DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Tento návrh zavádí změny právních předpisů týkajících se systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) v souvislosti s jeho používáním v oblasti letectví, aby bylo zajištěno, že

1)letectví přispěje k cíli snížit emise do roku 2030 v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu;

2)systém EU ETS bude změněn podle potřeby s ohledem na program kompenzace a snižování emisí oxidu uhličitého v mezinárodním civilním letectví organizace ICAO a dále

3)přidělování emisních povolenek v oblasti letectví bude přezkoumáno za účelem zvýšení draženého podílu.

Cílem je revidovat systém EU ETS v oblasti emisí z letectví nákladově efektivním a soudržným způsobem v souladu se zvýšeným klimatickým cílem Unie, přičemž je třeba zohlednit potřebu spravedlivého přechodu a potřebu, aby k úsilí EU v oblasti klimatu přispěla všechna odvětví.

Zelená dohoda pro Evropu , přijatá Komisí v prosinci 2019, a také právní rámec pro klima a plán dosažení cíle v oblasti klimatu mají za úkol posílit závazek Unie v oblasti klimatu podle Pařížské dohody, a to v souladu s jejím cílem dosáhnout do roku 2050 v EU klimatické neutrality celého hospodářství. EU zvyšuje svůj závazek dekarbonizace v rámci celého hospodářství do roku 2030 z alespoň 40 % na alespoň 55 % ve srovnání s úrovněmi z roku 1990 bez využití mezinárodních kreditů. Aby bylo vyššího klimatického cíle dosaženo, musí k požadovanému úsilí týkajícímu se snížení domácích emisí přispět všechna odvětví, včetně letectví.

Zelená dohoda pro Evropu má transformovat EU ve spravedlivější a více prosperující společnost s moderním a konkurenceschopným hospodářstvím účinně využívajícím zdroje, kde se v roce 2050 nebudou produkovat žádné čisté emise skleníkových plynů a hospodářský růst bude oddělen od využívání zdrojů. Cíl klimatické neutrality schválila Evropská rada a Parlament a je stanoven právně závazným způsobem v politicky schváleném evropském právním rámci pro klima. Cílem Zelené dohody pro Evropu je rovněž chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál EU a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady. Tato transformace musí současně být spravedlivá a inkluzivní.

Kromě zvýšení ambice EU dosáhnout do roku 2030 snížení domácích emisí skleníkových plynů v celém hospodářství EU alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990 zdůrazňuje sdělení týkající se plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030, že „EU by měla v souladu se svým mezinárodním závazkem, který byl přijat podle Pařížské dohody a vztahuje se na celé hospodářství, i nadále v systému EU ETS regulovat alespoň emise z letecké dopravy uvnitř EU“. Ve svých závěrech z prosince 2020 Evropská rada „vyzývá Komisi, aby posoudila, jak mohou všechna odvětví hospodářství nejlépe přispět k cíli pro rok 2030, a aby předložila nezbytné návrhy doplněné podrobným posouzením environmentálního, hospodářského a sociálního dopadu na úrovni členských států“ .

Emise z letecké dopravy činí 2–3 % globálních emisí CO2 a od roku 1990 se významně zvýšily jak na úrovni EU, tak i na celosvětové úrovni. Na úrovni EU představovaly emise CO2 z letecké dopravy v roce 2018 3,7 % součtu za celé hospodářství, resp. 15,7 % emisí CO2 z dopravy49. V roce 2018 byla EU odpovědná za 15 % globálních emisí CO2 z letecké dopravy. Navíc se odhaduje, že klimatické dopady letecké dopravy způsobené emisemi jiných látek než CO2 jsou celkově přinejmenším stejně důležité jako samotné dopady emisí CO2 .

Bez ohledu na nedávné omezení provozu v důsledku pandemie COVID-19 se předpokládá, že dopady letecké dopravy na klima budou vzhledem k historickému růstu tohoto odvětví, který je v porovnání s ostatními hospodářskými odvětvími nadprůměrný, dále růst. Před pandemií COVID-19 předpokládal Eurocontrol roční nárůst emisí z evropské letecké dopravy do roku 2040 o 53 % ve srovnání s rokem 201753. Před krizí COVID-19 organizace ICAO odhadovala, že do roku 2040 by se emise z mezinárodní letecké dopravy mohly v porovnání s rokem 2020 zvýšit až o 150 %54.

Klíčovým nástrojem pro řešení emisí CO2 z letecké dopravy v Evropě je systém EU ETS. Při veřejné konzultaci ohledně aktualizovaných pravidel systému ETS v oblasti letecké dopravy 91 % respondentů souhlasí s tím, že by měla letecká doprava na opatření v oblasti klimatu přispívat více. 88 % respondentů se domnívá, že tržní opatření mohou být v boji proti emisím z letecké dopravy v souvislosti s klimatickými cíli účinná. Mezi lety 2013 a 2020 dosáhla letecká doprava prostřednictvím systému EU ETS odhadované čisté úspory 193,4 mil. tun CO2, a to především prostřednictvím financování snížení emisí v jiných odvětvích39. To představuje příspěvek letecké dopravy k cíli EU v oblasti klimatu do roku 2020 a tento příspěvek by měl pokračovat do roku 2030.

S ohledem na současné a předpokládané emise z leteckého odvětví a v souvislosti se zvýšením cílů EU v oblasti klimatu do roku 2030 je třeba tento příspěvek v oblasti klimatu významně posílit, rovněž s cílem zajistit nezbytný příspěvek pro dosažení klimatické neutrality EU do roku 2050. Tuto potřebu rovněž zdůraznila Evropská zpráva o životním prostředí v oblasti letectví 2019.

Komise připravila řadu posouzení dopadů na podporu plánovaných revizí klíčových legislativních nástrojů pro balíček politik „Fit for 55“. Posouzení dopadů revize pravidel systému EU ETS pro leteckou dopravu analyzuje různé možnosti, jejichž prostřednictvím by revize mohla účinně a efektivně přispět k dosažení aktualizovaného cíle jako součást širšího balíčku. Revizi pravidel v oblasti letecké dopravy je proto třeba řešit společně s revizí systému EU ETS pro stacionární zařízení a jeho rozšířením na další odvětví. Prvky systému ETS, u nichž je propojení revizí obzvlášť důležité, jsou ustanovení ohledně celkového množství povolenek pro letectví a použití lineárního redukčního koeficientu na ně, jakož i ustanovení týkající se rezervy tržní stability. Volby týkající se rozsahu provádění systému EU ETS a programu CORSIA budou mít dopad na úroveň snižování emisí v odvětví ETS a poptávku po povolenkách EU. Volby týkající se draženého podílu povolenek pro letectví budou mít dopad na výši příjmů z dražeb, které jsou k dispozici pro boj proti změně klimatu, a také na distribuční prvky.

Aby letecká doprava přispěla k cílům Pařížské dohody, mělo by se rovněž uskutečnit širší globální opatření. EU podpořila program CORSIA organizace ICAO a spolupracuje s ostatními, aby se podpořila přiměřená účast a provádění. Přezkum systému EU ETS pro letectví by měl zajistit, aby byl program CORSIA případně prováděn prostřednictvím systému EU ETS a aby provádění programu CORSIA zajistilo rovné zacházení s leteckými společnostmi. Současně musí být jakákoli změna směrnice o systému EU ETS v souladu s cílem EU stát se do roku 2050 klimaticky neutrální, se závazkem Unie snížit emise skleníkových plynů v rámci celého hospodářství do roku 2030 a s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu.

Od roku 2012 byl leteckému odvětví přidělen velký objem povolenek bezplatně. Ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu70 bylo oznámeno, že bude předložen návrh na snížení množství povolenek, jež jsou zdarma přidělovány leteckým dopravcům. To je znovu uvedeno ve sdělení o zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030. Jelikož bezplatné přidělování povolenek představuje odchylku od zásady „znečišťovatel platí“, je standardní metodou v systému EU ETS dražba. Podpůrná analýza rovněž naznačuje nízké riziko úniku uhlíku a velmi omezený dopad na spotřebitelské ceny, pokud se dražený podíl v letecké dopravě zvýší.

Hlavní právní změny jsou: