Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Evropskému paktu o financování opatření v oblasti klimatu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 62/02)

Zpravodaj: Rudy DE LEEUW

Rozhodnutí plenárního shromáždění 15. 2. 2018 Právní základ čl. 29 odst. 2 jednacího řádu Odpovědná specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí Přijato ve specializované sekci 5. 10. 2018 Přijato na plenárním zasedání 17. 10. 2018 Plenární zasedání č. 538 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 172/4/1

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV důrazně podporuje Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 Organizace spojených národů a Pařížskou dohodu. V současnosti nastavený trend by nám však v nejlepším případě umožnil omezit nárůst teplot na 3 o C či více, což značně přesahuje mez vytyčenou v Pařížské dohodě.

1.2. Evropa potřebuje zároveň nový impulz a nový projekt, jenž by byl založen na spolupráci a vzájemném sbližování, nikoliv na vzájemné konkurenci, a jenž by byl potvrzením konkrétní přidané hodnoty, již Evropa přináší svým občanům, zejména mládeži. V současné době je tedy nezbytné přijmout ofenzivní evropskou politiku a dát jasný směr socioekonomickému modelu, který si přejeme nastolit nejenom dnes, ale především pro další generace.

1.3. Úkolem Evropy je dokázat, že je schopna zajistit příznivé prostředí, které umožní vytvořit vysoce kvalitní pracovní místa s dobrým finančním ohodnocením, která jsou šetrná k životnímu prostředí, a zároveň znovu nastartovat reálnou ekonomiku, z níž budou těžit všichni – evropští podnikatelé, pracovníci i občané.

1.4. Obrovské množství kapitálu však namísto reálné ekonomiky přiživuje nové finanční bubliny a organizace jako MMF nás upozorňují na možnost nové krize, jež bude mít daleko větší dopad než krize v roce 2008 ( 1 ) . MMF: Global Financial Stability Report October 2018.

1.5. Příští víceletý finanční rámec (na období 2021–2027) musí přispívat k hospodářskému rozvoji ( 2 ) a k zaměstnanosti ( 3 ) , umožnit EU dosáhnout jejích cílů a napomoci přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství do roku 2050.

1.6. Na mrtvé planetě nebude existovat ani život, ani zaměstnanost a ani podnikání. Změna klimatu tedy představuje příležitost pro vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a musí zaměstnavatelům, pracovníkům a občanské společnosti přinést prospěšné řešení. Oddalovat přizpůsobení či jen nečinně přihlížet by mohlo podstatně zvýšit celkové náklady změny klimatu ( 4 )

1.7. Evropská komise, Evropský účetní dvůr a Světová banka uvádějí tytéž částky: abychom začali jednat a splnili cíle Unie do roku 2030, bude nezbytné od roku 2021 investovat v EU 1 115 miliard EUR ročně ( 5 ) . Částka 1 115 miliard EUR obsahuje podstatnou část současných investic, které musí být přesměrovány ve prospěch udržitelného rozvoje (na ekologická opatření). Pokud by nebyla přijata žádná opatření, náklady by dosáhly 190 miliard EUR ročně (což odpovídá 2 % HDP EU) ( 6 )

1.8. V souladu s postoji, které obhajuje řada ekonomů a politických činitelů z řad občanské společnosti ( 7 ) , je důležité podněcovat a podporovat všechny projekty, které napomohou sjednotit evropské síly v zájmu pracovníků, podniků a občanů EU. To je cílem paktu o financování opatření v oblasti klimatu za účelem vytváření vysoce kvalitních pracovních míst.

1.9. Cílem paktu o financování opatření v oblasti klimatu je přesměrovat finanční prostředky, které by mohly způsobit novou finanční bublinu, na boj se změnou klimatu a do reálné ekonomiky. Je třeba na něj rovněž poskytnout nové finanční prostředky určené zejména pro malé a střední podniky. Pakt by se měl stát plánem, který zajistí vedoucí úlohu EU a měl by obsahovat integrovaný plán postupu (ve spolupráci s Čínou a Indií, hlavními aktéry v boji proti změně klimatu).

1.10. Podle EHSV se tento plán bude muset vztahovat na všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu: spravedlivý přechod (opatření, jež je třeba přijmout ke zmírnění dopadů změny klimatu, ale i ke kompenzaci ztrát a škod) i skutečné politiky přizpůsobení se změně klimatu. Je třeba dát co největší prioritu modelu oběhového hospodářství ( 8 ) a jeho právní rámec musí být zdokonalen. Veškeré tyto kroky budou muset být financovány z odpovídajících rozpočtových prostředků za účelem přesměrování současných investic (na ekologická opatření) a z nových dostupných zdrojů financování.

1.11. Tento přechod by způsobil nezbytnou změnu trhu práce a mohl by přispět k vytváření vysoce kvalitních pracovních míst v rámci Evropského pilíře sociálních práv ( 9 )

1.12. Je nezbytné podporovat vývoj směrem k modelu udržitelné společnosti na sociální úrovni a mít k dispozici akční plán spravedlivého přechodu, který zajistí, že nikdo nebude opomenut.

1.13. Tento přechod vyžaduje velké investice do oblasti výzkumu a vývoje a inovací, jež podnítí a podpoří novátorské projekty v souladu s evropským jednotným klasifikačním systémem.

1.14. Jedná se o to, znovu neopakovat chyby z minulosti (dotace pohonných hmot a nadměrné využívání fosilních zdrojů energie) a ukončit jakoukoliv podporu projektům s negativním dopadem na klima a/nebo v rozporu s Pařížskou dohodou.

1.15. Za účelem splnění cílů Pařížské dohody by měl značnou část investic pro boj proti změně klimatu provádět soukromý sektor v návaznosti na veřejné financování.

1.16. Pakt vyžaduje stanovení jasného a předvídatelného politického rámce EU v dlouhodobém měřítku, který zabezpečí plánování investic ( 10 ) . Tento rámec bude muset být doplněn o mechanismy úpravy na hranicích, a to pro ty výrobky, na něž by se nevztahovaly stejné sociální a environmentální normy.

1.17. jednotný klasifikační systém (taxonomii) EU , díky němuž budou vybírány udržitelné projekty (a zamítány ty, které se udržitelného rozvoje netýkají) a určovány oblasti, v nichž mohou mít investice největší dopad. Tento přístup podporuje Evropský parlament a navrhuje zavést „ekoznačku“. Aby bylo přidělování finančních prostředků spravedlivé, měla by být ekoznačka udělována těm investicím, které jsou v souladu s jednotným klasifikačním systémem EU a s nejpřísnějšími normami v oblasti udržitelnosti Podle názoru EHSV a jak již uvedla Komise, je nezbytné vytvořit, díky němuž budou vybírány udržitelné projekty (a zamítány ty, které se udržitelného rozvoje netýkají) a určovány oblasti, v nichž mohou mít investice největší dopad. Tento přístup podporuje Evropský parlament a navrhuje zavést „ekoznačku“. Aby bylo přidělování finančních prostředků spravedlivé, měla by být ekoznačka udělována těm investicím, které jsou v souladu s jednotným klasifikačním systémem EU a s nejpřísnějšími normami v oblasti udržitelnosti ( 11 )

1.18. Podporované projekty, které budou v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN a vyžadují rozsáhlé prostředky v oblasti inovací a výzkumu a vývoje, budou muset být prosazovány prostřednictvím nástroje umožňujícího vizualizaci různých zdrojů financování (i z budoucího víceletého finančního rámce), a prostřednictvím různých opatření: — přesměrování finančních prostředků do udržitelných investic na základě ekologického přidělování a v tomto rámci také podporování půjček od Evropské investiční banky (EIB) s „ekoznačkou“; — využívání kvantitativního uvolňování Evropské centrální banky (ECB) jakožto zdroje financování; — zvýšení podílu Evropského fondu pro strategické investice určeného na boj proti změně klimatu na 40 %; — výše ambicí EU musí odpovídat výzvě, kterou představuje boj proti změně klimatu; na tento cíl musí být vyčleněno v průměru 40 % jejího celkového rozpočtu (VFR 2021–2027); — zvýšení podílu Fondu soudržnosti EU nad stávajících 20 %; — získání 3 % z penzijních a pojistných fondů; — podpora podniků, zejména malých a středních, v jejich investicích do výzkumu a vývoje prostředky ve výši až 100 miliard EUR vyhrazenými na tento účel; — dodržování závazků finanční pomoci jižním zemím, které se podílejí na boji proti změně klimatu; — zavedení ustanovení týkajícího se Pařížské dohody, jež bude v rámci obchodních dohod uzavíraných EU skutečně závazné.

2. Úvod

2.1. Článek 3 Smlouvy o EU stanoví, že je povinností Evropské unie podporovat trvale udržitelný rozvoj, který chrání životní prostředí. Naléhavost řešení změny klimatu se nyní stala jednou z naprostých priorit, a to i pro EHSV, a představuje ucelený rámec činností pro orgány státní správy, ale také hospodářské subjekty, pracovníky a občany. Z toho důvodu je třeba uskutečnit a především financovat rozsáhlý hospodářský, sociální a environmentální přechod ( 12 )

2.2. Proto se do nedávno zahájeného jednání o budoucím víceletém finančním rámci EU pro období 2021–2027 musí horizontálně začlenit otázky související s problematikou změny klimatu a jeho prioritním cílem musí být přechod k udržitelnějšímu světu.

2.3. Tento přechod by způsobil nezbytnou změnu trhu práce a mohl by přispět k vytváření vysoce kvalitních pracovních míst v rámci Evropského pilíře sociálních práv.

2.4. Evropa potřebuje nový projekt, který zakotví její přidanou hodnotu a díky němuž dokáže, že je schopna zajistit příznivé prostředí, umožňující vytvořit vysoce kvalitní pracovní místa s dobrým finančním ohodnocením a reálnou a udržitelnou ekonomiku, z níž budou těžit všichni.

2.5. Evropa se stane součástí tohoto řešení, pokud bude oproti ostatním mezinárodním ekonomickým subjektům schopna najednou vyřešit sociální, environmentální i hospodářskou stránku udržitelného rozvoje.

2.6. Nedávné studie MMF a OECD kritizují způsob, jakým byla řízena finanční krize v roce 2008, a hospodářská opatření, která byla přijata a jež jednotlivce, podniky a vlády přinutila k rozpočtovým škrtům.

2.7. Je třeba více investovat do oblasti inovací a výzkumu a vývoje s cílem čelit novým socioekonomickým výzvám, jakými jsou transformace energetiky, oběhové hospodářství, ekonomika sdílení a automatizace, a tak zabránit zhoršování kvality pracovních míst.

2.8. K této finanční a sociální krizi se přidala politická krize nebo silné politické otřesy v některých zemích a také ekologická krize.

2.9. Boj proti změně klimatu je tedy nutností, ale i příležitostí k obnově našich hospodářství, k podpoře udržitelného modelu růstu, k účinnějšímu boji proti nerovnostem a k posílení našich demokratických systémů.

3. Závěry

3.1. EHSV je pevně odhodlán podílet se na Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 Organizace spojených národů, jejímž účelem je stanovit řadu cílů udržitelného rozvoje na vymýcení chudoby, ochranu planety, zaručení dodržování lidských práv a zajištění prosperity pro všechny. Přijetí této agendy představuje historický přechod k novému modelu, který v rámci univerzálního a integrovaného přístupu řeší ekonomické, sociální a environmentální nerovnosti.

3.2. Pařížská dohoda má za cíl udržet do roku 2100 nárůst průměrné globální teploty „výrazně pod 2 o C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí“ a pokud možno „pokračovat v úsilí udržet ji pod 1,5 o C“. Přesto však by nám podle Organizace spojených národů v současnosti nastavený trend umožnil v nejlepším případě snížit nárůst teplot o 3 o C (či více).

3.3. Změna klimatu způsobuje významné lidské a finanční ztráty, a to zejména kvůli nárůstu přírodních katastrof: vlny veder a záplavy si od počátku 20. století vyžádaly smrt osmi milionů osob po celém světě a představovaly náklady ve výši 7 000 miliard amerických dolarů (USD) ( 13 ) . Dochází rovněž k navyšování počtu klimatických uprchlíků (250 milionů do roku 2050). Ti nejslabší jsou tedy také prvními, na něž dopadá změna klimatu, což prohlubuje nerovnosti. Podle MMF však „rostoucí nerovnosti ohrožují udržitelný hospodářský růst“ ( 14 )

3.4. Při zachování statu quo a pokud nebudou přijata žádná adaptační opatření, bude podle předpokladů stát změna klimatu do roku 2080 domácnosti v celé EU každoročně 190 miliard EUR ve stálých cenách (jedná se pouze o náklady na pojištění s ohledem na škody způsobené klimatem) ( 15 )

3.5. I když bylo dosaženo pokroku v oblasti financování boje proti globálnímu oteplování a jeho dopadům, tento pokrok není dostačující. Politickou prioritou by mělo být dosažení udržitelného financování a udržitelného hospodářství zejména prostřednictvím jasného, stabilního a motivačního politického rámce, který také musí podporovat realizaci inovačních projektů s vysokou přidanou hodnotou a šetrným přístupem k životnímu prostředí.

3.6. Zatímco se Evropa ještě zcela nevzpamatovala z finanční krize z roku 2008, MMF nyní bije na poplach a poukazuje na riziko závažnější krize s daleko větším rozsahem než v roce 2008 ( 16 ) . MMF: Global Financial Stability Report October 2018.

3.7. P. Larrouturou a J. Jouzel tvrdí, že z 2 200 miliard EUR, které od roku 2015 vytvořila Evropská centrální banka, pouze 11 % směřovalo do reálné ekonomiky a 89 % podpořilo spekulace a novou finanční bublinu ( 17 ) . OECD navíc u téměř 800 programů výdajů a daňových úlev realizovaných ve 35 zemích OECD a v šesti hlavních rozvíjejících se ekonomikách G20 konstatovala, že motivují k produkci a spotřebě fosilních paliv ( 18 ) , což je zcela v rozporu s pokyny Pařížské dohody.

3.8. Takto zaměřené financování, ať již vychází ze spekulací či z přidělování finančních prostředků, které je v rozporu s cíli, jež si EU stanovila v boji proti změně klimatu, je pro evropskou společnost z hospodářského, sociálního a environmentálního hlediska velmi nákladné.

3.9. Evropský parlament shledal, že víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 nedostačuje k uspokojení současných potřeb. Nadto neřeší celou řadu krizí a nových výzev (mimo jiné v oblasti zemědělství, zaměstnanosti mladých lidí, udržitelných investic či životního prostředí). Z tohoto důvodu musí nyní být tento budoucí finanční rámec využit k řešení zásadní problematiky, kterou představuje boj proti změně klimatu, a k vytváření vysoce kvalitních pracovních míst.

4. Příležitosti

4.1. Manažeři velkých podniků si začínají uvědomovat možnosti, které skýtá boj proti změně klimatu. Mnoho z nich je toho názoru, že se podniky musí stát součástí řešení, a upozorňují na to, že ty podniky, které využily příležitostí, jež nabízejí nízkouhlíková odvětví, sklízí čím dál větší úspěch.

4.2. o C. Podle názoru podnikatelů je možné vytvářet pracovní místa a inovovat na cestě k prosperujícímu a nízkouhlíkovému hospodářství ( 19 ) a přitom vykazovat zisk. Tento fakt je o to důležitější, že do roku 2050 by mělo být dosaženo „nulových emisí uhlíku“, aby mohlo být dosaženo cíle růstu teploty do 2C.

4.3. Pakt o financování opatření v oblasti klimatu musí přispět k tomu, aby se nutnost řešit změny klimatu proměnila na příležitost transformovat evropský průmysl a vytvářet nové podniky. K vytvoření udržitelných a vysoce kvalitních pracovních míst je proto třeba rozsáhlých investic do reálné ekonomiky a do oblasti výzkumu a vývoje.

4.4. Celková míra zaměstnanosti v Evropské unii vzrostla a díky nedávnému zlepšení hospodářské situace klesla nezaměstnanost. Dlouhodobá nezaměstnanost, nejistota zaměstnání, zejména u žen, a nezaměstnanost mladých jsou přesto nadále velice znepokojivé. Přechod k trvale udržitelnému rozvoji by měl dynamickým a inovativním podnikům umožnit, aby využily veškeré příležitosti, které se jim naskýtají, a co nejvíce přispěly ke zlepšení situace v oblasti nezaměstnanosti.

4.5. Právě proto je důležité, aby Evropská unie zavedla ve spolupráci s členskými státy koordinovanou strategii za účelem zajištění příznivého prostředí pro vytváření udržitelných a vysoce kvalitních pracovních míst. Komise musí prozkoumat možnost vyjmout z výpočtu dluhu ( 20 ) veřejné investice, které přispívají k vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a k udržitelnému hospodářství, které je prospěšné pro všechny, jak pro podniky, tak pro pracovníky.

4.6. EU podněcuje spolupráci mezi členskými státy. Podporuje a hodnotí jejich snahy, především v rámci evropského semestru, hlavních směrů politik zaměstnanosti a monitorování vnitrostátních politik (společné zprávy o zaměstnanosti, národní programy reforem a doporučení pro jednotlivé země). Navíc musí být schopna zajistit jednotnost svých politik s účely a cíli, které podporují sdílenou prosperitu pro podnikatele, pracovníky a evropské občany.

4.7. Agentura ADEME ( 21 ) je toho názoru, že potenciál čistého nárůstu pracovních míst v souvislosti s klimatem v Evropě představuje 5 až 6 milionů pracovních míst vytvořených do roku 2050, a podle Evropské komise mohou být do roku 2020 vytvořeny 3 miliony pracovních míst v oblasti obnovitelných zdrojů.

4.8. Konfederace zaměstnavatelů BDI v Německu prohlásila, že je schopna dosáhnout cíle snížení emisí CO 2 o 80 % do roku 2050, pokud bude mít během tohoto období k dispozici 50 miliard EUR ročně.

4.9. Zároveň je v rámci zelené ekonomiky patrné zvyšování počtu pracovních míst v přepočtu na plný úvazek (z 2,8 milionů v roce 2000 na 4,2 milionů v roce 2014). Některá odvětví jsou velmi dynamická: energie z obnovitelných zdrojů (1 milion pracovních míst vytvořených od roku 2000: + 182 %) či nakládání s odpady (z 0,8 milionu v roce 2000 na 1,1 milionu v roce 2014: + 36 %).

4.10. Je však důležité, aby malé a střední podniky, ale i družstva a velmi malé organizace působící na všech místních úrovních mohly rovněž zahájit udržitelné projekty a aby byly jim prioritně poskytnuty finanční prostředky. Je třeba dbát na to, aby přístup k finančním prostředkům pro ně nebyl překážkou ( 22 )

4.11. Jak uvedl Evropský výbor regionů v nedávném stanovisku ( 23 ) , je rovněž zapotřebí přijmout víceúrovňový přístup a zapojit všechny zúčastněné veřejné i soukromé subjekty, aby bylo možné podporovat a integrovat iniciativy, plány a činnosti sítí regionů, měst a obcí, které se angažují v boji proti změně klimatu a v provádění Pařížské dohody.

4.12. Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu, jenž musí mobilizovat veškerou energii a dobrou vůli, jak veřejných, tak soukromých subjektů, bude muset zohlednit podpůrná opatření navržená Komisí, jako je například jednotný klasifikační systém, povinnost institucionálních investorů začlenit „udržitelnost“, informovanost investorů, rekalibrace bankovního kapitálu, posílení transparentnosti v oblasti zveřejňování informací ze strany podniků a také značky EU (navržené Evropským parlamentem).

5. Různé zdroje financování a opatření, která je třeba přijmout

Přesměrování finančních prostředků (na ekologická opatření) a nové zdroje financování

5.1. Evropská komise i Evropský účetní dvůr uvádějí stejné číselné údaje a shodují se na potřebě věnovat přibližně 1 115 miliard EUR ročně na boj proti změnám klimatu a jeho dopadům.

5.2. V rámci této částky 1 115 miliard EUR je pro období 2021–2030 nezbytné ( 24 ) rozlišovat mezi dvěma kategoriemi financování projektů: — na jedné straně projekty, které umožňují návratnost investic a spadají do oblasti působení EIB a veřejných rozvojových bank (25), soukromých bank, penzijních a pojistných fondů či státních investičních fondů; — na straně druhé projekty, které vyžadují státní dotace a měly by být financovány z evropských příspěvků.

5.3. Část či celek současných finančních prostředků je třeba přesměrovat do udržitelných investic, tedy učinit evropský finanční rámec „ekologický“ a nasměrovat finanční prostředky na boj proti důsledkům změny klimatu. To se týká těchto finančních prostředků: — půjček EIB: soukromé banky by mohly prostřednictvím EIB financovat investice, které odpovídají jednotnému klasifikačnímu systému EU; — tvorby peněz ze strany ECB – nasměrování peněžní zásoby vzniklé kvantitativním uvolňováním do reálné a udržitelné ekonomiky: 50 % ročního kvantitativního uvolňování by každý rok umožnilo zisk stovek miliard eur; — 40 % (místo současných 20 %) Evropského fondu pro strategické investice (EIB a Komise) by mělo být určeno na boj proti globálnímu oteplování a jeho důsledkům, a to včetně jeho sociálního a vzdělávacího rozměru; — výše ambicí EU musí odpovídat výzvě, kterou představuje boj proti změně klimatu: na tento cíl v oblasti klimatu musí být vyčleněno v průměru 40 % rozpočtu Unie, a to zejména Fond soudržnosti EU, který v rámci rozpočtu pro období 2014–2020 věnuje na tento boj jen 20 % svých prostředků; — kromě těchto finančních prostředků by do financování boje proti globálnímu oteplování měla směřovat 3 % investic z penzijních a pojistných fondů.

5.4. Je třeba vyvinout zvláštní úsilí v oblasti výzkumu a vývoje a odborné přípravy. Výhradně pro tento účel musí být vyčleněno 100 miliard EUR ročně. Výbor včas vypracuje doporučení týkající se rozhodnutí ohledně toho, který nástroj (nebo nástroje) by bylo vhodné použít k doplnění stávajícího a budoucího financování, jež je pro tento účel zapotřebí.

Opatření, která bude třeba provést

5.5. Pro boj proti změně klimatu lze využít řadu finančních nástrojů, ale financování bude k dispozici pouze tehdy, přijme-li Evropa ucelený plán s jasným a dlouhodobým směřováním ( 26 ) . Plán by měl brát v potaz níže uvedené skutečnosti:

5.5.1. Bude muset být stanoven jasný, stabilní a dlouhodobý politický rámec. Jeho účelem bude zajistit bezpečné plánování a bezpečné investice, jelikož neustálé změny směřování politik nejvíce brání angažovanosti.

5.5.2. Od ledna 2018 se EIB stala největším světovým emitentem ekologických dluhopisů. Chceme-li této bance umožnit, aby poskytovala půjčky za ještě výhodnějších podmínek navrhovatelům projektů v rámci paktu o financování opatření v oblasti klimatu, bylo by možné přijmout následující dvě opatření: — Nejdříve by bylo třeba rozšířit „Junckerův plán“ a zacílit ho na tyto projekty, což by EIB umožnilo, aby získala záruky od „Evropského fondu pro strategické investice“. — EIB by poté mohla získávat více financí od ECB. EIB má již přístup do programu nákupu aktiv ECB, avšak velmi omezený. Vzhledem k plánovaným částkám by ale EIB rychle zaznamenala problémy s kapitálovým poměrem. Proto můžeme předpokládat, že se z EIB stane banka udržitelného rozvoje, která bude financovat především transformaci energetiky, ekologickou mobilitu a inovace a již nebude financovat tradiční projekty, do nichž stále směřuje podstatný podíl jejích půjček.

5.5.3. Bude nezbytné stanovit odvětví, v nichž budou tyto finanční prostředky nejpřínosnější a nejvýhodnější z hlediska poměru nákladů a přínosů pro životní prostředí, občany a hospodářství (v oblasti energetiky, bydlení, zemědělství, mobility, dopravy, recyklace, vodohospodářství atd.). I když je třeba mít spravedlivý přístup k síti, je třeba zohlednit to, že některá odvětví (např. fotovoltaika) jsou dostatečně zisková a již nevyžadují dotace.

5.5.4. Účinnost opatření EIB by bylo třeba podporovat nejenom co se týče objemu, ale také schopnosti přijímat větší rizika. EIB tak bude daleko účinněji bojovat proti změně klimatu, když bude podporovat vznikající, i velmi malá odvětví, než kdyby poskytovala miliardy eur standardnímu fotovoltaického průmyslu či větrným elektrárnám, které jsou již z velké části financovány soukromým sektorem.

5.5.5. Jak navrhuje Evropská komise, veškeré poskytnuté finanční prostředky musejí odpovídat jednotnému klasifikačnímu systému EU. EHSV by se měl jakožto představitel občanské společnosti podílet na praktickém vypracování této klasifikace.

5.5.6. Je třeba dát co největší prioritu modelu oběhového hospodářství a jeho právní rámec musí být zdokonalen. Oběhové hospodářství musí díky recyklaci předmětů (mobilní telefony jsou recyklovány jen ze 3 %, jiné předměty neprocházejí žádnou recyklací) a drahých kovů snížit a v dlouhodobém horizontu dokonce ukončit těžbu přírodních zdrojů. Tyto kovy, například kobalt či lithium, používané pro výrobu výrobků budoucnosti, jsou k dispozici pouze v omezeném množství ve srovnání s budoucími potřebami, obecně pro elektrifikaci automobilů a skladování elektřiny. Produkce těchto kovů v žádném případě nedostačuje budoucím potřebám.

5.5.7. Také budou muset být podporovány investice do energetické účinnosti budov. Budovy jsou odpovědné za 30 % emisí CO 2 (tím spíše, že rychlost návratnosti investic je vysoká). Pro vytvoření integrovaného evropského trhu s energií bude také zapotřebí mít v souvislosti s Afrikou a Blízkým východem důkladně propojená elektrická vedení a plynovody.

5.5.8. Aby bylo dosaženo spravedlivé a sociální transformace, jak ji definovala Pařížská dohoda a o niž se zasazuje Institut Jacques Delors ( 27 ) , bude muset část finančních prostředků směřovat do fondu pro přizpůsobení v regionech a pro pracovníky v odvětvích, která se transformují. Z tohoto důvodu by bylo vhodné, aby byla podstatná část evropského Fondu soudržnosti určená regionům přidělena na cíle v oblasti klimatu a jejich pozitivní socioekonomické dopady. Fond pro přizpůsobení se transformaci bude také muset počítat s pomocí pracovníkům, aby se rekvalifikovali. Bude rovněž muset změnám spíše předcházet, než je podstupovat, a to tím, že bude část finančních prostředků na inovace a výzkum a vývoj přidělena odvětvím, která budou označena za prioritní.

5.5.9. V každé dohodě o volném obchodu by měly být sociální a environmentální doložky doplněny o povinný závazek týkající se plnění Pařížské dohody (to by platilo pro všechny potenciální obchodní partery EU, jelikož dohodu podepsalo 195 ze 197 členů OSN).

5.5.10. Aby byl zdůrazněn zásadní politický význam těchto opatření, měly by takto vyčleněné rozpočtové a finanční prostředky být prosazovány prostřednictvím nástroje umožňujícího, aby dotčené prostředky byly skutečně a transparentně vizualizovány.

5.5.11. I když se to přímo netýká evropského fondu pro financování opatření v oblasti klimatu, EU musí dostát svým mezinárodním politickým závazkům (konference OSN o klimatu v roce 2009), které spočívají v tom, že do roku 2020 každoročně shromáždí 100 miliard USD na boj proti změně klimatu v Africe a ve Středomoří.

V Bruselu dne 17. října 2018. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf;

(2) Stanovisko EHSV Víceletý finanční rámec na období po roce 2020, odstavec 3.1.8 (přijato 19. 9. 2018, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

(3) EHSV, Priority specializované sekce ECO na rok 2018 a v dalších letech.

(4) OECD, The Economic Consequences of Climate Change (Ekonomické dopady změny klimatu), 2.9.2016.

(5) Evropská komise, Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency“ (posouzení dopadů, průvodní dokument k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti), SWD(2016) 405 final/2 ze dne 6.12.2016, tabulka 22 (scénář EUCO30 – zdroj: model PRIMES).

Evropský účetní dvůr, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6) Ciscar, M. a kol. autorů, Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimatické dopady v Evropě – projekt PESETA II Společného výzkumného střediska), 2014.

(7) https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/

(8) Stanovisko EHSV Investice do inteligentního, inovativního a udržitelného průmyslu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 70).

(9) Stanovisko EHSV Evropský pilíř sociálních práv (Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10).

(10) Stanovisko EHSV Koalice pro splnění závazků Pařížské dohody (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 20).

(11) Zpráva ze dne 4. května 2018 [2018/2007(INI)] o udržitelných financích, zpravodajka: Molly Scott Cato.

(12) Stanovisko EHSV Akční plán udržitelného financování (Viz strana 73 v tomto čísle Úředního věstníku).

(13) Studie Jamese Daniella, Technologický institut v Karlsruhe, duben 2016.

(14) https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/.

(15) Ciscar, M. a kol. autorů, Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimatické dopady v Evropě – projekt PESETA II Společného výzkumného střediska), 2014.

(16) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf;

(17) Pour éviter le chaos climatique et financier (Jak zabránit klimatickému a finančnímu zmatku) (P. Larrouturou a J. Jouzel, vydavatelství Odile Jacob).

(18) OECD Companion to the Inventory of Support Measures for Fossil Fuels 2015 (Průvodní zpráva OECD k seznamu opatření pro podporu fosilních paliv pro rok 2015).

(19) Paul Polman, generální ředitel společnosti Unilever, a Jean-Pascal Tricoire, generální ředitel společnosti Schneider Electric a předseda globálního paktu Francie při příležitosti summitu Business & Climate: http://www.businessclimatesummit.com/wp-. http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room

(20) Stanovisko EHSV Financování evropského pilíře sociálních práv (Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1).

(21) Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Energie (francouzská Agentura pro životní prostředí a řízení energetiky).

(22) Stanovisko EHSV Po pařížské konferenci (Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 24).

(23) Stanovisko VR Financování opatření v oblasti klimatu: klíčový nástroj provádění Pařížské dohody (Úř. věst. C 54, 13.2.2018, s. 9).

(24) Podle Philippa Maystadta, bývalého předsedy EIB.

(25) KfW v Německu, CDC ve Francii, CDP v Itálii, ICO ve Španělsku.

(26) Jeffrey Sachs, slyšení EHSV ze dne 8. května 2018.

(27) http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf.