Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. května 2007 o uvádění znalostí do praxe - široce založená inovační strategie pro EU (2006/2274(INI))



Úřední věstník 102 E , 24/04/2008 S. 0455 - 0464



P6_TA(2007)0212 Uvádění znalostí do praxe: široce založená inovační strategie pro EU Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. května 2007 o uvádění znalostí do praxe - široce založená inovační strategie pro EU (2006/2274(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise nazvané "Uvádění znalostí do praxe: široce založená inovační strategie pro EU" (KOM(2006)0502), - s ohledem na sdělení Komise nazvané "Investovat do výzkumu: akční plán pro Evropu" (KOM(2003)0226), - s ohledem na sdělení Komise o provádění lisabonského programu Společenství nazvané "Více výzkumu a inovací - investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup" (KOM(2005)0488) a na související pracovní dokumenty Komise (SEK(2005)1253 a SEK(2005)1289), - s ohledem na zprávu nazvanou "Vytvoření Evropy inovací" ("Ahova zpráva"), kterou vypracovala skupina nezávislých odborníků pro výzkum, vývoj a inovaci dne 20. ledna 2006 po vrcholné schůzce v Hampton Court, která se konala dne 27. října 2005, - s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000, které si kladou za cíl učinit z Unie nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomiku na světě, a na závěry předsednictví ze zasedání Evropských rad v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005 a ve dnech 23. a 24. března 2006, - s ohledem na závěry z 2769. zasedání Rady pro konkurenceschopnost ze dne 4. prosince 2006, - s ohledem na sdělení Komise jarnímu zasedání Evropské rady nazvané "Společně k růstu a zaměstnanosti - nový začátek lisabonské strategie" (KOM(2005)0024), - s ohledem na sdělení Komise nazvané "Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství" (KOM(2005)0330), - s ohledem na sdělení Komise nazvané "Provádění lisabonského programu Společenství: Financování růstu malých a středních podniků - evropský přínos" (KOM(2006)0349), - s ohledem na národní reformní programy (NRP) předložené členskými státy, zprávy členských států z podzimu 2006 o provádění jejich NRP a hodnocení provádění těchto NRP ze strany Komise v její výroční zprávě o pokroku (KOM(2006)0816), - s ohledem na doporučení Rady 2005/601/ES ze dne 12. července 2005, týkající se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005-2008) [1] a rozhodnutí Rady 2005/600/ES ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států [2], které společně tvoří "integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost", - s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) [3], - s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013) [4], - s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský technologický institut (KOM(2006)0604), - s ohledem na návrh nařízení Rady o patentu Společenství (KOM(2000)0412) a na jeho znění revidované předsednictvím, - s ohledem na rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací [5] a na sdělení Komise nazvané "Cesta k účinnějšímu využívání daňových pobídek pro VaV" (KOM(2006)0728), - s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný "Zpráva o konkurenceschopnosti Evropy v roce 2006" (SEK(2006)1467) a na sdělení Komise nazvané "Hospodářské reformy a konkurenceschopnost: hlavní poselství zprávy o konkurenceschopnosti Evropy v roce 2006" (KOM(2006)0697), - s ohledem na evropskou tabulku inovačních ukazatelů 2006, která jednoznačně dokazuje, že Spojené státy a Japonsko nadále v dané oblasti předstihují EU, - s ohledem na dokument "Perspektivy OECD ve vědě, technologii a průmyslu v roce 2006", - s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2006 o provádění lisabonského programu Společenství: více výzkumu a inovací - investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup [6], - s ohledem na své usnesení ze dne 12. října 2006 o budoucí patentové politice v Evropě [7], - s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2006 o příspěvku pro jarní zasedání Evropské rady 2006 ohledně lisabonské strategie [8], - s ohledem na zprávu skupiny odborníků z července 2004 nazvanou "Improving institutions for the transfer of technology from science to enterprise" (Zdokonalení institucí za účelem přenosu technologií ze světa vědy do světa podniků), - s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, které přijal z vlastní iniciativy pod názvem "Investice do znalostí a inovace" (CESE 40/2007, INT/325), - s ohledem na iniciativu i2010, a zejména na sdělení Komise nazvané "Akční plán eGovernment v rámci iniciativy i2010 - urychlování zavádění elektronické veřejné správy v Evropě ve prospěch všech" (KOM(2006)0173), - s ohledem na pracovní dokument Komise o inovacích ve službách z listopadu 2006, - s ohledem na své usnesení ze dne 10. května 2007 o přispění budoucí regionální politiky k inovační schopnosti Evropské unie [9], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro právní záležitosti (A6-0159/2007), A. vzhledem ke stavu vývoje Lisabonské strategie a v jeho důsledku k významu ještě rozsáhlejší inovační strategie vzhledem k celosvětové hospodářské soutěži, B. vzhledem k tomu, že rozmanitost prostřednictvím inovací je jednou z cest, kterými se EU může vyrovnat s výzvami globalizace, C. vzhledem k tomu, že by měly být ve větší míře jak předávány výsledky v akademické oblasti, zejména malým a středním podnikům, tak i zpřístupňovány výsledky výzkumu, zejména v případě inovací se sociálním rozměrem, a vzhledem k tomu, že by měla být věnována pozornost geografickému soustředění platforem inovace tak, aby docházelo k využití dovedností a rozmanitosti, které v jednotlivých regionech EU existují, D. vzhledem k tomu, že jsou nedostatečně využívány rozsáhlé specializované vědecké poznatky shromážděné ve výzkumných střediscích v EU, E. vzhledem k tomu, že prostředí v oblasti podpory inovací není konkurenceschopné a dostatečně transparentní a neexistují zde rovné podmínky pro všechny účastníky, kteří vyvíjejí inovační činnosti, včetně malých inovačních společností a center technologických inovací, F. vzhledem k tomu, že konvenční přístup ke stimulaci inovací, v němž se spojuje pokrok techniky a síla poptávky, není sám osobě dostatečný a musí být zároveň podporován příznivými podmínkami na trhu, aby došlo k vytvoření takového právního prostředí, které vede k inovaci, G. vzhledem k tomu, že dobře fungující vnitřní trh, podporovaný směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu [10], vytváří příznivé prostředí pro inovaci prostřednictvím intenzivnější hospodářské soutěže v rozsáhlejším a stabilnějším hospodářském prostoru, který vede k vynakládání větších investic a podporuje mobilitu pracovních sil, H. vzhledem k tomu, že i nadále přetrvávají překážky, které brání volnému pohybu zboží, služeb a pracovní síly na jednotném trhu, a připravují tak evropské podniky o úspory z rozsahu nezbytné k tomu, aby mohly těžit z investic do výzkumu a inovací, I. vzhledem k tomu, že prvořadý cíl inovace spočívá v posílení konkurenceschopnosti EU a ve zlepšení kvality života jejích občanů, J. vzhledem k tomu, že zásada špičkové kvality, která je vhodná především při podpoře vědeckého výzkumu nejvyšší priority, brzdí zdravou konkurenci v oblasti podpory inovací a vylučuje menší účastníky (inovační společnosti, technologická a inovační centra, výzkumná střediska) z programů podpory, K. vzhledem k tomu, že inovace také umožňuje zachování tradičních odvětví, L. vzhledem k úloze, kterou hraje inovace ve vytváření sociálních modelů v členských státech, M. vzhledem k tomu, že inovace může přispět k integraci sociálních skupin, například zdravotně postižených osob, N. vzhledem k tomu, že zboží, služby a procesy představují nedostatečně využitý inovační potenciál EU, O. vzhledem k významu, jaký má institucionální podpora pro procesy správy znalostí v oblasti inovací a autorských práv, P. vzhledem k financování inovační politiky a ke stále se zvyšujícímu významu veřejných zakázek a partnerství veřejného a soukromého sektoru, Q. vzhledem k tomu, že vzdělávání, včetně interdisciplinární výuky přesahující jednotlivé oblasti tradiční vědy, představuje podmínku inovace a že by inovace měla být nedílnou součástí vzdělávacích programů na všech úrovních výuky, R. vzhledem k tomu, že celoživotní vzdělávání může přispět k rozvoji znalostí v oblasti inovací a že podpora informační společnosti pomáhá čelit marginalizaci na trhu práce, S. vzhledem k tomu, že zavedení evropských norem a předpisů v oblasti kvality, pokud jde o rané stadium vývoje produktů a služeb nové generace, by mohlo podnítit inovace, T. vzhledem k tomu, že sedmý rámcový program by měl podpořit zavedení posíleného a rozšířeného evropského výzkumného prostoru, zaměřujícího se na konkrétní úkoly, U. vzhledem k tomu, že definice inovace v příručce OECD "OSLO Manual" byla široce interpretována a že se v orgánech Společenství stává normou, 1. vítá návrh Komise na zahájení nové iniciativy na podporu rozhodujících trhů s cílem zjednodušit zavádění nových inovačních produktů a služeb na trh v oblastech, v nichž může EU zaujímat vedoucí místo na celosvětové úrovni; je toho názoru, že nová iniciativa týkající se rozhodujících trhů, která by se měla zaměřit zejména na tvorbu nových inovativních produktů a služeb a jejich uvádění na trh, musí být zahájena zejména v těch oblastech, v nichž je potenciálně vysoká poptávka, a současně je třeba zajistit, aby méně rozvinuté regiony nezůstávaly pozadu; 2. upozorňuje na to, že při koncipování politik na podporu inovace je důležité zaměřit se na inovaci v širším smyslu, aby do nich bylo zahrnuto jak odvětví služeb, včetně cestovního ruchu, tak i inovace netechnologického charakteru, tj. inovace v oblastech marketingu a organizace; plně schvaluje závěry zasedání Rady pro konkurenceschopnost ze dne 4. prosince 2006 vyzývající Komisi, aby navrhla hlavní politické směry ohledně inovací, jež se budou týkat služeb a inovací netechnologického charakteru, a vyzývá Komisi, aby do diskuse zapojila především organizace zastupující malé podniky a domácký průmysl; 3. poukazuje na to, že přes zvláštní roli, kterou malé a střední podniky, uskupení a spolupráce mezi organizacemi, podniky, univerzitami a výzkumnými centry hrají při vytváření a uplatňování inovačních řešení, včetně málo a středně vyspělých technologických odvětví, chybí systematická veřejná podpora za transparentních podmínek; podporuje však nový rámec státní podpory pro výzkum, vývoj a inovace, který uvádí seznam konkrétních opatření podporujících inovační činnosti malých a středních podniků; 4. naléhavě žádá členské státy, aby oživily evropské podniky a jejich inovační potenciál snížením byrokracie, čímž zvýší kvalitu regulace a zmenší administrativní zátěž; je pevně přesvědčen, že lepší právní úprava, zejména omezení nadbytečné právní zátěže malých a středních podniků, podnítí příznivé tržní podmínky a napomůže zavedení nových inovačních produktů a služeb na rozhodujících trzích a že to také zvýší důvěru spotřebitelů a podpoří takové iniciativy, jako je navržený program Eurostars; 5. vítá zahájení široce založené inovační strategie pro malé podniky a mikropodniky, jejichž inovační potenciál, zejména pokud se týká technologií na nízké a střední úrovni a inovací netechnologického charakteru, dosud nebyl dostatečně rozpoznán a využit; avšak lituje, že výše uvedené sdělení Komise o uvádění znalostí do praxe nenavrhuje funkční opatření týkající se těchto podniků; proto vyzývá Komisi a Radu, aby začlenily jejich specifické rysy a potřeby do deseti priorit široce založené strategie, a naléhavě žádá Komisi, aby spolu s organizacemi zastupujícími tyto podniky předložila Radě a Parlamentu konkrétní program pro rozvoj inovací v širším smyslu, co se týče těchto podniků nebo jakékoliv jejich činnosti; 6. zdůrazňuje význam vědy, technologie a inovace pro vzdělávání a kulturu; zdůrazňuje rovněž, že do vzdělávacích programů je nezbytné zavést činnosti a iniciativy navržené pro zvýšení zájmu mladých lidí o vědu a inovaci; je toho názoru, že pro vytvoření evropské znalostní společnosti, která pomůže evropským inovacím, musí být zvýšen počet a zlepšena kvalita kurzů celoživotního vzdělávání a podporováno používání informačních a komunikačních technologií (IKT); 7. doporučuje, aby Komise a členské státy zhodnotily vytvoření skutečně evropského systému dalšího vzdělávání, který by mohl přispět k vybudování silnějšího evropského trhu práce; 8. domnívá se, že je potřeba přijmout na úrovni EU, regionální i místní úrovni opatření pro to, aby se zvýšil počet absolventů vysokoškolského studia v oblastech vědy, techniky a technologie, a to zejména žen, a také vědeckých pracovníků v primárním výzkumu, zejména využitím zvláštního programu "Lidé" obsaženého v sedmém rámcovém programu, poskytováním stipendií a udělováním ocenění a jiných pobídek a povzbuzováním žen, aby zakládaly inovativní podniky, zejména prostřednictvím instruktážních projektů a dalších forem podpory; 9. navrhuje zavést technologickou a vědeckou infrastrukturu, která je nezbytná pro vytváření inovačních řešení v existujících terciárních vzdělávacích zařízeních, aby byly zaručeny perspektivy rozvoje výzkumných středisek; připomíná význam financování vysoce kvalitní fyzické i technologické infrastruktury pro přilákání investic a usnadnění mobility pracovních sil; 10. zdůrazňuje, že inovační proces vyžaduje odpovídající územní organizaci s novými modely vztahů mezi podniky, výzkumnými centry, vysokými školami (jako jsou seskupení (clusters), oblasti a platformy) a poukazuje na kladný účinek, který mohou mít inovace na organizační postupy; vyzývá členské státy, aby využívaly strukturálních fondů pro budování nové a posilování stávající technické infrastruktury pro rozvoj inovací ve formě center inovací, technických líhní a center výzkumu a vývoje v regionech s dostatečným inovačním a znalostním potenciálem; je toho názoru, že předpokladem tvorby inovativních kapacit v EU je bezplatný nebo levný přístup k širokopásmovému připojení, což poslouží podpoře znalostního podnikání; vítá snahy o podporu přenosu znalostí mezi vysokými školami a ostatními veřejnými výzkumnými institucemi a průmyslem; 11. vyzývá členské státy, aby zvážily a zavedly daňové pobídky, které podnítí podniky k dalším investicím do výzkumu, vývoje a inovací, včetně strukturálního přezkoumání existujících mechanismů a pobídek, pokud to bude nutné; 12. vyzývá členské státy, aby urychleně spolupracovaly na dokončení vnitřního trhu a hledaly politickou dohodu ohledně legislativních a nelegislativních opatření v oblastech, kde stále přetrvávají překážky omezující volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a pracovních sil a připravují podniky o možnost těžit z investic do inovací; 13. zastává názor, že je nezbytné omezit překážky volného pohybu výrobních faktorů a zboží na vnitřním trhu, pokud to může pomoci zajistit snadnější přístup k rizikovému kapitálu, při zajištění mobility výzkumných pracovníků a technologicky inovačního zboží a služeb a zlepšení toku znalostí, což ve svém souhrnu přispívá k rozvoji skutečného evropského inovačního prostoru; zastává názor, že je zapotřebí lépe oceňovat užitečná inovační řešení speciálně pro odvětví služeb, a domnívá se, že pokračující odstraňování překážek volného pohybu zboží, služeb a kapitálu, svobody usazování a volného pohybu osob včetně pracovníků bude tuto inovaci stimulovat; 14. bere na vědomí pozitivní důsledky existence evropských technologických platforem (ETP) a zapojení seskupení v rámci programu EUREKA do těchto platforem a vyzývá členské státy, aby tyto platformy podporovaly a vybízely k vytváření dalších sítí ETP; rovněž hodnotí jako pozitivní rozhodnutí Rady týkající se společných evropských technologických iniciativ, jako je navržená iniciativa Eurostars, v oblastech majících klíčový význam pro evropskou inovaci, které budou mít formu partnerství veřejného a soukromého sektoru; 15. vyzývá členské státy, aby podle míry významu určily oblasti, jimž přikládají ve vztahu k inovacím zásadní význam, a to jak pro aplikovaný výzkum a technologie, tak pro činnosti netechnologického charakteru, například teorii řízení nebo administrativní organizaci, a aby kromě vlastních priorit podporovaly priority stanovené evropskými technologickými platformami pro oblast inovace; 16. vyzývá Komisi, aby podpořila výměny osvědčených postupů a aby podněcovala zjišťování a výměnu poznatků plynoucích z nevhodných postupů, a to zejména s cílem podporovat lepší právní úpravu společných technických iniciativ založených na specializovaných partnerstvích veřejného a soukromého sektoru, což by stimulovalo rozvoj inovací i v méně rozvinutých regionech EU; 17. upozorňuje Komisi a členské státy na skutečnost, že pokud bude vytvořen Evropský technologický institut (ETI), měl by usilovat o investice do vztahu mezi znalostními institucemi a podniky tak, že se zaměří na inovace, a kromě své role koordinátora v rámci znalostního trojúhelníku by měl pomoci zvýšit konkurenci v oblastech inovací, a být tak schopen významně přispět k uplatnění inovačního potenciálu Evropy v praxi; 18. bere na vědomí vytvoření Evropské rady pro výzkum a žádá, aby inovace a rozsah praktického provádění vybraných projektů byly důležitými kritérii při volbě témat výzkumu; 19. zdůrazňuje, že cílovou výši výdajů na výzkum a vývoj ve výši 3% HDP, kterou navrhuje lisabonská strategie, považuje za minimální; 20. chápe, že nejistoty, které jsou výzkumu a vývoji vlastní, snižují ochotu finančních trhů investovat do projektů výzkumu a vývoje; vítá návrh Komise zřídit finanční nástroj na sdílení rizik za účelem investic do vysoce rizikových projektů výzkumu a vývoje prostřednictvím půjček a záruk; 21. bere na vědomí program pro konkurenceschopnost a inovace, který stanoví vhodné finanční nástroje, jakož i výše zmíněné sdělení Komise o financování růstu malých a středních podniků, které stanoví konkrétní opatření za účelem zvýšení investic rizikového kapitálu; 22. zdůrazňuje, že přístup ke zdrojům pro malé a střední podniky, mikropodniky i podnikatele je zásadní pro zvýšení výzkumu a vývoje, rozvoj nových technologií a umístění inovačních řešení na trh; v tomto ohledu zdůrazňuje potřebu jak financování v raném stadiu, tak i dalšího financování, které bude trvat dostatečně dlouho; zdůrazňuje nicméně, že současný systém rizikového kapitálu nesplňuje potřeby financování inovací u cílové skupiny, zejména pokud se týká inovací netechnologického charakteru; vyzývá proto členské státy, aby využívaly veřejné fondy, včetně strukturálních fondů, pro zahájení tvorby fondů rizikového kapitálu ve formě partnerství veřejného a soukromého sektoru v regionech a oblastech, které mají inovační potenciál a spolehlivou znalostní základnu; dále naléhavě žádá Komisi, Evropskou investiční banku (EIB) a Evropský investiční fond (EIF), aby určily vhodné způsoby financování tím, že přizpůsobí rizikový kapitál nebo - pokud to bude nutné - navrhnou nové inovační nástroje financování; 23. vyzývá členské státy a regionální a místní samosprávné celky, aby přijímaly inovační řešení neohrožující životní prostředí v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace, a rovněž upozorňuje na možnost využití finanční podpory určené malým a středním podnikům, např. v rámci programu JEREMIE; vyzývá Komisi, členské státy a regionální orgány, aby pro výzkum zaměřený na inovace využívaly obnovitelných zdrojů finanční podpory, například systém "inovačních voucherů"; vyzývá zúčastněné strany na regionální úrovni, aby experimentální, a tudíž riziková opatření zahrnuly do financování ze strukturálních fondů; 24. vyzývá příslušné zúčastněné strany na regionální a místní úrovni, aby vytvořily příznivé podmínky pro to, aby se podpora inovace stala těžištěm operačních programů, a aby byl ze strukturálních fondů vyčleněn na investice do znalostí a inovací a dalšího vzdělávání významný podíl prostředků, což kromě jiných výhod přispěje k vytvoření pracovních míst, zlepšení zaměstnatelnosti, napomůže bojovat proti "odlivu mozků" a vylidňování některých oblastí; vyzývá také členské státy, aby toto úsilí podporovaly prostřednictvím veřejných investic do vysokoškolských institucí s cílem podporovat rozvoj talentovaných jedinců; 25. žádá Komisi, aby vyhodnotila dosažené výsledky posouzením kvality, kvantity a finančních hledisek projektů a činností takovým způsobem, který časem povede ke zlepšení účinnosti budoucích kroků; 26. očekává, že větší hospodářská soutěž vytvořená vnitřním trhem povzbudí společnosti, aby urychlily financování výzkumu a inovace; vyzývá společnosti, aby investovaly část svého zisku do výzkumu a technologického rozvoje; 27. je toho názoru, že ekologické inovace hrají významnou roli při zlepšování energetické účinnosti, rozvoji dodávek čisté a bezpečné energie (včetně obnovitelných zdrojů energií a čisté energie z fosilních zdrojů) i při zlepšování evropské konkurenceschopnosti; je proto toho názoru, že se musí ekologickým inovacím dostat větší pozornosti v rámci evropského i každého vnitrostátního inovačního plánu a že by EU měla použít přístup "top runner"; 28. poukazuje na to, že města mohou hrát významnou roli při vypracovávání inovační strategie pro celý region a že se mohou chopit iniciativy, pokud jde o některé slibné záměry, jako je využití potenciálu tepelné modernizace a kombinované výroby tepla a elektřiny, nebo přicházet s jinými iniciativami, jako je vytváření vědeckých a technologických parků; 29. poukazuje na těžkosti méně rozvinutých regionů se získáváním soukromého investičního kapitálu a vyzývá členské státy a zúčastněné strany na místní a regionální úrovni, aby více využívaly půjček od EIB a aby se v oblasti inovačních činností posílilo partnerství veřejného a soukromého sektoru, se zvláštním ohledem na osvědčené postupy a efektivní zhodnocení prostředků z veřejných zdrojů; 30. zdůrazňuje potřebu posílení role podniků jako hlavní hybné síly inovace spíše než pouhých příjemců inovačních postupů a mechanismů; 31. bere na vědomí iniciativu Europe Innova, která zaujímá dynamičtější přístup k tvorbě a podpoře inovačních podniků v odvětví služeb; 32. vyzývá Komisi, aby podporovala využívání reformovaných sítí "EuroInfoCentres" a "Innovation Relay Centres" pro poskytování komplexních služeb na regionální úrovni pro všechny účastníky zapojené do inovačního procesu, zejména jednotlivé inovátory a malé inovační společnosti; vyzývá odvětvové a zprostředkovatelské organizace, jako jsou obchodní komory a jiná informační střediska, aby ve spolupráci s "EuroInfoCentres" a "Innovation Relay Centres" zavedly systém jednoho správního místa; dále vyzývá Komisi, aby podpořila úlohu, kterou zprostředkovatelské organizace zastupující malé a střední podniky hrají při rozvoji inovace a poskytování poradenství tím, že těmto poradním mechanismům zajistí podporu; 33. naléhavě žádá členské státy, aby pokračovaly ve svém úsilí o snížení všech regionálních rozdílů, které brzdí vytvoření jednotného evropského vědeckého a technologického prostoru; 34. má zato, že veřejné zakázky hrají strategickou roli v podpoře inovačních produktů a služeb, neboť se zaměřují na vytváření účinnějších a efektivnějších produktů a na poskytování racionálně organizovaných služeb, které nabízejí lepší zhodnocení vynaložených finančních prostředků; vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby při výběru nejlepších nabídek zohlednily skutečné inovace; 35. vítá záměr Komise zveřejnit pokyny pro co nejúčinnější využití konsolidovaného právního rámce pro veřejné zakázky, který nejen podpoří hospodářskou soutěž, ale také zvýší pružnost pravidel, a tím podnítí inovační řešení a tvořivost; 36. vyzývá Radu a Komisi, aby zdokonalily právní normy spojené s hospodářskými hledisky výzkumu a inovace, což poskytne lepší ochranu při prolínání procesů, technik nebo objevů v kontextu mezinárodní otevřenosti; 37. poukazuje na to, že inovace ve službách hraje v hospodářství významnou roli a že se ochrana duševního vlastnictví týkajícího se služeb v Evropě často omezuje na obchodní tajemství; domnívá se, že pro menší podniky je obtížné a nákladné sjednávat a prosazovat dohody o ochraně důvěrnosti, což může bránit podnikům založeným na spolupráci a navyšování finančních prostředků; 38. zdůrazňuje, že je třeba usilovat o snazší přetváření výsledků výzkumu v produkty, které lze uvádět na trh, a to zejména pro malé a střední podniky (přičemž je třeba dbát na to, aby nedošlo k utlumení základního výzkumu), a věří, že je nutný ucelenější přístup, který uvede do rovnováhy užší spolupráci mezi výzkumem a podnikatelským sektorem a zájmy spotřebitelů, občanské společnosti a hlediska životního prostředí a zahrne všechny místní aktéry (veřejné i soukromé); vítá skutečnost, že Komise plánuje přijmout sdělení o podpoře přenosu znalostí mezi vysokými školami a jinými veřejnými výzkumnými organizacemi a průmyslem; 39. konstatuje, že rozumná a spolehlivá ochrana autorského práva a patentové systémy jsou zásadními prvky při budování inovační znalostní ekonomiky a společnosti; vyzývá Komisi a EIF, aby prozkoumaly možnosti poskytovat malým podnikům přiměřenou finanční podporu pro účely přihlašování patentů; 40. vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy vypracovala alternativní a doplňková opatření k opatřením právní ochrany patentů, jež budou chránit autory a nově vznikající modely tvorby proti vydírání a porušování práv; 41. vítá nedávné iniciativy Komise týkající se otevřeného přístupu s cílem podporovat šíření vědeckých znalostí; 42. vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že společná pravidla týkající se patentovatelnosti odpovídají podmínkám, které v každém jednotlivém odvětví převládají; 43. vyzývá Komisi a členské státy, aby v souvislosti s novým patentem Společenství navrhly postup pro vyloučení triviálních patentů a "spících" patentů; 44. vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s evropskými organizacemi pro normalizaci zvýšila tempo evropské normalizace a zefektivnila používání norem, které již existují; 45. je přesvědčen, že rychlejší stanovení interoperabilních evropských norem pomůže podpořit rozvoj rozhodujících trhů zejména v oblasti služeb a špičkových technologií a přispěje k jejich uplatnění na světové úrovni, a tím poskytne evropským podnikům výhodu nad jinými hráči na světovém trhu; 46. vyzývá členské státy, aby podpořily hledání konsensu v oblasti evropských norem s ohledem na to, že v této oblasti je rychlé rozhodování stimulem pro řádné fungování vnitřního trhu, přeshraničního obchodu, a tudíž pro návratnost investic, které společnosti vynakládají na výzkum a inovace; 47. vyzývá Komisi, aby podpořila nejen přijetí, ale také uplatňování evropských norem, zejména tím, že je bude sdělovat malým a středním podnikům jednoduchým způsobem; domnívá se, že příručky a výkladové postupy by měly být dostupné ve všech úředních jazycích EU 48. vítá spolupráci EU s celosvětovými regulačními orgány a očekává rychlé a účinné rozšiřování technických inovací prostřednictvím normalizace; 49. zastává názor, že tříštění norem v celosvětovém měřítku není žádoucí; doporučuje, aby Komise, členské státy a různé evropské a mezinárodní orgány pro normalizaci zvážily přístup "mezinárodní má přednost", kdykoli to bude při vytváření nových norem možné; 50. připomíná vymezení otevřených norem přijaté Komisí, podle kterého (i) norma je přijímána a uchovávána neziskovou organizací a k její průběžné úpravě dochází na základě otevřeného rozhodovacího postupu, který je k dispozici všem zúčastněným stranám; (ii) norma byla zveřejněna a dokument specifikující normu je dostupný bezplatně nebo za nominální poplatek; (iii) duševní vlastnictví - tzn. patenty, které jsou případně přítomny - normy (nebo její části) je neodvolatelně zpřístupněno bez licenčního poplatku; 51. souhlasí s Komisí v tom, že "politika seskupení" je významnou součástí inovační politiky členských států, a vyzývá zúčastněné strany, zejména na regionální a místní úrovni, aby podporovaly tato seskupení i inovační a technologická centra jak v městských, tak i venkovských oblastech, aby bylo možno nastolit rovnováhu mezi jednotlivými regiony; vyzývá členské státy, aby na svých územích podpořily vytváření "znalostních regionů", "uskupení" a přeshraniční spolupráce v rámci celé EU a dále aby podporovaly spolupráci s odborníky ze třetích zemí; upozorňuje v této souvislosti na význam vytvoření řídících struktur, aby se zlepšila spolupráce různých stran zúčastněných v seskupeních, a požaduje, aby se tato seskupení zaměřila i na přeshraniční činnosti a aby využívala zejména zkušeností euroregionů, které mají vytvořené přeshraniční struktury a sociální sítě; věří, že v této souvislosti mohly být konzultovány a zapojeny seskupení a tematické sítě v rámci programu EUREKA; 52. bere na vědomí iniciativu Výboru regionů ustanovit síť regionů v rámci interaktivní platformy místních společenství s cílem porovnávat a vyměňovat si zkušenosti nabyté při zavádění lisabonské strategie; 53. vyzývá Komisi, aby monitorovala inovační proces v regionech a aby vypracovala společné inovační ukazatele pro celou EU, které budou lépe zachycovat snahu členských států a regionů týkající se inovací; 54. naléhavě žádá členské státy, aby aktivně zviditelnily vědecký kariérní postup a současně podporovaly existující pobídky a ocenění, například Descartovu a Aristotelovu cenu a ceny pro mladé vědce, a nabízely atraktivní podmínky, aby tak Evropa přilákala nejlepší a nejinovativnější vědce; 55. naléhavě žádá Komisi, členské státy a regionální orgány, aby zavedly a podpořily mezinárodní a evropské ceny za inovace; 56. zastává názor, že k tomu, aby široká veřejnost přijala zboží a služby, jež výzkum přinesl, je zapotřebí vhodných nástrojů ochrany spotřebitele, jež zlepší míru důvěry a bezpečnosti; 57. zdůrazňuje, že inovace je prostředkem ke zlepšení kvality života občanů EU, a není proto samoúčelná; v souladu s tím je toho názoru, že ačkoli hospodářská soutěž a liberalizace zboží a služeb přispívá k dosažení tohoto cíle ohledně inovací, musí je doprovázet monitorování a ustanovení na ochranu spotřebitele tam, kde je to odůvodněno veřejným zájmem; 58. domnívá se, že by opatření v oblasti inovace měla být doprovázena informačními kampaněmi, a zdůrazňuje potřebu sdílení zkušeností získaných na základě již realizovaných projektů; zároveň doporučuje vyvodit důsledky z nesprávných postupů u neúspěšných projektů a varovat před podobnými chybami v jiných regionech EU; 59. vyzývá Komisi, členské státy a regionální a místní orgány, aby zajistily všeobecný přístup k informacím a činnostem založeným na komunikačních technologiích, čímž se obecně usnadní elektronické vzdělávání (e-learning) a práce s informačními technologiemi (e-working); 60. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, a i vládám a parlamentům členských států. [1] Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 28. [2] Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21. [3] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1. [4] Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15. [5] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1. [6] Přijaté texty, P6_TA(2006)0301. [7] Přijaté texty, P6_TA(2006)0416. [8] Úř. věst. C 291 E, 30.11.2006, s. 321. [9] Přijaté texty, P6_TA(2007)0184. [10] Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36. --------------------------------------------------