(4)Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování, ve které Dánsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

(5)Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, urychlení strukturálních reforem a odpovědnou fiskální konsolidaci podporující růst.

(6)Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Dánsku pro rok 2015. V této zprávě byl posouzen pokrok, který Dánsko učinilo v plnění jemu určených doporučení přijatých dne 8. července 2014.

(7)Dne 27. března 2015 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2015 a svůj konvergenční program z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(8)Na Dánsko se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu. Ve svém konvergenčním programu z roku 2015 plánuje vláda zvýšit celkový schodek vládního sektoru z 1,6 % HDP v roce 2015 – kdy byl podložen značnými neočekávanými zisky – na 2,6 % HDP v roce 2016. Následně vláda plánuje schodek snížit natolik, aby v roce 2020 dosáhla vyrovnaného rozpočtu. Podle konvergenčního programu zamýšlí vláda splňovat střednědobý cíl v podobě strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP od roku 2016. Podle konvergenčního programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP dle očekávání postupně klesat z 39,8 % HDP v roce 2015 na 36,7 % v roce 2020. Makroekonomický scénář, z něhož uvedené rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Z prognózy Komise z jara 2015 vyplývá, že strukturální saldo má střednědobý cíl splnit v roce 2015. Podle této prognózy nicméně existuje riziko určitého odchýlení se od střednědobého rozpočtového cíle v roce 2016, kdy by měl čistý růst výdajů překročit referenční hodnotu o 0,3 % HDP. Ačkoli se tato odchylka považuje za dočasnou, neboť čistý růst výdajů v roce 2016 bude ovlivněn postupným ukončením jednorázových opatření souvisejících se zdaněním důchodového spoření, mohou být na rok 2016 zapotřebí další opatření. Na základě posouzení konvergenčního programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 se Rada domnívá, že Dánsko by mělo ustanovení Paktu o stabilitě a růstu víceméně dodržet.

(9)Předpokladem udržitelného růstu v Dánsku je dlouhodobá nabídka pracovní síly s potřebnými dovednostmi. Díky reformě aktivní politiky na trhu práce z roku 2014 dosáhlo Dánsko pokroku ve zlepšování zaměstnatelnosti osob na okraji trhu práce. Reforma je v rané fázi provádění a její výsledky je třeba sledovat. V souladu s doporučeními odborné skupiny II Carstena Kocha jsou nadále zapotřebí dodatečná opatření pro osoby, které jsou nejvíce vyloučené z trhu práce. Klíčovými faktory se v tomto ohledu jeví být nízká úroveň dosaženého vzdělání, omezené zkušenosti na trhu práce, mládí a původ z přistěhovaleckého prostředí. Obecně lze konstatovat, že potenciál osob z přistěhovaleckého prostředí není stále dostatečně využit. Navzdory vysokým výdajům na vzdělávání jsou v Dánsku studijní výsledky pouze průměrné, a to zejména u žáků z přistěhovaleckého prostředí. Tento problém se snaží řešit reforma systémů základního a nižšího středního vzdělávání a systémů odborného vzdělávání a přípravy. K lepším výsledkům v oblasti vzdělávání je zapotřebí provést tyto reformy v plném rozsahu.

(10)Zásadní význam pro posílení hospodářského oživení v Dánsku má zlepšení jeho konkurenceschopnosti. Nepostradatelný je v tomto ohledu růst produktivity, který byl v posledních dvou desetiletích slabý a byl ovlivněn překážkami při vstupu do odvětví služeb zaměřených na domácí trh a související regulatorní zátěží. Produktivita by mohla být podle Komise pro produktivitu zlepšena v oblasti stavebnictví a maloobchodu. Předpisy upravující maloobchody jsou velmi přísné a dosud nebyla přijata žádná opatření k jejich zjednodušení. Odvětví stavebnictví se vyznačuje přítomností náročných stavebních předpisů a velkým počet certifikačních systémů. Pro stavebnictví představila dánská vláda strategii v listopadu 2014. Je vedena dobrými úmysly, jako je zjednodušení pravidel, omezení technických prvků v žádostech o stavební povolení, zavedení mezinárodních norem, harmonizace vnitrostátních norem a zkrácení lhůt pro vydávání stavebních povolení. Tato strategie však ještě nebyla v plném rozsahu převedena do konkrétních opatření. Stále dochází k překrývání systémů povolení a certifikace, což v některých případech platí též pro dočasné poskytování přeshraničních služeb. Kromě toho poskytovatelům služeb, kteří chtějí zahájit svou činnost v Dánsku, nejsou vždy zohledněny povolení a certifikáty, které byly vydány v jiných členských státech.

(11)V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Dánska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Dánsku pro rok 2015. Posoudila také konvergenční program a národní program reforem, jakož i opatření přijatá v návaznosti na doporučení, která byla Dánsku adresována v předchozích letech. V úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Dánsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 2.

(12)Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Dánska, přičemž její stanovisko je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Dánsku v období 2015–2016:

1.Zabránit odchýlení se od střednědobého cíle v roce 2016.

2.Zvýšit produktivitu, zejména v odvětvích služeb zaměřených na domácí trh, včetně maloobchodu a stavebnictví. Zmírnit omezení uvalená na maloobchody a přijmout další opatření k odstranění zbývajících překážek, které představují systémy povolení a certifikace v odvětví stavebnictví.

V Bruselu dne