V důsledku šíření onemocnění COVID-19 západní Balkán rovněž aktivoval mechanismus civilní ochrany Unie a již začal dostávat pomoc od členských států a zúčastněných států mechanismu. Srbsko, Severní Makedonie a Černá Hora jako zúčastněné státy mechanismu jsou schopny přispívat a žádat o podporu kapacit rescEU, včetně vytváření zásob lékařských protiopatření a vybavení. Mezi osobami repatriovanými do Evropy díky letům organizovaným a spolufinancovaným mechanismem civilní ochrany Unie byli i uvízlí občané ze zemí západního Balkánu. Orgány civilní ochrany zemí západního Balkánu se budou nadále účastnit školení, cvičení a výměny odborníků v mechanismu civilní ochrany Unie. EU rovněž oceňuje cennou podporu, kterou země západního Balkánu poskytují EU a svým bezprostředním sousedům, pokud jde o zdravotnický personál a vybavení. Je to výrazem solidarity a základních hodnot, na nichž je EU založena.

Tato spolupráce mezi EU a západním Balkánem a podpora EU daleko přesahuje to, co regionu poskytl kterýkoli jiný partner, a odráží strategické zakotvení regionu. Orgány EU se zapojily do intenzivních komunikačních kampaní, v nichž informovaly o poskytování pomoci EU, spolu s členskými státy zveřejnily v regionu společné názorové články podporující kampaně „zůstaňte doma“ a přispěly k šíření věcných informací o onemocnění COVID-19. V tomto ohledu je třeba veřejně a důrazně reagovat na pokusy zkreslit původ krize a úsilí o její řešení, přičemž je třeba posílit spolupráci při prosazování svobody projevu a svobody sdělovacích prostředků.

III.Doba po pandemii COVID-19 – hospodářský a investiční plán oživení

Součástí plánu bude velký investiční balíček pro region. Pro nástroj předvstupní pomoci III na období 2021–2027 Komise dne 2. května 2018 navrhla celkovou částku 14,5 miliardy EUR, z níž největší část je určena pro země západního Balkánu. Komise plánuje zdvojnásobit poskytování grantů prostřednictvím investičního rámce pro západní Balkán na podporu rozvoje soukromého sektoru, propojení, digitalizace, zelené agendy a sociálních investic. Předpokládá rovněž výrazné zvýšení finančních záruk na podporu veřejných a soukromých investic v regionu prostřednictvím zvláštního záručního nástroje v rámci investičního rámce pro západní Balkán.

Ekologická a digitální transformace budou hrát ústřední roli při obnově a modernizaci ekonomik zemí západního Balkánu. Investice do čistých a digitálních technologií a kapacit spolu s oběhovým hospodářstvím pomohou vytvářet pracovní místa a růst. Podpora bude rovněž poskytována s cílem zlepšit konkurenceschopnost ekonomik zemí západního Balkánu, lépe je propojit v rámci regionu a s EU a přispět k tomu, aby byly země západního Balkánu připravené na digitální věk. Podpora bude poskytována pro hospodářství ve prospěch lidí, a to i prostřednictvím spolupráce, pokud jde o vzdělávání a zdravotnictví (v neposlední řadě s cílem budovat odolnost systémů zdravotní péče), sociální ochranu a začleňování, rovné příležitosti, přístup na trh práce (zejména větším zajištěním aktivních politik na trhu práce), spravedlivé pracovní podmínky (mimo jiné prostřednictvím podpory pro posílení sociálního dialogu), kulturu, výzkum a inovace.

Bude kladen velký důraz na dopravní a energetické vazby, které jsou zásadní pro hospodářský rozvoj regionu i EU. EU má v úmyslu navrhnout letos balíček ve výši 135 milionů EUR na financování šesti dalších infrastrukturních investičních projektů v rámci agendy v oblasti propojení pro západní Balkán. S ohledem na tyto finanční prostředky překročí EU svůj příslib z roku 2015 poskytnout na agendu v oblasti propojení do roku 2020 granty v hodnotě 1 miliardy EUR, které následně zmobilizují téměř 4 miliardy EUR na 45 investic do infrastruktury propojujících region s prioritními osami transevropských dopravních sítí (TEN-T) a do projektů společného zájmu Energetického společenství. Aktivní regionální spolupráce v rámci Energetického společenství a iniciativy pro energetické propojení střední a jihovýchodní Evropy je dobrým základem pro urychlení investic do těchto energetických spojení i do projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti.

EU bude i nadále věnovat zvláštní pozornost problémům, s nimiž se potýkají mladí lidé, zejména pokud jde o pracovní vyhlídky, nerovnost a udržení mladých talentů v regionu, s cílem bojovat proti odlivu mozků a dalším demografickým problémům, jimž region čelí. Finanční prostředky z programu Erasmus+ pro region se od roku 2018 zdvojnásobily (na více než 65 milionů EUR), přičemž větší důraz se kladl na odborné vzdělávání. V budoucnosti bude ještě více posíleno zaměření na digitální dovednosti i na výzkum a podnikatelské dovednosti s cílem připravit mladé lidi tak, aby byli hospodářsky úspěšní a aby se jim dařilo v digitálním věku.

Pandemie COVID-19 zvýraznila význam řádného fungování jednotného trhu EU jako klíčového prvku naší prosperity a odolnosti. Rovněž podtrhla vysokou sociálně-ekonomickou vzájemnou závislost mezi ekonomikami EU a zemí západního Balkánu a v rámci regionu samého. Proto bude mít zásadní význam účinnější propojení ekonomik západního Balkánu – v rámci regionu a s EU. To vyžaduje silnější angažovanost všech partnerských zemí západního Balkánu, pokud jde o prohloubení inkluzivní regionální hospodářské integrace a rozvoj společného regionálního trhu, jak bylo dohodnuto, na základě acquis EU a dodržování závazků EU, které rovněž učiní region přitažlivější oblastí pro investice.

V tomto ohledu jsou nápomocny regionální organizace – Rada pro regionální spolupráci, Dopravní společenství, Energetické společenství a Středoevropská zóna volného obchodu. Projekty financované z prostředků EU také hrály klíčovou roli při snižování překážek obchodu.

Všechna tato podpůrná opatření mají stejné cíle: přeměnit země západního Balkánu ve fungující tržní ekonomiky schopné plně se začlenit do jednotného trhu EU, zlepšit podnikatelské a investiční prostředí, a tak přispět ke zvýšení obchodních toků v rámci regionu a s EU , vytvářet pracovní místa a příležitosti, a tím snížit odliv mozků z regionu. Současná krize tedy nesmí odvést pozornost od hlavních strukturálních nedostatků, jako jsou vysoká nezaměstnanost (zejména mezi mladými lidmi), nízká účast na trhu práce (zejména u žen); nesoulad mezi dovednostmi a potřebami trhu práce; nedostatečná sociální ochrana; nízká produktivita a konkurenceschopnost zemědělství, nediverzifikované dodávky energie a nízká energetická účinnost. Důležitým rámcem pro řízení a podporu makroekonomických a strukturálních reforem je i nadále dobře zavedený hospodářský a finanční dialog, založený na programech hospodářských reforem partnerských zemí.

Cílem hospodářského a investičního plánu bude uspíšit dlouhodobé oživení, zvýšit hospodářský růst a podpořit reformy nutné k pokroku na cestě do EU. Hospodářský a investiční plán bude vycházet z priorit, které stanovila Evropská komise pro svou vlastní práci na období 2019–2024, a bude s nimi sladěn.

IV.Provedení zásadních reforem

Oživení po nynější krizi bude účinné, pouze pokud země budou nadále plnit své reformní závazky a dosahovat hmatatelných výsledků při jejich provádění. To je klíčem k uskutečnění jejich evropské perspektivy. Kromě pokračujících hospodářských reforem to vyžaduje větší zaměření na právní stát a fungování demokratických institucí a veřejné správy.

Zásadní je posílení právního státu ve všech jeho aspektech. Vyžaduje to nezávislé a účinné soudnictví, solidní výsledky v boji proti korupci a organizované trestné činnosti a terorismu i účinnou ochranu základních práv, včetně svobody projevu a sdělovacích prostředků. Konkrétněji je nanejvýš důležité, aby mimořádná opatření přijatá během krize nebyla na úkor základních zásad a hodnot a aby tato opatření zůstala přiměřená, časově vymezená a nadále podléhala demokratickému dohledu.

Na základě již existující rozsáhlé spolupráce je nezbytné zajistit trvalé aktivní zapojení prostřednictvím společných opatření stanovených po vzájemné dohodě v oblasti bezpečnosti, včetně boje proti rizikům praní peněz a financování terorismu, a v oblasti řízení migrace a správy hranic. Klíčovými prioritami zůstávají silnější demokratické instituce a inkluzivnější demokratické procesy. Reforma veřejné správy má zásadní význam pro zlepšení správy na všech úrovních. To zahrnuje větší transparentnost a vyvozování odpovědnosti, řádné řízení veřejných financí a profesionálnější orgány veřejné správy. Výše uvedené jako celek tvoří základ pro trvalé hospodářské oživení.

Komise je i nadále pevně odhodlána podporovat region při řešení těchto reforem. Další opatření budou uvedena ve sdělení Komise v průběhu tohoto roku.

Krize COVID-19 je zkouškou naší solidarity a odhodlání, ale také jasným dokladem toho, že jako Evropané se společným osudem spolupracujeme úžeji. V tomto ohledu uznáváme, že partnerské země západního Balkánu budou muset najít své místo v našich nadcházejících úvahách o budoucnosti Evropy. Společně tuto krizi překonáme a zotavíme se. A společně budeme dále posilovat svou spolupráci, abychom pomohli našim partnerům splnit požadavky pro členství v EU.