Podle pozměněného návrhu bude Komise zmocněna vypůjčit si jménem Unie na kapitálových trzích finanční prostředky do výše 750 miliard EUR v cenách roku 2018. Výnosy se převedou do programů Unie v souladu s nástrojem Evropské unie na podporu oživení. Vzhledem k tomu, že nástroj Evropské unie na podporu oživení je mimořádnou reakcí na tuto dočasnou, ale mimořádnou situaci, jsou pravomoci, které jsou Komisi v tomto rozhodnutí poskytnuty, jasně omezeny, co se týče velikosti, trvání a rozsahu. Tím se odstraní možnost, aby se výjimečné pravomoci v rámci tohoto návrhu použily pro jakýkoli jiný účel, než je řešení přímých hospodářských a sociálních důsledků pandemie COVID 19.

Pandemie COVID-19 představuje rozsáhlou a závažnou krizi v oblasti veřejného zdraví. To má vážný dopad na občany, společnost i hospodářství po celém světě. Rozsah zdravotní krize a politická opatření, která byla přijata k jejímu tlumení, nemají obdoby. V důsledku toho je hloubka jejího socioekonomického dopadu mimořádně nejistá. Již v této fázi je jisté, že představuje bezprecedentní a naléhavé problémy pro finanční a hospodářské systémy členských států. Podle jarních hospodářských prognóz Komise se HDP EU letos sníží přibližně o 7,5 %, což je mnohem více než během celosvětové finanční krize v roce 2009, a v roce 2021 se zvýší pouze o 6 %, zatímco míra nezaměstnanosti v EU by měla vzrůst v roce 2020 na 9 %, což obnáší riziko chudoby a nerovnosti.

Mimořádné a dočasné zvýšení stropů vlastních zdrojů pro řešení krize COVID 19

Pozměněný návrh dále zmocňuje Komisi vypůjčit si jménem Unie finanční prostředky až do výše 750 miliard EUR v cenách roku 2018. Výnosy budou přiděleny v rámci navrženého nástroje Evropské unie na podporu oživení. V souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU nepřijme Unie žádné akty, které by mohly mít významný dopad na rozpočet, aniž by poskytly záruku, že výdaje vyplývající z takového aktu mohou být financovány v rámci limitu vlastních zdrojů Unie. V souladu s článkem 323 SFEU Evropský parlament, Rada a Komise zajistí, aby Unie měla k dispozici finanční prostředky, které jí umožní plnit právní závazky vůči třetím stranám.

Aby bylo zajištěno dodržování těchto ustanovení v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností, je nezbytné, aby členské státy přidělily Unii zdroje potřebné k pokrytí finančních závazků a podmíněných závazků vyplývajících z tohoto výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit si finanční prostředky. Stropy z rozhodnutí o vlastních zdrojích musí být tudíž dočasně upraveny směrem nahoru o 0,6 procentního bodu. Tento dodatečný příděl může být použit pouze ke splnění finančních závazků a podmíněných závazků vyplývajících z mimořádného a dočasného zmocnění vypůjčit si finanční prostředky. V tomto rámci se potenciální využití tohoto dodatečného přídělu v průběhu času sníží, protože příslušné finanční závazky a podmíněné závazky se sníží, jakmile budou vypůjčené prostředky splaceny a výpůjčky budou splatné. Toto zvýšení skončí v okamžiku, kdy všechny tyto závazky zaniknou, tj. když budou vráceny všechny vypůjčené prostředky, a to nejpozději do 31. prosince 2058, a skončí veškerá rizika spojená s podmíněnými závazky.

.

2018/0135 (CNS)

Pozměněný návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o systému vlastních zdrojů Evropské unie

Návrh Komise COM(2018) 325 se mění takto:

(1)poslední věta v 13. bodě odůvodnění se zrušuje;

(2)vkládají se nové body odůvodnění 13a až 13k, které znějí:

(13a) Aby byla v rámci rozhodnutí o vlastních zdrojích zachována dostatečná rezerva na pokrytí všech finančních závazků Unie a podmíněných závazků splatných v kterémkoli daném roce, měl by být strop z rozhodnutí o vlastních zdrojích navýšen na úroveň 1,40 % součtu hrubého národního důchodu členských států v tržních cenách pro příděly na platby a 1,46 % pro příděly na závazky.

(13b) Hospodářský dopad krize COVID-19 zdůrazňuje význam zajištění dostatečné finanční kapacity pro Unii v případě hospodářských otřesů. Unie si potřebuje zajistit prostředky k dosažení svého cíle. Výjimečné finanční zdroje jsou nutné k řešení důsledků krize COVID-19, aniž by se zvýšil tlak na finance členských států v době, kdy jsou jejich rozpočty již pod enormním tlakem na financování vnitrostátních hospodářských a sociálních opatření v souvislosti s krizí. Na úrovni Unie by proto měla být poskytnuta mimořádná odpověď. Z tohoto důvodu je vhodné výjimečně povolit Unii vypůjčit si dočasně na kapitálových trzích 750 miliard EUR v cenách roku 2018, které by byly použity pouze na výdaje ve výši 500 miliard EUR v cenách roku 2018 a na půjčky ve výši 250 miliard EUR v cenách roku 2018 na řešení důsledků krize COVID-19.

(13c) Tato mimořádná odpověď by měla řešit důsledky pandemie COVID-19 a zabránit jejímu opětovnému výskytu. Podpora by proto měla být časově omezena a většina finančních prostředků by měla být poskytována bezprostředně po pandemii.

(13d) Mimořádné a dočasné zvýšení stropu vlastních zdrojů je nezbytné k tomu, aby Unie nesla odpovědnost související s touto výpůjčkou finančních prostředků. Zmocnění Komise k vypůjčení finančních prostředků na kapitálových trzích jménem Unie, jehož jediným a výhradním účelem je financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19, úzce souvisí se zvýšením stropu vlastních zdrojů stanoveného podle tohoto rozhodnutí a v konečném důsledku s fungováním systému vlastních zdrojů Unie. Toto zmocnění by proto mělo být zahrnuto do tohoto rozhodnutí. Nebývalá povaha této operace a mimořádné částky těchto fondů vyžadují jistotu ohledně celkového objemu odpovědnosti Unie a základních prvků jejího splácení, a dále i provádění strategie jednotné výpůjčky.

(13e) Vypůjčování finančních prostředků na kapitálových trzích musí být významné a musí probíhat během relativně krátkého období. Komise by při provádění operací prostřednictvím diverzifikované strategie financování měla co nejlépe využít kapacity trhů, aby absorbovala výpůjčky z těchto významných objemů s různou splatností a zajistila nejpříznivější podmínky splácení.

(13f) Zpětná úhrada peněžních prostředků vypůjčených s cílem poskytnout nevratnou podporu, vratnou podporu prostřednictvím finančních nástrojů nebo vytvořením rezerv na rozpočtové záruky, jakož i splatný úrok by měla být financována z rozpočtu Unie. Vypůjčené prostředky, které jsou členským státům poskytnuty jako úvěry, by měly být uhrazeny částkami získanými od přijímajících členských států. Nezbytné zdroje je třeba přidělit a dát k dispozici Unii, aby mohla pokrýt všechny své finanční závazky a podmíněné závazky vyplývající z výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností v souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU a článkem 323 SFEU.

(13g) Zpětné úhrady, které mají být hrazeny z rozpočtu, by měly být zahájeny v roce 2028, zatímco všechny závazky vzniklé v důsledku tohoto výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit si finanční prostředky by měly být splaceny do 31. prosince 2058. Aby se zajistilo účinné rozpočtové řízení prostředků potřebných k pokrytí úhrady vypůjčených prostředků, je vhodné stanovit možnost rozdělit příslušné rozpočtové závazky do ročních splátek. Plán zpětných úhrad by měl být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, včetně maximální roční expozice, s cílem dosáhnout v průběhu celého období stabilního a předvídatelného snižování závazků.