CS Úřední věstník Evropské unie C 218/118

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy“

KOM(2010) 738 v konečném znění – 2010/0354 (COD)

2011/C 218/23

Zpravodaj: pan POLICA

Dne 27. ledna 2011 se Evropský parlament a dne 18. ledna 2011 Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 a pro hlavu II v souladu s čl. 118 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o obchodní normy

KOM(2010) 738 v konečném znění – 2010/0354 (COD).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 6. dubna 2011.

Na 471. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 4. a 5. května 2011 (jednání dne 4. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 152 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 10 členů se zdrželo hlasování.

1. Shrnutí připomínek a doporučení Výboru

1.1 EHSV hodnotí kladně návrh Komise, jehož cílem je zavést soudržnou politiku jakosti zemědělských produktů zaměřující se na pomoc zemědělcům, aby lépe komunikovali ohledně vlastností, charakteristik a atributů svých zemědělských produktů, a na zajištění přiměřených informací pro spotřebitele. Výbor je mimo jiné přesvědčen, že balíček návrhů týkajících se jakosti může přispět ke zvýšení počtu pracovních příležitostí a příležitostí pro zakládání podniků ve venkovských oblastech, a potírat tak vylidňování venkova a přispívat k zachování kulturních specifik, ke zlepšování vztahu člověka k životnímu prostředí a k odpovědnějšímu hospodaření s přírodními zdroji.

1.2 Výbor souhlasí se zlepšováním systémů specifických zemědělsko-potravinářských produktů (tj. chráněné označení původu, chráněné zeměpisné označení a zaručená tradiční specialita) tím, že budou zjednodušeny a racionalizovány požadavky a posílí se jejich model. Výbor taktéž doufá, že dojde k posílení jejich ochrany proti nekalým obchodním praktikám, a domnívá se, že všeobecné používání obchodních norem může přispět k tomuto zlepšení.

1.3 Jak již EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (1), domnívá se, že sledovatelnost, tj. možnost sledovat výrobek v řetězci od jeho výroby až po jeho prodej, je důležitý nástroj, pomocí něhož bude možné účinně provádět všechny pokyny týkající se informací, které budou přijaty po zavedení specifických obchodních norem. Pouhé údaje na etiketách nejsou považovány za dostatečné. Musí být zaručena možnost objektivně posoudit to, co je v nich obsaženo.

1.4 Kromě zajištění pravdivosti informací pomocí účinných nástrojů sledovatelnosti je rovněž třeba zvýšit a zavést jejich účinnost tím, že na etikety budou umísťovány jasné, úplné a srozumitelné informace, v nichž bude nalezena správná rovnováha mezi právem spotřebitelů na úplné informace a faktickou čitelností spojenou s velikostí tištěného písma, čímž se předejde nadměrné složitosti, technické povaze a délce, které by mohly spotřebitele mást a odrazovat ho od čtení.

1.5 Aby se zaručila přiměřenost a účinnost kontrol, doporučuje se, aby i faktury a obecně veškerá dokumentace doprovázející výrobky obsahovaly základní informace uvedené v obchodních normách pro dané odvětví nebo výrobek. Za účelem boje proti nekalým obchodním praktikám a odrazování od nich je třeba věnovat zvláštní pozornost výrobkům ze třetích zemí dováženým do Unie (2).

1.6 Síť kontrol, které jsou nezbytné k ověření souladu výrobků s přijatými opatřeními a s opatřeními, která budou přijata, a k uplatnění odpovídajících správních sankcí v případě porušení obchodních norem, by mělo provázet úsilí a iniciativy ke zvýšení odpovědnosti subjektů daného odvětví a k posílení stále obecnější kultury dodržování pravidel.

1.7 Výbor chápe, že stanovit používání aktů v přenesené pravomoci jako nástroje regulace v oblasti obchodních norem je v souladu s přístupem zjednodušení právních předpisů zavedeným Lisabonskou smlouvou, s článkem 290 SFEU a s přístupem, který dosud používá Komise a který v podobných situacích Výbor schvaluje (3). Doporučuje však věnovat řádnou pozornost používání tohoto nástroje. Pokud totiž nebude používán selektivně ve specifických případech, mohl by narušit odvětví, jež jsou již nyní regulována konkrétními obchodními normami, především odvětví čerstvého ovoce a zeleniny (4).

1.8 Co se týče informací, které mají být povinně uváděny na etiketách, je rozhodně pozitivní to, že byl vytvořen právní základ, jenž pro všechna odvětví zavádí povinnost uvádět „místo hospodaření“ (5). Reaguje se tím na očekávání spotřebitelů ohledně transparentnosti a informací, a předchází se tak jiným, potenciálně zavádějícím odkazům. Naproti tomu stanovení toho, že „odpovídající zeměpisná úroveň“ má být určována případ od případu, se nejeví jako náležité. Jak již Výbor v minulosti uvedl (6), bylo by spíše vhodnější uvádět na etiketách „místo hospodaření“ ve smyslu místa pěstování nebo chovu, tj. stát, ze kterého pochází nezpracovaný zemědělský produkt nebo produkt používaný v přípravě potraviny.

1.9 Parlament a Rada jasně vyjádřily vůli právně upravit a chránit produkty, které jsou zásadně důležité pro výživu evropských občanů. Unie v minulosti již mnoho vykonala v tomto směru a má širší technicko-právní pravomoci, aby v tom pokračovala. Výbor se zejména staví proti automatickému přizpůsobení příslušným obchodním normám, které byly přijaty mezinárodními organizacemi (7), aniž by se provedla předběžná analýza a předběžné posouzení, aby se stanovila jejich účinnost a soulad s novým předpisovým rámcem.

1.10 Výbor souhlasí se zásadou proporcionality zahrnutou do právních zásad návrhu, obává se však, že s jejím použitím v rámci nepovinného uvádění jakosti by se mohly zavést méně závazné kontroly a mohla by poklesnout míra dodržování samotných norem. Měl by se sledovat cíl zjednodušit a snížit byrokratickou zátěž a zároveň zachovat odpovídající systém kontrol za účelem ochrany spotřebitelů.

1.11 Opatření obsažená v návrhu by byla účinnější, kdyby byla ve větší míře šířena, a to buď přímo ke spotřebitelům a prostřednictvím jejich organizací. Sdělovací prostředky jsou široce využívány k podpoře prodeje, ale nedostatečně využívány ke zvyšování informovanosti občanů EU o normách, které je chrání, a ke zvyšování jejich schopnosti činit při nákupu vědomé rozhodnutí.

2. Úvod – dokument Komise

2.1 Balíček návrhů týkajících se jakosti si klade za cíl zlepšit právní předpisy EU v oblasti jakosti zemědělských produktů, zlepšit fungování vnitrostátních a soukromých systémů certifikace, aby byly jednodušší, transparentnější a srozumitelnější, přizpůsobitelnější inovacím a aby představovaly menší zátěž pro producenty i správce.

2.1.1 Balíček návrhů týkajících se jakosti je členěn v souladu s ostatními politikami Unie. V nedávném sdělení Komise o SZP v období po roce 2013 bylo mj. identifikována nutnost zachování rozmanitosti zemědělské činnosti ve venkovských oblastech a posílení konkurenceschopnosti. Rovněž sdělení Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění při stanovení priorit Unie označuje cíl podpory konkurenceschopnější ekonomiky za strategický, vzhledem k tomu, že silnou stránkou konkurenceschopnosti evropského zemědělství je jeho kvalita.

2.2 V roce 2009 zveřejnila Evropská komise sdělení KOM(2009) 234 o politice jakosti zemědělských produktů, jehož strategické směry byly:

— zlepšit komunikaci mezi zemědělci, kupujícími a spotřebiteli o jakosti zemědělských produktů;

— zvýšit soudržnost nástrojů Evropské unie v oblasti politiky jakosti zemědělských produktů;

— snížit složitost různých režimů a údajů v oblasti označování, a usnadnit tak pro zemědělce, producenta a spotřebitele jejich využívání a chápání.

2.3 Balíček návrhů týkajících se jakosti obsahuje:

2.3.1 návrh nařízení, který zjednodušuje správu režimů jakosti tím, že je soustřeďuje v jediném legislativním nástroji. Tento návrh zajišťuje soudržnost různých nástrojů a větší srozumitelnost režimů pro zúčastněné strany;

2.3.2 návrh nařízení týkající se obchodních norem, který zvyšuje transparentnost a zjednodušuje postupy;

2.3.3 pokyny, které stanoví osvědčené postupy pro dobrovolné systémy certifikace zemědělských produktů a potravin;

2.3.4 pokyny k označování potravin pomocí chráněného označení původu (CHOP) a chráněného zeměpisného označení (CHZO).

2.4 Označení původu a zeměpisná označení

Návrh zachovává a posiluje režim jakosti pro zemědělské produkty a potraviny, kromě režimů zeměpisných označení pro vína, lihoviny nebo aromatizovaná vína. Stávající postup zápisu kromě toho zkracuje lhůty, stanovuje minimální společná pravidla pro úřední kontroly a zachovává působnost nařízení (produkty určené pro lidskou spotřebu a některé další produkty).

2.5 Zaručené tradiční speciality

Návrh zachovává režim výhrady názvů, ale ukončí možnost zápisu názvů bez výhrady. Režim zápisu je zjednodušen, kritérium tradice je prodlouženo na 50 let a režim je omezen na hotová jídla a zpracované produkty.

2.6 Nepovinné údaje o jakosti

Navrhuje se zahrnout tyto údaje do předkládaného nařízení za účelem poukázat na přidanou hodnotu a podporovat zvláštní obchodní normy (drůbež ve volném výběhu, květový med, olivový olej z prvního lisování za studena) a přizpůsobit se legislativnímu rámci Smlouvy o fungování Evropské unie.

2.7 Obchodní normy

Návrh stanovuje jako obecné pravidlo, že Komise bude přijímat obchodní normy prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Ve všech odvětvích bude zaveden právní základ pro povinné označování místa hospodaření – na odpovídající zeměpisné úrovni – v souladu se specifičností každého odvětví. To bude přezkoumáno případ od případu, prvním bude odvětví mléka a mléčných výrobků.

2.8 Návrh svěřuje dohled nad všemi režimy příslušným vnitrostátním orgánům. Dohled nad kontrolními činnostmi vykonávanými jednotlivými členskými státy musí být mimo to prováděn na co nejvyšší úrovni, aby se podpořila důvěra v režimy potravinového práva v celé Evropské unii v souladu se zásadami stanovenými v uvedeném nařízení.

3. Obecné připomínky

3.1 Účelem návrhu Komise je poskytnout producentům správné nástroje, aby mohli informovat spotřebitele o charakteristikách výrobků a postupech jejich výroby, a chránit spotřebitele proti nekalým obchodním praktikám, a představuje tak důležitý krok v řadě rozhodnutí týkajících se jakosti.

3.2 Sledovatelnost je důležitým nástrojem sledování výrobku v řetězci a spolu s údaji na etiketě poskytuje spotřebiteli jasné, úplné a srozumitelné informace o výrobku uváděném na trh. Tímto nástrojem tedy bude soubor osvědčení, zápisů a obchodní dokumentace potvrzující postupy a převody, které mají uschovány všechny subjekty řetězce a kterými se na případnou žádost kontrolních orgánů musejí prokázat.

3.3 Návrh stanoví, že členské státy provedou kontroly založené na analýze rizika, aby ověřily, zda produkty odpovídají stanoveným pravidlům a pravidlům, která budou stanovena, a případně uplatní správní sankce. Výbor doporučuje podpořit zachování účinné kontrolní sítě a rozšířit a vykonávat pravomoci příslušných vnitrostátních kontrolních orgánů, které se již dnes zabývají dodržováním obchodních norem v odvětvích, v nichž existují.

3.4 Současně s dohledem prostřednictvím systému kontrol, rovněž pomocí využívání analýz, se doporučuje úsilí a iniciativy na zvýšení odpovědnosti subjektů daného odvětví a na posílení stále rozšířenější kultury dodržování pravidel.

3.5 Co se týče povinného udávání „místa hospodaření“ na etiketách, je návrh příliš obecný, neboť stanoví, že „odpovídající zeměpisná úroveň“ se má určovat případ od případu. Pokud by se totiž tento parametr zachoval, mohlo by dojít k extrémnímu případu, kdy by na etiketě některé potraviny bylo uvedeno pouze obecné „vyrobeno v EU“. Tím by se sice vyloučil původ ve třetích zemích, ale rozhodně by to neodpovídalo chvályhodnému úsilí o zajištění informací a transparentnosti pro spotřebitele, jehož projevem jsou vznikající obchodní normy.

3.6 Obecné používání aktů v přenesené pravomoci, jak je uvedeno v návrhu na změnu/začlenění stávajících obchodních norem a v návrhu norem, které se mají přijmout, v tuto chvíli neumožňuje dostatečně hluboce posoudit regulaci jako celek. Je zajisté pozitivní, že byl přesně popsán obecný obsah budoucích obchodních norem a že byl již nyní stanoven rámec údajů a informací týkajících se všech procesů, manipulací a dopravy souvisejících s výrobkem nabídnutým k prodeji. Nicméně k rozhodně pozitivnímu posouzení jejich použitelnosti, stvrzenému provedeným posouzením dopadu, nelze zatím připojit posouzení jejich skutečného použití a zejména jejich účinnosti, podle kategorie nebo podle výrobku. Toto posouzení bude možné provést pouze po konkrétním zavedení těchto norem.

3.7 Návrhy obsažené v balíčku návrhů týkajících se jakosti jsou součástí celistvého projektu jakosti. To znamená, že je nutné považovat jednotlivé nástroje za vzájemně se doplňující a že musí fungovat v synergii. Bude proto nezbytné dohlížet na to, aby jakákoliv změna provedená v jednom z těchto nástrojů neměla negativní nebo nežádoucí dopad na ostatní.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Jako neslučitelné s realizací cíle politiky jakosti se jeví ustanovení čl. 112b odst. 3, podle něhož je a priori produkt určený k uvedení na trh v souladu s případnou platnou normou přijatou některou z mezinárodních organizací uvedených v příloze XIIb považován za produkt splňující obecnou obchodní normu. Výbor se tudíž staví proti tomuto ustanovení, které neumožňuje řádně přezkoumat skutečný soulad s obecnými a specifickými obchodními normami, které jsou považovány za zásadní pro ochranu evropských občanů a hospodářské soutěže.

4.2 Co se týče výjimek stanovených v článku 112k, nejsou uvedeny dostatečné důvody pro to, aby vnitrostátní orgány mohly činit výjimky nebo zachovat vnitrostátní pravidla týkající se roztíratelných tuků a enologických postupů. Nicméně pokud je důvodem pevně zakotvit to, k čemu již nyní dochází, a cílem zabránit šíření dalších režimů tvořících výjimku ze vznikajících obchodních norem, souhlasí Výbor s touto volbou, žádá však o její specifikaci v textu návrhu, aby došlo k vyjasnění a potvrdila se tato interpretace.

4.3 Do návrhu Parlamentu a Rady, jímž se mění nařízení (ES) č. 1234/2007, je začleněno ustanovení, které Komisi umožňuje přijmout pomocí aktů v přenesené pravomoci jako právního nástroje specifické obchodní normy pro všechny produkty uvedené v příloze I návrhu a pro zemědělský líh. Doporučuje se věnovat řádnou pozornost používání těchto aktů. Měly by být používány ve specifických případech, jinak by totiž mohly narušit odvětví, jež jsou již nyní regulována konkrétními obchodními normami, především odvětví čerstvého ovoce a zeleniny.

4.4 Vzhledem ke složitosti úprav původního nařízení (ES) č. 1234/2007 rušením a nahrazováním částí textu se zdůrazňuje, aby tato zrušení a nahrazení byla označena zvláště precizně, a koneční uživatelé (zejména producenti a spotřebitelé) se tak v textu nařízení snadněji orientovali a lépe ho chápali, čímž se usnadní správné a jednotné provádění tohoto nařízení.

V Bruselu dne 4. května 2011. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 5–10, Model Společenství v oblasti zemědělství – jakost produkce a informování spotřebitelů jako součást konkurenceschopnosti.

(2) Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 60–64, Zdravotní bezpečnosti dovážených zemědělských a potravinářských výrobků.

(3) Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 30-32, Podpora pro rozvoj venkova z EZFRV – režimy přímých podpor v rámci SZP.

(4) Nařízení (ES) č. 1580/2007 ve znění nařízení (ES) č. 1221/2008 Komise.

(5) KOM(2010) 738 v konečném znění, čl. 112e odst. 3 písm. c).

(6) Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 81, odst. 1.3 a Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 35 odst. 5.5.18.

(7) KOM(2010) 738 v konečném znění, čl. 112b, odst. 3 a příloha XIIb.