Tato iniciativa je součástí Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a jejím cílem je zjednodušit evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, zefektivnit proces sběru údajů a vést k relevantnějším statistickým výstupům. Navrhované nařízení by mělo dlouhodobě zaručit srovnatelnost a soudržnost údajů. Systém evropských sociálních šetření by měl být dostatečně robustní a účinný a měl by zajistit, aby zůstala zachována vysoká kvalita statistik — což může být vzhledem ke stálým změnám v této oblasti statistiky náročným úkolem: rychle se měnící metodiky a využívání IT, dostupnost nových zdrojů údajů, měnící se potřeby a očekávání uživatelů údajů a neustálý tlak na dostupné prostředky.

Komise dále navrhla vytvoření evropského pilíře sociálních práv s cílem podpořit konvergenci v oblasti zaměstnanosti a sociálních podmínek směrem k vyšší úrovni a větší odolnosti vůči hospodářským otřesům. Cílem pilíře, který by měl vycházet ze sociálního „acquis“ EU a doplňovat jej, je usměrňovat politiku v řadě oblastí, které jsou zásadní pro řádně fungující a spravedlivé pracovní trhy a systémy sociálního zabezpečení. Měl by se stát referenčním rámcem pro analýzu výsledků zúčastněných členských států v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti, podporovat reformy na vnitrostátní úrovni a v konkrétnější rovině sloužit jako vodítko pro obnovenou konvergenci v rámci eurozóny. To by mělo napomoci zajistit, aby hospodářský rozvoj vedl k většímu společenskému pokroku a soudržnosti v souladu se strategií Evropa 2020 a s jejím cílem spočívajícím v růstu podporujícím začlenění.

Vývoj a hodnocení politiky, pokud jde o politické priority Unie, zejména o priority související s pracovními místy, růstem a investicemi, jednotným digitálním trhem, prohloubenou a spravedlivější evropskou měnovou unií, migrací, vnitřním trhem, energetickou unií a klimatem, vyžaduje dobré analytické a monitorovací nástroje. Jelikož politické priority souvisejí s řadou různých tematických oblastí v rámci sociálních a hospodářských statistik, je kromě toho třeba zajistit větší soulad mezi zdroji údajů a usnadnit širší používání nových inovativních zdrojů a přístupů. Hlavní cíle strategie „Evropa 2020“, k nimž patří podpora zaměstnanosti, zlepšení úrovně vzdělávání a podpora sociálního začleňování snížením chudoby, jsou monitorovány pomocí ukazatelů. Výpočet těchto ukazatelů je možný jen na základě včasných statistických informací. Tyto statistické informace by měly být vytvářeny co nejúčinnějším způsobem za použití moderních metod sběru a tvorby statistických údajů. Jelikož tematické oblasti v současnosti nejsou vzájemně integrovány, je složitější údaje pocházející z různých stávajících sběrů údajů analyzovat. Pro statistické požadavky spojené s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, která se zabývá jak vymýcením chudoby, tak i hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelného rozvoje, budou lépe integrované a včasnější ukazatele vyplývající z tohoto návrhu rovněž přínosné.

Pro provedení návrhu bylo stanoveno sedmileté zaváděcí období, a to od roku 2019 do roku 2025, program by však měl pokračovat i poté. V legislativním finančním výkazu však byly zohledněny pouze roky stávajícího víceletého finančního rámce. Pokračování financování bude záviset na dohodách, které budou uzavřeny pro další víceletý finanční rámec, a na pokračování zvláštních programů, z nichž se financování předpokládá.

Cílem návrhu, pokud jde o program REFIT, je co nejlépe využít informace poskytnuté domácnostmi a osobami, aby bylo možné reagovat na stávající i budoucí potřeby evropských statistik a aby se omezilo zatížení respondentů. Tohoto zjednodušení by se mělo dosáhnout zahrnutím různých sběrů evropských statistických údajů, na které se v současné době vztahují samostatná nařízení, do jednoho rámce. Podrobnosti o snížení nákladů pro tvůrce a poskytovatele údajů vypočítaném na základě modelových scénářů lze nalézt v posouzení dopadů (oddíl 7.4 Dopady na účinnost a příloha 4 Analytické modely použité při přípravě posouzení dopadů). Základní hypotéza vede odhadem ke zvýšení nákladů na 10,3 milionu EUR ve fázi návrhu (na úrovni EU) a k úsporám ve výši 20,8 milionu EUR ve fázi sběru údajů (čistá současná hodnota –10,4 milionu EUR). Odhad nákladů však kolísal mezi čistou současnou hodnotou ve výši –3,1 milionu. EUR v případě restriktivnější hypotézy a –34 miliony EUR v případě méně restriktivní možnosti.

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se zavádí společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)V souvislosti se strategií Evropa 2020 a posílením správy ekonomických záležitostí hrají sociální ukazatele významnou úlohu při poskytování informací pro klíčové priority Unie pro růst a vytváření pracovních míst, snižování chudoby a omezování sociálního vyloučení, dovednosti, mobilitu a digitální ekonomiku a při jejich podpoře. Sociální ukazatele musí zejména poskytovat spolehlivý statistický základ pro vypracovávání a monitorování politik, kterými Unie tyto priority uskutečňuje.

(2)S ohledem na tyto skutečnosti by sociální ukazatele měly vykazovat nezbytnou vysokou kvalitu, zejména pokud jde o jejich robustnost, jejich včasnost, jejich reevanci, jejich přizpůsobitelnost novým požadavkům uživatelů, jakož i jejich srovnatelnost a účinnost.

(3)Evropské statistiky týkající se osob a domácností se v současné době sbírají na základě několika legislativních aktů, které upravují zjišťování o osobách a domácnostech, demografickou statistiku, sčítání lidu, domů a bytů a statistiky, které jsou sbírány především z administrativních zdrojů. Některé údaje pocházejí také ze zjišťování u podniků. Navzdory výraznému zlepšení v posledních letech přetrvává potřeba posílit integraci sběru statistických údajů na základě zjišťování o osobách a domácnostech.

(4)Díky technologickému pokroku se značně rozšířily možnosti využívat administrativní zdroje pro statistické účely. Využívání administrativních zdrojů by mělo být v oblasti sociální statistiky aktivně podporováno, zároveň by však vždy měla být zajištěna kvalita, přesnost, včasnost a srovnatelnost těchto statistik.

(5)Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí kladlo důraz na stále širší využívání vícenásobných zdrojů údajů a inovační metody sběru údajů, jakož i na rostoucí význam harmonizace statistických koncepcí a metod napříč oblastmi. Požadovalo dále novou generaci statistických právních předpisů, které by upravovaly širší oblasti statistik.

(6)V roce 2011 schválil Evropský statistický systém (ESS) ve Wiesbadenu své memorandum o nové koncepci statistik o domácnostech a sociální statistiky. Podle tohoto memoranda by měla být evropská šetření, která dodávají údaje o osobách a domácnostech, zjednodušena a tato každoroční sociální šetření by měla být doplňována méně častým sběrem mikrodat. Kromě toho by se měl zlepšit přístup k administrativním údajům a na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU by se mělo rozvíjet opětovné využívání stávajících zdrojů údajů a přístup k novým zdrojům údajů.

(7)Vývoj popsaný výše se musí postupně racionalizovat a statistické právní předpisy v oblasti sociální statistiky modernizovat, aby se zajistilo, že budou vysoce kvalitní sociální ukazatele vypracovávány integrovanějším, flexibilnějším a účinnějším způsobem. Zároveň je třeba věnovat náležitou pozornost potřebám uživatelů, zatížení respondentů, zdrojům členských států, spolehlivosti a přesnosti používaných metod, technické proveditelnosti tvorby statistik a lhůtám, v nichž je lze zpřístupnit, a spolehlivosti výsledků.

(8)Toto nařízení stanoví společný rámec pro evropské statistiky týkající se osob a domácností založené na individuálních údajích sbíraných na základě výběrových souborů. Specifikuje údaje a informace, které mají členské státy sbírat a předkládat, a zároveň základní požadavky na kvalitu, které musí údaje splňovat. Stanoví, že podrobnějšími technickými specifikacemi se budou zabývat akty v přenesené pravomoci a prováděcí opatření. Umožňuje vzájemnou provázanost různých sběrů údajů a s použitím administrativních údajů a vede ke konsolidaci a zjednodušení stávajících právních předpisů.

(9)Aby se více zjednodušil a racionalizoval referenční rámec pro evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, měly by být stávající evropské statistiky o osobách a domácnostech založené na individuálních údajích sloučeny do jediného rámce. Tím by se zaručilo, že by byly evropské sociální statistiky sbírané na základě výběrových souborů, včetně oblastí trhu práce, příjmů a životních podmínek, zdraví, vzdělávání a odborné přípravy a využívání informačních a komunikačních technologií, sestavovány jednotným, soudržným a koordinovaným způsobem.

(10)Na základě dohodnutých obecných pokynů provádí nyní řada členských států dobrovolně sběr údajů v oblasti využívání času a spotřeby. Tyto dvě oblasti by měly být modernizovány, tak aby mohl být plně využíván nový technologický pokrok. Sběr údajů v těchto dvou oblastech by měl být organizován v souladu s tímto nařízením, aby se nabídly možnosti a vytvořily příležitosti pro další vývoj v budoucnosti a zajistilo, že údaje budou aktuálnější a relevantnější a že budou tvořeny účinněji. Do té doby by členské státy neměly měnit svůj stávající přístup.

(11)S ohledem na svá specifika nejsou předmětem tohoto nařízení demografické statistiky, sčítání lidu, domů a bytů, zjišťování u podniků a statistiky založené především na administrativních zdrojích; ty by měly být upraveny odděleně zvláštními rámci přizpůsobenými jejich charakteristikám.