Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument k Návrh nařízení Rady o založení „společného podniku ARTEMIS“ pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémů - Stručné posouzení dopadů {KOM(2007) 243 v konečném znění} {SEK(2007) 582} /* SEK/2007/0583 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 15.5.2007 SEK(2007) 583 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k Návrh NAŘÍZENÍ RADY o založení „společného podniku ARTEMIS“ pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti vestavěných počítačových systémů Stručné posouzení dopadů {KOM(2007) 243 v konečném znění} {SEK(2007) 582} SHRNUTÍ SOUVISLOSTI Sedmý rámcový program[1] zavádí společné technologické iniciativy v reakci na výzkumné potřeby průmyslu a jiných zainteresovaných subjektů. Tyto společné technologické iniciativy by měly rozvíjet činnosti, které jsou ve společném evropském zájmu[2], a měly by přispívat k dosažení lisabonského cíle konkurenceschopnosti a barcelonských cílů v oblasti výdajů na výzkum[3]. Informační a komunikační technologie (IKT) mají rozhodující hospodářský a sociální význam a hrají klíčovou roli při realizaci obnovené lisabonské strategie evropského růstu a zaměstnanosti. Iniciativa Komise i2010[4] označila posílení inovací a investic do výzkumu IKT za prioritu pro řešení propastného rozdílu v produktivitě mezi Evropou a konkurenčními zónami. Vestavěné počítačové systémy – neviditelná elektronika a software, které výrobkům a procesům dodávají inteligenci – jsou zvláště důležitou součástí oblasti IKT, protože podporují konkurenceschopnost, inovaci a růst v klíčových odvětvích evropského průmyslu (např. automobilového a leteckého průmyslu, průmyslu vyrábějícího spotřební elektroniku, telekomunikací, automatizace). Vestavěné systémy byly označeny za jednu z hlavních průmyslových a technologických předností EU na celosvětových trzích[5]. Prognózy předpovídají více než 16 miliard vestavěných systémů do roku 2010 (téměř tři zařízení na každého obyvatele Země) a více než 40 miliard do roku 2020[6]. Během následujících pěti let se očekává, že podíl vestavěných systémů na hodnotě konečných produktů dosáhne významné úrovně[7] v automobilovém průmyslu (36 %), v oblasti průmyslové automatizace (22 %), telekomunikací (37 %), spotřební elektroniky a inteligentních domů (41 %) a zdravotního a lékařského zařízení (33 %). Zatímco celkové výdaje na výzkum a vývoj by se celosvětově měly v následujících deseti letech zvýšit o přibližně 170 %, výdaje na výzkum a vývoj vestavěného softwaru by se měly podle předpokladu zvýšit o 225 %, z 58 miliard EUR v roce 2002 na 132 miliard EUR do roku 2015[8]. Společné technologické iniciativy vycházejí z práce evropských technologických platforem. Technologická platforma ARTEMIS [9] spojuje příslušná odvětví průmyslu, výzkum a evropské veřejné orgány v oblasti vestavěných systémů. Jejím cílem je vytvořit kritické množství výzkumného úsilí a iniciativ a koordinovat je v rámci celé Evropy, aby mohla být prováděna soudržná strategie vedení EU v této oblasti. Jedním z jejích stěžejních úkolů je stanovit „strategický výzkumný program“, který se stane referenčním bodem v dané oblasti a přiláká investice od všech zainteresovaných subjektů. První verze strategického výzkumného programu byla zveřejněna v březnu 2006. Po vytvoření technologické platformy ARTEMIS v lednu 2004 následovaly rozsáhlé konzultace se zainteresovanými subjekty, včetně vnitrostátních veřejných orgánů z 24 členských států a zemí přidružených k rámcovému programu. Strategický výzkumný program a správa a provozní aspekty společného podniku byly představeny a projednávány na významných veřejných akcích. Navíc rozsáhlé diskuse a dvě nedávné studie[10] poskytly další informace o financování, technologických a tržních trendech v oblasti vestavěných systémů, struktuře správy a očekávaném dopadu této iniciativy. Povaha problému Nedostatečné investice do výzkumu a vývoje V EU tvoří výzkum a vývoj IKT přibližně 18 % celkových výdajů na výzkum a vývoj v porovnání s 34 % ve Spojených státech a 35 % v Japonsku[11]. EU vydá přibližně 80 EUR na hlavu v porovnání s 350 EUR ve Spojených státech a 400 EUR v Japonsku. Výzkum vestavěných systémů tvoří v Evropě pouze 11 % celkového veřejného financování IKT[12] bez ohledu na skutečnost, že výzkum a vývoj související s vestavěnými systémy představuje více než 50 % obchodních výdajů na výzkum a vývoj IKT. Roztříštěnost financování výzkumu Existuje několik programů financování vestavěných systémů v Evropě. Rámcové programy sice do výzkumu IKT v průběhu let významně investovaly, přesto však představují malé procento celkového veřejného rozpočtu EU[13]. Mezivládní systém Eureka poskytuje veřejné financování na průmyslové projekty v oblasti výzkumu a vývoje; různé nedostatky (např. zdvojené postupy hodnocení a sledování projektů na mezivládní a vnitrostátní úrovni, špatná předvídatelnost veřejného financování, zpoždění před zahájením projektů) však oslabily jeho účinnost. Na vnitrostátní úrovni souvisí s vestavěnými systémy 17 ze 122 programů IKT ve 23 členských zemích EU a přidružených zemích. V některých zemích jsou činnosti v oblasti vestavěných systémů rozděleny do několika programů (někdy spolu vzájemně nesouvisejících). Celkově současné nástroje neposkytují vhodný rámec k mobilizaci evropských zdrojů ve velkém měřítku a se společnými cíli při zachování efektivity a účinnosti. Technologická složitost je velkou výzvou Více než 20 let se vestavěné systémy vyvíjely ze samostatných jednoprocesorových počítačů v moderní víceprocesorové systémy se stále většími komunikačními možnostmi propojené se „skutečným světem“ snímacími a ovládacími funkcemi. Výsledná složitost je nesmírnou technologickou výzvou, na kterou není v současné době možné reagovat pro nedostatek systematického přístupu a souvisejících technických metod a nástrojů. Inovaci také brání nedostatek společných norem. Přijímání vývojových nástrojů bude ve vývojových organizacích nedostatečné, dokud bude existovat riziko „závislosti“ na konkrétním prodejci a nebudou-li vytvořeny žádné otevřené normy. Obdobně jsou zapotřebí nové normy, které umožní, aby spolu různá vestavěná zařízení komunikovala a „rozuměla si“. Co je v sázce Schopnost Evropy poskytnout know-how o integraci pro konkrétní oblast zajistila EU velký podíl na trzích v automobilovém odvětví, průmyslu a energetice nebo v obranném a vesmírném odvětví. Vestavěné systémy však nejsou rozhodující pouze pro konkurenceschopnost takových stávajících průmyslových odvětví, jsou také v centru příští generace systémů IKT, která transformuje naše hospodářství a společnost. Stejně jako první dvě „vlny“ IT (stolní počítače a internet) třetí vlna, kterou umožnilo „vestavění inteligence“ do našeho každodenního prostředí, vytvoří velké trhy pro aplikace, které prozatím nejsme schopni zcela obsáhnout. Ohrožena není pouze příležitost k inovaci, ale také samotná schopnost inovovat. Vestavěné systémy jsou pro vytváření hodnoty natolik důležité, že ekonomika, která na tyto technologické výzvy nebude reagovat, ztratí svou schopnost inovace. Existuje také „kulturní“ riziko: tyto inteligentní systémy se úzce dotknou životů evropských občanů. Evropský průmysl musí být schopen reagovat na domácí poptávku způsobem, který uznává jedinečné preference a hodnoty Evropy. Důvody pro opatření EU EU musí do této strategické oblasti více a lépe investovat a nespoléhat se pouze na výzkumnou strukturu, které chybí zaměření a která vede ke zdvojování úsilí. Současná struktura průmyslu EU neposkytuje potřebný rámec pro rozvoj nezbytných technologií a norem. Mnohé z dotčených technologií přesahují tradiční průmyslová odvětví, zatímco rozvoj průmyslu je většinou odvětvový. Odvětví vývojových nástrojů a softwaru je v Evropě roztříštěné téměř bez jakýchkoli významných hráčů schopných vést vývoj. Mnoho technologických komponentů a nástrojů je určeno pro trhy, které zatím neexistují, a jejich vývoj s sebou proto nese značná rizika. Pokrok brzdí nedostatečná koordinace cílů průmyslového výzkumu a vývoje, zdvojování úsilí a nedokonalé využívání omezeného financování výzkumu. Pouze právní předpis Společenství může stanovit operační rámec pro výzkum a vývoj a spojit výhody evropské integrace s rychlou přizpůsobivostí průmyslových cílů a politik a flexibilitou účasti na straně členských států. Cíle Z hospodářského a technologického hlediska je cílem zahájit iniciativu pro využití potenciálu Evropy na budoucích trzích s inteligentními výrobky, procesy a službami a dosáhnout celosvětového vedoucího postavení v oblasti vestavěných technologií. Z hlediska politiky je cílem: 1. vytvořit jednotný, celoevropský program výzkumu a vývoje vedený průmyslem; 2. zavést nový mechanismus schopný poprvé spojit vnitrostátní, evropské i soukromé finanční prostředky; 3. zvýšit investice do výzkumu a vývoje v Evropě. Možné přístupy a analýza Zvažovány byly tyto dvě možnosti: 4. „Běžná obchodní praxe“ . Jedná se o pokračování současného pracovního uspořádání. 5. „Společná technologická iniciativa ARTEMIS“ – společný podnik podle článku 171 Smlouvy k provádění „společné technologické iniciativy“ za účasti průmyslu, Evropské komise a členských států a zemí přidružených k sedmému rámcovému programu, vycházející ze stávající technologické platformy ARTEMIS. Hospodářský dopad Hospodářský prospěch z dosažení technologických cílů Analýza ukazuje, že společná technologická iniciativa ARTEMIS bude do roku 2015 dosahovat zisku alespoň 14,7 miliard EUR ročně v podobě nižších nákladů na návrh a vývoj systému, což odpovídá minimálně 55 tisícům let lidské práce v porovnání s variantou „běžné obchodní praxe“. Současná čistá hodnota těchto zisků v roce 2006 je odhadována na 109 miliard EUR. Hospodářský dopad dosažení několika dalších cílů stanovených ve strategickém výzkumném programu je obtížnější kvantifikovat, ačkoli může být významný, protože by vedl k vytvoření zcela nových trhů. Pákový efekt finančních prostředků Navržená varianta společné technologické iniciativy ARTEMIS umožní, aby každé euro, kterým Komise přispěje, mobilizovalo přibližně 2 eura na vnitrostátní úrovni plus další úsilí soukromého výzkumu tak, aby bylo dosaženo očekávaného celkového pákového efektu, na jehož základě každé euro v oblasti výzkumu a vývoje vytvoří 7 eur. Při variantě „běžné obchodní praxe“ nebude mít příspěvek Komise žádný pákový efekt na vnitrostátní úrovni a soukromé financování by přineslo dalších zhruba 0,5 eura. Účinnější rámec pro výzkum a vývoj a inovace v průmyslu Společná technologická iniciativa ARTEMIS poskytuje činitelům v oblasti výzkumu a vývoje spolehlivý a účinný rámec zamezující rozpočtové nejistotě , která existuje v systému Eureka. Zefektivněním postupů prostřednictvím společné technologické iniciativy získá každý projekt v oblasti výzkumu a vývoje šest měsíců oproti variantě „běžné obchodní praxe“. 50 % snížení bude dosaženo pro přípravu a předložení návrhu. Společná technologická iniciativa ARTEMIS tak přinese čistou úsporu 73 miliony EUR. Další úspory, jejichž výše je odhadována na přibližně 52 miliony EUR, vyplynou z odstranění zdvojeného hlášení a sledování. Celkově by tak společná technologická iniciativa ARTEMIS v porovnání s variantou běžné obchodní praxe ušetřila 125 milionů EUR v „procesních nákladech“. Efektivnější postupy umožní, aby se výsledky výzkumu rychle dostaly na trh. Tento snížený čas potřebný k uvedení na trh je jednou z nejdůležitějších výhod společné technologické iniciativy ARTEMIS. Společná technologická iniciativa navíc rozšíří účast a zvýší počet nových partnerů v oblasti výzkumu a vývoje. Efektivnější výdaje veřejných orgánů na výzkum a vývoj Očekávaných přibližně 750 milionů EUR vnitrostátních prostředků vydaných prostřednictvím společné technologické iniciativy ARTEMIS bude přiděleno prostřednictvím společných evropských postupů a pracovních plánů jako v rámcovém programu. Očekává se, že dopad těchto výdajů na HDP bude obdobný jako dopad výdajů na úrovni EU, a mnohem vyšší[14] než v případě varianty „běžné obchodní praxe“, kde by byly tyto finanční prostředky vynakládány podle různých priorit vnitrostátních programů. Širší hospodářské a sociální dopady Společné technologie vyvinuté společnou technologickou iniciativou ARTEMIS poskytnou rovné podmínky pro odvětví založená na vestavěných systémech a povedou k větší hospodářské soutěži u výrobků a služeb na základě společných platforem. Společná technologie ARTEMIS přispěje ke zvýšení a zkvalitnění zaměstnanosti a umožní inteligentnější práci a pružnější výrobu, protože mnoho aplikací zlepší automatizaci a podpoří lidskou obsluhu, a tím zvýší přidanou hodnotu mnoha zaměstnání. Některé z aplikací předpokládaných v rámci strategického výzkumného programu ARTEMIS mají také silnou společenskou orientaci (např. sledování a řízení životního prostředí). Splnění kritérií pro společnou technologickou iniciativu Návrh splňuje všechna kritéria stanovená pro společnou technologickou iniciativu na základě sedmého rámcového programu: - Míra dopadu na konkurenceschopnost a růst průmyslu : Vestavěné systémy jsou pro Evropu strategickou technologií, protože podporují budoucí rozvoj klíčových odvětví pro hospodářskou sílu EU a jsou významnou hnací silou inovace a růstu. - Přesnost a srozumitelnost definice cíle a výsledků, o jejichž dosažení má být usilováno: Strategický výzkumný program ARTEMIS stanoví hmatatelné průmyslové cíle k udržení Evropy na předním místě v oblasti vestavěných systémů s cílem využít potenciál EU na budoucích trzích s inteligentními výrobky, procesy a službami. - Nemožnost dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů: EU bude sice i nadále investovat do výzkumu vestavěných systémů na základě rámcového programu, běžné nástroje rámcového programu však samy zdroje nedokáží propojit v rozsahu nezbytném pro reakci na investiční výzvy. Žádný ze stávajících nástrojů není schopen spojit průmysl, členské státy a Společenství pod jednou střechou. - Přidaná hodnota intervence na evropské úrovni: Společná technologická iniciativa ARTEMIS poskytuje nezbytný právní a organizační rámec pro povzbuzení dlouhodobých závazků všech zainteresovaných subjektů. Tento nový rámec může být vytvořen pouze opatřením na úrovni Společenství , spojením výhod evropské integrace s rychlou přizpůsobivostí technologických cílů a průmyslových politik a flexibilitou účasti na straně členských států . - Stupeň angažovanosti průmyslu v oblasti financí a zdrojů: Průmysl již investoval mnoho úsilí do přípravné činnosti a bude se finančně podílet na provozních nákladech společné technologické iniciativy ve výši 1 % celkových nákladů na výzkum a vývoj (odhadováno na přibližně 2,7 miliardy EUR). Pokud jde o věcné příspěvky na projekty v oblasti výzkumu a vývoje, očekává se, že průmysl přispěje přibližně 60 % nákladů . - Význam přínosu pro širší cíle politik, včetně přínosu pro společnost: Dosažení cílů společné technologické iniciativy ARTEMIS bude znamenat přímý prospěch pro evropský průmysl ve výši alespoň 14,7 miliardy EUR ročně od roku 2015 prostřednictvím úspor nákladů na vývoj. Další nepřímý prospěch z této vyšší rentability lze očekávat díky narůstajícímu tržnímu podílu a příjmům, přesunu do segmentu výrobků s vyšší přidanou hodnotou a zlepšení dlouhodobé technologické konkurenceschopnosti. - Schopnost získat další vnitrostátní podporu a využít pákový efekt pro současné a budoucí financování průmyslu: Společná technologická iniciativa ARTEMIS využívá financování Společenství jako páku ke zvýšení a zaměření vnitrostátního financování na společné cíle a záměry a na podnícení vyšších investic ze strany průmyslu. Průmysl je připraven své zdroje v této oblasti v následujících letech zdvojnásobit. K celkovému financování činností výzkumu a vývoje ze strany Společenství ve výši 410 milionů EUR by společná technologická iniciativa ARTEMIS měla získat přibližně sedminásobek uvedené částky, z čehož 60 % by pocházelo z příspěvků průmyslu a jiných činitelů v oblasti výzkumu a vývoje. Závěr Navržená společná technologická iniciativa pro vestavěné počítačové systémy (společná technologická iniciativa ARTEMIS) je vhodným prostředkem k provádění iniciativy, jejímž cílem je využít potenciál Evropy na budoucích trzích s inteligentními výrobky, procesy a službami. Společná technologická iniciativa ARTEMIS reaguje na základ lisabonské agendy: bude sledovat cíle vysoké strategické hodnoty pro konkurenceschopnost EU; bude podporovat vyšší investice průmyslu do této oblasti; umožní využít financování Společenství jako páku ke srovnání úrovně vnitrostátního financování flexibilně směrem ke společným cílům a záměrům, a vytvořit tak skutečný Evropský výzkumný prostor v této oblasti; poskytne také mechanismus pro širší účast v oblasti výzkumu a vývoje a mechanismus, který průmyslu umožní postupovat jednotně směrem ke společným cílům a záměrům tak, aby bylo možné více ovlivňovat způsob využívání a uplatňování výsledků. Model správy a provozu společné technologické iniciativy také poskytuje vhodný rámec pro sloučení předností mezivládních systémů (Eureka) a evropských programů a k překonání jejich slabin. [1] 1982/2006/ES 18.12.2006. [2] SEK (88)1882 [3] {KOM(2005) 488 v konečném znění} Hodnocení dopadu „Více výzkumu a inovací – investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup“ [4] „i2010“ nabízí integrovaný přístup k informační společnosti a audiovizuálním politikám v EU. [5] Sdělení Komise KOM(2006) 697, SEK(2006) 1467 – „Hospodářské reformy a konkurenceschopnost: hlavní poselství zprávy o konkurenceschopnosti Evropy v roce 2006“. [6] Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) a Automotive Open System Architecture, http://www.autosar.org. [7] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH, a Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO (2005) [8] Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, 2005. [9] Technologická platforma ARTEMIS, http://www.artemis-office.org/ [10] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST, a Software Intensive Systems in the Future, IDATE a TNO (2005) [11] Sdělení Komise „ i2010: Evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“, Evropská komise, 2005. [12] Přibližně 380 milionů. EUR ročně. [13] Šestý rámcový program tvořil 5–6 % veškeré veřejné podpory výdajů na civilní výzkum v EU. [14] Z dlouhodobého hlediska mají výdaje na úrovni rámcového programu o 89 % větší dopad na HDP na investované euro než financování přidělované na vnitrostátní úrovni: pracovní dokument útvarů Komise připojený k návrhu sedmého rámcového programu {KOM(2005) 119 v konečném znění}, příloha 1, s. 59.