CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení 
o zřízení programu pro životní prost ředí a oblast klimatu (LIFE) 
{KOM(2011) 874 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1542 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1543 v kone čném znění}  
 
CS    CS Prohlášení : Tento souhrn posouzení dopad ů je závazný pouze pro út vary Komise, které se 
podílely na jeho p řípravě, a nepředjímá kone čnou podobu rozhodnutí, jež u činí Komise. 
 
 2    Toto posouzení dopad ů se týká možností řízení programu pro životní prost ředí a oblast 
klimatu (LIFE) na období 2014–2020 (který  nahrazuje program LIFE+).  
Komise ve svém sd ělení ze dne 29. června 2011 (sd ělení o víceletém finan čním rámci) p řijala 
stanovisko k p říštímu víceletému finan čnímu rámci na období 2014–2020, v četně programu 
LIFE. Byly provedeny tyto hlavní zm ěny:  
i)  vytvo ření podprogramu pro oblast klimatu (800 milion ů EUR za dané období) se t řemi 
prioritami: zmír ňování, přizpůsobování se, správa a informovanost; 
ii)  lepší vymezení struktury podprogramu pro životní prost ředí (2,4 miliardy EUR za dané 
období): biologická rozman itost, životní prost ředí a správa; 
iii)  zavedení inte grovaných projekt ů, které budou demonstra čními projekty k pln ění cílů 
v oblasti životního prost ředí, především díky využívání jinýc h dostupných vnitrostátních 
fondů nebo fond ů EU. 
1. Procesní otázky, konzultace se zú častněnými stranami a stanovisko Výboru pro 
posouzení dopad ů 
Toto posouzení dopad ů připravily G Ř pro životní prost ředí a GŘ pro oblast klimatu 
s podporou dalších G Ř a Evropská agentura pro konkuren ceschopnost a inovace. Je založeno 
na rozsáhlé analýze a konzultacích, zejména: 
–  hodnocení programu LIFE ex post  (1996–2006) a v polovin ě období (2007–2009) 
hodnocení ; 
–  studii externích konzultant ů: Posouzení dopad ů spojené s p ředběžným hodnocením 
přezkumu na řízení o LIFE+ a Zm ěna klimatu v budoucím víceletém finan čním rámci; 
–  otevřené konzultaci on-line na stránkách Váš hlas v Evrop ě; 
–  konzultaci vedené Výborem region ů, konzultaci se členy výboru LIFE a p řidělenci 
členských stát ů pro životní prost ředí, setkání ad hoc  zúčastněných stran a dv ě konference.  
Převládl názor, že program LIFE vykazuje celkov ě dobré výsledky, pokud jde o životní 
prostředí a přidanou hodnotu. Všechny zú častněné strany podpo řily pokračování programu a 
obecně vyjádřily podporu návrh ům Komise. 
Posouzení dopad ů bylo předloženo Výboru pro posouzení dopad ů dne 29. července 2011. Po 
vydání stanoviska Výboru pro posouzení dopad ů dne 13. zá ří 2011 bylo posouzení dopad ů 
odpovídajícím zp ůsobem pozm ěněno.  
2. Nynější struktura a výsledky programu LIFE 
Program LIFE je jedním z hlavních nástroj ů financování politiky EU v oblasti životního 
prostředí a byl již využit k financování 3 115 projekt ů s příspěvkem 2,7 miliardy EUR.  
Podle aktuálního na řízení jsou možné t ři druhy opat ření: 1) granty na akce (78 % rozpo čtu) 
skládající se ze t ří částí: LIFE P říroda a biologická rozmanitost (NAT), která pokrývá 
minimáln ě 50 % rozpo čtu grantů na akce, LIFE Politika a sp ráva v oblasti životního prost ředí 
(ENV) a LIFE Informace a komunikace (INF); 2)  granty na provozní náklady pro nevládní 
organizace (3 % rozpo čtu); 3) veřejné zakázky na služby  a studie (13 % rozpo čtu) a technická 
pomoc při výběru, sledování a hodnocení projekt ů v rámci programu LIFE i programu jako 
celku (6 % rozpo čtu). 
Hodnocení potvrdila, že program LIFE je úsp ěšným nástrojem s výraznou p řidanou hodnotou 
na úrovni EU. Krom ě vyčíslených p řínosů, jejichž hodnota se odhaduje p řibližně na 
 
 3    600 milion ů EUR ro čně, se díky programu LIFE zdokonalila ochrana a obnova p řibližně 
4,7 milionu ha p ůdy (což je 6 % celkové rozlohy vyhlášených suchozemských lokalit sít ě 
Natura 2000). Z programu LIFE byla rovn ěž poskytnuta podpora na zl epšení životního 
prostředí včetně kvality vody na území o rozloze 3 milion ů ha, kvality ovzduší zasahující 
přibližně 12 milion ů obyvatel, snížení množství odpadu zhruba o 300 000 tun a recyklace 
dalšího 1 milionu tun a snížení emisí CO 2 o přibližně 1,13 milionu tun ro čně. Program LIFE 
hraje významnou úlohu, pokud jde o informovanost, řádnou správu a zapojení ve řejnosti. 
Zúčastněné strany se do mnívají, že klí čem k úsp ěchu programu je jeho flexibilita a zp ůsob 
řízení.  
3. Vymezení problematiky a p řidaná hodnota opat ření na úrovni EU 
Opatření na úrovni EU jsou nutná vzhledem k tomu, že v ětšina problém ů souvisejících 
s životním prost ředím a klimatem je p řeshraniční povahy a jednotlivé členské státy je samy 
nemohou adekvátn ě řešit. Krom ě toho mají environmentální statky často povahu ve řejného 
statku a jsou nerovnom ěrně rozmístěny po celé EU.  
Přidaná hodnota na úrovni EU je dána tím, že program LIFE m ůže fungovat jako platforma 
pro sdílení postup ů a znalostí, která subjekt ům umožňuje učit se ze zkušeností ostatních a řešit 
ekologické problémy efektivn ěji. Program LIFE také umož ňuje lepší rozd ělení odpov ědnosti 
a větší solidaritu p ři ochraně životního prost ředí jakožto spole čného statku EU. P ůsobí jako 
katalyzátor, nebo ť poskytuje jednorázové  investice, odstra ňuje počáteční překážky 
uplatňování politiky EU v obl asti životního prost ředí a klimatu a umož ňuje zkoušení nových 
přístupů v zájmu jejich rozši řování.  
Z hodnocení a konzultací také vyplynulo, jak zdokonalit koncepci a fungování programu 
vyřešením těchto problém ů:  
- chybějícího strategického p řístupu a kritického množství. V programu se pln ě neodrážejí 
priority politiky EU, p ředevším pokud jde o oblast životního prost ředí a informací. Pokud 
se plánování programu LIFE nezm ění, hrozí riziko, že z programu budou nadále 
financovány velice kvalitní projekty, ovšem jen v jednotlivých izolovaných částech acquis  
s malou možností pou čit se z nich a ší řit je, aby je bylo možné napodobit v konkrétním 
odvětví nebo prost řednictvím jiných nástroj ů EU; 
- je třeba lépe vymezit cíle n ěkterých sou částí (životní prost ředí a informace) a územní 
rozsah. Sou část programu LIFE pro životní prost ředí by se m ěla více zam ěřovat na 
realizaci a vytvá ření multiplikátor ů. Účinnost programu snižují finan ční omezení na 
činnost mimo EU; 
- potřeby zvýšit komplementaritu a synergie s jinými fondy EU;  
- mělo by se zlepšit využívání výsledk ů projektů a předávání know-how, p ředevším na 
úrovni EU;  
- potřeby zjednodušit postupy podávání p řihlášek a výb ěru;  
- rozdělování prost ředků mezi jednotlivé členské státy nep řispělo k vyvážen ějšímu 
rozložení projekt ů v EU.  
 
4. Cíle nového programu 
Program LIFE řeší dosahování cíl ů v oblasti politiky životního prost ředí a klimatu, nebo ť 
přispívá k uplat ňování a vytvá ření politik a k za čleňování těchto otázek do jiných politik.  
Nový program má tyto obecné cíle: i) zajišt ění větší návaznosti na priority politik EU v četně 
oblasti klimatu, ii) podpora využ ívání integrovaných projekt ů, iii) rozvíjení synergií a 
 
 4    doplňkovosti s jinými fondy EU, iv) podpora p řidané hodnoty a solidarity  / sdílení úsilí na 
úrovni EU a v) zjednodušení programu. 
Program LIFE je úzce spjat s jinými fondy EU, nap ř. s fondy politiky soudržnosti (ESF, 
EFRR, FS), Evropským zem ědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) nebo Evropským 
námořním a rybá řským fondem. Sd ělení o víceletém finan čním rámci dopl ňkovost a soulad 
programu LIFE s t ěmito programy posiluje. Program LIFE by nejen odstranil zjišt ěné 
nedostatky, ale byl by také zam ěřen na zavád ění synergií a strukt urované spolupráce s t ěmito 
fondy.   
5. Možnosti politiky a analýza dopad ů 
Navýšení rozpo čtu, o kterém se rozhodlo ve sd ělení o víceletém finan čním rámci, by m ělo 
vést k odpovídajícímu absolutnímu navýšení dopad ů programu LIFE z hlediska životního 
prostředí a hlediska socioekonomického na 750 milion ů až 1 miliardu EUR. Nejvýrazn ější 
nárůst dopadů lze očekávat v oblasti zmír ňování a p řizpůsobování vzhledem k vyššímu 
objemu prost ředků přidělených na oblast klimatu. Vyn ětí tržního uplat ňování ekologických 
inovací z podprogramu pro životní prost ředí by mohlo vést ke sn ížení socioekonomických 
přínosů, tuto č
innost však bude vhodn ější provád ět prostřednictvím jiných fond ů EU.  
Níže uvedené možnosti se týkají pouze aspekt ů, o nichž nebylo rozhodnuto ve sd ělení o 
víceletém finan čním rámci.  
A. Možnosti strategického plánování a p řidělování zdroj ů: 
A1: Základní scéná ř – přístup „zdola nahoru“ u všech druh ů projektů  
Tematické priority by se ur čovaly na celé programové obdob í. Priority v rámci t ěchto témat 
by byly nadále ur čovány každoro čními výzvami k p ředkládání návrh ů, které by však nebyly 
vyčerpávající. Pro tematické oblasti integrovaných projekt ů by nebyla stanovena žádná 
omezení. P řetrvávaly by problémy zjišt ěné v nynějším programovém období, pokud jde o 
nedostate čné zacílení a obtíže p ři vytváření kritického množství v konkrétních odv ětvích.  
A2: Přístup „shora dol ů“ u všech druh ů projektů (flexibiln ější u tradi čních projekt ů a 
přísnější u integrovaných projekt ů) 
Komise by vytvá řela dvou až t říleté pracovní plány, v nich ž by byly stanoveny konkrétní 
priority a které by v p řípadě tradičních projekt ů nebyly vy čerpávající, aby nebylo možné 
opomenout žádnou konkrétní oblast životního prost ředí, zatímco u integrovaných projekt ů 
by se soust ředily na prioritní oblasti.   
Za předpokladu, že by v nejmén ě efektivní části programu LIFE došlo ke zlepšení o 50 % a 
v druhém nejmén ě efektivním kvartilu o 25 %, dosáhlo  by se celkového zlepšení o 19 % a 
tedy ročního nárůstu přínosů v oblasti životního prost ředí o 150 milion ů EUR. 
A3: Přístup „shora dol ů“ u integrovaných projekt ů a „zdola nahoru“ u všech ostatních 
druhů opatření  
Komise by p řístup „shora dol ů“ uplatňovala pouze u integrovaných projekt ů, aby se mohla 
zaměřit na konkrétní priority stanovené p ředem na celé programové období. Tradi ční 
projekty by bylo možné p ředkládat ve všech prioritn ích oblastech. Absence cílen ějšího 
přístupu k ur čování priorit by mohla vést k podpo ře projektů se slabou vazbou na vytvá ření 
a uplatňování politik. B ěhem programového období by nebylo možné provád ět žádné 
úpravy.  
 B. Možnosti tematického zam ěření integrovaných projekt ů
 
 
 5    B1: Základní scéná ř – bez tematického zam ěření 
Integrované projekty by bylo možné p ředkládat ve všech prioritn ích oblastech, kde je to 
možné, tzn. v oblasti p řírody, vod, odpadu, ovzduší a mo řského prost ředí, zmír ňování 
změny klimatu a p řizpůsobování se jí. P ři zvolení této možnos ti by se opakovaly nyn ější 
problémy s rozt říštěností. Pokud má program LIFE dosáhnout cíl ů ve všech prioritních 
oblastech, kde existuje mo žnost integrovaných projekt ů, je možné, že nebudou financovány 
tradiční projekty. 
 
B2: Tematické zam ěření na konkrétní oblast 
Vzhledem k omezeným prost ředkům programu LIFE a kritice týkající se nedostate čného 
strategického zacílení by se integrované projekty mohly zam ěřovat na prioritní oblasti, ve 
kterých by mohly fungova t lépe. Jsou možné dv ě dílčí varianty podprogramu pro životní 
prostředí: 
– Tematické zam ěření na 3 oblasti (p říroda, voda a odpad): dosáhlo by se zacílení 
programu a zvýšil by se p řínos pro životní prost ředí (o 30–40 % oproti základnímu scéná ři), 
přičemž by zárove ň bylo možné financovat tradi ční projekty. Riziko neúsp ěchu by bylo 
nízké, nebo ť se jedná o nejúsp ěšnější oblasti v rámci programu LIFE. Ovzduší a mo řské 
prostředí by částečně pokryly jiné oblasti. 
– Tematické zam ěření na 4 oblasti (p říroda, voda, odpad a ovzduší): posílila by se vazba 
mezi politickými prioritami a progr amem LIFE a zvýšil by se jeho celkový 
socioekonomický p řínos (kvalita ovzduší by se mohla zlepšit až pro 10 % obyvatel EU). 
Vzhledem k omezeným prost ředkům by zahrnutí ovzduší mohlo vést ke snížení po čtu 
tradičních projekt ů pod stanovený mezní po čet nebo ke snížení cíl ů pro oblast vody a 
odpadu. Pokud jde o podprogram pro oblas t klimatu, byly by priority dostate čně zaměřené 
na zmírňování a přizpůsobování.  
C. Možnosti p řidělování prost ředků na jednotlivé prioritní oblasti  
C1: Základní scéná ř – přidělování podle sd ělení o víceletém finan čním rámci  
Vyčleněné prostředky jsou jedním z hlavních prvk ů potřebných k dosažení v ětšího zacílení 
a kritického množství v konkrétní oblasti. Zam ěřením na oblast klimatu se m ůže zvýšit 
přínos pro životní prost ředí o 50 % (od 135 do 270 milion ů EUR ročně). Pokud však v 
podprogramu pro životní prost ředí nebudou p ředběžně přidělovány prost ředky, přijde 
součást příroda o prvek, který částečně stojí za jejím úsp ěchem v rámci program ů LIFE II, 
LIFE III a LIFE+, a p římý přínos pro životní prost ředí, který tato sou část zajišťuje, se 
projeví jen v omezené mí ře.  
C2: Přidělování podle sd ělení o víceletém finan čním rámci a vy členění 50 % zdroj ů 
v podprogramu pro životní prost ředí na biologickou rozmanitost 
Pozitivní dopady na životní prost ředí vyplývající z p ředběžného přidělování prost ředků na 
podprogram pro oblast klimatu se zvýší díky p ředběžnému přidělování prost ředků na 
biologickou rozmanitost. Lze o čekávat přínosy pro životní prost ředí minimáln ě v hodnot ě 
dalších 450–500 milion ů EUR. Další p řínosy spojené s integrovanými programy je obtížné 
vyčíslit. Tato možnost je v souladu s názory zú častněných stran. 
D. Možnosti dopad ů z hlediska územního rozd ělení (rozd ělování prost ředků mezi jednotlivé 
členské státy)  
D1: Výběr všech projekt ů podle oprávn ěných nárok ů 
 
 6    Všechny druhy projekt ů by se vybíraly podle oprávn ěných nárok ů. Nepostupovalo by se 
podle žádného klí če územního rozd ělení. Riziko spo čívá v tom, že by n ěkteré zem ě nadále 
měly nepom ěrně vysoké zastoupení. Ne řešila by se skute čnost, že p řírodní bohatství je 
v členských státech rozd ěleno nerovnom ěrně. 
D2: Výběr všech projekt ů podle oprávn ěných nárok ů, ovšem se zajišt ěním územní vyváženosti 
integrovaných projekt ů 
Tradiční projekty by se nadále vybíraly na základ ě věcné stránky. U integrovaných projekt ů 
by se zavedl systém zajiš ťující územní vyváženost, protože tyto projekty jsou více spojeny 
s vytvářením regionálních nebo místních  strategií, jejich provád ěním a budováním kapacit. 
Členské státy, v nichž by v jednom roce probíhal integrovaný projekt, by pozd ěji byly 
posuzovány mén ě příznivě. Komise by zajistila financování alespo ň jednoho integrovaného 
projektu v každém členském stát ě v oblasti odpadu a p řírody, jednoho projektu v každém 
přeshraničním povodí (Dunaj, Rýn apod.) a dvou projekt ů v každé biogeografické oblasti. 
Byly by zvýhodn ěny členské státy s menšími správními kapacitami, významným p řírodním 
bohatstvím nebo členské státy, na jejichž území se nachází p řeshraniční povodí. Strategické 
plánování (možnost A2) by umož ňovalo úpravy, pokud by n ěkterý členský stát nedostal 
žádný integrovaný projekt.  
D3: Výb ěr tradičních projekt ů pouze na základ ě oprávněných nárok ů a přidělování 
prostředků jednotlivým členským stát ům (konkrétní částka pro každý členský stát) na 
integrované projekty na celé programové období  
Tradiční projekty by se vybí raly pouze na základ ě oprávněných nárok ů jako u možnosti D1. 
Pro integrované projekty by se pro každý členský stát a oblast zavedl systém orienta čního 
přidělování prost ředků jednotlivým členským stát ům. Tato možnost je stejná jako možnost 
D2, obsahuje však orienta ční předběžné přidělování prost ředků na základ ě potřeb v oblasti 
životního prost ředí a klimatu, dohodnuté s členskými státy.  
E. Možnosti správy a zvyšování informovanosti   
E1: Základní scéná ř – financování nevládních organizací, činnost uvedená ve sd ělení Komise 
a povinnost sd ělovat/šířit informace o projektech  
Financování provozních náklad ů nevládních organizac í bude i nadále pokra čovat, nebo ť 
nevládní organizace p řispívají k zapojování ob čanské spole čnosti do vytvá ření politik, 
podporují jejich uplat ňování, rozši řují znalostní základnu a zajiš ťují větší informovanost. 
Zlepší se sd ělování informací o projektech díky strategi čtějšímu přístupu a vytvá ření sítí 
podobných projekt ů kolem prioritních témat.  
E2: Financování nevládních organizací, činnost uvedená ve sd ělení Komise, povinnost 
sdělovat/šířit informace o projekt ech a zvláštní komunika ční kampan ě financované z grant ů  
Kromě činnosti uvedené v možnosti E1 by se vybrané informa ční priority podporovaly 
zvláštními projekty financovanými z grant ů na akce. O čekává se, že pozitivní dopady 
možnosti E1 se zvýší, pokud bude dopln ěna zvláštními informa čními a komunika čními 
projekty.  
F. Možnosti zjednodušení  
F1: Základní scéná ř – on-line nástroje a v ětší projekty  
Od roku 2012 se k podávání p řihlášek on-line bude používat nový IT nástroj nazvaný „e-
Proposal“ (e-návrh). Zjednodušením p řihlašování by se mohlo ušet řit přibližně 20 % 
nákladů na podávání nabídek. P ředpokládaným zvýšením efektivity o 50 % u 
 
 7    administrativních pracovník ů a o 10 % u technických pracovník ů by e-návrh mohl p řinést 
7% úspory. Pokud by u obou došlo k 50% zvýšení, bylo by možné o čekávat 12% zvýšení 
úspor. Přechod k v ětším projekt ům bude znamenat snížení celkového po čtu spravovaných 
projektů (z 230 vybraných projekt ů ročně na 100 do konce programového období), čímž se 
sníží režijní náklady a náklady na řízení programu LIFE. 
F2: Základní scéná ř + zjednodušený postup výb ěru a vykazování: dvoufázový postup a 
zjednodušené vykazování pro integrované projekty, výb ěr na více let pro nevládní organizace 
Mohl by být zaveden dvoufázový postup výb ěru integrovaných projekt ů. Vykazování a 
změny v plánování by probíhaly v dvouletých c yklech a harmonogram plateb by se upravil 
tak, aby projekt ům zajišťoval plynulejší finan ční toky. Tímto zjednodušením by se náklady 
na vykazování snížily o 25 %, což p ředstavuje úspory od 178 500 do 357 000 EUR ro čně. 
Vzhledem k tomu, že integrované projekty jsou p ětkrát větší než projekty tradi ční, snížil by 
se počet transakcí o 70 %. Výb ěrem neziskových organizací na více let by se snížilo správní 
zatížení vyplývající z výb ěru minimáln ě o 50 %.  
F3: Základní scéná ř + platby na základ ě výstupů a výsledk ů versus jednorázové částky, 
nezpůsobilost n ěkterých náklad ů  
Větším využíváním jednorázových částek  (např. použití standardních denních dávek EU na 
hrazení cestovních náklad ů a standardních náklad ů na zaměstnance) by se zjednodušily 
náklady na vykazování. Omezením zp ůsobilosti n ěkterých náklad ů, které se obtížn ě 
vykazují a sledují (nap ř. financování pouze náklad ů na další pracovníky p řijaté výhradn ě na 
projekt v rámci osobních náklad ů nebo považování DPH za nezp ůsobilý náklad), by se tyto 
postupy zjednodušily. To by vedlo ke snížení zp ůsobilých náklad ů na DPH o 5–10 % a 
osobních náklad ů o 20–40 %, což by mohlo odradit potenciální žadatele. Nad t ěmito 
negativními dopady by mohlo p řevážit navýšení míry spolufinancování. 
G. Možnosti externalizace  
Komise ve sd ělení o víceletém finan čním rámci vyjád řila názor, že by program LIFE m ěl 
být nadále řízen centráln ě, ale úkoly spojené s řízením by m ěly být z velké části svěřeny 
stávající výkonné agentu ře. V současné době je k řízení programu LIFE zapot řebí přibližně 
125 plných pracovních úvazk ů včetně externích dodavatel ů a úředníků EU. Celkové 
administrativní náklady t ěsně přesahují 15 milion ů EUR. To p ředstavuje 6,2 % celkového 
ročního rozpo čtu programu.  
G1 Úplná externalizace  
Úkoly spojené s řízením by se v p řípadě výběru a sledování projekt ů, grantů na provozní 
náklady pro nevládní organizace a komunika ční činnost přesunuly na stávajíc í agenturu, a to 
jak u tradi čních, tak u integr ovaných projekt ů. Správa, dohled a hodnocení programu LIFE 
by nadále z ůstala úkolem Komise. Pro technickou pomoc existují tyto dv ě dílčí možnosti:  
– Externalizace bez nahrazení technické pomoci: celkové náklady by p ředstavovaly 6,3 % 
rozpočtu programu.   
– Externalizace s nahrazením technické pomoci: celkové náklady by p ředstavovaly 6,0 % 
rozpočtu programu. 
G2: Kombinované řešení: externalizace tradi čních projekt ů, přičemž integrované projekty by 
nadále spravovala Komise  
Řízení tradi čních projekt ů a grantů na provozní náklady pro nevládní organizace by bylo 
přeneseno na stávající agenturu, zatímco in tegrované projekty v rámci podprogramu pro 
životní prost ředí a správu programu by nadále řídila Komise. Hlavním d ůvodem je zajistit 
 
 8    začlenění výsledk ů projektů do politiky EU, zajis tit odpovídající p řípravu integrovaných 
projektů a zachovat pe člivé sledování a vztahy s tematickými odd ěleními. Celkové náklady 
jsou podobné jako u možnosti G1 (s nahrazením technické pomoci či bez něj). 
Shrneme-li výše uvedené skute čnosti, možnost s agenturou má tyto výhody: nižší náklady 
na zaměstnance, stejná kvalita provád ění programu, sd ělování a ší ření informací jako za 
stávající situace a uvoln ění až 19 pracovních míst v Komisi.  
Existuje však riziko, že zvolením možnos ti s agenturou se sníží schopnost zajistit 
požadovanou p řidanou hodnotu na úrovni EU. P ředevším integrované projekty vyžadují 
pečlivou přípravu ve spolupráci s odd ěleními pro politiky na zast řešujících G Ř a pečlivé 
sledování, aby se zajistila jejich úsp ěšnost a vazba na uplat ňování politik, což by bylo 
obtížné, kdyby program řídila agentura.  
 
6. Srovnání možností 
Shora uvedené možnosti byly vyhodnoceny a porovnány na základ ě kritérií ú činnosti, 
soudržnosti a ú čelnosti. Up řednostňovanou možností by tedy byl program: 
- s tematickými prioritami pro celé programové období, dvou až t říletým pracovním 
plánem, v n ěmž by vý čet priorit nebyl vy čerpávající, a p řístupem „shora dol ů“ u všech 
projektů (možnost A2); 
- s integrovanými projekty zam ěřenými primárn ě na omezený po čet oblastí (možnosti 
B2a nebo B2b); 
- s přidělováním prost ředků z programu LIFE zp ůsobem, který je popsán ve sd ělení o 
víceletém finan čním rámci, p řičemž 50 % prost ředků na podprogram pro životní 
prostředí by bylo vy členěno na biologickou rozmanitost (možnost C2); 
- se systémem výb ěru „tradičních“ projekt ů na základ ě oprávněných nárok ů a systémem 
výběru integrovaných projekt ů zajišťujících územní vyváženost (možnost D2); 
- posilující úlohu nevládních organizací p ři šíření informací a zdokonalující správu a 
sdělování informací (možnost E1);  
- zavádějící IT nástroje k p ředkládání návrh ů a dvoufázový p řístup k integrovaným 
projektům s povinností vykazování každé dva roky; prosazující častější využívání 
jednorázových částek a zjednodušující zp ůsobilost náklad ů omezením zp ůsobilosti 
některých náklad ů (kombinace možností F); 
- přenášející řízení tradi čních projekt ů na stávající agenturu, p řičemž správu programu a 
řízení integrovaných projekt ů v rámci podprogramu Životní prost ředí by měla nadále na 
starost zast řešující G Ř. Na základ ě hodnocení v polovin ě období by se řízení těchto 
projektů mohlo postupn ě externalizovat (možnost G2). 
Tím by se vy řešila hlavní doporu čení uvedená v hodnocení programu LIFE, tj. lepší vymezení 
tematických priorit, zjednodušení a řádné řízení. Vznikly by výrazné sy nergie s jinými fondy 
EU, což by posílilo multiplika ční efekt. Využití této možnosti by p řineslo zisk pro životní 
prostředí v hodnot ě 900–1210 milion ů EUR ročně a úspory v rozmezí 7–12 % náklad ů na 
podávání nabídek a 25 % náklad ů na vykazování.  
 
7. Sledování a hodnocení 
Navrhovaný rámec pro sledování má dv ě úrovně: sledování výstup ů, výsledků a dopadů na 
úrovni projekt ů a programu a sledování výdaj ů na úrovni programu. 
Sledování výstup ů, výsledků a dopadů: 
 
 9    Součástí návrh ů projektů budou tabulky o čekávaných výstup ů, které budou sloužit jako 
základ pro sledování pokroku. K ší ření informací a za čleňování výsledk ů do politiky budou 
jako základ sloužit tematické zprávy pro jednotlivé oblasti. Bude provedeno hodnocení programu LIFE ex post  a v polovin ě období.  
Sledování výdaj ů na úrovni programu:  
Aby bylo možné doložit díl čí přínosy, kterými mohou oba podprogramy p řispět ke 
konkrétním prioritám, jako je oblast klimatu a bi ologická rozmanitost, a lépe ilustrovat výši 
výdajů na tyto priority v rámci celého programu LIFE, bude sou částí rámce pro sledování také 
metodika sledování výdaj ů souvisejících s klimatem a biologickou rozmanitostí podle sd ělení 
o víceletém finan čním rámci, která je odvozena od ukazatel ů OECD vycházejících z cíl ů 
úmluv z Ria („Rio markers“).