−Zvláštní režim „Vše kromě zbraní“ (Everything but Arms, „EBA“) zajišťuje bezcelní a kvótami neomezený přístup na trh pro všechny produkty s výjimkou zbraní a střeliva, a to státům, které OSN klasifikuje jako nejméně rozvinuté země. V rámci režimu EBA je v současné době zvýhodněno 49 zemí.

−Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných („režim GSP+“) zajišťuje úplné pozastavení cla v zásadě u týchž 66 % celních položek jako v případě standardního režimu GSP, a to zemím, jež jsou zvláště ohrožené z hlediska diverzifikace hospodářství a objemu dovozu. Země zvýhodněné v rámci tohoto režimu za to musí ratifikovat a účinně provádět 27 základních mezinárodních úmluv uvedených v příloze VIII nařízení o systému GSP. Jedná se o úmluvy týkající se lidských a pracovních práv, ochrany životního prostředí a řádné správy věcí veřejných. V současné době je v rámci režimu GSP+ zvýhodněno třináct zemí.

Zpráva má zahrnovat údaje o účincích všech tří preferenčních režimů systému GSP za období uplynulých dvou let . V nařízení o systému GSP je nicméně stanoveno, že zpráva se má zabývat zejména režimem GSP+. Ve zprávě by měly být obsaženy podrobné informace o stavu ratifikace, dodržování oznamovacích povinností a účinném provádění příslušných úmluv .

Režim GSP+ uděluje další celní preference těm rozvojovým zemím, jež jsou ohroženy v důsledku nedostatečné diverzifikace při vývozu do EU a v důsledku své nedostatečné integrace do mezinárodního obchodního systému. Tento režim pomáhá takovým zemím účinně provádět 27 základních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných.

V tabulce 2 níže se uvádí hodnota celkového, způsobilého a preferenčního dovozu do EU z jednotlivých zemí zvýhodněných v rámci standardního režimu GSP. Objem způsobilého dovozu mírně poklesl (ze 43,5 miliard EUR v roce 2013 na 38,7 miliard EUR v roce 2014), a to navzdory mírnému nárůstu celkového objemu dovozu. Míra využívání v roce 2014 nadto mírně poklesla na hodnotu 70,3 % oproti 71,5 % v předešlém roce. Míra využívání se v jednotlivých zemích významně liší. Obrázek 5 níže ukazuje, že zdaleka nejvíce výhod plynoucích ze standardního režimu GSP využívá Indie, za níž následují Vietnam a Indonésie. Tyto tři země dohromady dovezly v roce 2014 zboží v hodnotě 87,8 % veškerého dovozu, u kterého byl uplatněn standardní režim GSP.

Režim GSP+ je pobídkový nástroj, jehož účelem je pomoci zvýhodněným zemím účinně provádět příslušných 27 mezinárodních úmluv. V nařízení o systému GSP je zakotveno, že výchozí trvání režimu GSP+ je deset let (tzn., že bude fungovat do 31. prosince 2023). Jedná se tedy o dlouhodobý proces. Nedostatky bránící účinnému provádění úmluv často vycházejí z problémů, jež vyžadují střednědobé až dlouhodobé řešení. Úmluvy příslušné k režimu GSP+ upravují široké pole otázek, jako jsou lidská a pracovní práva, ochrana životního prostředí, změna klimatu či boj s drogami a korupci. Nedostatky navíc často vyplývají z celé řady složitých a vzájemně souvisejících problémů týkajících se vývoje v sociální, kulturní, historické, bezpečnostní či hospodářské oblasti. Od všech zvýhodněných zemí se jako od rozvojových zemí očekává, že se při provádění těchto úmluv budou potýkat s problémy, zejména pak v krátkodobém až střednědobém horizontu.

V rámci monitorování se může Komise účastnit místních pracovních setkání nebo návštěv prostor podniků. Navázat přímý kontakt s místními zainteresovanými stranami, zejména během monitorovacích návštěv v rámci režimu GSP+, je důležité nejen za účelem získání nezprostředkovaných informací, ale rovněž pro lepší objasnění, jak režim GSP+ funguje a co EU od zvýhodněných zemí očekává. To pak pomáhá místním zainteresovaným stranám konstruktivně pomáhat místním, regionálním a ústředním orgánům s plněním závazků plynoucích z příslušných úmluv. Zejména od hospodářských subjektů jakožto od přímých příjemců výhod plynoucích z celních preferencí se očekává, že budou hrát při podpoře provádění úmluv klíčovou úlohu.

Během tohoto prvního vykazovaného období byla součinnost se subjekty občanské společnosti ve zvýhodněných zemích velmi dobrá. Subjekty občanské společnosti obecně vyjadřovaly účasti svých zemí v režimu GSP+ silnou podporu. V několika případech zvláště kladně hodnotily monitorování režimu GSP+ a to, že poskytuje lepší možnosti otevřít u orgánů v dané zemi nejdůležitější otázky týkající se lidských a pracovních práv. Komise proto bude v průběhu monitorování i nadále spolupracovat s místními zainteresovanými stranami a bude se snažit podle možností tuto spolupráci rozšiřovat.

4.2.4Projekty pomoci a rozvojové projekty

Zprávy mezinárodních monitorovacích orgánů jako hlavní zdroj pro přehledy výsledků nezachycují pouze nedostatky a dílčí pokroky, ale uvádějí rovněž případné překážky, jež ve zvýhodněných zemích ztěžují nebo znemožňují provádění některých úmluv. To je důležité, neboť řada těchto překážek může být mimo kontrolu nebo sféru přímého vlivu orgánů veřejné moci, čímž lze vysvětlit některé z nedostatků. Je sice jasné, že daný stát nese zodpovědnost za úplné splnění svých mezinárodních závazků, monitorování ze strany Komise by nicméně mělo zohlednit různé faktory, jako je nedostatek zdrojů, chudoba, přírodní katastrofy či nedostatek kontroly nad některými oblastmi zasaženými ozbrojeným konfliktem. V roce 2015 Komise zahájila společné projekty s MOP s cílem posílit správní kapacitu zemí zařazených do režimu GSP+ tak, aby mohly účinně provádět základní úmluvy MOP a náležitě podávat příslušné zprávy. Během příštího vykazovaného období bude Komise nadále zvažovat, jakými způsoby pomáhat zvýhodněným zemím při odstraňování uvedených překážek s využitím odborných znalostí, technické pomoci a zvláštních projektů zaměřených na budování kapacit.

4.2.5Vnitřní organizace zvýhodněných zemí v oblasti režimu GSP+

Způsob organizace, jaký zvolily zvýhodněné země pro řešení otázek, na které se vztahují úmluvy příslušné k režimu GSP+, byl prvním ukazatelem politického odhodlání plnit podmínky režimu GSP+. Úmluvy často zasahují do kompetencí více různých vládních resortů a agentur, jejichž prostředky a možnosti se mohou lišit.

Zvýhodněné země proto musí koordinovat svou činnost na úrovni ústřední správy i místní samosprávy. Některé zvýhodněné země se rozhodly vytvořit zvláštní pracovní skupiny pro režim GSP+ vedené vysokými úředníky (např. Pákistán), jiné daly přednost koordinaci ad hoc pod záštitou ministerstva obchodu či zahraničí (např. Filipíny, Guatemala). Očekává se, že časem se tato koordinace zefektivní. V tomto ohledu se ukázaly jako přínosné monitorovací návštěvy, které v rámci režimu GSP+ provedla Komise s pomocí delegací EU. Snaha o koordinaci činností v rámci režimu GSP+ a příslušných úmluv ze strany zvýhodněných zemí představuje významný a nezbytný nástroj pro kvalitní provádění přímo na místě. Komise bude proto této koordinaci i nadále věnovat velkou pozornost.

4.2.6Závěry z prvního monitorovacího období režimu GSP+ (2014–2015)

Jak se uvádí výše, monitorování začíná již při vstupu dané zvýhodněné země do režimu GSP+. Výchozí stav pro průběžné monitorování každé zvýhodněné země se určí na základě přehledu nedostatků, co se týče každé z úmluv příslušných k režimu GSP+, který předkládají mezinárodní monitorovací orgány. Od zvýhodněných zemí se očekává, že prokážou skutečnou snahu o zlepšení v provádění všech 27 základních úmluv a o nápravu zjištěných nedostatků. Monitorování se týká všech aspektů provádění zmíněných 27 úmluv včetně diskusí o nedostatku kapacit nebo o dosaženém pokroku. Při stanovování výchozího stavu pro monitorování v režimu GSP+ se navíc zohledňuje již existující právní a správní rámec platný v dané zvýhodněné zemi.

Pro všechny zvýhodněné země i pro Komisi se první monitorovací období neslo ve znamení učení. Všechny zvýhodněné země nicméně prokázaly silné odhodlání plnit podmínky režimu GSP+, a to jak pokud jde o politickou vůli, tak i pokud jde o zavádění institucionálních a legislativních reforem. Zvýhodněné země zejména prokázaly skutečně vysokou úroveň spolupráce s Komisí tím, že včas reagovaly na výroční dokumenty s přehledy výsledků, že umožňovaly zvláštní monitorovací návštěvy v rámci GSP+ a že zřizovaly zvláštní správní struktury pro režim GSP+. Kromě toho všechny zvýhodněné země podnikly kroky – třebaže někdy jen dílčí – ke zlepšení v plnění svých závazků vyplývajících z úmluv spojených s režimem GSP+ přímo na místě, například dodatečně předložily některé chybějící zprávy.

Přiložený pracovní dokument podává souhrnné hodnocení jednotlivých zvýhodněných zemí včetně případů pozitivního vývoje a vnitrostátních překážek, jež mohou snižovat schopnost dané zvýhodněné země docílit účinného provádění. Hodnocení je vypracováno jednotlivě pro každou z úmluv a obsahuje také celkové hodnocení každé skupiny úmluv (lidská práva, pracovní práva, životní prostředí, řádná správa věcí veřejných). Vzhledem k rozdílné povaze dotyčných 27 základních úmluv příslušných k režimu GSP+ a s ohledem na krátké trvání prvního vykazovaného období (18 měsíců) se v této fázi nepokládalo za případné ani reálně možné kvantitativně určit pokrok nad rámec jasných ukazatelů (např. včasné předkládání národních zpráv). Standardizované a kvantitativně vyjádřené ohodnocení výsledků zvýhodněných zemí by mohlo být za těchto podmínek zavádějící a do jisté míry i arbitrární.

Nástroje monitorování budou nicméně i nadále zdokonalovány. V příštím vykazovaném období bude zejména důležité, aby zvýhodněné země přijaly celý postup za svůj a aby byly iniciativnější při řešení problémů uvedených v přehledech výsledků. Komise bude věnovat větší pozornost vlastním prioritám činnosti zvýhodněných zemí, včasnému řešení nedostatků z jejich strany a zdrojům uvolněným pro provádění závazků. Komise v tomto ohledu zintenzivní spolupráci se zvýhodněnými zeměmi s cílem stanovit priority činnosti.

V tom vlastně spočívá smysl reformy režimu GSP+. Jakmile je zajištěn plný soulad se vstupními kritérii, pomáhá režim GSP+ zvýhodněným zemím prostřednictvím obchodních pobídek postupně zlepšovat provádění příslušných úmluv. Očekává se proto, že země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ budou průběžně zlepšovat své výsledky. Budou přitom ale zohledněny okolnosti a překážky v jednotlivých zvýhodněných zemích. Nařízení o systému GSP v této souvislosti stanoví, že pokud nebude zvýhodněná země dodržovat stanovené závazky, lze preference dočasně odejmout.

Během následujícího vykazovaného období (2016–2017) bude Komise i nadále monitorovat zvýhodněné země strukturovaným způsobem. Do příštího přezkumu pak zváží případný zásah včetně možnosti zahájit šetření v případě, že zvýhodněná země nebude plnit své závazky v rámci režimu GSP+.

4.2.7Příloha této zprávy: pracovní dokument týkající se režimu GSP+

Nařízení o systému GSP stanoví požadavek, aby se zpráva zaměřovala zejména na fungování režimu GSP+. K této zprávě je proto připojen pracovní dokument („SWD“) o zvláštním pobídkovém režimu EU pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných („GSP+“) za období 2014–2015, který společně připravily útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost („ESVČ“).

Uvedený pracovní dokument obsahuje podrobnější informace o fungování režimu GSP+ od 1. ledna 2014, kdy vstoupilo v platnost nařízení č. 978/2012 o systému GSP. Obsahuje rovněž podrobné hodnocení jednotlivých zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ podle jednotlivých příslušných úmluv a informuje o využívání režimu GSP+ mezi zvýhodněnými zeměmi.

5.Budoucí zprávy Komise

Nařízení o systému GSP stanoví požadavek, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání nařízení o systému GSP pět let po jeho vstupu v platnost, tj. v listopadu roku 2017. Tato zpráva bude pojednávat o fungování celého systému GSP v pětiletém období od roku 2012 do roku 2017. Zohlední význam systému pro rozvojové, obchodní a finanční potřeby zvýhodněných zemí. Komise rovněž posoudí potřebu revize systému, a to včetně režimu GSP+ a dočasného odejmutí celních preferencí, případně předloží i příslušný legislativní návrh. V této zprávě bude dále také uvedena podrobná analýza dopadu nařízení o systému GSP na obchod a na příjmy EU z cel a zvláště se zaměří na jeho dopad na zvýhodněné země. Tato zpráva, která bude uveřejněna do listopadu roku 2017, se bude také konkrétně zabývat vývojem v průběhu druhého cyklu podávání zpráv v rámci GSP+ (2016–2017).

6.Tabulky se statistickými údaji týkajícími se zemí zvýhodněných v rámci systému GSP ke dni 1. prosince 2015