CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne XXX 
[…](2011) XXX p ředloha 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady, 
kterým se m ění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstra ňování žralo čích ploutví na 
palubě plavidel 
 
 
 
 SHRNUTÍ 
1. DEFINICE PROBLÉMU 
 
V důsledku charakteristik svého ži votního cyklu jsou populace žralok ů obzvláště ohrožené 
nadměrným rybolovem a po vy čerpání pot řebují dlouhou dobu k obnov ě. Následkem rostoucí 
poptávky po produktech ze žralok ů, zejména ploutvích, se žraloci rostoucí m ěrou stávají 
cílem rybolovu. Odstra ňování ploutví je praktika spo čívající v odd ělení a ponechávání 
žraločích ploutví, zatímco trup se vhodí zp ět do moře. Tato praktika je vysoce nehospodárná 
a neudržitelná. Rada uznala, že žraloci a rejnoci jsou obzvlášt ě ohroženi nadm ěrným 
rybolovem, že mnohé populace žralok ů jsou vážn ě ohroženy a že praktika odstra ňování 
žraločích ploutví p řispívá k velmi vysoké úmrtnosti a vy čerpávání populací. V roce 2003 
proto Rada p řijala nařízení (ES) č. 1185/2003 o odstra ňování žralo čích ploutví na palub ě 
plavidel. Toto na řízení se vztahuje na všechny formy rybolovu ve vodách EU a na všechna 
plavidla EU lovící mimo vody EU.  Nařízení zakazuje odstra ňování ploutví bez výjimky a zakazuje také odstra ňování žralo čích 
ploutví na palub ě plavidel. Na základ ě odchylky však mohou být žralo čí ploutve od řezávány 
od těla na palub ě plavidel, která dostala zvláštní povolení k rybolovu. Aby se zajistilo, že 
nebude docházet k vyhazování t ěl, nesmí hmotnost ploutví nikdy p
řekročit 5 % živé 
hmotnosti úlovku žralok ů. 
 Hlavní problém, jenž u stávajícího na řízení vyšel najevo, spo čívá v nedostate čné možnosti 
kontrolovat jeho dodržování, což je dáno zavedením povolení (vydávaných členskými státy 
podle vlastního uvážení), která umož ňují odstra ňování ploutví na palub ě, a prověřováním 
případného výskytu praktiky odstra ňování ploutví prost řednictvím pom ěrů hmotností. 
V souvislosti s tím byly zjišt ěny tyto konkrétní problémy: 
 1. Nařízení povoluje vykládat zpracovaná žralo čí těla a ploutve v odlišný čas v odlišných 
přístavech, a tudíž je fyzicky ne možné porovnat váhu ploutví a t ěl, takže inspekto ři 
nemohou s jistotou vylou čit, zda se v daném p řípadě nejedná o výskyt praktiky 
odstraňování ploutví. Inspekto ři jsou při provádění nezbytného porovnání hmotností 
odkázáni na číselné záznamy v lodním deníku. 
 2. Mají-li inspekto ři u zpracovaných t ěl nebo ploutví prov ěřit, zda byl dodržen 5% pom ěr 
hmotnosti ploutví k živé hmotnosti t ěla, musí p ři prověřování toho, zda se v daném 
případě nejedná o výskyt praktiky odstra
ňování ploutví, použít vy rovnávací koeficienty. 
Poměr hmotností a vyrovnávací koeficient bývají pro r ůzné druhy, lokality, vývojová 
stadia a metody zpracování/uchovávání (nap říklad zmrazením nebo sušením) odlišné. Na 
všechny uvedené p řípady tedy nelze uplat nit pouze jeden pom ěr. 
 3. Loďstva po celém sv ětě používají r ůzné metody odd ělování a ponechávají odlišné 
ploutve. V d ůsledku metod odd ělování ploutví používaných na lo ďstvech EU a toho, že se 
na jejich palub ě ponechávají všechny ploutve, vychází pro lo ďstva EU vyšší pom ěr 
hmotnosti ploutví k hmotnosti t ěl než ten, jenž byl vypo čítán pro lo ďstva jiných zemí. 
Plavidla EU bývají b ěžně vykládána v p řístavech mimo EU, pro které platí p řísnější 
poměry hmotností, a proto u plavidel EU bývá  shledáno, že porušují místní platné 
předpisy. 
 
CS  2
 
4. Zpracování na palub ě komplikuje shromaž ďování údaj ů nezbytných k vypracování 
opatření pro řízení a zachování populací žralok ů. 
 5. Nařízení ukládá členským stát ům povinnost p ředkládat každý rok zprávu. V ětšina 
členských stát ů tuto povinnost v minulosti p říliš neplnila (viz p říloha). Proto se jeví jako 
nutné zjednodušit povinnost p ředkládat zprávu pro ty členské státy, které nevydávají 
zvláštní povolení, a pro ty, které neloví žraloky. 
 6. Pro vydávání povolení orgány členských stát ů neexistují žádné jednotné pokyny. 
  Toto se týká zejména plavidel EU se zvláštním povolením k rybolovu. Obvykle se jedná 
o zámořská plavidla lovící na dlouhé vlasce s návazci, p ředevším špan ělská (181 plavidel) 
a portugalská (29 plavidel). Držiteli tohoto povolení jsou také jedno litevs ké a jedno kyperské 
plavidlo.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY 
 
Zachování biologických mo řských zdroj ů je výlučnou pravomocí Evropské unie, a Evropská 
komise má proto právo navrhovat v této oblasti v rámci spole čné rybářské politiky p říslušné 
právní předpisy. Žraloky loví plavid la plující pod vlajkami r ůzných členských stát ů, které 
přitom operují jak ve vodách EU, tak mimo n ě, a společ
né opatření EU v této oblasti je tedy 
nezbytné a od ůvodněné. 
 
3. CÍLE 
Obecným cílem na řízení je zvýšit míru zachování populací žralok ů. Hlavním cílem politiky je 
zajistit, aby p ři použití zásady p ředběžné opatrnosti byla zvýšen a míra zachování populací 
žraloků. 
 V zájmu dosažení tohoto zám ěru byly stanoveny konkrétn ější cíle: 
 - Zachovat populace žralok ů (zejména žraloka modravého a žraloka mako) vylou čením 
veškerých možností provád ět odstraňování ploutví. 
 - Umožnit ú činnou a spolehlivou kontrolu. 
 - Umožnit shromaž ďování údaj ů nezbytných k vytvo ření opatření pro řízení a sledování 
populací.  Soustavná snaha dosáhnout tohoto cíle  by zajistila s oulad právních p ředpisů EU 
s mezinárodními p ředpisy (zejména FAO, ICCAT a IOTC), jež EU musí dodržovat. 
 
 
CS  3
4. MOŽNOSTI POLITIKY 
Byly zváženy a zhodnoceny tyto možnosti: 
 Možnost č. 1: Zachovat používání 5% pom ěru hmotnosti ploutví k živé hmotnosti
 
 i) Používat 5% pom ěr hmotnosti ploutví k živé hmotnosti žralok ů bez požadavku vykládat 
zpracovaná t ěla a ploutve soub ěžně ve stejném p řístavu. 
 ii) Používat 5% pom ěr hmotnosti ploutví k živé hmotnosti žralok ů současně s požadavkem 
vykládat zpracovaná t ěla a ploutve soub ěžně ve stejném p řístavu. 
 Možnost č. 1i) představuje zachování stávajícího stavu, tzn. na plavidlech, která mají 
příslušná povolení, by i nadále bylo povoleno zpr acování úlovku na palub ě. Kdyby ploutve 
a těla byly vykládány soub ěžně ve stejném p řístavu, musely by se kv ůli kontrole, zda 
hmotnost ploutví nep řekračuje 5 % živé hmotnosti žralok ů, zvážit, aby se zjistilo, jestli se 
nejedná o p řípad praktiky odstra ňování ploutví. V p řípadě, že ploutve a t ěla jsou vykládány 
zvlášť, musí se inspektor spolehnout na  údaje zaznamenané v lodním deníku. 
 Možnost č. 1ii) umož ňuje přímou kontrolu a zvážení ploutví i t ěl. Při zjišťování souladu mezi 
hmotností ploutví a t ěl není nutné se u této mož nosti spoléhat na lodní deníky. 
 Možnost č. 2: Nahradit sou časnou 5% hranici stanovenou jako pom ě
r hmotnosti ploutví 
k živé hmotnosti 5% pom ěrem hmotnosti ploutví k hmotnosti t ěl po zpracování (obvykle po 
vykuchání, odstran ění hlavy a stažení z k ůže) a požadovat, aby ploutve a t ěla byly soub ěžně 
vyloženy ve stejném p řístavu  
 
Vzhledem k tomu, že hmotnost po zpracování m ůže dosahovat zhruba poloviny živé 
hmotnosti, tato zm ěna by o polovinu snížila množství  ploutví, které by bylo povoleno 
ponechat na palub ě. Podobně jako v p řípadě možnosti č. 1ii) by možnost č. 2 umožňovala 
přímou kontrolu a zvážení ploutví i t ěl, takže p ři ověřování dodržování maximálního pom ěru 
hmotnosti ploutví k hmotnosti t ěla by nebylo nutné spoléhat se na lodní deníky. 
 Možnost č. 3: Přístup neodd ělování ploutví:
 
 Pokud ploutve budou muset z ůstat u těla, praktiku odstra ňování ploutví nebude možné 
provozovat. V zájmu usnadn ění skladování na palub ě by ploutve mohly být částečně 
odříznuty a p řiklopeny k t ělu, jako se to d ělá u některých druh ů rybolovu v severní, st řední 
a jižní Americe. 
 
Možnost č. 4: Zakázat lovit žraloky p ři rybolovu na dlouhé vlasce s návazci
 
 Tento zákaz by znamenal, že na plavidlech loví cích na dlouhé vlasce s návazci by žraloci 
nemohli být ponecháváni, p řekládáni a vykládáni. Aby byl tento zákaz dodržován, musela by 
se značně změnit technická opat ření a rybolovná praxe, nebo ť žraloci tvo ří co do objemu 40–
70 % úlovku plavidel lovících na dl ouhé vlasce (co do hodnoty úlovku 25–47 %). 
 
 
CS  4
5. ANALÝZA DOPAD Ů 
Dopady každé z uvedených možností politiky byly co nejší ře posouzeny. Vzhledem 
k nedostatku náležitých údaj ů, zejména t ěch ekonomických, však nebylo možné tyto dopady 
přesně vyčíslit. Zmín ěné dopady jsou shrnuty v tabulce č. 1. 
 Tabulka č. 1. Souhrnné porovnání možností po litiky – dopady jednot livých možností. 
 D   O   P   A   D   Y 
Možnost Hospodá řství Zachování Kontrola 
a prosazováníShromaž ďování 
údajů Zjednodušení, 
administrativní 
zátěž a vztahy 
se zeměmi 
mimo EU 
1i) V krátkodobém 
horizontu žádný dopad, ale ve střednědobém 
a pravděpodobně 
i dlouhodobém 
horizontu je 
možné snížení příjmů 
v důsledku 
poklesu úlovk ů. V dlouhodobém 
horizontu narůstá 
negativní dopad. Značné potíže 
při zajištění 
dodržování. Inspektoři EU 
prohlašují, že tato možnost 
je 
nepřijatelná. Zůstává velmi 
omezené. Žádný dopad na 
zjednodušení nebo administrativní zátěž. 
Pravděpodobně 
se vyskytnou 
problémy p ři 
vykládce plavidel EU v přístavech 
mimo EU, 
v nichž platí předpis o 5% 
hmotnosti po zpracování. 
1ii) V krátkodobém 
horizontu žádný 
dopad, ale ve 
střednědobém a 
pravděpodobně 
i dlouhodobém horizontu je možné snížení 
příjmů 
v důsledku 
poklesu úlovk ů. V dlouhodobém 
horizontu 
narůstá 
negativní dopad. Kontrola se 
usnadní, ale 
zůstává určitá 
míra nejistoty ohledně 
dodržování. Zůstává velmi 
omezené. Žádný dopad na 
zjednodušení 
nebo 
administrativní zátěž. 
Pravděpodobně 
se vyskytnou problémy p ři 
vykládce 
plavidel EU v přístavech 
mimo EU, v nichž platí 
předpis o 5% 
hmotnosti po zpracování. 
2 Předpokládá se 
mírný negativní dopad. Ten by bylo do jisté 
míry možno 
vyvážit, pokud budou v tomto odvětví ochotni 
přizpůsobit 
postupy V závislosti na 
reakci odv ětví 
lze buď 
očekávat 
pokračování 
stávajícího trendu, nebo pozitivní dopad, jehož míra není Kontrola se 
usnadní, ale zůstává určitá 
míra nejistoty 
ohledně 
dodržování. Zůstává velmi 
omezené. Žádný dopad na 
zjednodušení nebo administrativní 
zátěž. Vykládka 
plavidel EU v některých 
přístavech 
mimo EU by byla v souladu 
 
CS  5
oddělování 
ploutví. známa. s místním 
platným předpisem o 5% 
hmotnosti po 
zpracování. 
3 Nepředpokládá 
se žádný negativní dopad na subjekty, jež dodržují 
stávající 
nařízení. Předpokládá se 
pozitivní dopad, jehož míra není známa, ale ve 
střednědobém 
až dlouhodobém horizontu se bude zvyšovat. Kontrola se 
značně 
usnadní a zjednoduší a nejistota 
ohledně 
dodržování bude prakticky odstraněna. Značně se zlepší, 
což umožní v budoucnosti vytvořit další 
opatření pro 
řízení populací. Zrušení pom ěrů 
hmotností a zvláštních povolení k rybolovu by 
přispělo ke 
zjednodušení předpisů a jejich 
uplatňování. 
Nebude to mít žádný přímý 
dopad na vztahy 
se zeměmi 
mimo EU. 
4 Předpokládá se 
velmi negativní dopad v důsledku 
ztráty zna čného 
procenta stávajícího příjmu plavidel 
lovících na 
dlouhé vlasce. Předpokládá se 
velmi pozitivní dopad v krátkodobém, 
střednědobém 
i dlouhodobém horizontu. Kontrola se 
značně 
usnadní a zjednoduší 
a nejistota 
ohledně 
dodržování bude v podstatě 
odstraněna. Shromažďování 
údajů prakticky 
ustane. Zrušení pom ěrů 
hmotností a zvláštních povolení 
k rybolovu by 
přispělo ke 
zjednodušení předpisů a jejich 
uplatňování. 
Nebude to mít 
žádný přímý 
dopad na vztahy se zeměmi 
mimo EU. 
 
 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ POLITIKY 
 
Pokud by opat ření na omezení lovu žralok ů byla úsp ěšná a nebyl by produkován žádný 
výmět, pravděpodobně nejpozitivn ější dopad na populace žralok ů, zejména žraloka 
modravého a žraloka mako, by m ěla možnost č. 4. Na druhou stranu by však tato možnost 
měla velmi negativní ekonomický dopad na odv ětví rybolovu, jež by se mohlo stát 
nerentabilním. Navíc by možnost č. 4 dále omezila shromaž ďování údaj ů, což by znemožnilo 
vytvořit účinná opat ření pro řízení populací v budoucnosti, jako nap říklad určit celkové 
přípustné odlovy a režim kvót. Možnost č. 3 by na tyto populace také m ěla velmi pozitivní 
dopad, ale m ěla by mnohem menší negativní dopad na odv ětví rybolovu než možnost č. 4. 
V závislosti na uplatn ění adaptivních strategií (nové tržní kanály, nové zp ůsoby rybolovu, 
zpracování a p řekládky atd.) by odv ětví mohlo unést negativní ekonomický dopad možnosti 
č. 3. Možnost č. 3 by krom ě toho měla velmi pozitivní dopad i na shromaž ďování údaj ů, což 
by ve střednědobém a dlouhodobém horizontu umožnilo vytvo řit nezbytná opat ření pro 
zachování a řízení populací. Navíc by možnost č. 3 zjednodušila kontrolu a zvýšila její 
účinnost. Možnosti č. 1i), 1ii) a 2 by nesplnily požadované cíle politiky. 
 
CS  6
 
 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ 
Charakter režimu sledování bude stanoven podl e zvolené možnosti pol itiky. Bude-li zvolena 
možnost č. 1i), 1ii) nebo 2, byl by uplat ňován režim sledování, jenž by se podobal tomu 
stávajícímu, tj. od členských stát ů by se vyžadovalo, aby p ředkládaly výro ční zprávy 
podobného charakteru, jaký stanovuje článek 6 stávajícího na řízení. 
 Kdyby byla zvolena možnost č. 3 nebo č. 44, předkládání zprávy by m ělo zásadn ě odlišný 
charakter a formulá ř zprávy by se zna čně zjednodušil, nebo ť by již neexistovala zvláštní 
povolení k rybolovu. Stávající formulá ř zprávy je tvo řen dotazníkem a mnohé otázky 
vycházejí z p ředpokladu, že se na palub ě odstraňují ploutve. Pokud by se ploutve na palub ě 
přestaly odstra ňovat, nový dotazník by již tyto otázky neobsahoval. 
 Bez ohledu na to, jaký formulá ř a charakter bude u budoucí povinnosti p ředkládat zprávu 
zvolen, nep ředpokládají se žádné podstatné náklady ani úspory. Pokud by však byla zvolena 
možnost č. 3 nebo č. 4, snížila by se administrativní zát ěž.
 
 
Hodnocení pozitivního dopadu na zachování populací obou zmín ěných hlavních druh ů 
žraloků bude muset sledovat st řednědobý až dlouhodobý horizont, nebo ť jejich životní cyklus 
má takové charakteristiky, že jakékoli pozitivní  tendence ve vývoji populací by byly patrné až 
po několika letech nebo možná desetiletích.