Zvláštní zpráva Posouzení mechanismů 
pro uzávěrky programů 
soudržnosti a rozvoje 
venkova na roky 
2007–2013CS 2016  č. 36
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2017
Print ISBN 978-92-872-6747-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/663802 QJ-AB-16-035-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-6708-5 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/73759 QJ-AB-16-035-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-6753-5 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/326395 QJ-AB-16-035-CS-E
© Evropská unie, 2017
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Posouzení mechanismů 
pro uzávěrky programů 
soudržnosti a rozvoje 
venkova na roky 
2007–2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 36
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá členka EÚD Iliana Ivanovová a který se zaměřuje na výda -
jové oblasti týkající se investic ve prospěch soudržnosti, růstu a začleňování. Audit vedl člen odpovídající za tuto zprávu 
Ladislav Balko a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Branislav Urbanič, vyšší manažer Niels-Erik Brokopp, vedoucí 
úkolu Mariya Žeková, zástupkyně vedoucí úkolu Charlotta Törnelingová a auditoři Milan Šmíd, Judit Oroszkiová Maria 
Ploumakiová.
Zleva doprava:  Ch. Törnelingová, B. Urbanič, J. Oroszkiová, M. Šmíd, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Žeková

03
 Obsah
Body
 Glosář
I–XV  Shrnutí
1–14  Úvod
1–10  Uzávěrka víceletých programů v oblasti politik soudržnosti a rozvoje venkova
11–14  Odpovědnosti v procesu uzávěrky: členské státy a Komise
15–18  Rozsah a koncepce auditu
19 –115  Připomínky
19–68  Pravidla pro uzávěrku se zlepšila, ale jsou potřeba další kroky k tomu, aby se uzávěrka stala 
efektivnější a včasnější
21–29  Od programového období 2000–2006 došlo u mechanismů uzávěrky programů v oblasti soudržnosti 
a rozvoje venkova k výrazným změnám
30–45  V oblasti soudržnosti se legalita a správnost u uzávěrky programů za období 2007–2013 zohledňuje, ale 
v oblasti rozvoje venkova byly posuzovány samostatně
46–52  Dosažení výstupů a výsledků není při uzávěrce dostatečně zohledňováno
53–56  Evropskému parlamentu a Radě není poskytována konsolidovaná zpráva o uzávěrce týkající se jak legality 
a správnosti výdajů, tak dosažených výstupů a výsledků
57–68  Uzávěrka je zahajována až několik let po konci programového období, a to vzhledem k překrývání období 
způsobilosti
04 Obsah 
69 –115  Komise poskytovala členským státům odpovídající a včasnou pomoc s přípravou na uzávěrku 
programů za období 2007–2013, ale měla by nadále pečlivě dbát na to, aby zajistila spolehlivé 
plnění ze strany členských států
69–88  K uzávěrce období 2007–2013 Komise vydala komplexní a včasné pokyny
89–91  Některé požadavky v pokynech týkajících se oblasti soudržnosti neodpovídají rámci regulatorních 
ustanovení
92–103  Členské státy jsou spokojeny s podporou Komise, ale je nezbytné zajistit koordinaci mezi celostátními 
a regionálními orgány
10 4 –115  Komise by měla nadále dávat pozor na to, aby zaručila spolehlivost uzávěrky za období 2007–2013
116 –141  Závěry a doporučení
 Příloha I — Právní základ pro uzávěrku programů v období 2007–2013
 Příloha II — Řízení a kontrola programů v období 2007–2013 na úrovni členských států
 Příloha III —  Vývoj rámce ujištění Komise a postupů při uzávěrce po dobu tří období
 Příloha IV —  Přehled hlavních záležitostí, které je potřeba dále vyjasnit v rámci uzávěrky 
2007–2013 – odpovědi orgánů členských států na dotazník / v pohovoru
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Čisté finanční opravy : finanční opravy uložené Komisí v případech, kdy jsou členské státy povinny zpětně uhradit 
nesprávně vyplacené prostředky do rozpočtu EU, což vede k definitivnímu snížení prostředků pro daný členský stát.
Evropské strukturální a investiční fondy (ESIF) : Evropské strukturální a investiční fondy tvoří pět samostatných 
fondů, které mají za cíl zmírnit nerovnováhu mezi regiony Unie; příslušné rámce politik jsou stanoveny pro 
sedmileté rozpočtové období víceletého finančního rámce. Tyto fondy zahrnují Evropský fond pro regionální rozvoj 
(EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) 
a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Finanční nástroje : finanční nástroje je obecný pojem pro smlouvy, které oprávněné straně poskytují nárok vůči 
povinné straně (dlužníkovi). EU poskytuje podporu na tři možné typy finančních nástrojů: kapitálové, úvěrové 
a záruční nástroje. Kapitálové či úvěrové nástroje jsou smlouvy mezi investorem a příjemcem investice či mezi 
věřitelem a dlužníkem. Záruky jsou smlouvy, v nichž se ručitel zaručuje za práva investora či věřitele.
Finanční opravy : účelem finančních oprav je chránit rozpočet Evropské unie před zátěží v podobě chybných nebo 
neoprávněných výdajů. U výdajů, které spadají do režimu sdíleného řízení, je vymáhání neoprávněně vyplacených 
prostředků primárně odpovědností členských států. Finanční opravy lze provádět vynětím neoprávněných výdajů 
z výkazů výdajů členských států nebo vymáháním od příjemců. Finanční opravy může ukládat i Komise.
Finanční schválení : každoroční rozhodnutí Komise týkající se úplnosti, přesnosti a pravdivosti roční účetní závěrky 
předkládané akreditovanými platebními agenturami. Pro účely tohoto rozhodnutí Komise vyžaduje certifikaci 
účetních závěrek nezávislými certifikačními orgány.
Konečný zůstatek : částka vyplacená či zpětně získaná při uzávěrce operačního programu nebo programu rozvoje 
venkova, jak je definována v pokynech k uzávěrkám.
Míra zbytkového rizika : odhad té části vykázaných kumulativních výdajů (za každý program v průběhu 
programového období), která není legální a správná. Míra zbytkového rizika zohledňuje všechny finanční opravy, 
které byly provedeny od počátku programového období, a celkové výdaje vykázané při uzávěrce programu.
Operace : projekt nebo skupina projektů nebo jiných opatření, které byly vybrány podle kritérií stanovených 
v operačním programu nebo programu rozvoje venkova a které provádí jeden nebo více příjemců s cílem 
dosáhnout cílů příslušného programu.
Operační program (OP) : operační program stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude financování 
(EU i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) v daném období 
(obvykle sedm let) využito k financování projektů. Projekty v rámci operačního programu musí přispívat k plnění 
určitého počtu cílů. Operační program může být financován EFRR, FS a/nebo ESF. Operační program vypracovává 
příslušný členský stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU ho musí schválit Komise. Operační 
programy je možné v průběhu programového období měnit pouze v případě, že s tím obě strany souhlasí.
06 Glosář 
Politika rozvoje venkova : druhý pilíř společné zemědělské politiky, spolufinancovaný z EZFRV. Cílem této politiky 
je zlepšit život na venkově a situaci venkovského obyvatelstva rozvojem konkurenceschopnosti zemědělského 
a lesnického odvětví, zlepšením životního prostředí a kvality života v zemědělských oblastech a podporou 
diverzifikace zemědělského hospodaření. Součástí této politiky jsou opatření týkající se plochy i opatření 
nesouvisející s plochou. Opatření nesouvisející s plochou jsou zpravidla investiční opatření, jako je modernizace 
zemědělských podniků a budování veřejné infrastruktury ve venkovských oblastech.
Politika soudržnosti : politika soudržnosti je jednou z největších oblastí politiky, do nichž směřují výdaje z rozpočtu 
EU. Jejím cílem je zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů restrukturalizací upadajících průmyslových 
oblastí a diverzifikací venkovských oblastí a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. 
Je financována z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF) a Fondu 
soudržnosti (FS).
Prah významnosti (materiality) : auditoři vydávají výrok o tom, zda jsou finanční výkazy ve všech významných 
(materiálních) ohledech v souladu s daným souborem pravidel. Posouzení významnosti (materiality) je věcí 
odborného úsudku. Komise používá v současné době 2% míru významnosti (materiality), která má návaznost na 
poměr chybných či nesprávných výdajů v kontrolovaných výdajích EU.
Program rozvoje venkova (PRV) : programový dokument, který vypracoval členský stát a schválila Komise s cílem 
plánovat a monitorovat provádění politiky rozvoje venkova EU na regionální nebo vnitrostátní úrovni. PRV stanoví 
priority členského státu a konkrétní cíle a popisuje, jak bude financování (EU i vnitrostátní spolufinancování 
z veřejných zdrojů) v daném období (obvykle sedm let) využito. PRV jsou spolufinancovány z EZFRV.
Sdílené řízení : způsob plnění rozpočtu EU, kdy Komise deleguje úkoly související s plněním rozpočtu na členské 
státy, ale konečná odpovědnost zůstává Komisi.
Schválení souladu : rozhodnutí Komise o tom, které výdaje budou vyloučeny z financování EU, protože nebyly 
realizovány v souladu s pravidly EU. Tato rozhodnutí se zpravidla týkají výdajů vzniklých v delším období, než je 
jeden rozpočtový rok.
Schválení účetní závěrky : dvoustupňový postup používaný Komisí, jehož cílem je zajistit, aby členské státy 
řádným způsobem plnily své povinnosti týkající se plateb v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Tento postup 
zahrnuje jednak každoroční postup finančního schválení účetní závěrky všech platebních agentur a jednak víceletý 
postup schvalování souladu týkající se souladu operací s pravidly EU.
Velký projekt : projekt, který se skládá z ekonomicky nedělitelného souboru prací, který plní přesnou technickou 
funkci a má jasně stanovené cíle a jehož celkové náklady, zohledněné při stanovení příspěvku z fondů, překračují 
50 milionů EUR (pro programové období 2007–2013). Je nutné schválení Komise na celkové úrovni projektu.
Víceletý finanční rámec (VFR) : VFR určuje výdajové priority a maximální částky, které může EU v konkrétních 
oblastech vynaložit v průběhu pevně stanoveného období několika let. Výdajové stropy v nařízení o VFR jsou vždy 
vyšší než příslušné stropy v rozpočtu EU. Součástí VFR jsou rovněž zdroje financování rozpočtu EU a mechanismy 
oprav pro dané období. Stávající VFR se týká období 2014–2020, předcházející VFR pokrývaly období 2007–2013 
a 2000–2006 (Agenda 2000).
07 Glosář 
Výkonnostní rezerva : zdroje odpovídající 6 % zdrojů přidělených EFRR, ESF a FS nebo EZFRV, které budou dány 
k dispozici po přezkumu výkonnosti v roce 2019, budou-li splněny či překročeny určité požadavky.
Výroční zpráva o činnosti : výroční zpráva o činnosti uvádí mj. výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, 
rizika spojená s těmito operacemi a podobu vnitřní kontroly. Od rozpočtového roku 2001 v případě Komise a od 
rozpočtového roku 2003 v případě všech orgánů Evropské unie (EU) musí „pověřená schvalující osoba“ předložit 
svému orgánu výroční zprávu o činnosti o plnění svých úkolů spolu s finančními informacemi a informacemi 
o řízení.
Zpětné získávání prostředků : jeden ze dvou způsobů provádění finančních oprav (druhým je odnětí). Členský stát 
ponechává výdaj v programu do doby, než je od příjemců zpětně získána nesprávně vyplacená částka, a jakmile 
jsou prostředky získány zpět, odečítá tento výdaj z příštího výkazu výdajů.
08
 Shrnutí
I
Výdaje na politiku soudržnosti a rozvoje venkova představují významnou část (přibližně 44 %) celkového rozpočtu 
Evropské unie (EU). Tyto dvě politiky mají navzájem se doplňující cíle a jsou prováděny prostřednictvím nástrojů, 
které mají podobné řídicí a kontrolní systémy.
II
Výdaje EU jsou obecně plánovány a realizovány prostřednictvím víceletého „finančního rámce“ (VFR), který pokrývá 
plánování na pevně stanovené období několika let. Toto období se časově shoduje s programovými obdobími pro 
oblast soudržnosti a oblast rozvoje venkova. Poslední tři programová období se týkala let 2000–2006, 2007–2013 
a 2014–2020.  Z našich auditů během období 2007–2013 vyplynulo, že jak oblast soudržnosti, tak oblast rozvoje ven -
kova je náchylná k výskytu významné (materiální) míry nesprávných výdajů.
III
Po skončení programového období se programy v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova musí uzavřít a finančně 
vypořádat. Součástí toho je zjistit, jaký je podíl EU na spolufinancování jakýchkoliv neoprávněných výdajů, a jejich 
vrácení do rozpočtu EU. Komise i členské státy mají v procesu uzavírání programů své konkrétní úkoly a odpověd -
nosti. Jsou stanoveny v nařízeních a dále vyjasněny v pokynech, které vydává Komise.
IV
Při svém auditu jsme zkoumali, zda pravidla a postupy uzávěrky poskytují Komisi a členským státům základ pro 
účinné a včasné uzavření programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova. Porovnávali jsme postupy uzávěrky 
v uvedených dvou oblastech politiky ve třech programových obdobích a posuzovali jsme zejména, jak Komise 
získává jistotu, že závěrečný výkaz obsahuje výdaje, které jsou legální a správné a využité v souladu s cíli programu. 
Analyzovali jsme také včasnost procesu uzávěrky, a zda byl o výsledku uzávěrky programů informován rozpočtový 
orgán.
V
Postupy uzávěrky programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova se během zmíněných tří programových období 
vyvíjely. V období 2000–2006 byly tyto postupy v obou oblastech shodné. Výdaje se vykazovaly kumulativně 
a Komise je schvalovala až při uzávěrce. V období 2007–2013 měly členské státy Komisi ročně poskytovat jistotu 
o legalitě a správnosti výdajů operací spolufinancovaných EU, ale v každé z daných dvou oblastí se to realizovalo 
odlišně.
VI
V oblasti soudržnosti lze uzávěrku většinou vnímat jako konečné schválení legality a správnosti výdajů. Komise za 
tímto účelem vypočítává míru zbytkového rizika u každého programu se zohledněním finančních oprav za období 
jako celek. V oblasti rozvoje venkova se však programové výdaje zúčtovávaly ročně a Komise pokračuje v ověřování 
legality a správnosti i po formálním uzavření programů. Uzávěrka proto představuje čistě finanční operaci, při níž 
nedochází ke schválení legality a správnosti výdajů a nevypočítává se míra zbytkového rizika za každý program 
rozvoje venkova.
VII
Pro období 2014–2020 se rámec ujištění zlepšil a byl u obou výdajových oblastí sladěn. Roční schvalování výkazů se 
nyní provádí v obou oblastech politiky. Některé rozdíly však přetrvávají v terminologii, načasování a lhůtách.
09 Shrnutí 
VIII
U období 2007–2013 jsme zjistili omezené zaměření na dosahování výstupů a výsledků. Členské státy mají sice 
povinnost vykazovat výsledky svých programů a Komise je hodnotí, ale platba konečného zůstatku při uzávěrce 
není přímo navázána na skutečné dosažení výstupů a výsledků v žádné z uvedených dvou oblastí.
IX
Pokud jde o načasování uzávěrky, nekryje se ani s koncem programového období ani s obdobím způsobilosti. For -
mální uzavření programů se zpravidla zahajuje po skončení období způsobilosti, kdy už většinou naplno běží další 
programové období; v závislosti na okolnostech může dokončení uzávěrky trvat několik dalších let. Výrazné překrý -
vání úkolů v různých obdobích a administrativní obtíže při následné kontrole činností, z nichž některé se uskuteč -
nily i více než před deseti lety, představují riziko pro účinnost uzávěrky programu. Kromě toho možnost vynaložit 
rozpočtové prostředky programu až dva roky (n+2) a v období 2014–2020 až tři roky (n+3) po skončení programu 
představuje demotivaci k zahájení programů následujícího období.
X
Další problém se týká způsobu, jakým Komise podává zprávy o výstupu uzávěrky programů v obou oblastech. 
Komise neinformuje rozpočtový orgán o konečném výsledku procesu uzávěrky (správnosti výdajů a dosažených 
výstupech a výsledcích). Jelikož je systém rozpočtu EU založen na víceletém programování, domníváme se, že 
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě konsolidovanou zprávu o uzávěrce, která by obsahovala 
hlavní informace o nejrelevantnějších aspektech výkonnosti a souladu plnění programů.
XI
V zájmu zajištění toho, aby postupy uzávěrky v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova zlepšily vyvozování odpověd -
nosti a transparentnost při využívání prostředků EU, Komisi doporučujeme, aby:
– navrhla další sladění regulatorních ustanovení týkajících se uzávěrek v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova 
s cílem dosáhnout harmonizovaného každoročního procesu vydávání jistoty v obou oblastech,
– zavedla konečné schvalování legality a správnosti výdajů a dosažených výstupů a výsledků ke konci progra -
mového období ze strany Komise po ukončení programů. To by obnášelo stanovit postupy pro výpočet míry 
zbytkového rizika na úrovni programu a zajistit, že tato míra nedosahuje hranice významnosti v době uzávěrky, 
posoudit, zda bylo dosaženo cílů programu, a v případě nutnosti uplatnit finanční opravy z důvodu nedostateč -
né výkonnosti,
– upřesnila, jak bude rozpočtový orgán informovat o výsledku procesu uzávěrky,
– odstranila překrývání období způsobilosti, sladila v nejvyšší možné míře způsobilost s programovým obdobím 
a vyžadovala, aby se proces uzávěrky programů dokončil co nejdříve po skončení období způsobilosti (maxi -
málně šest měsíců pro členské státy na zaslání dokumentů souvisejících s uzávěrkou a dalších šest měsíců na 
rozhodnutí Komise).
Tato doporučení by se měla provést v rámci přípravy legislativního rámce na období po roce 2020.
10 Shrnutí 
XII
Dále jsme posuzovali, zda Komise poskytovala členským státům odpovídající a včasnou pomoc a podporu při pří -
pravě na uzávěrku programů období 2007–2013. Pokyny Komise k uzávěrce období 2007–2013 v oblasti soudržnosti 
i rozvoje venkova podle našich zjištění celkově poskytovaly členským státům patřičný základ pro účinnou uzávěrku. 
Pokyny byly včasné a ucelené a Komise poskytovala dodatečnou podporu podle potřeb členských států. Členské 
státy byly s podporou Komise spokojeny a většinou se cítily na uzávěrku dobře připraveny.
XIII
Zjistili jsme určitá rizika, která je potřeba vyřešit při uzávěrce programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova za 
období 2007–2013. Jedná se zejména o to, že neexistují žádné závazné lhůty pro určité klíčové oblasti relevantní pro 
uzávěrku, což může přispět k dalším zpožděním jejího procesu. Zjistili jsme také, že některé požadavky – konkrétně 
ty, které se týkají nefungujících projektů a vykazování míry zbytkového rizika – pomáhají zmírnit riziko související 
se závěrkou. Ostatní požadavky, týkající se například vícefázového provádění projektů, které nespadají do katego -
rie velkých projektů, jsou sice potřebné, ale tak, jak jsou nyní formulovány, mohou proces uzávěrky komplikovat. 
Domníváme se také, že kontroly na úrovni členských států a/nebo Komise nejsou dostatečné pro to, aby zajišťovaly 
legalitu a správnost výdajů týkajících se finančních nástrojů, smluvních záloh a některých velkých projektů relevant -
ních z hlediska státní podpory.
XIV
Komise proto musí pečlivě dbát na to, aby zaručila spolehlivost postupu uzávěrky v období 2007–2013. Aby se zajis -
tilo, že všechna rizika jsou během uzávěrky programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova za období 2007–2013 
náležitě řešena, Komisi doporučujeme zajistit, aby:
– rozhodnutí o velkých projektech byla přijímána co nejdříve,
– členské státy zavedly zvláštní postupy pro ověření způsobilosti výdajů, zejména pokud se týkají finančních ná -
strojů a smluvních záloh.
XV
Doporučujeme také, aby řídící orgány členských států vyplácely plný příspěvek EU příjemcům projektů včas.
11
 Úvod
Uzávěrka víceletých programů v oblasti politik 
soudržnosti a rozvoje venkova
Programová období a rozpočtový příděl
01 
Výdaje na politiku soudržnosti a rozvoje venkova představují významnou část 
(přibližně 44 %) celkového rozpočtu EU. Tyto politiky spolu s dalšími výdajovými 
politikami EU jsou plánovány a realizovány prostřednictvím víceletých „finanč -
ních rámců“ (VFR), které pokrývají programování na pevně stanovené období 
několika let. Toto období se časově shoduje s programovými obdobími pro oblast 
soudržnosti a oblast rozvoje venkova. Poslední tři období se týkala let 2000–
2006, 2007–2013 a 2014–2020.
02 
Oblast soudržnosti a oblast rozvoje venkova mají podobné charakteristiky 
z hlediska mechanismů provádění, nástrojů a kontrolních systémů. Obě oblas -
ti se soustřeďují na snižování regionálních rozdílů (viz rámeček 1 ) a v období 
2014–2020 jsou obě také financovány z Evropských strukturálních a investičních 
fondů (ESIF)1.1 Článek 1 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 ze dne 
17. prosince 2013 o společných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu, 
Fondu soudržnosti, 
Evropském zemědělském 
fondu pro rozvoj venkova 
a Evropském námořním 
a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 320).
Cíle politik v oblasti politik soudržnosti a rozvoje venkova
Cílem politiky soudržnosti je zmenšit rozdíly ve stupni rozvoje různých regionů restrukturalizací upadajících 
průmyslových oblastí a diverzifikací venkovských oblastí a podporovat přeshraniční, nadnárodní a meziregio -
nální spolupráci.
Cílem politiky rozvoje venkova je zlepšit život na venkově a situaci venkovského obyvatelstva rozvojem kon -
kurenceschopnosti zemědělského a lesnického odvětví, zlepšením životního prostředí a kvality života v země -
dělských oblastech a podporou diverzifikace zemědělského hospodaření.Rámeček 1
12 Úvod 
03 
Na programy soudržnosti a rozvoje venkova bylo z rozpočtu EU přiděleno na 
období 2014–2020 přibližně 460 miliard EUR v porovnání se zhruba 430 miliar -
dami EUR v období 2007–2013 a 300 miliardami EUR v období 2000–2006 (viz 
obrázek 1 ). To představuje přibližně 40 % celkového rozpočtu EU na období 
2000–2006, 44 % na období 2007–2013 a 43 % na období 2014–2020. Obrázek 1Finanční prostředky EU přidělené na období 2000–2006, 2007–2013 a 2014–2020 
(v mld. EUR)
Pozn.:  pro sestavení tohoto diagramu byly použity víceleté finanční rámce upravené za rok 2006 (EU-25), 2013 (EU-27) a 2017 (EU-28).
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.618
OP440
OP510
OP
152
PRV94
PRV118
PRV
Rozvoj venkovaSoudržnost2014–2020
2007–2013
2000–2006
500 400 300 200 100 0
13 Úvod 
Sdílené řízení u politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova
04 
Odpovědnost za provádění politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova je sdí -
lena mezi členskými státy a Evropskou komisí. Komise schvaluje víceleté progra -
my na základě návrhů členských států.
05 
Na úrovni Komise jsou za řízení těchto oblastí politik odpovědná Generální ře -
ditelství pro regionální a městskou politiku (GŘ REGIO), Generální ředitelství pro 
zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (GŘ EMPL) a Generální ředitel -
ství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI). Zajištěním legality a správnosti 
spolufinancovaných operací jsou v členských státech pověřeny celostátní a/nebo 
regionální orgány odpovídající za programy soudržnosti a rozvoje venkova, na 
což Komise dohlíží a také za to nese konečnou zodpovědnost2.
Uzávěrka jako poslední krok programového cyklu
06 
Schválení, provádění a uzávěrka víceletých programů jsou cyklickým procesem. 
Tři fáze programového cyklu jsou vysvětleny na obrázku 2 .
07 
Uzávěrka, která je konečnou fází programového cyklu, je definována ve finanč -
ním nařízení EU a v odvětvových nařízeních pro obě oblasti politik jako krok, 
který probíhá při platbě zůstatku, kterým se zúčtovávají veškeré předchozí výdaje 
(nazývaného též konečný zůstatek) členskému státu nebo při zpětném získání 
přeplatků zaplacených Komisí3.2 Článek 317 Smlouvy 
o fungování Evropské unie 
(SFEU).
3 Článek 90 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012 ze dne 
25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1); 
čl. 109 odst. 3 prováděcích 
pravidel finančního nařízení; 
čl. 89 odst. 5 nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu 
a Fondu soudržnosti 
(Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25); 
článek 37 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013 ze dne 
17. prosince 2013 
o financování, řízení 
a sledování společné 
zemědělské politiky 
a o zrušení nařízení Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) 
č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 
30.12.2002, s. 549).
14 Úvod Obrázek 2Cyklus víceletých programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova
Zdroj:  EÚD.Současné období
Příští obdobíPo skončení programového období musí být programy uzavřeny. 
Uzávěrka programu je pro obě oblasti politik de/f_inována jako /f_inanční vypořádání prostřednictvím platby konečného zůstatku členskému státu nebo zpětného získání přeplatků zaplacených Komisí. Členské státy mají 6 měsíců (v případě rozvoje venkova) nebo 15 měsíců na to, aby Komisi předložily dokumenty k uzávěrce.Členské státy provádějí programy  prostřednictvím výběru jednotlivých operací na základě dohodnutých kritérií. Během programového období členské státy proplácejí příjemcům vzniklé náklady, a to na základě výkazů výdajů. Tyto výkazy se pak sloučí do pravidelných žádostí o platbu certi/f_ikovaných orgány členského státu a předkládaných Komisi ke spolu/f_inancování. 
Na základě těchto žádostí o platbu Komise provádí průběžné platby 
členským státům. Členské státy mají dva roky po konci programového období na to, aby ukončily provádění programů. Nejzazší termín pro provádění plateb v rámci období 2007–2013 byl tedy 31. prosinec 2015.Členské státy připravují programy pro realizaci dané politiky na celostátní nebo regionální úrovni a tyto programy jsou schvalovány Komisí.Aby Komise zajistila likviditu – tj. aby byly k dispozici /f_inanční prostředky na podporu příjemců již od začátku programového období – , poskytuje členským státům předběžné /f_inancování.
Provádění
UzávěrkaSchválení 
programu 
UzávěrkaProváděníSchválení programu 
15 Úvod 
08 
„Uzávěrkou“ se však také nazývá proces ukončení programu, který obnáší předlo -
žení dokumentů Komisi ze strany členských států, což vede k proplacení konečné -
ho zůstatku. Pro obě oblasti politik jsou podmínky mechanismů uzávěrky stano -
veny v příslušných nařízeních, které jsou uvedeny v  příloze I .
09 
Uzávěrka je klíčovým okamžikem programového cyklu, neboť:
 ο Komise má povinnost akceptovat pouze výdaje, které byly provedeny s před -
pisy EU a vnitrostátními předpisy. To především znamená, že z rozpočtu EU 
lze proplatit pouze výdaje použité v souladu s cíli programů a vynaložené 
legálně a správně.
 ο Členské státy jsou povinny zajistit, aby byly výdaje v souladu s příslušnými 
právními požadavky a zároveň zásadami řádného finančního řízení. Jakékoliv 
nesprávné výdaje, které Komise zjistí a opraví po uzávěrce programu, mohou 
vést k čistému snížení financování EU pro daný program. V oblasti rozvoje 
venkova mají všechny takovéto opravy čistý dopad na financování EU.
10 
Nařízení EU zároveň vyžadují, aby finanční prostředky EU, poskytnuté na spolufi -
nancování operací v členských státech, byly vynaloženy ve lhůtách stanovených 
v nařízeních. Tlak na členské státy, aby tyto prostředky využily, se tak zvětšuje 
s blížícím se koncem období způsobilosti, neboť mohou být vystaveny riziku, že 
ztratí všechny nevynaložené části svého přídělu.
Odpovědnosti v procesu uzávěrky: členské státy 
a Komise
Orgány členských států předkládají dokumenty související 
s uzávěrkou
11 
Orgány odpovědné za řízení a kontrolu programů v oblasti soudržnosti a rozvoje 
venkova v období 2007–2013 na úrovni členských států jsou popsány v  příloze II . 
Jejich konkrétní odpovědnosti v procesu uzávěrky uvádí tabulka 1 .
16 Úvod 
Odpovědnosti orgánů členských států při uzávěrce programů
Soudržnost Rozvoj venkova
i)  řídící orgán předkládá závěreč -
nou zprávu o provádění operační -
ho programu, která pokrývá celé 
programové období1.i)  řídící orgán předkládá  konečnou výroční zprávu o pokroku 
dosaženém při provádění programu4.
ii)  certifikační orgán podává žá -
dost o platbu konečného zůstatku 
a výkaz výdajů2.ii)  platební orgán předkládá roční účetní závěrku za posled -
ní rozpočtový rok5.
iii)  auditní orgán vyhodnotí plat -
nost žádosti o platbu konečného 
zůstatku a legalitu a řádnost sou -
visejících transakcí zahrnutých do 
závěrečného výkazu výdajů, který 
je podložen závěrečnou kontrolní 
zprávou3.
Ve svém prohlášení o uzavření 
je auditní orgán povinen uvést 
míru zbytkového rizika za každý 
operační program (nebo skupinu 
operačních programů) za celé 
programové období. Překročí-li 
tato míra 2% práh významnosti 
(materiality) stanovený Komisí, 
obvykle to vede k finanční opravě. 
Programy, u nichž ověřená míra 
zbytkového rizika přesahuje práh 
významnosti (materiality), by 
neměly být uzavírány.iii)  certifikační orgán  poskytuje stanovisko a vypracovává 
zprávu ohledně úplnosti, přesnosti a  věcné správnosti 
poslední roční účetní závěrky a o fungování vnitřního 
kontrolního systému6.
1 Článek 67 nařízení (ES) č. 1083/2006.
2 Články 61, 78 a 89 nařízení (ES) č. 1083/2006.
3 Čl. 62 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 1083/2006.
4 Čl. 82 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 a článek 37 nařízení (EU) č. 1306/2013.
5 Čl. 7 odst. 3 a článek 37 nařízení (EU) č. 1306/2013.
6  Článek 9 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článek 5 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 908/2014 ze dne 6. srpna 2014, kterým se stanoví pravidla 
pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, 
schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 255, 28. 8. 2014, s. 59).
Zdroj:  EÚD.Tabulka 1
17 Úvod 
Komise posuzuje a schvaluje dokumenty související s uzávěrkou
12 
V oblasti soudržnosti má Komise u uzávěrky programového období 2007–2013 
pět měsíců na analýzu dokumentů předložených členskými státy a překládá sta -
novisko ke konečné zprávě o provádění4 a k prohlášení o uzavření5. Po schválení 
těchto dokumentů je Komise povinna vyplatit konečný zůstatek do 45 kalendář -
ních dnů6. Během programového období mohou ověření prováděná členskými 
státy či Komisí vést k finančním opravám pro daný operační program. V průběhu 
procesu uzávěrky by obecně měly být objasněny a vyřešeny všechny otevřené 
otázky týkající se kontrolní činnosti a auditních zjištění. Komise však může pro -
vádět další auditní činnost, která může vést k finančním opravám po vyplacení 
konečného zůstatku7.
13 
V oblasti rozvoje venkova vychází uzávěrka ve velké míře z každoročního procesu 
finančního schvalování: z každoročního schvalování zprávy certifikačního orgánu 
Komisí a jejího schválení účetní závěrky. Při uzávěrce má Komise pět měsíců na to, 
aby předložila své připomínky k poslední výroční zprávě o pokroku8. Jakmile je 
tato zpráva uznána za přijatelnou a je schválena poslední účetní závěrka, Komi -
se je povinna vyplatit konečný zůstatek nejpozději do šesti měsíců9. V průběhu 
celého programového období Komise za účelem ochrany rozpočtu EU před ne -
správnými výdaji rovněž prováděla kontroly legality a správnosti výdajů (víceletý 
postup schvalování souladu), které jsou nezávislé na finančním schvalování. Tyto 
kontroly často vedly k čistým finančním opravám a lze je provádět či ukončovat 
i po uzávěrce programů rozvoje venkova.
14 
Zatímco pro orgány členských států byla lhůta pro předložení dokumentů 
týkajících se uzávěrky programů rozvoje venkova 30. června 2016, pro oblast 
soudržnosti tato lhůta činila 30. března 2017. V době auditu se jednotlivá gene -
rální ředitelství vzhledem k těmto rozdílným lhůtám nacházela v různých fázích 
přípravy v této oblasti. GŘ AGRI dokončilo svou interní příručku a postupy pro 
uzávěrku, ale v GŘ REGIO a GŘ EMPL se na tomto úkolu stále pracovalo, přičemž 
má být dokončen před koncem roku 2016 – před lhůtou pro předkládání doku -
mentů k uzávěrce.4 Čl. 67 odst. 4 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
5 Čl. 89 odst. 3 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
6 Čl. 89 odst. 4 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
7 V souladu s článkem 90 
nařízení (ES) č. 1083/2006 
zajistí řídící orgán, aby veškeré 
podklady týkající se výdajů 
a auditů daného operačního 
programu byly uchovávány 
k dispozici Komisi 
a Evropskému účetnímu dvoru 
po dobu tří let od uzavření 
operačního programu.
8 Čl. 82 odst. 3 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 ze dne 20. září 
2005 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).
9 Článek 37 nařízení (EU) 
č. 1306/2013.
18
 Rozsah a koncepce auditu
15 
V rámci tohoto auditu jsme zjišťovali, zda pravidla a postupy pro oblast soudrž -
nosti a rozvoje venkova poskytují Komisi a členským státům základ pro efektivní 
a včasné uzavírání programů.
Zaprvé jsme zkoumali:
 ο zda právní předpisy, které upravují uzávěrku v oblasti soudržnosti a rozvoje 
venkova, vyžadují konečné schválení legality a správnosti programových 
výdajů a také ujištění o tom, že bylo dosaženo výstupů a výsledků,
 ο zda je rozpočtový orgán (tj. Evropský parlament a Rada) informován o výsled -
cích uzávěrky víceletých výdajových programů,
 ο zda je postup uzávěrky včasný.
Zadruhé jsme posuzovali, zda Komise členským státům poskytla vhodnou a včasnou 
podporu, aby jim pomohla se připravit na uzávěrku jejich operačních programů 
a programů rozvoje venkova z období 2007–2013.
16 
Náš audit se zaměřil na silné a slabé stránky mechanismů pro uzávěrku progra -
mů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova pro období 2007–2013, poučení ze 
zkušeností z uzávěrky programů období 2000–2006 a také na míru, v níž byly 
v nařízeních pro období 2014–2020 zohledněny nedostatky zjištěné za období 
2000–2006 i 2007–2013.
19 Rozsah a koncepce auditu 
17 
Audit sestával z následujících částí:
 ο analýzy předpisů upravujících uzávěrku za programová období 2000–2006, 
2007–2013 a 2014–2020;
 ο analýzy podpory, kterou Komise poskytovala členským státům prostřednic -
tvím pokynů a školení pro uzávěrku období 2007–2013;
 ο elektronického průzkumu mezi celostátními a regionálním orgány, které se 
podílejí na uzávěrce programů, s cílem získat jejich názor na předpisy, na 
pokyny a podporu Komise a na jejich vlastní připravenost. Průzkum probíhal 
od listopadu 2015 do ledna 2016. V jeho rámci byly osloveny řídící a auditní 
orgány v oblasti politiky soudržnosti a platební agentury a certifikační orgány 
v oblasti politiky rozvoje venkova. Na dotazník v průzkumu odpovědělo 337 
ze 480 oslovených orgánů (což představuje přibližně 70% míru návratnosti);
 ο pohovorů se zástupci orgánů členských států, které se průzkumu účastnily. 
Celkem jsme konali pohovory s 25 celostátními a regionálními orgány pro 
oblast soudržnosti a 12 orgány pro oblast rozvoje venkova.
18 
Audit probíhal od září 2015 a do září 2016.
20
 Připomínky
10 V období 2000–2006 byly 
nazývány orgány pověřené 
vydáváním prohlášení při 
ukončení programu 
(„winding-up bodies“).Pravidla pro uzávěrku se zlepšila, ale jsou potřeba 
další kroky k tomu, aby se uzávěrka stala efektivnější 
a včasnější
19 
Uzávěrka je poslední fází cyklu víceletých programů. Aby Komise zajistila vyvozo -
vání odpovědnosti a transparentnost, měla by schvalovat legalitu a správnost ko -
nečných výdajů a také to, že byly tyto výdaje vynaloženy v souladu s cíli progra -
mu. Uzávěrka by měla být provedena co nejdříve po konci programového období 
a Komise by o výsledku uzávěrky měla podat zprávu rozpočtovému orgánu.
20 
Vzhledem k podobnostem mezi oblastmi politiky soudržnosti a rozvoje venkova 
(zejména co se týče investičních opatření nesouvisejících s plochou) a skuteč -
nosti, že obě tyto oblasti politik jsou od roku 2014 součástí Evropských struktu -
rálních a investičních fondů, měly by být mechanismy uzávěrky sladěny tak, aby 
se zvýšila transparentnost a aby se usnadnilo srovnávání. Sladěné mechanismy 
uzávěrky by rovněž zainteresovaným stranám umožnily snáze porozumět proce -
su uzávěrky. Společná pravidla by rovněž vedla k větší efektivnosti při provádění 
programů.
Od programového období 2000–2006 došlo u mechanismů 
uzávěrky programů v oblasti soudržnosti a rozvoje venkova 
k výrazným změnám
Období 2000–2006: ani v jedné z těchto oblastí politik 
neposkytovaly členské státy každoroční jistotu
21 
V období 2000–2006 byly postup uzávěrky i příslušné pokyny společné pro 
oblast soudržnosti i oblast rozvoje venkova a členské státy ani v jedné z těchto 
oblastí politik neposkytovaly každoroční jistotu. Při uzávěrce programů tyto 
orgány10 byly povinny poskytovat jistotu o legalitě a správnosti veškerých výdajů 
během daného období, a to na základě kontroly vzorku. V mnoha případech ved -
la analýza a ověřování Komise k žádostem o objasnění nebo k dodatečné práci na 
úrovni členských států, což často prodloužilo proces uzávěrky. Například u 14 % 
operačních programů EFRR si uzávěrka vyžádala více než čtyři roky. Přehled doby, 
kterou generální ředitelství Komise potřebovaly k uzávěrce programů z oblasti 
soudržnosti a rozvoje venkova za období 2000–2006, uvádí obrázek 3 .
21 Připomínky 
Období 2007–2013: členské státy byly povinny každoročně 
poskytovat jistotu u obou oblastí politik
22 
Programové období 2007–2013 přineslo členským státům povinnost každoročně 
poskytovat jistotu za obě oblasti politik. Tato každoroční ujištění poskytovala zá -
klad pro uzávěrku programů a měla za cíl zjednodušit a urychlit tento postup ve 
srovnání s předchozím obdobím. V oblasti soudržnosti měla podobu výročních 
kontrolních zpráv předkládaných auditními orgány a schvalovaných Komisí. V ob -
lasti rozvoje venkova Komise vytvořila postup „schvalování účetní závěrky“11 pro 
konečné uznání výdajů, jehož součástí byl roční postup finančního schvalování 
a víceletý postup schvalování souladu (viz bod 13). Přehled řídicích a kontrolních 
úkolů příslušných orgánů členských států pro programové období 2007–2013 
uvádí příloha II .11 V té době zaveden nařízením 
Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 
21. června 2005 o financování 
společné zemědělské politiky 
(Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s.1); 
v současné době článek 51 
nařízení (EU) č. 1306/2013.Počet programů
PRV kumulativně (%) ESF kumulativně (%)EFRR kumulativně (%)PRV uzavřenéESF uzavřené OPEFRR uzavřené OP
Doba pro uzávěrku(%)
> 4 roky 3 až 4 roky 2 až 3 roky 1 až 2 roky 6 měsíců 
až 1 rok< 6 měsíců140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
0Obrázek 3Doba potřebná pro uzavření operačních programů a programů rozvoje venkova za 
období 2000–2006
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
22 Připomínky 
23 
V oblasti politiky soudržnosti byly v období 2007–2013 výdaje vykazovány 
kumulativně od počátku období a Komise je neschvalovala každoročně. Výroční 
kontrolní zprávy a auditní výroky předkládané auditními orgány a schvalované 
Komisí nicméně představovaly důležitou součást každoročního ujištění vydáva -
ného Komisí. Komise měla rovněž možnost přerušit či pozastavit platby v případě 
pochybností o legalitě a správnosti výdajů. Systém výročních kontrolních zpráv 
a auditních výroků, spolu se schvalováním výročních zpráv o provádění ze strany 
Komise, poskytuje základ pro proces uzávěrky.
24 
V oblasti rozvoje venkova Komise naopak schvalovala výkazy výdajů v období 
2007–2013 každoročně. Měla povinnost ověřit zprávu certifikačního orgánu a au -
ditní výrok a každý rok schválit účetní závěrku (roční postup finančního schvalo -
vání). Tento postup nezahrnoval pouze účetní závěrku, ale též fungování vnitřní -
ho kontrolního systému platební agentury a prohlášení o věrohodnosti vydávané 
ředitelem platební agentury. Netýkal se však už legality a správnosti výdajů. Bez 
ohledu na to byla Komise povinna přezkoumat a schválit výroční zprávu o po -
kroku dosaženém při provádění programu. Uzávěrka programů v oblasti rozvoje 
venkova je založena na roční účetní závěrce předkládané členskými státy za 
každý rozpočtový rok programového období (2007–2015) a příslušném schválení 
ze strany Komise (rozhodnutí o schválení finančních výkazů). Legalita a správnost 
však jsou z rozsahu ročního finančního schvalování vyňaty a jsou namísto toho 
zohledněny ve víceletém postupu schvalování souladu, který může pokračovat 
i po uzávěrce programu. Pro rozvoj venkova lze tudíž na uzávěrku nahlížet jako 
na postup, který se skládá z nezbytných kroků v průběhu období provádění a kte -
rý pokračuje i po formální uzávěrce programu rozvoje venkova, spíše než jako na 
jednorázový úkon v daném časovém okamžiku.
25 
Vývoj řídicích a kontrolních systémů ve třech programových obdobích (2000–
2006, 2007–2013 a 2014–2020) s relevancí pro uzávěrku programů je uveden 
v příloze III . Tato příloha rovněž ilustruje, jak orgány členských států a Komise 
v příslušných třech obdobích poskytovaly monitorovací informace a jistotu.
23 Připomínky 
Období 2014–2020: u mechanismů uzávěrky v oblasti soudržnosti 
a rozvoje venkova dochází opět ke sbližování, ale plně sladěny 
nejsou
26 
Pro programové období 2014–2020 se jak pro oblast soudržnosti, tak pro oblast 
rozvoje venkova uplatňuje každoroční schválení účetní závěrky12, v důsledku če -
hož je nyní v obou oblastech prováděna „každoroční uzávěrka“. V oblasti soudrž -
nosti se pro účely ročního schválení účetní závěrky zohledňují otázky související 
s legalitou a správností výdajů, jsou-li vnitrostátními orgány zjištěny a opraveny 
před předložením účetní závěrky Komisi, ale mohou být zohledněny v následné 
fázi ve víceletých auditech souladu, které pak vedou k čistým finančním opravám 
ukládaným za určitých podmínek Komisí13. To obecně odpovídá postupu, který 
je zaveden pro oblast rozvoje venkova od období 2007–2013. Pro oblast rozvoje 
venkova bylo od roku 2015 každoroční potvrzení věrohodnosti rozšířeno o le -
galitu a správnost, neboť certifikační orgány mají nyní povinnost zahrnovat tyto 
aspekty do svých výročních zpráv. Podobně jako u politiky soudržnosti probíhají 
nezávisle na tom víceleté audity souladu, které mohou vést k uložení finančních 
oprav.
27 
V obou oblastech politik bude uzávěrka období 2014–2020 téměř totožná s kaž -
doročním schválením účetní závěrky, pouze s tím rozdílem, že v případě soudrž -
nosti je kromě výročních dokumentů14 předkládaných za poslední rok požadová -
na závěrečná zpráva o provádění. V oblasti rozvoje venkova nebudou pro účely 
závěrky vyžadovány žádné dodatečné dokumenty; formát podávání zpráv je 
stejný jako za rozpočtový rok.
28 
Pro období 2014–2020 došlo u pravidel pro potvrzování věrohodnosti a uzávěrku 
k dalšímu zlepšení a zároveň sladění mezi těmito dvěma výdajovými oblastmi. 
Bez ohledu na úsilí o zjednodušení postupů prostřednictvím nařízení o společ -
ných ustanoveních15 zůstává u mechanismů uzávěrky v těchto dvou oblastech 
politiky několik rozdílů. Hlavní rozdíly uvádí tabulka 2 .12 Článek 84 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
13 Čl. 139 odst. 5 a čl. 145 odst. 7 
nařízení (EU) č. 1303/2013.
14 Článek 141 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
15 Nařízení (EU) č. 1303/2013.
24 Připomínky 
Rozdíly v mechanismech uzávěrky v období 2014–2020 mezi oblastí soudržnosti 
a oblastí rozvoje venkova
Oblast Soudržnost Rozvoj venkova Rozdíly
Terminologie 
a úlohy orgánů 
členských státůÚlohy a odpovědnosti řídících orgánů, 
certifikačních orgánů a auditních orgánů 
jsou popsány v příloze II .
Pro období 2014–2020 je zaveden nový 
pojem „schválení účetní závěrky“1.Úlohy a odpovědnosti řídících orgánů, 
platebních agentur a certifikačních 
orgánů jsou popsány v příloze II .
Pojem „schválení účetní závěrky“ z na -
řízení o společných ustanoveních platí, 
ale konkrétní předpisy pro oblast rozvoje 
venkova zachovávají pojmy „schvalo -
vání účetní závěrky“2 a „schvalování 
souladu“3.Orgány členských států mají v jednotlivých 
oblastech politik odlišné názvy a role, 
ačkoli jsou jejich úlohy zhruba podobné.
Pro oblast soudržnosti se používá pojem 
„schválení účetní závěrky“, ale pro oblast 
rozvoje venkova se zároveň používají 
pojmy „schvalování účetní závěrky“ 
a „schvalování souladu“.
Legalita 
a správnostV oblasti soudržnosti je počáteční před -
běžné financování programů doplněno 
ročním předběžným financováním. 
10 % průběžných plateb je systematicky 
zadržováno, aby se tak chránil rozpočet 
EU proti účinkům nesprávných výdajů. 
Tato částka bude uvolněna po schválení 
roční účetní závěrky.
Právní předpis4 konkrétně uvádí, že 
otázky související s legalitou a správností 
se pro účely schválení účetní závěrky 
nezohledňují.V oblasti rozvoje venkova je členským 
státům vypláceno pouze počáteční 
předběžné financování, neexistuje žád -
né roční předběžné financování a není 
zadržena žádná částka z průběžných pla -
teb. U kumulativních plateb na program 
je však stanoven limit 95 %, přičemž 
zbývajících 5 % je uvolněno až při platbě 
konečného zůstatku.
Konkrétní předpisy týkající se oblasti 
rozvoje venkova nově zahrnují do 
vykazovacích povinností certifikačních 
orgánů také legalitu a správnost5.Zatímco v oblasti rozvoje venkova je 
členským státům vypláceno pouze 
počáteční předběžné financování, v oblasti 
soudržnosti je toto počáteční předběžné 
financování doplněno ročním předběžným 
financováním. V oblasti rozvoje venkova 
není zadržována žádná část průběžných 
plateb, zatímco v oblasti soudržnosti je 
zadržováno 10 % plateb. V této oblasti je 
však zároveň u plateb na program stano -
ven limit 95 % provádění, což pro oblast 
soudržnosti neplatí.
Ani pro jednu z oblastí není jasné, do 
jaké míry Komise v praxi bude při ročním 
schvalování zohledňovat otázky legality 
a správnosti.Tabulka 2
1 Článek 84 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2 Článek 51 nařízení (EU) č. 1306/2013.
3 Článek 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
4 Čl. 139 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5 Článek 9 nařízení (EU) č. 1306/2013.
25 Připomínky 
29 
Tyto rozdíly v zásadě znamenají, že v oblasti soudržnosti bude uzávěrka zahájena 
později než v oblasti rozvoje venkova a že členské státy budou povinny Komisi 
předložit závěrečnou zprávu o provádění programů v oblasti soudržnosti16. Při 
uzávěrce by rovněž mohlo pomoci další sladění mezi oběma oblastmi politik.16 Článek 141 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.Tabulka 2 Oblast Soudržnost Rozvoj venkova Rozdíly
Účetní období, 
rozpočtový rok 
a poslední účetní 
závěrkaBylo zavedeno nové účetní období: od 
1. července do 30. června6.
Poslední účetní závěrka musí pokrýt 
výdaje až do konečného data způsobilosti 
(tj. 31. prosince 2023)8; formálně bude 
pokrývat rozpočtové období od 1. červen -
ce 2023 do 30. června 2024.Účetním období zůstává období od 
16. října do 15. října 7 jako u období 
2007–2013.
I když je konečné datum způsobilosti 
stejné (31. prosince 2023), bude poslední 
účetní závěrka pokrývat období od 
15. října 2022 do 31. prosince 2023.Účetní období pokrývají různá období.
Období, které pokrývá poslední účetní 
závěrka, se rovněž liší.
Lhůty Lhůta pro předložení konečných doku -
mentů pro uzávěrku je 15. únor 2025, 
13,5 měsíce po konečném datu způsobi -
losti, které je 31. prosince 2023.Lhůta pro předložení konečných 
dokumentů pro uzávěrku je 30. června 
2024, šest měsíců po konečném datu 
způsobilosti, které je 31. prosince 2023.Lhůty pro předložení konečných doku -
mentů pro uzávěrku se liší.
Dokumenty týkající 
se uzávěrkyMusí být předložena závěrečná zpráva 
o provádění9.Pro účely závěrky se nevyžadují žádné 
dodatečné dokumenty.Na rozdíl od oblasti rozvoje venkova musí 
být pro oblast soudržnosti předložena 
závěrečná zpráva o provádění.
6 Čl. 2 odst. 29 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7 Článek 39 nařízení (EU) č. 1306/2013.
8 Čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
9 Článek 141 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Zdroj:  EÚD.
26 Připomínky 
V oblasti soudržnosti se legalita a správnost u uzávěrky 
programů za období 2007–2013 zohledňuje, ale v oblasti 
rozvoje venkova byly posuzovány samostatně
Pojímání a očekávané důsledky uzávěrky období 2007–2013 jsou 
poněkud odlišné
Členské státy interpretují účel uzávěrky šířeji, než jaká je její definice 
v právním rámci
30 
Účel uzávěrky programů by měl být jasně uveden v nařízeních a také sdělen, aby 
se tak podpořilo jeho jednotné pojímání Komisí i členskými státy.
31 
Většina respondentů v našem průzkumu mezi orgány členských států uvedla, že 
jim je účel uzávěrky jasný. Avšak pojetí účelu uzávěrky mezi těmito responden -
ty bylo v obou oblastech politiky širší, než je definice stanovená v nařízeních 
(tj. platba konečného zůstatku17). Významná část respondentů rovněž uvedla další 
účely závěrky, jako např. „konečné ověření toho, že proplacené výdaje jsou le -
gální a správné“, „právní jistota pro členský stát, že vykázané výdaje za příslušné 
období jsou schváleny Evropskou komisí“ a „vyhodnocení toho, zda bylo dosaže -
no cílů“.
32 
V oblasti soudržnosti bylo toto širší pojetí sdíleno Komisí. Dle GŘ REGIO a GŘ 
EMPL následuje výplata konečného zůstatku po přezkoumání výsledků progra -
mu uvedených v závěrečné zprávě o provádění a tato výplata závisí na osvěd -
čení vydaném auditním orgánem o tom, že výdaje vykázané Komisi jsou legální 
a správné.17 Čl. 89 odst. 5 nařízení (ES) 
č. 1083/2006 pro oblast 
soudržnosti a článek 37 
nařízení (EU) č. 1306/2013 pro 
oblast rozvoje venkova.
27 Připomínky 
33 
Avšak pojetí, že uzávěrka programu v oblasti soudržnosti poskytuje právní jistotu 
o tom, že výdaje byly schváleny Komisí, nemá oporu v nařízeních, neboť finanční 
opravy jsou možné i po uzávěrce. V praxi je potřeba uplatňovat následné finanční 
opravy jen zřídka. V oblasti rozvoje venkova je rozdíl v očekávání poněkud větší, 
neboť audity souladu po uzávěrce (které potenciálně vedou k finančním opra -
vám) jsou časté a ke „skutečné“ uzávěrce dochází až poté, kdy byly dokončeny 
a vypořádány všechny audity prostřednictvím rozhodnutí Komise o finančních 
opravách.
V oblasti soudržnosti je kumulativní míra zbytkového rizika 
vypočítávána jak v průběhu programu, tak při jeho uzávěrce, za 
účelem posouzení legality a správnosti výdajů; v oblasti rozvoje 
venkova to však neprobíhá
34 
V obou oblastech Komise pro členské státy vytvořila rámec pro potvrzování 
věrohodnosti ohledně legality a správnosti výdajů vykázaných v programovém 
období. Na konci období by po zohlednění všech finančních oprav měly být 
výdaje legální a správné za program jako celek. Výpočet míry zbytkového rizika 
za celé období by vedl k údaji o chybách, které přetrvávají po provedení všech 
finančních oprav, a umožnil by posoudit, zda úroveň nesprávných výdajů je pod 
prahem významnosti (materiality) stanoveným Komisí, který v současné době pro 
obě oblasti politik činí 2 %. Výpočet a analýza míry zbytkového rizika na úrov -
ni programu by rovněž umožnily zjistit příčiny zbývajících chyb a provést další 
nápravná opatření, aby se tak objem nesprávných výdajů snížil na přijatelnou 
úroveň.
35 
V oblasti soudržnosti jsme zjistili, že míra zbytkového rizika se vypočítává při 
uzávěrce za všechny programy a za celé programové období, přičemž se zohled -
ňují finanční opravy. GŘ REGIO a GŘ EMPL mohou při uzávěrce uložit dodatečné 
finanční opravy, pokud je ověřená míra zbytkového rizika pro daný operační 
program významná (materiální).
28 Připomínky 
36 
V oblasti rozvoje venkova ani certifikační orgány, ani Komise nevypočítávají 
míru zbytkového rizika na úrovni programu po dopadu všech finančních oprav. 
Vzhledem k tomu, že takovýto výpočet není každoročně ani za celé programové 
období prováděn, při uzávěrce není jistota, že je toto riziko i po opravách pod 
prahem významnosti (materiality). Ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 
2015 se uvádí, že „pro oblast rozvoje venkova nelze se žádnou skutečnou jistotou 
očekávat, že bude možné dosáhnout zbývajícího finančního rizika po úrovní 2 % 
bez výrazného úsilí“18.
37 
Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI uvádí podrobnosti o odhadované rizikové část -
ce a o odhadované nápravné kapacitě19 za EZFRV jako celek. To ukazuje zbývající 
finanční riziko pro rozpočet EU po zohlednění všech nápravných opatření. Tento 
postup se však omezuje na jednotlivé rozpočtové roky a v této fázi nejsou prová -
děny žádné výpočty na úrovni programu nebo platební agentury. Tyto informace 
však nejsou (na rozdíl od způsobu, jakým jsou používány v oblasti soudržnosti) 
používány k tomu, aby zajistily, aby míra zbytkového rizika zůstala pod prahem 
významnosti (materiality) stanoveným Komisí.
38 
Nařízení pro období 2014–2020 ani u jedné z oblastí politik nevyžadují, aby audit -
ní a certifikační orgány předkládaly auditní výrok či zprávu za celé programové 
období nebo aby vypočítávaly míru zbytkového rizika za každý program při jeho 
uzávěrce. Upozorňujeme však, že roční míry zbytkových chyb jsou vykazovány 
auditními orgány a míry chyb a míry nesouladu certifikačním orgánem a jsou 
ověřovány Komisí. Tyto míry zohledňují finanční opravy na úrovni členského 
státu.
U výdajů na rozvoj venkova neprobíhá při uzávěrce nebo po ní 
konečné schválení z hlediska jejich legality a správnosti
39 
Konečné schválení výdajů programu jako legálních a správných by mělo určité 
praktické dopady. V první řadě by zajistilo jasnost pro členské státy. Poskytlo 
by rovněž užitečné informace pro udělování absolutoria, což je postup, v jehož 
rámci Evropský parlament na základě doporučení Rady provádí Komisi konečné 
schválení způsobu, jakým byl plněn rozpočet EU. Udělení absolutoria je jedním 
ze způsobů, kterým Parlament a Rada umožnují zajistit odpovědnost Komise za 
provádění rozpočtu EU20.18 Oddíl 3.3 výroční zprávy 
Generálního ředitelství pro 
zemědělství a rozvoj venkova 
za rok 2015, s. 86 (Ref. 
Ares(2016)2325961 – 
19.05.2016).
19 Nápravná kapacita se 
vypočítává jako průměr 
finančních oprav uložených 
Komisí za poslední tři roky 
a částek zpětně získaných od 
příjemců členskými státy.
20 Článek 319 Smlouvy 
o fungování Evropské unie.
29 Připomínky 
40 
V oblasti soudržnosti jsme zkoumali proces, jehož závěrečným článkem je vypla -
cení konečného zůstatku za každý operační program. Obecně vzato by v průběhu 
procesu uzávěrky operačního programu měly být objasněny a vyřešeny všechny 
otevřené otázky týkající se legality a správnosti výdajů. Po ukončení svého posu -
zování zasílá Komise členskému státu dopis o uzávěrce, v němž je uvedena částka 
výdajů, které jsou schváleny jako způsobilé pro daný program. To se v zásadě 
rovná konečnému schválení těchto výdajů jako legálních a správných. Všichni 
příjemci mají povinnost uchovávat dokumentaci tři roky po uzávěrce programů; 
GŘ REGIO a GŘ EMPL mohou po uzávěrce provést audity. V praxi je ale provádějí 
velmi zřídka.
41 
V oblasti rozvoje venkova Komise schvaluje závěrečný výkaz výdajů prostřednic -
tvím schvalování účetní závěrky, kdy přijímá rozhodnutí v rámci ročního postupu 
finančního schvalování a víceletého postupu schvalování souladu (viz bod 13). 
Prověřovali jsme, jak jsou tato rozhodnutí zohledňována při výpočtu konečného 
zůstatku. Ačkoli při výpočtu konečného zůstatku jsou zohledněna rozhodnutí 
o schválení finančních výkazů, k rozhodnutím o souladu je přistupováno samo -
statně, neboť ta přímo snižují objem disponibilních rozpočtových prostředků 
(tj. představují čistou finanční opravu). Může k tomu dojít i poté, co Komise přijala 
formální rozhodnutí o schválení poslední účetní závěrky programu.
42 
Rozhodnutí v rámci schvalování souladu obsahují často finanční opravy, které 
jsou výsledkem auditů souladu provedených Komisí v průběhu daného období; 
tyto audity mají za cíl ověřit, že výdaje jsou v souladu s předpisy. Schvalování 
souladu je základním prvkem postupu schvalování účetní závěrky prováděného 
GŘ AGRI. Funguje však odděleně od ročního finančního schvalování. Audity sou -
ladu mohou probíhat (a příslušná rozhodnutí mohou být přijímána) i po uzávěrce 
programu. Komise předpokládá, že ke konci roku 2016 – dokdy plánuje provést 
většinu svých konečných rozhodnutí v rámci ročního schvalování účetních závě -
rek za období 2007–2013 – bude stále probíhat přibližně 80 auditů souladu.
43 
Skutečnost, že rozhodnutí v rámci schvalování souladu lze přijímat i po uzávěrce, 
znamená, že zůstatek vypořádaný při uzávěrce21 není nezbytně „konečným“ zů -
statkem, neboť výsledek auditů souladu stále může vést k tomu, že Komise bude 
zpětně získávat prostředky od členských států.21 Jak je definován v článku 37 
nařízení (EU) č. 1306/2013.
30 Připomínky 
44 
V naší zvláštní zprávě č. 7/201022 jsme konstatovali, že oddělení ročního finanč -
ního schválení od víceletého postupu schvalování souladu může přinést určité 
provozní výhody. Komise zastávala názor, že oddělení obou postupů je nutné 
vzhledem k délce auditů souladu a že by jí umožnilo těsněji monitorovat roční 
finanční provádění programů. Kritizovali jsme ale skutečnost, že Komise nepři -
pravuje shrnutí o uznání výdajů za konkrétní rok po dokončení všech auditů 
souladu. Zjistili jsme, že takovéto shrnutí neexistuje ani při uzávěrce. Podobným 
rozhodnutím by byly uznány čisté výdaje schválené po provedení všech finanč -
ních oprav a zároveň by se poskytly informace orgánu udělujícímu absolutori -
um. Poskytlo by též jeden z prvků nutných pro výpočet míry zbytkového rizika 
na úrovni programu pro oblast rozvoje venkova. Tato otázka nebyla Komisí pro 
období 2014–2020 řešena.
45 
Pro období 2014–2020 je oddělení mezi každoročním schválením účetní závěrky 
a víceletými audity shody zachováno a je rozšířeno do oblasti soudržnosti23.
Dosažení výstupů a výsledků není při uzávěrce dostatečně 
zohledňováno
46 
Uzávěrka by měla pokrývat konečné zprávy o programu a jeho vyhodnocení, a to 
včetně monitorování a analýzy dosažení výstupů a výsledků za celé období. Ko -
misi by měly být poskytnuty spolehlivé údaje o dosažení cílů, aby mohla vyhod -
notit, jak efektivně a účinně byly finanční prostředky EU během daného období 
využity.22 Body 77, 81, 100 a 104 zvláštní 
zprávy č. 7/2010 „Audit 
postupu schvalování účetní 
závěrky“ ( http://eca.europa.
eu).
23 Čl. 139 odst. 5 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
31 Připomínky 
Období 2007–2013: členské státy jsou povinny podávat zprávy 
o konkrétních a ověřitelných cílech a používat při tom ukazatele 
stanovené v programech
47 
Během programového období měly členské státy povinnost podávat zprávy 
o pokroku v provádění svých programů24. Do zpráv měly zahrnout informace 
o konkrétních, ověřitelných cíle a použít při tom ukazatele stanovené v progra -
mech. Nařízení také počítala s hodnocením v polovině období pro programy 
rozvoje venkova (v roce 2010) a hodnocením ex post pro obě oblasti politik (v roce 
2015)25.
48 
Při uzávěrce se u obou oblastí politik před výplatou konečného zůstatku požadují 
zprávy o dosažení cílů: pro oblast soudržnosti v závěrečné zprávě o provádění 
a pro oblast rozvoje venkova v poslední výroční zprávě o pokroku týkající se pro -
vádění programu (viz tabulka 1 ). Částka konečné platby však nemá přímou vazbu 
na skutečné dosažení výstupů a výsledků.
49 
V případě oblasti soudržnosti uvedly některé z orgánů členských států, že není 
jasné, jak by se v podávání zpráv o výkonnosti měly zohlednit operace, které 
nejsou do termínu závěrky ještě dokončeny. Jiné orgány si nebyly jisté možnými 
finančními důsledky nedosažení cílů stanovených v jejich programech. Ačkoli 
Komise členským státům odpověděla, že v případě nedosažení ukazatelů nebu -
dou následovat automatické finanční opravy, nebyly si příslušné orgány stále jisté 
přístupem GŘ REGIO a GŘ EMPL.
50 
Pro oblast rozvoje venkova některé orgány členských států uvedly, že pravidla 
pro podávání zpráv o výstupech a výsledcích operací financovaných ve dvou 
programových obdobích jsou stále nejasná.
51 
Auditní a certifikační orgány členských států v průzkumu a pohovorech uvedly, 
že neplánují ověřovat, zda bylo cílů dosaženo a proč jich dosaženo nebylo. To ve 
spojení s nejistotou těchto orgánů, jak podávat zprávy o operacích, které nejsou 
na konci programového období ještě dokončeny, přináší riziko pro spolehlivost 
a přesnost údajů vykazovaných o dosažení cílů za období 2007–2013.24 Ve výroční zprávě o provádění 
pro oblast soudržnosti 
a výroční zprávě o pokroku 
týkající se provádění 
programu (viz příloha II ).
25 Článek 84 nařízení (ES) 
č. 1698/2005 a článek 49 
nařízení (ES) č. 1083/2006.
32 Připomínky 
26 Článek 20 a čl. 22 odst. 2 
nařízení (EU) č. 1303/2013.
27 Čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
28 Body 3.61–3.65 zprávy 
Účetního dvora za rok 2014 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015).Období 2014–2020: přidělení výkonnostní rezervy podmíněné 
dosažením průběžných cílů programu na úrovni priorit
52 
Pro období 2014–2020 se klade větší důraz na výstupy a výsledky v průběhu 
provádění programu a kontrol (včetně při přijímání programu, při jeho hodno -
cení a auditu). Toto bylo posíleno úpravou rámce výkonnosti, včetně opětov -
ného zavedení výkonnostní rezervy ve výši 6 % z rozpočtu programu. Přidělení 
výkonnostní rezervy je podmíněno dosažením průběžných cílů stanovených 
na úrovni priorit programu26. Pokud nejsou cíle splněny, může Komise uplatnit 
finanční opravy27. V jedné z našich předchozích zpráv jsme však konstatovali řadu 
nedostatků v koncepci rámce výkonnosti v obou oblastech28. Také se ještě uvidí, 
jak bude tato výkonnostní rezerva uplatňována v praxi a jaký bude její skutečný 
dopad.
Evropskému parlamentu a Radě není poskytována 
konsolidovaná zpráva o uzávěrce týkající se jak legality 
a správnosti výdajů, tak dosažených výstupů a výsledků
53 
Systém rozpočtu EU je založen na víceletém programování. Aby se při provádění 
programu zajistilo vyvozování odpovědnosti, měla by být o výstupu procesu 
uzávěrky podávána zpráva rozpočtovému orgánu. Komise by tak měla informo -
vat Evropský parlament a Radu o konečném stavu za dané programové období 
z hlediska správnosti výdajů a dosažení cílů.
54 
V současné době má rozpočtový orgán k dispozici celou řadu různých dokumen -
tů týkajících se provádění programů:
 ο sdělení o ochraně rozpočtu Evropské unie;
 ο výroční zprávy o činnosti GŘ AGRI, EMPL a REGIO;
 ο výroční souhrnnou zprávu o výsledcích činnosti Komise v oblasti řízení;
 ο hodnocení ex post  týkající se dosažení cílů operačního programu a programu 
rozvoje venkova v daném období;
33 Připomínky 
 ο souhrnnou zprávu o hodnocení ex post ;
 ο rozhodnutí Komise o souladu výdajů s pravidly EU;
 ο pro oblast rozvoje venkova výroční rozhodnutí Komise o finančním schválení 
(z nichž poslední obsahuje konečný zůstatek).
55 
Komise rozpočtovému orgánu podává zprávy prostřednictvím výročních zpráv 
o činnosti jednotlivých generálních ředitelství na základě stavu v daném roce. 
Není však plánována žádná samostatná zpráva o konečném výstupu uzávěrky 
za programové období jako celek. Pro období 2014–2020 zůstává tento stav 
nezměněn.
56 
Co se týče období 2000–2006, konstatujeme, že Komise vydala zprávu ad hoc  
o finančních opravách a stavu závěrky programů EFRR a ESF a projektů FS v roce 
2013.
Uzávěrka je zahajována až několik let po konci 
programového období, a to vzhledem k překrývání období 
způsobilosti
57 
Uzávěrka by měla být provedena co nejdříve po konci programového období, aby 
mohly následující programy začít co nejdříve. Pro zajištění účinnosti při závěrce 
je také velmi důležité zajistit dostatečné časové kapacity a zdroje pro související 
úkoly.
34 Připomínky 
Dodatečná doba na vynaložení finančních prostředků EU: od n+2 
v období 2000–2006 po n+3 v období 2014–2020
58 
V posledních třech programových obdobích poskytovala nařízení EU členským 
státům dodatečnou dobu na vynaložení finančních prostředků, které jim byly 
přiděleny. V obdobích 2000–2006 a 2007–2013 bylo členským státům povoleno 
pokračovat ve výdajích ještě dva roky po konci programového období. Období 
způsobilosti za období 2007–2013 tedy pokračovalo až do 31. prosince 2015 (a 
nikoli do konce roku 2013).
59 
Pro období 2014–2020 bylo období způsobilosti (tj. doba na vyčerpání rozpočtu 
programu) prodlouženo na tři roky po konci programového období (n+3)29 místo 
dvou let (n+2) umožňovaných v předchozích programových obdobích. V dů -
sledku toho skončí období způsobilosti v roce 2023, tj. celých deset let poté, co 
Evropský parlament a Rada přijaly daný legislativní rámec (na konci roku 2013). To 
bude následováno uzávěrkou, která v případě oblasti soudržnosti přidá nejméně 
další dva roky. Do té doby se složení Evropského parlamentu změní dvakrát, či do 
momentu dokončení uzávěrky dokonce třikrát.
V oblasti soudržnosti mají členské státy více času na předložení 
dokumentů k uzávěrce
60 
Pravidla pro uzávěrku období 2000–2006 umožňovala prodloužit v jednotlivých 
případech období způsobilosti o dalších šest či 12 měsíců. Pro období 2007–2013 
takovéto prodloužení nebylo ani v jedné z oblastí politik možné, což dle očekává -
ní povede ke zkrácení procesu uzávěrky. Existuje však velký rozdíl mezi oblastmi 
soudržnosti a rozvoje venkova z hlediska doby, která je povolena pro přípravu 
a předložení dokumentů k závěrce Komisi30: v oblasti soudržnosti mají členské 
státy pro tento účel k dispozici 15 měsíců po skončení období způsobilosti, ale 
v oblasti rozvoje venkova mají pouze šest měsíců31. V důsledku toho musí člen -
ské státy v souvislosti s programovým obdobím 2007–2013 provést uzávěrku do 
31. března 2017 pro oblast soudržnosti a do 30. června 2016 pro oblast rozvoje 
venkova ( obrázek 4 ).29 Článek 38 nařízení (EU) 
č. 1306/2013 a článek 65 
nařízení (EU) č. 1303/2013.
30 Čl. 89 odst. 1 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
31 Článek 37 nařízení (EU) 
č. 1306/2013 a čl. 82 odst. 1 
nařízení (ES) č. 1698/2005.
35 Připomínky Obrázek 4
61 
Tento rozdíl lze vysvětlit skutečností, že v oblasti rozvoje venkova proběhlo mno -
ho práce již během příslušného období, takže uzávěrka se soustředí hlavně na 
poslední rozpočtový rok. Naproti tomu v oblasti soudržnosti je proces uzávěrky 
rozsáhlejší a zahrnuje schválení výdajů za celé programové období (viz též body 
22–25).
62 
Co se týče období 2014–2020, ačkoli jsou mechanismy uzávěrky pro obě oblasti 
těsněji sladěné, má oblast soudržnosti i nadále výrazněji delší lhůtu pro předklá -
dání dokumentů Komisi: 13,5 měsíce po konečném datu způsobilosti ve srovnání 
s šesti měsíci v oblasti rozvoje venkova.Načasování uzávěrky
Předkládání 
dokumentů 
k uzávěrce
Rozvoj venkovaPředkládání 
dokumentů 
k uzávěrce
SoudržnostKonečné 
datum způsobilostiKonec programového 
období
31. března 2017 30. června 2016 31. prosince 2015 31./uni00A0prosince 2013 1. ledna 2007Činnosti 
čl. státu 
při uzávěrce: 
rozvoj 
venkova 
(6 měsíců)
Činnosti čl. státu při uzávěrce: 
soudržnost (15 měsíců)Prodloužená doba způsobilosti (n+2) Programové období 2007–2013
Zdroj:  EÚD.
36 Připomínky 
64 
K počátku listopadu 2016 bylo oznámeno jmenování pro 140 (z 215) programů za 
GŘ EMPL a 163 (z 295) programů za GŘ REGIO. Celkem 66 programů, které spadají 
pod GŘ EMPL, a 53 programů spadajících pod GŘ REGIO předložilo žádosti o prů -
běžnou platbu za rok 201632, z čehož vyplývá, že v těchto programech jsou již 
prováděny operace. V daných členských státech tedy příslušné orgány obecně za -
hájily provádění svých programů na období 2014–2020. U velké většiny programů 
však k zahájení zatím nedošlo, a to z jednoduchého důvodu, že v rámci programů 
na období 2007–2013 je stále k dispozici nevyužité financování, pro něž období 
způsobilosti skončilo až 31. prosince 2015. Toto překrývání období způsobilosti 
představuje demotivaci k zahajování programů následujícího období.Překrývání období způsobilosti vede ke zpožděnému zahájení 
následných programů
63 
Mnoho programů pro období 2014–2020 bylo schváleno v roce 2015 či dokonce 
v roce 2016, jak ukazuje tabulka 3 . Od schválení právního základu v roce 2013 
probíhalo plnění programů v členských státech plným tempem a toto plnění 
vyžadovalo pozornost generálních ředitelství Komise. Po dojednání partnerských 
dohod a operačních programů a programů rozvoje venkova nyní v mnoha člen -
ských státech probíhá jmenování řídících a certifikačních orgánů v oblasti soudrž -
nosti, které musí být ověřeny auditními orgány. Oznámení o těchto jmenováních 
Komisi je podmínkou pro předložení žádostí o průběžné platby. Tabulka 3Schválení programů pro období 2014–2020
Generální ředitelstvíPočet schválených programů
2014 2015 2016 Celkem
GŘ REGIO 132 (45 %) 143 (48 %) 20 (7 %) 295
GŘ EMPL 153 (71 %) 62 (29 %) 215
GŘ AGRI 9 (8 %) 109 (92 %) 118
Celkem za rok 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.32 Zdroj: údaje poskytnuty GŘ 
REGIO a GŘ EMPL.
37 Připomínky 
Překrývání období způsobilosti rovněž zvyšuje celkovou 
administrativní zátěž z hlediska řízení a kontroly programu na 
úrovni členských států i Komise
65 
Komise považuje uzávěrku za součást regulatorních požadavků a ani v jedné 
z oblastí politik nevytváří pro náklady procesu uzávěrky samostatný rozpočet ani 
tyto náklady samostatně nesleduje. Komise od členských států nevyžaduje, aby 
poskytovaly informaci o jejich vlastních nákladech nebo nárocích na zdroje pro 
proces uzávěrky; nesestavuje ani žádný komplexní odhad celkových požadav -
ků na zdroje svého generálního ředitelství. Vzhledem k tomu, že členské státy 
považují uzávěrku za jednu ze svých odpovědností při řízení programu, ani ony 
samostatně neodhadují či nesledují požadavky na zdroje pro uzávěrku v obou 
oblastech politik.
66 
Hlavní obavou, vyjádřenou členskými státy v průzkumu a pohovorech, je časový 
tlak, ke kterému dochází jak překrýváním období způsobilosti, tak v důsled -
ku práce nezbytné pro provedení uzávěrky. Jako velké riziko pak vnímají tuto 
časovou tíseň zejména auditní a certifikační orgány. Některé orgány uvedly, že 
se s tímto problémem snaží vypořádat najímáním dalších pracovníků či externím 
zadáním činností. Vzhledem k rozpočtovým škrtům však některé jiné orgány 
podobná řešení zvolit nemohly. Potřebu dodatečných personálních zdrojů pro 
období uzávěrky zjistila i Komise, která proto zvažuje, že některé úkoly bude 
zadávat externě.
67 
Kromě toho některé z orgánů členských států, které byly do procesu uzávěrky 
zapojeny, byly negativně ovlivněny administrativní reorganizací, která vedla 
k propuštění části pracovníků nebo jejich převedení jinam. Existuje proto vážné 
riziko toho, že pro činnosti související s uzávěrkou nebude na vnitrostátní úrovni 
k dispozici dostatek zkušených pracovníků.
68 
Období 2014–2020 dále problém provádění programů týkajících se dvou různých 
období zhorší, neboť výdaje budou způsobilé tři roky po konci programového 
období namísto dvou let, jako tomu bylo v období 2007–2013. Za předpokladu, že 
u následujícího období nedojde ke zdržení, se tak práce členských států v sou -
vislosti s ročním schválením účetní závěrky pro programy z období 2014–2020 
bude překrývat s prováděním nových programů mezi 1. lednem 2021 a buď 
30. červnem 2024 (pro oblast rozvoje venkova), nebo 15. únorem 2025 (pro oblast 
soudržnosti).
38 Připomínky 
Komise poskytovala členským státům odpovídající 
a včasnou pomoc s přípravou na uzávěrku programů 
za období 2007–2013, ale měla by nadále pečlivě dbát 
na to, aby zajistila spolehlivé plnění ze strany 
členských států
K uzávěrce období 2007–2013 Komise vydala komplexní 
a včasné pokyny
69 
Pravidla by měla být jasná, jednoduchá a praktická a měla by být snadno dohle -
datelná v nařízeních. Složitý právní rámec může zvyšovat výskyt chyb při uzávěr -
ce, jestliže příslušné orgány nechápou řádně požadavky nebo jestliže je vykládají 
odlišně od Komise. Může rovněž vést k neefektivnosti v situaci, kdy členské státy 
od Komise žádají objasnění. Aby Komise tato rizika zmírnila, musí s předstihem 
připravit pokyny, které budou shrnovat a dále vyjasňovat ustanovení týkající se 
uzávěrky. Zatímco nařízení poskytují obecný rámec pro programové období jako 
celek (programování, finanční řízení, audit atd.), pokyny by se měly zaměřit spíše 
na technické a praktické aspekty toho, jak Komise nařízení vykládá.
Pokyny Komise usnadnily pochopení pravidel platných pro 
uzávěrky v obou oblastech politik
70 
Z našeho přezkumu právního rámce vyplynulo, že pro obě oblasti politik vychá -
zejí pravidla pro uzávěrku z různých nařízení33. To se týká zejména oblasti rozvoje 
venkova, v níž množství nařízení relevantních pro uzávěrku zvyšuje složitost. 
Finanční aspekty procesu uzávěrky období 2007–2013 jsou kromě toho pokryty 
novými nařízeními přijatými v letech 2013 a 2014 pro období 2014–202034, zatím -
co podmínky způsobilosti jsou stanoveny v nařízeních pro období 2007–201335. 
Kontrolní mechanismy36 a přechodná pravidla37 jsou upraveny ještě v jiných 
nařízeních.33 Nařízení upravující 
mechanismy uzávěrky 
v příslušných oblastech politik 
jsou uvedena v  příloze I .
34 Nařízení (EU) č. 1306/2013, 
nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 907/2014 ze 
dne 11. března 2014, kterým se 
doplňuje nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013, pokud jde 
o platební agentury a další 
subjekty, finanční řízení, 
schválení účetní závěrky, 
jistoty a použití eura (Úř. věst. 
L 255, 28.8.2014, s. 18), 
a nařízení (EU) č. 908/2014.
35 Nařízení (ES) č. 1698/2005 
a nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 
15. prosince 2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla pro 
použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 368, 23.12.2006, 
s. 15).
36 Nařízení Komise (EU) 
č. 65/2011 ze dne 
27. ledna 2011, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005, pokud jde 
o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova (Úř. 
věst. L 25, 28.1.2011, s. 8) 
a nařízení (EU) č. 908/2014.
37 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1310/2013 ze dne 
17. prosince 2013, kterým se 
stanoví některá přechodná 
ustanovení o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV), 
kterým se mění nařízení (EU) 
č. 1305/2013, nařízení (ES) 
č. 73/2009, nařízení (EU) 
č. 1307/2013, nařízení (EU) 
č. 1306/2013 a nařízení (EU) 
č. 1308/2013 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 865); a nařízení 
Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 807/2014 ze 
dne 11. března 2014, kterým se 
doplňují některá ustanovení 
nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
a kterým se zavádějí 
přechodná ustanovení (Úř. 
věst. L 227, 31.7.2014, s. 1).
39 Připomínky 
71 
Komise v obou oblastech politik řešila složitost právního rámce tím, že připravila 
pokyny k uzávěrce. Ty shrnují hlavní požadavky a lhůty tohoto procesu a posky -
tují další vyjasnění, což bylo uvítáno většinou orgánů zapojených do procesu 
uzávěrky.
72 
Celkově jsme zjistili, že Komise připravila komplexní pokyny, v nichž vyjasnila 
platná ustanovení z nařízení pro obě oblasti. Členským státům byl v rané fázi 
předložen návrh těchto pokynů, což jim dalo možnost vyjádřit se k jejich obsahu. 
Tabulka 4  uvádí harmonogram schválení pokynů pro obě oblasti politik. Aktuali -
zované pokyny obsahovaly jen málo změn. Tabulka 4Harmonogram schválení pokynů pro uzávěrky
Soudržnost Rozvoj venkova
První verze pokynů předložena 
členským státůmčerven 20121duben 20134
Pokyny byly schváleny březen 20132březen 20155
Aktualizované pokyny byly 
schválenyduben 20153prosinec 20156
1   Na schůzi výboru pro koordinaci fondů dne 7. června 2012.
2  Rozhodnutí Komise C(2013) 1573 ze dne 20. března 2013 o schválení pokynů k uzávěrce operač -
ních programů přijatých s cílem využívání pomoci z Evropského fondu pro regionální rozvoj, 
Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti (2007–2013).
3  Rozhodnutí Komise C(2015) 2771 ze dne 30. dubna 2015, kterým se mění rozhodnutí C(2013) 1573 
ze dne 20. března 2013.
4  Na schůzi výboru pro rozvoj venkova dne 19. dubna 2013.
5  Rozhodnutí Komise C(2015) 1399 ze dne 5. března 2015 o schválení pokynů k uzávěrce operač -
ních programů přijatých s cílem využívání pomoci z Evropského fondu pro regionální rozvoj 
(EZFRV) pro období 2007–2013.
6  Rozhodnutí Komise C(2015) 8866 ze dne 11. prosince 2015, kterým se mění C(2015) 1399 ze dne 
5. března 2015.
Zdroj:  EÚD.
40 Připomínky 
73 
V obou oblastech politik přispěly pokyny k vyjasnění a praktickým návodům 
v otázkách, které v nařízeních nejsou upraveny podrobně nebo dostatečně jasně.
74 
Téměř všechny orgány v obou oblastech politik, které se průzkumu účastnily, se 
domnívají, že Komise poskytla pokyny dostatečně předem, aby se bylo možno na 
uzávěrku připravit. Dvě třetiny respondentů uvedly, že pokyny vyjasnily mnohé 
otázky, které nebyly v nařízeních dostatečně upraveny (viz obrázek 5 ). Téměř 
všechny orgány byly rovněž toho názoru, že pokyny jsou z hlediska organizace 
uzávěrky (včetně odpovědností a lhůt) jasné.
75 
Zhruba jedna pětina oslovených orgánů uvedla, že i nadále potřebuje další poky -
ny nebo vyjasnění ke konkrétním otázkám. Oblasti, u nichž 15 % či více respon -
dentů označilo pokyny na nejasné či spíše nejasné, jsou uvedeny v  příloze IV .Obrázek 5Odpovědi orgánů členských států v průzkumu týkající se toho, zda pokyny Komise 
poskytovaly dostatečné vyjasnění
Zdroj:  přezkum EÚD.
NevímNe
Všechny otázky jsou již jasně 
vyřešeny v nařízeníchAno
67 %11 %
13 %9 %
41 Připomínky 
Absence lhůt pro určité aspekty procesu uzávěrky může ohrozit 
včasné dokončení uzávěrky
76 
Důležitým prvkem pravidel upravujících uzávěrku jsou jasné lhůty, neboť ty 
pomáhají zajistit, aby byly úkoly dokončeny včas a aby byl proces uzávěrky jako 
celek účinný.
77 
Celkově byly v nařízeních obsaženy lhůty pro většinu aspektů, avšak ve třech 
oblastech lhůty chyběly: pro odpovědi členských států na otázky Komise týkající 
se dokumentů k uzávěrce, pro schválení velkých projektů ze strany Komise a pro 
veřejný příspěvek vyplácený členskými státy příjemcům v oblasti soudržnosti.
Absence lhůty pro odpovědi členských států Komisi v nařízení: riziko, že 
bude uzávěrka trvat příliš dlouho
78 
Je-li kvalita dokumentů k uzávěrce dobrá, jsou ustanovení v nařízeních dostateč -
ná na to, aby zajistila provedení uzávěrky v daném termínu. Avšak v případě, že 
Komise není spokojena s informacemi, které poskytl členský stát, může absence 
harmonogramu v nařízení, pokud jde o odpovědi na otázky Komise, vést k další -
mu prodloužení procesu uzávěrky.
79 
V žádném z nařízení na období 2007–2013 není uvedena lhůta pro odpovědi 
členských států na otázky Komise k dokumentům k závěrce. V oblasti soudržnosti 
stanoví pokyny pro tento účel lhůtu dvou měsíců, kterou lze na požádání pro -
dloužit o dva další měsíce. Pokyny k oblasti rozvoje venkova však žádné podobné 
ustanovení neobsahují.
42 Připomínky 
Absence lhůty k předložení a schválení velkých projektů v oblasti 
soudržnosti: toto komplikuje uzávěrku a přináší rizika z hlediska využití 
finančních prostředků
80 
Pro období 2007–2013 jsou velké projekty v oblasti soudržnosti definovány jako 
operace, jejichž celkové náklady přesahují 50 milionů EUR38. Vzhledem k tomu, 
že tyto projekty vyžadují rozsáhlé financování EU, musí být Komisí posouzeny 
a Komise musí schválit jejich financování39.
81 
Regulační rámec pro období 2007–2013 neobsahoval žádnou lhůtu pro předlo -
žení žádostí o velké projekty a v praxi ani žádnou konečnou lhůtu pro Komisi, 
aby přijala související rozhodnutí. K 15. listopadu 2016 čekalo v GŘ REGIO stále na 
schválení 19 žádostí o velké projekty ze sedmi členských států. Související celkové 
způsobilé náklady těchto projektů činily 1 miliardu EUR, přičemž příspěvek EU 
dosahoval částky 854 milionů EUR.
82 
Neuzavřené rozhodnutí o velkém projektu komplikuje uzavření operačního pro -
gramu, neboť řídící a auditní orgán nevědí, jak při přípravě dokumentů k uzávěrce 
k daným výdajům přistupovat. Neuzavřená rozhodnutí také vytvářejí právní nejis -
totu pro členský stát. Jedná se zejména o situaci, kdy se blíží lhůta pro uzávěrku: 
když Komise v takové chvíli zamítne velký projekt, zvýší se riziko toho, že členský 
stát nebude schopen projekt nahradit jinými způsobilými výdaji, což může vést 
k potížím s plným čerpáním příspěvku EU.
83 
Pro období 2014–2020 mohou být výdaje, které se vážou k velkému projektu, 
zahrnuty do žádosti o platbu40, pakliže je Komisi předtím oznámeno pozitivní 
hodnocení nezávislých odborníků nebo po předložení projektu ke schválení 
Komisí. Komise by měla přijmout rozhodnutí o schválení finančního příspěvku na 
velký projekt do tří měsíců41.38 Článek 39 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
39 Článek 41 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
40 Čl. 102 odst. 6 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
41 Čl. 102 odst. 1 a 2 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
43 Připomínky 
Absence lhůty pro vyplacení veřejného příspěvku příjemcům v oblasti 
soudržnosti: riziko poškození pověsti
84 
Obecně platí, že výdaje na soudržnost jsou způsobilé ke spolufinancování EU, 
jsou-li skutečně uhrazeny příjemcem na provádění operací během období způso -
bilosti42. Příjemce tedy nemusí obdržet odpovídající spolufinancování z veřejných 
zdrojů před tím, že členský stát požádá Komisi o úhradu výdajů.
85 
Řídící orgány jsou povinny zajistit, aby příjemci obdrželi celkovou částku příspěv -
ku z veřejných zdrojů co nejrychleji a v plné výši43, ale v regulačním rámci pro 
oblast soudržnosti pro období 2007–2013 není pro platby příjemcům stanovena 
žádná lhůta. Při uzávěrce tak mohou členské státy žádat o úhradu výdajů, které 
dosud nebyly příjemcům proplaceny44.
86 
Již v minulosti jsme upozorňovali na vážná prodlení v platbách veřejného pří -
spěvku příjemcům (viz rámeček 2) . Komise od členských států nevyžaduje, aby 
při uzávěrce nebo po ní podávaly zprávu o tom, jaká část veřejného příspěvku 
byla skutečně vyplacena. V důsledku toho se může stát, že příjemci neobdrží plný 
příspěvek v patřičnou dobu, i když Komise svůj příspěvek členskému státu plně 
uhradí. To by v zásadě mohlo znamenat, že ani po uzávěrce (tj. v roce 2018 či poz -
ději) příjemci stále nemusí obdržet příspěvek EU na jejich projekty. Domníváme 
se, že zpožděné platby představují pro EU vážné riziko poškození pověsti.42 Čl. 56 odst. 1 a čl. 78 odst. 1 
nařízení (ES) č. 1083/2006.
43 Článek 80 nařízení (ES) 
č. 1083/2006.
44 Oddíl 5.1.1 pokynů k uzávěrce 
v oblasti soudržnosti.
Zpoždění v platbě příspěvku EU příjemcům
Ve Francii došlo k závažným zpožděním při převodu prostředků EU od celostátních orgánů k orgánům regio -
nálním, které byly v roli příjemců: ve dvou případech činilo zpoždění platby více než pět měsíců45.
U jednoho projektu v Itálii, jehož cílem bylo vypracovat zprávu pro zmapování vzdělávacích potřeb v různých 
italských regionech, příjemce předložil výkaz nákladů řídicímu orgánu v březnu 2014. Náklady v žádosti byly 
osvědčeny vnitrostátními orgány a předloženy Komisi. Přestože Komise proplatila vykázané náklady v červnu 
2014, příjemce dostal průběžnou platbu až o pět měsíců později, v listopadu 2014.
Podobné případy byly zjištěny v dalších čtyřech projektech v Itálii, v jednom projektu ve Francii a šesti projek -
tech v Nizozemsku46.
45 Rámeček 6.3 bod a) výroční zprávy EÚD za rok 2013 (Úř. věst. C 398, 12.11.2014).
46 Rámeček 6.5 bod a) výroční zprávy EÚD za rok 2014.Rámeček 2
44 Připomínky 
87 
Na rozdíl od oblasti soudržnosti jsou u rozvoje venkova způsobilé k příspěvku EU 
pouze výdaje, u nichž byla příslušná podpora příjemci skutečně vyplacena47.
88 
Pro období 2014–2020 nařízení stanoví, že veřejný příspěvek příjemcům musí 
být vyplacen do 90 dnů od data, kdy příjemce předloží žádost o platbu48. Toto 
nařízení obsahuje také podpůrné ustanovení o tom, že členský stát zajistí, aby do 
uzavření operačního programu byla výše příspěvku z veřejných zdrojů vyplace -
ného příjemcům nejméně rovna příspěvku poskytnutému z rozpočtu EU49.
Některé požadavky v pokynech týkajících se oblasti 
soudržnosti neodpovídají rámci regulatorních ustanovení
89 
Zjistili jsme, že pokyny pro oblast soudržnosti obsahují několik požadavků, které 
jsou nad rámec regulatorních ustanovení. Jde o požadavky týkající se finančních 
nástrojů, nefungujících projektů, vícefázového provádění projektů a míry zbyt -
kového rizika. Tyto požadavky jsou uvedeny v  tabulce 5 , která také uvádí, jak se 
k nim přistupuje v oblasti rozvoje venkova a zda došlo k nějakým změnám, pokud 
jde o období 2014–2020. Pokud jde o pokyny v oblasti rozvoje venkova, žádné 
doplňkové požadavky nebyly zavedeny.
90 
Také přibližně 19 % řídicích orgánů a 24 % auditních orgánů ve svých odpovědích 
v průzkumu uvedlo, že některé požadavky v pokynech překračuje rámec regula -
torních nařízení.
91 
Všechny požadavky uvedené v  tabulce 5  byly zavedeny v zájmu řešení specific -
kých nedostatků. Požadavky týkající se nefunkčních projektů a vykazování míry 
zbytkového rizika pomáhají zmírňovat rizika spojená s uzávěrkou. Vysvětlení 
týkající se vícefázového provádění projektů, které nespadají do kategorie velkých 
projektů, jsou sice potřebná, ale tak, jak jsou nyní formulována, mohou proces 
závěrky zkomplikovat. V minulosti jsme upozornili na prodloužení období způ -
sobilosti pro finanční nástroje v důsledku pokynů Komise k uzávěrce50, což vede 
k problému hierarchie norem. Komise tento názor rozporuje a odmítla předložit 
návrh na změnu nařízení (ES) č. 1083/2006, kterou by se poskytla členským stá -
tům právní jistota51.47 Čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) 
č. 1698/2005.
48 Článek 132 nařízení (E 
č. 1303/2013.
49 Článek 129 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
50 Bod 6.45 výroční zprávy EÚD 
za rok 2015, bod 6.52 výroční 
zprávy EÚD za rok 2014 
a bod 43 zvláštní zprávy 
č. 19/2016.
51 Odpověď Komise na bod 6.52 
výroční zprávy EÚD za rok 
2014, bod 6.45 výroční zprávy 
EÚD za rok 2015 a bod 43 
zvláštní zprávy č. 19/2016 
„Plnění rozpočtu EU 
prostřednictvím finančních 
nástrojů – poučení 
z programového 
období 2007–2013“ ( http://eca.
europa.eu ).
45 Připomínky Tabulka 5Požadavky v pokynech pro oblast soudržnosti nad rámec ustanovení nařízení
Oblast Popis záležitosti v  oblasti soudržnosti Přístup v  oblasti rozvoje venkovaPřístup v  období 
2014–2020
Období způsobilosti 
pro výdaje v rámci 
finančních nástrojů1Ve své výroční zprávě za rok 2015 jsme uvedli, 
že podle čl. 56 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006 
je 31. prosinec 2015 konečným termínem pro 
způsobilost plateb. V dubnu 2015 Komise rozhodla 
prodloužit období způsobilosti do 31. března 2017. 
Učinila tak jednostranně prostřednictvím rozhod -
nutí Komise, kterým se mění pokyny k uzávěrce, 
místo aby požádala Radu a Parlament o změnu na -
řízení. Jelikož není k dispozici dostatečně nadřazený 
právní předpis, považujeme výplatu prostředků po 
31. prosinci 2015 za nesprávnou2.Žádná změna v období způsobilosti, 
pro něž platí datum 31. prosince 2015 
jako pro ostatní výdaje.Obecně musí být v obou ob -
lastech politiky výdaje v rámci 
finančních nástrojů skutečně 
vyplaceny nebo – v případě 
záruk  – vyčleněny během 
období způsobilosti3.
Vícefázové provádění 
velkých projektů4 ve 
srovnání s ostatními 
projektyNařízení stanoví možnost vícefázového provádění 
velkých projektů5 (jejich rozdělení do samostatných 
fází, které se provádějí v různých programových 
obdobích), ale pokyny6 obsahují další pravidla 
o vícefázovém provádění, vztahující se na pokrytí 
financování jiných než velkých projektů během 
dvou programových období (2007–2013 a 2014–
2020). Požadavky týkající se financování projektů 
během dvou programových období jsou v oblasti 
soudržnosti komplikovanější a přísnější než v oblasti 
rozvoje venkova.V nařízení se nehovoří o rozdělování 
projektů do fází. Nedokončené 
projekty jsou zpravidla způsobilé7 
pro další spolufinancování (není sta -
noven žádný požadavek, pokud jde 
o celkové náklady projektu) v novém 
období na základě přechodných 
pravidel. Rozhodné datum je datum 
platby výdajů.Stejně jako v období 
2007–2013 se nařízení pro 
období 2014–2020 vztahuje 
pouze na vícefázové provádění 
velkých projektů.
1 Platby z finančních nástrojů konečným příjemcům, proplacení řídicích nákladů a vydání záruk.
2 Bod 6.45 výroční zprávy EÚD za rok 2015 (Úř. věst. C 375, 13. 10. 2016).
3  Čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013: „Při uzavření programu představují způsobilé výdaje finančního nástroje celkovou skutečně vyplace -
nou částku příspěvků z programu, nebo v případě záruk částku vyčleněnou, prostřednictvím finančního nástroje během období způsobilos -
ti“, s výjimkami uvedenými v čl. 42 odst. 2 a 3.
4 Článek 39 nařízení (ES) č. 1083/2006 definuje velký projekt jako projekt, jehož celková hodnota přesahuje 50 milionů EUR.
5 Čl. 40 písm. d) nařízení (ES) č. 1083/2006.
6 Oddíl 3.3 a 3.4 pokynů k uzávěrce v oblasti soudržnosti.
7 S výjimkou tří nedokončených opatření.
46 Připomínky 
Oblast Popis záležitosti v  oblasti soudržnosti Přístup v  oblasti rozvoje venkovaPřístup v  období 
2014–2020
Definice a požadavky 
týkající se 
nefungujících projektůNení stanoven žádný právní požadavek na uvedení 
projektových činností do provozu do uzávěrky, 
takže existuje riziko, že operace spolufinancované 
EU nemusí být nikdy dokončeny. Tento požadavek 
byl začleněn do pokynů8. Přesto je ve výjimečných 
případech a za určitých okolností možné spolufi -
nancovat projekty, které nejsou v provozu. Musejí 
být dokončeny do 31. března 2019, jinak Komise 
provede konečnou opravu.Obecně jsou nedokončené projekty 
způsobilé, jak je uvedeno výše.Zatím nebyl stanoven žádný 
požadavek na provoz činností 
k datu uzávěrky.
Požadavek vypočítat 
míru zbytkového rizikaPokyny9 rozšiřují regulatorní požadavek výpočtu 
roční míry chyb o nový požadavek, aby auditní 
orgány v závěrečném prohlášení ke každému OP 
zveřejňovaly míru zbytkového rizika. Míra zbyt -
kového rizika k datu uzávěrky je definována jako 
součet částek zbytkového rizika za rok (s ohledem 
na čerpání prostředků a zpětně získané částky) 
dělený součtem celkových výdajů vykázaných 
k datu uzávěrky. Auditní orgány by měly zvážit 
míru zbytkového rizika, když vypracovávají výrok 
auditora. Tento požadavek sice přesahuje rámec 
právních předpisů a může pro některé auditní 
orgány znamenat další práci, dává ale Komisi další 
ujištění, že zbývající míra chyb v programu je k datu 
uzávěrky pod hranicí významnosti (materiality).Nařízení nevyžadují, aby certifikační 
orgány předkládaly auditní výrok 
nebo zprávu za celé období ani aby 
počítaly míru zbytkového rizika 
u programu k datu uzávěrky.Nařízení nevyžadují, aby au -
ditní nebo certifikační orgány 
předkládaly auditní výrok nebo 
zprávu za celé období ani aby 
počítaly míru zbytkového rizika 
u programu k datu uzávěrky.Tabulka 5
8  Oddíl 3.5 „Nefungující projekty“: „V době předložení dokumentů k uzávěrce členské státy musejí zajistit, aby projekty zahrnuté do programo -
vé uzávěrky fungovaly, tedy byly dokončené a využívané, aby je bylo možné považovat za způsobilé“.
9 Příloha VI pokynů k uzávěrce v oblasti soudržnosti (Pokyny k přípravě závěrečné kontrolní zprávy a prohlášení o uzávěrce).
Zdroj:  EÚD.
47 Připomínky 
Členské státy jsou spokojeny s podporou Komise, ale je 
nezbytné zajistit koordinaci mezi celostátními a regionálními 
orgány
92 
Komise by měla orgánům členských států pomoci s přípravou na uzávěrku tím, že 
jim včas poskytne náležitou podporu formou školení a průběžných konzultací při 
výskytu problémů. Členské státy by se měly na uzávěrku začít připravovat v do -
statečném předstihu a v patřičnou dobu naplánovat činnosti v rámci uzávěrky na 
celostátní a regionální úrovni.
Členské státy jsou s podporou Komise spokojeny; celkově se cítí na 
uzávěrku připravené
93 
Z naší analýzy vyplynulo, že Komise v obou oblastech politiky poskytovala od -
povídající podporu formou školení, konferencí, seminářů, jednání a dokumentů 
s otázkami a odpověďmi. Všechny odpovědné orgány měly k těmto dokumentům 
přístup a byly pozvány na sérii školení, která Komise organizovala.
94 
Většina orgánů, které se účastnily našeho průzkumu z obou oblastí politiky, po -
važovala školení a podporu Komise za užitečné a uvedla, jejich dotazy byly včas 
zodpovězeny. Většina respondentů byla také spokojena s typem podpory, kterou 
Komise poskytovala, a pouze jedna desetina všech orgánů uvedla, že by uvítala 
jiný typ podpory.
95 
Téměř třetina respondentů (29 %) měla za to, že podpora Komise při uzávěrce za 
období 2007–2013 se oproti období 2000–2006 zlepšila (viz obrázek 6 ).
48 Připomínky 
96 
Celkem 89 % respondentů průzkumu se cítilo dobře nebo poměrně dobře připra -
veno na uzávěrku již v září 2015. Většina také uvedla, že interní manuály a postu -
py již mají vypracované nebo téměř vypracované. Dále 85 % dotazovaných mělo 
za to, že na patřičné provedení svých úkolů budou mít dostatek času.
Koordinace mezi jednotlivými orgány členských států je vnímána 
jako riziková pro řádné dokončení úkolů v rámci uzávěrky
97 
Nezbytným předpokladem účinnosti a efektivity uzávěrky je účinná koordinace 
mezi jednotlivými orgány členského státu. Všechny orgány by měly mít dostatek 
času na uspokojivé provedení své práce v rámci uzávěrky. Obrázek 6Názor členských států na podporu Komise při uzávěrce období 2007–2013 
v porovnání s obdobím 2000–20061
1 Odpovědi bulharských, rumunských a chorvatských orgánů byly vyňaty, protože tyto orgány se uzávěrky za období 2000–2006 neúčastnily.
Zdroj: průzkum EÚD.
1 %
43 %27 %29 %
Není relevantní nebo nevímStejná jako předtím
HoršíLepší
49 Připomínky 
98 
Z průzkumu vyplynulo, že 44 % orgánů s odpovědností za rozvoj venkova a 56 % 
orgánů v oblasti soudržnosti se domnívá, že koordinace s ostatními orgány před -
stavuje s ohledem na uzávěrku mírné až vysoké riziko.
99 
Hlavní starostí pro auditní a certifikační orgány bylo, zda jim harmonogram do -
hodnutý na vnitrostátní úrovni poskytne dost času na uspokojivé splnění úkolů. 
Tyto orgány se o vhodně stanovené termíny zajímají více než řídicí orgány a pla -
tební agentury, jež provádějí svou práci až jako poslední.
100  
Pokud jde o oblast soudržnosti, v níž jsou některé typy výdajů podle pravidel 
způsobilé do termínu pro předložení dokumentů 31. března 2017 (viz body 
106–113), proces uzávěrky nemusí auditním orgánům ponechávat dostatek času 
na kontrolu závěrečných výkazů výdajů. Toto je vnímáno jako obzvláště vysoké 
riziko.
101  
Zejména v případě programů, u kterých nebyl plně vyčerpán příspěvek EU, může 
být lhůta stanovená v harmonogramu členského státu pro to, aby řídicí orgán 
předložil závěrečné výdaje auditnímu orgánu, nastavena pozdě. Někdy je datum 
pro předložení výkazů dohodnuto na konec roku 2016, což zvyšuje zátěž pro au -
ditní orgán a může vést k omezení rozsahu auditního výroku, který je třeba vydat 
do 31. března 2017. V takovýchto případech může Komise buď požádat auditní 
orgán o dodatečné ověření takových výdajů, což v podstatě znamená dát mu 
více času a prodloužit uzávěrku, nebo může uplatnit finanční opravy. Není jasné, 
jak se bude takové omezení rozsahu zohledňovat při výpočtu míry zbytkového 
rizika.
102  
Rámeček 3 uvádí příklad osvědčeného postupu v podobě harmonogramu do -
hodnutého mezi různými orgány.
50 Připomínky 
103  
Někteří respondenti uváděli, že Komise by měla nastavit závazné lhůty pro 
všechny příslušné orgány. V období 2014–2020 nesou odpovědnost za stanovení 
harmonogramu prací jednotlivých celostátních a regionálních orgánů nadále 
členské státy.
Komise by měla nadále dávat pozor na to, aby zaručila 
spolehlivost uzávěrky za období 2007–2013
104  
Náležitá koncepce a příprava jsou nezbytné prvky pro zajištění účinné a včasné 
uzávěrky programů soudržnosti a rozvoje venkova, ale samy o sobě nestačí. Zále -
ží především na způsobu, jakým se proces uzávěrky provádí v praxi, na kvalitě do -
kumentů, které v rámci uzávěrky předkládají členské státy, a na konzistentní a dů -
kladné prověrce ze strany Komise v termínech, které jsou stanoveny v nařízeních.Závazný harmonogram dohodnutý v německém regionu
V Německu ve Šlesvicku-Holštýnsku se řídicí, certifikační a auditní orgán dohodly na harmonogramu, který byl 
závazný pro všechny tři strany. Cílem bylo poskytnout každému orgánu dostatek času na jeho práci.
Úkol Odpovědný orgán Lhůta
Předložení poslední žádosti o průběžnou platbu Komisi ŘO, CO 29.4.2016
Dokončení auditů operací AO 31.8.2016
Příprava žádosti o konečnou platbu ŘO, CO 30.11.2016
Závěrečná zpráva o provádění ŘO 30.11.2016
Audit dokumentů souvisejících s uzávěrkou AO 31.1.2017
Schválení monitorovacím výborem ŘO 20.2.2017
Předložení „balíčku“ dokumentů k uzávěrce Komisi ŘO, CO, AO 1.3.2017Rámeček 3
51 Připomínky 
105  
Při předchozím auditu počáteční fáze uzávěrky za období 2000–2006 v oblasti 
soudržnosti jsme zjistili, že uzávěrka byla pouze částečně účinná, protože aby se 
předešlo finančním opravám při uzávěrce, členské státy předkládaly prohlášení 
obsahující neodůvodněná snížení závěrečné míry chyb52. Navzdory zlepšením 
v kontrolním rámci toto riziko přetrvává i v souvislosti s uzávěrkou programového 
období 2007–2013. Kromě toho jsme zjistili řadu dalších rizik, jejichž řešení vyža -
duje obzvláštní pozornost během uzávěrky období 2007–2013.
Přetrvávají specifická rizika, která mají vliv na správnost výdajů 
u finančních nástrojů, smluvních záloh a některých velkých 
projektů spojených se státní podporou
Riziko, že způsobilost výdajů v rámci finančních nástrojů nebude při 
uzávěrce odpovídajícím způsobem ověřena
106  
Finanční nástroje jsou mechanismy financování z rozpočtu EU, které mohou mít 
podobu půjček, záruk a kapitálových (nebo kvazikapitálových) investic. Využívají 
se jak v oblasti soudržnosti, tak v oblasti rozvoje venkova.
107  
Při zřízení finančního nástroje v období 2007–2013 se vyplatila do nástroje záloha 
a Komise uhradila ve prospěch členského státu příspěvek EU53. Způsobilé výdaje 
u finančních nástrojů lze však stanovit pouze při uzavření programu a skládají se 
ze skutečné výše půjček, záruk a kapitálových nástrojů poskytnutých konečným 
příjemcům a rovněž způsobilých řídicích nákladů a poplatků54. Jelikož auditní 
a certifikační orgány nebyly povinny tyto výdaje kontrolovat v průběhu období, 
existuje riziko, že jejich způsobilost nebude odpovídajícím způsobem ověřena. 
Skutečnost, že je povoleno, aby se z finančních nástrojů v oblasti soudržnosti 
poskytovala finanční podpora konečným příjemcům do 31. března 2017 (viz ta-
bulka 5 ), dále omezuje schopnost auditních orgánů získat ujištění, že výdaje jsou 
legální a správné (viz také bod 100).
108  
V období 2014–2020 se veřejné příspěvky do finančních nástrojů hradí ve splát -
kách. Úhrada příslušné splátky je podmíněna čerpáním určitého procentuálního 
podílu předchozí splátky55, přičemž toto čerpání musí ověřit auditní a certifikační 
orgány. Výši způsobilých výdajů však lze stále stanovit teprve při uzávěrce56. Tě-
mito opatřeními se úhrnně snižuje riziko, že z rozpočtu EU se budou spolufinan -
covat nesprávné výdaje.52 Bod 5.61 výroční zprávy EÚD 
za rok 2011 (Úř. věst. C 344, 
12.11.2012).
53 Čl. 56 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 1083/2006 a článek 52 
nařízení (ES) č. 1974/2006.
54 Čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) 
č. 1083/2006 a čl. 52 odst. 1 
nařízení (ES) č. 1974/2006.
55 Čl. 41 odst. 1 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
56 Článek 42 nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
52 Připomínky 
Opatření týkající se smluvních záloh v oblasti soudržnosti: nesnadné 
ověřování způsobilosti
109  
Smluvní zálohy jsou platby na účet v souvislosti s realizací prací nebo služeb 
v souladu s běžným obchodním právem a praxí na základě smluv uzavřených 
mezi konečným příjemcem nebo konečným recipientem.
110  
Komise považuje smluvní zálohy zaplacené konečným příjemcem do 31. pro -
since 2015 za způsobilý výdaj, pokud jsou převedeny na skutečný výdaj před 
31. březnem 2017. Tato platba musí být v souladu s vnitrostátními pravidly 
a smluvními povinnostmi.
111 
Vykázání smluvních záloh k proplacení, zejména pokud představují vysoké 
procento smluvní hodnoty, přináší výrazné riziko nezpůsobilých výdajů k datu 
uzávěrky. Pro minimalizaci tohoto rizika je nutné pečlivě ověřovat, zda byly vyso -
ké platby záloh učiněny v souladu s obchodním právem a praxí. Volnost převést 
zálohy na skutečné výdaje kdykoliv do 31. března 2017 také znamená, že auditní 
orgány často nebudou moci tyto výdaje ověřit a poskytnout jistotu o jejich způ -
sobilosti (viz také bod 100).
112  
Vzhledem k výraznému riziku spojenému s vykazováním smluvních záloh k pro -
placení k datu uzávěrky se několik členských států (například Bulharsko, Dánsko 
a Estonsko) rozhodlo nezahrnovat je do závěrečného výkazu plateb.
113  
Bereme na vědomí, že způsobilost výdajů spojených s finančními nástroji 
a smluvními zálohami označila za rizikovou oblast také Komise a v září 2016 po -
skytla auditním orgánům další pokyny k těmto otázkám57.57 V prezentacích na jednáních 
skupiny zástupců Komise 
a auditních orgánů, která se 
konala v září 2016 v Budapešti.
53 Připomínky 
Velké projekty schválené před koncem roku 2012: vyšší riziko nesouladu 
s pravidly v oblasti státní podpory
114  
Z 918 velkých projektů, které Komise schválila na programové období 2007–2013, 
byla rozhodnutí o 440 z nich přijata před koncem roku 2012. Generální ředitelství 
pro konkurenceschopnost systematicky neověřovalo, zda investice do veřejné in -
frastruktury, na které se vztahují tyto projekty, mohou zahrnovat státní podporu. 
V listopadu 2012 Komise vydala pro členské státy pokyn, v němž uvádí, že nemá 
v úmyslu systematicky zkoumat, zda velké projekty v oblasti infrastruktury, na 
něž se tento pokyn vztahuje a k nimž již bylo vydáno rozhodnutí […] před datem 
jeho vydání, jsou v souladu s pravidly státní podpory58. V zásadě je tedy možné, 
že členský stát obdržel od Komise rozhodnutí schvalující velký projekt, který byl 
zároveň v rozporu s pravidly státní podpory59.
115  
Navíc do roku 2012 a do vyjasnění, které vnesl Evropský soudní dvůr vydáním 
rozsudku o státní podpoře (ve věci „Lipsko-Halle“), členské státy málokdy Komisi 
investice do infrastruktury oznamovaly60.58 Evropská komise; pokyn 
č. 12-0059-01 „Ověření 
souladu s pravidly pro státní 
podporu v infrastrukturních 
projektech“, 21. listopadu 2012.
59 Bod 71 zvláštní zprávy 
č. 24/2016 „Je potřeba většího 
úsilí ke zvyšování povědomí 
o pravidlech státní podpory 
v politice soudržnosti 
a k zajištění jejich dodržování“ 
(http://eca.europa.eu ).
60 Bod 121 zvláštní zprávy 
č. 24/2016.
54
 Závěry a doporučení
Pravidla pro uzávěrku se zlepšila, ale jsou potřeba další 
kroky k tomu, aby uzávěrka byla efektivnější a včasnější
Postupy při uzávěrce programů v oblasti soudržnosti a rozvoje 
venkova je potřeba s ohledem na období po roce 2020 více sblížit
116  
Koncepce uzávěrky se během posledních tří programových období vyvíjela v ná -
vaznosti na zlepšení systémů řízení a kontroly v oblasti soudržnosti a rozvoje ven -
kova. V rostoucí míře během programového období v pravidelných intervalech 
poskytuje jistotu, což vede k menšímu důrazu v tomto směru na konci období 
a k omezení práce, kterou je potřeba vykonat při uzávěrce.
117  
V období 2000–2006 byly postupy uzávěrky v oblasti soudržnosti a pro investič -
ní opatření v rámci oblasti rozvoje venkova shodné a v obou oblastech politiky 
se uplatňovaly společné pokyny. Výdaje se vykazovaly kumulativně a Komise 
je schvalovala pouze při uzávěrce. V období 2007–2013 se kladl mnohem větší 
důraz na roční poskytování jistoty, ale jinak se dané dvě oblasti politiky odlišova -
ly, přičemž u investičních opatření v rámci rozvoje venkova bylo zavedeno roční 
schvalování výdajů. V oblasti soudržnosti byla legalita a správnost výdajů kontro -
lována každoročně auditními orgány a Komisí. Kromě toho Komise může kdykoli 
v případě potřeby přerušit a pozastavit platby. Výdaje se však i nadále vykazovaly 
kumulativně a Komise je formálně schvalovala až při uzávěrce.
118  
Pro období 2014–2020 výdaje EU na soudržnost a rozvoj venkova pocházejí z ev -
ropských strukturálních a investičních fondů. Vítáme sladění poskytování jistoty 
a závěrkových postupů mezi oběma oblastmi politik, které je důsledkem této 
změny. Větší důraz na poskytování jistoty během období a menší počet úkolů 
souvisejících s uzávěrkou je pozitivní vývoj, protože by mohl snížit také souvisejí -
cí rizika a proces uzávěrky zkrátit. Nehledě na úsilí sladit postupy prostřednictvím 
nařízení o společných ustanoveních v postupech při uzávěrce zůstávají mezi 
oběma oblastmi politiky rozdíly (viz body 21–29).
55 Závěry a doporučení 
Doporučení 1
Komise by ve svých legislativních návrzích na období po roce 2020 měla na -
vrhnout další sladění regulatorních ustanovení týkajících se uzávěrek v oblasti 
soudržnosti a investičních opatření v rámci rozvoje venkova s cílem dosáhnout 
harmonizovaného každoročního procesu poskytování jistoty v obou oblastech.
Cílem tohoto sladění by mělo být zejména sblížit terminologii a role orgánů člen -
ského státu, které jsou činné v daných dvou oblastech politiky, dále by se mělo 
týkat legality a správnosti při ročním schvalování výdajů a také běžného účetního 
roku.
Cílové datum realizace doporučení: při přípravě legislativních návrhů na obdo -
bí po roce 2020.
Uzávěrka, jak je definována v nařízeních, dosud nezahrnuje 
konečné schválení legality a správnosti výdajů a výsledků 
programů ze strany Komise
Rozdíly v očekávání, pokud jde o účel a důsledky účetní závěrky
119  
V příslušných nařízeních pro oblast soudržnosti a rozvoje venkova neexistuje 
definice uzávěrky. Komise stanovila postupy a vyjasnila praktické otázky v několi -
ka dokumentech obsahujících pokyny, které byly rovněž projednány s členskými 
státy. V oblasti soudržnosti jsme zjistili, že Komise a členské státy mají podobný 
pohled na uzávěrku, přičemž ji interpretují šířeji, než jaká je definice v naříze -
ních, podle nichž jde při uzávěrce pouze o finanční schválení. V oblasti rozvoje 
venkova se však pojetí uzávěrky ze strany členských států poněkud liší od pojetí 
Komise.
120  
V obou oblastech a zejména v oblasti rozvoje venkova existují rozdíly v očekávání 
vzhledem k tomu, že v pojetí členských států uzávěrka poskytuje právní jistotu 
o legalitě a správnosti výdajů, které Komise schválila. Přísně vzato tomu tak však 
není (viz body 30–33).
56 Závěry a doporučení 
V období 2007–2013 se konečné schválení legality a správnosti 
programových výdajů za dané období provádí pouze v oblasti soudržnosti
121  
Při uzávěrce období 2007–2013 v oblasti soudržnosti se zohledňují výsledky všech 
kontrol a auditů provedených EU nebo členským státem u programových činnos -
tí. Uzávěrku lze proto vnímat jako potvrzení toho, že výdaje za období byly legál -
ní a správné. GŘ REGIO a GŘ EMPL mohou také až do tří let po uzávěrce provádět 
dodatečné kontroly, jež mohou vést k finančním opravám, přestože v praxi se tak 
děje jen ve výjimečných případech. Naopak v oblasti rozvoje venkova v době uzá -
věrky stále probíhají audity souladu s předpisy, takže uzávěrka pak představuje 
čistě finanční operaci, při níž nedochází ke schválení legality a správnosti výdajů. 
Komise navíc konečné schválení legality a správnosti nevydává ani ročně ani za 
období jako celek. Tato situace se v období 2014–2020 nemění (viz body 39–45).
Komise by měla rozpočtový orgán informovat o konečných výstupech 
uzávěrky
122  
Vykazování toho, jakých výstupů bylo prostřednictvím veřejných výdajů dosa -
ženo, je klíčovým nástrojem vyvozování odpovědnosti. Komise rozpočtovému 
orgánu podává zprávy prostřednictvím výročních zpráv o činnosti jednotlivých 
generálních ředitelství na základě stavu v daném roce. Není však plánována žád -
ná samostatná zpráva o konečném výstupu uzávěrky za programové období jako 
celek. Tato situace se v období 2014–2020 nemění.
123  
Domníváme se, že v rozpočtovém systému EU, který je založen na víceletém 
programování, by uzávěrka programů měla zahrnovat konečné schválení legality 
a správnosti programového období jako celku ze strany Komise se zohledněním 
výsledků všech kontrol a auditů provedených EU a členskými státy a dále zprávu 
o plnění programu a jeho výsledcích. Informace o těchto nejrelevantnějších otáz -
kách v oblasti výkonnosti a souladu by měly být pak také předkládány rozpočto -
vému orgánu. Při přípravě legislativního návrhu pro období po roce 2020 by měly 
být tyto mechanismy vzaty v úvahu (viz body 53–55).
57 Závěry a doporučení 
Měla by se vypočítávat míra zbytkových chyb s cílem posoudit legalitu 
a správnost výdajů během plnění programu i při uzávěrce
124  
Domníváme se, že výpočet míry zbytkového rizika u každého programu soudrž -
nosti je vhodné a užitečné opatření, které může poskytnout jistotu, že k datu 
účetní závěrky nepřesahuje zbývající míra rizika hranici významnosti (materiality).
125  
V oblasti rozvoje venkova jsme však zjistili, že stávající postupy ani prostřednic -
tvím ročního nebo závěrečného schvalování výkazů ani prostřednictvím auditů 
souladu nezaručují, že míra zbytkového rizika na úrovni programu nepřekračuje 
2% hranici významnosti (materiality) stanovenou Komisí. Komise nevypočítává na 
úrovni programů míru zbytkových chyb, která by zohledňovala finanční opravy 
uložené v návaznosti na audity souladu, a neexistuje proto jistota, že zbývající 
míra chyb programu tuto hranici nepřesahuje (viz body 34–38).
Uzávěrka by měla zahrnovat hodnocení výkonnosti programu a dosažení 
výstupů a výsledků
126  
V regulačním rámci a koncepci uzávěrky období 2007–2013 se klade malý důraz 
na dosahování výstupů a výsledků. Orgány členských států musí vykazovat plnění 
cílů programu, ale auditní ani certifikační orgány tyto údaje zpravidla neověřují. 
Komise má sice za úkol příslušné zprávy hodnotit, ale konečná platba není přímo 
podmíněna splněním cílů.
127  
Vítáme zvýšený důraz na výkonnost v regulačním rámci na období 2014–2020. 
Jednou z hlavních změn je opětovné zavedení výkonnostní rezervy, jejímž cílem 
je vytvořit spojitost mezi platbou a dosažením výstupů a výsledků. Jak se bude 
výkonnostní rezerva uplatňovat v praxi během období 2014–2020, se teprve uvidí 
(viz body 46–52).
58 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
Komise by měla ve svých legislativních návrzích pro období po roce 2020 zavést 
konečné schvalování legality a správnosti programových výdajů a dosažených 
výstupů a výsledků při uzávěrce programů. V této souvislosti by Komise v obou 
oblastech politiky měla:
– stanovit postupy pro výpočet míry zbytkového rizika na úrovni programu po 
zavedení všech finančních oprav a zajistit, že tato míra nedosahuje hranice 
významnosti v době uzávěrky,
– posoudit, zda bylo dosaženo cílů programu a v případě nutnosti uplatnit 
finanční opravy z důvodu nedostatečné výkonnosti.
Cílové datum realizace doporučení: při přípravě legislativních návrhů na obdo -
bí po roce 2020.
Doporučení 3
Ve svých legislativních návrzích na období po roce 2020 by Komise měla upřesnit 
to, jak bude rozpočtový orgán informovat o výstupu procesu uzávěrky poté, co 
provede její konečné schválení.
Cílové datum realizace doporučení: při přípravě legislativních návrhů na obdo -
bí po roce 2020.
Nemělo by existovat žádné překrývání období způsobilosti a uzávěrka by 
se měla konat co nejdříve po skončení období způsobilosti
128  
V období 2000–2006 a 2007–2013 měly členské státy po skončení období dva 
roky na to, aby vynaložily prostředky, které jim byly přiděleny. V programovém 
období 2014–2020 byla tato lhůta prodloužena na tři roky po původním progra -
movém období, které trvá sedm let. V důsledku toho skončí období způsobilosti 
v roce 2023, tj. celých deset let poté, co Evropský parlament a Rada přijaly daný 
legislativní rámec (na konci roku 2013). To bude následováno uzávěrkou, která 
v případě oblasti soudržnosti přidá nejméně další dva roky.
59 Závěry a doporučení 
129  
Uzávěrka se bude vždy překrývat s následujícím obdobím. Domníváme se proto, 
že pro účinnou uzávěrku programů je klíčovým problémem dostupnost lidských 
zdrojů. Z tohoto důvodu je nutné, aby doba, během níž jsou prováděny programy 
ze dvou různých programových období, byla co nejkratší, aby se tak snížila cel -
ková administrativní zátěž. Navíc možnost vyčerpat programový rozpočet až po 
skončení programového období nijak nemotivuje k zahájení programů v dalším 
období.
130  
Domníváme se proto, že by nemělo docházet k žádnému překrývání období způ -
sobilosti a že by konec období způsobilosti měl v co největší možné míře odpo -
vídat počátku následujícího programového období. To by zvýšilo tlak na členské 
státy, aby vynakládaly prostředky EU včas a smysluplně, a zároveň zajistilo nepro -
dlené zahájení následujícího programového období. Přechod mezi programový -
mi obdobími by mohla usnadnit zjednodušená pravidla vícefázového provádění, 
zejména pak v oblasti soudržnosti.
131  
Kromě toho v obou oblastech politiky se v období 2014–2020 počítá s ročním 
schvalováním výkazů, a uzávěrka by proto, zejména v oblasti soudržnosti, měla 
být méně zatěžující než v minulosti. Zjistili jsme však, že čas, který členské státy 
věnují přípravě a předložení dokumentů v rámci uzávěrky, se stále v obou oblas -
tech politiky liší: 13,5 měsíce v oblasti soudržnosti a šest měsíců v oblasti rozvoje 
venkova (viz body 58–68).
Doporučení 4
Ve svých legislativních návrzích na období po roce 2020 by Komise měla zajistit, 
aby období způsobilosti již nepřesahovalo do dalšího programového období 
a aby se proces uzávěrky dokončil co nejdříve po skončení období způsobilosti. 
V obou oblastech politiky:
– by mělo být ukončeno překrývání období způsobilosti a konec období způso -
bilosti by měl v co největší možné míře odpovídat počátku následujícího 
programového období,
– členské státy by měly mít povinnost předkládat všechny dokumenty v rámci 
uzávěrky nejpozději šest měsíců po závěrečném datu způsobilosti,
– Komise by měla zkrátit dobu potřebnou na svá rozhodnutí o schválení 
závěrečné zprávy o plnění a poslední roční účetní závěrky včetně výpočtu 
konečného zůstatku. Stačit by mělo maximálně šest měsíců (dvanáct měsíců 
počítáno od konečného období způsobilosti).
Cílové datum realizace doporučení: při přípravě legislativních návrhů na obdo -
bí po roce 2020.
60 Závěry a doporučení 
Komise poskytovala členským státům odpovídající a včasnou 
pomoc s přípravou na uzávěrku programů za období 2007–
2013, ale měla by nadále pečlivě dbát na to, aby zajistila 
spolehlivé plnění ze strany členských států
132  
Celkově jsme zjistili, že pokyny k uzávěrce pomáhaly členským státům s jejich 
pojetím a organizací uzávěrky: v obou oblastech politiky shrnují hlavní požadav -
ky a termíny, které stanoví jednotlivá nařízení, a v případě potřeby poskytují další 
vysvětlení. Komise rovněž poskytla školení o uzávěrce a podpoře, které zpravidla 
včas reagovalo na potřeby členských států. Členské státy se obecně cítily na uzá -
věrku připravené a Komise dokončuje své nezbytné interní postupy.
Přetrvávají některá rizika v souvislosti s uzávěrkou na období 
2007–2013
133  
Zjistili jsme určitá rizika, na jejichž řešení je při uzávěrce za období 2007–2013 
třeba se obzvláště zaměřit. Například některé lhůty v rámci uzávěrky buď nejsou 
stanoveny vůbec, nebo jsou stanoveny pouze v pokynech. Mohlo by to přispět 
k tomu, že uzávěrka bude trvat příliš dlouho. Pokud se navíc platby příjemcům 
ze strany členského státu zpozdí, může být také ohrožena pověst EU. V polovině 
listopadu 2016 nebyly Komisí ještě schváleny žádosti o velké projekty, odpovídají -
cí příspěvku EU ve výši 854 milionů EUR (viz body 70–88 a 93–96).
Doporučení 5
Řídící orgány členských států by měly zajistit, aby všichni příjemci obdrželi pří -
spěvek na své projekty v rámci EFRR, FS a ESF v plné výši včas. Lhůta 90 kalen -
dářních dní od data předložení platebních žádostí, která platí pro programové 
období 2014–2020, je v tomto směru patřičná.
Cílové datum realizace doporučení: březen 2017.
61 Závěry a doporučení 
Doporučení 6
Komise by měla urychleně přijmout dosud nepřijatá rozhodnutí vztahující se 
k velkým projektům období 2007–2013. Pokud jde o období 2014–2020, GŘ REGIO 
by mělo vypracovat interní postupy, které zaručí, aby se rozhodnutí o velkých 
projektech přijímala rychle (v souladu se lhůtou tří měsíců stanovenou právními 
předpisy).
Cílové datum realizace doporučení: leden 2017.
Pokyny Komise přesahují rámec regulatorních ustanovení
134  
Zjistili jsme, že pokyny Komise k uzávěrce někdy jdou nad rámec požadavků 
nařízení. Již dříve jsme upozornili na nejzávažnější takové případy v souvislosti 
s prodloužením období způsobilosti u finančních nástrojů61. Tento případ se však 
vyskytuje i v několika jiných oblastech.
135  
Některé tyto požadavky, zejména pokud jde o fungování projektů a vykazování 
míry zbytkového rizika, pomáhají zmírnit rizika spojená s uzávěrkou. Ostatní po -
žadavky, týkající se například vícefázového provádění projektů, které nespadají 
do kategorie velkých projektů, jsou sice potřebné, ale tak, jak jsou nyní formulo -
vány, mohou proces uzávěrky komplikovat (viz body 89–91).
Komise by měla nadále dávat pozor na to, aby zaručila spolehlivost 
uzávěrky za období 2007–2013
136  
Náležitá koncepce a příprava jsou nezbytné prvky pro zajištění účinné a včas -
né uzávěrky programů soudržnosti a rozvoje venkova, ale samy o sobě nestačí. 
Stejně tak záleží na způsobu, jakým se proces uzávěrky provádí v praxi, na kvalitě 
dokumentů, které v rámci uzávěrky předkládají členské státy, a na konzistent -
ní a důkladné prověrce ze strany Komise v termínech, které jsou stanoveny 
v nařízeních.61 Bod 6.45 výroční zprávy EÚD 
za rok 2015, bod 6.52 výroční 
zprávy EÚD za rok 2014 
a bod 43 zvláštní zprávy 
č. 19/2016.
62 Závěry a doporučení 
137  
Zjistili jsme, že pro úspěch uzávěrky má zcela zásadní význam koordinace mezi 
jednotlivými orgány v jednotlivých členských státech a pečlivé rozplánování 
jejich práce. Termíny je potřeba dohodnout tak, aby auditní a certifikační orgány 
měly dost času na poskytnutí jistoty o legalitě a správnosti výdajů vykázaných 
k datu účetní závěrky. Zda se budou termíny sjednané na vnitrostátní a regionální 
úrovni dodržovat, se teprve ukáže.
138  
Při předchozím auditu počáteční fáze uzávěrky za období 2000–2006 v oblasti 
soudržnosti jsme zjistili, že uzávěrka byla pouze částečně účinná, protože aby se 
předešlo finančním opravám při uzávěrce, členské státy předkládaly prohlášení 
obsahující neodůvodněná snížení závěrečné míry chyb. Navzdory zlepšením 
v kontrolním rámci se domníváme, že toto riziko přetrvává i v souvislosti s uzávěr -
kou programového období 2007–2013.
139  
V předchozí zprávě jsme také konstatovali, že zejména na začátku programové -
ho období 2007–2013 Komise systematicky neověřovala, zda jsou velké projekty 
v souladu s požadavky v oblasti státní podpory62. Existuje proto riziko, že někte -
ré velké projekty spolufinancované EU nejsou slučitelné s vnitřním trhem, a to 
mimo jiné i proto, že členské státy málokdy Komisi investice do infrastruktury 
oznamovaly.
140  
Doporučujeme, aby Komise požádala auditní orgány o kontrolu souladu velkých 
projektů, které byly schváleny před koncem rokem 2012, s pravidly v oblasti státní 
podpory63. Komise toto doporučení nepřijala, a domníváme se proto, že soulad 
s pravidly v oblasti státní podpory zůstává v souvislosti s uzávěrkou velkých pro -
gramů schválených před koncem roku 2012 rizikovou oblastí.
141  
Dále se domníváme, že ve vztahu k finančním nástrojům a zejména smluvním zá -
lohám přetrvává riziko vykázání nezpůsobilých výdajů k datu uzávěrky (viz body 
97–115).62 Bod 71 zvláštní zprávy 
č. 24/2016.
63 Doporučení 4 b) zvláštní 
zprávy č. 24/2016.
63 Závěry a doporučení 
Doporučení 7
Komise by se k datu uzávěrky měla přesvědčit, že členské státy zavedly zvláštní 
ověřovací postupy, zejména pokud jde o způsobilost výdajů týkajících se finanč -
ních nástrojů a smluvních záloh. Pokud auditní a certifikační orgány nejsou s to 
poskytnout dostatečnou jistotu o způsobilosti takových výdajů, bude zřejmě 
nutné provést další auditní postupy.
Cílové datum realizace doporučení: březen 2017.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Iliana IVANOVA, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 14. prosince 2016.
 Za Účetní dvůr  
 
 předseda
 Klaus-Heiner LEHNE
64
 Přílohy
Právní základ pro uzávěrku programů v období 2007–2013
Postupy uzávěrky v období 2007–2013 u operačních programů v oblasti soudržnosti jsou stanoveny v:
 Ø nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regi -
onální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti,
 Ø nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj.
Postupy uzávěrky v období 2007–2013 u programů v oblasti rozvoje venkova jsou stanoveny v:
 Ø nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledo -
vání společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) 
č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008,
 Ø nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení 
Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, 
schválení účetní závěrky, jistoty a použití eura,
 Ø prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 ze dne 6. srpna 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování na -
řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční 
řízení, schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost,
 Ø nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví některá 
přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV), kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zdroje a jejich 
rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady 
(EU) č. 1307/2013, č. 1306/2013 a č. 1308/2013, pokud jde o jejich použití v roce 2014,
 Ø nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňují některá 
ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení,
 Ø nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 ze dne 15. prosince 2006 o prováděcích 
pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu 
pro rozvoj venkova (EZFRV),
 Ø nařízení Komise (EU) č. 65/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu 
rozvoje venkova.Příloha I
65 Přílohy 
Řízení a kontrola programů v období 2007–2013 na úrovni členských států
Jak v oblasti soudržnosti, tak v oblasti rozvoje venkova odpovídají za řízení a kontrolu operačních programů 
a programů rozvoje venkova v členských státech tři typy orgánů. Tyto orgány spolupracují pod dohledem Komi -
se a na její odpovědnost1 v zájmu zajištění legality a správnosti:
Soudržnost Rozvoj venkova
i) Řídicí orgány (ŘO)  jsou odpovědné za plánování a provádění operačního 
programu, včetně výběru jednotlivých operací a  hodnocení programů. 
Provádějí také prvostupňové kontroly operací a výdajů. Předkládají Komisi ke 
schválení roční zprávy o  provádění2.i) Řídicí orgány (ŘO)  odpovídají za plánování, provádění, dodání 
a hodnocení programů rozvoje venkova. Předkládají Komisi 
výroční zprávy o pokroku při plnění programů rozvoje venkova.
ii) Certifikační orgány (CO)  osvědčují legalitu a správnost vykázaných výdajů 
a předkládají žádosti o předběžnou platbu Komisi3.ii) Platební agentury (PA)  odpovídají za řízení a kontroly výdajů. 
Měly by mít systém vnitřní kontroly, který poskytuje dosta -
tečnou jistotu o legalitě a správnosti plateb. Čtvrtletně Komisi 
předkládají žádosti o platbu a připravují roční účetní závěrku.
iii) Auditní orgány (AO)  musí být nezávislé na řídicím a certifikačním orgánu. 
Poskytují Komisi jistotu o efektivním fungování řídicích systémů a vnitřních 
kontrol operačního programu a legalitě a správnosti výdajů vykázaných 
certifikačními orgány. Musejí předložit Komisi výroční kontrolní zprávy4 
a také roční auditní výrok k fungování systémů a odhadnout roční míru chyb; 
musejí být ověřeny a přijaty Komisí5.iii) Certifikační orgány (CO)  poskytují Komisi jistotu ohledně 
úplnosti, přesnosti a věcné správnosti účetní závěrky platební 
agentury a náležitém fungování systému vnitřní kontroly. Musejí 
být nezávislé na platební agentuře.
Od roku 2015 certifikační orgány rovněž poskytují jistotu 
o legalitě a správnosti výdajů, o jejichž proplacení byla Komise 
požádána.
1 Článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2 Čl. 67 odst. 1 a čl. 67 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.
3 Článek 61 nařízení (ES) č. 1083/2006.
4 Čl. 62 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1083/2006.
5 Čl. 72 odst. 1 nařízení (ES) č. 1083/2006.
 
Zdroj:  EÚD.Příloha II
66 Přílohy 
Vývoj rámce ujištění Komise a postupů při uzávěrce po dobu tří období
a) SoudržnostPříloha III
Komise : audity legality a správnosti RV 2000–2006
Komise:
možné audity 
vedoucí k čistým 
/f_inančním opravámKomise: schválení 
závěrečné zprávy o provádění a prohlášení o ukončení podpory, výplata konečného zůstatku ŘO: závěrečná zprávao provádění 
PO: certi/f_ikovaný výkaz 
konečných výdajů  
WuB : prohlášení 
o ukončení podpory 
(poskytující jistotu za celé období) ŘO: výroční zprávao provádění
3 roky 15 měsíců 2 roky01/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programové 
období  7 letVíceleté poskytování jistotyKomise: schválení výroční zprávy o provádění Výplata konečného zůstatku Předkládání dokumentů k závěrce Konečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
Soudržnost 2007–2013
Cíl Komise: 1 rokAO: výroční kontrolní 
zpráva a auditní 
stanovisko Komise : schválení výroční 
kontrolní zprávyRoční poskytování jistoty
Komise :
možné audity 
vedoucí k čistým 
/f_inančním opravámKomise : schválení 
závěrečné zprávy o provádění a prohlášení o uzavření, výplata konečného zůstatkuŘO: závěrečná zpráva o provádění 
CO: žádost o platbu 
konečného zůstatku 
AO: prohlášení o uzávěrceŘO: výroční zpráva 
o provádění
3 roky 15 měsíců 2 roky1/2007 12/2013 ??? 03/2017 12/2015
Programové 
období 7 letKomise : audity legality a správnosti Víceleté poskytování jistotyKomise : schválení výroční 
zprávy o provádění Platba konečného zůstatku Předkládání dokumentů 
k závěrce Konečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
67 Přílohy Příloha III
Komise: schválení výroční 
zprávy o provádění ŘO: výroční zprávao prováděníSoudržnost 2014–2020
ŘO: prohlášení vedení a výroční shrnutí kontrol a auditůCO: certi/f_ikované /f_inanční 
výkazy AO: výroční kontrolní zpráva 
a výrok k účetní závěrceKomise: Schválení roční účetní závěrky, výpočet zůstatku „Balíček“ ročního poskytování jistoty Komise: 
schválení závěrečné zprávy o provádění a poslední roční účetní závěrky, výpočet zůstatku za poslední rok Navíc k „balíčku“ dokumentů pro roční poskytování jistoty:
ŘO: 
závěrečná zpráva o provádění
3 roky 13,5 měsíců 3 roky01/2014 12/2020 ??? 15/02/2025 12/2023
Programové 
období 7 letKomise: audity souladu vedoucí k možným čistým /f_inančním opravám Víceleté poskytování jistotyPlatba konečného zůstatku Předkládání dokumentů 
k uzávěrce Konečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
68 Přílohy 
b) Rozvoj venkovaPříloha III
Komise: 
schválení zprávy o provádění ŘO: výroční zpráva o pokroku týkající se provádění programu 
01/2018
2 rokyRV 2007–2013
Cíl Komise: 1 rokPO: roční účetní závěrka, prohlášení vedení, roční shrnutí auditů a kontrol 
CO: výrok k roční účetní závěrce 
a zpráva o níKomise: 
schválení roční účetní závěrky, vypořádání zůstatku Roční /f_inanční schválení Komise: schválení zprávy o provádění a poslední účetní závěrky, výpočet konečného zůstatku
ŘO: zpráva o provádění za poslední rok  
PO: účetní závěrka za 
poslední rozpočtový rok
CO: stanovisko 
k účetní závěrce za 
poslední rozpočtový rok
6 měsíců 2 roky01/2007 12/2013 06/2016 12/2015
Programové 
období 7 letKomise: audity souladu zaměřené na legalitu a správnost a případné čisté /f_inanční opravy Víceletý postup schvalování souladu Platba konečného zůstatku 
(předpoklad)Předkládání 
dokumentů k uzávěrceKonečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
Komise : audity legality a správnosti RV 2000–2006
Komise:
možné audity 
vedoucí k čistým 
/f_inančním opravámKomise: schválení 
závěrečné zprávy o provádění a prohlášení o ukončení podpory, výplata konečného zůstatku ŘO: závěrečná zprávao provádění 
PO: certi/f_ikovaný výkaz 
konečných výdajů  
WuB : prohlášení 
o ukončení podpory 
(poskytující jistotu za celé období) ŘO: výroční zprávao provádění
3 roky 15 měsíců 2 roky01/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programové 
období  7 letVíceleté poskytování jistotyKomise: schválení výroční 
zprávy o provádění Výplata konečného zůstatku Předkládání dokumentů k závěrce Konečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
69 Přílohy 
Zdroj:  EÚD.Příloha III
PO: prohlášení vedení, roční shrnutí 
kontrol a auditů
CO: výrok k roční účetní závěrce 
(včetně legality a správnosti)Komise : schválení 
výroční zprávy 
o provádění ŘO: výroční zpráva o provádění
01/2026
2 rokyRV 2014–2020
Komise: Schválení roční účetní závěrky, výpočet zůstatkuRoční /f_inanční schváleníKomise : 
schválení závěrečné zprávy o provádění a poslední účetní závěrky, výpočet zůstatku za 
poslední rokNevyžadují se 
žádné dodatečné 
dokumenty
6 měsíců 3 roky01/2014 12/2020 30/06/2024 12/2023
Programové 
období 7 letKomise : audity souladu zaměřené na legalitu a správnost a případné čisté /f_inanční opravy Víceletý postup schvalování souladuPlatba konečného 
zůstatkuPředkládání 
dokumentů 
k uzávěrceKonečné datum způsobilosti Konec programového období
Uzávěrka Roční monitorování a hodnocení
70 Přílohy 
Přehled hlavních záležitostí, které je potřeba dále vyjasnit v rámci uzávěrky  
2007–2013 – odpovědi orgánů členských států na dotazník / v pohovoru1
Záležitost Soudržnost Rozvoj venkova
Výpočet zbytkové míry chyb a důsledky v případě překročení hranice významnosti 
(materiality) (2 %)X X
Definice a  řešení neobvyklých chyb X X
Finanční nástroje X X
Vykazování výkonnosti programu a potenciální důsledky nesplnění cílů X X
Operace pozastavené kvůli soudnímu nebo správnímu řízení X X
Další praktické případy X
Nefungující projekty X
Projekty vytvářející příjmy X
Vykazování a zohlednění stažených, zpětně získaných částek nebo částek, jejichž 
zpětné získávání probíháX
Přechodná pravidla X
1 Seznam obsahuje pouze záležitosti, které více než 15 % orgánů označilo za nejasné nebo poněkud nejasné.
Zdroj: průzkum EÚD a pohovory s orgány členských států.Příloha IV
71 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
II
Komise spolupracuje s členskými státy na řešení příčin nesprávných výdajů.
V případě politiky soudržnosti audity Účetního dvora od roku 2009 ukazují, že míra chyb za programové období 
2007–2013 je výrazně nižší než za programové období 2000–2006.
V případě rozvoje venkova se míra chyb za uplynulé tři roky rovněž snižuje.
VI
V oblasti rozvoje venkova je legalita a správnost výdajů Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) zajišťována prostřednictvím schvalování souladu nezávisle na uzávěrce. Jsou-li prostřednictvím šetření 
v rámci schvalování souladu zjištěny nedostatky v řízení a kontrole výdajů, Komise uplatní finanční opravy na výdaje 
uskutečněné až 24 měsíců před oznámením Komise v souladu s článkem 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Každý rok výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI uvádí odhadovanou míru chyb u transakcí mezi členskými státy a pří -
jemci i nápravnou kapacitu kontrol ex-post a postupů vedoucích ke zpětnému získávání prostředků od příjemců 
a čistým finančním opravám. Srovnání uvedených dvou údajů umožňuje Komisi dojít k závěru ohledně ročního 
zbytkového rizika pro rozpočet EU po zohlednění všech kontrol a oprav.
Komise nadále zastává názor vyjádřený ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2015. V případě politiky rozvoje 
venkova musí být potřeba zajistit legalitu a správnost skutečně posuzována s ohledem na ambiciózní cíle politiky, 
v důsledku čehož někdy vzniká složitá struktura opatření. Situace je nadále pečlivě sledována a Komise se zavázala 
pomáhat členským státům v boji proti hlavním příčinám chyb.
VII
Komise se domnívá, že sladěné roční ujištění ohledně účtů zlepšuje legalitu a správnost plateb a přispěje k rychlé 
uzávěrce programů pro období 2014–2020.
VIII
Platný právní rámec pro politiku soudržnosti na období 2007–2013 neumožňuje podmínění plateb výsledky nebo 
výstupy; pokyny k uzávěrce vyžadují systematické vykazování ukazatelů podle prioritní osy v případě, že se výstupy 
liší o více než 25 % od cílů, včetně odůvodnění, proč cíle nebyly splněny a proč nebyla přijata nápravná opatření.
Členské státy by měly poskytnout vysvětlení a odůvodnění rozdílů v dosahování stanovených ukazatelů. O finanční 
opravě by bylo možné rozhodovat případ od případu, čímž by rozdíly odhalily případy uvedené v článku 99 obec -
ného nařízení (nesrovnalosti, závažné nedostatky řídicích a kontrolních systémů).
Přístup zaměřující se na výstupy a výsledky byl ve větší míře zaveden v období 2014–2020 pro obě oblasti politiky.
Odpovědi Komise 72
IX
Komise je vázána platným právním rámcem, který stanovil normotvůrce.
Překrývání mezi dvěma obdobími se považuje za nezbytné vzhledem k tomu, že realizace mnoha operací trvá něko -
lik let a že každé programové období bude mít vždy počáteční a závěrečnou fázi.
Problém související s tím, že konečná uzávěrka je pro orgány velmi administrativně náročná v době, kdy by se měly 
soustředit na zahájení nových programů, byl již řešen v nařízení pro období 2014–2020 prostřednictvím každoroč -
ního schválení účetní závěrky (viz odpověď Komise na bod VII výše).
Kromě toho Komise vyzvala členské státy, aby navýšily kapacity související s uzávěrkou a aby k tomuto účelu využily 
prostředků na technickou pomoc pro období 2007–2013 nebo 2014–2020.
Proces uzávěrky začal přípravou před koncem období způsobilosti a byl již v plném proudu, jakmile období způso -
bilosti skončilo. Členským státům byly k provedení jejich programů ve skutečnosti poskytnuty dva roky navíc (tři 
roky v případě programů na období 2014–2020).
Komise se domnívá, že to umožňuje lepší řízení a provádění programů, snižuje tlak a pracovní zátěž zúčastněných 
orgánů a umožňuje lepší přechod mezi obdobími.
X
Komise informuje rozpočtový orgán o postupu procesu uzávěrky (správnosti výdajů a dosažených výstupech 
a výsledcích) ve výroční zprávě o činnosti dotčených generálních ředitelství.
Kromě toho v roce 2013 GŘ REGIO a GŘ EMPL předložily orgánu udělujícímu absolutorium zprávu o uzávěrce a cel -
kové úrovni finančních oprav při uzávěrce programů na období 2000–2006.
Mimoto veškerá rozhodnutí o finančním schválení související s EZFRV jsou zveřejňována v Úředním věstníku.
XI První odrážka:
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise není v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na období po 
roce 2020.
Již byla vynaložena značná snaha sladit pravidla pro evropské strukturální a investiční fondy pro období 2014–2020 
v souvislosti s ročním účetním obdobím i při uzávěrce. Komise bude usilovat o další sladění ustanovení právních 
předpisů mezi jednotlivými fondy, včetně terminologie a procesů souvisejících s ujištěním a uzávěrkou, pokud 
to umožní zlepšit správu fondů EU a přispěje k jednoduššímu a efektivnějšímu provádění v členských státech 
a regionech.
Komise se domnívá, že sladění mechanismů v oblasti rozvoje venkova a politiky soudržnosti nesmí narušovat 
jednotnost provádění SZP . Význam zachování součinnosti, jíž bylo dosaženo mezi oběma pilíři (EZZF a EZFRV), byl 
uznán normotvůrcem (4. bod odůvodnění nařízení č. 1303/2013). U obou pilířů SZP je schválení souladu oddělené 
od ročního finančního schválení.
Odpovědi Komise 73
XI Druhá odrážka:
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise není v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na období po 
roce 2020.
Pravidla zavedená v oblasti politiky soudržnosti pro programové období 2014–2020 prvky požadované Účetním 
dvorem již upravují.
Pokud jde o druhou část doporučení týkající se výkonnosti, čl. 22 odst. 7 nařízení o společných ustanoveních již 
umožňuje, aby Komise uplatnila finanční opravy, pokud zjistí závažné selhání při plnění cílů týkajících se finančních 
ukazatelů a ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění stanovených ve výkonnostním rámci.
Komise je toho názoru, že další sladění různých oblastí politiky by nemělo narušovat součinnost, jíž bylo dosaženo 
při správě obou fondů SZP , tj. EZZF a EZFRV. Význam zachování součinnosti, jíž bylo mezi oběma pilíři dosaženo 
(EZZF a EZFRV), byl uznán normotvůrcem (4. bod odůvodnění nařízení č. 1303/2013).
XI Třetí odrážka:
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise bude nadále rozpočtový orgán zcela transparentně informovat o provádění programu, jakož i o výsledku 
uzávěrky. Není však v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na 
období po roce 2020.
XI Čtvrtá odrážka:
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise je pevně přesvědčena, že ukončení překrývání období způsobilosti povede k menší míře provádění politiky, 
sníží pravděpodobnost rozhodnutí o realizaci víceletých projektů v posledním roce prováděcího období, neboť při -
nese dodatečnou administrativní zátěž a způsobí narušení přechodu mezi obdobími. V případě EZFRV by to mohlo 
negativně ovlivnit hladké provádění víceletých závazků v oblasti životního prostředí či projektů zaměřujících se na 
začínající podniky na základě víceletých podnikatelských plánů.
XIII
V případě politiky soudržnosti jsou klíčovými oblastmi relevantními pro uzávěrku provádění (řeší se prostřednictvím 
závěrečné zprávy o provádění), legalita a správnost výdajů (řeší se prostřednictvím prohlášení o uzavření a závě -
rečné kontrolní zprávy) a konečně závěrečný výkaz výdajů. Pro tyto klíčové oblasti jsou lhůty stanoveny v nařízení. 
Komise má konkrétně pět měsíců na to, aby informovala členský stát o svém stanovisku k obsahu závěrečné zprávy 
o provádění a prohlášení o uzavření.
Odpovědi Komise 74
V oblasti rozvoje venkova jsou hlavní lhůty uvedeny v právních předpisech (např. lhůta pro doručení dokumentů 
týkajících se uzávěrky nebo pro konečnou platbu). Avšak některé lhůty, které by stanovily dostatečně dlouhou dobu 
k zajištění řádného rozhodnutí o uzávěrce a k zajištění ochrany rozpočtu EU, určeny nejsou.
Komise vydala pokyny k uzávěrce, jejichž cílem je objasnit, jak Komise chápe příslušná ustanovení a jaká jsou její 
očekávání.
Pokud jde o specifická rizika při uzávěrce zjištěná Účetním dvorem, Komise na tato rizika upozornila orgány odpoví -
dající za programy, včetně auditních orgánů.
Komise v případě potřeby uplatní finanční opravy.
XIV První odrážka:
Komise toto doporučení přijímá.
XIV Druhá odrážka:
Komise toto doporučení přijímá.
XV
Komise podotýká, že toto doporučení je určeno členským státům.
Úvod
02
Pro období 2007–2013 mají politika soudržnosti a politika rozvoje venkova oddělené právní rámce, odlišnou správu 
programů, jiné mechanismy úhrad a nezávislé cíle politiky.
09
Uzávěrka je právním požadavkem stanoveným v nařízeních EU.
Podle víceletého kontrolního rámce pro programy na období 2007–2013 v rámci politiky soudržnosti musely členské 
státy zajistit, aby se předcházelo nesrovnalostem a aby byly zjišťovány a napravovány po celé programové období. 
Jestliže Komise odhalila další nesrovnalosti, které ještě nebyly napraveny, zavedla další finanční opravy.
09 První odrážka:
V oblasti rozvoje venkova se od certifikačních orgánů v rámci ročního finančního schválení požaduje, aby Komisi 
předložily stanovisko k účetní závěrce platebních agentur, které Komise v této fázi přijímá. Během ročního finanč -
ního schválení není Komise povinována potvrzovat legalitu a správnost výdajů.
Jak stanovil normotvůrce, je legalita a správnost výdajů dále kontrolována prostřednictvím schválení souladu, které 
je prováděno zvlášť a nezávisle na uzávěrce.
Postupy schvalování souladu trvají přibližně dva roky, což je doba potřebná k zajištění plně transparentního rozhod -
čího řízení a umožňující projednat zjištění a zajistit, aby riziko pro rozpočet EU bylo pokryto čistou finanční opravou.
Odpovědi Komise 75
09 Druhá odrážka:
Rozhodnutí Komise ad hoc vycházející z procesu schválení souladu zajišťují, aby z financování a ze skutečného pro -
placení z rozpočtu EU (čisté finanční opravy) byly vyloučeny jakékoliv zjištěné nezpůsobilé výdaje. V oblasti země -
dělství, včetně rozvoje venkova, mají všechny finanční opravy čistý dopad na financování EU.
Kromě toho jsou v oblasti rozvoje venkova členské státy povinovány usilovat o zpětné získání nesprávných výdajů 
od příjemců a vrátit je Komisi i po uzávěrce.
14
GŘ REGIO a GŘ EMPL jsou na nejlepší cestě splnit lhůtu stanovenou na konec roku pro dokončení a ověření příruček 
k uzávěrce a postupů pro uzávěrku.
Připomínky
19
Uzávěrka je právní požadavek stanovený v nařízeních EU, na který se Komise připravuje tím nejefektivnějším 
způsobem.
Pokud jde o programové období 2007–2013 pro politiku soudržnosti, orgány členských států mají předložit doku -
menty týkající se uzávěrky Komisi nejpozději do 31. března 2017. Komise má pět měsíců na to, aby členskému státu 
poskytla svoje stanovisko k závěrečné zprávě o provádění a prohlášení o uzavření. Konečná platba bude provedena 
až po posouzení dokumentů týkajících se uzávěrky, aby se zajistilo, že v závěrečném výkazu výdajů nezůstanou 
žádné významné chyby.
V oblasti rozvoje venkova se Komise musí řídit všemi právními předpisy stanovenými normotvůrcem, zejména 
pokud jde o nezávislost postupu pro uzávěrku na postupu schvalování souladu k získání ujištění ohledně lega -
lity a správnosti výdajů na společnou zemědělskou politiku (SZP). Komise rovněž dodržuje lhůtu stanovenou pro 
výplatu zůstatku do šesti měsíců po obdržení příslušných dokumentů. Postupy schvalování souladu trvají přibližně 
dva roky, což je doba potřebná k zajištění plně transparentního rozhodčího řízení a umožňující projednat zjištění 
a zajistit, aby riziko pro rozpočet EU bylo pokryto čistou finanční opravou.
Generální ředitelství vykazují ve svých výročních zprávách o činnosti finanční opravy provedené každý rok, včetně 
finančních oprav za uzavřené programy z programových období 1994–1999 a 2000–2006. Tyto zprávy jsou předklá -
dány rozpočtovému orgánu v rámci postupu udělování absolutoria.
20
V oblasti politiky soudržnosti byla vytvořena pracovní skupina, jejímž úkolem bylo navrhnout pokyny k uzávěrce 
a která zahrnovala několik klíčových útvarů v GŘ REGIO a GŘ EMPL. Pokyny a jejich změny prošly konzultací mezi 
útvary a několika konzultacemi s vnitrostátními orgány.
Komise se domnívá, že sladění mechanismů v oblasti rozvoje venkova a politiky soudržnosti nesmí narušovat 
jednotnost provádění SZP . Význam zachování součinnosti, jíž bylo dosaženo mezi oběma pilíři (EZZF a EZFRV), byl 
uznán normotvůrcem (4. bod odůvodnění nařízení č. 1303/20131). U obou pilířů SZP je schválení souladu nezávislé 
na uzávěrce.
1 „Pokud jde o společnou zemědělskou politiku (SZP), bylo již dosaženo významné součinnosti tím, že byla harmonizována a sladěna pravidla pro 
řízení a kontrolu u prvního pilíře (Evropský zemědělský záruční fond, EZZF) a druhého pilíře (EZFRV) společné zemědělské politiky. Proto by EZZF 
a EZFRV měly zůstat nadále pevně propojeny a měly by být zachovány struktury, které již v členských státech fungují.“
Odpovědi Komise 76
23
Komise každý rok analyzuje výroční kontrolní zprávy a požaduje nápravná opatření v případě významné roční míry 
chyb nebo kumulativního zbytkového rizika (míry zbytkového rizika k datu uzávěrky).
Komise rovněž přijala spolehlivou politiku přerušení a pozastavení průběžných plateb při zjištění vážných nedo -
statků. To by mělo snížit pracovní zátěž při uzávěrce, neboť řada problémů byla již zjištěna a vyřešena při provádění 
programu.
24
V oblasti rozvoje venkova je uzávěrka finančním schválením posledního roku provádění programu. Konečný zůsta -
tek se vypočítá a je splatný k datu uzávěrky pouze v případě, že jsou schváleny (v rámci finančního schválení) 
všechny účetní závěrky příslušného programového období.
Legalita a správnost výdajů EZFRV je zajišťována prostřednictvím schvalování souladu nezávisle na uzávěrce. Jsou-li 
postupem schvalování souladu zjištěny nedostatky v řízení a kontrole výdajů, Komise uplatní finanční opravy na 
výdaje uskutečněné až 24 měsíců před oznámením Komise v souladu s článkem 52 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Viz též odpověď Komise k bodu 19.
28
V případě fondů soudržnosti jsou roční rozpočty Komise chráněny tím, že dojde k vyplacení pouze 90 % průběžných 
výdajů. Je to srovnatelné s pravidlem 95 % na konci programového období (článek 34 nařízení č. 1306/2013) v pří -
padě EZFRV.
EZFRV nemá tento doplňující každoročně schvalovaný systém předběžného financování, a tudíž nepotřebuje zadr -
žovat žádnou část průběžných plateb před dosažením 95 %.
29
Další možné sladění by mělo zohledňovat potřebu zachovat jednotnost mezi oběma pilíři SZP .
Viz též odpověď Komise k bodu 20.
32
V oblasti politiky soudržnosti je účel uzávěrky již jasně vymezen v nařízeních pro období 2014–2020.
Odpovědi Komise 77
33
V oblasti politiky soudržnosti nařízení předpokládá uchování podkladů po dobu tří let po zaplacení zůstatku s tím, 
že v tomto období mohou být prováděny audity a následně uplatněny finanční opravy.
V oblasti rozvoje venkova mají příjemci povinnost zachovat spolufinancovanou investici po dobu pěti let po zapla -
cení nebo povinnost vůči členskému státu vrátit zpět neoprávněně vynaložené částky. Komise musí být schopna 
provést kontrolu dodržování těchto povinností a uplatnit finanční opravy v případě porušení.
V pokynech k uzávěrce programů v oblasti rozvoje venkova na období 2007–2013 se jasně uvádí, že audity sou -
ladu jsou nadále prováděny nezávisle na uzávěrce. Finanční opravy neovlivňují výpočet konečného zůstatku. Výše 
finančních oprav je stanovena v rozhodnutích Komise o schválení souladu a finanční opravy jsou prováděny pro -
střednictvím příkazů ke zpětnému získání prostředků (čisté finanční opravy).
34
V oblasti rozvoje venkova neexistuje žádný právní základ pro uplatňování finančních oprav na základě odhadované 
míry chyb a za účelem snížení míry chyb pod práh významnosti (materiality). Lze to provádět pouze postupem 
schvalování souladu, který Komise v případě potřeby provede.
Viz též odpověď Komise k bodu 36.
35
V oblasti politiky soudržnosti Komise provádí výpočet kumulativního zbytkového rizika během programového 
období, což umožňuje snížit riziko chyb pod práh významnosti (materiality) kdykoliv během programového období. 
Od auditních orgánů se vyžaduje, aby vykázaly míru zbytkového rizika k datu uzávěrky, a je-li zbytkové riziko 
významné, orgány odpovídající za programy musí před předložením závěrečného prohlášení o uzavření učinit další 
nezbytné finanční opravy.
36
Ve stávajícím právním rámci pro oblast rozvoje venkova mohou být rozhodnutí o schválení souladu přijímána i po 
uzávěrce programu. Pojetí „míry zbytkového rizika při uzávěrce“ tudíž v současnosti není slučitelné s právními před -
pisy, ze kterých vychází druhý pilíř SZP .
Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI však každý rok uvádí odhadovanou míru chyb u transakcí mezi členskými státy 
a příjemci i nápravnou kapacitu kontrol ex-post  a postupů vedoucích ke zpětnému získávání prostředků od příjemců 
a čistým finančním opravám. Srovnání uvedených dvou údajů umožňuje Komisi dojít k závěru ohledně ročního zbyt -
kového rizika pro rozpočet EU po zohlednění všech kontrol a oprav.
Komise nadále zastává názor vyjádřený ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI za rok 2015. V případě politiky rozvoje 
venkova musí být potřeba zajistit legalitu a správnost skutečně posuzována s ohledem na ambiciózní cíle politiky, 
v důsledku čehož někdy vzniká složitá struktura opatření. Situace je nadále pečlivě sledována a Komise se zavázala 
pomáhat členským státům v boji proti hlavním příčinám chyb.
Odpovědi Komise 78
37
Ve výroční zprávě o činnosti GŘ AGRI je každý rok uváděna upravená míra chyb a odhadovaná výše ohrožené částky 
pro oblast rozvoje venkova. Upravená míra chyb se vypočítává na úrovni platební agentury a následně souhrnně 
v oblasti činnosti.
Podle stávajících pravidel, jimiž se řídí výdaje na SZP (včetně rozvoje venkova), ujištění o legalitě a správnosti 
vychází z postupu schvalování souladu, a ne z výpočtu míry zbytkového rizika při uzávěrce.
Postup schvalování souladu je zahájen, když je celková chyba na úrovni fondu certifikačním orgánem vykázána nad 
prahem významnosti (materiality). Po potvrzení zjištění certifikačních orgánů jsou uplatněny finanční opravy.
38
U programů na období 2014–2020 je certifikace souboru výdajů prováděna jednou ročně na účtech, které budou 
předmětem každoročního schvalování a dalšího zkoumání legality a správnosti. Certifikace výdajů již nadále není 
prováděna kumulativně během programového období, a tudíž není potřeba vypočítávat kumulativní míru zbyt -
kového rizika či požadovat výrok auditora ohledně celého programového období při uzávěrce. V oblasti politiky 
soudržnosti auditní orgán za poslední rok příslušného období poskytne roční míru zbytkového rizika a vydá svůj 
poslední roční výrok auditora, který z tohoto údaje vychází. V oblasti rozvoje venkova certifikační orgány ve svém 
posledním ročním výroku auditora předloží míru chyb a míru nesouladu.
39
Evropský parlament a Rada jsou ve výročních zprávách o činnosti informováni o postupu uzávěrky programů sou -
držnosti a rozvoje venkova.
40
Komise zdůrazňuje, že proces uzávěrky by měl sloužit k objasnění a dořešení všech otevřených problémů týkajících 
se kontrolní činnosti a nálezů auditu, a domnívá se, že kumulativní auditní činnost vykonávaná v průběhu progra -
mového období a při uzávěrce poskytne při uzávěrce dostatečnou úroveň ujištění bez nutnosti provádět následně 
dodatečnou auditní činnost.
Pokud jde o období 2007–2013, plán auditů v posledních letech 2015–2016 se očividně zaměřuje na kontrolu úrovně 
připravenosti členských států na uzávěrku s důrazem na opakované provádění auditů realizovaných auditními 
orgány, ale také včetně auditů rizikových operačních programů a auditů spolehlivosti odnětí a zpětného získávání 
prostředků vykazovaného členskými státy. Audity po uzávěrce však nejsou vyloučeny, přičemž závisí na posouzení 
případného zbývajícího rizika po analýze dokumentů týkajících se uzávěrky.
43
Komise se domnívá, že stávající nastavení postupu schvalování souladu zajišťuje dostatečnou ochranu finančních 
zájmů rozpočtu EU.
Viz rovněž odpověď Komise k bodu 24.
Odpovědi Komise 79
46
Komise se domnívá, že proces uzávěrky by trval mnohem déle a vyžadoval by mnohem více zdrojů, pokud by měl 
pokrývat konečnou zprávu o programu a jeho vyhodnocení, včetně monitorování a analýzy dosažení výstupů 
s výsledků za celé období.
48
Platný právní rámec pro politiku soudržnosti na období 2007–2013 neumožňuje podmínění plateb výsledky nebo 
výstupy, oddíl 5.2.6 pokynů k uzávěrce vyžaduje systematické vykazování ukazatelů podle prioritní osy v případě, že 
se výstupy liší o více než 25 % od cílů, včetně odůvodnění, proč cíle nebyly splněny a proč nebyla přijata nápravná 
opatření.
Členské státy by měly poskytnout vysvětlení a odůvodnění rozdílů v dosahování stanovených ukazatelů. O finanční 
opravě by bylo možné rozhodovat případ od případu, čímž by rozdíly odhalily případy uvedené v článku 99 obec -
ného nařízení (nesrovnalosti, závažné nedostatky řídicích a kontrolních systémů).
Přístup zaměřující se na výstupy a výsledky byl ve větší míře zaveden v období 2014–2020 pro obě oblasti politiky 
(viz bod 52). Tento přístup byl posílen zavedením výkonností rezervy ve výši 6 % rozpočtu programu. Výkonnostní 
rámec se skutečně opírá o prvky orientace na výsledky. Jeho cílem je motivovat správce programu a priorit ke 
splnění toho, co mají pod kontrolou. Bude odměňovat programy, které budou dosahovat odpovídajícího pokroku 
při plnění cílů, přidělením výkonnostní rezervy, ale zároveň zavede opatření u priorit, které pokroku při plnění cílů 
nedosáhnou. Existují milníky stanovené pro tyto ukazatele, kterých má být dosaženo do konce roku 2018, a cíle, kte -
rých má být dosaženo do konce roku 2023. Přidělení rezervy je podmíněno dosažením uvedených milníků stanove -
ných na úrovni programových priorit (článek 20 a čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013). Pokud cílů nebude dosa -
ženo, může Komise rovněž uplatnit finanční opravy s navázáním plateb na skutečné dosažení výstupů a výsledků.
49
Komise se domnívá, že oddíl 3.5 pokynů k uzávěrce jasně vysvětluje, jak přistupovat k nedokončeným operacím.
Pokud jde o finanční důsledky nedosažení cílů stanovených v programech, Komise odkazuje na dokument obsahu -
jící otázky a odpovědi k uzávěrce2, viz odpovědi na otázky 200–205, kde vysvětluje, že členský stát by měl v závě -
rečné zprávě o provádění vykazovat dosažené výsledky programu měřené fyzickými a finančními ukazateli a měl by 
poskytnout informace o těchto ukazatelích. A pouze v případě významné odchylky by mělo být poskytnuto vysvět -
lení a zdůvodnění tak, jak to pokyny k uzávěrce požadují.
Viz rovněž odpověď Komise k bodu 48.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Odpovědi Komise 80
50
Komise poskytla k této otázce členským státům příslušné pokyny, např. v rámci Výboru pro rozvoj venkova a skupiny 
odborníků pro hodnocení.
51
Podle pokynů k uzávěrce v oblasti politiky soudržnosti musí členské státy při předkládání dokumentů týkajících se 
uzávěrky zajistit, aby všechny projekty zahrnuté do uzávěrky programu fungovaly, tj. byly dokončené a používané. 
Komise uděluje výjimku na nefungující projekty a vícefázově prováděné projekty, které budou sledované (přílohy III, 
IV a V). Ty budou doplňovat údaje vykázané ohledně dosahování cílů.
Přesněji řečeno, konkrétní případy vícefázového provádění byly předmětem několika odpovědí poskytnutých 
v dokumentu obsahujícím otázky a odpovědi k uzávěrce, školení v oblasti uzávěrky a zvláštní podpory poskytnuté 
členským státům v souvislosti s pracovní skupinou pro lepší provádění.
V oblasti rozvoje venkova je dosahování cílů vykazováno v poslední výroční zprávě o pokroku (tabulka G.3 před -
kládaná členským státem uvádí míru dosažení těchto cílů). K těmto ukazatelům a údajům o dosažení cílů se přihlíží 
v hodnoceních ex-post .
52
Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 48.
Výkonnostní rámec představuje mechanismus pro sledování toho, zda je provádění priorit na dobré cestě. Výkon -
nostní rezerva představuje pobídku k dosažení milníků, které jsou nezbytným předpokladem k dosažení zamýšle -
ných výsledků. Výkonnostní rezerva je pouze jedním z prvků, které podporují zvýšené zaměření na výsledky. Klíčo -
vým prvkem orientace na výsledky je intervenční logika zabudovaná do každého programu spolu se souvisejícími 
ukazateli výstupů a výsledků.
Komise rovněž odkazuje na připomínky v kapitole III výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014.
Komise rovněž podotýká, že hodnocení programu ex-post  je vyžadováno pouze do 31. prosince 2024 (článek 57 naří -
zení č. 1303/2013). Mimoto závěry vyplývající ze zprávy o provádění na rok 2019 posoudí pokrok při dosahování cílů 
programů a to, jak přispívá ke strategii Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. 
To bude rovněž podpořeno zavedením přezkumu výkonnosti.
54
Komise se domnívá, že nezbytná odpovědnost a transparentnost při provádění programu je každoročně stanovena 
ve výročních zprávách o činnosti příslušných GŘ. Tyto výroční zprávy o činnosti každý rok poskytují veškeré finanční 
údaje a informace o výkonnosti dotyčných programů.
Odpovědi Komise 81
55
Viz odpovědi Komise v bodech 54 a 39.
56
Rozpočtový orgán obdrží informace o výsledku uzávěrky za období 2007–2013 ve výroční zprávě o činnosti přísluš -
ných GŘ.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 57 a 58:
Komise bere na vědomí, že uzávěrka by měla být skutečně provedena co nejdřív, avšak členské státy stále potřebují 
dostatek času na dokončení svých opatření před předložením všech podkladů k uzávěrce. Kromě toho uzávěrku je 
možné zahájit až po předložení dokumentů, které se jí týkají. Komise se domnívá, že je zcela nezbytné vyhradit na 
související úkoly dostatek času a dostatečné zdroje.
Práce týkající se dvou období se vždy bude překrývat. Dříve než jedno období skončí, musí být započaty práce na 
dalším. Jinak by hrozilo, že mezi programovými obdobími dojde k prodlevě.
Programy politiky soudržnosti jsou náročné na správu a během sedmiletého programového období se řada pod -
mínek změní. To může vést ke zpoždění při přípravě a provádění projektů. Dokladem je dopad finanční krize z roku 
2008, kdy Komise umožnila členským státům prodloužit období způsobilosti tak, aby bylo možné dokončit projekty 
pozdržené krizí. Pokračování období způsobilosti nad rámec sedmiletého programového období dává členských 
státům možnost dokončit pozdržené projekty, a tudíž maximalizovat dopad rozpočtového příspěvku Unie.
59
Komise podotýká, že uzávěrka období 2014–2020 bude zjednodušena každoročním schvalováním účetní závěrky. 
Jednalo se o konkrétní záměr normotvůrce při přijímání pravidel pro období 2014–2020, vycházející ze zkušeností 
z předchozích období.
Finanční rámec stanoví roční rozpočtové závazky, které jsou rozdělovány po dobu 7 let. Je přirozené, že ve vícele -
tých projektech nemohou být platby prováděny ve stejném rytmu jako závazky.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 60 až 62:
Komise podotýká, že lhůty zmíněné Účetním dvorem jsou lhůtami stanovenými v obecném nařízení pro oblast poli -
tiky soudržnosti a jsou pro Komisi právně závazné.
Odpovědi Komise 82
64
Je třeba podotknout, že provádění v praxi může probíhat bez předložení plateb EU.
Výběr projektů a výdaje v praxi poskytují přesnější obrázek o provádění než platby EU. Podíl vybraných projektů se 
v první polovině roku 2016 zdvojnásobil z 8 na 15 %, což dokládá, že provádění v praxi začíná mít úspěch. Do června 
2016 již bylo přiděleno 48 miliard EUR finančních prostředků EU přibližně na 200 000 konkrétních projektů, které 
jsou již v praxi realizované. Po zahrnutí spolufinancování členských států bylo do reálné ekonomiky investováno 
již 68 miliard EUR, což zajišťuje tvorbu pracovních míst a růst v Evropě. Některé země uvedené hodnoty výrazně 
překračují (např. Irsko, Švédsko, Dánsko a Finsko). Finanční prostředky převedené v rámci předběžného financování 
výdaje realizované v praxi z velké části pokrývají. Přestože překrývání období může být na překážku, výrazné rozdíly 
mezi členskými státy, pokud jde o provádění, naznačují, že podstatnější jsou v tomto ohledu jiné faktory (tj. admini -
strativní kapacity).
65
Komise považuje přechodná ustanovení a překrývající se období za nezbytné pro zajištění hladkého pokračování 
politik a lepšího provádění programu. Další prodloužení (z n+2 na n+3) poskytlo větší flexibilitu potřebnou k prová -
dění programů a dosažení cílů politiky. Překrývání období snižuje tlak na zdroje a omezuje prudké zvýšení pracovní 
zátěže.
Komise připomíná, že uzávěrka je právním požadavkem předpokládaným v nařízeních EU, na který se generální ředi -
telství připravují tím nejefektivnějším způsobem v situaci, kdy dochází ke snižování počtu pracovníků, avšak tvorba 
odhadů nákladů nebo následná kontrola nákladů na uzávěrku není považována za relevantní ani žádoucí. Komise 
nevykazuje náklady na konkrétní činnosti, nýbrž celkové administrativní náklady na svou celkovou činnost.
Komise od roku 2014 zvyšuje povědomí členských států o důležitosti zdrojů přidělovaných na uzávěrku prostřed -
nictvím různých jednání s členskými státy (tj. zasedání tzv. partnerské skupiny (Homologues Group) a každoročních 
koordinačních schůzek) a prostřednictvím odborné přípravy a seminářů nabízených všem členským státům k pro -
blematice uzávěrky programů politiky soudržnosti v období 2007–2013.
V rámci sdíleného řízení nesou odpovědnost za zdroje přidělené na uzávěrku členské státy; ty pak nesou odpověd -
nost i za jejich plánování a sledování.
66
V obou oblastech politiky jsou pro účely uzávěrky rovněž k dispozici zdroje technické pomoci, z nichž lze financovat 
činnosti související s uzávěrkou bez ohledu na období (tj. zdroje technické pomoci na období 2014–2020 jsou rovněž 
k dispozici k provádění činností souvisejících s uzávěrkou za období 2007–2013).
Komise je rovněž toho názoru, že cílem doporučených lhůt v pokynech k uzávěrce je dopomoci různým orgánům 
k tomu, aby svou práci dokončily včas v předepsaném časovém rámci uzávěrky.
Pokud by období překrývání bylo zkráceno, časová tíseň a vysoká pracovní zátěž by tím ještě více vzrostla.
Odpovědi Komise 83
67
Problém administrativní reorganizace ve vnitrostátních orgánech byl nadnesen během seminářů organizovaných 
v členských státech, kde Komise opakovala, že k provádění činností souvisejících s uzávěrkou je třeba mít vyhrazené 
pracovníky.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 65 a 66.
68
Komise podotýká, že proces uzávěrky pro programové období 2014–2020 bude zjednodušen díky každoročnímu 
schválení účetní závěrky a dalšímu prošetření aspektů legality a správnosti. Zejména v posledním roce bude potřeba 
se zabývat pouze uzávěrkou souboru výdajů certifikovaných v souvislosti s posledním účetním obdobím.
69
Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 20.
70
Kvůli regulaci přechodných ustanovení bude vždy potřeba dodržovat pravidla vztahující se na dvě odlišná progra -
mová období a s největší pravděpodobností určitá specifická pravidla (pokud jde o výjimky), která dále vymezují 
nebo umožňují určité závazky nebo použití finančních prostředků.
75
Komise nadále v roce 2016 poskytovala cílenou pomoc orgánům členských států, které ji požadovaly (schůzky věno -
vané uzávěrce v rámci zasedání tzv. partnerské skupiny s auditními orgány v roce 2015 a 2016 a poskytnutí doplňují -
cích písemných vysvětlení).
Pokud jde o EZFRV, byl vypracován dokument obsahující otázky a odpovědi, který se zabývá nejčastějšími otázkami 
a tématy nadnesenými členskými státy. Kromě konference k uzávěrce se v roce 2015 konalo další dvoudenní zase -
dání skupiny odborníků pro platební agentury a certifikační orgány.
77
Ne všechny aspekty řízení o sporných otázkách mezi Komisí a členskými státy jsou stanoveny na úrovni obecného 
nařízení pro politiku soudržnosti, avšak to se řešilo v pokynech k uzávěrce.
Kvůli urychlení procesu pokyny k uzávěrce dávají členským státům dva měsíce na to, aby zodpověděly na otázky 
Komise, a na požádání pak další dva měsíce.
Platbami příjemcům se zabývá nařízení pro období 2007–2013 (článek 80 obecného nařízení), přestože počet dnů 
není vyjádřen; uvádí se, že by to mělo být provedeno co nejrychleji a v plné výši. Nařízení pro období 2014–2020 
stanovilo na provedení plateb příjemcům lhůtu v délce 90 dnů.
GŘ REGIO v současnosti přijímá zbývající rozhodnutí o velkých projektech a jejím záměrem je dokončit je do konce 
roku 2016.
Odpovědi Komise 84
78
Pokyny k uzávěrce (bod 5.2) v oblasti soudržnosti uvádí lhůtu pro Komisi i členské státy, pokud jde o připomínky 
k závěrečné zprávě. Kromě toho pokyny k uzávěrce stanoví, že v případě, kdy členský stát není schopen závěrečnou 
zprávu vylepšit, Komise ji odmítne a provede uzávěrku na základě dostupných dokumentů. Zároveň může Komise 
uplatnit finanční opravy v souvislosti s článkem 99 obecného nařízení. Tato možnost Komise zprávu odmítnout 
a možnost uplatnit finanční opravy je pro členské státy motivací k tomu, aby na žádosti Komise odpovídaly včas.
79
Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 78.
V oblasti rozvoje venkova kontrola poslední výroční zprávy o pokroku proces uzávěrky nezdržuje. Zůstatek lze 
vyplatit po schválení všech účtů, a je-li výroční zpráva o pokroku považovaná za přijatelnou.
81
Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 78.
82
V závislosti na prováděcích podmínkách a přístupu k vyhrazování nadměrného množství prostředků (tzv. over -
booking) výdaje členského státu buď přesahují, nebo nepřesahují výši finančních prostředků přidělených na daný 
program. Toto rozhodnutí muselo být učiněno do konce období způsobilosti, tj. 31. prosince 2015.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 84 a 85:
Podle článku 80 nařízení č. 1083/2006 by členské státy měly zajistit, aby příjemci obdrželi celkovou částku příspěvku 
z veřejných zdrojů co nejrychleji a v plné výši. Tuto informaci Komise předala členským státům během seminářů 
o uzávěrce. Uvedené bylo řešeno v programovém období 2014–2020 (článek 132 nařízení č. 1303/2013, který stanoví, 
že řídicí orgán v závislosti na dostupných finančních prostředcích z počátečního a ročního předběžného financování 
a průběžných plateb zajistí, aby příjemci obdrželi celkovou částku způsobilých výdajů z veřejných zdrojů v plné výši 
a ve lhůtě 90 dnů od data předložení své žádosti o platbu).
86
Komise se domnívá, že členské státy zmíněné v příkladu uvedeném v rámečku 2 buď uplatnily obezřetný přístup 
k vyplácení příjemců ESF (zbývající část platby pouze po provedení podrobného ověření všech výdajů), nebo na 
žádost příjemců vyplatily zálohy, což umožnilo hladkou realizaci dotčených projektů.
Kromě toho Komise podotýká, že byla přijata opatření bránící tomu, aby v programovém období 2014–2020 dochá -
zelo k opožďování plateb (viz odpověď Komise na bod 85).
Odpovědi Komise 85
89
Cílem pokynů je objasnit, jak Komise chápe příslušná ustanovení a jaká jsou její očekávání; nelze je tudíž považovat 
za další požadavek. Poskytují členským státům rovněž určitá doporučení, jejichž dodržení by mělo usnadnit proces 
uzávěrky. Pokyny tak zajišťují lepší soudržnost a transparentnost pravidel pro členské státy a jako takové poskytují 
členským státům ujištění, pokud jde o požadavky Komise na uzávěrku. Zajišťují jednotné chápání toho, jak Komise 
vykládá nařízení, což by mělo pomoci předcházet konfliktům během procesu uzávěrky mezi Komisí a členským 
státem. Pokyny jsou závazné pouze pro Komisi, nikoli pro členské státy.
90
Komise podotýká, že většina orgánů, které byly konzultovány, se nedomnívá, že pokyny stanoví další požadavky.
Kromě toho uvedené body nejsou novými požadavky; bylo však potřeba objasnit určité podrobnosti tak, aby došlo 
k posílení ujištění ohledně určitých problémů a ohledně legality a správnosti při uzávěrce.
91
Cílem vyjasnění týkajícího se dokončení operace a jejího fungování při uzávěrce (ve smyslu článku 57 obecného 
nařízení) je dosáhnout efektivního vynakládání finančních prostředků EU na cíle vymezené v programech. Kon -
cepce a postup pro nefunkční projekty byly uplatněny již při uzávěrce programů na období 2000–2006.
V souvislosti s mírou zbytkového rizika pokyny k uzávěrce objasňují, že pro účely vydání výroku auditního orgánu 
při uzávěrce může auditní orgán přihlížet k finančním opravám uplatněným před předložením dokumentů týkají -
cích se uzávěrky. Sama Komise vypočítává kumulativní míru chyb od roku 2011, přičemž se jedná o podmínku pro 
výhradu ve výročních zprávách o činnosti. To dále zmírňuje rizika při uzávěrce a poskytuje informace o zbývající 
míře chyb v kumulativních certifikovaných výdajích (viz bod 91).
Koncepce vícefázového provádění byla do pokynů k uzávěrce zahrnuta již při jejich prvním přijetí. Vícefázové pro -
vádění projektů je motivováno potřebou zajistit kontinuitu investic mezi programovými obdobími, omezit cyklus 
umělé poptávky po investicích (vedoucí k vysokým cenám), který sedmiletý programový cyklus vyvolává, a zajistit 
splnění konečného cíle.
Komise se domnívá, že pokyny k uzávěrce odpovídajícím způsobem objasňují zvláštní pravidla pro vícefázové pro -
vádění jiných než velkých projektů a že to proces uzávěrky nezkomplikuje.
Pokud jde o finanční nástroje, rozhodnutí o změně pokynů Komise k uzávěrce neovlivňuje ustanovení nařízení č. 
1083/2006, podle kterých musel být příspěvek z fondů do finančních nástrojů vyplacen nejpozději do 31. prosince 
2015. Pokyny tudíž pouze podaly vyjasnění v rámci stávajících pravidel. Viz rovněž odpovědi Komise na bod 6.45 
a doporučení 3 ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2015.
Odpovědi Komise 86
Souhrnná odpověď Komise k bodům 98 a 99:
Cílem doporučených lhůt v pokynech Komise k uzávěrce pro oblast politiky soudržnosti je dopomoci různým orgá -
nům k tomu, aby svou práci dokončily včas.
Za zajištění vhodného rozdělení úkolů a za koordinaci v rámci vnitrostátní správy nesou odpovědnost členské státy.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 100 a 101:
V dokumentu obsahujícím otázky a odpovědi k uzávěrce, který je určen členským státům (otázka 98), Komise potvr -
zuje, že tuto časovou prodlevu řídicí orgán zohlední v souvislosti s finančními nástroji tak, aby certifikační orgán 
a auditní orgán mohly svou práci dokončit včas. Bylo doporučeno, aby certifikační orgán odeslal poslední žádost 
o průběžnou platbu (zahrnující výdaje, které budou potvrzeny při uzávěrce) auditnímu orgánu do 30. června 2016, 
aby auditní orgán mohl vykonávat nezbytnou auditní činnost. Komise poskytla v této souvislosti auditním orgánům 
specifické pokyny, např. během zasedání tzv. partnerské skupiny, které se konalo v Rize v září 2015.
105
Komise již věnuje zvláštní pozornost schvalování změn dříve vykázané míry chyb. U rizikovějších operačních pro -
gramů je před uzávěrkou prováděna zvláštní auditní činnost.
Účetní dvůr od roku 2010 kontroluje, jak Komise posuzuje míru chyb uvedenou ve výročních kontrolních zprávách 
poskytovaných vnitrostátními orgány.
107
V souladu s čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006 jsou příspěvky z fondů na finanční nástroje součástí žádostí 
o platby adresovaných Komisi. Podle pokynů Komise by tyto výdaje měly být vždy součástí základního souboru, 
u kterého je prováděn audit. Jak se uvádí v dohodnuté metodice auditu, auditní orgány mohou kromě toho pro -
vádět tematické audity finančních nástrojů, které se týkají jak zřízení fondu, tak skutečného provádění projektů na 
základě auditu vzorku transakcí na úrovni finančních zprostředkovatelů a/nebo konečných příjemců. Auditní orgány 
pro účely prohlášení o uzavření budou muset získat a poskytnout ujištění ohledně legality a správnosti nejen pří -
spěvku z operačního programu vyplaceného do fondů provádějících finanční nástroje, ale také využití příspěvku 
z operačního programu prostřednictvím uskutečněných transakcí provedených konečnými příjemci.
V případě EZFRV Komise požadovala, aby certifikační orgány potvrdily v souvislosti s posledním schvalováním 
účetní závěrky způsobilé výdaje na finanční nástroje.
Komise odkazuje na svou odpověď v bodě 100.
Odpovědi Komise 87
108
Pokud jde o rozvoj venkova, platební agentury a certifikační orgány by měly před poskytnutím následné platby 
ověřit skutečné využití předchozí splátky. Kromě toho správné provádění a řádné finanční řízení je zajišťováno také 
vyčerpávajícími požadavky na podávání zpráv stanovenými podle článku 46 nařízení č. 1303/2013.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 109 a 110:
Vnitrostátní a mezinárodní normy vyžadují, aby při podpisu smlouvy byly vypláceny zálohy. Vyplacení zálohy je 
tudíž nezbytnou podmínkou pro zahájení prací a služeb.
111
Smluvní zálohy jsou způsobilé pouze v případě, že jsou vypláceny v souladu s vnitrostátními pravidly a běžnou tržní 
praxí. Je tudíž nepravděpodobné, že by se jednalo o vysoká procenta, a pokud ano, existuje pro to tržní důvod.
Komise stanovila, že zálohové platby jsou způsobilé pouze v případě, že se fyzická hodnota odpovídajícího plnění 
při uzávěrce přinejmenším rovná výši záloh. Jedná se o aspekt ověřovaný již prostřednictvím řídicí kontroly. V tomto 
ohledu musí vnitrostátní orgány zkontrolovat, zda jsou platby prováděné na základě rozhodnutí o poskytnutí pod -
pory a zda byly za platby pořízeny skutečné práce nebo služby.
Tento problém byl objasněn již během programového období 2000–2006.
Ujištění poskytované auditními orgány při uzávěrce se bude rovněž vztahovat na problém smluvních záloh a na 
skutečnost, že řídicí orgány jejich způsobilost ověřily, což bylo všem auditním orgánům připomenuto během každo -
roční koordinační schůzky k auditům v roce 2016 a v září 2016 na zasedání tzv. partnerské skupiny (viz bod 113).
Souhrnná odpověď Komise k bodům 114 a 115:
Komise připomíná, že povinnost oznámit opatření v oblasti státní podpory nesou členské státy a že rozhodnutí 
Komise o velkém projektu není rozhodnutím potvrzujícím soulad velkého projektu s pravidly státní podpory.
Avšak oznámení o státní podpoře je nezbytné pouze u omezeného počtu velkých projektů (oznámení není napří -
klad vyžadováno v případě, že se nejedná o státní podporu nebo že projekt spadá do oblasti působnosti nařízení 
o blokových výjimkách nebo schváleného režimu podpory).
Kromě toho je potřeba rozlišovat mezi situací před rozsudkem ve věci Lipsko-Halle  a po něm a mezi programovým 
obdobím 2007–2013 a 2014–2020.
Odpovědi Komise 88
Komise rovněž podotýká, že GŘ COMP bylo konzultováno GŘ REGIO v souvislosti s rozhodnutími o velkých projek -
tech v rámci formálních konzultací mezi útvary již před koncem roku 2012, i když ne systematicky.
Po rozsudku ve věci Lipsko-Halle  GŘ REGIO a GŘ COMP zlepšily svoji spolupráci, pokud jde o posuzování žádostí 
o velké projekty. Komise zdůrazňuje, že neexistuje žádný velký projekt, u kterého by Komise v posledních letech při -
jala rozhodnutí schvalující financování z EFRR nebo Fondu soudržnosti a u kterého by následně bylo přijato záporné 
rozhodnutí na základě pravidel státní podpory. To ukazuje, že zavedené mechanismy spolupráce v praxi fungují 
dobře.
Závěry a doporučení
Doporučení 1
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise není v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na období po 
roce 2020.
Již byla vynaložena značná snaha sladit pravidla pro evropské strukturální a investiční fondy pro období 2014–2020 
v souvislosti s ročním účetním obdobím i při uzávěrce. Komise bude usilovat o další sladění ustanovení právních 
předpisů mezi jednotlivými fondy, včetně terminologie a procesů souvisejících s ujištěním a uzávěrkou, pokud 
to umožní zlepšit správu fondů EU a přispěje k jednoduššímu a efektivnějšímu provádění v členských státech 
a regionech.
Komise se domnívá, že sladění mechanismů v oblasti rozvoje venkova a politiky soudržnosti nesmí narušovat 
jednotnost provádění SZP . Význam zachování součinnosti, jíž bylo dosaženo mezi oběma pilíři (EZZF a EZFRV), byl 
uznán normotvůrcem (4. bod odůvodnění nařízení č. 1303/20133). U obou pilířů SZP je schválení souladu oddělené 
od ročního finančního schválení.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 119 a 120:
V oblasti rozvoje venkova se Komise nesetkala s žádnou stížností členských států ohledně rozdílů v očekávání. Uzá -
věrka představuje vypořádání finančních problémů. Jde o úkon probíhající odděleně od schvalování souladu.
V souladu s platnými právními předpisy (článek 52 nařízení č. 1306/2013) zahrnují postupy schvalování souladu 
období 24 měsíců před zahájením šetření. Členské státy jsou seznámeny s nastavením systému. Jsou jasně informo -
vány o období, ke kterému se každé šetření vztahuje. I v předchozím programovém období byly v oblasti rozvoje 
venkova přijaty finanční opravy po uzávěrce období 2000–2006. Členské státy nezpochybňovaly časový rámec 
rozhodnutí o finančních opravách.
3 „Pokud jde o společnou zemědělskou politiku (SZP), bylo již dosaženo významné součinnosti tím, že byla harmonizována a sladěna pravidla pro 
řízení a kontrolu u prvního pilíře (Evropský zemědělský záruční fond, EZZF) a druhého pilíře (EZFRV) společné zemědělské politiky. Proto by EZZF 
a EZFRV měly zůstat nadále pevně propojeny a měly by být zachovány struktury, které již v členských státech fungují.“
Odpovědi Komise 89
121
Pokud jde o výdaje na SZP , včetně rozvoje venkova, normotvůrce stanovil rozdíl mezi ročním postupem finančního 
schvalování a postupem pro uzávěrku na jedné straně a postupem schvalování souladu na straně druhé pro období 
2007–2013 a potvrdil jej i pro období 2014–2020. Rozlišování mezi účetní problematikou a problematikou legality 
a správnosti se ukázalo být efektivní a účinné.
122
Komise se domnívá, že specifické vykazování konečného výsledku uzávěrky za programové období jako celek může 
probíhat v rámci výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelství.
123
Komise odkazuje na své odpovědi v bodech 40 a 54.
V oblasti politiky soudržnosti výroční zprávy o činnosti obsahují bližší informace o interních procesech, jejichž 
cílem je zajistit odpovídající řízení rizika souvisejícího s legalitou a správností uskutečněných transakcí s přihlédnu -
tím k víceletému charakteru programů i k povaze dotčených plateb. V tomto ohledu je cílem kontroly pro období 
2007–2013 na základě všech dostupných výsledků auditu zajistit, aby kumulativní zbytkové riziko u jednotlivých 
programů nepřesáhlo 2 %. Pro období 2014–2020 nařízení zavádí každoroční schválení účetní závěrky a v souladu 
s tím i každoroční schválení souborů legálních a správných výdajů prováděné Komisí, jakož i schválení závěrečné 
zprávy o provádění pro jednotlivé programy jako podmínku pro schválení konečného zůstatku.
Pro EZFRV v obdobích 2007–2013 a 2014–2020 normotvůrce stanovil uzávěrku na základě každoročního finančního 
schvalování s možností uplatnit finanční opravy prostřednictvím auditů souladu po vyplacení konečného zůstatku. 
Výroční zprávy o činnosti budou i nadále poskytovat bližší informace o výkonnosti opatření v oblasti rozvoje ven -
kova a podávat zprávu o dodržování předpisů na základě ročního finančního schválení a výsledků auditů souladu.
Komise není v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na období po 
roce 2020.
125
V oblasti rozvoje venkova Komise vytvořila procesy, jejichž cílem je zajistit odpovídající řízení rizik souvisejících 
s legalitou a správností uskutečněných transakcí s přihlédnutím k víceletému charakteru programů i k povaze dotče -
ných plateb tak, aby zbývající riziko pro rozpočet EU nepřesáhlo 2 %.
Legalita a správnost výdajů je kontrolována postupem schvalování souladu, které je prováděno zvlášť a nezávisle na 
uzávěrce. V důsledku postupu schvalování souladu jsou uplatňovány finanční opravy.
Ve stávajícím právním rámci mohou být rozhodnutí o schválení souladu přijímána i po uzávěrce programu.
Odpovědi Komise 90
Souhrnná odpověď Komise k bodům 126 a 127:
Pro období 2007–2013 skutečně neexistuje žádný právní základ umožňující Komisi přímo svázat vyplacení koneč -
ného zůstatku při uzávěrce se skutečnými výsledky na úrovni programu / prioritní osy.
Skutečnost, že neexistuje těsná regulační vazba mezi výkonností a platbami, neznamená, že nedochází k hodnocení 
a posuzování výkonnosti programů.
Pro období 2014–2020 vytvoří zavedený rámec výkonnosti vazbu mezi platbami a dosaženými výstupy a výsledky 
na úrovni prioritní osy.
Doporučení 2
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise není v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na období po 
roce 2020.
Pravidla zavedená v oblasti politiky soudržnosti pro programové období 2014–2020 prvky požadované Účetním 
dvorem v obou odrážkách již upravují. 
Pokud jde o druhou část doporučení týkající se výkonnosti, čl. 22 odst. 7 nařízení o společných ustanoveních již 
umožňuje, aby Komise uplatnila finanční opravy, pokud zjistí závažné selhání při plnění cílů týkajících se finančních 
ukazatelů a ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění stanovených ve výkonnostním rámci.
Komise je toho názoru, že další sladění různých oblastí politiky by nemělo narušovat součinnost, jíž bylo dosaženo 
při správě obou fondů SZP , tj. EZZF a EZFRV. Význam zachování součinnosti, jíž bylo mezi oběma pilíři dosaženo 
(EZZF a EZFRV), byl uznán normotvůrcem (4. bod odůvodnění nařízení č. 1303/20134).
Doporučení 3
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise bude nadále rozpočtový orgán zcela transparentně informovat o provádění programu, jakož i o výsledku 
uzávěrky. Není však v této fázi schopna přijmout žádný konkrétní závazek v souvislosti s legislativními návrhy na 
období po roce 2020.
4 „Pokud jde o společnou zemědělskou politiku (SZP), bylo již dosaženo významné součinnosti tím, že byla harmonizována a sladěna pravidla pro 
řízení a kontrolu u prvního pilíře (Evropský zemědělský záruční fond, EZZF) a druhého pilíře (EZFRV) společné zemědělské politiky. Proto by EZZF 
a EZFRV měly zůstat nadále pevně propojeny a měly by být zachovány struktury, které již v členských státech fungují.“
Odpovědi Komise 91
129
Komise je vázána platným právním rámcem, o němž rozhodl normotvůrce.
Překrývání mezi dvěma obdobími je nezbytné vzhledem k tomu, že realizace mnoha operací trvá několik let a že 
tyto operace mají vždy počáteční a závěrečnou fázi.
Útvary Komise vyzvaly členské státy, aby navýšily kapacity související s uzávěrkou a aby k tomuto účelu využily pro -
středků na technickou pomoc pro období 2007–2013 nebo 2014–2020.
Proces uzávěrky začal přípravou před koncem období způsobilosti a byl již v plném proudu, jakmile období způso -
bilosti skončilo. Členským státům byly k provedení jejich programů ve skutečnosti poskytnuty dva roky navíc (tři 
roky v případě programů na období 2014–2020). To umožňuje lepší řízení a čerpání prostředků programů s přihléd -
nutím k potřebě víceletých projektů, které mají být realizovány, snižuje tlak a pracovní zátěž zúčastněných orgánů 
a umožňuje lepší přechod mezi obdobími.
130
Komise je pevně přesvědčena, že konec překrývání období způsobilosti povede k menší míře provádění politiky.
131
Kratší lhůtu stanovenou v oblasti rozvoje venkova lze vysvětlit tím, že proces certifikace a schvalování účetní 
závěrky existuje již více než jedno desetiletí, a obecně lze říci, že certifikační orgány a platební agentury rozumí 
stanoveným požadavkům.
Komise se domnívá, že je potřeba dosáhnout rovnováhy mezi snižováním administrativní zátěže a poskytováním 
ujištění ohledně legality a správnosti výdajů.
Doporučení 4
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise je pevně přesvědčena, že ukončení překrývání období způsobilosti povede k menší míře provádění politiky, 
sníží pravděpodobnost rozhodnutí o realizaci víceletých projektů v posledním roce prováděcího období, neboť při -
nese dodatečnou administrativní zátěž a způsobí narušení přechodu mezi obdobími. V případě EZFRV by to mohlo 
negativně ovlivnit hladké provádění víceletých závazků v oblasti životního prostředí či projektů zaměřujících se na 
začínající podniky na základě víceletých podnikatelských plánů.
Odpovědi Komise 92
133
Komise se domnívá, že lhůty jsou stanoveny pro všechny klíčové oblasti relevantní pro uzávěrku.
V případě politiky soudržnosti jsou klíčovými oblastmi relevantními pro uzávěrku provádění (řeší se prostřednictvím 
závěrečné zprávy o provádění), legalita a správnost výdajů (řeší se prostřednictvím prohlášení o uzavření a závě -
rečné kontrolní zprávy) a konečně závěrečný výkaz výdajů. Pro tyto oblasti jsou lhůty stanoveny v nařízení. Komise 
má konkrétně pět měsíců na to, aby informovala členský stát o svém stanovisku k obsahu závěrečné zprávy o prová -
dění a prohlášení o uzavření. Pokud jde o velké projekty v období 2007–2013, zbývá jich schválit méně než 2 %.
V oblasti rozvoje venkova jsou hlavní lhůty (např. lhůta pro doručení dokumentů týkajících se uzávěrky nebo pro 
konečnou platbu) uvedeny v právních předpisech. Avšak některé lhůty, které by stanovily dostatečně dlouhou dobu 
k zajištění řádného rozhodnutí o uzávěrce a k zajištění ochrany rozpočtu EU, určeny nejsou.
Doporučení 5
Komise podotýká, že toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 6
Komise toto doporučení přijímá.
Komise v současnosti zpracovává zbývající rozhodnutí o velkých projektech na období 2007–2013, které má v úmy -
slu přijmout pokud možno do konce roku 2016. Stávající postupy umožňují přijmout rozhodnutí o velkých pro -
jektech do tří měsíců v souladu s požadavky nařízení. Zbývá schválit necelá 2 % všech velkých projektů v období 
2007–2013.
Pokud jde o programové období 2014–2020, Komise zpracování velkých projektů urychlila, takže jsou v současnosti 
schvalovány v průměru za 110 dní.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 134 a 135:
Obecně nelze pokyny k uzávěrce považovat za další požadavky, neboť jejich cílem je objasnit, jak Komise chápe pří -
slušná ustanovení a jaká jsou její očekávání. Poskytuje členským státům rovněž určitá doporučení, jejichž dodržení 
by mělo usnadnit proces uzávěrky. Pokyny tak zajišťují lepší soudržnost a transparentnost pravidel pro členské státy 
a jako takové poskytují členským státům ujištění, pokud jde o požadavky Komise na uzávěrku.
Komise podotýká, že Účetní dvůr považuje tato objasnění za užitečná a vhodná například u míry zbytkového rizika 
(viz body 123 a 135).
Komise vysvětlila svůj názor na právní možnost stanovenou v čl. 78 odst. 6 obecného nařízení pro období 2007–
2013, tj. považovat při uzávěrce výdaje na finanční nástroje za způsobilé. Viz odpověď Komise na doporučení 3 ve 
výroční zprávě Účetního dvora za rok 2015.
Komise odkazuje rovněž na svou odpověď v bodě 89.
Odpovědi Komise 93
Komise se domnívá, že pokyny k uzávěrce odpovídajícím způsobem objasňují zvláštní pravidla pro vícefázové pro -
vádění jiných než velkých projektů a že to proces uzávěrky nezkomplikuje.
137
Komise se domnívá, že interní příprava na uzávěrku je tím nejlepším způsobem, jak zajistit její hladký průběh.
Za zajištění vhodného rozdělení úkolů a koordinaci v rámci vnitrostátní správy nesou odpovědnost členské státy.
138
Komise zdůrazňuje, že u uzávěrky období 2007–2013 je riziko neoprávněného snížení konečné míry chyb vykazo -
vané členskými státy zmírněno vydáváním výročních kontrolních zpráv a prováděním finančních oprav v případě, 
že zbytková míra chyb je vyšší než práh významnosti (materiality). Komise pečlivě analyzuje a schvaluje míru chyb 
vykazovanou auditními orgány meziročně i při uzávěrce. Tento proces Účetní dvůr každoročně kontroluje.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 139 a 140:
Je potřeba poznamenat, že oznámení o státní podpoře je nezbytné pouze u omezeného počtu velkých projektů 
(oznámení není například vyžadováno v případě, že se nejedná o státní podporu nebo že projekt spadá do oblasti 
působnosti nařízení o blokových výjimkách nebo schváleného režimu podpory).
Komise odkazuje na svou odpověď na doporučení 4 ve zvláštní zprávě č. 24/2016.
Pokud jde o ověření souladu velkých projektů s pravidly státní podpory, Komise doporučení odmítla, protože se 
domnívá, že je v rozporu s cíli, které sleduje prostřednictvím svých pokynů vydaných členským státům v roce 2012, 
tj. systematicky nepřezkoumávat projekty, o kterých bylo rozhodnuto před uvedeným datem (což ponechává člen -
ským státům možnost oznámení provést nebo neprovést), a zajistit stabilitu členským státům a příjemcům, pokud 
jde o zpracování těchto projektů.
141
V oblasti rozvoje venkova si Komise uvědomuje, že stejně jako u jakéhokoliv jiného opatření spravovaného platební 
agenturou existuje i u finančních nástrojů riziko vykázání nezpůsobilých výdajů.
Komise by však chtěla zdůraznit, že členské státy před možnými nesprávnými výdaji varovala již v předchozích 
auditech.
Již byly naplánovány audity zaměřené na uzávěrku garančních fondů, jež mohou v případě potřeby vyústit ve 
finanční opravy.
Pokud jde o způsobilost výdajů souvisejících s finančními nástroji a smluvními zálohami, bylo již vnitrostátním orgá -
nům podáno konkrétní vysvětlení vztahující se k jejich ujištění při uzávěrce.
V oblasti politiky soudržnosti Komise odkazuje na svoje odpovědi v bodech 100 a 107.
Odpovědi Komise 94
Doporučení 7
Komise toto doporučení přijímá.
Pokud jde o způsobilost výdajů souvisejících s finančními nástroji a smluvními zálohami, bylo již orgánům odpoví -
dajícím za programy podáno konkrétní vysvětlení vztahující se k jejich ujištění při uzávěrce.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 15.9.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 13.10.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 14.12.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 25.1.2017
Po skončení programového období se programy v oblasti 
soudržnosti a rozvoje venkova musí uzavřít a finančně 
vypořádat. Komise i členské státy mají v procesu uzávěrky 
své konkrétní úkoly a odpovědnosti. V rámci tohoto auditu 
jsme zkoumali, zda pravidla a postupy uzávěrky poskytují 
Komisi a členským státům základ pro účinné a včasné 
uzavření programů v oblasti soudržnosti a rozvoje 
venkova. Dospěli jsme k celkovému závěru, že pokyny 
Komise k uzávěrce období 2007–2013 v oblasti soudržnosti 
i rozvoje venkova poskytují členským státům patřičný 
základ pro účinnou přípravu na uzávěrku, ale zjistili jsme 
zároveň určité nedostatky a rizika, které je třeba z hlediska 
procesu závěrky řešit. Předkládáme rovněž řadu 
doporučení týkajících se legislativního rámce pro období 
po roce 2020.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR