Tento návrh, který doprovází návrh na změnu Schengenského hraničního kodexu, se zabývá situací účelového využívání migrantů z hlediska migrace, azylu a navracení. Cílem tohoto návrhu je podpořit členský stát, který čelí situaci účelového využívání migrantů, nastavením zvláštního nouzového postupu pro řízení migrace a azylu a v případě potřeby poskytnutím podpůrných a solidárních opatření k řádnému, humánnímu a důstojnému řízení příchodu osob, které byly třetí zemí účelově využity, a to při plném dodržování jejich základních práv. Do značné míry reprodukuje škálu možností, které byly poskytnuty Lotyšsku, Litvě a Polsku v rámci návrhu rozhodnutí Rady o dočasných mimořádných opatřeních ve prospěch těchto členských států. Lze očekávat, že když budou stanovená opatření oprávněná, EU a další členské státy podpoří ty členské státy, jež čelí důsledkům situace účelového využívání migrantů, rovněž prostřednictvím nástrojů, jako je podpora ze strany agentur EU, možnosti financování ze zdrojů EU a mechanismus civilní ochrany Unie.

V situaci, kdy členské státy čelí účelovému využívání migrantů, by měly mít flexibilní možnost jednat v právním rámci určeném k řešení této konkrétní situace a zajistit, aby byla dodržována práva těch, kteří se stali obětí takového využívání. Komise proto navrhuje přijetí nového nástroje, jenž doplní nástroje již obsažené v novém paktu o migraci a azylu a bude zaměřen na řešení výjimečných okolností spojených s účelovým využíváním migrantů. Tento návrh čerpá z řešení uplatněných v souvislosti s podpůrnými opatřeními pro Lotyšsko, Litvu a Polsko s cílem plně vybavit členské státy nezbytnými právními nástroji, které jim umožní čelit budoucím situacím účelového využívání migrantů, pokud nastanou. Tím by byl zajištěn stabilní rámec připravený k použití v jakékoliv takové budoucí situaci, a tudíž by nebylo nutné využívat k řešení případů účelového využívání migrantů, na které se vztahuje tento návrh, opatření ad hoc podle čl. 78 odst. 3 SFEU.

Při pohledu do budoucna nelze vyloučit, že se hybridní útoky na Unii zahrnující účelové využívání migrantů pokusí provést i jiní aktéři. Je proto důležité, aby Unie a její členské státy byly plně připraveny čelit jakýmkoliv budoucím případům účelového využívání migrantů a rychle na ně reagovat. Prvky předložené v tomto návrhu spolu s opatřeními zahrnutými do pozměněného Schengenského hraničního kodexu odpovídají na výzvu Evropské rady Komisi a snaží se poskytnout rámec pro takovou rekci.

Ustanovení čl. 17 odst. 9 návrhu přepracovaného znění směrnice o podmínkách přijímání umožňuje členskému státu v řádně odůvodněných případech a za určitých podmínek přijmout pravidla pro materiální podmínky přijetí odchylující se od těch, které stanoví přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání, za předpokladu, že všem žadatelům zajistí přístup ke zdravotní péči podle článku 18 a důstojné životní podmínky. Tento návrh rozšiřuje možnost stanovit odlišné materiální podmínky přijetí v situaci účelového využívání migrantů za předpokladu, že jsou zajištěny základní potřeby, včetně dočasného přístřeší, potravin, vody, ošacení, odpovídající lékařské péče a pomoci zranitelným osobám, a to při plném respektování práva na lidskou důstojnost. Dotčený členský stát by měl zajistit přístup humanitárním organizacím a umožnit poskytování humanitární pomoci těmito organizacemi v souladu s příslušnými potřebami.

Podobně jako u výše uvedeného prodloužení lhůty pro registraci lze vzhledem k povaze a rysům akcí třetí země zvážit delší trvání nouzového postupu pro řízení azylu, který by členskému státu pomohl důsledky účelového využívání migrantů řešit. Dotčený členský stát může potřebovat čas na reorganizaci svých zdrojů a zvýšení své kapacity, a to i s podporou agentur EU. Kromě toho bude počet případů, které mají být v rámci nouzového postupu pro řízení azylu zpracovány, vyšší než za běžných okolností (jelikož se toto řízení může v zásadě vztahovat na všechny žadatele). Toto prodloužení lhůty proto pomůže členským státům uplatňovat fikci nevstoupení po delší období, což jim poskytne větší flexibilitu při řešení zvýšené pracovní zátěže.

Návrh dále stanoví povinné upřednostňování opodstatněných nároků a nároků nezletilých osob bez doprovodu, rodin a dětí. Pokud se po dokončení prověřování nebo při posuzování žádosti ukáže, že je žádost pravděpodobně opodstatněná, nebo pokud žádost podaly nezletilé osoby a jejich rodiny nebo nezletilé osoby bez doprovodu, žádost by měla být v souladu s čl. 33 odst. 5 návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2016 upřednostněna. Kromě toho by členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů, neměl uplatňovat nouzový postup pro řízení azylu, pokud existují zdravotní důvody pro jeho neuplatnění, jak stanoví čl. 41 odst. 9 písm. c) pozměněného návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2020.

Cílem předkládaného návrhu je umožnit Unii řešit konkrétní situaci, se kterou již byla konfrontována, a připravit ji na jakékoliv podobné situace v budoucnu tak, aby byla schopna rychle jednat ve prospěch členského státu, který čelí situaci účelového využívání migrantů. Je nezbytné vytvořit stálý rámec odpovídající této situaci, na který by se Unie mohla důsledně spolehnout, který by rovněž umožnil zachovat výjimečnou povahu dočasných opatření podle čl. 78 odst. 3 SFEU, a tudíž by nebylo nutné tato opatření podle čl. 78 odst. 3 SFEU využívat k řešení situací účelového využívání migrantů, na které se vztahuje tento návrh.

Členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů a má v úmyslu uplatnit nouzový postup pro řízení migrace a azylu, musí požádat Komisi o umožnění uplatnění odchylek, které má v úmyslu použít, jakož i jakýchkoliv podpůrných a solidárních opatření. Na základě informací poskytnutých dotčeným členským státem Komise v případě potřeby neprodleně připraví návrh prováděcího rozhodnutí Rady stanovící odchylky, které lze uplatnit, a to na počáteční období nepřesahující dobu šesti měsíců. V prováděcím rozhodnutí Rady bude schváleno použití odchylek a stanoví se jejich časové uplatňování, včetně data zahájení a délky jejich trvání. Komise by měla situaci včetně přiměřenosti opatření neustále sledovat a přezkoumávat, a pokud to situace bude vyžadovat, navrhnout buď prodloužení platnosti opatření, nebo jejich zrušení.

Vzhledem k tomu, že by se účinky účelového využívání migrantů mohly snadno přelévat a mít širší dopad na sousední členské státy a Evropskou unii (nebo je to dokonce cílem těchto akcí), je nezbytné stanovit prostředky pro poskytování podpory na úrovni EU. Pokud členský stát čelící účelovému využívání migrantů požádá o podporu od agentur EU, měly by mu agentury poskytnout svou operativní podporu přednostně. Jednalo by se zejména o Agenturu Evropské unie pro otázky azylu (EUAA), která může pomoci registrovat a zpracovávat žádosti, zajistit prověřování zranitelných migrantů a pomoci se správou, navrhováním a zaváděním odpovídajících norem pro přijímací zařízení, nebo agenturu Frontex, která může podpořit činnosti v oblasti ochrany hranic, včetně prověřování a návratových operací, a Europol, který může poskytovat zpravodajské informace. Podobně jako v případě operativní pomoci poskytované podle pozměněného návrhu Schengenského hraničního kodexu by v oblasti azylu měla Agentura Evropské unie pro otázky azylu mít možnost z vlastní iniciativy nabízet pomoc podle čl. 16 odst. 1 písm. d) nařízení o Agentuře Evropské unie pro otázky azylu, přičemž další podporu by mohly poskytovat agentura Frontex a Europol v souladu s jejich příslušnými mandáty.

Tyto situace však vyžadují odlišný přístup a postup, než jaký je v současnosti obsažen v nástrojích nového paktu. Tento návrh zahrnuje možnost využít veškerá opatření, která by mohla přispět k řešení účelového využívání migrantů. Možná podpůrná a solidární opatření by mohla zahrnovat opatření v oblasti posílení kapacit s cílem pomoci zvládnout důsledky účelového využívání migrantů, podpořit návratové operace nebo podpořit kontakty se třetími zeměmi, ze kterých takto využívaní lidé pocházejí. Členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů, by měl identifikovat své potřeby v oblasti podpory a solidarity a sdělit je Komisi. Komise poté vyzve ostatní členské státy, aby přispěly ve prospěch dotčeného členského státu, a bude tato opatření koordinovat.

Rovněž se navrhuje, aby doba trvání těchto opatření byla omezena na dobu nezbytně nutnou k tomu, aby dotčené členské státy mohly řešit situaci účelového využívání migrantů, přičemž by v každém případě měla být uplatňována v počátečním období nepřesahujícím dobu šesti měsíců. Za tímto účelem by Komise po schválení Radou měla situaci neustále monitorovat a přezkoumávat, včetně určení, zda jsou opatření, k jejichž uplatňování je členský stát oprávněn, i nadále přiměřená.

Návrh stanoví záruky pro uplatňování odchylek a zvláštních pravidel. S ohledem na mimořádnou situaci účelového využívání migrantů je považováno za přiměřené uplatňovat nouzový postup pro řízení azylu na všechny žadatele, protože by to pomohlo zabránit tomu, aby se třetí země zaměřovaly na konkrétní národnosti nebo kategorie migrantů, které by byly vyloučeny z řízení na hranicích. Aby se členské státy dokázaly vypořádat se zvýšeným počtem osob v nouzovém postupu pro řízení azylu, prodlužuje se maximální doba trvání řízení na hranicích na šestnáct týdnů. Tato doba je považována za dostatečnou k tomu, aby členskému státu poskytla potřebnou flexibilitu pro vyřizování žádostí v blízkosti hranic nebo na určených hraničních přechodech, aniž by byl státním příslušníkům třetích zemí a osobám bez státní příslušnosti umožněn vstup na území. Odchylky od přepracovaného znění směrnice o podmínkách přijímání jsou v situaci účelového využívání migrantů přiměřené s ohledem na nepřátelské jednání třetí země, jelikož v praxi nemusí být možné, aby členský stát zajistil běžně požadované materiální podmínky přijetí, neboť kapacity takového členského státu mohou být přetíženy. Měly by být posuzovány v souvislosti se zárukami a flexibilitou nabízenými v rámci pozměněného návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2020 s cílem organizovat zdroje a kapacity pro uplatňování řízení na hranicích. V případě uplatnění odchylky musí členský stát zajistit naplnění základních potřeb žadatele a plné respektování lidské důstojnosti.

Všechny prvky opatření navržených k řešení specifické situace účelového využívání migrantů jsou omezeny na to, co je nezbytné k zajištění toho, aby členské státy mohly situaci řešit řádným a účinným způsobem a zároveň aby bylo zaručeno rovné zacházení, pokud jde o práva a záruky pro žadatele. V tomto smyslu jsou odchylky od pravidel stanovených v návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2016, v pozměněném návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2020, v přepracovaném znění směrnice o podmínkách přijímání a přepracovaném znění směrnice o navracení přiměřené a zahrnují řadu záruk, které vytvářejí rovnováhu mezi okamžitými potřebami členského státu čelícího účelovému využívání migrantů řešit tuto situaci na jedné straně, a potřebou právní jistoty a jednotnosti při uplatňování výjimek a zvláštních pravidel a nezbytnou ochranou takto využívaných státních příslušníků třetích zemí na straně druhé.

Situace, kdy třetí země podněcuje nelegální migrační toky do Unie tím, že aktivně podporuje nebo usnadňuje pohyb státních příslušníků třetích zemí na vnější hranice, na své území nebo z něj a poté na tyto vnější hranice, kdy z takové činnosti vyplývá úmysl třetí země destabilizovat Unii nebo některý členský stát a kdy povaha takové činnosti může ohrozit základní funkce státu, včetně jeho územní celistvosti, udržování veřejného pořádku nebo zajištění jeho národní bezpečnosti, by měla být považována za útok na EU jako celek, a proto vyžaduje řešení na úrovni EU a podporu ze strany EU. Je potřebné vybavit členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů, odpovídajícími právními nástroji, aby mohl situaci účinně řešit, a aby všechny členské státy rychle reagovaly a poskytly dotčenému členskému státu podporu.

V souladu s Protokolem č. 21 o postavení Irska, pokud jde o prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeným ke Smlouvě o Evropské unii (SEU) a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Irsko může rozhodnout, zda se připojí k přijetí a uplatňování opatření, kterými se zavádí společný evropský azylový systém. V této souvislosti Irsko oznámilo své přání účastnit se přijetí a uplatňování směrnice 2005/85/ES a své rozhodnutí neúčastnit se přijetí směrnice 2013/32/EU. Ustanovení směrnice 2005/85/ES se tak na Irsko použijí, zatímco ustanovení stávající směrnice se na Irsko nepoužijí. Irsko neoznámilo své přání podílet se na přijetí nového nařízení o azylovém řízení, což by bylo nezbytné k tomu, aby toto nařízení mělo ve vztahu k Irsku právní účinek, pokud by se Irsko rozhodlo v souladu s Protokolem č. 21 připojit.

Tímto návrhem se podporuje členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů. Návrh zahrnuje řadu ustanovení souvisejících s návrhem nařízení o azylovém řízení a jeho pozměněným návrhem, návrhem přepracovaného znění směrnice o podmínkách přijímání a návrhem přepracovaného znění směrnice o navracení. Měl by proto být přijat na vhodném právním základě, konkrétně čl. 78 odst. 2 písm. d) a f) a čl. 79 odst. 2 písm. c) SFEU, v souladu s řádným legislativním postupem.

V čl. 2 odst. 1 písm. b) se stanoví možnost členského státu čelícího situaci účelového využívání migrantů rozšířit rozsah azylového řízení na hranicích na všechny žadatele, aniž by byla nějaká kategorie žadatelů vyloučena (s výjimkou případů, kde existují zdravotní důvody pro jeho neuplatnění podle čl. 41 odst. 9 písm. c) pozměněného nařízení o azylovém řízení). V čl. 2 odst. 1 písm. b) se rovněž objasňuje, že pokud po prověření nebo během šetření v rámci řízení na hranicích vyjde najevo, že je žádost pravděpodobně opodstatněná nebo že žádost podávají nezletilé osoby a jejich rodiny, včetně nezletilých osob bez doprovodu, posouzení takové žádosti by mělo být upřednostněno.

V čl. 2 odst. 1 písm. a) se stanoví, že členský stát, který čelí situaci účelového využívání migrantů, může prodloužit lhůtu pro registraci žádostí o mezinárodní ochranu ve vztahu k žádostem státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti zadržených nebo nalezených v blízkosti vnější hranice se třetí zemí účelově využívající migranty v souvislosti s nedovoleným překročením hranice nebo poté, co se dostavili na hraniční přechod, a to až na čtyři týdny. Prioritou by měla být registrace žádostí, které jsou pravděpodobně opodstatněné, a žádostí, které podaly nezletilé osoby bez doprovodu nebo nezletilé osoby a jejich rodiny.

Vzhledem k povaze tohoto návrhu týkajícího se situace účelového využívání migrantů není možné předem odhadnout možný dopad na rozpočet. Veškeré náklady vyplývající z provádění tohoto návrhu budou pokryty v rámci rozpočtu stávajících finančních nástrojů EU v oblasti migrace a azylu na období 2021–2027. Ve výjimečných případech by bylo možné použít mechanismy flexibility zahrnuté do stávajícího víceletého finančního rámce podle nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093.

Co se týče uplatnění nouzového postupu pro řízení migrace a azylu, zásady a záruky stanovené v návrzích v novém paktu zůstávají ve vztahu k žadatelům, kteří podléhají tomuto postupu, použitelné. V souladu s návrhem nařízení o azylovém řízení z roku 2016 dále tento návrh zahrnuje povinné upřednostnění opodstatněných žádostí, a to po dokončení prověřování nebo kdykoliv vyjde potřeba ochrany najevo, a žádostí podaných nezletilými osobami bez doprovodu či rodinami s dětmi. Je v zájmu těchto žadatelů, aby bylo o jejich žádostech o azyl rozhodnuto co nejrychleji. Nadále platí také záruky pro osoby se zvláštními procesními potřebami podle čl. 41 odst. 9 písm. b) pozměněného návrhu nařízení o azylovém řízení z roku 2020. Návrh rovněž zaručuje právo na účinný opravný prostředek tím, že soudům svěřuje pravomoc rozhodnout, zda žadatel smí, či nesmí setrvat na území členského státu až do vydání rozhodnutí o opravném prostředku, a s náležitými zárukami, které žadateli umožní podat takovou žádost u soudu.

Agentury OSN a další příslušné partnerské organizace by měly mít zajištěn účinný přístup na hranice za podmínek stanovených v přepracovaném znění směrnice o podmínkách přijímání a nařízení o azylovém řízení. Vysoký komisař OSN pro uprchlíky by měl mít přístup k žadatelům, včetně těch, kteří se nacházejí na hranicích. Členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů, by měl úzce spolupracovat s agenturami OSN a příslušnými partnerskými organizacemi.

Článek 7 stanoví postup pro povolování odchylek. Komise předloží návrh prováděcího rozhodnutí Rady, které by měla Rada přijmout a jež by mělo stanovit odchylky, jež se mají použít. Prováděcí rozhodnutí Rady by mělo stanovit datum počátku uplatňování odchylek, jakož i dobu jejich trvání a dočasné uplatňování tohoto rozhodnutí. Měly by být uplatňovány po dobu nepřesahující šest měsíců. Komise bude situaci neustále monitorovat a přezkoumávat a na základě toho v případě potřeby navrhne zrušení prováděcího rozhodnutí Rady, kterým se povoluje použití určitých odchylek, nebo přijetí nového prováděcího rozhodnutí Rady povolujícího prodloužení platnosti odchylek.

Článek 6 stanoví zvláštní záruky. Aby byl zaručen přístup k azylovému řízení, měl by členský stát čelící účelovému využívání migrantů řádně informovat státní příslušníky třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti v jazyce, kterému státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti rozumí, nebo o němž lze důvodně předpokládat, že mu rozumí, o uplatněných opatřeních, o místech, kde mohou zaregistrovat a podat žádost o mezinárodní ochranu, zejména o poloze nejbližšího místa, kde mohou tuto žádost zaregistrovat či podat, o možnosti napadnout rozhodnutí o žádosti a o době trvání opatření. Dále by členský stát, který čelí účelovému využívání migrantů, neměl uplatňovat články 2, 3 a 4 déle, než je nezbytně nutné k řešení situace, a ne déle než po dobu stanovenou v prováděcím rozhodnutí Rady.

Komise vyzve ostatní členské státy, aby přispěly ve prospěch členského státu čelícího situaci účelového využívání migrantů, a to způsobem odpovídajícím potřebám tohoto členského státu, a co nejdříve po obdržení žádosti tato opatření koordinuje. Co se týče operativní podpory, může členský stát čelící situaci účelového využívání migrantů dále požádat o podporu ze strany Agentury Evropské unie pro otázky azylu, Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž nebo Europolu v souladu s jejich mandáty.

Článek 5 poskytuje členskému státu možnost požádat ostatní členské státy o podpůrná a solidární opatření. Tato opatření by měla zahrnovat veškerá opatření, která by mohla řešit situaci účelového využívání migrantů, včetně opatření na budování kapacit, opatření na podporu navracení prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi nebo osvětové činnosti ve třetích zemích, jejichž státní příslušníci jsou takto využíváni. Dotčený členský stát by měl Komisi zaslat žádost o podpůrná a solidární opatření ze strany ostatních členských států.

Článek 4 stanoví možnost členského státu odchýlit se od článku 41a nařízení o azylovém řízení a od použití přepracovaného znění směrnice o navracení ve vztahu ke státním příslušníkům třetích zemí nebo osobám bez státní příslušnosti, jejichž žádost o mezinárodní ochranu byla zamítnuta v rámci nouzového postupu pro řízení azylu na hranicích v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. b) a c). Cílem odchylky je vytvořit mechanismus podobný odchylce podle čl. 2 odst. 2 písm. a) přepracovaného znění směrnice o navracení. Návrh obsahuje nezbytné záruky, pokud jde o dodržování zásady nenavracení, zohlednění nejlepšího zájmu dítěte, rodinného života a zdravotního stavu dotčených státních příslušníků třetí země nebo osob bez státní příslušnosti, jakož i omezení používání donucovacích prostředků, odklad vyhoštění, poskytování neodkladné zdravotní péče, zohlednění potřeb zranitelných osob a podmínky zajištění, a to při plném dodržování základních práv těchto osob.

Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. c) umožňuje členským státům uplatňovat řízení na hranicích, jak je stanoveno v pozměněném nařízení o azylovém řízení, po dobu šestnácti týdnů, včetně případných odvolání, po jejichž uplynutí by měl být dané osobě povolen vstup na území s výjimkou případů, kdy osoba podléhá navrácení.

o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. d) a f) a čl. 79 odst. 2 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)K situaci účelového využívání migrantů může dojít, když třetí země podněcuje nelegální migrační toky do Unie tím, že aktivně podporuje nebo usnadňuje pohyb státních příslušníků třetích zemí na vnější hranice, na své území nebo z něj a poté na tyto vnější hranice, kdy z takové činnosti vyplývá úmysl třetí země destabilizovat Unii nebo některý členský stát a kdy povaha takové činnosti může ohrozit základní funkce státu, včetně jeho územní celistvosti, udržování veřejného pořádku nebo zajištění jeho národní bezpečnosti.

(2)Toto nařízení navazuje na výzvu Evropské rady obsaženou v závěrech ze dne 22. října 2021, aby Komise navrhla případné nezbytné změny právního rámce Unie a konkrétní opatření s cílem zajistit okamžitou a odpovídající reakci na hybridní hrozbu v souladu s právními předpisy Unie a mezinárodními závazky. Kromě toho přispívá k vytvoření komplexního a trvalého rámce pro vybavení dotčených členských států nezbytnými nástroji, aby mohly účinně a rychle reagovat na situaci účelového využívání migrantů při plném dodržování základních práv a mezinárodních závazků.

(3)Jedním z takových nástrojů obsažených v tomto nařízení je zavedení nouzového postupu pro řízení migrace a azylu, který členským státům poskytuje možnost využít právní nástroje, díky kterým budou moci čelit budoucím případům účelového využívání migrantů.

(4)Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, zejména její články 1, 4, 7, 24, 18 a čl. 19 odst. 2 a 2, jakož i Ženevskou úmluvu o uprchlících ze dne 28. července 1951. Vzhledem ke skutečnosti, že jako prvořadé hledisko je nutné zohledňovat nejlepší zájem dítěte a potřebu respektovat rodinný život a zajistit ochranu zdraví dotčených osob, stanoví toto nařízení zvláštní pravidla a záruky vztahující se na nezletilé osoby bez doprovodu, nezletilé osoby a jejich rodinné příslušníky a na žadatele, jejichž zdravotní stav vyžaduje specifickou a přiměřenou podporu. Na osoby, na něž se vztahuje nouzový postup pro řízení azylu, by se měla nadále uplatňovat pravidla a záruky stanovené v nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení], pokud toto nařízení nestanoví jinak. Pravidla stanovená ve směrnici XXX/XXX [přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání], včetně pravidel týkajících se zajištění žadatelů o mezinárodní ochranu, by se měla nadále uplatňovat od okamžiku podání žádosti o mezinárodní ochranu, pokud toto nařízení nestanoví jinak.

(5)S cílem pomoci členskému státu čelícímu situaci účelového využívání migrantů s řádným řízením migračních toků v rámci nouzového postupu pro řízení azylu by dotčený členský stát měl mít možnost se rozhodnout, že bude registraci žádostí o mezinárodní ochranu podaných státními příslušníky třetích zemí nebo osobami bez státní příslušnosti zadrženými nebo nalezenými v blízkosti vnější hranice s třetí zemí, která účelově využívá migranty, po nedovoleném překročení hranice nebo poté, co se dostavili na hraniční přechod, provádět pouze na konkrétních registračních místech určených pro tento účel, která se nacházejí v blízkosti hranic, a že umožní účinně podávat žádosti o mezinárodní ochranu pouze na konkrétních místech určených pro tyto účely, která by měla být snadno přístupná. V souladu s článkem 18 Listiny základních práv Evropské unie a Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 musí být zajištěn účinný a skutečný přístup k řízení o mezinárodní ochraně. Dotčený členský stát by proto měl zajistit, aby pro tento účel bylo určeno a otevřeno dost registračních míst, případně včetně hraničních přechodů. Žadatelé by měli být řádně informováni o místech, kde bude jejich žádost zaregistrována a kde ji lze podat.

(6)V situaci účelového využívání migrantů je nezbytné zamezit vstupu osob, které nesplňují podmínky pro vstup, a zároveň zajistit ochranu základních práv. Aby byla zajištěna nezbytná flexibilita členského státu čelícího takové situaci a aby se nepřátelské třetí zemi zabránilo zaměřovat se na konkrétní národnosti nebo kategorie státních příslušníků třetích zemí či osob bez státní příslušnosti, by dotčený členský stát měl mít v rámci nouzového postupu pro řízení azylu a migrace stanoveného v tomto nařízení možnost přijmout při řízení na hranicích podle článku 41 nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení] rozhodnutí o přípustnosti a podstatě všech žádostí o mezinárodní ochranu podaných státními příslušníky třetích zemí nebo osobami bez státní příslušnosti zadrženými nebo nalezenými v blízkosti hranic se třetí zemí po nedovoleném překročení hranice nebo poté, co se dostavili na hraniční přechod. Zásady a záruky stanovené v nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení] musí být dodrženy.

(7)V případě použití nouzového postupu pro řízení azylu by příslušné orgány měly především zohledňovat nejlepší zájem dítěte a záruky pro žadatele se zdravotními potížemi. Z tohoto důvodu by měl členský stát, který čelí situaci účelového využívání migrantů, vyloučit z nouzového postupu pro řízení azylu případy, kdy existují zdravotní důvody pro neuplatnění řízení na hranicích v souladu s čl. 41 odst. 9 písm. c) nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení]. Tak by tomu mělo být i v případě, že se zdravotní potíže objeví během posuzování žádosti. Dotčený členský stát by měl rovněž upřednostnit posouzení žádostí osob, jejichž nároky jsou pravděpodobně opodstatněné, a žádostí nezletilých osob a jejich rodinných příslušníků, jakož i nezletilých osob bez doprovodu. Pokud se během prověřování podle nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o prověřování] nebo při posuzování žádosti ukáže, že žadatel potřebuje zvláštní procesní záruky a že nelze poskytnout přiměřenou podporu v rámci řízení na hranicích, jak stanoví čl. 41 odst. 9 písm. b) nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení], dotčený členský stát by neměl uplatnit nouzový postup pro řízení azylu na hranicích, nebo by jej měl ukončit.

(8)V souladu s čl. 8 odst. 3 písm. d) směrnice XXX/XXX [přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání] může být žadatel během příslušného řízení zajištěn za účelem rozhodnutí o jeho právu na vstup na dané území. V čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice se rovněž stanoví, že členské státy mohou žadatele zajistit pouze tehdy, nelze-li účinně uplatnit jiná, mírnější donucovací opatření, jako jsou omezení svobody pohybu podle článku 7 dané směrnice. Pravidla a záruky týkající se zajištění stanovená ve směrnici XXX/XXX [přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání], zejména pravidla a záruky týkající se nezletilých osob bez doprovodu či nezletilých osob a jejich rodin, by měly být dodržovány. Za situace účelového využívání migrantů by alternativy k zajištění, jako například omezení svobody pohybu podle článku 7 směrnice XXX/XXX [přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání], mohly být stejně účinné jako zajištění, a příslušné orgány by proto jejich použití měly zvážit, zejména v případě nezletilých osob. V každém případě, pokud je využito zajištění a záruky a podmínky pro zajištění nejsou splněny nebo je nelze splnit na hranicích, nouzový postup pro řízení azylu by se neměl uplatňovat nebo by se měl přestat uplatňovat, jak je stanoveno v čl. 41 odst. 9 písm. d) nařízení (EU) XXX/XXX [nařízení o azylovém řízení].

(9)V situaci účelového využívání migrantů by měl mít dotčený členský stát možnost zaregistrovat žádosti o mezinárodní ochranu v prodloužené lhůtě čtyř týdnů. Kromě toho by mělo být možné posuzovat žádosti o mezinárodní ochranu na hranicích ve lhůtě maximálně šestnácti týdnů. Pokud není rozhodnutí o žádosti včetně rozhodnutí o případném odvolání proti zamítavému rozhodnutí, které by nemělo mít automatický odkladný účinek, přijato do šestnácti týdnů, měl by být vstup na území povolen, pokud daná osoba nepodléhá navrácení. Tyto procesní lhůty jsou navrženy tak, aby dotčenému členskému státu pomohly vypořádat se se situací účelového využívání migrantů. V takové situaci musí dotčený členský stát přesouvat zdroje s cílem postarat se o státní příslušníky třetích zemí, kteří přijíždějí na jeho hranice nebo se již nacházejí na jeho území. Dotčený členský stát může tudíž v takových situacích potřebovat čas na reorganizaci svých zdrojů a zvýšení své kapacity, a to i za podpory ze strany agentur EU. Kromě toho se bude řízení na hranicích týkat vyššího počtu žadatelů než za běžných okolností, takže členský stát čelící situaci účelového využívání migrantů může potřebovat k přijetí rozhodnutí delší dobu, aniž by umožnil vstup těchto osob na své území. Dotčený členský stát by však měl upřednostňovat registraci opodstatněných žádostí a žádostí podaných nezletilými osobami bez doprovodu a nezletilými osobami a jejich rodinnými příslušníky.

(10)Je třeba za každou cenu zabránit jakýmkoli násilným činům na hranicích, a to nejen kvůli ochraně územní celistvosti a bezpečnosti členského státu čelícího situaci účelového využívání migrantů, nýbrž také v zájmu zajištění bezpečnosti a ochrany státních příslušníků třetích zemí či osob bez státní příslušnosti včetně rodin a dětí, kteří pokojně čekají na příležitost požádat o azyl v Unii. Tam, kde je dotčený členský stát konfrontován s násilnými činy na svých vnějších hranicích, včetně pokusů státních příslušníků třetích zemí vynutit si vstup hromadně a za použití nepřiměřených násilných prostředků, měl by mít možnost přijmout v souladu se svým vnitrostátním právem nezbytná opatření k zachování bezpečnosti a veřejného pořádku, jakož i zajistit účinné uplatňování tohoto nařízení.

(11)Když se členský stát potýká s přílivem státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti na hranicích v důsledku účelového využívání migrantů, v praxi nemusí být možné, aby zajistil běžně požadované materiální podmínky přijetí, neboť kapacity takového členského státu mohou být přetíženy. Za situace účelového využívání migrantů by měl proto mít dotčený členský stát možnost stanovit pravidla pro materiální podmínky přijetí odchylující se od pravidel stanovených ve směrnici XXX/XXX [přepracované znění směrnice o podmínkách přijímání], s výjimkou případů stanovených v čl. 17 odst. 9 uvedené směrnice, přičemž by státním příslušníkům třetích zemí a osobám bez státní příslušnosti měl poskytnout dočasné přístřeší přizpůsobené sezonním povětrnostním podmínkám a zajistit naplnění jejich základních potřeb, zejména poskytovat potraviny, vodu, oblečení, náležitou lékařskou péči a pomoc zranitelným osobám, a to při plném respektování práva na lidskou důstojnost. Aniž by byly dotčeny povinnosti stanovené v tomto ohledu členským státům tímto nařízením, měly by členské státy rovněž zajistit přístup humanitárním organizacím a umožnit poskytování humanitární pomoci těmito organizacemi v souladu s aktuálními potřebami dotčených osob.