Zvláštní zpráva Prioritu EU spočívající 
v podpoře venkovského 
hospodářství založeného 
na znalostech ovlivnilo 
nekvalitní řízení opatření 
v oblasti předávání 
znalostí a poradenství CS 2015  č. 12
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2999-1 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/9355 QJ-AB-15-013-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3007-2 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/617343 QJ-AB-15-013-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3005-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/66742 QJ-AB-15-013-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K použití či reprodukci fotografie „Školení pro ženy pracující v zemědělství“ a „Pracovní skupina zemědělců (návštěva na 
místě)“ na s. 10 je nutné získat souhlas přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
Prioritu EU spočívající 
v podpoře venkovského 
hospodářství založeného 
na znalostech ovlivnilo 
nekvalitní řízení opatření 
v oblasti předávání 
znalostí a poradenství 
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 12
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Augustyn Kubik a který se zaměřuje na výda ‑
jové oblasti v oblasti ochrany přírodních zdrojů a hospodaření s nimi. Audit vedl člen EÚD Jan Kinšt s podporou vedou ‑
cího svého kabinetu Alejandra Ballestera Gallarda, vedoucího oddělení Michaela Baina, vedoucího týmu Klause Sterna 
a zástupkyně vedoucího týmu Elsy Bremsové. Členové auditního týmu byli Stuart Ballantine, Malgorzata Frydelová, 
Athanasios Koustoulidis, Lorenzo Pirelli, Maria Eulàlia Reverté i Casasová, Michael Spang a Diana Voineaová. Asis ‑
tentkou týmu byla Terje Teppan‑Niesenová a jazykovou podporu poskytli Milosz Aponowicz, Cathryn Lindsayová, 
Michał Machowski, Paulina Pruszková a Charlotta Törnelingová.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I-XI Shrnutí
1-15  Úvod
1-3 Investice do znalostí a dovedností v Evropské unii
4-12 Podpora rozvoje venkova a služby v oblasti předávání znalostí a poradenství
13-15 Koordinace s ostatní podporou EU pro služby v oblasti předávání znalostí a poradenství
16-21  Rozsah a koncepce auditu
22-88  Připomínky
22-51 Část I – Postupy určování a výběru nejvíce relevantních služeb předávání znalostí a poradenství
23-29 Členské státy určily potřeby hospodářských subjektů na venkově v oblasti kvalifikace tak obecně, že lze 
financovat téměř jakýkoli druh činnosti
30-34 Členské státy ne vždy ověřují kvalifikaci a zkušenosti poskytovatelů
35-46 Výběr činností a poskytovatelů trpí nedostatkem spravedlivé a transparentní hospodářské soutěže
47-51 Pokyny Komise pro členské státy v oblasti opatření týkajících se předávání znalostí a poradenství byly 
nedostatečné
52-65 Část II  – Postupy pro zajištění nákladově efektivního a koordinovaného poskytování služeb 
předávání znalostí a poradenství
52-53 Členské státy schválily činnosti v oblasti odborné přípravy, aniž by provedly účinné kontroly přiměřenosti 
svých nákladů…
54-55 … a existují známky toho, že někdy za nedostatečně zdůvodněné služby odborné přípravy nebo 
poradenství zaplatily příliš mnoho
56-57 Rozsah auditů Komise neumožňoval získat dostatek informací o nedostatcích, které zjistil Účetní dvůr
58-65 Fondy EU a ostatní fondy nejsou koordinovány pro zajištění účinného poskytování služeb předávání 
znalostí a poradenství
04 Obsah
66-88 Část III – Postupy monitorování a hodnocení výsledků činností v oblasti předávání znalostí 
a poradenství
69-73  Poskytovatelé odborné přípravy často získávají přímou zpětnou vazbu od účastníků odborné přípravy, 
orgány členských států ji však zřídkakdy používají ke zlepšení následných opatření
74-78  Existují příklady správné praxe, kdy se členské státy snaží shromažďovat užitečné informace o dopadu 
činností v oblasti předávání znalostí a poradenství
79-88  Údaje shromážděné k prokázání agregovaných výsledků služeb předávání znalostí a poradenství 
na úrovni EU nejsou spolehlivé
89-102  Závěry a doporučení
 Příloha I —  Provádění opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství v auditovaných 
členských státech
 Příloha II — „Čtyři úrovně podle Kirkpatricka“
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
CMEF : Common Monitoring and Evaluation Framework  – společný rámec EU pro monitorování a hodnocení v oblasti 
rozvoje venkova v programovém období 2007–2013.
CMES : Common Monitoring and Evaluation System  – společný systém EU pro monitorování a hodnocení v oblasti 
rozvoje venkova v programovém období 2014–2020
Efekt mrtvé váhy : situace, kdy by byl dotovaný projekt zcela nebo zčásti realizován i bez grantové podpory.
Evropské strukturální a investiční fondy (fondy ESI, ESIF) : nový výraz pro pět fondů EU, které poskytují podporu 
v rámci politiky soudržnosti v programovém období 2014–2020.  
Těmito pěti fondy jsou: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond 
soudržnosti (CF), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Opatření : systém podpory k provádění určité politiky. Každé opatření stanoví konkrétní pravidla, která musí 
projekty nebo opatření způsobilé pro financování dodržovat. Existují dva hlavní druhy opatření: investiční opatření 
a podpora na zemědělskou plochu.
Program rozvoje venkova (PRV) : dokument vypracovaný členským státem nebo regionem a schválený Komisí, 
který slouží jako plán pro provádění politiky rozvoje venkova a její monitorování.
Programové období : víceletý rámec k plánování a provádění politik EU, jako je politika rozvoje venkova.
Rámcová dohoda : dohoda mezi jedním nebo více veřejnými zadavateli a jedním nebo více hospodářskými 
subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména pokud jde o ceny a případně o předpokládané množství, 
kterými se budou řídit zakázky zadávané během daného období1.
Řídicí orgán : vnitrostátní nebo regionální orgán určený členským státem, aby řídil program rozvoje venkova (PRV).
Sdílené řízení : způsob plnění rozpočtu EU, kdy jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny členské státy2. 
Členské státy za tím účelem určí orgány odpovědné za řízení a kontrolu finančních prostředků EU.
SPZ : společná zemědělská politika, soubor právních předpisů a postupů, které Evropská unie přijala s cílem zajistit 
společnou a jednotnou politiku v oblasti zemědělství.
Venkovské hospodářské subjekty : pro účely této zprávy jsou zemědělci, držitelé lesů a jiné venkovské podniky 
a zúčastněné subjekty označováni jako „venkovské hospodářské subjekty“, není‑li uvedeno jinak.
Zadávání veřejných zakázek : postup zadávání, který musí veřejné subjekty dodržet při nákupu zboží, prací 
a služeb nad určitou prahovou hodnotou. Cílem je získat nabídku nejlepší hodnoty vytvořením dostatečné 
konkurence mezi dodavateli a zajistit, aby se zakázky udělovaly spravedlivým, transparentním a nediskriminačním 
způsobem. Právní rámec pro zadávání veřejných zakázek, který musí vnitrostátní orgány zavést, je stanoven 
směrnicí 2004/18/ES a směrnicí 2004/17/ES.
1 Čl. 1 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na 
stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114).
2 Článek 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
06
 Shrnutí
I
Činnosti v oblasti předávání znalostí a poradenství zís ‑
kaly vyšší prioritu jak pro EU jako celek, tak konkrétně 
pro oblast rozvoje venkova. Význam odborného 
vzdělávání a přípravy, rozvoje dovedností, celoživot ‑
ního učení a předávání znalostí zdůrazňují Evropský 
parlament i jednotliví komisaři EU pro zemědělství 
a tato problematika se odráží i v právním rámci EU.
II
Tento audit zkoumal zajišťování činností v oblasti 
předávání znalostí a poradenství spolufinancovaných 
prostřednictvím rozpočtu EU pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a vlastních rozpočtů členských států v období 
2007–2013. Celkové financování EU vyčleněné na tyto 
činnosti v uvedeném období činilo 1,3 miliardy EUR; 
spolufinancování přinese celkovou podporu z veřej ‑
ných prostředků ve výši 2,2 miliardy EUR.
III
Aby byly finanční prostředky přidělené na činnosti 
v oblasti předávání znalostí a poradenství účinné 
a měly požadovaný dopad, musí být vynakládány 
v reakci na určené potřeby, činnosti musí být poskyto ‑
vány za přiměřené náklady a zajišťovány kvalifikova ‑
nými a zkušenými poskytovateli. Výsledky by měly být 
měřitelné a měly by být hodnoceny s cílem poskyt ‑
nout informace o skutečně dosažených výstupech. 
Audit provedený Účetním dvorem však odhalil, že 
kvůli nedostatkům při řízení činností ze strany člen ‑
ských států a Komise tomu tak nebylo.
IV
Při auditu bylo zjištěno, že zajišťování činností v oblasti 
předávání znalostí a poradenství nebylo dostačující 
v porovnání s významem opatření a očekávanými 
výstupy těchto činností. Členské státy se příliš často 
spoléhaly na návrhy poskytovatelů a jakýkoli druh 
odborné přípravy byl považován za „dobrý“ a způso ‑
bilý získat veřejnou podporu; jen zřídkakdy byla prove ‑
dena řádná analýza toho, zda mohou mít tyto činnosti 
reálný dopad.
Shrnutí 07
V
Zavedené postupy vždy nezajišťovaly spravedlivou 
a transparentní hospodářskou soutěž podporující 
výběr vysoce kvalitních poskytovatelů a činností 
v oblasti předávání znalostí a poradenství za nejlepší 
cenu.
VI
Nákladově efektivní poskytování služeb v oblasti 
předávání znalostí a poradenství je nezbytné, aby byly 
chráněny veřejné prostředky v rozpočtech EU i člen ‑
ských států. Účetní dvůr zjistil nedostatky v kontro ‑
lách, které jsou členské státy povinny provádět, a to 
jak ve fázi podávání žádostí, tak ve fázi plateb. Existují 
známky toho, že členské státy za určité služby zaplatily 
příliš mnoho a že související náklady byly nedosta ‑
tečně zdůvodněny.
VII
Audit dále odhalil, že různé fondy EU financují značný 
počet podobných služeb (např. financování z ESF 
i z EZFRV). Z toho plyne riziko dvojího financování 
a nutnost zdvojování nákladných struktur řízení, což 
Účetní dvůr považuje za nehospodárné. Pro progra ‑
mové období 2014–2020 je oproti dřívější politice 
vymezování důraz kladen na doplňkovost fondů EU; to 
znamená větší potřebu koordinace s cílem předcházet 
výše uvedeným rizikům.
VIII
Chybělo podrobné hodnocení, čeho bylo za pomoci 
veřejných prostředků skutečně dosaženo, a shroma ‑
žďovaly se spíše jen zjednodušené ukazatele, jako 
počet vyškolených osob nebo počet financovaných 
dnů školení. Kromě toho Účetní dvůr zjistil problémy 
týkající se spolehlivosti shromažďovaných údajů.IX
Nedostatky uvedené v této zprávě se týkají zejména 
způsobu, jakým členské státy daná opatření řídí. 
S ohledem na význam přikládaný činnostem v oblasti 
předávání znalostí a poradenství však byla jako 
nedostatečná a vyžadující zlepšení vyhodnocena také 
úloha Komise při vedení členských států a vykonávání 
dohledu nad nimi.
X
Na základě těchto zjištění Účetní dvůr vydává soubor 
doporučení ke zlepšení situace pro současné progra ‑
mové období v oblasti rozvoje venkova (2014–2020), 
která by měla zvýšit šanci na dosažení náročných cílů 
stanovených pro uvedené činnosti.
XI
Konkrétně Účetní dvůr doporučuje následující:
 ο Členské státy by měly mít zavedeny postupy pro 
analyzování potřeb venkovských hospodářských 
subjektů v oblasti znalostí a dovedností, přesa ‑
hující rámec stanovení obecných témat, zejména 
pak u výzev k předkládání návrhů nebo nabídek. 
Členské státy by v rámci opakovaných postupů 
měly zajistit, aby byly relevantní služby v oblasti 
předávání znalostí a poradenství specifikovány 
a vybírány na základě takovéto analýzy a aby se 
předcházelo riziku toho, že postup bude ovlivněn 
ze strany poskytovatelů.
 ο Komise by měla vydat další pokyny k provádění 
těchto opakovaných analýz ze strany členských 
států a vést členské státy k tomu, aby tyto analýzy 
formulovaly konkrétně, nikoliv obecně.
 ο Členské státy by měly zajistit, aby byla podpora 
zřizování nových poradenských služeb poskytová ‑
na pouze v případě, že v dotčené oblasti existuje 
prokázaný nedostatek relevantních služeb a po ‑
třeba financování nových zaměstnanců, zařízení 
a/ ne bo vybavení.
08 Shrnutí
 ο Členské státy by poskytovatele služeb, kteří obdrží 
veřejné prostředky, měly vybírat v rámci spravedli ‑
vé a transparentní hospodářské soutěže bez ohle ‑
du na to, zda používají výzvy k předkládání návrhů 
nebo formální postupy zadávání veřejných zaká ‑
zek. Zejména by měly zajistit, aby jejich výběrová 
nebo zadávací kritéria neupřednostňovala určité 
poskytovatele nebo typy poskytovatelů.
 ο Komise by měla poskytnout další konkrétní poky ‑
ny k internímu zajišťování služeb, subdodávkám 
a hodnocení poskytování služeb ze strany konsor ‑
cií. Kromě toho by měla odpovídajícím způsobem 
monitorovat postupy členských států, kterými je 
zajišťováno, aby výběr činností v oblasti předávání 
znalostí a poradenství podporoval hospodářskou 
soutěž a byl spravedlivý a transparentní.
 ο Pokud jde o účinné kontroly přiměřenosti nákladů, 
měly by Komise a členské státy provést doporu ‑
čení uvedená ve zvláštní zprávě Účetního dvora 
k této problematice3. Konkrétně co se týče činnosti 
v oblasti předávání znalostí a poradenství, měly by 
členské státy posoudit nutnost podpory činností, 
které jsou na trhu dostupné okamžitě a za přimě ‑
řenou cenu. Je‑li tato nutnost odůvodněna, měly 
by členské státy zajistit, aby náklady podporova ‑
ných činností nepřevyšovaly náklady obdobných 
činností nabízených na trhu.
 ο Komise by měla vyjít z prvních kroků přijatých za 
účelem zajištění doplňkovosti fondů EU, napří ‑
klad prostřednictvím zvláštních meziútvarových 
pracovních skupin, a provést důkladné posouzení 
doplňkovosti jednotlivých fondů EU navrhova ‑
ných členskými státy pro programové období 
2014–2020. Výsledkem tohoto posouzení by měl 
být koordinovaný přístup k podpoře činností 
v oblasti předávání znalostí a poradenství s cílem 
zmírnit riziko dvojího financování a zdvojování 
administrativy. ο Členské státy by měly zřídit systémy zpětné vazby 
využívající monitorování a hodnocení informací, 
aby zlepšily budoucí výzvy k předkládání návrhů 
nebo nabídková řízení. Tyto systémy by měly od 
poskytovatelů vyžadovat, aby nejen předložili in ‑
formace týkající se spokojenosti účastníků s daný ‑
mi službami, ale aby také testovali, zda se účastníci 
naučili to, co měli.
 ο Komise by v této věci měla vydat pokyny k tomu, 
jak mohou členské státy takovéto opakované 
postupy zpětné vazby provádět, a měla by kontro ‑
lovat, že je členské státy mají zavedeny. Výsledky 
zpětné vazby by mohli využívat i hodnotitelé 
s cílem zaměřit vyhodnocování na analýzy činností 
na úrovni výsledků a dopadů.
 ο V neposlední řadě by Komise měla neprodleně 
zvýšit rizikový profil opatření v oblasti předávání 
znalostí a poradenství a odpovídajícím způsobem 
posílit svůj dohled a řízení, aby získala vyšší míru 
ujištění o tom, že členské státy provádějí příslušné 
služby účinně.
3 Viz zvláštní zpráva č. 22/2014 „Dosahování hospodárnosti: udržení 
kontroly nad náklady u grantů na projekty rozvoje venkova 
financovaných EU“ ( http://eca.europa.eu ).
09
 Úvod
Investice do znalostí 
a dovedností v Evropské 
unii
01 
Význam odborného vzdělávání 
a přípravy, rozvoje dovedností, celo ‑
životního učení a předávání znalostí 
zmiňuje řada politiků a zdůrazňuje jej 
několik dokumentů na vysoké úrovni, 
včetně strategie Evropa 2020 pro inte ‑
ligentní a udržitelný růst podporující 
začlenění4.
„Důležitým aspektem těchto 
programů rozvoje venkova je 
posílení znalostní základny našeho 
zemědělství“5
Phil Hogan (komisař EU pro zemědělství 
a rozvoj venkova)
„Zemědělství budoucnosti se musí 
opírat o znalosti“6
Dacian Cioloș (bývalý komisař EU pro země -
dělství a rozvoj venkova)
02 
Smlouva o fungování Evropské unie 
(SFEU) za účelem dosažení cílů společ ‑
né zemědělské politiky (SZP)7 výslovně 
zmiňuje využití „účinné koordinace 
úsilí v oblasti odborného vzdělávání, 
výzkumu a šíření odborných zeměděl ‑
ských poznatků“.03 
Právní předpisy EU pro programové 
období 2014–20208 kladou na předá ‑
vání znalostí a na poradenství zvláštní 
důraz jakožto na činnosti klíčové pro 
dosahování udržitelného rozvoje ve 
venkovských oblastech. „Podpora 
předávání poznatků a inovací v ze ‑
mědělství, lesnictví a ve venkovských 
oblastech“ je horizontální prioritou 
v oblasti rozvoje venkova, a je tedy 
považována za důležitý nástroj pro 
zlepšení provádění ostatních priorit 
a opatření v oblasti rozvoje venkova.
Podpora rozvoje venkova 
a služby v oblasti 
předávání znalostí 
a poradenství
04 
Finanční podpora pro služby v oblasti 
předávání znalostí a poradenství ve 
venkovských oblastech se poskytuje 
z Evropského zemědělského fondu 
pro rozvoj venkova (EZFRV). V progra ‑
movém období 2007–2013 byla tato 
podpora poskytována prostřednictvím 
následujících čtyř opatření9:
 ο opatření 111 – Odborné vzdělávání 
a informační akce,
 ο opatření 114  – Využívání poraden ‑
ských služeb,
 ο opatření 115 – Zřizování řídicích, 
pomocných a poradenských 
služeb,
 ο opatření 331 – Vzdělávání 
a informace.4 KOM(2010) 2020 v konečném 
znění ze dne 3. března 2010, 
„Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný růst 
podporující začlenění“.
5 Evropská komise – tisková 
zpráva, A further 18 Rural 
Development Programmes get 
green light  (Dalších osmnáct 
programů rozvoje venkova 
dostává zelenou), Brusel, 
13. února 2015 ( http://europa.
eu/rapid/
press‑release_IP ‑15‑4424_
cs.htm ).
6 Prohlášení k zemědělství 
založenému na znalostech, 
12. října 2011 ( https://www.
youtube.com/
watch?v=QqOqVed_atA ).
7 Článek 41 SFEU.
8 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o podpoře 
pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 487).
9 Opatření 341 (opatření týkající 
se získávání dovedností 
a propagace za účelem 
přípravy a provádění strategie 
místního rozvoje) 
a opatření 431 (provozování 
místních akčních skupin, 
získávání dovedností a oživení 
oblasti) rovněž zahrnují 
odbornou přípravu, ale jsou 
relevantní jen pro skupiny 
podle přístupu LEADER 
a podobné skupiny v rámci 
osy 3 a jejich účelem je 
pomoci těmto skupinám 
provádět jejich místní 
strategie. Proto se k nim 
v kontextu tohoto auditu dále 
nepřihlíží.
10 Úvod
05 
Cílem prvních tří opatření bylo posílit 
konkurenceschopnost zemědělců a dr ‑
žitelů lesů. Opatření 331 bylo určeno 
ostatním venkovským podnikům a zú ‑
častněným subjektům s cílem zvýšit 
jejich schopnost přispívat k diverzifi ‑
kaci hospodářství venkova a zlepšovat 
kvalitu ve venkovských oblastech. Do 
opatření 111 a 331 spadaly vzdělávací 
kurzy, workshopy, návštěvy země ‑
dělských podniků, koučink atd. a tato 
opatření se označují jako opatření 
týkající se předávání znalostí. Opatření 
114 a 115 byla poradenská opatření, 
která měla poskytovat rady jednot ‑
livcům nebo skupinám zemědělců 
a držitelům lesů. Individuální činnosti 
v oblasti předávání znalostí a pora ‑
denství byly nabízeny účastníkům buď 
zdarma, nebo za snížený poplatek.Zemědělci, držitelé lesů a jiné venkov ‑
ské podniky a zúčastněné subjekty 
jsou dále označováni jako „venkovské 
hospodářské subjekty“.
Příklady služeb v oblasti předávání znalostí a poradenství financovaných z EZFRVRámeček 1
© ZAMm/ Gerald LechnerŠkolení pro ženy pracující v zemědělství
© EÚDŠkolení pro zemědělce
© BMLFUW/LFI/weinfranz
Pracovní skupina zemědělců 
(návštěva na místě)
11 Úvod
06 
V rámci politiky rozvoje venkova pod ‑
léhají opatření v oblasti předávání zna ‑
lostí a poradenství sdílenému řízení ze 
strany Komise a členských států. Pro ‑
gramy rozvoje venkova (PRV) navrhují 
členské státy a schvaluje je Komise. 
Členské státy pak na základě před ‑
ložených projektů vybírají projekty, kterým má být přiděleno financování. 
Obrázek 1 ukazuje, jak je v regulačním 
rámci financování přidělováno rele ‑
vantním projektům.Obrázek 1Regulační rámec pro přidělování financování z EZFRV na projekty
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
€Navrhuje 
Komise
a schvaluje 
Rada
Navrhují členské 
státy a schvaluje 
Komise
Výběr 
projektůPodrobná pravidla a postupy na úrovni členských států Strategické programování na úrovni členských státůPolitika rozvoje venkova stanovená na úrovni EU
Financování přiděleno na projekty předávání znalostí
a poradenství(vnitrostátní nebo regionální právní předpisy, postupy, příručky)(národní strategický plán, plán rozvoje venkova)(strategické směry Společenství, nařízení Rady)
12 Úvod
07 
Pokud jde o období 2007–2013, bylo na 
opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství vyhrazeno přibližně 
1,3 miliardy EUR, tj. 1,4 % financování 
z EZFRV. Do 31. prosince 2013 člen ‑
ské státy vynaložily zhruba 744 mi ‑
lionů EUR neboli 57 % plánovaného 
financování z EZFRV. Všechna opatření 
jsou spolufinancována členskými státy 
(podrobnosti viz tabulka 1 ). Jak však 
již bylo uvedeno, celkový význam 
opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství daleko přesahuje jejich 
čistě peněžní hodnotu.
08 
Členské státy nemusí nezbytně pro ‑
vádět všechna čtyři opatření v oblasti 
předávání znalostí a poradenství 
v rámci EZFRV. Analýza údajů za rok 
2012 obdržených od Komise odhalila, 
že z celkového počtu 88 programů 
rozvoje venkova nebylo opatření 111 
využito v 19 % těchto programů, opat ‑
ření 114 v 52 %, opatření 331 v 66 % 
a opatření 115 v 74 % programů.09 
Do budoucna byla nynější čtyři jednot ‑
livá opatření sloučena pro programové 
období 2014–2020 v oblasti rozvoje 
venkova do dvou:
 ο opatření 01  – Předávání znalostí 
a informační akce,
 ο opatření 02 – Poradenské, řídicí 
a pomocné služby pro zemědělství.
10 
Plánované výdaje z EZFRV na opatření 
01 činí 1,16 miliardy EUR a na opatření 
02 činí 742 milionů EUR, tj. 1,9 miliardy 
celkem10. Při kombinaci s vnitrostátním 
spolufinancováním mohou celkové ve ‑
řejné výdaje překročit 4 miliardy EUR. 
To představuje nárůst o přibližně 46 % 
oproti výdajům plánovaným v přede ‑
šlém programovém období.Tabulka 1Celkové veřejné výdaje (EZFRV plus vnitrostátní spolufinancování) a výdaje z EZFRV 
podle jednotlivých opatření
Opatření Popis opatřeníPlánováno na 2007–2013 Vynaloženo v 2007–2013
EZFRV (EUR)Celkem veřejné 
prostředky (EUR)EZFRV (EUR)Celkem veřejné 
prostředky (EUR)
111Odborné vzdělávání a informační 
akce947 013 157 1 599 928 390 556 561 212 974 023 090 
114 Využívání poradenských služeb 197 958 811 338 640 512 98 320 876 169 488 261 
115Zřizování řídicích, pomocných 
a poradenských služeb50 307 450 76 068 793 26 540 966 43 419 212 
331 Vzdělávání a informování 115 516 980 226 388 227 62 498 154 122 427 257 
Opatření v  oblasti předávání znalostí 
a poradenství1 310 796 398 2 241 025 922 743 921 208 1 309 357 820 
Zdroj:  Údaje z Evropské sítě pro rozvoj venkova (aktualizované v únoru 2014).10 Číselné údaje vycházejí 
z informací poskytnutých 
Evropskou komisí. Zahrnují jak 
údaje uvedené v 56. ze 118 
schválených PRV, tak z PRV 
dosud projednávaných. Tyto 
údaje jsou tudíž v tomto 
okamžiku orientační.
13 Úvod
11 
Zatímco v programovém období 
2007–2013 byli potenciálními příjemci 
opatření účastníci odborné přípravy 
a příjemci poradenství, nyní došlo ke 
změně. V období 2014–2020 budou 
příjemci finanční podpory v rámci 
opatření 01 a 02 poskytovatelé služeb, 
jmenovitě subjekty, které poskytují 
poradenství nebo odbornou přípravu 
konečným recipientům (venkovským 
hospodářským subjektům).
12 
Ačkoli to nebylo povinné, členské státy 
již k výběru poskytovatelů služeb pře ‑
dávání znalostí a poradenství v progra ‑
movém období 2007–2013 využívaly 
postupy zadávání veřejných zakázek. 
Podle nové právní úpravy musí být 
pravidla zadávání veřejných zaká ‑
zek uplatněna ještě před uzavřením 
smlouvy o poskytování služeb s po ‑
skytovateli služby v rámci opatření 02. 
V případě opatření 01 není zadávání 
veřejných zakázek při výběru poskyto ‑
vatelů služeb povinné.Koordinace s ostatní 
podporou EU pro služby 
v oblasti předávání 
znalostí a poradenství
13 
Podpora EU pro služby v oblasti 
předávání znalostí a poradenství není 
omezena na oblast politiky rozvoje 
venkova. Na velmi obecné úrovni 
a také v závislosti na mandátu jednot ‑
livých fondů jsou projekty odborné 
přípravy podporovány prostřednictvím 
Evropského sociálního fondu (ESF) 
a Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR), jejichž cílem je přispět 
k růstu a tvorbě pracovních míst. Tyto 
fondy jsou spolu s EZFRV a dvěma dal ‑
šími fondy označovány jako Evropské 
strukturální a investiční fondy (fondy 
ESI). Legislativní rámec pro období 
2014–2020 vyžaduje lepší koordinaci 
mezi fondy ESI, než jaká na úrovni EU 
i členských států existovala dříve. Nový 
rámec ilustruje obrázek 2 .
14 
Fondy ESI jsou prostředkem provádění 
strategie Evropa 2020. Aby poskytova ‑
ly účinnou podporu, měly by se zamě ‑
řovat na přínosy k jedenácti tematic ‑
kým cílům11. Nařízení pro jednotlivé 
fondy stanoví další členění těchto cílů 
na investiční priority.
15 
Tematickým cílem významným pro 
tento audit je cíl č. 10, který zahrnuje 
„investice do vzdělávání, školení, od ‑
borné přípravy k získávání dovedností 
a do celoživotního učení“. Podrobnější 
investiční priority stanoví konkrét ‑
ní nařízení pro ESF, EFRR a EZFRV12 
(viz  obrázek 2 ).11 Jak stanoví článek 9 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
12 Priority pro jednotlivé fondy 
jsou stanoveny v těchto 
dokumentech:  
– ESF: článek 3 nařízení (EU) 
č. 1303/2013),  
– EFRR: článek 5 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1301/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
o zvláštních ustanoveních 
týkajících se cíle Investice pro 
růst a zaměstnanost 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 289),  
– EZFRV: článek 5 nařízení (EU) 
č. 1305/2013.
14 Úvod Obrázek 2Právní rámec programového období 2014–2020
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Evropa 2020
Iniciativa pro inteligentní a udržitelný růst             
podporující začlenění
Dohoda o partnerství 
Investiční priority jednotlivých fondů odrážející tematické cíleReaguje na strategii Evropa 2020 prostřednictvím 
11 společných tematických cílů
(EZFRV, ESF , EFRR)(10) investice do vzdělávání, školení, odborné 
přípravy k získávání dovedností a do celoživotního učení
Operační programyProgramy rozvoje venkovaDokument, který uvádí zamýšlený způsob 
použití fondů ESI
Fondy ESI – nařízení o jednotlivých fondech             Fondy ESI – společný strategický  rámec             
15
 Rozsah a koncepce auditu
16 
Účetní dvůr provedl audit postupů 
řízení a kontroly výdajů na opatření 
v oblasti předávání znalostí a poraden ‑
ství v programovém období 2007–2013 
(viz též bod 4) s cílem poskytnout 
smysluplná doporučení pro nové pro ‑
gramové období. Členské státy by tak 
měly mít možnost k těmto doporuče ‑
ním přihlédnout při přípravě vlastních 
prováděcích pravidel a postupů pro 
své programy a Komise by je mohla 
využít zejména ke zlepšení svého 
monitorování systémů řízení a kontroly 
v členských státech.
17 
Audit se zaměřil na zodpovězení této 
otázky:
Jsou zavedeny systémy řízení a kon -
troly umožňující účinně zajišťovat 
opatření týkající se předávání zna -
lostí a poradenství v oblasti rozvoje 
venkova?
18 
Pokud jde o tuto otázku, Účetní dvůr 
se snažil zodpovědět následující dílčí 
otázky:
 ο Jsou zavedeny postupy pro určo ‑
vání a výběr nejvíce relevantních 
služeb v oblasti předávání znalostí 
a poradenství pro venkovské hos ‑
podářské subjekty?
 ο Jsou zavedeny postupy pro zajiš ‑
tění nákladově efektivního a ko ‑
ordinovaného poskytování služeb 
souvisejících s předáváním znalostí 
a poradenstvím?
 ο Jsou zavedeny postupy pro moni ‑
torování a hodnocení výsledků čin ‑
ností v oblasti předávání znalostí 
a poradenství?19 
Audit se týkal programového období 
2007–2013 a v možné míře zajišťoval 
vazbu na příští programové období, 
v němž budou opatření využívat jen 
subjekty poskytující odbornou přípra ‑
vu a poradenství konečným recipi ‑
entům (venkovským hospodářským 
subjektům). Audit se proto zaměřil 
na tento typ příjemců i v období 
2007–2013.
20 
Audit probíhal od července 2014 do 
února 2015. Auditní důkazy byly shro ‑
mážděny pomocí přezkumu dokumen ‑
tů, návštěv řídících orgánů a poskyto ‑
vatelů služeb v pěti členských státech13, 
a to Španělsku (Galicii), Rakousku, 
Polsku, Švédsku a Spojeném království 
(Anglii), a pomocí průzkumu14. Situaci 
v souvislosti s jednotlivými opatřeními 
prováděnými v navštívených členských 
státech dokládá příloha I .13 Pro účely této zprávy lze výraz 
„členský stát“ vykládat jako 
označení země nebo regionu 
nebo autonomní oblasti 
v dané zemi.
14 Účetní dvůr provedl průzkum 
19 členských států zahrnující 
vzorek 25 PRV s cílem zjistit 
důvody, proč členské státy 
nevyužily dostupných 
opatření v plné míře.
16 Rozsah a koncepce auditu
21 
Plánované a vynaložené výdaje týkající 
se opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství byly v těchto členských 
státech vysoké (viz  obrázek 3 ). Výběr 
členských států, který Účetní dvůr 
provedl, byl dán jeho cílem zahrnout 
všechna čtyři opatření (viz bod 4) 
a dosáhnout vyváženého zeměpisné ‑
ho rozložení. Auditní návštěvy a prů ‑
zkum zahrnuly členské státy, na které 
připadalo více než 65 % výdajů na 
opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství. Obrázek 3Období rozvoje venkova 2007–2013 – opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství: 20 PRV s nejvyššími výdaji k prosinci 2012
Zdroj:  Údaje z Evropské sítě pro rozvoj venkova.0 10 20 30 40 50 60 70 80
...................................................................................................................................................... ................ ................ ................ ............ .... ................ ..........................................................................................................................................................................................
........................ ................ ................ ................ ............ .... ................ ........................................................................................................................ .... ................ ........................................ ........ .... ...... ....
.................... ................ .... ................ .................................................... .............. ........ .... ................ .... ................ .................... ................ ........ .... ....
................................................................................................ .................. ..
.... ............................................................................
Opatření v/uni00A0oblasti poradenství Opatření v/uni00A0oblasti předávání znalostív/uni00A0mil. EUR
Švédsko
Spojené království – Anglie
Rakousko
Maďarsko
Francie – Réunion
Dánsko
Francie – Hexagone
Polsko
Finsko – pevnina
Slovensko
Portugalsko – pevnina
Španělsko – Galicie
Španělsko – Andalusie
Belgie – Vlámsko
Česká republika
Spojené království – Wales
Litva
Rumunsko
Itálie – Piemont
Francie – Guadeloupe
17
 Připomínky
Část I – Postupy určování 
a výběru nejvíce 
relevantních služeb 
předávání znalostí 
a poradenství
22 
Aby Účetní dvůr posoudil, zda byly 
vybrány nejvíce relevantní činnosti 
v oblasti předávání znalostí a poraden ‑
ství, použil tato kritéria:
 ο EZFRV by se měl využívat pou ‑
ze k financování činností, které 
napomáhají dosažení specifických 
cílů členských států stanovených 
pro daná opatření, což umožní 
vyhnout se libovolnosti při finan ‑
cování jakéhokoliv druhu odborné 
přípravy nebo poradenství pro 
venkovské hospodářské subjekty. 
Předpokladem takového postupu 
je analýza potřeb znalostí a doved ‑
ností venkovských hospodářských 
subjektů, která je dostatečně 
specifická, aby členské státy mohly 
podporu zaměřit na konkrétní 
činnosti,
 ο EZFRV by měl financovat jen 
vysoce kvalitní odbornou přípravu 
a poradenství. Vysoce kvalitní po ‑
skytovatelé mají zásadní význam, 
a orgány členských států by proto 
měly mít zavedeny relevantní po ‑
žadavky a postupy,
 ο poskytovatele a činnosti je třeba 
vybírat v rámci spravedlivé a trans ‑
parentní hospodářské soutěže,
 ο Komise by měla schvalovat jen 
PRV, které jasně identifikují potře ‑
by venkovských hospodářských 
subjektů v oblasti znalostí a doved ‑
ností. V případě potřeby by Komise 
měla vydávat členským státům 
pokyny, aby jim pomohla zavádět 
lepší postupy posuzování potřeb.Členské státy určily potřeby 
hospodářských subjektů na 
venkově v oblasti kvalifikace 
tak obecně, že lze financovat 
téměř jakýkoli druh činnosti
23 
Výběr a provádění činností vycháze ‑
jících z potřeb vyžaduje, aby členské 
státy před zahájením plánování a/nebo 
výběru činností odborné přípravy 
analyzovaly a určily individuální pre ‑
ference venkovských hospodářských 
subjektů a identifikovaly objektivní 
potřeby hospodářství venkova v oblas ‑
ti znalostí a dovedností. Tyto potřeby 
se v krátkodobém či střednědobém 
výhledu mohou měnit. Analytické 
a plánovací postupy by tudíž měly být 
dostatečně pružné, aby na tyto změny 
reagovaly.
24 
Proto by Účetní dvůr očekával, že 
členské státy pro strategické účely 
budou zkoumat potřeby v oblasti 
znalostí a dovedností v dlouhodobém 
rámci (z praktických důvodů v rámci 
programového období) a uplatňovat 
opakované postupy k určování krát ‑
kodobých a střednědobých potřeb. Po 
těchto analýzách by členské státy měly 
mít dostatečné informace pro určení 
služeb nutných pro výzvy k podávání 
návrhů nebo výběrová řízení. To dokre ‑
sluje obrázek 4 .
18 Připomínky
25 
Účetní dvůr přezkoumal národní stra ‑
tegické plány a PRV a ostatní strate ‑
gické dokumenty a rovněž dostupné 
studie, prováděcí pravidla a specifi ‑
kace služeb související s konkrétními 
zakázkami u těchto druhů činností. 
Zjistil, že členské státy, v nichž byl pro ‑
veden audit, určily a vymezily potřeby 
venkovských hospodářských subjektů 
v oblasti znalostí a dovedností jen 
obecně, což vyhovuje strategickému 
účelu. Žádný z auditovaných členských 
států však nepokročil k určení nejvíce 
relevantních činností (tj. konkrétních 
školení) v rámci těchto oblastí. Z toho 
vyplývá riziko, že budou financovány 
obecné a poskytovatelem motivované 
činnosti, jako jsou základní kurzy práce 
s počítačem, které nevycházejí ze zjiš ‑
těných potřeb (viz rámeček 2 ).Obrázek 4Analýza opakujících se potřeb pro výběr činností v oblasti předávání znalostí 
a poradenství v rámci rozvoje venkova
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Závěrečné hodnoceníAnalýza dlouhodobých potřeb a programování
Příští období
Rok 2Rok 7 Rok 3 Rok 1
Hodnocení Analýza 
krátkodobých 
potřebVýběr
projektů
Provádění
projektů
Speciﬁkace 
veřejných 
zakázek
19 Připomínky
Příklady obecných definic potřeb znalostí a dovedností, které nebyly 
upřesněny pro účely zadávání zakázek
Spojené království (Anglie)
Spojené království (Anglie) používalo k určení potřeb venkovských hospodářských subjektů v oblasti znalostí 
a dovedností postupy na několika úrovních řízení. Tyto postupy však nevedly k podrobné specifikaci služeb 
v oblasti předávání znalostí na úrovni zadávání zakázek. V důsledku toho se orgány opíraly o podrobné návrhy 
poskytovatelů.
Program rozvoje venkova hovoří obecně o nedostatku kvalifikace v odvětvích zemědělství, potravinářství 
a lesnictví a o odborné přípravě jako prioritě pro zlepšení konkurenceschopnosti těchto odvětví a příspěvku 
k lepšímu životnímu prostředí a zdravým a prosperujícím společenstvím. Za podpory shromáždění zúčastně ‑
ných subjektů byl vypracován obecný rámec šesti skupin školení, který se stal základem každého výběrového 
řízení, jež orgány uskutečnily. Následně byla zahájena série malých výběrových řízení na zajištění vlastních 
činností. Účetní dvůr však zjistil, že specifikace služeb pro malá výběrová řízení zůstaly velmi obecné a že or ‑
gány vycházely z plánů dodávek poskytovatelů, které byly předloženy s jednotlivými nabídkami.
Rakousko
Podobně i v Rakousku plán rozvoje venkova zmiňoval jednotlivé priority EU a nízkou úroveň formálního 
vzdělávání v primárním sektoru. Tematické oblasti pro dotčená opatření byly vymezeny v příslušných prová ‑
děcích pravidlech15, zůstaly však nadále poměrně obecné (např. „Zlepšování účinnosti a konkurenceschopnosti 
zemědělských a lesnických podniků“). Prováděcí pravidla stanovovala, že další specifikace a priority, k nimž 
by měly schvalující orgány přihlížet při výběru projektů, bude ministerstvu zemědělství (BMLFUW) navrhovat 
specializovaná konference zahrnující i zúčastněné subjekty. Přestože se uskutečnilo deset zasedání, nebylo 
stanoveno žádné další upřesnění, a tudíž výběr projektu vycházel jen z obecných tematických oblastí uvede ‑
ných v prováděcích pravidlech.
15 Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft zur Umsetzung von Maßnahmen im Rahmen des 
Österreichischen Programms für die Entwicklung des ländlichen Raums 2007  – 2013 „Sonstige Maßnahmen“ .Rámeček 2

20 Připomínky
26 
Členské státy, v nichž byl proveden 
audit, zapojily poskytovatele a zúčast ‑
něné subjekty do postupu vymezování 
priorit nebo tematických oblastí pro 
služby zaměřené na předávání znalostí 
a na poradenství, a to buď prostřed ‑
nictvím schůzek a pracovních skupin, 
nebo poskytnutím možnosti podat 
písemné návrhy. Zapojení poskytova ‑
telů a zúčastněných subjektů by mělo 
vést ke službám, jež lépe odpovídají 
potřebám cílových skupin. Zúčastněné 
subjekty však mohou mít také zájem 
prosazovat služby, jež jsou oblíbené 
nebo jsou již k dispozici, namísto toho, 
aby řešily skutečné mezery ve zna ‑
lostech a dovednostech venkovských 
hospodářských subjektů. Členské státy 
by tudíž měly k externím stanoviskům 
a návrhům přihlížet, ale v konečném 
důsledku by měly nestranně rozhod ‑
nout, zda činnosti navrhované posky ‑
tovateli služeb skutečně reagují na 
reálné potřeby venkovských hospodář ‑
ských subjektů a jsou na trhu snadno 
dostupné za přiměřenou cenu. Účetní 
dvůr nenalezl žádné důkazy takové ‑
ho přístupu. To znamená, že orgány 
vycházely z postupu směřujícího zdola 
nahoru, kdy poskytovatelé navrhují 
školení, na něž by měla být zadána 
zakázka, namísto toho, aby reagovali 
na jasně vymezené potřeby vyjádřené 
samotnými orgány.27 
Nedostatečná analýza návrhů posky ‑
tovatelů služeb znamená nejen riziko 
financování nerelevantních činností, 
ale i riziko zdvojování činností v oblasti 
odborné přípravy, které jsou již na trhu 
k dispozici, a úhrady ceny vyšší, než je 
cena tržní (viz body 54 až 55). Tato sku ‑
tečnost představuje zbytečné veřejné 
výdaje a může narušit stávající trhy se 
službami.
21 Připomínky
28 
Další příklad nedostatečných posouze ‑
ní v tomto ohledu se týká opatření 115. 
Prostřednictvím opatření 115 by EZFRV 
měl financovat zřizování služeb (např. 
náklady na zaměstnance, náklady na 
nové prostory, vybavení atd.)16. Účetní 
dvůr však zjistil, že opatření 115 bylo 
někdy využíváno k financování již 
zavedených poradenských orgánů pro 
zřizování služeb, které ve skutečnosti 
nebyly nové. Týkaly se začleňování 
nových témat (na základě požadavků 
nové právní úpravy) do poradenství. 
Zatímco ve Spojeném království (An ‑
glii) museli potenciální poskytovatelé 
nových služeb prokázat, že v konkrétní 
oblasti chybí odpovídající poradenství, 
v případě Španělska (Galicie) tomu tak 
nebylo (viz rámeček 3 ). V ostatních au ‑
ditovaných členských státech nebylo 
opatření 115 využíváno.
Španělsko (Galicie)  – Financování zřizování „nových“ služeb, které ve 
skutečnosti nebyly nové
Španělsko (Galicie) uděluje financování poskytovatelům na zřizování údajně „nových“ poradenských služeb, 
které vlastně existovaly již před prováděním PRV na období 2007–2013. Financování se týká poradenských té ‑
mat, jež jsou považována za nová, bez ohledu na to, zda existuje prokázaná potřeba nebo poptávka ze strany 
venkovských hospodářských subjektů a/nebo zda jsou stávající struktury pro absorpci těchto nových témat 
dostatečné (tj. zda poskytování poradenství ve věci nových témat vyžaduje nábor nových zaměstnanců, ná ‑
jem dodatečných prostor a/nebo nákup nového zařízení).
Vzhledem k tomu, že auditovaný poskytovatel ke konci pětiletého období podpory snížil počet svých zaměst ‑
nanců, patrně využíval financování z EZFRV i ke krytí svých provozních nákladů.
Kromě financování stávajících poskytovatelů služeb existuje i riziko nadměrného financování nákladů posky ‑
tovatelů na zaměstnance. Náklady na zaměstnance kryje opatření 115, jsou však financovány i prostřednictvím 
opatření 114, z něhož se dotují poplatky, jež zemědělci platí poskytovatelům za poradenství.Rámeček 3
16 Článek 25 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 ze dne 20. září 
2005 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 277, 21.10.2005, s. 1): 
„podpora […] se poskytuje na 
krytí nákladů spojených se 
zřizováním řídicích, 
pomocných a poradenských 
služeb pro zemědělství 
a poradenských služeb pro 
lesnictví po dobu nejvýše pěti 
let od jejich zřízení a postupně 
se snižuje“.
22 Připomínky
29 
Audit ukázal, že i přes nedostatečnou 
analýzu potřeb se z EZFRV financují 
i relevantní činnosti v oblasti předává ‑
ní znalostí a poradenství. Tento stav 
však nebyl výsledkem určení specific ‑
kých potřeb a zacílení na tyto potřeby 
(viz rámeček 4 ).
Příklady relevantních a inovativních financovaných projektů
Švédsko  – „Generationsskifte“
„Generationsskifte“ (Generační přesun) se týká předávání zemědělských podniků ze starší generace na mladší. 
Jeho význam narůstá v důsledku změn ve věkovém složení obyvatelstva, které se aktivně podílí na zeměděl ‑
ství (více než 50 % zemědělců ve Švédsku a v EU je starších 55 let17). Zkoumané jednodenní školení ve Švédsku 
poskytuje především informace o ekonomické a finanční problematice (zejména o zdanění) a o občanskopráv ‑
ních záležitostech. Školení se týká psychologických a emočních aspektů, které jsou při předání rodinné farmy 
také významné, podrobněji se jim však věnují poradenské schůzky, které jsou rovněž k dispozici.
Švédsko – „Grön Arena“
„Grön Arena“ je projekt, jehož cílem je podporovat zemědělské podniky, které poskytují služby související se 
sociální péčí, vzděláváním, zdravím a rekreací, např. zajišťují činnosti na farmě pro seniory nebo pro děti po 
vyučování, tzv. „činnosti pro dobrý pocit“ na venkově nebo práci se zvířaty apod. Tento projekt slouží spole ‑
čenským potřebám a nabízí zemědělcům možnou diverzifikaci příjmů. Po otestování v jednom regionu byl 
projekt rozšířen na celou zemi.
Rakousko – manažerský kurz pro ženy ve venkovských oblastech
Cílem tohoto manažerského kurzu bylo povzbudit a kvalifikovat ženy, aby přebíraly odpovědné funkce v pod ‑
nikatelských a společenských skupinách na venkově a tím také sloužily jako vzory a vedly další ženy k větší 
aktivitě při rozvoji venkova. Význam tohoto kurzu je jasně odvozen ze strategických směrů Společenství pro 
programové období 2007–201318, které stanoví výslovné cíle spočívající v motivaci žen ke vstupu na trh práce 
a posuzování potřeb žen v oblasti odborné přípravy (pro další informace o tomto kurzu viz také rámeček 9 ).
17 Evropská komise, informační listy členských států (Švédsko, s. 13, a Evropská unie, s. 17), 2015 ( http://ec.europa.eu/agriculture/statistics/
factsheets/index_en.htm ).
18 Rozhodnutí Rady 2006/144/ES ze dne 20. února 2006 o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) 
(Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20).Rámeček 4

23 Připomínky
Členské státy ne vždy ověřují 
kvalifikaci a zkušenosti 
poskytovatelů
30 
S cílem zajistit kvalitu a účinnost 
nabízených služeb předávání znalos ‑
tí a poradenství by subjekty, které 
takové služby poskytují, měly být 
kompetentní jak z hlediska kvalifika ‑
ce, zkušeností a pravidelné odborné 
přípravy zaměstnanců, tak z hlediska 
správních a technických kapacit.
31 
Pokud jde o poradenské služby, Účetní 
dvůr zjistil, že všechny členské stá ‑
ty dodržely očekávané normy19, což 
zemědělcům a držitelům lesů umožni ‑
lo vybírat si ze seznamu schválených 
poskytovatelů. Ve Švédsku se však 
požadavky na kvalifikaci a zkušenosti 
týkaly pouze poradenství v oblasti 
podmíněnosti a bezpečnosti při práci, 
neboť ostatní typy poradenství pro 
zemědělce byly nabízeny v rámci 
opatření 111, pro které žádné takové 
požadavky stanoveny nebyly.32 
Vzhledem k tomu, že chyběla relevant ‑
ní pravidla EU, nevymezilo Švédsko 
žádné požadavky týkající se opatření 
v oblasti předávání znalostí. Ostatní 
kontrolované členské státy stanovily 
příslušná kritéria způsobilosti nebo 
zadávací kritéria, nicméně přestože 
byly zaznamenány některé správné 
postupy, audit odhalil, že postupy po ‑
suzování kvalifikací poskytovatelů byly 
poměrně neúčinné.
33 
Rakousko a Spojené království (An ‑
glie) mají přísné požadavky na úrov ‑
ni poskytovatele. V Rakousku jsou 
poskytovatelé služeb souvisejících 
s předáváním znalostí způsobilí pouze 
v případě, že jsou držiteli osvědčení 
o řízení kvality, které je platné pro 
instituce vzdělávání dospělých, a ve 
Spojeném království (Anglii) musí po ‑
skytovatelé služeb, kteří projeví zájem, 
v první fázi třístupňového výběrového 
řízení prokázat své finanční, technické 
nebo odborné schopnosti. V obou 
případech však audit odhalil, že orgány 
neprováděly systematickou kontrolu 
kvalifikace a zkušeností firem zajišťu ‑
jících školení a jejich školitelů (viz také 
rámeček 5 ).
Rakousko: Osvědčení o řízení kvality poskytovatelů odborné přípravy se 
nekontroluje
S cílem zkontrolovat kritérium způsobilosti, podle kterého musí být poskytovatelé služeb předávání znalostí 
držiteli osvědčení o řízení kvality, zařadily rakouské orgány na své kontrolní seznamy příslušné body kontroly. 
Účetní dvůr však zjistil, že ve čtyřech z 30 případů orgány potvrdily příslušný bod ve svém kontrolním sezna ‑
mu, přestože žádné osvědčení o řízení kvality neexistovalo.
Celkové veřejné výdaje vyplacené těmto čtyřem poskytovatelům činily 3,6 milionu EUR (EZFRV: 1,8 milio ‑
nu EUR), z toho přibližně 3,1 milionu EUR (EZFRV: 1,6 milionu EUR) se týkalo jediného poskytovatele. V říjnu 
2014 tentýž poskytovatel oznámil, že již získal osvědčení o řízení kvality, přičemž odbornou přípravu poskyto ‑
val od roku 2007.Rámeček 5
19 Viz čl. 15 odst. 2 nařízení 
Komise (ES) č. 1974/2006 ze 
dne 15. prosince 2006, kterým 
se stanoví podrobná pravidla 
pro použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 368, 23.12.2006, 
s. 15):  
„2. Orgány a subjekty vybrané, 
aby poskytovaly poradenské 
služby zemědělcům, mají 
vhodné zdroje ve formě 
kvalifikovaného personálu, 
správních a technických 
zařízení a poradenských 
zkušeností a spolehlivosti za 
dodržení požadavků, 
podmínek a norem uvedených 
v čl. 24 odst. 1 druhém 
pododstavci písm. a) a b) 
nařízení (ES) č. 1698/2005“.
24 Připomínky
34 
Podobné problémy spočívající v ne ‑
dostatečných kontrolách kvalifikace 
poskytovatelů byly zjištěny v Polsku 
a Španělsku (Galicii). Orgány se spolé ‑
haly na informace od poskytovatelů, 
aniž by je kontrolovaly podle podpůr ‑
né dokumentace. Jakmile orgány ve 
Španělsku (Galicii) poskytovaly školení 
samy, byly kvalifikace a zkušenosti je ‑
jich zaměstnanců a technické a správní 
kapacity považovány za samozřejmost 
a nebyly provedeny žádné kontroly.
Výběr činností 
a poskytovatelů trpí 
nedostatkem spravedlivé 
a transparentní hospodářské 
soutěže
35 
Hospodářská soutěž podněcuje posky ‑
tovatele, aby zlepšovali kvalitu svých 
služeb, nabízeli dobré ceny a navrho ‑
vali služby odvozené od potřeb, a tudíž 
poskytovali za peníze evropských 
daňových poplatníků větší hodnotu. 
Základními zásadami hospodářské 
soutěže jsou spravedlivost a transpa ‑
rentnost. Kromě toho, jak již bylo uve ‑
deno v bodě 24, odpovědné orgány by 
měly mít jasnou představu o potřeb ‑
ných službách, aby byly schopny speci ‑
fikovat požadované služby ve výzvách 
k předkládání návrhů či nabídek nebo 
stanovit příslušná kritéria pro výběr 
relevantních činností.36 
Pokud jde o opatření v oblasti předá ‑
vání znalostí, mají auditované členské 
státy různé metody výběru poskyto ‑
vatelů a služeb, od výběru bez sou ‑
těže po interní poskytování ze strany 
orgánů nebo přidružených subjektů, 
samostatné výzvy k předkládání 
návrhů a uplatňování postupů zadá ‑
vání veřejných zakázek. I přes širokou 
škálu použitých opatření však Účetní 
dvůr zjistil, že obecně byly opakovaně 
vybírány a největší část financování 
z EZFRV obdržely návrhy dlouho exis ‑
tujících a dobře zavedených poskyto ‑
vatelů služeb předávání znalostí. Účet ‑
ní dvůr má za to, že to bylo způsobeno 
nedostatečnou hospodářskou soutěží 
a/nebo nedostatečnou spravedlivostí 
a transparentností.
37 
V následujících bodech Účetní dvůr 
uvádí postupy zjištěné v jednotlivých 
členských státech, které byly před ‑
mětem auditu, a určitá rizika a zjištění 
související s těmito postupy:
Výběr poskytovatelů a služeb 
bez soutěže – Rakousko 
a Švédsko
38 
Návrhy projektů mohou být vyžádá ‑
ny nebo předkládány kdykoli během 
celého programového období, tzn. bez 
pevně stanovených lhůt či termínů. 
V důsledku toho nelze provést soutěž ‑
ní posouzení a výběr projektů a posky ‑
tovatelé nejsou motivováni navrhovat 
služby, které jsou konkrétně zaměřené 
na potřeby a dobře připravené. Riziko, 
že většina finanční podpory se vyna ‑
loží na služby vycházející z motivace 
poskytovatelů, je tudíž vysoké.
25 Připomínky
39 
V době auditu obdržela skupina 
veřejných institutů odborné přípravy 
v Rakousku 77,3 % financování z EZFRV 
dostupného pro opatření 111 a 54,3 % 
financování určeného pro opatření 331. 
Tyto instituty odborné přípravy mají 
před ostatními poskytovateli konku ‑
renční výhodu, neboť jiní poskytovate ‑
lé neměli možnost účastnit se oficiál ‑
ních zasedání, která orgány pořádaly 
a na nichž byla projednávána nová 
školení a prováděcí pravidla. Hodno ‑
tící zpráva, kterou rakouské orgány 
zadaly, konstatovala, že spolkové země 
[Bundesländer] schvalovaly, a to téměř 
výhradně, vzdělávací kurzy, které již 
tyto instituty nabízely, což znamenalo 
potenciálně vysoký efekt mrtvé váhy20.
Interní poskytování služeb – 
Španělsko (Galicie) a Švédsko
40 
Interní poskytování služeb bylo velmi 
rozšířeno ve Španělsku (Galicii) (89 % 
rozpočtu na opatření 111) a ve Švédsku 
(61 % rozpočtu na opatření 111 a 35 % 
na opatření 331). Soukromí poskytova ‑
telé neměli příležitost takové projekty 
realizovat a projekty namísto toho 
schvalovaly přímo orgány členské ‑
ho státu. Účetní dvůr nezjistil žádný 
doložený rozhodovací postup, v němž 
by byl stanoven finanční strop a/nebo 
bylo odůvodněno interní poskytování 
(např. existence interních odborných 
znalostí a kapacit, potřeby v oblasti 
kvalifikace nekryté trhem).41 
Ve Švédsku byly interní projekty 
zpracovávány stejným způsobem jako 
projekty prováděné externími posky ‑
tovateli odborné přípravy, tj. činnost 
schvaloval jiný organizační útvar 
v rámci téhož orgánu. Projektům však 
nebylo přiřazeno pořadí a Účetní dvůr 
zjistil, že několik kontrol bylo pouze 
formálních (viz bod 53).
42 
Interní projekty se zadávaly také 
externím dodavatelům, ale na pro ‑
jekt se účtovaly i náklady související 
s administrativními činnostmi (např. 
příprava oznámení o zakázce, kontro ‑
la příchozích nabídek), které byly ve 
skutečnosti součástí běžných povin ‑
ností orgánů. Kromě toho audit zjistil 
případy interního poskytování služeb 
ze strany orgánů, které bylo významně 
nákladnější než služby již dostupné na 
trhu bez podpory z EZFRV (viz bod 55).20 Mandl, C. a Kuttner, T., 
Bildungsevaluierung Ländliche 
Entwicklung LE 07-13 – 
Endbericht , Vídeň, 2013, s. 107.  
Efekt mrtvé váhy: situace, kdy 
by byl dotovaný projekt zcela 
nebo zčásti realizován i bez 
grantové podpory.
26 Připomínky
Výzva k předkládání návrhů – 
Španělsko (Galicie)
43 
Ve Španělsku (Galicii) bylo na základě 
soutěžních výběrových řízení, tedy 
ročních výzev k předkládání návrhů, 
realizováno pouze 11 % rozpočtu na 
opatření 111. Obdržené návrhy se 
posuzovaly na základě systému bodů 
udělovaných za jednotlivá kritéria, kte ‑
rá byla sdělena potenciálním posky ‑
tovatelům. Audit však odhalil, že pro 
přidělování bodů neexistovala žádná 
objektivní metoda. To vedlo k tomu, 
že žádostem bylo uděleno buď 0 bodů 
(jestliže v žádosti chyběly požadované 
informace), nebo maximální možný 
počet bodů (jestliže byla příslušná 
pole vyplněna, a to i bez konkrétních 
údajů). Výběrové řízení tudíž nebylo 
transparentní a nedávalo jistotu výbě ‑
ru nejlepších poskytovatelů a služeb.
Zadávání veřejných zakázek – 
Spojené království (Anglie) 
a Polsko
44 
Zadávání veřejné zakázky nebo na ‑
bídkové řízení je soutěžní výběrový 
postup, který se řídí formalizovanými 
pravidly. Je‑li správně uplatňován, měl 
by poskytovat přiměřenou jistotu spra ‑
vedlivosti a transparentnosti a řádné 
výsledky z hlediska výběru poskytova ‑
telů a projektů. Účetní dvůr však nalezl 
několik znepokojujících problémů.45 
Problém zjištěný ve Spojeném krá ‑
lovství (Anglii) se týká subdodávek. 
Vícestupňový postup zadávání zakáz ‑
ky a rozsah plnění zvýhodňují velké 
poskytovatele. Menší poskytovatelé se 
mohou pouze zapojit do dodavatelské 
struktury formou subdodávek. Anglic ‑
ké orgány vyžadují, aby předkladatelé 
nabídek uvedli relevantní informace, 
např. své smlouvy se subdodavateli, 
řízení dodavatelských smluv a komuni ‑
kaci plánovanou k zajištění požadova ‑
ného výsledku. Na druhé straně nemají 
nad subdodávkami přímou kontrolu 
a ve věci výběru subdodavatelů a fak ‑
turace dodaných služeb se spoléhají 
na hlavního poskytovatele. Uvedený 
způsob fakturace vedl k nadměrným 
ziskům z plateb orgánů ve prospěch 
hlavního dodavatele, což je aspekt 
dále rozpracovaný v části 2 této zprávy 
(viz rámeček 8 ).
46 
V Polsku byl postup zadávání zakázek 
ohrožen špatně navrženým systémem 
zadávání zakázek, který upřednost ‑
ňuje zavedená konsorcia před nový ‑
mi poskytovateli. Zjištění Účetního 
dvora také ukazují, že nestačí, aby 
orgány prováděly globální posouzení 
konsorcií předkládajících návrhy, ale 
že je nezbytné posuzovat i kapaci ‑
ty a úlohy jejich jednotlivých členů 
(viz  rámeček 6 ).
27 Připomínky
Pokyny Komise pro členské 
státy v oblasti opatření 
týkajících se předávání 
znalostí a poradenství byly 
omezené
47 
Komise na počátku programového 
období schválila plány rozvoje venko ‑
va a nevyžadovala, aby členské státy 
ve svých programových dokumentech 
jasně určily potřeby venkovských hos ‑
podářských subjektů v oblasti znalostí 
a dovedností nebo aby popsaly své 
postupy výběru. Kromě toho Komise 
v programovém období 2007–2013 
nevydala žádné odpovídající pokyny, 
které by členským státům mohly po ‑
moci zavést lepší postupy. Pokud jde 
o nové programové období, pokyny 
Komise k opatřením jsou rozsáhlejší, 
ale podrobněji se v nich neuvádí, jak 
zjišťovat potřeby v oblasti znalostí 
a dovedností (např. prostřednictvím 
flexibilních analytických a plánovacích postupů). Na základě programových 
dokumentů, které byly k dispozici 
v době auditu, Účetní dvůr nenalezl 
žádné důkazy, že by členské státy lépe 
analyzovaly potřeby v oblasti znalostí 
a dovedností (viz body 23–29).Systém zadávání zakázek v Polsku je špatně navržen a prováděn
Nově zřízení poskytovatelé s méně než dvěma lety zkušeností nikdy nemohou dosáhnout mini ‑
málního počtu bodů za zkušenosti v oblasti organizace a jsou z finanční podpory předem vylou ‑
čeni, bez ohledu na kvalitu jimi navrhovaných činností.
Polský prováděcí předpis navíc umožňuje udělit tři body za „sdílení zkušeností v oblasti organizace odborné 
přípravy (…)“ v případech, kdy je členem konsorcia, které předkládá nabídku, zemědělská organizace. Účetní 
dvůr zjistil, že orgány takovému konsorciu udělily tři body, ačkoli úloha zemědělské organizace při poskyto ‑
vání služby byla zanedbatelná a ani nevedla k platbě. Analýza několika úspěšných nabídek odhalila, že tyto tři 
body mohou být pro vítězství v soutěži zásadní.Rámeček 6

28 Připomínky
48 
Komise vedle stávajících právních usta ‑
novení pro poradenské služby v ob ‑
dobí 2007–2013 nevydala členským 
státům žádné pokyny ve věci zajištění 
toho, aby poskytovatelé služeb předá ‑
vání znalostí a poradenství byli spoleh ‑
liví, přiměřeně kvalifikovaní a zkušení 
a měli potřebné správní a technické 
kapacity. Pokud jde o programové 
období 2014–2020, mohou se projevit 
jistá zlepšení, zejména z toho důvodu, 
že ustanovení EU týkající se kapacit 
a kvalifikace poskytovatelů byla roz ‑
šířena i na služby předávání znalostí21 
(viz body 30 až 34).
49 
Pokud jde o programové období 2007 
až 2013, ne vždy si byla Komise problé ‑
mů souvisejících s postupy zavedený ‑
mi pro výběr poskytovatelů a služeb 
vědoma, a tudíž nemohla požadovat, 
aby členské státy přijaly nápravná 
opatření (viz body 35–46).
50 
Pokud jde o programové období 
2014–2020, právní úprava požaduje, 
aby se postup výběru poskytovatelů 
poradenských služeb řídil právními 
předpisy o veřejných zakázkách22. Exis ‑
tuje tudíž riziko, že zadávání zakázek 
povede k výběru jen jednoho vítěze na 
zeměpisnou a/nebo tematickou oblast 
a omezí možnost volby pro venkov ‑
ské hospodářské subjekty. Toto riziko 
by mohlo být zmírněno tím, že člen ‑
ské státy mohou podepsat rámcové 
dohody s několika poskytovateli23, což 
venkovským hospodářským subjektům 
umožňuje výběr z více poskytovatelů 
služeb.51 
Pokud jde o výběr služeb a poskyto ‑
vatelů předávání znalostí, neexistuje 
v příslušných právních předpisech 
žádné výslovné ustanovení, členské 
státy však „mohou volit mezi různými 
postupy podle svého vnitrostátního 
práva, včetně výběrových řízení (…) 
a interních postupů“24. Vzhledem 
k tomu, že Komise nevydala další kon ‑
krétní pokyny, mohou s velkou pravdě ‑
podobností přetrvávat problémy, které 
zjistil Účetní dvůr u programového 
období 2007–2013, jako jsou interní 
dodávky bez transparentních rozho ‑
dovacích postupů nebo odůvodnění, 
subdodávky, které neprojdou admini ‑
strativními kontrolami a neplatí pro ně 
stejné normy jako pro běžné zakázky, 
a postupy zadávání veřejných zakázek, 
které nejsou transparentní a/nebo 
spravedlivé.
Část II – Postupy pro 
zajištění nákladově 
efektivního 
a koordinovaného 
poskytování služeb 
předávání znalostí 
a poradenství
Členské státy schválily 
činnosti v oblasti odborné 
přípravy, aniž by provedly 
účinné kontroly přiměřenosti 
svých nákladů…
52 
Zajistit, aby náklady na granty v oblasti 
rozvoje venkova podléhaly průběžné 
kontrole, je klíčovým prvkem „řádného 
finančního řízení“, jež požadují finanč ‑
ní předpisy EU a podle něhož se očeká ‑
vá, že všechny subjekty, které spravují 
rozpočet EU, budou uplatňovat zásadu 
hospodárnosti, tj. podporovat správné 
věci za odpovídající cenu. To by mělo 
být zajišťováno pomocí předběžné 
kontroly nákladů, tedy kontroly před 
schválením grantu a před provedením 
platby.21 Čl. 14 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 
nařízení Rady (ES) č. 1305/2013.
22 Čl. 15 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 1305/2013.
23 V souladu s článkem 32 
směrnice Rady 2004/18/ES.
24 Dokumentace k opatření 
Předávání znalostí 
a informační akce, verze z října 
2014.
29 Připomínky
53 
Jak Účetní dvůr upozornil ve své zvlášt ‑
ní zprávě č. 22/201425, členské státy 
nedělají dost pro zajištění toho, aby 
náklady související s granty schvále ‑
nými v oblasti rozvoje venkova byly 
přiměřené. V případě opatření v ob ‑
lasti předávání znalostí a poradenství 
projektové žádosti často postrádají 
dostatečné podrobnosti, které by 
umožnily provést smysluplné posou ‑
zení nákladů týkajících se plánovaných 
činností. Orgány v Rakousku a Švédsku 
nicméně takové obecné projektové 
žádosti schvalovaly a na svých kon ‑
trolních seznamech uváděly, že při ‑
měřenost jejich nákladů byla skutečně 
zkontrolována. Další příklady dokláda ‑
jící nedostatky předběžných kontrol 
v členských státech uvádí rámeček 7 .… a existují známky toho, 
že někdy za nedostatečně 
zdůvodněné služby odborné 
přípravy nebo poradenství 
zaplatily příliš mnoho 
54 
Jak je popsáno výše, orgány členských 
států jsou povinny kontrolovat, že jimi 
schvalované granty vycházejí z přimě ‑
řených nákladů. Není však neobvyklé, 
že vzniklé náklady se liší od nákladů 
schválených ve fázi žádosti: mohou 
se změnit specifikace i ceny. Orgány 
členských států proto potřebují, aby 
existovala pravidla a kontrolní systémy, 
které před výplatou grantu umožní 
zjistit významné odchylky od schvále ‑
ných projektových nákladů a zkontro ‑
lovat, že jsou revidované náklady stále 
přiměřené.25 Viz zvláštní zpráva č. 22/2014 
„Dosahování hospodárnosti: 
udržení kontroly nad náklady 
u grantů na projekty rozvoje 
venkova financovaných EU“ 
(http://eca.europa.eu ).
Příklady dokládající nedostatky předběžných kontrol přiměřenosti 
nákladů
Spojené království (Anglie)
Orgány v reakci na výzvu k předkládání nabídek obdržely pouze jednu nabídku od poskytovatele školení. 
Nabídku přijaly, aniž by porovnaly ceny s náklady v minulosti nebo jinými měřítky. Účetní dvůr zjistil, že cena 
za jednoho účastníka školení, která byla od orgánů požadována, byla dvakrát až osmkrát vyšší než standardní 
cena inzerovaná v letáku poskytovatele.
Španělsko (Galicie)
Navýšení rozpočtu bylo u projektu školení přijato, aniž by byla vyžádána jakákoli podkladová dokumentace 
k odůvodnění navrhovaného navýšení.
Rakousko
Rozpočet jednoho velkého projektu byl dvakrát navýšen, což vedlo k celkovému grantu ve výši 2,7 milio ‑
nu EUR. Orgány schválily navýšení rozpočtu s argumentem, že předložené kalkulace nákladů vycházejí ze 
skutečných plateb provedených u podobných činností v předešlých letech. Účetní dvůr však nezjistil žádné 
důkazy o provedených kontrolách.Rámeček 7

30 Připomínky
55 
Účetní dvůr zjistil několik nedostatků 
v postupech ve fázi plateb, které vedly 
k nesprávným platbám, nadměrným 
platbám nebo k nejistotě ve věci vypla ‑
cené částky, jak je doloženo níže:
 ο povinné školení pro zeměděl ‑
ce, např. týkající se manipulace 
s fytosanitárními přípravky a dob ‑
rých životních podmínek zvířat, 
které zajišťovaly přímo regionální 
orgány za cenu 2 680 v prvním 
případě a 2 030 EUR ve druhém, 
bylo v dané oblasti k dispozici za 
mnohem nižší cenu (150 a 200 EUR) 
(Španělsko – Galicie),
 ο platby nebyly upravovány podle 
skutečné účasti na školení, přesto ‑
že projekt měl být účtován na tom ‑
to základě (Španělsko – Galicie),
 ο prezenční listiny byly nespoleh ‑
livé: byly podepisovány předem, 
vykazovaly znaky pozměnění 
jinou osobou než daným účast ‑
níkem nebo je nebylo možné 
vyložit v důsledku odlišných 
použitých označení a kódů (Polsko, 
Španělsko – Galicie),
 ο náklady účtované orgánu členské ‑
ho státu za školení byly mnohem 
vyšší než částky skutečně uhrazené 
subdodavatelům (Spojené králov ‑
ství – Anglie, viz  rámeček 8 ), ο v případě projektů, které prová ‑
děly orgány členského státu samy, 
nebylo možné v přiměřené lhůtě 
určit vazbu mezi náklady jednot ‑
livých činností v oblasti školení 
a odpovídajícími žádostmi o platbu 
předloženými platební agentuře 
(Švédsko),
 ο neexistovala povinnost vést pra ‑
covní výkazy nebo byla pravidla 
pro evidenci času nejasná nebo 
neumožňovala správné zaúčtování 
času skutečně vynaloženého na 
činnosti v oblasti školení ze strany 
poskytovatelů nebo veřejných 
orgánů samých (Švédsko, Polsko, 
Španělsko). V případě veřejných 
orgánů to znamená, že existuje 
riziko, že činnosti spadající mimo 
obvyklou pravomoc orgánů budou 
účtovány na projekty spolufinan ‑
cované z EZFRV (viz též bod 42),
 ο některé poradenské služby byly 
financovány v plné výši (Švédsko) 
v rozporu s právními ustanoveními, 
která omezují míru financování na 
80 %,
 ο neexistují vždy jasné dohody s ex ‑
terními školiteli nebo přednášející ‑
mi a jejich faktury nejsou dostateč ‑
ně podrobné, aby umožnily zjistit 
správnost i přiměřenost nákladů 
a určit vazbu na daný projekt (Ra ‑
kousko, Švédsko).
31 Připomínky
Nadměrně vysoké zisky ve Spojeném království (Anglii)
Ve Spojeném království (Anglii) orgány členského státu zaplatily za několik školení nadměrně vysoké ceny, 
přestože uplatnily postup zadávání veřejné zakázky. Žádost o platbu předložená jedním poskytovatelem uvá ‑
děla náklady, které byly 13,8krát vyšší než přímé náklady na školení, které tento poskytovatel hradil svým sub ‑
dodavatelům. Na nedostatečný poměr kvality a ceny u této zakázky upozornil i inspektor z platební agentury 
(před auditem Účetního dvora), avšak bez jakýchkoli důsledků ve věci provedené platby. Orgány Spojeného 
království tudíž předpokládají, že zavedou přísnější režim monitorování plánu plnění.
1 K několika dalším druhům nákladů by patřily náklady na propagaci a správu.  
2 Podle žádosti o platbu.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Rámeček 8
Platby celkem /two.superior
(poplatky účastníků
 a /f_inancováníz veřejných zdrojů)
13 %8 %9 %
CBA
87 %92 %91 %Kurz
9/uni00A0420/uni00A0GBP16/uni00A0540/uni00A0GBP5/uni00A0536/uni00A0GBP
Hrubý ziskPřímé náklady na odbornou přípravu vyplacené subdodavatelům/one.superior
32 Připomínky
Rozsah auditů Komise 
neumožňoval získat dostatek 
informací o nedostatcích, 
které zjistil Účetní dvůr
56 
Komise je prostřednictvím svých 
auditů povinna sledovat systémy 
řízení a kontroly zavedené v členských 
státech26. Služby předávání znalostí 
a poradenství se považují za vysoce 
důležité pro další rozvoj společnosti 
a hospodářství venkova. Rozsah auditů 
Komise zaměřených na sledování řízení 
těchto opatření však neumožňoval 
získat dostatečně relevantní informace 
o prováděcích a kontrolních postupech 
členských států, takže audity neodhali ‑
ly ani nenapravily žádné výše zmíněné 
nedostatky.
57 
Komise neprovedla žádné konkrétní 
audity opatření v oblasti předávání 
znalostí a poradenství v období 2007 
až 2013 s tím, že částka financování je 
poměrně nízká. V roce 2010 jeden širší 
audit zahrnul v rámci své působnosti 
opatření 111. Odhalil několik nedostat ‑
ků v systému řízení a kontroly (klíčové 
kontroly) a vedl k finanční opravě27.Fondy EU a ostatní fondy 
nejsou koordinovány 
pro zajištění účinného 
poskytování služeb 
předávání znalostí 
a poradenství
58 
Jak již bylo uvedeno v bodě 13, je mož ‑
né, aby byly činnosti v oblasti předává ‑
ní znalostí a poradenství pro venkov ‑
ské hospodářské subjekty financovány 
z jiných zdrojů než z EZFRV. Během 
auditních návštěv a na základě svého 
průzkumu (viz bod 20) Účetní dvůr 
zjistil, že takové financování posky ‑
tují i ostatní fondy EU (zejména ESF), 
jakož i vnitrostátní a regionální zdroje 
financování.
59 
Aby se zabránilo dvojímu financování 
týchž činností z různých fondů, jsou 
členské státy povinny vymezit ve svých 
PRV jasné hranice mezi jednotlivými 
fondy28 a zavést účinné řídicí postupy29.
60 
Stanovení jasných hranic mezi jednotli ‑
vými fondy EU však nebylo jen povin ‑
ností členských států. Mělo vycházet 
z úrovně Komise, a to s řádnou koor ‑
dinací mezi generálními ředitelstvími 
odpovědnými za jednotlivé fondy. Ko ‑
mise měla posoudit přiměřenost děli ‑
cích linií a schválit je v rámci národních 
strategických plánů rozvoje venkova, 
vydat pokyny a zkontrolovat provádě ‑
ní opatření v členských státech.26 Čl. 59 odst. 2 nařízení 
(EU, EURATOM) č. 966/2012.
27 Komise může provádět 
finanční opravy v případech, 
kdy jsou výdaje, operace nebo 
postupy neoprávněné 
a členský stát je neopravil. 
Finanční opravy lze také 
provádět v případě, že 
v řídicím a kontrolním systému 
existuje závažný nedostatek, 
který ohrozil příspěvek již 
uhrazený EU do programu, 
nebo že členský stát 
nevyšetřoval nesrovnalosti 
a neprovedl požadované 
opravy.
28 Článek 60 nařízení (ES) 
č. 1698/2005.
29 Čl. 25 odst. 5 nařízení Komise 
(EU) č. 65/2011 ze dne 27. ledna 
2011, kterým se stanoví 
prováděcí pravidla k nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005, pokud 
jde o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova (Úř. 
věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).
33 Připomínky
61 
Pro programové období 2007–2013 
Komise nevydala žádný pokyn k vyme ‑
zení hranic nebo k předcházení riziku 
dvojího financování a schválila PRV 
členských států, aniž by vyžadovala 
další podrobnosti o mechanismech 
uplatňovaných k zamezení dvojímu 
financování. Účetní dvůr zjistil několik 
případů, kdy různé fondy financovaly 
podobné činnosti a kdy byly hranice 
mezi fondy neurčité. Zjevná nevý ‑
hoda této situace spočívá v tom, že 
řídicí struktury mohou být zdvojeny. 
Čím nejasněji jsou hranice vymezeny 
v kombinaci s postupy řízení, které 
nefungují správně, tím větší je riziko 
dvojího financování.
62 
Účetní dvůr nicméně zjistil, že některé 
členské státy využívaly ke zmírnění 
rizika dvojího financování správné 
postupy, například razítkování faktur 
(Španělsko (Galicie), Rakousko, Pol ‑
sko), prohlášení příjemců (Španělsko 
(Galicie)) a konzultace mezi příslušný ‑
mi orgány a povinné kontroly ve fázi 
podávání žádostí (Švédsko).63 
Pokud jde o dělicí linie mezi jednotli ‑
vými fondy EU, Účetní dvůr zkontro ‑
loval národní strategické plány a PRV 
členských států na programové období 
2007–2013 a zjistil tyto nedostatky:
 ο ve Španělsku (Galicii) mohly 
činnosti v oblasti odborné přípra ‑
vy mimo „běžné vzdělávání“ ve 
venkovských oblastech podpořit 
EZFRV, ESF nebo EFRR. Nebyla však 
definována relevantní vymezující 
kritéria. Byly zjištěny příklady ško ‑
lení v oboru IT ve venkovských ob ‑
lastech a školení na téma družstev ‑
ního podnikání ve venkovských 
oblastech, která financoval EZFRV 
(opatření 111), EFRR, nebo ESF,
 ο ve Spojeném království (Anglii) 
byla školení na téma vedení a ří ‑
zení, IT a administrativních doved ‑
ností financovaná z ESF přístupná 
všem podnikům, včetně venkov ‑
ských podniků, ačkoli se zdálo, že 
je podle vymezení hranic tento 
postup vylučuje,
 ο v Polsku byly podobné činnosti 
odborné přípravy financovány 
z operačního programu Lidský 
kapitál v rámci ESF a z opatření 111,
 ο v Belgii (Valonsku) bylo možné po ‑
dobné činnosti financovat v rámci 
opatření 331 a ESF. Toto opatření 
bylo spuštěno s financováním roz ‑
voje venkova, pak však bylo ukon ‑
čeno. Belgické orgány vysvětlily, že 
poskytovatelé odborné přípravy 
upřednostňovali financování z ESF, 
protože pravidla ESF pro úhradu 
nákladů jsou podle jejich názoru 
méně přísná než pravidla EZFRV.
34 Připomínky
64 
Ve Španělsku (Galicii) audit odhalil, 
že systém znamenal riziko dvojího 
financování z opatření 115 a z ESF, 
neboť náklady na zaměstnance u nově 
přijatých pracovníků kryly oba fondy. 
Byl zjištěn případ, kdy byl poskytovatel 
služeb příjemcem jak prostředků z ESF 
(122 400 EUR) v souvislosti tvorbou 
pracovních míst, tak i prostředků 
z opatření 115 (124 700 EUR).
65 
V novém programovém období 2014 
až 2020 zdůrazňují příslušné předpisy 
význam větší propojenosti fondů EU. 
Nový přístup se zaměřuje méně na vy ‑
mezení hranic fondů a více na doplň ‑
kovost. Ze strany Komise však nejsou 
k dispozici provozní pokyny. Účetní 
dvůr analyzoval dohody o partnerství 
a v případě několika členských států 
není jasné, jak budou v novém období 
překonány nedostatky v koordinaci, 
které se objevily v programovém ob ‑
dobí 2007–2013.Část III – Postupy 
monitorování 
a hodnocení výsledků 
činností v oblasti 
předávání znalostí 
a poradenství
66 
Klíčovým prvkem pro zajištění řádného 
vynakládání rozpočtu EU je moni ‑
torování a hodnocení30. Jak dokládá 
obrázek 4  a jak je uvedeno v bodě 1, 
monitorování a hodnocení může 
zajistit vstupy pro krátkodobé analýzy 
a specifikace programu v rámci sed ‑
miletého programového období a při 
přípravě dlouhodobějších programů 
do budoucnosti.
67 
Vzhledem k tomu, že Komise nepo ‑
užívá za tímto účelem žádný model, 
Účetní dvůr využívá k hodnocení 
programů odborné přípravy uznávaný 
model, tzv. model „čtyř úrovní podle 
Kirkpatricka“. Zásady tohoto modelu 
jsou použitelné na kterýkoli program 
v oblasti odborné přípravy (viz přílo -
ha II ). Kirkpatrickovy čtyři úrovně jsou 
navrženy jako sled přístupů k hodno ‑
cení programů odborné přípravy. Při 
přechodu z jedné úrovně na další se 
zvyšuje složitost a časová náročnost 
postupu, každá následující úroveň 
však zároveň poskytuje cennější 
informace31.30 Monitorování znamená 
pravidelné zkoumání výdajů, 
výstupů a výsledků, zajišťující 
aktuální informace o tom, zda 
programy postupují v souladu 
se záměrem. Hodnocením se 
rozumí periodické 
shromažďování a analýza 
důkazů (včetně informací 
poskytovaných pro 
monitorování) s cílem 
formulovat závěry o účinnosti 
a efektivnosti programu nebo 
politiky.
31 Kirkpatrick, Donald L., 
Kirkpatrick, James D., 
Evaluating Training Programs: 
The Four Levels , 3. vydání, 2006, 
s. 21.
35 Připomínky
68 
Informace získané pomocí úrovní 
1 a 2 (reakce a učení) jsou užitečné 
především k určení problémů spoje ‑
ných s kvalitou poskytované služby, 
rozsahem činnosti atd. Tyto informace 
mohou sloužit jako vstup pro zpřes ‑
nění specifikací následných opatření 
nebo ke zlepšení výběru poskytovate ‑
lů v následných výzvách k předkládání 
nabídek nebo návrhů. Úrovně 3 a 4 
(chování a výsledky) lze využít k po ‑
souzení dopadů a výstupů takových 
opatření a tyto úrovně slouží strategič ‑
tějším účelům, např. přehodnocování 
potřeb, určování nových potřeb atd.
Poskytovatelé odborné 
přípravy často získávají 
přímou zpětnou vazbu od 
účastníků odborné přípravy, 
orgány členských států ji 
však zřídkakdy používají ke 
zlepšení následných opatření
69 
Účetní dvůr zjistil, že v případě opatře ‑
ní v oblasti předávání znalostí v rámci 
EZFRV většina členských států shroma ‑
žďuje bezprostřední zpětnou vazbu 
od účastníků školení, ale nevyužívá ji 
v možné míře k posouzení kvality od ‑
borné přípravy nebo k úpravě školení. 
Jen málo členských států monitorovalo 
údaje o učení samotném (úroveň 2).70 
Ve většině auditovaných členských 
států účastníci ihned po skončení 
školení vyplňují formuláře pro zpětnou 
vazbu (také označované jako „přehledy 
pro vyjádření spokojenosti“). Většinou 
se tak děje z podnětu poskytovatele 
služby, ale orgány některých členských 
států vypracovaly pokyny nebo stan ‑
dardizované formuláře pro zpětnou 
vazbu (viz též rámeček 9 ).
71 
V mnoha případech však orgány 
členských států získané informace plně 
nevyužívají. V Polsku jsou orgánům 
v závěrečné zprávě v konečné fázi pře ‑
dávány konsolidované výsledky pouze 
za jednu kvalitativní otázku. V Ra ‑
kousku nejsou orgánům předávány 
ani formuláře zpětné vazby, ani jejich 
analýzy. Ve Španělsku (Galicii) v přípa ‑
dech, kdy jsou školení řízena prostřed ‑
nictvím přímé intervence, nedostávají 
ústřední útvary orgánů od koordináto ‑
rů projektů vyplněné formuláře.
36 Připomínky
72 
Většina orgánů členských států navští ‑
vených během auditu nesleduje, do 
jaké míry si účastníci na základě své 
účasti na školení skutečně osvojí za ‑
mýšlené znalosti, dovednosti a postoje 
(ekvivalent úrovně 2 podle Kirkpatric ‑
ka (učení)). Například ve Španělsku 
orgány nesledovaly, kolik účastníků 
školení vykonalo zkoušku, k níž byl 
nabízen přípravný kurz. Ve Spojeném 
království (Anglii) orgány nesledo ‑
valy míry úspěšnosti u certifikačních 
kurzů a Účetní dvůr nalezl příklady, kdy ani hlavní dodavatel neznal míry 
úspěšnosti u kurzů zajišťovaných jeho 
subdodavatelem. V Polsku nejsou před 
školením ani po něm prováděny žádné 
testy nebo pohovory k vyhodnocení 
toho, co se účastník školení naučil. 
Osvědčení, které účastníci získávají 
na konci školení, je pouze potvrzením 
o jejich účasti, a nikoli o tom, že úspěš ‑
ně složili zkoušku.Příklady správné praxe při shromažďování údajů pro účely hodnocení 
projektů
Polské  orgány poskytují poskytovatelům služeb standardizované formuláře pro zpětnou vazbu obsahující 
jedenáct otázek týkajících se kvality.
Orgány ve Spojeném království (Anglii)  umožňují poskytovatelům používat vlastní hodnotící formuláře, ale 
pomocí pokynů zajišťují, aby formuláře odpovídaly minimálním požadavkům. Účastníci školení mají tři nebo 
více možností (např. velmi spokojen, spokojen nebo nespokojen) týkajících se šesti různých prvků: tempa 
a obsahu školení, materiálů, místa konání a vybavení, úrovně podpory ze strany školitele, celkové kvality 
a relevantnosti dovedností. Účastníci rovněž musí potvrdit relevantnost dovedností a pravděpodobnost jejich 
využití v praxi. Určitý prostor je ponechán pro připomínky a návrhy na zlepšení.
Ve Spojeném království (Anglii)  také orgány provádějí telefonický průzkum u náhodně zvolených účastníků 
školení. Primárním cílem telefonického průzkumu je kontrola docházky, je to však i užitečný mechanismus 
k získání zpětné vazby.
V Rakousku  Účetní dvůr nalezl dobrý příklad, kdy bylo hodnocení začleněno do koncepce kurzu inovativní ‑
ho řízení pro ženy působící v oblasti rozvoje venkova. Kurz zahrnoval posouzení kvalitativních prvků podle 
jednotlivých modulů, například studijní atmosféru, obsah školení a praktický význam, jakož i kvalitu školitelů 
a studijních materiálů. Školitelé byli povinni provést sebehodnocení, které bylo porovnáno s hodnocením ze 
strany účastníků, a nakonec vedl poskytovatel diskusi o zpětné vazbě s rakouskými orgány. Účastníci byli také 
povinni předložit zkušební dokument, na němž soustavně pracovali během školení, a poskytovatel předpoklá ‑
dá provedení průzkumu po 1–2 letech, kdy bude šetřit, zda účastníci stále používají získané znalosti a doved ‑
nosti. Rozhovory s účastníky, kteří potvrzují kladné výsledky hodnocení, jsou také k dispozici na internetu.Rámeček 9

37 Připomínky
73 
V Rakousku jsou naopak v případě 
certifikačních kurzů účastníci povinni 
složit zkoušku. Poskytovatelé musí kur ‑
zy monitorovat a vyhodnocovat podle 
určitých kritérií a musí předkládat 
souhrn výsledků vnitrostátní zeměděl ‑
ské komoře. Podle uvedených údajů 
je ročně vydáno více než 850 osvěd ‑
čení, což představuje míru úspěšnosti 
přibližně 95 %.
Existují příklady správné 
praxe, kdy se členské státy 
snaží shromažďovat užitečné 
informace o dopadu činností 
v oblasti předávání znalostí 
a poradenství
74 
Jak je uvedeno v předchozí části, člen ‑
ské státy nevyužívají plně možností 
hodnocení projektů. Některé členské 
státy zadaly průzkumy nebo hodnoticí 
studie na úrovni programů odbor ‑
né přípravy s cílem získat informace 
o změnách chování (úroveň 3 podle 
Kirkpatricka) a dopadu (úroveň 4 podle 
Kirkpatricka). Tyto studie musí začínat 
sběrem základních hodnoticích údajů, 
a to někdy i dlouhou dobu po skončení 
kurzů, v důsledku toho je pak vyvození 
směrodatných závěrů ještě složitější.75 
Pravidelné celostátní průzkumy ve 
Švédsku, které poštou provádí švédský 
statistický úřad, poskytují zpětnou 
vazbu na všech čtyřech úrovních hod ‑
nocení. Poslední průzkum byl prove ‑
den na jaře 2010 u 8 000 osob, které se 
účastnily činností v oblasti předávání 
znalostí nebo poradenství týkajících se 
rozvoje venkova. Podobné studie byly 
provedeny v letech 1999 a 2006 a nové 
šetření se plánuje na rok 201532.
76 
V Rakousku orgány zadaly specifické 
hodnocení opatření 111 a 331. Autoři 
studie použili následující čtyři metody: 
analýzu vnitrostátních a mezinárod ‑
ních studií, zpráv a jiných dokumentů, 
on‑line průzkum venkovských hos ‑
podářských subjektů (jak těch, které 
zúčastnily opatření odborné přípravy, 
tak těch, které se nezúčastnily), posky ‑
tovatelů odborné přípravy a úředníků, 
„pohovory“ v délce 1–2 hodiny a „hod ‑
noticí kluby“. Autoři uvádějí mnoho 
podrobných údajů, např. o odhadova ‑
ných přínosech opatření odborné pří ‑
pravy obecně a různých typů opatření 
konkrétně nebo o překážkách účasti. 
Na druhé straně také poukazují na 
nedostatky rakouského systému a na ‑
vrhují zavést soutěžní výběr projektů 
pomocí specifických ukazatelů úspě ‑
chu jednotlivých projektů33.
77 
Údaje shromážděné při externích 
studiích ve Spojeném království (An ‑
glii) a Švédsku také umožňují vyvodit 
závěry o přínosech odborné přípravy 
a poradenství (viz  rámeček 10 ).32 Jordbruksverket: 
Kompetensutveckling inom 
landsbygdsprogrammet  – 
Rapport från en statistisk 
undersökning genomförd . 
Rapport 2010:30 . 
Jordbruksverket : Analys av 
kompetensutvecklingen inom 
landsbygdsprogrammet  – 
Fördjupning av rapport 
2010:30 . Rapport 201 1:39 .
33 Mandl, C. a Kuttner, T., 
Bildungsevaluierung Ländliche 
Entwicklung LE 07-13 – 
Endbericht , Vídeň, 2013.
38 Připomínky
78 
Ve Švédsku poskytuje od roku 2001 
iniciativa s názvem Greppa Näringen 
(Zaměřeno na živiny)35 bezplatné 
poradenství v oblasti ochrany životní ‑
ho prostředí zemědělským podnikům 
s více než 50 hektary a/nebo více než 
25 živočišnými jednotkami. Financová ‑
ní se získává v rámci EZFRV a opětovně 
investovaných environmentálních 
daní. Iniciativa mimo jiné nabízí kurzy pro zemědělce a poradce a poskytuje 
nástroje k výpočtu bilance živin. Hod ‑
nocení zemědělského poradenství je 
začleněno formou návazných návštěv 
a čtvrtletních průzkumů. Spokojenost 
zemědělců s návštěvami poradců je 
poměrně vysoká a ještě důležitějším 
ukazatelem úspěchu je to, že přebytky 
dusíku a fosforu a emise čpavku na 
zemědělský podnik se snížily.Příklady studií předávání znalostí a poradenství financovaných v rámci rozvoje 
venkova
Spojené království (Anglie)
V roce 2013 vypracoval Ústav pro výzkum venkova a komunit (Countryside and Community 
Research Institute) při Gloucestershirské univerzitě zprávu34, v níž se pokusil posoudit sociální 
návratnost investic (Social Return on Investment, SROI) os 1 a 3 PRV pro Anglii pomocí případových studií čtyř 
oblastí.
Zpráva došla mimo jiné k závěru, že zjištěné přínosy (např. větší udržitelnost zemědělských podniků, zapoje ‑
ní odvětví chovu hospodářských zvířat do činností týkajících se zdraví zvířat a kvalifikace, zlepšení postupů 
obdělávání půdy a nakládání s pozemky, rozvoj místních kapacity v souvislosti s přidanou hodnotou v rámci 
osy 1) do značné míry odrážejí úrovně investic do odborné přípravy a poradenství.
Švédsko
Studie monitorování pesticidů v malém zemědělském povodí v jižním Švédsku (řeka Vemmen ‑
hög), která byla zahájena v roce 1990, ukazuje, že výskyt reziduí pesticidů ve vodních tocích se 
snížil o 90 %, přestože nebyly provedeny téměř žádné změny co do množství používaných chemických látek 
k ochraně plodin. Analýza ukazuje, že je to do značné míry důsledek zvýšeného povědomí zemědělců o bez ‑
pečném nakládání s pesticidy po zahájení poradenských služeb v této oblasti v roce 1994.
34 An assessment of the Social Return on Investment of Axes 1 and 3 of the Rural Development Programme for England, Final Report  (Posouzení sociální 
návratnosti investic os 1 a 2 programu rozvoje venkova pro Anglii, závěrečná zpráva), Countryside and Community Research Institute 
v zastoupení Ministerstva pro životní prostředí, potraviny a venkov, 1. listopadu 2013.Rámeček 10
35 http://www.greppa.nu
39 Připomínky
Údaje shromážděné 
k prokázání agregovaných 
výsledků služeb předávání 
znalostí a poradenství na 
úrovni EU nejsou spolehlivé
79 
Předcházející části se zabývají mo ‑
nitorováním a hodnocením zejména 
jako nástrojem ke zlepšení specifikací 
a provádění služeb předávání znalostí 
a poradenství na úrovni členského 
státu. Na úrovni EU stanovilo nařízení 
v oblasti rozvoje venkova „společný 
rámec pro monitorování a hodnocení“ 
(CMEF) pro období 2007–201336. Jed ‑
nalo se o nový systém zavedený v roce 
2007, jehož společné ukazatele měly 
zachycovat pokrok při plnění cílů roz ‑
voje venkova způsobem, který umožní 
srovnávání jednotlivých PRV a agrego ‑
vání údajů. Nařízení Komise37 stanoví 
konkrétnější požadavky a uvádí se ‑
znam společných ukazatelů základních 
situací, výsledků a dopadů. Společné 
ukazatele nemohou plně zachytit 
účinky všech jednotlivých PRV, členské 
státy tudíž mohly stanovit i omezený 
počet dodatečných ukazatelů. Žádný 
z auditovaných členských států však 
nevymezil dodatečné ukazatele pro 
opatření v oblasti předávání znalostí 
a poradenství.
80 
Audit, který Účetní dvůr provedl, 
potvrdil závažné nedostatky v dostup ‑
nosti a kvalitě informací z monitoro ‑
vání a hodnocení týkajících se výdajů 
v oblasti rozvoje, jak upozorňuje 
zvláštní zpráva č. 12/201338.81 
Během tohoto auditu Účetní dvůr zjis ‑
til tyto nedostatky:
 ο v Polsku nebyla použitá metoda 
výpočtu v souladu s pokyny k rám ‑
ci CMEF, což vedlo ke značným 
rozdílům v počtu skutečných dnů 
školení39,
 ο Spojené království (Anglie) a Špa ‑
nělsko (Galicie) nebyly schopny 
předložit požadované údaje v plné 
šíři a Rakousko přiřadilo projekty 
nesprávným typům podle rámce 
CMEF (což vedlo k nespolehlivému 
počtu účastníků a dnů školení pro 
různé typy činností).
82 
K pozitivnějším zjištěním patřila 
skutečnost, že ve Švédsku jsou posky ‑
tovatelé a orgány povinni registrovat 
účastníky každého jednotlivého ško ‑
lení nebo poradenské činnosti na inter ‑
netu ve společné databázi. Finanční 
údaje a informace o administrativních 
kontrolách projektů jsou evidovány 
v jiné databázi. Pro účely vykazování 
údajů z monitorování Komisi musí být 
obě databáze propojeny pomocí čísla 
projektu. Oddělení obou databází však 
znamená, že na úrovni jednotlivých 
činností odborné přípravy nebo pora ‑
denství nelze zjistit finanční informace, 
např. náklady na účastníka a/nebo 
den školení. Navíc jsou propojení mezi 
databázemi problematická a Účetní 
dvůr zaznamenal problémy týkající se 
spolehlivosti údajů.36 Článek 80 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005.
37 Nařízení (ES) č. 1974/2006. 
Úplný seznam společných 
ukazatelů uvádí příloha VIII .
38 Zvláštní zpráva č. 12/2013 
„Mohou Komise a členské 
státy prokázat, že rozpočtové 
prostředky EU přidělené na 
politiku rozvoje venkova jsou 
dobře vynakládány?“ ( http://
www.eca.europa.eu ).
39 Podle pokynů rámce CMEF má 
být ukazatel „počet dnů 
školení“ vypočten jako součet 
hodin školení pro všechny 
účastníky, dělený osmi 
[hodinami]. Polské orgány 
však ve svých statistických 
údajích pro rámec CMEF za rok 
2013 CMEF uvedly jen počet 
dnů uskutečněných školení.
40 Připomínky
83 
Kromě toho je analýza agregovaných 
údajů poskytovaná Komisí u několi ‑
ka členských států zjevně zavádějící 
(viz  rámeček 1 1 ).
84 
Komise rámec CMEF koordinuje, při ‑
čemž pracovníci Komise přezkoumávají 
výroční zprávy o pokroku a agregují 
údaje o monitorování. Mohou se účast ‑
nit jako pozorovatelé v monitorovacích 
výborech členských států a pořádat 
výroční zasedání spolu s řídícími or ‑
gány s cílem zkoumat hlavní výsledky 
předešlého roku za každý PRV. Komise 
je také povinna vypracovat řadu zpráv 
o provádění a výsledcích politiky roz ‑
voje venkova.85 
Ne vždy si je však Komise vědoma ano ‑
málií a problémů při shromažďování 
údajů v členských státech a zveřejnila 
agregované údaje, aniž by zajistila 
jejich jednotnost. Vzhledem k nedo ‑
statku spolehlivých údajů není proto 
Komise schopna posoudit, zda jsou 
prostředky z EZFRV na opatření v ob ‑
lasti předávání znalostí a poradenství 
vynakládány dobře nebo zda dosahují 
cílů stanovených pro daná opatření.
Příklady nepřesných údajů ukazatelů rámce CMEF
Opatření 111
 Účetní dvůr zjistil, že rámec CMEF uvádí nerealisticky vysoká čísla pro Dánsko . Údaje o výstupech napří ‑
klad uváděly 7 770 EUR výdajů EZFRV na jednoho účastníka školení a 123 708 EUR na den školení v období 
2007–2011. Údaje za období 2007–2012 stále ukazují srovnatelné hodnoty.
 Podobně údaje o výstupech za Francii (Martinik, Guadeloupe a Réunion)  za období 2007–2012 vedly k ne ‑
realisticky vysokým číslům o výdajích EZFRV na den nebo na účastníka školení (např. 382 333 EUR/den školení 
na Martiniku nebo 31 498 EUR na účastníka na Guadeloupe), protože peněžní částky byly zadávány pro celá 
opatření, zatímco počet dnů nebo účastníků byl zadáván pro dílčí opatření.
Opatření 115
 Údaje o výstupech uváděly, že prostřednictvím opatření 115 bylo ve Španělsku  podpořeno 373 nových po ‑
radenských služeb (tj. více než 50 % všech nových poradenských služeb podpořených v EU). Zdálo se však, 
že všechny roční platby týmž poskytovatelům byly započítány jako „nové služby“, a proto údaj neodpovídá 
skutečnému počtu nových poradenských služeb zřízených s podporou opatření, který je mnohem nižší.Rámeček 11

41 Připomínky
86 
Právní předpisy stanoví nový společný 
systém pro monitorování a hodnocení 
(CMES) pro oblast rozvoje venkova 
v období 2014–202040. Ten zahrnuje 
řadu změn oproti rámci předchozímu, 
například sběr menšího počtu údajů 
a průběžné hodnocení podle potřeb 
členských států. Nové ukazatele výstu ‑
pů jsou následující:
 ο opatření 01: počet podpořených 
operací, počet dnů školení a počet 
účastníků vzdělávání,
 ο opatření 02: počet podpořených 
operací, počet příjemců, kterým 
bylo poskytnuto poradenství, 
a počet vyškolených poradců41.
87 
Pro opatření 01 budou zprávy podá ‑
vány podle druhu operace, což by 
mělo předcházet problému, kdy jsou 
činnosti s menším počtem účastníků 
vykazovány v rámci téhož ukazatele 
jako akce s velkým počtem účastníků. 
Pokud jde o opatření v oblasti pře ‑
dávání znalostí a poradenství, otázka 
při společném hodnocení zní takto: 
„Do jaké míry podpořily intervence 
programu rozvoje venkova celoživotní 
vzdělávání a odbornou přípravu v od ‑
větvích zemědělství a lesnictví?“42.88 
Je zřejmé, že Účetní dvůr nemohl 
v době auditu posoudit, do jaké míry 
budou výše zmíněné nedostatky 
napraveny novým rámcem CMES. Po ‑
suzování úspěchu opatření pouze na 
základě počtu účastníků nebo počtu 
dnů školení nebo na základě obecné 
hodnoticí otázky však neposkytne 
podrobnou zpětnou vazbu ve věci 
úspěchu či jiné informace o prostřed ‑
cích přidělených na daná opatření.40 Články 14 až 16 prováděcího 
nařízení Komise (ES) 
č. 808/2014 ze dne 
17. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 18).
41 Ukazatele výstupů 11–14; viz 
příloha IV prováděcího 
nařízení Komise (EU) 
č. 808/2014.
42 Příloha V prováděcího nařízení 
Komise (EU) č. 808/2014.
42
 Závěry a doporučení
89 
Činnosti v oblasti předávání znalostí 
a poradenství získaly v oblasti rozvoje 
venkova vyšší prioritu. Význam odbor ‑
ného vzdělávání a přípravy, rozvoje 
dovedností, celoživotního učení a pře ‑
dávání znalostí zdůrazňují Evropský 
parlament i komisaři EU pro země ‑
dělství a tato problematika se odráží 
i v právním rámci EU.
90 
Audit, který provedl Účetní dvůr, na ‑
stolil tuto otázku:
Jsou zavedeny systémy řízení a kon -
troly umožňující účinně zajišťovat 
opatření týkající se předávání zna -
lostí a poradenství v oblasti rozvoje 
venkova?
91 
Aby byly účinné a měly požadovaný 
dopad, musí být finanční prostředky 
přidělené na činnosti v oblasti předá ‑
vání znalostí a poradenství vynakládá ‑
ny v reakci na určené potřeby v oblasti 
znalostí a dovedností, které se mohou 
v průběhu programového období změ ‑
nit. Činnosti zvolené k řešení těchto 
potřeb musí být poskytovány kvalifi ‑
kovanými a zkušenými poskytovateli, 
nákladově efektivním způsobem a vý ‑
sledky by měly být měřitelné a měly 
by být hodnoceny s cílem poskytnout 
informace o skutečně dosažených 
výstupech. Audit provedený Účetním 
dvorem však odhalil, že v důsledku 
nedostatků v systémech řízení a kon ‑
troly členských států a Komise a v do ‑
hledu Komise nad opatřeními tomu tak 
nebylo.92 
Celkově nebyly řízení a kontrola 
činností v oblasti předávání znalostí 
a poradenství dostačující v porovnání 
s významem opatření a očekávanými 
výstupy těchto činností. Příliš často byl 
jakýkoli druh odborné přípravy pova ‑
žován za „dobrý“ a způsobilý získat 
veřejnou podporu; jen zřídkakdy byla 
provedena řádná analýza a činnosti 
odborné přípravy se zaměřovaly na 
oblasti, kde mohly mít skutečný dopad. 
Nedostatky uvedené v této zprávě se 
týkají zejména způsobu, jakým člen ‑
ské státy daná opatření řídí. Nelze 
však podceňovat ani úlohu Komise při 
vedení členských států a vykonávání 
dohledu nad nimi.
43 Závěry a doporučení
93 
Účetní dvůr zjistil, že postupy člen ‑
ských států pro určování a výběr 
relevantních poskytovatelů služeb vy ‑
kazovaly vady. Přestože členské státy 
zavedly postupy pro určování potřeb 
venkovských hospodářských subjektů 
v oblasti znalostí a dovedností, určené 
potřeby byly vymezeny příliš široce. 
Neupřesňovaly nejvíce relevantní 
činnosti (tj. konkrétní školení) v rám ‑
ci těchto oblastí a opíraly se hlavně 
o návrhy poskytovatelů. Podle názoru 
Účetního dvora může zapojení posky ‑
tovatelů a zúčastněných subjektů vést 
k lepšímu plnění opatření, konečná 
odpovědnost však nadále zůstává 
na orgánech členských států (body 
23–27).
94 
Pokud jde konkrétně o podporu 
z EZFRV pro zřizování poradenských 
služeb (bývalé opatření 115), byla pod ‑
pora někdy využívána k financování 
dlouhodobých poradenských subjektů 
pro zřizování služeb, které vlastně ne ‑
byly nové (bod 28 a  rámeček 3 ).Doporučení 1  
Analýza potřeb
a) Členské státy by měly mít zave ‑
deny postupy pro analyzování 
potřeb hospodářských subjektů na 
venkově v oblasti znalostí a doved ‑
ností, přesahující rámec stanovení 
obecných témat, zejména pak 
u výzev k předkládání návrhů nebo 
nabídek. Členské státy by měly 
v rámci opakovaných postupů 
zajistit (viz bod 24 a obrázek 4), aby 
byly relevantní služby předávání 
znalostí a poradenství specifiková ‑
ny a vybírány na základě takovéto 
analýzy a aby se předcházelo riziku 
toho, že postup bude ovlivněn ze 
strany poskytovatelů.
b) Komise by měla vydat další pokyny 
k provádění těchto opakovaných 
analýz ze strany členských států 
a vést členské státy k tomu, aby 
tyto analýzy formulovaly konkrét ‑
ně, nikoliv obecně.
c) Pokud jde konkrétně o zřizování 
poradenských služeb (dříve opat ‑
ření 115), měly by členské státy 
zajistit, aby byla podpora z EZFRV 
v programovém období 2014–2020 
poskytována pouze v případě, že 
v dotčené oblasti existuje prokáza ‑
ný nedostatek relevantních služeb 
a potřeba financování nových 
zaměstnanců, zařízení a/nebo 
vybavení.
d) Komise by měla neprodleně po ‑
skytnout členským státům další 
pokyny týkající se zřizování pora ‑
denských služeb a měla by moni ‑
torovat následné plnění pokynů ze 
strany členských států.
44 Závěry a doporučení
95 
V programovém období 2007–2013 
byly členské státy povinny zajistit, aby 
byli vybíráni pouze vysoce kvalitní 
poskytovatelé poradenských služeb43. 
Pro poskytovatele odborné přípra ‑
vy takové ustanovení neexistovalo 
a v této souvislosti audit v řízení ze 
strany členských států odhalil několik 
nedostatků. Nápravě těchto problémů 
může napomoci zavedení právních 
požadavků na odpovídající kapaci ‑
ty poskytovatelů odborné přípravy 
v novém programovém období44 (body 
30–34).
96 
Účetní dvůr však zjistil, že členské státy 
při výběru činností a poskytovatelů 
služeb předávání znalostí a poraden ‑
ství ne vždy zajišťovaly spravedlivou 
a transparentní hospodářskou soutěž. 
Pouhé zadávání veřejných zakázek 
nezajišťuje výběr v souladu s pravidly 
hospodářské soutěže, neboť zejména 
neexistují jasné pokyny k internímu za ‑
jišťování služeb, subdodávkám a hod ‑
nocení poskytování služeb ze strany 
konsorcií, přestože jsou tyto postupy 
široce používány. Většina členských 
států, které byly předmětem auditu, 
nezajišťovala při výběru poskytovatelů 
služeb spravedlivou nebo transparent ‑
ní hospodářskou soutěž (body 35–46).Doporučení 2  
Výběr poskytovatelů
a) Pro nové programové období 
2014–2020 by členské státy měly 
poskytovatele služeb, kteří obdrží 
veřejné prostředky, vybírat v rámci 
spravedlivé a transparentní hospo ‑
dářské soutěže bez ohledu na to, 
zda používají výzvy k předkládání 
návrhů nebo formální postupy za ‑
dávání veřejných zakázek. Zejména 
by členské státy měly zlepšit své 
posuzování kvalifikace a zkušenos ‑
tí poskytovatelů odborné přípravy 
v souladu s novými právními před ‑
pisy a měly by zajistit, aby jejich 
výběrová nebo zadávací kritéria 
neupřednostňovala určité poskyto ‑
vatele nebo druhy poskytovatelů.
b) Komise by měla neprodleně 
poskytnout další konkrétní po ‑
kyny k internímu zajišťování 
služeb, subdodávkám a hodno ‑
cení poskytování služeb ze strany 
konsorcií. Kromě toho by Komise 
měla zajistit, aby byly postupy 
členských států odpovídajícím 
způsobem monitorovány a aby byl 
výběr činností v oblasti předávání 
znalostí a poradenství konkurenč ‑
ní, spravedlivý a transparentní.43 Čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 1974/2006.
44 Čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 1305/2013.
45 Závěry a doporučení
97 
Účetní dvůr rovněž zjistil, že členské 
státy nezajistily nákladovou efektivitu 
financovaných činností nebo že tyto 
činnosti nebyly vhodně koordinová ‑
ny s ostatními fondy EU. Nákladově 
efektivní poskytování služeb předá ‑
vání znalostí a poradenství je nezbyt ‑
né k ochraně veřejných prostředků 
v rozpočtech EU i členských států. 
Účetní dvůr zjistil nedostatky kontrol, 
které musí členské státy provádět, a to 
jak ve fázi podávání žádostí, tak ve 
fázi plateb. Existují známky toho, že 
členské státy za určité služby zaplatily 
příliš mnoho a že související náklady 
byly nedostatečně zdůvodněny (body 
52–55).
98 
Audit dále odhalil, že různé fondy EU 
financují značný počet podobných slu ‑
žeb (např. financování z ESF i z EZFRV). 
Z toho plyne riziko dvojího financo ‑
vání a potřeba zdvojování nákladných 
struktur řízení, což Účetní dvůr pova ‑
žuje za nehospodárné. Pro programo ‑
vé období 2014–2020 je zdůrazňována 
doplňkovost fondů EU oproti předešlé 
politice vymezování; to znamená větší 
nutnost koordinace s cílem předcházet 
výše uvedeným rizikům (body 58–64).Doporučení 3  
Nákladová efektivita
a) Pokud jde o účinné kontroly přimě ‑
řenosti nákladů, měly by Komise 
a členské státy provést doporučení 
uvedená ve zvláštní zprávě Účet ‑
ního dvora k tomuto tématu45. 
Konkrétně by členské státy měly 
posoudit nutnost podpory čin ‑
ností, které jsou na trhu dostupné 
okamžitě a za přiměřenou cenu. 
Je‑li tato nutnost odůvodněna, 
měly by členské státy zajistit, aby 
náklady podporovaných činností 
nepřevyšovaly náklady obdobných 
činností nabízených na trhu.
b) Komise by měla vyjít z prvních 
kroků přijatých k zajištění doplňko ‑
vosti fondů EU, jako jsou například 
zvláštní meziútvarové pracovní 
skupiny, a provést důkladné po ‑
souzení doplňkovosti jednotlivých 
fondů EU navrhovaných členský ‑
mi státy pro programové období 
2014–2020. Výsledkem tohoto po ‑
souzení by měl být koordinovaný 
přístup k podpoře činnosti v oblas ‑
ti předávání znalostí a poradenství 
s cílem zmírnit riziko dvojího finan ‑
cování a zdvojování administrativy 
v členských státech.45 Viz zvláštní zpráva č. 22/2014 
„Dosahování hospodárnosti: 
udržení kontroly nad náklady 
u grantů na projekty rozvoje 
venkova financovaných EU“ 
(http://eca.europa.eu ).
46 Závěry a doporučení
99 
Pokud jde o monitorování a vyhodno ‑
cování výsledků činností v oblasti pře ‑
dávání znalostí a poradenství, Účetní 
dvůr konstatuje, že Komise a členské 
státy nemají zavedeny účinné a efek ‑
tivní postupy. Účetní dvůr nenalezl 
žádné příklady zavedených systémů, 
v nichž by výsledky předešlých výzev 
k předkládání návrhů nebo nabídek 
byly podkladem pro analýzy znalostí 
a dovedností a následně návrhu návaz ‑
ných výběrových řízení (body 66–78).
100  
Kromě toho Účetní dvůr našel další do ‑
klady o nespolehlivosti údajů z rámce 
CMEF46. Evidence příjemců podle Účet ‑
ního dvora poskytuje pouze informace 
o oblíbenosti určitých služeb, nikoli 
však o jejich kvalitě a účinnosti. Výsled ‑
kem je to, že i přes vynaložení mnoha 
milionů eur a uspořádání několika mi ‑
lionů dnů školení si Komise a členské 
státy nejsou vědomy dopadu posky ‑
tovaných opatření ani toho, které čin ‑
nosti nejlépe přispívají ke stanoveným 
cílům (body 79–83 a 86–88).Doporučení 4  
Monitorování, hodnocení 
a zpětná vazba
a) Členské státy by měly zavést sys ‑
témy zpětné vazby využívající mo ‑
nitorování a hodnocení informací, 
aby zlepšily budoucí výzvy k před ‑
kládání návrhů nebo nabídek (viz 
bod 24 a  rámeček 4 ). Poskytova ‑
telé by měli být povinni předklá ‑
dat nejen informace týkající se 
spokojenosti účastníků s danými 
službami, ale také testovat, zda se 
účastníci naučili to, co měli. Tyto 
výsledky by mohli využívat i hod ‑
notitelé, aby mohli zaměřit své 
vyhodnocování na analýzy činností 
na úrovni výsledků a dopadů.
b) Komise by měla vydat pokyny 
k tomu, jak mohou členské státy 
takovéto opakované postupy zpět ‑
né vazby provádět, a měla by kon ‑
trolovat, že je členské státy mají 
zavedeny. Kromě toho by Komise 
měla zajistit, aby členské státy 
poskytovaly relevantní a spolehli ‑
vé informace o kvalitě a účelnosti 
svých služeb předávání znalostí 
a poradenství.46 Viz také zvláštní zpráva 
č. 12/2013 „Mohou Komise 
a členské státy prokázat, že 
rozpočtové prostředky EU 
přidělené na politiku rozvoje 
venkova jsou dobře 
vynakládány?“ 
(http://www.eca.europa.eu ).
47 Závěry a doporučení
101  
Způsob, jakým Komise tato opatření 
řídí, neodpovídá ambicím stanoveným 
pro dané činnosti ani očekávanému 
přínosu pro priority EU. Účetní dvůr 
je toho názoru, že Komise dostateč ‑
ně nesplnila své povinnosti v režimu 
sdíleného řízení, zejména pokud jde 
o monitorování systémů řízení a kont ‑
roly, které jsou zřízeny v členských stá ‑
tech (body 47–51; body 56– 57; bod 65; 
body 84–88).
102  
Rozsah výdajů na opatření v oblasti 
předávání znalostí a poradenství je 
v porovnání s ostatními opatřeními pro 
rozvoj venkova relativně malý. Poten ‑
ciální multiplikační účinek činností 
v oblasti předávání znalostí a pora ‑
denství však znamená, že tyto činnosti 
zasluhují lepší řízení a monitorování.Doporučení 5  
Dohled Komise
Komise by měla neprodleně zvýšit 
rizikový profil opatření v oblasti předá ‑
vání znalostí a poradenství a odpoví ‑
dajícím způsobem posílit svůj dohled 
a řízení, aby získala vyšší míru ujištění 
o tom, že členské státy provádějí pří ‑
slušné služby účinně.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Augustyn KUBIK, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 22. července 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

48
 Přílohy Příloha IProvádění opatření v oblasti předávání znalostí a poradenství  
v auditovaných členských státech
Členský stát Opatření 111 Opatření 114 Opatření 115 Opatření 331
Rakousko provedeno neprovedeno neprovedeno provedeno
Španělsko (Galicie) provedeno provedeno provedeno neprovedeno
Spojené království (Anglie) provedeno provedeno provedeno provedeno
Polsko provedeno provedeno neprovedeno neprovedeno
Švédsko1provedeno provedeno neprovedeno provedeno
1 Ve Švédsku byly poradenské služby obecně financovány v rámci opatření 111 a 331.  
Pouze poradenství týkající se podmíněnosti a bezpečnosti při práci bylo financováno v rámci opatření 114.
49 Přílohy Příloha II„Čtyři úrovně podle Kirkpatricka“1
Jelikož Komise ani členské státy nemají model, který by používaly k analýze potřeb znalostí a dovedností 
a k hodnocení služeb předávání znalostí a poradenství, vyhledal Účetní dvůr odbornou podporu. To vedlo k po ‑
užití modelu „čtyř úrovní podle Kirkpatricka“, široce uznávané metodiky hodnocení programů odborné přípravy 
v oblasti podnikání. Model lze použít i v opačném směru jako užitečné pokyny k analýze potřeb znalostí a do ‑
vedností účastníků odborné přípravy („konec je zároveň začátkem“).
a) Hodnocení
Úroveň 1 – Reakce : do jaké míry účastníci reagují na vzdělávací akci příznivě? Tato úroveň je obvykle hodnoce ‑
na pomocí formulářů zpětné vazby, slovních reakcí, průzkumů nebo dotazníků navazujících na školení.
Úroveň 2 – Učení : do jaké míry účastníci díky své účasti na vzdělávací akci získali zamýšlené znalosti, doved ‑
nosti a postoje? Tato úroveň se obvykle hodnotí prostřednictvím testů před vzdělávací akcí a po ní. Lze využít 
i rozhovory nebo pozorování.
Úroveň 3 – Chování : do jaké míry účastníci po návratu do práce používají to, co se naučili? Pro hodnocení této 
úrovně jsou nutná pozorování a rozhovory k posouzení změny a významu a udržitelnosti této změny.
Úroveň 4  – Výsledky : do jaké míry se v důsledku vzdělávací akce (vzdělávacích akcí) a následného posilování 
dostavují zamýšlené výsledky? K hodnocení této úrovně jsou obvykle již zavedena opatření v rámci obvyklých 
systémů řízení a vykazování – úkolem je vztáhnout tyto změny na konkrétní školenou osobu.
b) Analýza potřeb a návrh opatření
Otázka 1 : Jaké jsou konkrétní problémy a výzvy pro venkovské oblasti členských států nebo regionů, a přispívají 
činnosti v oblasti předávání znalostí a poradenství k jejich řešení, tj. jsou relevantní?
Otázka 2 : Jakým způsobem by měly hospodářské subjekty na venkově postupovat („chovat se“), aby přispěly 
k řešení zjištěných problémů a výzev?
Otázka 3 : Jaké konkrétní studium, znalosti a dovednosti jsou zapotřebí k tomu, aby hospodářské subjekty na 
venkově mohly postupovat žádoucím způsobem, určeným v rámci otázky 2?
Otázka 4 : Jaké jsou preference hospodářských subjektů na venkově, pokud jde o studijní prostředí, podmínky, 
metody a nástroje?
50 Přílohy
Při analyzování potřeb hospodářských subjektů na venkově v oblasti znalostí a dovedností a při hodnocení slu ‑
žeb předávání znalostí a poradenství je dobré vzít zásady Kirkpatrickova modelu v úvahu. Účetní dvůr však chce 
zdůraznit, že výslovně neupřednostňuje ani nedoporučuje výhradní používání uvedeného modelu. Existují i dal ‑
ší modely hodnocení programů odborné přípravy, například Phillipsova metodika návratnosti investic (Phillips 
ROI MethodologyTM2) nebo „Rámec pro navrhování a analýzu poradenských služeb v zemědělství“, který zveřej ‑
nil Mezinárodní institut pro výzkum potravinové politiky (International Food Policy Research Institute, IFPRI)3.
1 Kirkpatrick, J. a Kirkpatrick, W. Kayser, The Kirkpatrick Four Levels: A Fresh Look After 50 Years (1959–2009) , duben 2009.
2 Viz http://www.roiinstitute.net/ .
3 Regina Birner, Kristin Davis, John Pender, Ephraim Nkonya, Ponniah Anandajayasekeram, Javier Ekboir, Adiel Mbabu, David J. Spielman, Daniela 
Horna, Samuel Benin a Marc Cohen (2006): From „Best Practice“ to „Best Fit“: A Framework for Analyzing Pluralistic Agricultural Advisory Services 
Worldwide.  Washington DC (viz http://www.ifpri.org/publication/best‑practice‑best‑fit ‑0).Příloha II
51 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
III
Opatření či operace, jež mají být prostřednictvím 
programů rozvoje venkova realizovány, vybírají 
členské státy a regiony podle potřeb, jež v oblasti 
daného programu zjistí. Tyto potřeby by měly být 
dále zpodrobněny až na úroveň konkrétních vzdělá ‑
vacích opatření, jež by bylo žádoucí provést. Komise 
zajišťuje, aby programy rozvoje venkova plnily poli ‑
tické cíle i právní požadavky. Jejich faktická reali ‑
zace však již spadá do kompetence členských států. 
Komise je informována při schůzkách monitorova ‑
cího výboru a prostřednictvím prováděcích zpráv, 
které jí předkládají členské státy.
IV
Odborná příprava a další činnosti na poli předávání 
znalostí jsou zapotřebí ke zlepšení technických 
a sociálních dovedností. Představují tak příspěvek 
k lepší výkonnosti venkovských hospodářských 
subjektů. Poskytovatelé služeb reagují na výzvy 
k podávání nabídek nebo návrhů, které jsou při ‑
pravovány na základě potřeb, které členské státy 
zjišťují pomocí analýzy SWOT. Dle názoru Komise 
je však dán prostor ke zlepšení v případě analýz ex 
ante , jež členské státy provádějí.
V
Komise si je vědoma toho, že mají‑li být vybíráni 
nejlepší poskytovatelé služeb, měl by se jejich 
výběr opírat o otevřené a spravedlivé výběrové 
řízení poměřované vztahem ceny a kvality. Je však 
věcí členských států zajistit, aby takovéto výběrové 
postupy fungovaly.
VI
Členské státy musí zajistit, aby byly náklady na rea ‑
lizaci opatření v rámci programů rozvoje venkova 
přiměřené. Jsou‑li při auditech souladu s předpisy 
zjištěny nedostatky, jsou uplatňovány finanční 
opravy.VII
Programy rozvoje venkova se věnují otázce vyme ‑
zení hranic fondů. Na období 2014–2020 posloužila 
jednotlivým členským státům jako vodítko tzv. sta ‑
noviska útvarů Komise ke koordinovaným inter ‑
vencím z evropských strukturálních a investičních 
fondů. Členské státy byly povinny zajistit doplňko ‑
vost, soudržnost a soulad těchto fondů s dalšími 
nástroji EU a předejít tak dvojímu financování1.
Silnější doplňkovou orientaci těchto fondů a jejich 
lepší vzájemnou koordinaci má zajistit předpisový 
rámec na programové období 2014–2020. Prostřed ‑
nictvím dohod o partnerství, kde musí členské státy 
popsat využití evropských strukturálních a investič ‑
ních fondů v zájmu doplňkovosti a synergií přísluš ‑
ných činností, má být zamezeno tomu, aby dochá ‑
zelo k překryvům v různých činnostech.
V oblasti rozvoje venkova se otázkou doplňkovosti 
zabývá i kapitola 14 programů rozvoje venkova pod 
názvem „Informace o doplňkovosti“.
Za řádnou realizaci programů a vzájemný doplň ‑
kový charakter všech fondů EU navíc odpovídají 
monitorovací výbory v členských státech.
V neposlední řadě spolupracují útvary Komise na 
tom, aby byl k doplňkovosti evropských struktu ‑
rálních a investičních fondů zaujat koordinovaný 
přístup ve fázi schvalování příslušných programů.
1 Článek 5 nařízení č. 1698/2005.
Odpovědi Komise 52
XI – Třetí odrážka
Toto doporučení je určeno členským státům.
XI – Čtvrtá odrážka
Toto doporučení je určeno členským státům.
XI – Pátá odrážka
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho 
plněním.
Orientační vodítka k internímu zajišťování služeb, 
subdodávkám a poskytování služeb již byla zpra ‑
cována v dokumentaci opatření Poradenské, řídicí 
a pomocné služby pro zemědělství. Tato vodítka 
byla představena a při několika příležitostech 
projednána s členskými státy ve Výboru pro rozvoj 
venkova. Komise a Evropská síť pro rozvoj venkova 
mimoto uspořádaly pro vnitrostátní a regionální 
orgány zvláštní školení na téma „Přiměřenost 
nákladů a zadávání veřejných zakázek“, jež pro ‑
běhlo v březnu 2015 v Bruselu.
Pokud jde o monitorování postupů v členských 
státech, bude Komise při přípravě svých auditních 
plánů náležitě zohledňovat rizikový profil opatření 
v oblasti předávání znalostí a poradenství.
XI – Šestá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Komise plní doporučení, které jí zvláštní zpráva č. 
22/20142 adresovala. Za tímto účelem pořádá pro 
řídící orgány a platební agentury zvláštní školení, 
zpřísnila posuzování ověřitelnosti a kontrolovatel ‑
nosti opatření a propaguje využívání zjednodu ‑
šeného vykazování nákladů. Při auditech souladu 
s předpisy navíc budou posuzovány systémy, jež 
mají zajistit přiměřenost nákladů na projekty. 
V případě porušení předpisů budou uplatňovány 
finanční opravy.
2 Zvláštní zpráva č. 22/2014: „Dosahování hospodárnosti: udržení 
kontroly nad náklady u grantů na projekty rozvoje venkova 
financovaných EU“ ( http://eca.europa.eu ).VIII
Vyhodnocovat programy rozvoje venkova je povin ‑
ností členských států. Posoudit účinnost opatření 
na základě cílů programů představuje složitý úkol, 
který musí být úměrný účelu hodnocení. Tento 
úkol plní nezávislí profesionální hodnotitelé, kteří 
své závěry vyvozují z řady faktorů a metodických 
přístupů, včetně důkladného posouzení intervenční 
logiky programů, případových studií, analýzy na 
místě, analýzy interakcí mezi různými opatřeními 
a jejich vedlejších účinků atd. Soubor ukazatelů, 
s nímž pracuje rámec CMEF, je při tomto hodnocení 
jen jedním z nástrojů. Pomocí uvedeného rámce 
mají být hodnotící zprávy členěny jednotně a mají 
být komplexně řešeny strategické priority na unijní 
úrovni. Komise se zasazuje o výměnu osvědčených 
hodnoticích postupů, k níž může posloužit Evropská 
síť pro rozvoj venkova (ENRD).
IX
Komise vždy plnila své povinnosti, pokud jde 
o monitorování systémů řízení a kontroly v člen ‑
ských státech. Na realizaci opatření Komise dohlíží 
prostřednictvím schvalování programů rozvoje 
venkova, na půdě monitorovacích výborů, jejichž 
členy jsou zúčastněné strany, a při dvoustranných 
výročních přezkumných jednáních s řídícími orgány.
XI – První odrážka
Toto doporučení je určeno členským státům.
XI – Druhá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Komise souhlasí s tím, že by členské státy měly 
používat osvědčený postup a opakovaně analyzovat 
potřeby odborné přípravy. Komise bude aktuali ‑
zovat dokumentaci opatření v oblasti předávání 
znalostí a bude v této souvislosti provádět infor ‑
mační akce. V kontextu navazování a udržování 
kontaktů v rámci různých sítí bude podporovat 
i výměnu osvědčených postupů ve věci metodic ‑
kých přístupů.
Odpovědi Komise 53
Připomínky
25
Odborná příprava a poradenství financované 
z EZFRV reagují na potřeby zjištěné v oblasti daného 
programu. Posouzení a popis těchto potřeb jsou 
uvedeny v programu rozvoje venkova. Následně 
by měla být v rámci ujednání o realizaci opat ‑
ření naplánována konkrétní odborná příprava 
a poradenství.
S přihlédnutím ke skutečnosti, že se potřeby 
odborné přípravy vyvíjejí, by měly řídící orgány 
a poskytovatelé služeb uzpůsobovat své nabídky 
měnícím se nárokům venkovských hospodářských 
subjektů.
26
V souladu se zásadou partnerství musí o přípravě 
a realizaci programu rozvoje venkova probíhat 
s hospodářskými a sociálními partnery i dalšími 
zúčastněnými stranami, zejména venkovskými 
hospodářskými subjekty, úzká konzultace. Při schůz ‑
kách monitorovacích výborů i díky neformálním 
mechanismům účasti a konzultací mají venkovské 
hospodářské subjekty možnost vyjadřovat své 
potřeby, jež by měly brát v úvahu řídící orgány, 
které v konečném důsledku odpovídají za vymezení 
strategie programu a jeho realizaci, včetně výběru 
relevantních činností, kterými budou strategické 
cíle programu plněny.
28
Zřízení poradenské služby musí reagovat na kon ‑
krétní potřebu zjištěnou v oblasti daného 
programu.
Novou službu lze chápat jako založení subjektu či 
entity ex novo  za účelem poskytování služeb v urči ‑
tých tematických či odborných oblastech, jichž je 
v daném regionu zapotřebí. Za novou službu však 
lze považovat i zřízení nového subjektu či útvaru 
v rámci již existující poradenské služby, které umož ‑
ňuje rozšířit záběr dosud poskytovaných služeb. 
Předpokladem je, aby touto novou službou bylo 
možno poskytovat poradenství v oblastech, v nichž 
by poskytovateli původního poradenství v případě 
neexistence tohoto nového subjektu či útvaru chy ‑
běla kompetence.XI – Sedmá odrážka
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho 
plněním.
Komise již zavedla pracovní postupy a ustavila 
příslušné meziútvarové skupiny, jež se mají zabývat 
problematikou doplňkovosti a dvojího financování 
z různých fondů EU (patří k nim např. síť pro výklad 
pravidel pro evropské strukturální a investiční 
fondy, další sítě věnované konkrétním regulačním 
otázkám, např. pracovní skupina pro zjednodu ‑
šené vykazování nákladů, dále různé tematické 
sítě či platforma fi‑compass věnovaná finančním 
nástrojům).
Komise dále zváží, je‑li zapotřebí další struktury 
(například zvláštní meziútvarové skupiny).
XI – Osmá odrážka
Toto doporučení je určeno členským státům.
XI – Devátá odrážka
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise bude nadále poskytovat vodítka k tomu, jak 
uplatňovat společný systém sledování a hodnocení, 
jejž ustavují příslušná nařízení.
Využívání postupů zpětné vazby, monitorování, 
jakož i hodnocení výsledků a dopadu odborné 
přípravy je zajišťováno standardními metodikami. 
Komise se zasadí o výměnu osvědčených hodno ‑
ticích postupů prostřednictvím Evropské sítě pro 
rozvoj venkova.
Podle právního rámce však Komise není povinna 
sledovat, jsou‑li takovéto postupy zpětné vazby 
zavedeny.
XI – Desátá odrážka
Komise toto doporučení přijímá.
Při přípravě svých auditních plánů bude Komise 
náležitě zohledňovat rizikový profil opatření 
v oblasti předávání znalostí a poradenství.
Odpovědi Komise 54
Požadavek analyzovat situaci metodou SWOT a zjis ‑
tit potřeby, které je v zeměpisné oblasti v působ ‑
nosti programu nutno řešit, je zakotven v právních 
předpisech rozvoje venkova na obě programová 
období. Tato analýza, kterou doplňuje hodnocení 
programu ex ante , si všímá i znalostí a dovedností, 
které si potřebují venkovské hospodářské subjekty 
osvojit. Analýzu programů metodou SWOT, zjišťo ‑
vání potřeb i strategické zaměření programů na 
plnění těchto potřeb kontroluje Komise při schvalo ‑
vání programů.
Komise vydala na programové období 2007–2013 
základní vodítka, která měla členským státům 
pomoci s přípravou programů rozvoje venkova.
Co se týče programového období 2014–2020, 
vypracovala Komise rozsáhlejší a přísnější pokyny 
a dokumentaci opatření3, které byly s členskými 
státy několikrát projednány ve Výboru pro rozvoj 
venkova. Komise podala též odpovědi na dotazy, jež 
členské státy na téma přípravy programů vznesly.
49
Komise si je vědoma toho, že zadávání veřejných 
zakázek je jednou z hlavních příčin chybovosti. 
V této souvislosti a v souladu se zásadou subsidia ‑
rity přijala Komise opatření ke zjišťování, prevenci 
a nápravě odpovídajících rizik. Například musí pro ‑
gram rozvoje venkova kromě informací o rizicích, 
jež souvisejí s prováděním opatření, uvádět i opat ‑
ření zmírňující. V období 2014–2020 byly oproti 
předchozímu programovému období zpřísněny 
právní předpisy i vodítka, jež Komise vydala na téma 
zadávání veřejných zakázek.
3 Dokumenty obsahující vodítka k: 1) analýze SWOT, 2) zadávání 
veřejných zakázek v oblasti rozvoje venkova v období 2014–2020, 
3) podmínkám způsobilosti a kritériím výběru v období 2014 až 
2020, 4) náležitostem strategického programu, 5) ověřitelnosti 
a kontrolovatelnosti opatření (článek 62), 6) dokumentaci opatření 
dle článku 14 (Předávání znalostí) a 7) dokumentaci opatření dle 
článku 15 (Poradenské služby).Společná odpověď k bodům 35 a 36
Členské státy musí zajistit otevřený, spravedlivý 
a transparentní výběr poskytovatelů služeb v sou ‑
ladu s právním rámcem unijním i vlastním. Poža ‑
davek větší transparentnosti byl v programovém 
období 2014–2020 zpřísněn. Zejména článek 15 
nařízení č. 1305/2013 stanoví požadavek, aby výběr 
příjemců probíhal formou zadávacího řízení. Výběr 
příjemců se musí řídit stanovenými kritérii. Subjekty 
zajišťující předávání znalostí a informační služby 
musí mít příslušné kapacity v podobě kvalifikova ‑
ných zaměstnanců a musí provádět pravidelnou 
odbornou přípravu.
Viz rovněž odpověď k bodu 40.
38
Uváděnou skutečnost posoudila jako nedostatek 
rovněž Komise. Pokyny ke způsobilosti a výběru 
výslovně doporučují zamezit tomu, aby byly návrhy 
podávány v libovolném okamžiku po celé progra ‑
mové období.
40
Členské státy mají možnost poskytovat služby 
interně, dokud splňují podmínky způsobilosti stano ‑
vené pro dané opatření. Situace, kdy by v případě 
určitého opatření byly jediným příjemcem správní 
orgány, by měly být řádně odůvodněny.
V návaznosti na posouzení programů rozvoje ven ‑
kova na období 2014–2020 zaslala Komise regionu 
Galicie dopis s připomínkami, v němž si vyžádala 
informace o akcích, jež by realizovaly přímo správní 
orgány, a o způsobu, jakým by byl zajištěn optimální 
poměr kvality a ceny.
Společná odpověď k bodům 47 a 48
V souladu s právními předpisy na programové 
období 2007–2013 uváděly programy rozvoje ven ‑
kova schválené Komisí informace o zjišťování potřeb 
a o postupech, jimiž mají být vybíráni příjemci.
Odpovědi Komise 55
55 – Pátá odrážka
Švédská komise pro zemědělství nevykazuje výdaje 
na úrovni činností. Veškeré výdaje by však měly být 
vykazovány ve spojitosti s realizací projektu, tak aby 
mohly být považovány za způsobilé pro podporu. 
Nejsou‑li za součást realizace projektu pokládány 
výdaje na administrativní kontrolu, jsou od způsobi ‑
lých nákladů odečteny.
55 – Šestá odrážka
S ohledem na posílenou kontrolu, která se ve 
Švédsku v roce 2013 zaměřila na podporu tamního 
rozvoje venkova z prostředků EU, vykázala švédská 
komise pro zemědělství zlepšení kontrolních opat ‑
ření. S dalším posunem se počítá v novém progra ‑
movém období.
Společná odpověď k bodům 56 a 57
V souladu s požadavky čl. 59 odst. 2 finančního 
nařízení sleduje Komise systémy řízení a kontroly 
zavedené v členských státech, a to při zachování 
zásady proporcionality a s přihlédnutím k míře 
zjištěného rizika. Pracovní program auditů je sesta ‑
vován na základě posouzení rizik, jehož nejdůleži ‑
tějším vstupem je objem výdajů. Vzhledem k tomu, 
že v daném případě je výše finančních prostředků 
relativně nízká, byl soulad předávání znalostí 
a poradenství s předpisy auditován jen v nevelkém 
počtu případů.
58
Předávání znalostí a poradenské činnosti lze 
podporovat z různých zdrojů v závislosti na cílové 
skupině a tematickém zaměření. Například EZFRV 
podporuje odbornou přípravu a poradenství, které 
jsou určeny osobám pracujícím v zemědělství 
a lesnictví. Od roku 2014 se tento fond zaměřuje i na 
malé a střední podniky ve venkovských oblastech. 
Naopak podpora z ESF je určena nezaměstnaným.
Zajistit doplňkovost nástrojů a zabránit překrývání 
činností a dvojímu financování je povinností člen ‑
ských států a regionů.Jejich dodržování Komise monitoruje a za tímto 
účelem prosazuje při výročních přezkumných zase ‑
dáních a v monitorovacích výborech plnění výkaz ‑
ních povinností. Jsou‑li prováděny audity souladu 
s předpisy, je při nich posuzován i výběr poskytova ‑
telů služeb.
Viz též odpovědi k bodům 38, 40 a 43.
51
V období 2014–2020 je dokumentace zvláštního 
opatření Předávání znalostí oproti předchozímu 
programovému období mnohem podrobnější 
a uvádí údaje k postupům, jimiž jsou vybíráni pří ‑
jemci. Doplňuje ji soubor příslušných komplexních 
vodítek horizontální povahy (např. na téma pláno ‑
vání a zadávání veřejných zakázek).
Komise tuto problematiku rovněž obšírně pro ‑
jednala s členskými státy ve Výboru pro rozvoj 
venkova a na dvoustranné bázi a podala odpovědi 
na vznesené dotazy. Spolu s Evropskou sítí pro 
rozvoj venkova mimoto uspořádala pro vnitrostátní 
a regio  nální orgány zvláštní školení na téma „Přimě ‑
řenost nákladů a zadávání veřejných zakázek“, jež 
proběhlo v březnu 2015 v Bruselu.
Navíc i v případech, kdy členské státy postupy 
zadávání veřejných zakázek neuplatňují, musí se 
postarat o to, aby byli příjemci vybíráni otevřeným, 
spravedlivým a transparentním způsobem.
Interní poskytování služeb je možností, s níž 
předpisy o zadávání veřejných zakázek počítají pro 
případy, kdy veřejný zadavatel disponuje náležitými 
zdroji na to, aby operaci zajistil interně.
Viz též odpovědi k bodům 47–48, 49 a 50.
55
Viz odpověď k bodu 40.
Odpovědi Komise 56
Komise vypracovala rozsáhlá vodítka k plánování 
na obou úrovních (dohod o partnerství i programů). 
V této souvislosti byl zaveden i soubor společných 
předpisů (nařízení o společných ustanoveních) 
a společný strategický rámec, jež platí pro všechny 
evropské strukturální a investiční fondy. Jejich smy ‑
slem je posílit koordinaci, doplňkovost a synergie 
mezi těmito fondy.
Viz též odpovědi k bodům 60 a 61.
67
Hodnocení programů rozvoje venkova provádějí 
externí hodnotitelé a zajistit toto hodnocení je 
povinností členských států. Z titulu své funkce jsou 
hodnotitelé povinni navrhnout pro dané hodnocení 
nejvhodnější metodiku.
80
Rámec CMEF na období 2007–2013 byl prvním 
uceleným rámcem pro monitorování a hodno ‑
cení. Pokud jde o monitorování, měl tento rámec 
určitá omezení. Na období 2014–2020 byl vylepšen 
společný systém sledování a hodnocení. Zavedl 
např. zřetelné odlišování mezi odbornou přípravou 
a komunikačními akcemi.
Rámeček 11 – První odrážka
Pokud jde o Dánsko, spadá do opatření 111 jedno 
dílčí opatření, které v sobě kombinuje opatření 111 
a 123 (Demonstrační projekty). K výpočtu nákladů 
na účastníka či den školení tedy nelze dospět pou ‑
hým vydělením celkové podpory počtem vyškole ‑
ných osob.
85
Komise, jež zůstává primárně závislá na údajích, 
které shromažďují, agregují a předkládají členské 
státy, si byla vědoma omezení, která z kvality těchto 
údajů plynou. Vylepšila proto společný systém sle ‑
dování a hodnocení na období 2014–2020. Za tímto 
účelem zavedla zřetelné odlišování mezi odbornou 
přípravou a komunikačními akcemi, které problémy 
se shromažďováním údajů způsobovaly.
Údaje z monitorování jsou jedním ze vstupů, které 
se používají při hodnocení. Posouzení toho, zda 
byla podpora z EZFRV dobře vynaložena, proběhne 
při hodnocení programů rozvoje venkova ex post .Společná odpověď k bodům 60 a 61
Jelikož jsou činnosti související s předáváním zna ‑
lostí způsobilé na základě různých předpisů, měl by 
odpovědnost za řízení těchto činností nést pouze 
příslušný orgán. Podobné operace lze podporovat 
z více než jednoho fondu, a to na bázi doplňko ‑
vosti. Cílem vymezení hranic mezi fondy je zajistit, 
aby uplatňování různých politik vytvářelo synergie 
a zamezilo překryvům v činnostech a dvojímu finan ‑
cování. Při schvalování či změnách programů i při 
pravidelných dvoustranných schůzkách si Komise 
v relevantních případech vyžádala na téma vyme ‑
zení hranic mezi fondy další informace.
Vhodnost stávajícího vymezení hranic mezi fondy 
Komise posuzovala při schvalování programů 
a při posuzování jejich následných změn. Všechny 
programy rozvoje venkova byly posouzeny i při 
meziútvarových konzultacích, při nichž se gene ‑
rální ředitelství odpovědná za jednotlivé fondy 
snaží zabránit případnému nesouladu a překryvům. 
O zajištění toho, aby byly hranice mezi fondy vyme ‑
zeny náležitě, se významnou měrou stará i moni ‑
torovací výbor, jehož členy jsou zástupci dalších 
fondů EU.
Viz rovněž odpověď k bodu 58.
64
Dopis s připomínkami, jejž Komise zaslala španělské 
Galicii v návaznosti na posouzení programu rozvoje 
venkova na období 2014–2020, zdůraznil potřebu 
zamezit dvojímu financování. Riziko dvojího finan ‑
cování by měl v relevantních případech identifiko ‑
vat program rozvoje venkova a měla by být navr ‑
žena zmírňující opatření.
65
Právní předpisy na programové období 2014–2020 
stanoví řadu pravidel sloužících tomu, aby byly 
zásahy podporované z fondů EU a vnitrostátních 
zdrojů koordinovány.
Doplňkovost je v prvé řadě řešena v dohodách 
o partnerství, v nichž členské státy vymezují mecha ‑
nismy, jež mají koordinovat podporu plynoucí 
z evropských strukturálních a investičních fondů. 
Toto téma je následně rozpracováno v progra ‑
mech rozvoje venkova, kde je doplňkovosti věnován 
nový zvláštní oddíl (kapitola 14 programu).
Odpovědi Komise 57
93
Komise uznává, že mají‑li být vybíráni nejlepší 
poskytovatelé služeb, měl by se jejich výběr opírat 
o otevřené a spravedlivé výběrové řízení pomě ‑
řované vztahem ceny a kvality. Je však věcí člen ‑
ských států zajistit, aby takovéto výběrové postupy 
fungovaly.
Viz rovněž odpověď k bodu 92.
94
Zřízení poradenské služby musí reagovat na kon ‑
krétní potřebu zjištěnou v oblasti daného 
programu.
Novou službu lze chápat jako subjekt či entitu 
založené ex novo  za účelem poskytování služeb 
v určitých tematických či odborných oblastech, jichž 
je v daném regionu zapotřebí. Za novou službu však 
lze považovat i zřízení nového subjektu či útvaru 
v rámci již existující poradenské služby, které umož ‑
ňuje rozšířit záběr dosud poskytovaných služeb. 
Předpokladem je, aby touto novou službou bylo 
možno poskytovat poradenství v oblastech, v nichž 
by poskytovateli původního poradenství v případě 
neexistence tohoto nového subjektu či útvaru chy ‑
běla kompetence.
Doporučení 1 a)
Toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise souhlasí s tím, že by členské státy měly 
používat osvědčený postup a opakovaně analyzovat 
potřeby odborné přípravy. Komise bude aktuali ‑
zovat dokumentaci opatření v oblasti předávání 
znalostí a bude v této souvislosti provádět infor ‑
mační akce. V kontextu navazování a udržování 
kontaktů v rámci různých sítí bude podporovat 
i výměnu osvědčených postupů ve věci metodic ‑
kých přístupů.
Doporučení 1 c)
Toto doporučení je určeno členským státům.88
Vyhodnocovat programy rozvoje venkova je povin ‑
ností členských států. Posoudit účinnost opatření 
na základě cílů programů představuje složitý úkol, 
který musí být úměrný účelu hodnocení. Tento 
úkol plní nezávislí profesionální hodnotitelé, kteří 
své závěry vyvozují z řady faktorů a metodických 
přístupů, včetně důkladného posouzení intervenční 
logiky programů, případových studií, analýzy na 
místě, analýzy interakcí mezi různými opatřeními 
a jejich vedlejších účinků atd. Soubor ukazatelů, 
s nímž pracuje rámec CMEF, je při tomto hodnocení 
jen jedním z nástrojů. Pomocí uvedeného rámce 
mají být hodnotící zprávy členěny jednotně a mají 
být komplexně řešeny strategické priority na unijní 
úrovni.
Závěry a doporučení
91
Opatření či operace, jež mají být prostřednictvím 
programů rozvoje venkova realizovány, vybírají 
členské státy a regiony podle potřeb, jež v oblasti 
daného programu zjistí. Tyto potřeby by měly být 
dále zpodrobněny až na úroveň konkrétních vzdělá ‑
vacích opatření, jež by bylo žádoucí provést. Komise 
zajišťuje, aby programy rozvoje venkova plnily poli ‑
tické cíle i právní požadavky. Jejich faktická reali ‑
zace však již spadá do kompetence členských států. 
Komise je informována při schůzkách monitorova ‑
cího výboru a prostřednictvím zpráv o provádění, 
které jí předkládají členské státy.
92
Odborná příprava a další činnosti na poli předávání 
znalostí jsou zapotřebí ke zlepšení technických 
a sociálních dovedností. Představují tak příspěvek 
k lepší výkonnosti venkovských hospodářských 
subjektů. Poskytovatelé služeb reagují na výzvy 
k podávání nabídek nebo návrhů, které jsou připra ‑
vovány na základě potřeb, jež členské státy zjišťují 
pomocí analýzy SWOT. Dle názoru Komise je však 
dán prostor ke zlepšení v případě analýz ex ante , jež 
členské státy provádějí.
Odpovědi Komise 58
Pokud jde o monitorování postupů v členských 
státech, bude Komise při přípravě svých auditních 
plánů náležitě zohledňovat rizikový profil opatření 
v oblasti předávání znalostí a poradenství.
97
Členské státy musí zajistit, aby byly náklady na rea ‑
lizaci opatření v rámci programů rozvoje venkova 
přiměřené. Jsou‑li při auditech souladu s předpisy 
zjištěny nedostatky, jsou uplatňovány finanční 
opravy.
98
Programy rozvoje venkova tematizují otázku vyme ‑
zení hranic fondů.
Na období 2014–2020 posloužila jednotlivým člen ‑
ským státům jako vodítko tzv. stanoviska útvarů 
Komise ke koordinovaným intervencím evropských 
strukturálních a investičních fondů. Členské státy 
byly povinny zajistit doplňkovost, soudržnost a sou ‑
lad těchto fondů s dalšími nástroji EU a předejít tak 
dvojímu financování4.
Silnější doplňkovou orientaci těchto fondů a jejich 
lepší vzájemnou koordinaci má zajistit předpisový 
rámec na programové období 2014–2020. Prostřed ‑
nictvím dohod o partnerství, kde musí členské státy 
popsat využití evropských strukturálních a investič ‑
ních fondů v zájmu doplňkovosti a synergií přísluš ‑
ných činností, má být zamezeno tomu, aby dochá ‑
zelo k překryvům v různých činnostech.
V oblasti rozvoje venkova se otázkou doplňkovosti 
zabývá i kapitola 14 programů rozvoje venkova pod 
názvem „Informace o doplňkovosti“.
Za řádnou realizaci programů a vzájemný doplň ‑
kový charakter všech fondů EU navíc odpovídají 
monitorovací výbory v členských státech.
4 Článek 5 nařízení č. 1698/2005.Doporučení 1 d)
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho 
plněním.
Komise pro členské státy a regiony vydala vodítka 
k článku 15 nařízení (EU) č. 1305/2013, aby jim 
pomohla s realizací tam upravených opatření. 
Vodítka však nejsou právně závazná a jejich použití 
závisí na členských státech. Komise též zodpověděla 
četné dotazy, jež členské státy vznesly.
Provádění programů rozvoje venkova, včetně zří ‑
zení poradenských služeb, je projednáváno v moni ‑
torovacích výborech, při výročních přezkumných 
jednáních a při auditech souladu s předpisy.
V případě potřeby bude Komise stávající vodítka 
dále aktualizovat a rozšiřovat.
96
Komise vydala vodítka k zadávání veřejných zaká ‑
zek v kontextu rozvoje venkova. Zejména vodítka 
k článku 15 nařízení č. 1305/2013 ozřejmují, jaké 
požadavky jsou kladeny na interní poskytování 
služeb.
Doporučení 2 a)
Toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 2 b)
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho 
prováděním.
Orientační vodítka k internímu zajišťování slu ‑
žeb, subdodávkám a poskytování služeb již byla 
vydána v dokumentaci opatření Poradenské, řídicí 
a pomocné služby pro zemědělství. Tato vodítka 
byla představena a při několika příležitostech 
projednána s členskými státy ve Výboru pro rozvoj 
venkova. Komise a Evropská síť pro rozvoj venkova 
mimoto uspořádaly pro vnitrostátní a regionální 
orgány zvláštní školení na téma „Přiměřenost 
nákladů a zadávání veřejných zakázek“, jež pro ‑
běhlo v březnu 2015 v Bruselu.
Odpovědi Komise 59
Společná odpověď k bodům 90 a 100
Vyhodnocovat programy rozvoje venkova je povin ‑
ností členských států. Posoudit účinnost opatření 
na základě cílů programů představuje složitý úkol, 
který musí být úměrný účelu hodnocení. Tento 
úkol plní nezávislí profesionální hodnotitelé, kteří 
své závěry vyvozují z řady faktorů a metodických 
přístupů, včetně důkladného posouzení intervenční 
logiky programů, případových studií, analýzy na 
místě, analýzy interakcí mezi různými opatřeními 
a jejich vedlejších účinků atd. Soubor ukazatelů, 
s nímž pracuje rámec CMEF, je při tomto hodnocení 
jen jedním z nástrojů. Pomocí uvedeného rámce 
mají být hodnotící zprávy členěny jednotně a mají 
být komplexně řešeny strategické priority na unijní 
úrovni. Komise se zasazuje o výměnu osvědčených 
hodnotících postupů, k níž může posloužit Evropská 
síť pro rozvoj venkova.
Doporučení 4 a)
Toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 4 b)
Komise toto doporučení částečně přijímá.
Komise bude nadále poskytovat vodítka k tomu, jak 
uplatňovat společný systém sledování a hodnocení, 
jejž ustavují příslušná nařízení.
Jsou zavedeny standardní metodiky, které mají 
zajistit využívání postupů zpětné vazby, monitoro ‑
vání, jakož i hodnocení výsledků a dopadu odborné 
přípravy. Komise se zasadí o výměnu osvědčených 
hodnotících postupů prostřednictvím Evropské sítě 
pro rozvoj venkova.
Podle právního rámce však Komise není povinna 
sledovat, jsou‑li takovéto postupy zpětné vazby 
zavedeny.V neposlední řadě spolupracují útvary Komise na 
tom, aby byl k doplňkovosti evropských struktu ‑
rálních a investičních fondů zaujat koordinovaný 
přístup ve fázi schvalování příslušných programů.
Doporučení 3 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise plní doporučení, které jí zvláštní zpráva č. 
22/20145 adresovala. Za tímto účelem pořádá pro 
řídící orgány a platební agentury zvláštní školení, 
zpřísnila posuzování ověřitelnosti a kontrolovatel ‑
nosti opatření a propaguje využívání zjednodu ‑
šeného vykazování nákladů. Při auditech souladu 
s předpisy navíc budou posuzovány systémy, jež 
mají zajistit přiměřenost nákladů na projekty. 
V případě porušení předpisů budou uplatňovány 
finanční opravy.
Doporučení 3 b)
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho 
prováděním.
Komise již zavedla pracovní postupy a ustavila 
příslušné meziútvarové skupiny, jež se mají zabývat 
problematikou doplňkovosti a dvojího financování 
z různých fondů EU (patří k nim např. síť pro výklad 
pravidel pro evropské strukturální a investiční 
fondy, další sítě věnované konkrétním regulačním 
otázkám, např. pracovní skupina pro zjednodu ‑
šené vykazování nákladů, dále různé tematické 
sítě či platforma fi‑compass věnovaná finančním 
nástrojům).
Komise dále zváží, je‑li zapotřebí další struktury 
(například zvláštní meziútvarové skupiny).
5 Viz zvláštní zpráva č. 22/2014 „Dosahování hospodárnosti: 
udržení kontroly nad náklady u grantů na projekty rozvoje venkova 
financovaných EU“ ( http://eca.europa.eu ).
Odpovědi Komise 60
101
Komise vždy plnila své povinnosti, pokud jde 
o monitorování systémů řízení a kontroly v člen ‑
ských státech. Na realizaci opatření Komise dohlíží 
prostřednictvím schvalování programů rozvoje 
venkova, na půdě monitorovacích výborů, jejichž 
členy jsou zúčastněné strany, a při dvoustranných 
výročních přezkumných jednáních s řídícími orgány.
Pracovní program auditů je sestavován na základě 
analýzy rizik, jejímž nejdůležitějším vstupem je 
objem výdajů. Vzhledem k tomu, že v daném pří ‑
padě je výše finančních prostředků relativně nízká, 
byly výdaje na předávání znalostí a poradenské 
služby předmětem jen nevelkého počtu specific ‑
kých auditů souladu s předpisy.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá.
Komise bude při přípravě svých auditních plánů 
náležitě zohledňovat rizikový profil opatření 
v oblasti předávání znalostí a poradenství.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Účetní dvůr zkoumal, zda s ohledem na vysokou prioritu, 
kterou mají činnosti v  oblasti celoživotního učení a  předávání 
znalostí v rámci politiky EU pro rozvoj venkova, vynaložila 
Komise a členské státy odpovídající úsilí na zajištění 
kvalitního předávání znalostí a  poradenských činností. Při 
auditu bylo zjištěno, že tomu tak nebylo. Členské státy se 
příliš často spoléhaly na návrhy poskytovatelů školení 
a jakýkoli druh odborné přípravy byl považován za „dobrý“ 
a způsobilý získat veřejnou podporu. Jen zřídkakdy se řádně 
analyzovalo, zda mohou mít takové činnosti reálný dopad. 
Ne vždy zajistily členské státy spravedlivou a transparentní 
hospodářskou soutěž při výběru odborné přípravy a za 
některé služby platily příliš vysokou cenu. Pokud jde 
o následnou kontrolu, podle zjištění auditu chybělo 
podrobné hodnocení, čeho bylo za pomoci veřejných 
prostředků skutečně dosaženo. Účetní dvůr ve svých 
doporučeních vyzývá členské státy zejména k tomu, aby při 
výběru činností souvisejících s  předáváním znalostí 
a s poradenstvím prováděly opakované analýzy a hodnocení 
s cílem zohlednit měnící se potřeby venkovských 
hospodářských subjektů.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR