2008 se rozhodli zahájit  oficiální jednání o rodi čovské dovolené 
v souladu s článkem 138 Smlouvy o ES. 
V prosinci 2007 Komise konzultovala členské státy ve snaze shro máždit informace o právních 
předpisech týkajících se všech forem dovolené z rodinných d ůvodů a zjistit, jaká jsou jejich 
stanoviska k p řípadným zm ěnám. 
Poradní výbor pro rovné p říležitosti žen a muž ů7 přijal stanovisko k zavedení nových forem 
dovolené (otcovské dovol ené, dovolené v p řípadě osvojení a dovolené za ú čelem péče 
o rodinné p říslušníky) písemným postupem dne 3. července 20088. Komise rovn ěž 
prostřednictvím dotazníku konzultovala n ěkolik evropských nevládní ch organizací ve v ěci 
jejich názoru na zm ěnu a dopln ění stávajících právních p ředpisů týkajících se ujednání 
o dovolené v souvislosti se slad ěním rodinného a pr acovního života. 
V prosinci 2007 si Komise u skupiny ECORYS obj ednala externí studii týkající se náklad ů 
a přínosů možností na zlepšení p ředpisů za účelem slad ění pracovního, soukromého 
a rodinného života9. Síť národních odborník ů na právo v oblasti rovnosti žen a muž ů 
vypracovala zprávu o vnitrostátních opat řeních týkajících se t ěhotenství, mate řství 
a rodičovských a otcovských práv v členských státech a hodnotíc í zprávu o vnitrostátních 
opatřeních v oblasti pružného rozvržení pracovní doby10.  
3. S TÁVAJÍCÍ PRÁVNÍ RÁMEC  
Dovolenou z rodinných d ůvodů a souvisejícími právy se zabývají dv ě směrnice, konkrétn ě 
směrnice 92/85/EHS11 (dále jen „sm ěrnice o mate řské dovolené“) a sm ěrnice 96/34/ES12 (dále 
jen „směrnice o rodi čovské dovolené“), které byly p řijaty v letech 1992 a 1996. Tyto 
směrnice stanoví minimální nárok mate řskou dovolenou v délce 14 týdn ů s odměnou ve výši 
alespoň na úrovni nemocenských dávek a t ři měsíce neplacené rodi čovské dovolené pro 
každého rodi če, která m ůže být v řadě členských státech p řevedena na druhého rodi če. 
Stávající právní p ředpisy nestanoví dobu trvání dovolené v p řípadě osvojení ani její p řesné 
podmínky, ani nestanoví právo na otcovskou dovolenou nebo dovolenou za ú čelem péče 
o rodinné p říslušníky. 
V otázce politiky na podporu slad ění pracovního a rodinného života existují mezi členskými 
státy značné rozdíly. Právní p ředpisy o mate řské dovolené se pohybují v rozmezí p řibližně od 
14 do 52 týdn ů s odměnou ve výši od 55 % (se stropem) po 100 % (bez jakéhokoli stropu). 
Právní předpisy o rodi čovské dovolené zahrnují nárok na dovolenou v rozmezí od t ří měsíců 
do tří let. Odm ěna, je-li vyplácena, je za období od 15 dn ů po dva roky. Nárok na dovolenou 
v případě osvojení se pohybuje v rozmezí od 10 dn ů po stejné období jako v p řípadě 
                                                 
7 Mezi členy patří zástupci členských stát ů, subjekt ů pro rovné zacházení, sociálních partner ů 
a nevládních organizací. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Podrobnosti jsou uvedeny na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Sm ěrnice Rady 92/85/EHS ze dne 19. října 1992 o zavád ění opatření pro zlepšení bezpe čnosti 
a ochrany zdraví p ři práci těhotných zam ěstnankyň a zaměstnankyň krátce po porodu nebo kojících 
zaměstnankyň (Úř. věst. L 348, 28.11.1992, s. 1). 
12 Sm ěrnice Rady 96/34/ES ze dne 3. června 1996 o rámcové dohod ě o rodičovské dovolené uzav řené 
mezi organizacemi UNICE, CEEP a EKOS (Ú ř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4 ). 
 
CS 4   CS rodičovské dovolené. N ěkteré členské státy neposkytují žádnou odm ěnu, jiné poskytují 
odměnu odpovídající rodi čovské dovolené. V řadě členských stát ů není na otcovskou 
dovolenou nárok. Pokud daný nárok existu je, pokrývá období od jednoho do desíti dn ů. 
V některých členských státech je část rodičovské dovolené vyhrazena pro otce. N ěkteré 
členské státy neposkytují v ůbec žádnou odm ěnu, jiné paušální odm ěnu až do výše 100 % 
platu. V n ěkterých členských státech nárok na dovolenou za ú čelem péče o rodinné 
příslušníky v ůbec neexistuje. Délka se pohybuje v rozmezí od dvou do desíti dn ů v případě 
zdravotně postiženého nebo nemocného dít ěte a v některých p řípadech se dovolená poskytuje 
i ve vztahu k jiným rodinným p říslušníkům. V některých členských státech je tato dovolená 
odměňována paušáln ě ve výši odpovídající nemocenským nebo jiným dávkám. 
3. D EFINICE PROBLÉMU  
Na úrovni EU se v sou časné době uznává, že je nezbytné zavést politiky na podporu slad ění 
pracovního a rodinného života, které zajistí, aby ženy a muži nemuseli d ělat kompromisy 
mezi uspokojivým soukromým, rodinným a pracovním životem. Tyto politiky mohou jak 
ženám, tak muž ům umožnit skute čnou volbu v této oblasti, a v jejich d ůsledku může zejména 
dojít ke zvýšení míry zam ěstnanosti a snížení nezam ěstnanosti u žen. Rovn ěž mohou zmírnit 
segregaci žen a muž ů na trhu práce a snížit rozdíly v odm ěňování mezi muži a ženami. A čkoli 
však byly na podporu slad ění pracovního a rodinného života zavedeny r ůzné způsoby 
flexibilního rozvržení práce, využívají je m nohem více ženy než muži, a to spíše z d ůvodů 
ekonomické nutnosti než jako svobodnou volbu.  
I přes větší účast žen na trhu práce z ůstávaly rozdíly v odm ěňování na stejné úrovni (15 % 
od roku 2003 do roku 2007) a od roku 2000 došlo k jejich zmírn ění o pouhý jeden procentní 
bod13. Tento rozdíl je do ur čité míry zp ůsoben problémy, kterým ženy čelí při slaďování 
svých pracovních a soukromých povinností. D ůležitým faktorem, který ovliv ňuje účast žen na 
trhu práce, je dostupnost pé če o děti. Zařízení péče o děti členských státech jsou 
nedostate čná a ne vždy jsou p řizpůsobena pot řebám rodiny14. Jedině v Dánsku a Portugalsku 
je pro více než 30 % d ětí ve věku do tří let k dispozici více než 30 hodin formální pé če týdně. 
Péči o staré osoby je rovněž zajišťována převážně ženami.  
Skutečnost, že ženy mají d ěti, má jasný dopad na jejich ú čast na trhu práce . V důsledku 
toho činila míra zam ěstnanosti žen s nezaopat řenými dětmi v roce 2007 pouze 65,5 % oproti 
91,7 % u muž ů, což je rozdíl více než 26 procentních bod ů. V roce 2007 poklesla  míra 
zaměstnanosti žen ve v ěku od 20 do 49 let po narození dít ěte přibližně o 12 procentních bod ů 
a mužů se zvýšila  o sedm procentních bod ů. Rodinné povinnosti zp ůsobují, že ženy mnohem 
více než muži pracují na polovi ční úvazek . To má negativní d ůsledky na jejich kariéru 
a mzdu. Matky (a otcové) malých d ětí jsou navíc na trhu práce diskriminováni a míra otc ů, 
kteří si berou rodi čovskou dovolenou, je nízká . V každém p řípadě pokud to budou spíše 
matky než otcové, kdo se po narození d ětí vzdá účasti na trhu práce nebo kdo bude využívat 
rodičovské dovolené, budou zam ěstnavatelé nadále ženy považovat za mén ě odhodlané 
věnovat se své karié ře než muže a pravd ěpodobně budou do možností jejich kariérního 
rozvoje mén ě investovat.  
                                                 
13 Definice Eurostatu: „Rozdíly v odm ěňování žen a muž ů jsou definovány jako rozdíl mezi pr ůměrnou 
hrubou hodinovou odm ěnou placených zam ěstnanců mužského pohlaví a placených zam ěstnanců 
ženského pohlaví uvedený v procentech pr ůměrné hrubé hodinové odm ěny placených zam ěstnanců 
mužského pohlaví.“ 
14 Viz nedávná zpráva Poskytování služeb v oblasti pé če o děti, Platenga/Remery, 2008. 
 
CS 5   CS 4. Z ÁKLADNÍ SCÉNÁ Ř 
Nebude-li p řijato žádné nové opat ření na úrovni EU, budou se nadále používat stávající 
směrnice ES a nadále budou zachovány st ávající programy a cíle. N ěkteré členské státy, 
nikoli však všechny, budou mít podrobné vnitrostátní p ředpisy týkající se opat ření na podporu 
lepšího slad ění pracovního a soukromého života. Lisabonské cíle budou hodnoceny v roce 
2010 a v rámci evropské strategie zam ěstnanosti budou stanoveny nové hlavní sm ěry a cíle. 
Plán pro dosažení rovného postavení žen a muž ů je koncipován do roku 2010, avšak práce 
evropských sociálních partner ů bude pokra čovat. 
Značné rozdíly mezi ú častí žen a muž ů s dětmi však budou p řetrvávat. Členské státy budou 
potřebovat, aby se ženy na trhu práce podílely v ětší měrou, nejenom z d ůvodů řešení 
problémů spojených se stárnutím obyvatelstva, ale také z d ůvodů celosvětové 
konkurenceschopnosti. V ětší účast žen je tudíž velmi d ůležitá. Mají-li se členské státy 
vyrovnat s demografickou výzvou, pot řebují rovn ěž stabilní míru porodnosti. Státy s vysokou 
mírou zam ěstnanosti žen (jako je Finsko, Švéd sko, Dánsko, Nizozemsko a Spojené 
království) rovn ěž vykazují míru porodnosti p řevyšující pr ůměrné hodnoty15. Tyto členské 
státy mají rovn ěž do zna čné míry nejefektivn ější politiky na podporu slad ění pracovního 
a rodinného života. 
5. PŘÍPADNÁ OPAT ŘENÍ ZE STRANY EU 
Cílem je zvýšit míru zam ěstnanosti žen s d ětmi a snížit nerovnováhu mezi ženami a muži 
a diskriminaci prost řednictvím rozší ření nabízených možností, zlepšením podmínek dovolené 
z rodinných d ůvodů a poskytováním finan ční podpory b ěhem dovolené z rodinných d ůvodů.  
Byla zvážena řada možností a dosp ělo se k záv ěru, že nep řijetí žádného opat ření je vylou čené, 
neboť Komise si lepší slad ění pracovního a rodinného života stanovila jako jednu ze svých 
priorit v plánu pro dosažení rovného postavení žen a muž ů a hlavní zú častněné strany Komisi 
vyzvaly k tomu, aby své aktivity v této oblasti posílila. Nelegislativní opat ření (např. výměny 
osvědčených postup ů a iniciativy sociálních partner ů), jakož i opat ření na podporu zvýšení 
míry zam ěstnanosti žen budou pokra čovat v každém p řípadě. EU musí p řijmout další opat ření 
na podporu zam ěstnanosti žen a umožnit jim pln ě využít sv ůj potenciál a talent. Vzhledem 
k tomu, že mezi skute čnými a preferovanými formami práce jsou zna čné rozdíly, má se za to, 
že ženy obecn ě chtějí pracovat více. Možností zvýšení ú časti žen na trhu práce je celá řada. 
Na základ ě toho se možnosti omezily na následující: žádné opat ření na úrovni EU, ší ření 
osvědčených postup ů, pozměnění pravidel týkajících se mate řské dovolené (sm ěrnice 
92/85/EHS), pozm ěnění pravidel týkajících se rodi čovské dovolené (sm ěrnice 96/34/ES), 
přijetí konkrétn ějších ustanovení ve v ěci dovolené v p řípadě osvojení a zavedení dvou nových 
forem dovolené – otcovské dovolené a dovolené za ú čelem péče o rodinné p říslušníky.  
6. P OSOUZENÍ MOŽNOSTÍ  
Jednotlivé možnosti byly posuz ovány z pohledu realizace cíl ů a v porovnání se základním 
scénářem. Z posouzení možností vyplynulo, že v p řípadě nepřijetí žádného opat ření by se 
zjištěné problémy nevy řešily. Šíření osvědčených postup ů by pomohlo docílit lepší rovnováhy 
mezi pracovním a soukromým životem. 
                                                 
15 Tamtéž, s. 18. 
 
CS 6   CS Pokud jde o mate řskou dovolenou , odměna ve výši 100 % p ředchozího platu a prodloužení 
délky trvání dovolené o čtyři týdny by byly smysluplnou, hodnotnou pomocí pro lepší slad ění 
pracovního a rodinného života. Totéž platí pro ustanovení t ýkající se práva požádat po 
návratu z mate řské dovolené o pružnou pracovní dobu. S výjimkou snížení rozdíl ů mezi 
počtem žen a muž ů, kteří dovolené z rodinných d ůvodů využívají, by cíle byly spln ěny. 
V otázce rodi čovské dovolené  bylo zvýšení o jeden m ěsíc a poskytnutí odm ěny ve výši 66 % 
předchozího platu hodnoceno jako cenná podpora slad ění pracovního a rodinného života, 
pokud si oba rodi če vezmou rodi čovskou dovolenou alespo ň v délce jednoho m ěsíce. 
Vzhledem k tomu, že by rodi čovská dovolená byla placená, jednalo by se o pobídku, která by 
otce motivovala k alespo ň měsíční rodičovské dovolené, nebo ť o tento nárok by jinak rodina 
přišla. Ustanovení tohoto typu se ukázala v severských zemí jako velmi ú činná. 
Pokud jde o dovolenou v p řípadě osvojení , má se za to, že by bylo vhodné, pokud možno, 
sjednotit její pravidla s pravidly pro rodi čovskou dovolenou, a to ze stejných d ůvodů jako 
v případě změny pravidel týkajících se rodi čovské dovolené. 
Poskytnutí otcovské dovolené  v délce 10 dn ů bylo vyhodnoceno jako velmi užite čné opatření, 
které otce více podpo ří v tom, aby si vybírali rodi čovskou dovolenou. Podle zkušeností, které 
již mají n ěkteré členské státy, si otcové budou  brát dovolenou z rodinných d ůvodů pouze 
v případě, že odměna během rodičovské dovolené bude v úzkém vztahu k jejich p ředchozímu 
platu. Tato možnost tudíž po čítá se zavedením odm ěny ve výši 66 % platu. 
Zavedení dovolené za ú čelem péče o rodinné p říslušníky  (včetně dětí nad osm let) v délce 
jednoho m ěsíce bylo považováno za užite čné opatření, jež ženám (nebo muž ům) v případě, že 
pečují o rodinného p říslušníka, pom ůže udržet si práci. 
7. Z ÁVĚR 
Zpráva o posouzení dopad ů dospěla k závěru, že nejlepším nástrojem pro dosažení 
stanovených cíl ů by byla právn ě závazná opat ření na úrovni Spole čenství. Posuzované zm ěny 
mateřské a rodi čovské dovolené v kombinaci se zaveden ím nových/jiných forem dovolené by 
představovaly velmi užite čný soubor opat ření na podporu lepšího slad ění pracovního 
a rodinného života. Nicmén ě vzhledem k tomu, že sociální partne ři jednají o rodi čovské 
dovolené, nem ěla by Komise p ředkládat v tomto sm ěru žádné návrhy a m ěla by mít na 
paměti, že jednání sociálních partner ů by nové formy dovolené mohla zahrnout. Za t ěchto 
okolností je v sou časné dob ě jediným vhodným řešením návrh na zm ěnu ustanovení 
o mateřské dovolené.