CS Úřední věstník Evropské unie C 228/90

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (přepracované znění)

KOM(2008) 778 v konečném znění/2 – 2008/0222 (COD)

2009/C 228/17

Dne 30. ledna 2009 se Rada, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

„návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (přepracované znění)“

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 12. března 2009. Zpravodajem byl pan PEZZINI.

Na 452. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 24. a 25. března 2009 (jednání dne 24. března 2009), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 180 hlasy pro, 3 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Výbor s potěšením vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je aktualizovat směrnici 92/75/EHS o povinném uvádění spotřeby energie na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost, která je již známá nejen milionům spotřebitelů, ale také průmyslu a distribuci.

1.2 Podle Výboru systém umožnil: — výrobcům lépe umístit své výrobky na trh – do kategorie vyšší kvality a vyšší účinnosti, — spotřebitelům rozhodovat se informovaněji a změnit vlastní návyky a nastolit mezi výrobci hospodářskou soutěž, — společnosti zlepšit životní prostředí a usilovat o udržitelné využívání zdrojů díky zaručení dohledu nad vnitřním trhem.

1.3 Podle názoru Výboru je důležité zdůraznit klíčové aspekty pro provádění úspěšné politiky: — jednoduchá, jasná a srozumitelná kritéria, — přesné, věcné a srovnatelné informace o specifické spotřebě energie, — analýzu účinnosti nákladů, s níž souhlasí všechny zainteresované strany, — prokázané vědecké výsledky, — co největší omezení byrokratické a administrativní zátěže a provozních nákladů, — soulad mezi závaznými předpisy a dobrovolnými nástroji a jejich slučitelnost, — dynamické a flexibilní systémy s prostorem pro inovace a technický pokrok, — jednoduché a všem srozumitelné informace, — podporu udržitelnosti na světových trzích bez vytváření umělých překážek pro mezinárodní obchod.

1.4 Podle Výboru musí přezkum systému označování zachovat jeho úspěšné vlastnosti – jednoduchost, transparentnost, spolehlivost a srovnatelnost – a zaručit jeho aktualizaci prostřednictvím flexibilních a dynamických mechanismů klasifikace funkční charakteristiky výrobku a zajistit, aby spotřebitel obezřetně zvolil nejúčinnější a nejtrvalejší výrobek a přesnou normu.

1.5 Výbor doporučuje, aby bylo před rozšířením směrnice na nové skupiny výrobků „spojených se spotřebou energie“ provedeno posouzení dopadu a analýza účinnosti nákladů, sektor od sektoru, která bude jasná, transparentní, s níž budou souhlasit všechny zainteresované strany a která bude stavět na vědeckých důkazech.

1.6 Kromě toho se Výbor domnívá, že by bylo účelné zachovat dobré fungování směrnice 92/75/EHS (1) tím, že budou zlepšeny a zdokonaleny její dynamické systémy reklasifikace (2).

1.7 Výbor souhlasí s rozšířením systému energetických štítků na další energetické spotřebiče, neboť jasné a transparentní sdělení lze na trhu snadno srovnávat a může se stát úspěšným marketingovým nástrojem.

1.8 EHSV se domnívá, že pro ostatní výrobky či služby, které nespotřebovávají energii, ale které jsou se spotřebou energie spojené, se mohou jevit jako vhodnější jiné informační a environmentální nástroje.

1.9 Podle Výboru je třeba se vyvarovat dalšímu zavádění opatření, která jsou často souběžná a/nebo jsou ve vzájemném rozporu, což způsobuje dodatečné náklady a vyšší byrokracii; je třeba dodržovat integrovaný odvětvový přístup, který by zahrnoval všechny tři pilíře udržitelného rozvoje.

1.10 Výbor souhlasí s tím, že je důležité zaručit možnost poskytovat pobídky, aniž by byl porušován systém Společenství pro státní podpory.

1.11 Co se týče požadavků navržených v oblasti zadávání veřejných zakázek, Výbor doporučuje opatrnost při zavádění závazných opatření, neboť se domnívá, že je důležité zajistit flexibilitu činností členských států a správnou skladbu opatření s určitým podílem dobrovolných ekologických veřejných zakázek.

2. Úvod

2.1 Směrnice Rady 92/75/EHS ze dne 22. září 1992 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost je rámcovou směrnicí, jejímž cílem je nasměrovat trh s elektrospotřebiči k energeticky účinnějším výrobkům, a to díky věcným a srovnatelným informacím pro spotřebitele a pro trh.

2.2 Hlavními pozitivními aspekty energetických štítků jsou: — jejich povinný charakter, — jejich viditelnost, — jednoduchost sdělení, — okamžitá srovnatelnost s výrobky stejného druhu.

2.3 Výbor se domnívá, že systém, přestože je omezen pouze na určité sektory a podroben pečlivým odvětvovým analýzám a studiím, umožnil: — výrobcům lépe umístit své výrobky na trh – do kategorie vyšší kvality a vyšší účinnosti, a využít návratnosti investic uskutečněných v zájmu zavedení lepších a inovačnějších spotřebičů pro domácnost, — spotřebitelům rozhodovat se informovaněji a změnit vlastní spotřební návyky, — společnosti zlepšit životní prostředí, usilovat o udržitelné využívání zdrojů a snížit jejich spotřebu.

2.4 Výbor považuje za důležité zdůraznit, že stávající směrnice o energetických štítcích je jedním z nejúspěšnějších nástrojů Společenství, neboť jejím základem jsou: — jednoduchá, jasná a srozumitelná kritéria, — přesné, věcné a srovnatelné informace o specifické spotřebě energie, — analýza účinnosti nákladů, s níž souhlasí všechny zainteresované strany, — prokázané vědecké výsledky, — co největší omezení byrokratické a administrativní zátěže a provozních nákladů, — soulad, slučitelnost a neduplicita s předpisy Společenství a se souběžnými dobrovolnými nástroji, — dynamičnost, flexibilita a příležitost pro inovace, jakož i technologický pokrok, — jednoduché a zřetelné informace srozumitelné pro všechny subjekty, zejména pro spotřebitele, — šíření zásady udržitelnosti na globálním trhu.

2.5 Dotčené obory, které mají významný dopad na životní prostředí, zahrnují: chladničky, mrazničky a jejich kombinace; pračky, sušičky a jejich kombinace; myčky nádobí; elektrické trouby; ohřívače vody a zásobníky teplé vody; zdroje světla a klimatizační zařízení. V těchto oborech se v průběhu let 2009 a 2010 plánuje aktualizace energetických štítků.

2.6 Předběžné studie o energetických spotřebičích vypracované z podnětu Komise ukázaly, že na době používání těchto výrobků závisí více než 80 % dopadu na životní prostředí.

2.7 Rozšíření oblasti působnosti směrnice 92/75/EHS na další spotřebiče pro domácnost a na všechny „výrobky spojené se spotřebou energie“, vyjma dopravy, která je již upravena zvláštním předpisem, představuje rozsáhlou a náročnou změnu. Podobné úsilí se vyvíjí v souvislosti s přezkumem směrnice 2005/32/ES o ekodesignu.

2.8 Stanovit uplatňování úspor energie na „jakékoli zboží, které má během použití dopad na spotřebu energie a které je uvedeno na trh a/nebo do provozu ve Společenství, a to včetně částí určených k zabudování do výrobků spojených se spotřebou energie“, znamená neomezovat se na výrobky, které energii spotřebovávají přímo, ale zahrnout i ty, které při použití přímo či nepřímo ovlivňují spotřebu energie, např. dveře a okna, stavební materiály a krytiny.

2.9 Začlenění těchto nových výrobků a oborů do oblasti působnosti změněné směrnice by mohlo vyžadovat změnu parametrů, kterou je u „energetických“ štítků třeba uvážit, i změnu samotných štítků tím, že budou doplněny o různé parametry v závislosti na oboru a výrobku.

2.10 Přepracování směrnice o energetických štítcích bylo uvedeno jako jedna z priorit akčního plánu pro energetickou účinnost (3) a akčního plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku (SCP/SIP) (4), k němuž se Výbor vyjádřil ve svém stanovisku (5). Do tohoto rámce spadají nejen energetické štítky, ale také ekoznačka, označení Energy Star, technické specifikace ekodesignu, normy pro energetickou účinnost budov, norma excelence EMAS a další environmentální informace, např. ekologické prohlášení o výrobku (EDP, Environmental Product Declarations), a mnoho odvětvových označení zejména v potravinářském průmyslu (6).

2.11 Stejně tak Výbor doporučil „podporovat rozvoj ekologických veřejných zakázek, a to stanovením technického popisu „zelených“ výrobků, počínaje těmi s nejmenším dopadem na životní prostředí“, a navrhl: — zahrnout náklady životního cyklu výrobku či služby do jeho/jejích specifikací, — vytvořit vyhrazenou databázi, která bude přístupná po internetu, — aktualizovat směrnice ES o veřejných zakázkách tím, že se do nich zahrnou odkazy na společné normy, — rozšířit certifikaci EMAS, — zahrnout ekoznačku, — zahrnout ekodesign (7).

3. Shrnutí návrhu Komise

3.1 Cílem návrhu je rozšířit oblast působnosti platného právního předpisu Společenství (8), který je v současnosti omezen na spotřebiče pro domácnost, aby bylo možno označovat energetickými štítky veškeré výrobky spojené se spotřebou energie včetně výrobků určených pro domácnost, obchodní a průmyslová odvětví a některých výrobků, které nejsou energetickými spotřebiči, např. oken, které však mají významný potenciál pro úsporu energie během použití nebo po instalaci.

3.2 Obecným cílem tohoto návrhu je zajistit volný pohyb výrobků a zlepšit jejich energetickou účinnost.

3.3 Návrh rámcové směrnice o energetických štítcích je výsledkem přepracování směrnice Rady 92/75/EHS a obsahuje také ustanovení týkající se veřejných zakázek a pobídek, která podle Komise představují základní stavební kámen integrované a udržitelné výrobkové politiky zaměřené na životní prostředí a která budou podporovat a stimulovat poptávku po lepších výrobcích a pomohou spotřebitelům lépe se rozhodovat.

3.4 Komise se domnívá, že návrh této rámcové směrnice doplňuje ostatní platné nástroje Společenství, např. směrnici o ekodesignu (9), nařízení o programu Energy Star (10) a nařízení o ekoznačce (11).

4. Obecné připomínky

4.1 Výbor s potěšením vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je aktualizovat směrnici 92/75/EHS o povinném uvádění spotřeby energie na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost, která je již spotřebitelům, průmyslu i distribuci známá.

4.2 Iniciativa týkající se systému označování musí podle názoru Výboru zachovat jeho základní vlastnosti, které zajistily jeho úspěch, tj. jednoduchost, transparentnost, spolehlivost a srovnatelnost, ale zároveň musí zaručit jeho aktualizaci prostřednictvím flexibilních a dynamických systémů reklasifikace výrobků, aby měl průmysl jistotu, že budou přizpůsobeny vědeckotechnickému pokroku, a spotřebitelé měli možnost si vybrat nejúčinnější a nejtrvalejší výrobky z hlediska spotřeby energie a vlastností, a to na základě stále přesnějších norem.

4.3 Výbor doporučuje, aby bylo před rozšířením směrnice na nové skupiny výrobků „spojených se spotřebou energie“ provedeno posouzení dopadu a analýza účinnosti nákladů, sektor od sektoru, která bude jasná, transparentní, s níž budou souhlasit všechny zainteresované strany a která bude stavět na vědeckých důkazech.

4.4 Bylo by možná vhodné vyvarovat se překrývání opatření, která jsou často souběžná, což způsobuje dodatečné náklady a vyšší byrokracii, a plně zohlednit „integrovaný odvětvový přístup“: „to by mělo zahrnovat všechny tři pilíře udržitelného rozvoje“. „Environmentální požadavky by měly být od počátku součástí návrhu výrobku, pokrývat celý jeho životní cyklus a neustále zvyšovat laťku pro cíle jakosti, inovace a spokojenosti zákazníka.“ (12)

4.5 Tyto úvahy o účinnosti nákladů a o posouzení dopadu musí být podle Výboru provázeny analýzou schopnosti evropského hospodářství a podniků nést dodatečné náklady, aniž by musel být omezen počet výrobních jednotek a pracovních míst či výroba přesunuta mimo Evropu. Výbor opakovaně zdůrazňoval nutnost zajistit plnou odvětvovou udržitelnost průmyslových změn.

4.6 Výbor navíc zdůrazňuje, že povaha energetických štítků musí být jasná a transparentní:

— jedná se o štítky, které jasně a jednoduše určují spotřebu energie u používaných výrobků podle jednotných parametrů, které zajišťují jeho plnou srovnatelnost a dynamickou reklasifikaci, jak by aktualizované energetické štítky měly (pružné normy/neomezená škála označení + vyřazení u výrobků s nejmenším výkonem);

— jedná se o štítky, které spolu se spotřebou energie hodnotí prahové hodnoty výkonnosti z hlediska energetické účinnosti, spotřeby vody, hluku, přilnavosti atd. a které jen stěží umožní objektivní srovnání volby mezi označeným výrobkem a jiným výrobkem či dynamiku reklasifikace. Tyto štítky by spíše měly být zahrnuty mezi označení ekodesignu výrobků v rámci přezkumu směrnice 2005/32/ES;

— nebo by měla být přijata nová odvětvová směrnice vypracovaná ad hoc, jak učinila Komise, která předložila návrh směrnice o označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost (13).

4.7 Podle Výboru by bylo účelnější zachovat dobré fungování směrnice 92/75/EHS tím, že budou zlepšeny a zdokonaleny její dynamické systémy reklasifikace i z hlediska přesnějších zkušebních norem, ale zůstaly nedotčeny její základní charakteristiky.

4.8 Výbor souhlasí s rozšířením systému energetických štítků na další energetické spotřebiče; jasné a transparentní sdělení těchto štítků lze na trhu snadno porovnat a může se stát úspěšným marketingovým nástrojem. Pro ostatní výrobky či služby, které nespotřebovávají energii, ale které jsou se spotřebou energie spojené, se jeví jako vhodnější jiné informační nástroje, např. dobrovolné systémy, které se na úrovni Společenství u některých výrobků již uplatňují.

4.9 Výbor se již kladně vyjádřil (14) k prognózám možnosti poskytovat pobídky, aniž by byl porušován systém pro státní podpory.

4.10 Co se týče požadavků navržených v oblasti zadávání veřejných zakázek, podle Výboru musejí být závazné předpisy, které byly navrženy, přezkoumány pozorněji, aby se zamezilo vzniku příliš vysokých nákladů na jejich provádění.

4.10.1 Výbor se domnívá, že by v tomto ohledu bylo vhodné zajistit členským státům dostatečný prostor pro flexibilitu prostřednictvím zavedení orientačních prahových hodnot výkonnosti výrobku, jakož i správnou rovnováhu mezi dobrovolnými opatřeními (která budou v souladu s doporučeními pro ekologické veřejné zakázky) a závaznými požadavky, a to plným využitím možností, které nabízí směrnice 2004/18/ES v souvislosti se začleněním ekologických aspektů do postupů zadávání veřejných zakázek.

V Bruselu dne 24. března 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Je předmětem tohoto přezkumu.

(2) Viz Akční plán pro energetickou účinnost, KOM(2006) 545.

(3) KOM(2006) 545 v konečném znění.

(4) KOM(2008) 397 v konečném znění.

(5) Stanovisko CESE 337/2009 ze dne 25.2.2009 k tématu Udržitelná spotřeba a výroba, zpravodaj: pan ESPUNY MOYANO.

(6) Viz výzkum National Consumer Council (Spojené Království, 2003) Green Choice: What Choice?, který prokázal, že spotřebitel může být stávajícím systémem environmentálních informací zmaten.

(7) Viz stanovisko CESE k tématu Ekologicky šetrná výroba, zpravodajka: paní DARMANIN, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 1.

(8) Směrnice Rady 92/75/EHS ze dne 22. září 1992 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost a v normalizovaných informacích o výrobku, Úř. věst. L 297, 13.10.1992, s. 16.

(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnic Rady 92/42/EHS a Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES. Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29.

(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 ze dne 15. ledna 2008 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky (přepracované znění), Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 1.

(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky, Úř. věst. L 237, 21.9.2000, s. 1.

(12) Viz odstavec 1.3 stanoviska CESE k tématu Ekologicky šetrná výroba, zpravodajka: paní DARMANIN, Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 1.

(13) Viz KOM(2008) 779 v konečném znění a stanovisko CESE 620/2009 ze dne 25.3.2009 k tématu Označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost a jiné důležité parametry, zpravodaj: pan RANOCCHIARI.

(14) Viz stanovisko CESE 337/2009 k tématu Udržitelná spotřeba a výroba, zpravodaj: pan ESPUNY MOYANO – odstavec 3.5: „EHSV vítá návrh Komise …“.