·To potvrzuje, že přechod ze školy do zaměstnání a udržitelné začlenění na trhu trvají déle kvůli měnící se povaze práce a požadovaným dovednostem. Návrh je rovněž v souladu se stávajícími vnitrostátními postupy: opatření a programy pro mládež jsou zpravidla k dispozici mladým lidem do 29 let a většina členských států již považuje mladé lidi ve věku 25–29 let za součást cílové skupiny. Uznává rovněž, že během hospodářského útlumu v důsledku pandemie COVID-19 může značný podíl osob ve věku 25 až 29 let upadnout do nezaměstnanosti a vyžadovat podporu.

·Zajišťuje, aby všichni mladí lidé mladší 30 let do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, obdrželi kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže. Tento ambiciózní hlavní cíl záruk pro mladé lidi zůstává zachován, avšak předmětná věková kategorie se rozšiřuje tak, aby zahrnula i mladé lidi ve věku 25–29 let.

Navíc rozsáhlejší souběžný přechod na digitálnější a zelenější ekonomiku nabídne nové příležitosti, neboť je pravděpodobné, že v těchto sektorech dojde k vytvoření pracovních míst. To však vyžaduje, aby mladí lidé měli správné dovednosti, které jim umožní přizpůsobit se vyvíjejícím se požadavkům na zaměstnání. Očekává se nárůst významu digitálních dovedností a dovedností potřebných pro zelenou transformaci společně se sociálními dovednostmi, jako jsou například dovednosti v oblasti podnikání a řízení profesní dráhy. Dnešní investice do lidského kapitálu mladých Evropanů pomohou evropským sociálně tržním hospodářstvím, která obstojí v budoucnosti: aktivní, inovativní a kvalifikovaná pracovní síla je rovněž předpokladem globální konkurenceschopnosti Evropy.

Během těchto let se poněkud zvýšil rozdíl mezi ženami a muži v rámci kategorie NEET. V roce 2013 činil tento rozdíl v průměru v rámci celé EU 3,2 procentního bodu a do roku 2019 vzrostl na 3,8 procentního bodu. Ženy, které spadají do skupiny NEET, jsou také častěji neaktivní. V důsledku toho bude posílen genderový rozměr. Konkrétní osvětové a komunikační kampaně mohou řešit vytváření genderových stereotypů již v mladém věku a povzbuzovat mladé ženy k širšímu výběru při volbě vzdělání a povolání. Mladé ženy mohou být podporovány prostřednictvím poradenství, pomoci a mentorování s cílem ujistit se, že chápou nejen svůj potenciál, ale také svá práva. To zahrnuje obhajobu práv a řešení genderových stereotypů při volbě vzdělávání a kariéry. Přípravná fáze je v tomto ohledu podpořena také odkazováním na partnery, kteří poskytují podpůrné sociální služby, jako je například péče o děti, zdravotní péče a psychologická podpora.

V roce 2013 bylo přijato doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi v reakci na poslední hospodářskou krizi a z ní vyplývající míru nezaměstnanosti mladých lidí (ve věku 15–24 let), která se v EU v průměru zvýšila na velmi vysokou úroveň (24,4 %) a v některých členských státech dokonce přesáhla 50 %. Vedle nezaměstnanosti mladých lidí se vyskytovalo ještě 6,5 milionu mladých lidí (ve věku 15–24 let), kteří nebyli zaměstnáni ani se neúčastnili vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET).

V rámci plánu na podporu oživení Evropy poskytne dodatečnou finanční podporu pro opatření v oblasti zaměstnanosti mladých lidí nástroj „Next Generation EU“ prostřednictvím facility na podporu oživení a odolnosti (navrženo 560 miliard EUR) a REACT-EU (navrženo 55 miliard EUR). Toto úsilí doplní ve finančním období 2021–2027 Evropský sociální fond plus s navrhovaným rozpočtem 86 miliard EUR. ESF+ bude podporovat celou škálu opatření v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy zahrnutých v tomto návrhu. Evropský fond pro regionální rozvoj rovněž přispěje investicemi, jež obstojí v budoucnosti, do vzdělávání a odborné přípravy sladěných s digitální a zelenou transformací. Členské státy budou rovněž moci získat podporu z nástroje pro technickou podporu při přípravě a provádění strukturálních reforem, zejména v oblasti politik týkajících se vzdělávání a odborné přípravy a trhu práce.

·Ve fázi informačních opatření dojde k navázání kontaktu – a vybudování důvěry – s jednotlivými osobami spadajícími do kategorie NEET. Součástí fáze informačních opatření je i komplexní komunikační strategie, jejímž cílem je zvýšit informovanost osob spadajících do kategorie NEET ohledně dostupné podpory a která věnuje náležitou pozornost genderovým stereotypům a dalším konkrétním překážkám, které brání v oslovení zranitelných skupin.

·Ve fázi mapování se hlubší znalosti cílové skupiny NEET transponují do konkrétního zeměpisného kontextu poskytovatele služeb. Cílem je identifikovat jednotlivé osoby spadající do kategorie NEET a především osoby, kterým hrozí, že se NEET stanou. Prostřednictvím partnerství a systémů včasného varování by bylo možné mladým lidem poskytnout podporu dříve, než se stanou nezaměstnanými nebo neaktivními, zejména pokud se stále účastní formálního vzdělávání a odborné přípravy.

·Zabezpečuje kvalitu nabídek jejich propojením s evropským pilířem sociálních práv, Evropským rámcem pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu a rámcem kvality stáží, které byly oba vytvořeny od roku 2013, přičemž zajišťuje například přístup k sociální ochraně, přiměřenou délku zkušební doby, jasnou písemnou smlouvu nebo vymezení doby práce a doby odpočinku. To by mělo přispět k tomu, aby byly využité nabídky dlouhodobě stabilnější.

·I nadále podporuje zaměstnatelnost mladých lidí v krátkodobém horizontu prostřednictvím řady opatření: dočasných krátkodobých pracovních příležitostí, cílených mzdových dotací a podpory samostatné výdělečné činnosti. Rovněž je potřeba podporovat učňovskou přípravu, protože připravuje mladé lidi pro pracovní místa, která jsou velmi žádaná, a zajišťuje tak stabilní začlenění na trhu práce. Je třeba posílit její úlohu během hospodářské recese, aby takovou nabídku mohlo přijmout více mladých lidí. Navíc vzhledem k tomu, že u osob, které předčasně ukončí školní docházku, a u mladých lidí s nízkou kvalifikací existuje obzvláštní riziko, že budou do skupiny NEET patřit dlouhodoběji, by mladí lidé měli být povzbuzováni k tomu, aby vzdělávání a odbornou přípravu dokončili, a ti, kteří vzdělávání nebo odbornou přípravu ukončili předčasně, by k nim měli být přivedeni zpět. V tomto případě mohou být užitečné méně formální a pružnější formy vzdělávání a odborné přípravy.

Při své práci na rozvoji strategie zaměstnanosti má EU pravomoc koordinovat, podněcovat spolupráci a podporovat činnost členských států. Návrh respektuje pravomoc členských států a zároveň dává této ambici konkrétní obsah, zejména využitím sedmi let provádění záruk pro mladé lidi. Cílem návrhu je zlepšit provádění již existujících systémů záruk pro mladé lidi v členských státech, přičemž vychází z úspěšných postupů a získaných zkušeností. Průběžné zásahy EU v oblasti řešení nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí na základě inkluzivnějšího rámce společné politiky, který lépe obstojí v budoucnosti, by měly členským státům poskytnout lepší politické vedení a mohou přispět ke zvýšení míry aktivity a prohlubování dovedností pracovní síly v EU a současně předejít velmi vysokým ekonomickým a společenským nákladům souvisejícím s mladými lidmi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy.

Příležitosti a výzvy, jež přináší probíhající digitální transformace, a politické reakce Evropy byly nastíněny ve strategii nazvané Formování digitální budoucnosti Evropy, jež zdůrazňuje potřebu investovat do vzdělávání a odborné přípravy a zlepšovat digitální dovednosti u všech Evropanů. Komise přijala Novou průmyslovou strategii pro Evropu s cílem podpořit průmysl, stimulovat konkurenceschopnost Evropy v době rostoucí celosvětové konkurence a zajistit, aby se postavila do čela souběžné zelené a digitální transformace. Věnuje velkou pozornost uvolnění investic, inovací a dovedností potřebných pro tuto souběžnou transformaci. Tato souběžná transformace poskytne pracovní příležitosti, které budou přínosem rovněž z hlediska provádění tohoto návrhu.

§ 1 aktualizuje hlavní cíl a rozšiřuje věkovou kategorii tak, aby zahrnula mladé lidi ve věku 25–29 let. To činí návrh inkluzivnějším a uznává, že během hospodářského útlumu v důsledku pandemie COVID-19 upadne větší podíl osob ve věku 25 až 29 let do nezaměstnanosti a bude vyžadovat podporu.

Navrhuje se, aby Komise i nadále monitorovala provádění záruk pro mladé lidi ve spolupráci s členskými státy v rámci evropského semestru. Každé dva roky by se měly v rámci výboru EMCO uskutečnit přezkumy všech členských států. Každoročně by se mělo provádět kvantitativní sledování vnitrostátních systémů záruk pro mladé lidi na základě společně dohodnutého rámce ukazatelů. Navíc by se měli koordinátoři záruk pro mladé lidi ze všech členských států i nadále pravidelně scházet, aby projednali pokrok a problémy v provádění, probíhající politické reformy a příslušné projekty a zúčastnili se činností vzájemného učení.

(2)Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, přijaté rozhodnutím Rady 2019/1181 ze dne 8. července 2019, a zejména pokyn 6, vyzývají členské státy, aby i nadále řešily nezaměstnanost mladých lidí a otázku mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), a to prostřednictvím prevence předčasných odchodů ze vzdělávání a strukturálním zlepšením přechodu ze vzdělávání do zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím plného provedení záruk pro mladé lidi.

(1)V listopadu 2017 vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise evropský pilíř sociálních práv, v němž se stanoví dvacet zásad a práv na podporu dobře fungujících a spravedlivých trhů práce a systémů sociálního zabezpečení. Stanoví se v něm právo na spravedlivé a rovné zacházení, pokud jde o pracovní podmínky a přístup k sociální ochraně a odborné přípravě. Rovněž se v něm stanoví, že zkušební doba by měla mít přiměřenou délku, a zakazuje se zneužívání atypických pracovních smluv. Zásada č. 4 „aktivní podpora zaměstnanosti“ uvádí, že „mladí lidé mají právo na další vzdělávání, učňovskou přípravu, stáž nebo na nabídku pracovního místa dobré kvality do čtyř měsíců od ztráty zaměstnání nebo ukončení svého vzdělávání“.

(12)Evropská komise představila významný plán na podporu oživení Evropy a nástroj „Next Generation EU“ založený na využití plného potenciálu rozpočtu EU s cílem pomoci napravit hospodářské a sociální škody způsobené pandemií COVID-19, nastartovat evropské oživení a chránit a vytvářet pracovní místa. Tyto zdroje budou klíčové mimo jiné při podpoře krátkodobých opatření na podporu zaměstnanosti včetně zaměstnanosti mladých lidí, jakož i investic do dlouhodobějších politických reforem týkajících se trhu práce, sociálních systémů a systémů vzdělávání a odborné přípravy.

(13)V roce 2013 v průběhu předcházející hospodářské recese dosáhla míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–24) v EU 24,4 % a v některých členských státech přes 50 % a mezi mladými lidmi ve věku 15–24 let bylo 6,5 milionu osob spadajících do kategorie NEET. V reakci na to bylo v dubnu 2013 přijato doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi – výrazný koordinovaný zásah do aktivních politik trhu práce na úrovni EU.

(14)Pandemie COVID-19 zavedla EU do spirály bezprecedentní hospodářské recese, která pravděpodobně opět přinese dramaticky vysokou nezaměstnanost mladých lidí a míru NEET. Očekává se, že v roce 2020 nastane pokles ekonomiky EU o 7,4 %, což bude znamenat nejhlubší recesi v její historii, a mladí lidé, kteří se na pracovním trhu již nyní nacházejí v nejisté situaci, budou trpět nejvíce, přičemž pro ty, kteří budou v této době na pracovní trh teprve vstupovat, bude obtížnější zajistit si své první zaměstnání. Vzhledem k současné krizi je proto nezbytné záruky pro mladé lidi posílit.

(15)Mladí lidé mohou mít na trhu práce obtíže z důvodu přechodných životních období, kterými procházejí, a omezených nebo nedostatečných odborných zkušeností. Jak vyplývá z recesí v minulosti, mladí lidé jsou zasaženi více než starší a zkušenější pracovníci. Během předchozí krize se nezaměstnanost mladých lidí zvýšila ze 16,0 % v roce 2008 na maximální hodnotu 24,4 % v roce 2013. U mladých žen je také větší pravděpodobnost, že se stanou neaktivními kvůli pečovatelským povinnostem (povinnostem péče o děti nebo závislé dospělé, či jiným osobním či rodinným povinnostem). Pečovatelské povinnosti jsou u mladých žen více než pětkrát častějším důvodem neaktivity, než je tomu u mladých mužů. To může vést k prohlubování rozdílů v zaměstnanosti žen a mužů s důsledky, které přetrvávají po celý život žen.

(16)Nezaměstnanost a neaktivita mladých lidí může zanechat „trvalé následky“ – v budoucnu jsou tito lidé nezaměstnaností více ohroženi, vydělávají méně, společnost ztrácí lidský kapitál a chudoba se přenáší z generace na generaci. Ty se promítají do individuálního strádání a přinášejí s sebou přímé i nepřímé náklady pro společnost jako celek. Přispívají také k regionálním nerovnostem, protože mladí lidé například nejsou schopni dosáhnout udržitelného začlenění na trhu práce ve venkovských nebo odlehlých oblastech a pokoušejí se hledat příležitosti jinde.

(17)Neustálý vývoj, jako je například automatizace a digitalizace výroby a služeb, stále přetváří svět práce. Mladí lidé jsou nadměrně zastoupeni na nestandardních pracovních pozicích, jako je práce prostřednictvím platforem nebo krátkodobé pracovní smlouvy („gig work“), u kterých jim není vždy poskytována přiměřená sociální ochrana. Mladé lidi ve větší míře než ostatní ohrožuje ztráta zaměstnání v důsledku automatizace, protože pracovní pozice pro začínající pracovníky mívají zpravidla větší podíl automatizovatelných úkolů. Na základě digitálních technologií zároveň vznikají nová pracovní místa a v mnoha odvětvích hospodářství se zvyšuje poptávka po dovednostech potřebných pro digitální transformaci.

(18)Dnešní investice do lidského kapitálu mladých Evropanů pomohou evropským sociálně tržním hospodářstvím, která obstojí v budoucnosti, vyrovnat se s demografickými změnami a zároveň plně přijmout digitální éru a růst pracovních míst v ekologickém hospodářství. Unie bude moci plně využít přínos aktivní, inovativní a vzdělané pracovní síly a současně zamezí velmi vysokým nákladům souvisejícím s mladými lidmi, kteří nepracují, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET).

(19)Posílené záruky pro mladé lidi mohou přispět k vytvoření zaměstnanosti mladých lidí ve fázi zotavení z hospodářského dopadu pandemie a pomoci využít příležitostí plynoucích z digitální a zelené transformace. Mohou pomoci zmírnit trvalé následky tohoto závažného zpomalení tím, že budou povzbuzovat firmy v zaměstnávání nezaměstnaných mladých lidí a poskytovat odbornou přípravu, která usnadní dosažení souladu mezi nezaměstnanými a neaktivními mladými lidmi a volnými pracovními místy.

(20)Posílené záruky pro mladé lidi by měly zajistit, aby všichni mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, obdrželi kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže. Aby bylo možno tuto ambici naplnit, měly by mladým lidem poskytovat cestu ke stabilnímu začlenění na trhu práce v dobách krize, oslovit a aktivovat větší počet mladých lidí bez ohledu na jejich zázemí a zajistit, aby žádný z nich nebyl opominut. Měly by usilovat o podporu mladých lidí při získávání pracovních zkušeností a rozvoji správných dovedností pro měnící se svět práce, zejména těch, které se týkají zelené a digitální transformace. Důležitou úlohu v tomto ohledu hraje učňovská příprava. Je třeba podpořit její nabídku a kvalitu s cílem posílit její úlohu ve fázi oživení. Učňovská příprava připravuje mladé lidi na pracovní místa, která jsou velmi žádaná, a nabízí jim tak cestu ke stabilnímu začlenění na trhu práce i na lokální úrovni.

(21)V doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi z roku 2013 se členské státy zavázaly zajistit, že všichni mladí lidé mladší 25 let obdrží do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže. Rozšířením této věkové kategorie tak, aby zahrnula mladé lidi ve věku 25–29 let, se potvrzuje, že přechod ze školy do zaměstnání a udržitelné začlenění na trhu trvají déle vzhledem k měnící se povaze práce a požadovaným dovednostem, a uznává, že během hospodářského útlumu způsobeného pandemií COVID-19 upadne větší podíl 25–29letých do nezaměstnanosti a bude potřebovat podporu. Rovněž tak dochází ke sladění s opatřeními a programy členských států týkajícími se mladých lidí, které jsou zpravidla dostupné mladým lidem mezi 15 a 29 lety.

(22)Osoby NEET představují heterogenní skupinu. Pro některé mladé lidi může být příslušnost ke skupině NEET příznakem vícenásobného a hluboce zakořeněného znevýhodnění a může signalizovat dlouhodobější vyčlenění ze společnosti. Někteří mladí lidé jsou obzvláště zranitelní, například kvůli tomu, že se jim nedostalo dostatečného vzdělání nebo odborné přípravy, často se na ně nevztahuje dostatečné sociální zabezpečení, mají omezený přístup k financím, jsou vystaveni nejistým pracovním podmínkám nebo trpí diskriminací. Pro jiné je příslušnost ke skupině NEET pravděpodobně jen dočasným statusem, protože při vstupu na trh práce čelí jen nevelkým překážkám a nemají přirozeně zranitelná místa (např. vysoce kvalifikovaní mladí lidé nebo ti, kteří již mají významné a dosud relevantní pracovní zkušenosti). Posílené záruky pro mladé lidi by měly uznávat, že některé osoby spadající do kategorie NEET mohou vyžadovat lehčí přístup, zatímco jiné, zranitelnější osoby spadající do kategorie NEET budou pravděpodobně potřebovat intenzivnější, zdlouhavější a komplexnější zásahy, aby se předešlo nepřiměřenému negativnímu dopadu na zranitelnou mládež.

(23)Více než jeden z pěti mladých lidí v celé EU nedosáhne základní úrovně digitálních dovedností, přičemž u mladých lidí s nízkým vzděláním je více než třikrát větší pravděpodobnost nedostatečných digitálních dovedností než u jejich protějšků s vyšším vzděláním. Vzhledem k tomu, že zotavování z krize COVID-19 urychluje digitální transformaci, stávají se rozdíly v digitálních dovednostech klíčovým určujícím prvkem zaměstnatelnosti mladých lidí a jejich schopnosti využít příležitostí, které z této transformace vyplývají. Cílené prohlubování dovedností pomáhá mladým lidem reagovat na rostoucí poptávku po digitálních dovednostech.

(24)Součástí posílených záruk pro mladé lidi by mělo být přípravné školení během první fáze před přijetím nabídky, související se specifickými oblastmi dovedností, jako jsou například digitální nebo zelené dovednosti. Toto praktické školení se může stát odrazovým můstkem k úplnému kurzu odborného vzdělávání, ochutnávkou světa práce nebo může doplnit stávající vzdělání nebo pracovní zkušenosti před zahájením nabídky záruk pro mladé lidi. Krátkodobá neformální povaha takového přípravného školení, které by nemělo prodloužit trvání čtyřměsíční přípravné fáze, jej odlišuje od nabídky.

(25)Při posilování kvalitní zaměstnanosti, jakož i příležitostí ke vzdělávání a odborné přípravě, učňovské přípravy a stáží hraje zásadní roli účinná koordinace a partnerství napříč různými oblastmi politik (zaměstnanost, vzdělávání, mládež, sociální věci a další). Integrované služby (jako jsou například jednotná kontaktní místa nebo jiné modely) nabízejí snazší přístup ke službám a výhodám a mohou snadněji poskytovat přizpůsobená, flexibilní a citlivější řešení pro mladé lidi s vícerozměrnými problémy. Integrované služby vyžadují změnu v pracovní kultuře, aby se mladí lidé dostali do středu pozornosti zásahů a aby se upustilo od administrativních stereotypů, které nepodporují spolupráci.

(26)Posílené záruky pro mladé lidi by měly být prováděny prostřednictvím systému sestávajícího z podpůrných opatření a měly by být uzpůsobeny vnitrostátním, regionálním a místním podmínkám. Tyto systémy by měly přihlížet k rozmanitosti členských států, pokud jde o úroveň nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí, institucionální organizaci a kapacitu jednotlivých aktérů na trhu práce. Tyto systémy by měly rovněž zohledňovat odlišnou situaci v oblasti veřejných rozpočtů a finančních omezení při rozdělování zdrojů a měly by být průběžně sledovány a optimalizovány.

(27)Podpůrná opatření mohou být financována z fondů Unie. Klíčový finanční zdroj EU na podporu provádění záruk pro mladé lidi představuje Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí 2014–2020 (příspěvek z EU ve výši téměř 9 miliard EUR) spolu s dalšími investicemi z Evropského sociálního fondu. Další finanční prostředky z EU na opatření v oblasti zaměstnanosti mladých lidí poskytne v rámci plánu na podporu oživení Evropy a nástroje „Next Generation EU“ facilita na podporu oživení a odolnosti a iniciativa REACT-EU. Toto úsilí bude ve finančním období 2021–2027 doplněno Evropským sociálním fondem plus, který podpoří celou škálu opatření posílených záruk pro mladé lidi v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy,

DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM:

1)aby zajistily, že všichni mladí lidé mladší 30 let obdrží do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže v souladu se zásadou č. 4 evropského pilíře sociálních práv.

Výchozím bodem pro poskytnutí této nabídky v rámci záruk pro mladé lidi těmto mladým lidem by měla být registrace u poskytovatele záruk pro mladé lidi.

Systémy záruk pro mladé lidi by měly vycházet z následujících pokynů, které jsou strukturovány do čtyř fází (mapování, informační opatření, příprava a nabídka), měly by být organizovány v souladu s celostátními, regionálními a místními podmínkami a měly by zohledňovat také pohlaví a rozdílnost cílových mladých lidí: