CS Úřední věstník Evropské unie C 426/1

PŘÍSPĚVKY LV. KONFERENCE VÝBORŮ PRO EVROPSKÉ ZÁLEŽITOSTI (COSAC)

Haag, 12.–14. června 2016

(2016/C 426/01)

1. Způsoby parlamentní kontroly

1.1. Konference COSAC vítá, že vnitrostátní parlamenty mají zájem, jak se uvádí v 25. pololetní zprávě konference, hrát aktivní úlohu na úrovni EU, a to v plném souladu se stávajícím zněním Smluv. Kromě toho konstatuje, že k nejdůležitějším činnostem v rámci parlamentní kontroly EU vykonávané vnitrostátními parlamenty patří vládní dohled s tím, že parlamenty utvářejí politiku, zároveň jsou veřejným fórem a kromě toho jsou zapojeny do aktivní výměny názorů s ostatními vnitrostátními parlamenty.

Proto COSAC vyzývá vnitrostátní vlády a příslušné orgány EU, aby v případě potřeby co nejvíce usnadňovaly, podporovaly a braly v úvahu plnění zájmů parlamentů na úrovni EU.

1.2. Konference COSAC poukazuje na to, že většina vnitrostátních parlamentů si vyměňuje informace o politickém dialogu a příspěvcích o subsidiaritě týkajících se návrhů EU. COSAC vybízí parlamenty, aby při zaujímání postoje k záležitostem EU využívaly všech dostupných prostředků pro vzájemnou výměnu informací, včetně informací o uplatňování právních předpisů EU. Konference COSAC vyzývá parlamenty, aby i nadále pokračovaly v hledání nových způsobů, jak zlepšit spolupráci v této oblasti.

1.3. Konference COSAC vyzývá parlamenty budoucích předsednických zemí, aby vždy v prvním pololetí za pomoci sekretariátu konference sestavily na základě pracovního programu Komise roční přehled parlamentních priorit, jenž bude vycházet z údajů získaných od jednotlivých vnitrostátních parlamentů, a aby tento přehled zaslaly na vědomí všem parlamentům/sněmovnám a poskytly jej orgánům EU.

1.4. Konference COSAC konstatuje, že roční přehled parlamentních priorit by mohl být využit k prohloubení spolupráce mezi vnitrostátními parlamenty a Evropským parlamentem, pokud jde o výběr legislativních dokumentů. Konference COSAC by si přála, aby parlamenty, které o to projeví zájem, mohly například spolupracovat v rámci přípravy parlamentní kontroly právních předpisů EU. Za tímto účelem se parlamenty vyzývají, aby například zkoušely nové způsoby spolupráce a výměny názorů, pokud jde o parlamentní kontrolu jednoho nebo dvou vybraných návrhů nebo oblastí politik EU, a využily tak maximálně rámce, který jim k tomu konference COSAC poskytuje.

1.5. Konference COSAC vítá ambice Evropského parlamentu, Rady a Evropské komise týkající se ročního plánování na základě interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů. Konference COSAC vyzývá všechny orgány EU, aby aktivně sdílely a diskutovaly práci na ročním plánování s vnitrostátními parlamenty.

1.6. Konference COSAC konstatuje, že Komise sice na základě svého pracovního programu snížila počet návrhů, avšak ve skutečnosti se celkový počet návrhů zvýšil. Konference COSAC zdůrazňuje, že realistické roční plánování ze strany orgánů EU by mohlo vnitrostátním parlamentům pomoci optimálně naplňovat svou úlohu a plnit své povinnosti.

2. Zpravodajové

2.1. Konference COSAC konstatuje, že ne všechny parlamenty, jak se uvádí v 25. pololetní zprávě konference COSAC, jmenují zpravodaje pro záležitosti týkající se EU, a bere na vědomí, že pokud jde o využívání zpravodajů, přijaly jednotlivé parlamenty rozdílná pravidla a postupy.

2.2. Konference COSAC vítá aktivní výměnu názorů mezi parlamentními zpravodaji týkající se záležitostí EU, a v návaznosti na to vybízí parlamenty, aby ji dále rozvíjely s cílem zlepšit parlamentní kontrolu v jejich rámci.

3. „Žlutá karta“ a „zelená karta“ (posílený politický dialog)

3.1. Konference COSAC připomíná příspěvek LIV. konference COSAC v Lucemburku k proceduře „žluté karty“ (odstavec 4) a potřebu jejího zlepšení, aniž by muselo dojít ke změně Smlouvy. Zároveň vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila vynětí některých období z osmitýdenní lhůty. Vítá, že došlo k vynětí srpnového období, a vybízí Evropskou komisi, aby stejným způsobem navázala i na výše uvedený požadavek.

3.2. Konference COSAC podporuje úsilí Evropské komise kvalitněji a včasněji reagovat na odůvodněná stanoviska a příspěvky předložené vnitrostátními parlamenty.

3.3. Konference COSAC bere na vědomí, že pokud jde o návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb [COM(2016) 128], přijaly vnitrostátní parlamenty 11 členských států odůvodněná stanoviska, jež představují 22 hlasů, a tím dosahují hranice jedné třetiny hlasů nezbytných pro zahájení tzv. postupu žluté karty.

Připomíná Evropské komisi její závazek, že upevní úlohu vnitrostátních parlamentů, mimo jiné pomocí „navázání nových partnerství s vnitrostátními parlamenty“.

3.4. Pokud jde o zavedení „zelené karty“ (posílený politický dialog), konference COSAC připomíná příspěvek z LIV. konference v Lucemburku (odstavec 5). Konstatuje, že parlamenty mají rozdílné názory na určení minimální hranice pro přijetí „zelené karty“, lhůty na účast v postupu „zelené karty“ a časového rámce pro dokončení této procedury.

3.5. Konference COSAC by přivítala další iniciativy předložené v rámci postupu„zelené karty“ ze strany parlamentů, které o to projeví zájem, s cílem dále utvářet a zkoumat možnosti použití tohoto nástroje v rámci politického dialogu s Komisí bez zavádění nových formálních postupů. Vyzývá budoucí předsednictva konference, aby v tomto ohledu navázala na předchozí iniciativy a aby se poté, co bude získán lepší vhled do možností posíleného politického dialogu, snažila konferenci předložit závěry týkající se mimo jiné minimální hranice, lhůty a časového rámce pro postup „zelené karty“.

4. Trialogy

4.1. Konference COSAC vybízí parlamenty k výměně informací o trialozích, například během meziparlamentních setkání nebo mezi zpravodaji, neboť tato výměna je považována za užitečný nástroj zlepšování parlamentní kontroly ohledně záležitostí EU.

4.2. Konference COSAC vítá interinstitucionální dohodu o zdokonalení tvorby právních předpisů mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, v rámci níž se tyto orgány dohodly, že na základě příslušných právních předpisů a judikatury zajistí transparentnost legislativních postupů, včetně průběhu třístranných jednání.

4.3. Konference COSAC dále vítá dohodu těchto tří orgánů o tom, že poskytování informací vnitrostátním parlamentům jim musí umožnit plně vykonávat jejich pravomoci v souladu se Smlouvami. Vyzývá proto tyto tři orgány i vnitrostátní vlády, aby v rámci svých příslušných rolí poskytovaly vnitrostátním parlamentům a veřejnosti relevantní informace o trialozích.

5. Spolupráce v rámci konference COSAC

5.1. Konference COSAC konstatuje, že plenární zasedání konference nabízejí parlamentům jedinečnou platformu pro výměnu a sdílení názorů na důležité politické výzvy v Evropské unii. Zdůrazňuje význam diskuzí na vysoké úrovni během plenárních zasedání konference; základem těchto diskuzí by měly být aktualizované informace, odborné poznatky, ale také příspěvky ze strany evropských komisařů.

Konference COSAC dále konstatuje, že většina parlamentů, jak se uvádí v 25. pololetní zprávě konference, podporuje další zlepšování plenárních zasedání s cílem vyčlenit dostatek prostoru pro neformální kontakty. Proto vyzývá budoucí Trojku, aby během plenárních zasedání i nadále poskytovala dostatek času pro debaty a diskuze a současně ponechala adekvátní čas na neformální rozhovory mezi delegáty.

6. Parlamenty a právní stát

6.1. Konference COSAC konstatuje, že institucionální odpovědnost za ochranu lidských práv a za jejich začlenění do vnitrostátních právních předpisů, jakož i za prosazování a podporování zásad právního státu a demokratické správy věcí veřejných je sdílenou odpovědností vnitrostátního parlamentu a výkonné a soudní moci a že tato odpovědnost je zakořeněná v ústavních tradicích jednotlivých členských států.

6.2. Konference COSAC konstatuje, že EU je založena na společných hodnotách, jako je právní stát, demokratická správa věcí veřejných a lidská práva, jak vyplývá ze Smluv s Listiny základních práv Evropské unie, což s sebou nese odpovědnost pro jednotlivé členské státy EU s tím, že jakékoliv ohrožení nebo porušení těchto hodnot je současně společným problémem všech, kteří tyto hodnoty sdílejí a dodržují povinnosti a standardy, na nichž se domluvili.

6.3. Konference COSAC zdůrazňuje, že dodržování zásad právního státu v rámci Unie je nezbytným předpokladem vzájemného uznání a důvěry mezi členskými státy a mezi členskými státy a Unií, což má zásadní význam z hlediska dobrého fungování Unie ve všech oblastech jejích politik.

6.4. Konference COSAC podporuje iniciativy zaměřené na zavedení mechanismů pro permanentní dialog o těchto otázkách na příslušných fórech. Jakmile budou tyto mechanismy zavedeny, mohou pomoci při diskuzích o politicky citlivých tématech, jako je porušování lidských práv a ohrožování zásad právního státu.

6.5. Konference COSAC může sloužit jako platforma pro tento meziparlamentní dialog, jehož prostřednictvím by v Evropské unii a jejích členských státech mohla být prosazována kultura dodržování lidských práv, demokratické správy věcí veřejných a právního státu a který by doplnil činnost dalších platforem a shromáždění, jako je Parlamentní shromáždění Rady Evropy (PACE).

6.6. Konference COSAC vítá dialog o právním státu mezi členskými státy v Radě Evropské unie, jehož cílem je posílení právního státu v Evropské unii a jejích členských státech. Konference bere na vědomí zprávu z vlastního podnětu podle článku 225 SFEU o zřízení mechanismu EU pro demokracii, právní stát a základní práva, kterou vypracovává Evropský parlament, a vítá výměny názorů k této problematice s vnitrostátními parlamenty.

6.7. Konference COSAC zdůrazňuje zásadní a rostoucí úlohu parlamentů v rámci ochrany a prosazování právního státu, demokratické správy věcí veřejných a lidských práv. Vzhledem ke své primární zákonodárné roli hrají Parlamenty výraznou úlohu spočívající v dohlížení na výkonnou moc, aby zodpovídala za uplatňování mezinárodně dohodnutých standardů a plnění povinností v oblasti právního státu a lidských práv na národní úrovni, a ve zvyšování demokratické legitimity a udržování právního státu a určitého standardu v oblasti lidských práv.

6.8. Konference COSAC zdůrazňuje, že je důležité, aby vnitrostátní parlamenty zapojovaly do monitorování a ochrany hodnot, standardů a závazků souvisejících se zásadami právního státu, demokratickou správou věcí veřejných a lidskými právy rovněž společnost, a to například navazováním na doporučení obou mezinárodních mechanismů v oblasti lidských práv a na zprávy a doporučení vydané mj. dalšími státními orgány činnými v oblasti lidských práv, nevládními organizacemi a občanskou společností.

6.9. Vzhledem k tomu, že si právní stát, demokratická správa věcí veřejných a lidská práva zaslouží neustálou pozornost, vybízí konference COSAC vnitrostátní parlamenty, aby v rámci své činnosti věnovaly těmto otázkám soustavnou pozornost a zapojily se do národního i mezinárodního dialogu o těchto hodnotách a prosazovaly jej. Vodítkem k tomu by měly být osvědčené postupy, kontrolní seznamy z ostatních parlamentů a také společné normy a pokyny vytvořené institucemi jako je Rada Evropy, jež by měly být dále rozvíjeny.

7. Parlamentní diplomacie v rámci evropské politiky sousedství

7.1. Konference COSAC konstatuje, že podle 25. pololetní zprávy konference se do parlamentní diplomacie zapojují všechny parlamenty, ve většině případů s cílem podpořit základní hodnoty (demokracii, právní stát a lidská práva), zvyšovat vzájemné porozumění mezi státy a vyměňovat si informace a know-how.

7.2. Konference COSAC vítá aktivity v rámci parlamentní diplomacie, které přispívají k evropské politice sousedství s cílem prohlubovat vztahy, zlepšovat spolupráci a posilovat partnerství EU s východními i jižními sousedními státy, a podporovat mír, bezpečnost a prosperitu a prosazovat je.

7.3. Konference COSAC se domnívá, že na základě rozvíjení parlamentních kontaktů dokáží parlamenty na úrovni instituce jako celku i jednotlivých poslanců podporovat parlamenty sousedních zemí v procesu transformace, stavět mosty mezi znepřátelenými stranami a vyjadřovat své pochybnosti či prosazovat univerzální hodnoty tak, jak by toho tradiční diplomacie nemusela být schopná. Konference proto vyzývá parlamenty, aby se i nadále zapojovaly do parlamentní diplomacie jakožto doplňkové formy tradiční diplomacie v rámci evropské politiky sousedství.

7.4. V zájmu podtržení významu parlamentní diplomacie a lepšího pochopení rozdílů v pracovních postupech parlamentů konference COSAC všechny parlamenty vybízí, aby sdílely osvědčené postupy v této oblasti a aby si pravidelně vyměňovaly informace a vzájemně se navštěvovaly se zeměmi zahrnutými do evropské politiky sousedství.

7.5. Konference COSAC dále vybízí parlamenty, aby spolupracovaly a vyměňovaly si informace mezi sebou navzájem, ale i s Evropským parlamentem a výkonnou mocí s cílem dosáhnout větší soudržnosti v oblasti parlamentní diplomacie, a především pak v rámci evropské politiky sousedství.

8. Migrace

8.1. Konference COSAC zdůrazňuje, že je důležité provádět Evropský program pro migraci a současně dodržovat lidská práva a všechny mezinárodní smlouvy a úmluvy, a poukazuje na význam snah o potírání základních příčin uprchlických a migračních toků a na nutnost uplatňovat krátkodobé a dlouhodobé priority s tím, že by v duchu partnerství se zeměmi původu a tranzitu měla být věnována větší pozornost vnějšímu rozměru migrace. Proto konference vyzývá k vytvoření strukturované strategie pro vnější rozměr migrační politiky EU zaměřené na rozvoj a stabilizaci zemí původu migrantů.

Konference COSAC uznává potřebu vyjádřit solidaritu vůči členským státům, jež čelí nevídanému přílivu uprchlíků a migrantů.

Konference vítá cíl Komise reformovat společný evropský azylový systém a bere na vědomí zejména zásadní přepracování dublinského nařízení.