V reakci na pandemii COVID-19 EU zahájila bezprecedentní plán oživení „Next Generation EU“. Největším programem plánu oživení je facilita na podporu oživení a odolnosti, která může členským státům poskytnout úvěry a granty na financování reforem a investic do maximální výše 672,5 miliardy EUR. Investice a reformy zakotvené v národních plánech na podporu oživení a odolnosti členským státům pomohou využít příležitosti nabízené ekologickou a digitální transformací a řešit klíčové hospodářské a společenské výzvy, které byly určeny prostřednictvím rámce EU pro řízení a koordinaci hospodářských politik. Emitování vysoce kvalitních dluhopisů denominovaných v eurech v rámci nástroje Next Generation EU významně přidá kapitálovým trhům EU hloubku a likviditu a zajistí, že tyto trhy a euro budou pro investory atraktivnější. Emise ze strany EU by rovněž mohly podpořit větší expozici mezinárodních investorů EU, jelikož budou poskytovat nízkorizikovou složku vyvážených portfolií a budou sloužit jako rezervní měna.

Hlavním cílem otevřené strategické autonomie EU je zajistit a prohloubit jednotný trh, který je oporou eura a otevřenosti EU vůči obchodu se zbytkem světa a investicím do něj. Jakákoli politika, která zlepšuje fungování jednotného trhu, posiluje hloubku a likviditu finančních trhů, podporuje hospodářský růst a zajišťuje finanční a fiskální stabilitu a rovněž posiluje geostrategický a hospodářský vliv EU. Patří sem politiky, které EU připraví na budoucí výzvy, zejména pak politiky na podporu digitální ekonomiky a ekologické transformace, aby měly podniky a jednotlivci příležitosti k udržitelnému růstu a k vyšší účinnosti, a to jak v rámci EU, tak i mimo ni.

Díky reakci na krizi se EU rovněž stává významným hráčem na finančních trzích. Do listopadu 2020 Komise ve třech kolech v rámci nástroje EU SURE již emitovala sociální dluhopisy v hodnotě 39,5 miliardy EUR z celkových předpokládaných 100 miliard EUR, a to s cílem pomoci ochránit pracovní místa a udržet pracující v zaměstnání. Zájem investorů o tyto nástroje byl vysoký, což odráží také silný úvěrový rating dluhopisů Unie. Za účelem financování nástroje Next Generation EU si Komise jménem Unie půjčí na kapitálových trzích v období 2021–2026 až 750 miliard EUR. Tato emise poskytuje příležitost stanovit globální referenční bod (výnosovou křivku) pro mezinárodní investory, kteří chtějí investovat do aktiv denominovaných v eurech.

Zaprvé: silnější mezinárodní úloha eura by ochránila hospodářství před měnovými šoky a snížila by závislost na jiných měnách a zároveň by zajistila nižší náklady na transakce, financování i řízení rizik. Rovněž by pomohla dosáhnout globálně sdílených cílů, jako jsou odolnost mezinárodního měnového systému, stabilnější a diverzifikovanější globální měnový systém a širší výběr pro organizátory trhu: to vše by vše přispělo k méně zranitelnému světovému hospodářství.

Prováděním nástroje „Next Generation EU“ a dočasné „podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE)“ se EU stane jedním z hlavních celosvětových emitentů dluhových nástrojů. Úspěch prvních emisí v rámci nástroje SURE potvrdil poptávku mezinárodních investorů po dluhopisech vydaných EU, v neposlední řadě díky její vysoké úvěrové kvalitě. EU do roku 2026 vydá téměř 1 bilion EUR nových dluhopisů. Prostřednictvím těchto programů bude Komise vydávat dluhopisy s různou splatností, včetně krátkodobých cenných papírů.

Komise v roce 2021 rovněž provede další přezkum směrnice MiFID / nařízení MiFIR. V rámci tohoto přezkumu Komise navrhne zlepšení, zjednodušení a další harmonizaci rámce pro transparentnost trhu s cennými papíry, aby se zvýšilo sekundární obchodování s dluhovými nástroji denominovanými v eurech. Sem bude patřit návrh a zavedení konsolidovaného obchodního systému, zejména pro emise podnikových dluhopisů – centrální databáze, která bude sdružovat různé zdroje poobchodních údajů do jednoho náhledu. Konsolidovaný informační systém zajistí, aby se více obchodovala na transparentních regulovaných platformách, čímž se zvýší hloubka trhu a atraktivita cenných papírů denominovaných v eurech, a to jak pro emitenty, tak pro investory.

Z hlediska provádění měnové politiky může větší používání eura přinést výhody, jako například příjmy z ražebného z emitování měny, větší měnovou autonomii, silnější globální přenos měnové politiky. Zvýšené využívání by rovněž snížilo náklady na transakce, na řízení rizik a náklady na financování a omezilo by dopad devizových cenových šoků. Zdá se, že tyto přínosy převažují náklady, jako například tlak na zhodnocení měny v krizových obdobích. Silnější úloha eura by rovněž přispěla k větší systémové stabilitě, jelikož diverzifikuje globální měnový režim a zmírňuje účinky asymetrických šoků, zejména těch souvisejících s měnovými politikami třetích zemí. Hladké fungování mechanismů týkajících se likvidity, jako jsou například facility pro swapy a repo facility se třetími zeměmi, pomáhá Evropské centrální bance (ECB) plnit její cíl cenové stability, brání tomu, aby se nedostatek likvidity eura proměnil v rizika pro finanční stabilitu, a může přispět k posílení globálního postavení eura. V dobách nedostatečné likvidity mohou tato opatření snížit riziko vedlejších účinků na finanční trhy eurozóny a představují důležité zajištění likvidity pro třetí země, které ve značné míře používají euro k finančním a obchodním transakcím. Diverzifikovanější globální měnové prostředí by rovněž zlepšilo celkovou vnímavost mezinárodního obchodu vůči úpravám směnných kurzů, zejména v případě nově vznikajících ekonomik

V návaznosti na to budou zorganizovány kontakty s účastníky trhu na vysoké úrovni, zejména mimo EU, a to s cílem podporovat investice do dluhopisů denominovaných v eurech. A konečně, Komise vybídne orgány EU, veřejné orgány, národní banky na podporu podnikání a multilaterální banky, aby v rámci svých činností a příslušného emitování dluhopisů maximálně používaly euro.

Měna, v níž jsou denominovány investice a fakturace v rámci mezinárodního obchodu, je primárně tržní volbou poháněnou faktory, jako jsou stabilita a důvěra v instituce, velikost a hloubka kapitálových trhů a integrace do globálních hodnotových řetězců v rámci mezinárodního obchodu. Komise zahájí dialog s veřejnými a soukromými partnery ve třetích zemích, aby lépe pochopila překážky bránící širšímu používání eura v obchodních a finančních vztazích a tomu, jak tyto překážky řešit. Iniciativy na podporu schopnosti Evropy postupovat jednotně na mezinárodní scéně pomohou rozšířit globální dosah eura.

Komise zorganizuje cílené makroekonomické dialogy a pracovní setkání se sousedními zeměmi s konkrétním zaměřením na země Východního partnerství a jižního sousedství, a to vzhledem k jejich geografické blízkosti a významu, který EU pro mnoho z nich má jakožto obchodní partner, investor a zdroj remitencí a makrofinanční pomoci. Zvláštní pozornost bude věnována rovněž kontaktům se soukromým sektorem, jelikož překážky a příležitosti, pokud jde o používání eura, se v tomto případě mohou lišit. Za tímto účelem bude důležitá síť delegací EU a spolupráce s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).

Klíčové opatření č. 3: Komise zahájí informační akce na podporu investic denominovaných v eurech, na usnadnění používání eura jakožto fakturační a denominační měny a pro lepší pochopení překážek bránících širšímu používání eura. Tyto informační akce budou mít podobu dialogů, pracovních setkání a průzkumů a budou se týkat veřejného a soukromého sektoru, finančních regulačních agentur a institucionálních investorů v regionálních a některých globálních partnerských zemích EU.

Úloha eura v „ekologické“ transformaci

Zelená dohoda pro Evropu vytyčila cestu ke klimatické neutralitě a udržitelnosti životního prostředí v EU. Patří do ní globální rozměr, pokud jde o podporu provádění závazků mezinárodního společenství v rámci Pařížské dohody. EU bude muset mobilizovat masivní investice, aby do roku 2030 dosáhla cílů EU v oblasti energetiky a klimatu a aby se do roku 2050 stala klimaticky neutrální a rovněž aby dosáhla dalších cílů Zelené dohody, jako je ochrana biologické rozmanitosti a přechod na oběhové hospodářství. Spolu s plánem oživení představuje podpora udržitelného financování příležitost, jak rozvinout finanční trhy EU do celosvětového klastru „zeleného financování“ a posílit euro jakožto standardní měnu, v níž budou denominovány udržitelné finanční produkty. V roce 2019 byla téměř polovina všech emitovaných globálních zelených dluhopisů denominována v eurech, a to i těch, které pocházely z oblastí mimo eurozónu. Očekává se, že tento podíl poroste, a to nejen vzhledem k cíli, aby 30 % investic v rámci nástroje Next Generation EU bylo financováno ze zelených dluhopisů, které budou vydány na způsobilé výdaje zejména v rámci vnitrostátních plánů oživení a odolnosti členských států. Ekologické investice EU dále podpoří nadcházející standard EU pro zelené dluhopisy, taxonomie EU v oblasti udržitelného financování a povinnosti týkající se zveřejňování zpráv a podávání informací o udržitelném financování.

Kromě toho by měly být v rámci EU i mimo ni dále rozvíjeny cílené obchodní platformy pro udržitelné finanční nástroje denominované v eurech, jako například pro vznikající energetické trhy, kupříkladu trh s vodíkem.

Díky systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) EU provozuje největší trh s uhlíkem na světě a jeho obrat a likvidita neustále rostou. Systém EU ETS se osvědčil jako účinný tržní nástroj, který stimuluje nákladově efektivní snižování emisí. Emise subjektů, na které se vztahuje systém ETS, poklesly v letech 2005 až 2019 přibližně o 35 %. Komise nadále posiluje účinnost a odolnost systému EU ETS, přičemž současně zohledňuje vývoj, jako například vytvoření rezervy tržní stability. Aby bylo zajištěno, že trhy s emisními povolenkami splňují ty nejvyšší standardy, sleduje Komise trvale vývoj v obchodování s emisními povolenkami, a to včetně dopadu příslušných výjimek z důvodu doplňkové činnosti, a to zejména v rámci přezkumu směrnice MiFID do konce roku 2021. Komise očekává, že účastníci trhu budou s emisními povolenkami EU obchodovat v rámci režimu EU týkajícího se regulace a dohledu. Nově zajištěná společná dražební platforma pro emisní povolenky se bude, stejně jako ta předchozí, nacházet v EU.

V červnu 2021 Komise představí legislativní návrhy, jak do roku 2030 splnit cíl EU v podobě snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990 (balíček „Fit for 55“). V rámci těchto opatření Komise navrhne rozšíření systému EU ETS, aby zahrnoval emise z námořní dopravy. Kromě toho zváží možnost, že by bylo v rámci daného právního návrhu rozšířeno využívání obchodování s emisemi na emise z budov, silniční dopravy a všech ostatních emisí ze spalování fosilních paliv. To by mohlo významně zvýšit pokrytí systému z hlediska odvětví a emisí skleníkových plynů.

Klíčové opatření č. 4: Komise bude podporovat používání zelených dluhopisů jako nástrojů pro financování investic a projektů nezbytných pro to, aby bylo dosaženo cílů Zelené dohody pro Evropu. Komise chce dosáhnout toho, aby bylo 30 % celkových dluhopisů emitovaných v rámci nástroje Next Generation EU vydáno ve formě zelených dluhopisů. Klíčové opatření č. 5: Komise bude hledat možnosti, jak rozšířit úlohu systému EU ETS, aby byly maximalizovány jeho dopady na životní prostředí, a bude v EU podporovat další obchodování v rámci systému ETS.

Euro v digitální éře

Posílení digitálních financí, které bude zároveň řešit související rizika, podpoří hospodářské oživení EU a její širší hospodářskou transformaci. Další rozvoj evropského sektoru digitálních financí posílí otevřenou strategickou autonomii EU v oblasti finančních služeb a její schopnost, pokud jde o ochranu finanční stability a hodnot EU.

Rostoucí počet centrálních bank po celém světě zkoumá možnost zavedení digitálních měn centrální banky. Zatímco banky již mají prostřednictvím svých rezerv přístup k peněžním prostředkům centrální banky v digitální podobě, nové technologie otevírají možnost maloobchodních digitálních měn centrální banky, které by byly přímo přístupné pro domácnosti a podniky. Komise a ECB pokračují ve svém úsilí zajistit silný a dynamický sektor digitálních financí a dobře integrované odvětví plateb, aby bylo možné reagovat na nové potřeby plateb v EU. S ohledem na digitalizaci, rychlé změny v oblasti plateb a vznik kryptoaktiv ECB zkoumá možnost vydávání digitálního eura, které by sloužilo jako doplněk k hotovostním a platebním řešením dodávaným soukromým sektorem.

V říjnu 2020 ECB zveřejnila zprávu pracovní skupiny na vysoké úrovni Eurosystém o digitálním euru a zahájila veřejnou konzultaci. Konzultace byla uzavřena dne úterý 12. ledna 2021 a byl o ni značný zájem. Kromě jiných potenciálních výhod by digitální euro mohlo podpořit digitalizaci hospodářství EU a její strategickou autonomii. V kombinaci se soukromými řešeními v oblasti digitální měny by digitální euro rovněž mohlo částečně zmírnit výzvy vyplývající ze zaznamenaného poklesu korespondenčních bankovních vztahů v rámci přeshraničních transakcí, který je výsledkem racionalizace nákladů ze strany bank, regulačních očekávání a změn způsobu, jakým je tato služba poskytována. Aby bylo možné využívat výhody veřejného digitálního eura, je rovněž klíčové řešit veškeré případné výzvy pro politiky EU, jako například ty související s finančním zprostředkováním a stabilitou, s vytěsňováním platebních řešení soukromého sektoru, s finančním začleněním, s bojem proti praní peněz a financování terorismu, se soukromím údajů a s prováděním měnové politiky. Dne 3. listopadu 2020 Euroskupina uspořádala první strategickou diskusi o digitálním euru a případných hospodářských, sociálních a politických důsledcích, které tato inovace může přinést.

Útvary Komise a ECB společně na technické úrovni přezkoumají širokou škálu politických, právních a technických otázek vyplývajících z možného zavedení digitálního eura, a to s ohledem na své příslušné pravomoci stanovené Smlouvami o EU.

Zároveň Komise v rámci své strategie v oblasti digitálních financí navrhla nové nařízení o trzích s kryptoaktivy (MiCA). Cílem je zajistit, že kryptoaktiva s platební funkcí, zejména „stablecoiny“, nebudou vyvolávat otázky týkající se finanční stability, měnové politiky, přenosu měnové politiky a měnové suverenity. Toto je v souladu s komuniké ministrů financí a guvernérů centrálních bank skupiny G20 z října 2020. Rozvoj propojení přímých plateb mezi EU a třetími zeměmi, který je stanovený ve strategii EU pro malé platby, rovněž zmírní zaznamenaný pokles korespondenčního bankovnictví. Jak bylo odsouhlaseno v rámci G20, žádné „globální stablecoiny“ by neměly začít fungovat, dokud nebudou vyřešeny veškeré příslušné právní a regulační požadavky a požadavky týkající se dohledu, a to jak prostřednictvím odpovídajícího návrhu, tak i prostřednictvím dodržování příslušných norem.

Klíčové opatření č. 6: Komise a ECB společně přezkoumají širokou škálu politických, právních a technických otázek vyplývajících z možného zavedení digitálního eura.

4.Zvýšení odolnosti infrastruktur finančního trhu EU a poskytovatelů souvisejících kritických služeb

EU je otevřená globálním finančním trhům, ale je připravena chránit své zájmy. V tomto kontextu jsou rozhodnutí o rovnocennosti v rámci finančních služeb vzájemně prospěšná pro EU i pro třetí země a slouží cíli EU podporovat mezinárodní integraci finančních trhů při současném zachování finanční stability. Komise převzala více než 280 rozhodnutí o rovnocennosti od více než 30 zemí.