PŘÍLOHA

Stanovisko Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) k tématu Akt o čipech pro Evropu – dopad evropského aktu o čipech na výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky (doplňující stanovisko ke stanovisku INT/984) Zpravodaj: Maurizio MENSI Spoluzpravodaj: Jan PIE Rozhodnutí plenárního shromáždění 18. 1. 2022 Právní základ čl. 37 odst. 2 jednacího řádu Doplňující stanovisko Odpovědný orgán Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) Přijato v CCMI 13. 5. 2022 1. Závěry a doporučení 1.1 EHSV se domnívá, že polovodiče tvoří jádro moderní geopolitiky a vedoucího postavení v oblasti technologií a průmyslu. Podpora nejmodernějšího evropského ekosystému polovodičů a odolných dodavatelských řetězců je proto zásadní pro strategickou autonomii, technologickou suverenitu, odolnost a průmyslovou konkurenceschopnost EU, a to i ve strategických odvětvích obrany a letectví a kosmonautiky. EHSV proto plně podporuje ambiciózní cíle stanovené v evropském aktu o čipech. 1.2 EHSV se domnívá, že k tomu, aby EU svých ambiciózních cílů týkajících se polovodičů dosáhla, potřebuje více zdrojů, než se v současnosti předpokládá. Aby EU své omezené zdroje co nejlépe využila, měla by rovněž zvážit upřednostnění konkrétních technologií nebo segmentů hodnotového řetězce a přijímat doplňující se opatření s podobně smýšlejícími partnery. 1.3 EHSV je pevně přesvědčen, že evropský akt o čipech by měl zajistit, že zejména obrana a letectví a kosmonautika budou podporovány v souladu s jejich strategickým významem a postavením jako kritických odvětví, bez ohledu na jejich tržní objem. To by se mělo odrazit ve všech pilířích této iniciativy včetně pobídek k novým návrhům čipů, které splňují zvláštní požadavky odvětví obrany a letectví a kosmonautiky. Konkrétní opatření by obnášela přednostní přístup k pilotním linkám a možnost v rámci integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče mimo „krizový režim“ upřednostňovat zakázky z kritických odvětví. 1.4 Podle názoru EHSV by se příslušné zúčastněné strany z odvětví polovodičů a navazujících kritických odvětví měly stát plnoprávnými členy Evropské rady pro polovodiče a jejích pomocných orgánů, aby byla zajištěna maximální koordinace mezi tvůrci politik a subjekty působícími na předcházejících a navazujících trzích. 1.5 EHSV je názoru, že k zajištění odolnosti dodavatelských řetězců pro výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky jsou nezbytné investice do výroby pokročilých a vyspělých čipů v Evropě a že by měly být podporovány inovace u všech typů polovodičů, které evropský průmysl potřebuje. 1.6 EHSV je přesvědčen, že strategie EU by měla zahrnovat konkrétní opatření k řešení dodávek surovin. 1.7 EHSV se domnívá, že aby se předešlo škodlivému soupeření v poskytování finanční pomoci, mělo by být financování co nejvíce koordinováno na úrovni EU, přičemž mechanismus kontroly státní podpory na základě článku 107 SFEU by měl být upraven tak, aby byla zajištěna předvídatelnost posuzování a soudržnost s ostatními cíli EU. 1.8 EHSV se domnívá, že státní podpora by měla být poskytována těm integrovaným výrobním zařízením a otevřeným továrnám EU na polovodiče, z nichž má přímý prospěch více členských států, a že veřejná podpora by se mohla zaměřit na iniciativy, které jsou úzce spjaty se „zelenými“ aplikacemi. 1.9 Podle názoru EHSV by sběr údajů pro monitorování dodavatelských řetězců a předvídání budoucích krizí měl provádět jediný orgán na úrovni EU. 1.10 EHSV podporuje vhodný rámec pro správu údajů, který by zahrnoval transparentnost údajů, interoperabilitu, sdílení, přístup a bezpečnost. 1.11 EHSV se domnívá, že odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by vzhledem ke své strategické povaze měla být prioritou při vytváření certifikačních postupů a že iniciativa Čipy pro Evropu by mohla podpořit rozvoj společných vojensko-civilních norem v rámci evropské strategie pro normalizaci. 1.12 EHSV se domnívá, že evropský akt o čipech musí být soudržný a jasně propojený se všemi ostatními nástroji politik EU a členských států, které mají související cíle, včetně Průmyslové aliance pro procesory a polovodičové technologie, Observatoře pro kritické technologie a Evropské aliance pro suroviny. 1.13 EHSV evropský akt o čipech vítá a vyzývá k bezodkladnému zahájení jednání o této iniciativě a k jejímu rychlému, ambicióznímu a účinnému provádění. 2. Souvislosti návrhu 2.1 Ve stále více digitalizovaném světě jsou polovodiče nezbytnou součástí mnoha hospodářských odvětví a oblastí života. Umožňují fungování všech digitálních výrobků i klíčových technologií budoucnosti, jako je umělá inteligence, 5G a cloud/edge computing, a podporují kritické infrastruktury, na kterých stojí naše společnosti. 2.2 Polovodiče jsou také životně důležité pro výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky. Sofistikované systémy, na které evropské armády a další koncoví uživatelé stále více spoléhají, obsahují čipy všeho druhu, včetně mnoha těch, které se nacházejí v komerčních výrobcích. Zatímco komerční výroba čipů se zaměřuje na nákladovou efektivitu při velkých objemech, obrana a letectví a kosmonautika vyžadují malé objemy a kladou důraz na odolnost, spolehlivost a bezpečnost informací. Odvětví obrany a letectví a kosmonautiky v roce 2020 společně představovala přibližně 1 % celosvětového trhu s čipy ( 1 ) 2.3 Globální zrychlení digitální transformace podněcuje rostoucí poptávku po všech typech polovodičů napříč průmyslovými odvětvími, která se má do roku 2030 podle očekávání zdvojnásobit. Vypuknutí koronavirové pandemie posílilo poptávku a narušilo globální dodavatelské řetězce, přičemž významné problémy s dodávkami od té doby postihly všechna navazující průmyslová odvětví po celém světě. To vedlo k dlouhým zpožděním dodávek, rušení objednávek a odstávkám továren, se závažnými hospodářskými důsledky. Například poměr PMI nových objednávek k dodacím lhůtám dodavatelů pro výrobce v eurozóně se mezi lety 2019 a 2021 více než ztrojnásobil, zejména v odvětvích, která pro výrobu používají polovodiče (např. automobilový průmysl, technologická zařízení), přičemž výroba motorových vozidel v eurozóně mezi listopadem 2020 a březnem 2021 poklesla o 18,2 % ( 2 ) 2.4 Tento vývoj odhalil závislost Evropy na malém počtu zahraničních dodavatelů čipů a součástek a její výslednou zranitelnost vůči narušením dodavatelského řetězce. Tuto zranitelnost akutně pociťuje zejména obranný a letecký a kosmický průmysl Unie. Výrobci čipů, kteří nejsou schopni uspokojit rostoucí celosvětovou poptávku a řídí se logikou trhu, upřednostňují domácí trhy a velkoobjemová průmyslová odvětví, zatímco zbytek trhu je pokryt nedostatečně. 2.5 Jelikož jsou čipy pro naše ekonomiky klíčové, narušování dodavatelského řetězce představuje ekonomickou a potenciálně sociální výzvu. Pokud však jde o strategická odvětví, jako je obrana a letectví a kosmonautika, stává se závislost také bezpečnostním problémem, protože ohrožuje dodávky výrobků v oblastech obrany a letectví a kosmonautiky v EU. 2.6 To je vysoce problematické v kontextu rostoucího geopolitického napětí a účelového zneužívání obchodních a technologických toků, kvůli nimž jsou polovodiče kritickým prvkem z geopolitického hlediska. V důsledku toho se přední ekonomiky intenzivně snaží posílit své výrobní kapacity a snížit svou závislost. Například USA plánují do roku 2026 do svého ekosystému polovodičů investovat 52 miliard USD, Čína chce vynaložit 150 miliard USD k dosažení 70 % soběstačnosti do roku 2025 a Jižní Korea plánuje vynaložit do roku 2030 až 450 miliard USD v rámci soukromých investic. 2.7 V této souvislosti musí EU urychleně snížit svou závislost, posílit svou konkurenceschopnost a zvýšit bezpečnost dodávek čipů posílením své pozice v celosvětovém dodavatelském řetězci. Tento cíl je zvláště důležitý pro strategická odvětví, jako jsou obrana a letectví a kosmonautika. Vysoká složitost, náklady a překážky vstupu na trh zároveň činí soběstačnost ve výrobě polovodičů nereálnou a nežádoucí. Klíčem ke zvýšení bezpečnosti dodávek v Evropě proto bude posílení mezinárodních partnerství. 2.8 V průmyslové strategii z roku 2020 Komise uznala polovodiče jako strategickou průmyslovou oblast, kde by se měly řešit evropské závislosti. Digitální kompas z roku 2021 stanovil cíl zdvojnásobit do roku 2030 evropský podíl na celosvětové produkci špičkových a udržitelných čipů na 20 %. Předsedkyně Komise von der Leyen ve svém projevu o stavu Unie v roce 2021 oznámila evropský akt o čipech, jehož cílem je vytvoření nejmodernějšího evropského ekosystému čipů. A v neposlední řadě v březnu 2022 Evropská rada znovu potvrdila význam této iniciativy a vyzvala ke snížení strategických závislostí EU ve vysoce citlivých oblastech, včetně odvětví polovodičů. 3. Obecné připomínky 3.1 Vize 3.1.1 Ačkoli je Evropa silná v některých segmentech hodnotového řetězce čipů (např. výzkum a vývoj, výrobní zařízení), musí posílit svou pozici v rámci celého řetězce. EHSV proto vítá cíl Evropské komise využít stávající silné stránky k překlenutí mezery mezi výzkumem a výrobou. 3.1.2 EHSV se obává, že evropská strategie se dostatečně nezabývá tématem surovin, což je klíčový rozměr bezpečnosti dodávek. V této oblasti je Evropa navíc u určitých vstupů (např. fotorezistentní nebo křemíkový kov) závislá na třetích zemích. Evropský akt o čipech by měl obsahovat konkrétní opatření k řešení tohoto rizika, a to včetně propojení s Evropskou aliancí pro suroviny. 3.1.3 EHSV plně podporuje cíl posílit evropskou výrobu špičkových a udržitelných polovodičů. Nicméně kritická odvětví – včetně výroby v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky – potřebují také čipy starší generace. EHSV se proto domnívá, že k zajištění odolnosti dodavatelských řetězců jsou nezbytné investice do výroby pokročilých i vyspělých čipů. 3.1.4 EHSV je pevně přesvědčen, že pro podporu rozsáhlého budování technologických kapacit a inovací v celé Unii je nepostradatelné silné zapojení celého ekosystému, včetně začínajících podniků, rozšířených podniků a malých a středních podniků, jakož i větších podniků. 3.2 Investice 3.2.1 Aby Evropská komise dosáhla cílů své strategie v oblasti čipů, počítá do roku 2030 s přibližně 43 miliardami EUR v rámci politicky motivovaných investic, včetně 11 miliard EUR veřejných investic na základě iniciativy Čipy pro Evropu. Je však zapotřebí mnohem větší jasnosti, pokud jde o zdroje a částky financování, využití stávajících rozpočtových položek a cíle, které má každá rozpočtová položka sledovat. 3.2.2 EHSV je skeptický k tomu, že výše veřejných investic předpokládaných ve strategii EU v oblasti čipů, z nichž některé již byly účelově vázány na opatření v mikroelektronice, odpovídají úrovni jejích ambicí. Průmysloví konkurenti EU svým ekosystémům polovodičů, které již mají v globálním hodnotovém řetězci lepší pozici, poskytovali a nadále poskytují mnohem větší podporu. EHSV se proto domnívá, že k dosažení stanovených cílů této ambiciózní iniciativy, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak časového rámce, je zapotřebí více zdrojů, než se v současnosti předpokládá. Za prioritu by mělo být považováno snížení administrativní zátěže spojené s přístupem k těmto zdrojům. 3.2.3 Aby EU využila své omezené zdroje co nejefektivněji, měla by rovněž zvážit upřednostnění konkrétních technologií nebo segmentů hodnotového řetězce. Koordinace s podobně smýšlejícími partnery by v tomto ohledu mohla zajistit doplňkovost a zamezení zdvojování úsilí. 3.2.4 EHSV se rovněž domnívá, že přerozdělení rozpočtových prostředků z programů Horizont Evropa a Digitální Evropa by nemělo způsobit, že zdroje na ostatní prioritní oblasti, jako je vesmír, umělá inteligence a kybernetická bezpečnost, budou nedostatečné k dosažení jejich vlastních konkrétních cílů. Kromě toho by nemělo docházet k žádnému přerozdělování prostředků z Evropského obranného fondu, protože to by snížilo již tak omezené zdroje na podporu strategického sektoru obrany. 3.3 Kritická odvětví 3.3.1 Evropský akt o čipech uznává význam „kritických odvětví“, včetně obrany a letectví, a stanoví jejich prioritu v případě významných narušení dodávek. EHSV tento strategický přístup vítá, jelikož odráží zásadní roli těchto odvětví v bezpečnosti a odolnosti našich společností. 3.3.2 EHSV se však domnívá, že by se koncept „kritických odvětví“ měl promítnout do všech pilířů této iniciativy. Zejména iniciativa Čipy pro Evropu by měla zahrnovat konkrétní opatření na podporu kritických odvětví, včetně přednostního přístupu k pilotním linkám, přičemž integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče by měly vyhradit minimum své celkové výrobní kapacity na pokrytí poptávky z těchto odvětví. 3.4 Strategický význam odvětví obrany a letectví a kosmonautiky 3.4.1 EHSV je pevně přesvědčen, že evropský akt o čipech by měl zajistit podporu pro odvětví obrany a letectví a kosmonautiky v souladu s jejich strategickým významem a „kritickým“ statusem. Tato podpora by měla zohledňovat specifické rysy těchto odvětví, včetně jejich malého podílu na trhu a omezené schopnosti ovlivňovat související investice a tržní rozhodování. 3.4.2 Vzhledem k těmto specifikům vyžaduje zajištění bezpečnosti dodávek pro tato odvětví vhodnou rovnováhu mezi tržním přístupem založeným na objemu a strategickým přístupem založeným na kritičnosti. Tato rovnováha by se měla odrazit zejména v relativním upřednostňování zakázek pro výrobní zařízení a rozdělování výrobků po společných nákupech, kdy by výroba v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky konkurovala mnohem větším průmyslovým odvětvím. 3.5 Životní prostředí 3.5.1 EHSV se domnívá, že evropský akt o čipech by měl být v plném souladu se strategickým cílem EU, kterým je zelené a udržitelné hospodářství EU do roku 2030, a měl by jej podporovat. Za tímto účelem by měl být posílen výzkum vlivu polovodičových iniciativ na životní prostředí, aby bylo možné do hloubky porozumět dopadu celého hodnotového řetězce na životní prostředí, nikoli pouze výkonu konečného výrobku. 3.5.2 Veřejná podpora by se proto měla zaměřit na polovodičové iniciativy, které jsou úzce spjaty se „zelenými“ aplikacemi, včetně poskytování lepších podmínek veřejné podpory podnikům, které takové výrobky vyvíjejí. 3.6 Správa a řízení 3.6.1 Zúčastněné strany v tomto odvětví mají lepší pozici než kdokoli jiný k tomu, aby monitorovaly trendy na trhu a posuzovaly potenciální nápravná opatření při narušeních dodávek. EHSV proto pevně věří, že tyto zúčastněné strany, zejména z odvětví polovodičů a kritických odvětví, by měly být úzce zapojeny do řízení strategie v oblasti čipů, a to i jako plnoprávní členové Rady pro polovodiče a jejích podskupin. Zapojení předcházejících a navazujících sektorů rovněž zlepší koordinaci, a umožní tak průmyslu řešit narušení dodávek bez rozsáhlých intervencí na trhu. 3.7 Soudržnost 3.7.1 Na čipy se již zaměřuje řada politických nástrojů na úrovni EU, jako je Horizont Evropa, Digitální Evropa, Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie a Observatoř pro kritické technologie. Souvisejícími tématy se zabývá rovněž Evropská aliance pro suroviny. Aby byla maximalizována celková účinnost a efektivita, musí být tyto nástroje a evropský akt o čipech plně soudržné a jasně propojené. Bude nezbytná koordinace mezi iniciativami na úrovni EU a vnitrostátními projekty, které členské státy aktivně vytváří. 4. Konkrétní připomínky 4.1 Posílení vedoucího postavení v oblasti výzkumu a technologií 4.1.1 EHSV vítá záměr Evropské komise podporovat technologie nové generace, jako jsou tranzistory velikosti menší než 2 nm, průlomové technologie UI a kvantové čipy. Tyto technologie mají velký potenciál pro řešení budoucích potřeb strategických odvětví, včetně obrany a letectví a kosmonautiky, a proto je zásadní rychle rozvíjet a chránit evropské duševní vlastnictví v těchto oblastech. 4.1.2 Současně budou evropská navazující průmyslová odvětví, včetně obrany a letectví a kosmonautiky, nadále vyžadovat specializované čipy s většími velikostmi prvků. Evropský akt o čipech by se tudíž neměl zaměřovat výhradně na nejmenší čipy, ale měl by podporovat inovace pro všechny potřebné typy čipů. 4.2 Vedoucí postavení v oblasti navrhování, výroby a balení 4.2.1 EHSV vítá důraz iniciativy Čipy pro Evropu na úzkou spolupráci mezi subjekty na straně nabídky a poptávky a předpokládanou poradní úlohu Aliance pro procesory a polovodičové technologie, což obojí pomůže zajistit soudržnost přijímaných opatření. 4.2.2 EHSV je pevně přesvědčen, že pro odolnost a autonomii evropského obranného a leteckého a kosmického průmyslu je zvláště důležité, aby EU disponovala vlastními schopnostmi navrhovat budoucí elektroniku, a to i pro funkce, jako je kybernetická ochrana, schopnosti UI, modularita a opětovné použití. 4.2.3 EHSV plně podporuje vytváření inovativních pilotních linek pro prototypy. V zájmu podpory synergií mezi komerční výrobou a strategicky významnou výrobou v odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by návrhy čipů vyvinuté v tomto kontextu měly zohledňovat jedinečné požadavky těchto dvou odvětví. Návrhy, jejichž cílem je pokrýt potřeby odvětví obrany a letectví a kosmonautiky, by také měly mít přednostní přístup k pilotním linkám. 4.2.4 EHSV se domnívá, že odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by vzhledem ke své strategické povaze měla být prioritou při vytváření certifikačních postupů. Stěžejní bude tvorba norem. Za účelem maximalizace potenciálu pro synergie by iniciativa Čipy pro Evropu mohla podpořit rozvoj společných vojensko-civilních norem v rámci evropské strategie pro normalizaci. 4.3 Posílení evropského ekosystému a zajištění bezpečnosti dodávek 4.3.1 EHSV souhlasí s tím, že bude zapotřebí značné a rychlé veřejné podpory, aby se stimulovaly velké soukromé investice potřebné k posílení výrobní kapacity v Evropě. Klíčem k přilákání těchto investic bude zajištění právní jistoty a maximální možné omezení byrokracie. Je proto nezbytné jasně definovat kritéria pro ustanovování integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče a pro schvalování státní podpory, jakož i zefektivnit administrativní postupy. Měla by být rovněž stanovena kritéria pro koordinaci jednotlivých dostupných podpůrných opatření, aby se zajistilo účinné a nediskriminační uplatňování pravidel státní podpory. 4.3.2 EHSV vítá skutečnost, že zásada „první svého druhu“ zajišťuje podporu inovací z hlediska nejen výrobní technologie, ale také technologie zpracování, výkonnosti a udržitelnosti. Mohla by být zavedena doplňková „celoevropská“ zásada, na jejímž základě by bylo možné identifikovat zařízení, jež přímo prospívají více státům (např. závazkem dodávat podnikům z několika členských států za stejných podmínek). 4.3.3 Aby se předešlo nákladnému soupeření v poskytování finanční pomoci mezi členskými státy, EHSV navrhuje co nejvíce koordinovat veřejné financování na úrovni EU (např. využíváním rámce pro společný podnik a pro významné projekty společného evropského zájmu a koordinací kapitol národních plánů pro oživení a odolnost věnovaných digitalizaci, v jejichž rámci má být vynaloženo 20 % nebo 145 miliard EUR na digitální transformaci). Úprava uplatňování mechanismu kontroly státní podpory na základě článku 107 SFEU by měla umožnit rychlejší a předvídatelnější posuzování veřejné podpory. Výbor v této souvislosti konstatuje, že například dočasný rámec opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 se osvědčil při zajišťování včasné a odpovídající podpory, což platí i pro pokyny k podpoře širokopásmového připojení. Zatímco veřejná podpora pro integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče může dosáhnout až 100 % mezery ve financování, jsou velmi vítány další pokyny k analýze. Například integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče, které rovněž splňují celoevropské kritérium, by mohly mít nárok na rychlejší schvalování podpory. 4.3.4 EHSV se domnívá, že při posuzování státní podpory by Komise měla zvážit další cíle, například podporu strategických odvětví, jako je obrana a letectví a kosmonautika, a zajištění souladu s cíli EU v oblasti udržitelnosti. 4.4 Řešení akutního nedostatku dovedností 4.4.1 Pro dosažení evropských ambicí v oblasti polovodičů jsou klíčové digitální dovednosti, přičemž poptávka po nich bude dále růst. EHSV proto vítá zaměření na řešení nedostatků evropských digitálních dovedností a vyzývá k ambicióznímu provádění předpokládaných relevantních iniciativ. 4.5 Porozumění globálním dodavatelským řetězcům a předvídání budoucích krizí 4.5.1 EHSV vítá strategické zaměření na mapování a sledování dodavatelských řetězců a zjišťování rizik narušení. Některá rizika jsou pro odvětví obrany a letectví a kosmonautiky obzvláště důležitá, a to včetně dopadu politik EU v environmentální a sociální oblasti a v oblasti správy a řízení, nařízení EU, jako je REACH, a zahraniční a vývozní politiky domovských zemí zahraničních dodavatelů (např. ITAR/EAR v USA) na dodavatele. 4.5.2 Tento úkol vyžaduje přístup, který odráží složitou přeshraniční povahu dodavatelských řetězců a zajišťuje soudržnost informací. EHSV proto žádá, aby sběr údajů prováděl centrálně jediný určený subjekt na úrovni EU, kterému by podniky v celé Unii podávaly zprávy podle jasných a zjednodušených požadavků. Měly by být vytvořeny vhodné mechanismy k zajištění důvěrnosti citlivých informací poskytovaných průmyslem. 4.5.3 V neposlední řadě je důležité mít jasno v pravidlech, která platí v „krizovém režimu“. Například, jelikož většina typů čipů se používá v různých průmyslových odvětvích, během globálního nedostatku budou podniky z více různých kritických odvětví pravděpodobně potřebovat přístup k týmž výrobkům a výrobním kapacitám. Proto jsou nezbytná jasná kritéria pro stanovování priorit zakázek a rozdělování výrobků po společných nákupech. 4.6 Mezinárodní spolupráce 4.6.1 Globální ekosystém polovodičů je složitý, specializovaný a vysoce vzájemně provázaný. Snahy o zvýšení výrobní kapacity a odolnosti na úrovni EU musí tudíž jít ruku v ruce se spoluprací s podobně smýšlejícími mezinárodními partnery. Využití silných stránek každého partnera a rozvoj koordinovaných strategií podpoří vytváření synergií, zamezí zdvojování úsilí a zvýší efektivitu v rámci celého hodnotového řetězce. Při navazování spolupráce s partnery v oblasti čipů by EU měla co nejlépe využívat stávající fóra, jako je Rada EU-USA pro obchod a technologie, se zapojením zúčastněných stran z tohoto odvětví s ohledem na jejich odbornost a úlohu při provádění projektů v praxi. V Bruselu dne 13. května 2022. předseda Poradní komise pro průmyslové změny Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (Trh s polovodiči v odvětví obrany a letectví a kosmonautiky podle výrobku a zeměpisné polohy – prognóza a analýza 2021–2025), listopad 2021; Gartner, Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020 (Celosvětové příjmy z polovodičů vzrostly v roce 2020 o 10,4 %), tisková zpráva společnosti Gartner, 12. dubna 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, a kol., The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices (Nedostatek polovodičů a jeho důsledky pro obchod, výrobu a ceny v eurozóně), Ekonomický bulletin ECB 4/2021, duben 2021.