A. Potřeba opatření

V čem spočívá problém a proč se jedná o problém na úrovni EU?

V současné době činí unijní cíl úspor energie nejméně 32,5 % do roku 2030, což odpovídá snížení emisí skleníkových plynů o 40 %. V plánu dosažení cíle v oblasti klimatu se navrhuje cíl EU pro rok 2030 v podobě alespoň 55% čistého snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání s úrovněmi z roku 1990, a to nákladově optimálním způsobem. Za tímto účelem by se v porovnání s předpokládanou spotřebou energie měla v EU snížit konečná spotřeba energie nejméně o 36–37 % a spotřeba primární energie o 39–41 %. Vzhledem k tomu, že spalování paliv pro účely generování energie je v EU odpovědné za 75 % stávajících emisí skleníkových plynů, je snížení spotřeby energie spolu s dekarbonizací dodávek energie zásadním prvkem pro dosažení cíle EU. Obecná opatření k dosažení 55% snížení emisí skleníkových plynů v roce 2030 byla zkoumána v plánu dosažení cíle v oblasti klimatu. V současné době je úsilí EU v oblasti úspor energie nedostatečné k tomu, aby bylo cíle u emisí skleníkových plynů do roku 2030 dosaženo optimálním způsobem, a problémem je tedy to, jak toto úsilí podpořit. Je důležité, aby EU prokázala, že je proveditelné a žádoucí přijmout opatření ke snížení jejích emisí skleníkových plynů v rámci Zelené dohody pro Evropu nákladově nejefektivnějším způsobem.

Čeho by mělo být dosaženo?

Potřeba vyšších úspor energie znamená, že by měla být posílena směrnice o energetické účinnosti. Tímto a dalšími právními předpisy EU se zajistí dostatečné úspory energie k dosažení cíle EU v oblasti klimatu pro rok 2030 nákladově efektivním způsobem. Úspor energie by mělo být dosaženo v odvětvích, kde je to z ekonomického, sociálního a environmentálního hlediska nejsmysluplnější. Měly by být optimalizovány vedlejší přínosy, jako je snížení dopadů na životní prostředí a zamezení prohlubování nerovností.

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU (subsidiarita)?

Smlouva o fungování EU stanoví cíl energetické politiky EU jako podporu energetické účinnosti a úspor energie. Základní problémy způsobující nedostatečné úspory energie jsou v celé EU stejné. Opatření na úrovni EU mohou umožnit a posílit úsilí členských států a zajistit koordinovanější a harmonizovanější přístup, který zabrání narušení jednotného trhu. Pomůže vytvořit větší trhy pro materiály a výrobky, které přispívají ke zvyšování energetické účinnosti. Zkušenosti ukazují, že existence společného rámce EU snižuje náklady, zvyšuje přínosy vnitřního trhu a umožňuje tvůrcům vnitrostátních politik, aby se od sebe navzájem učili. Opatření EU účinně doplňují a podněcují vnitrostátní opatření.

B. Řešení

Prostřednictvím kterých možností lze cílů dosáhnout? Je některá možnost upřednostňována? Pokud ne, proč?

Hlavním mechanismem k dosažení těchto cílů je zvýšení celkového cíle EU v oblasti úspor energie a posílení jeho závazného účinku. To lze doplnit zvláštními požadavky, které vedou k úsporám energie, například rozšířením opatření týkajících se zadávání veřejných zakázek a renovace budov a zvýšením ambicí v oblasti povinných úspor energie. Je třeba posílit a rozšířit širokou škálu usnadňujících a podpůrných opatření s cílem vytvořit prostředí, v němž je snazší prosazovat energetickou účinnost a dosahovat úspor energie. Možnosti je třeba posoudit tak, aby byla zajištěna jejich soudržnost s ostatními opatřeními navrhovanými v rámci balíčku „Fit for 55“.

Jaké jsou názory jednotlivých zúčastněných stran? Kdo podporuje kterou možnost?

Velká většina zúčastněných stran souhlasí s tím, že politiky v oblasti energetické účinnosti hrají klíčovou úlohu při plnění vyšších ambicí v oblasti klimatu do roku 2030 a zároveň umožňují udržitelný růst, který nikoho neopomíjí. Jejich názory se poněkud liší, pokud jde o vhodná opatření k dosažení tohoto cíle, ale pokud jde o konečné cíle, není patrný žádný výrazný rozdíl. Téměř polovina zúčastněných stran je pro vyšší cíl EU a více než polovina podporuje jeho závaznost. Přibližně polovina podporuje závazné vnitrostátní cíle. Názory na rozsah identifikovaných možností se značně liší. Občanská společnost je obecně pozitivnější, pokud jde o to, jaká by navrhovaná opatření mohla být. V mnoha případech vyjadřují značnou podporu i podniky. Zdá se, že veřejné orgány zaujímají opatrnější přístup.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?

Upřednostňovaná možnost spočívá v balíčku, který účinným způsobem dosahuje vysoké úrovně úspor energie a zároveň opomíjí ty zvažované možnosti, které jsou nejvíce zatěžující.

Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?

Hlavními náklady jsou investice potřebné ke zvýšení energetické účinnosti. Očekává se, že při podpoře investic do energetické účinnosti bude hrát klíčovou úlohu finanční podpora z nástroje NextGenerationEU a dalších veřejných zdrojů. Jsou zohledněny kapitálové náklady na energeticky účinnější vybavení a modernizaci budov.

Jaké budou dopady na malé a střední podniky a na konkurenceschopnost?

Neočekávají se významné dopady na malé a střední podniky. Existuje značný prostor pro nákladově efektivní úspory energie ve službách a průmyslu, které nepovedou k celkovému zvýšení nákladů. Jejich provádění by mělo snížit vystavení podniků výkyvům cen energie a spolu se sníženými provozními náklady zvýšit konkurenceschopnost podniků.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

S upřednostňovanou možností souvisejí náklady na provádění pro orgány veřejné správy, i když ty vycházejí z již existujících opatření. Očekává se však, že tyto dodatečné náklady budou nízké ve srovnání se značnými úsporami nákladů, kterých bude dosaženo prostřednictvím investic do úspor energie. Peníze, které se nevynaloží na energii, budou použity na jiné účely a povedou k posílení zaměstnanosti a hospodářské činnosti. Tyto náklady se mohou lišit v závislosti na způsobu, jakým se členské státy rozhodnou požadavky provádět. Koordinovaný postup v oblasti směrnice o energetické účinnosti poskytuje členským státům fórum pro sdílení osvědčených postupů a určení účinných způsobů, jak dosáhnout požadovaných cílů. Komise je připravena členské státy dále podporovat technickou pomocí.

Očekávají se jiné významné dopady?

Snížení spotřeby energie bude znamenat významné přínosy pro životní prostředí, zejména v důsledku nižšího znečištění ovzduší. Povede to také k dalším přínosům pro životní prostředí, jako je snížení emisí do vody z elektráren a snížení škod na životním prostředí v důsledku nižší potřeby infrastruktury a omezenější těžby zdrojů. Sníží se spotřeba zdrojů a pozitivně se přispěje k oběhovému hospodářství. Snížená potřeba energie rovněž sníží závislost EU na dovozu energie a geopolitickou volatilitu, což pomůže izolovat hospodářství před vnějšími cenovými šoky. Díky dobře koncipovaným opatřením to rovněž povede k významným sociálním přínosům. Například energetická modernizace bydlení povede k lepším životním podmínkám a zdraví, jakož i ke snížení výdajů na energii. Opatření na úsporu energie vedou k vysoké míře tvorby pracovních míst.

Proporcionalita?

Zásada proporcionality je plně respektována. Navrhovaná opatření představují minimum potřebné k dosažení cílů, které jsou zásadní pro dosažení ambicí EU v oblasti klimatu do roku 2030.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?