PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program na podporu pozorování a sledování vesmíru /* SWD/2013/054 final */





PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje program na podporu pozorování a sledování vesmíru 1. Úvod Během několika posledních let probíhala mezi ministry EU, do jejichž kompetence spadá oblast vesmíru, politická debata o vytvoření evropské služby pro pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking – dále jen „SST“). Z výsledku těchto diskusí, které se odrážejí i v některých závěrech Rady, je zřejmé, že mezi členskými státy, provozovateli družic a dalšími zúčastněnými stranami panuje shoda na tom, že vesmírnou infrastrukturu je třeba chránit a že ke zřízení evropské služby SST, jejímž cílem by bylo tuto ochranu zajistit, by mělo dojít pod vedením EU (s technickou podporou ze strany Evropské kosmické agentury v oblasti výzkumu a vývoje) a za využití stávajících kapacit doplněných o nová zařízení. Názor, že vesmírnou infrastrukturu je třeba zabezpečit, navíc sdílí a podporuje i veřejnost (v uplynulých třech letech proběhly dvě konzultace široké veřejnosti). 2. Vymezení problému 2.1. Není zajištěna bezpečnost důležitých evropských vesmírných infrastruktur Vesmírné systémy nabízejí široké možnosti využití v oblastech, které mají zásadní význam v každodenním životě (televizní vysílání, internet, GPS atd.). Zcela klíčové začaly být také pro uskutečňování politik EU. Díky systémům Galileo a EGNOS se sama EU brzy stane jedním z největších provozovatelů družic v Evropě. Vesmírné infrastruktury jsou však stále více ohroženy možností srážky mezi kosmickými loděmi nebo mezi kosmickým loděmi a kosmickým odpadem, což je ještě významnější. Vesmírný odpad se stal nejzávažnější hrozbou pro udržitelnost činností v oblasti vesmíru. V zájmu zmírnění rizika srážky je nutné družice a vesmírný odpad identifikovat a monitorovat, aby provozovatelé družic mohli být varováni a mohli polohu svých družic změnit. Tato činnost, která je s ohledem na národní bezpečnost nanejvýš citlivá, je známá jako SST. SST je také činností, která má dvojí účel, neboť může sloužit jak civilním, tak vojenským uživatelům. Služba SST plní tři základní funkce: – funkci monitorovací: radary a teleskopy, které identifikují a sledují kosmické lodě a vesmírný odpad; – funkci vyhodnocovací: určování pravděpodobnosti srážky nebo určování dráhy vesmírných objektů vstupujících do atmosféry; – funkci kontaktního místa: zajišťovat šíření informací získaných díky SST (např. varování před rizikem srážky, varování před vstupem vesmírných objektů do atmosféry) provozovatelům družic a příslušným orgánům. Evropa v současnosti nemá žádnou službu SST: stávající monitorovací kapacity jsou nedostatečné a nepropojené, vyhodnocovací kapacity velmi omezené a funkce kontaktního místa není zajištěna vůbec. Na mezinárodní úrovni kromě toho neexistuje žádná vhodná alternativa, za kterou nelze považovat ani systém Spojených států, postrádající dostatečnou přesnost, ani žádné jiné systémy, které jsou uzavřené mezinárodní spolupráci. 2.2. Vyšší riziko srážky s částmi vesmírného odpadu V průběhu minulých padesáti let byly do vesmíru pravidelně vypouštěny různé objekty. Tento materiál, který obíhá nekontrolovaným způsobem kolem Země velmi vysokou rychlostí, představuje stále vyšší potenciální riziko pro vypouštění kosmických lodí a jejich využívání, protože se mohou srazit s částmi odpadu či jinými kosmickými loděmi na oběžné dráze. Podle posledních odhadů se na oběžné dráze kolem Země pohybuje 16 000 objektů větších než 10 cm, které jsou katalogizovány, a zhruba 300 000 až 600 000 objektů větších než 1 cm, které katalogizovány nejsou. Podle Evropské kosmické agentury bude množství objektů větších než 1 cm i nadále vzrůstat, takže v roce 2020 by měl jejich celkový počet dosahovat 1 milionu kusů odpadu. Kromě toho se odhaduje, že je na oběžné dráze přes 300 milionů objektů větších než 1 mm. Převážná většina těchto vesmírných objektů se nachází v komerčně nejvyužitelnějších oblastech vnějšího kosmického prostoru. Podle nejkonzervativnějších odhadů (které vycházejí z údajů o částečně sledovatelných objektech) existuje v současnosti riziko jedné srážky za tři roky. 2.3. Operace prováděné kvůli zabránění srážce zkracují životnost družic Vzhledem k tomu, že riziko srážky je u potenciálně sledovatelného i nesledovatelného odpadu obtížně předvídatelné, provádějí provozovatelé družic operace, které mají těmto srážkám zabránit, zpravidla na základě varování před blížícím se vesmírným odpadem. Ke každé takové operaci je nezbytné palivo, čímž se zkracuje aktivní život družic, nebo je nutné dopravit dodatečné zásoby paliva na oběžnou dráhu, což zvyšuje náklady na vypuštění. Vzhledem k nepřesnosti údajů o poloze příslušných objektů lze navíc předpokládat, že v řadě případů by tyto operace nebylo bývalo nutné provádět, avšak musely být provedeny jakožto preventivní opatření, s nímž jsou ovšem spojeny dodatečné náklady. 2.4. Návrat částí odpadu nebo neřízených kosmických lodí na Zem ohrožuje bezpečnost občanů EU Návrat kosmických lodí a odpadu do zemské atmosféry představuje pro bezpečnost a zdraví obyvatel planety stále větší hrozbu. Zatímco návraty kosmických lodí do atmosféry, které jsou v provozu, probíhají řízeným způsobem (např. raketoplán USA, ruský Sojuzu či evropské automatické zásobovací kosmické lodě), neaktivní družice a odpad pravidelně vstupují do atmosféry zcela nekontrolovaně. Schopnost předpovědět trajektorii objektu (závisející do značné míry na pozorovací a sledovací kapacitě daného systému pro sledování vesmíru) má zásadní význam pro zmírňování rizik, která jsou s návratem těchto objektů do atmosféry spojena. S ohledem na vzrůstající počet družic na oběžné dráze lze předpokládat, že v nadcházejících letech se bude počet nekontrolovaných vstupů do atmosféry zvyšovat. 2.5. Přehled odhadovaných ročních ztrát hrozících v důsledku škod způsobených vesmírným odpadem Na základě dostupných údajů a odhadů týkajících se růstu trhu byla celková výše ročních kvantifikovatelných ztrát vzniklých v důsledku srážky nebo operací prováděných kvůli jejímu zabránění (např. kvůli zničení družic, zkrácení jejich životnosti či ztrátě příjmů, které vytvářejí) odhadnuta na 140 milionů EUR. Jelikož se předpokládá, že počet aktivních družic na oběžné dráze v příštích 10 letech vzroste o 50 %, lze očekávat, že roční odhadované ztráty se v příštím desetiletí zvýší na 210 milionů EUR. Tyto náklady představují téměř jistě jen malý zlomek možných nekvantifikovaných nákladů a do určité míry také nekvantifikovatelných důsledků, k nimž může dojít v případě, že v Evropě nebude systém pozorování a sledování vesmíru existovat. Zničení družice může vést například k tomu, že v naléhavé situaci dojde ke ztrátě kriticky důležitého komunikačního spojení, a následkem toho ke ztrátě na životech. 3. Právo EU jednat a analýza subsidiarity Článek 189 SFEU zakládá právo EU jednat za účelem vypracování evropské politiky pro oblast vesmíru a navázat při tom na výsledky, jichž bylo v minulosti dosaženo na úrovni Evropské kosmické agentury a členských států, a Evropské komisi dává jasný mandát k výkonu jejího práva iniciativy. Politika v oblasti vesmíru je vymezena jako sdílená pravomoc EU a jejích členských států. Z diskusí se zúčastněnými stranami, které v posledních letech probíhaly, vyšlo jasně najevo, že zřízení funkčních evropských služeb SST bude vyžadovat zásah ze strany EU. Tento závěr vychází z konsensu mezi ministry členských států EU a Evropské kosmické agentury, do jejichž kompetence spadá oblast vesmíru. Evropská služba SST bude mít v tomto ohledu bezpečnostní rozměr, jenž spadá do oblasti působnosti EU, nikoli Evropské kosmické agentury (která je agenturou pro výzkum a vývoj). EU se nesnaží nahradit iniciativy uskutečňované členskými státy jednotlivě nebo v rámci Evropské kosmické agentury, ale spíše doplnit opatření přijímaná na jejich úrovni (zejména v rámci přípravného programu Evropské kosmické agentury pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru) a v případě potřeby posílit koordinaci za účelem dosažení společných cílů. Účast EU bude patrně nutná kvůli shromáždění investičních zdrojů potřebných k financování některých kosmických projektů, zavedení postupů řízení, stanovení politiky pro nakládání s údaji a zajištění toho, aby stávající i budoucí kapacity byly uváděny do provozu koordinovaným a účelným způsobem, díky čemuž by vznikl spolehlivý a interoperabilní systém, který bude přínosem pro všechny příslušné zúčastněné strany v Evropě. Cílem této navrhované činnosti EU není ani nahrazení či zdvojování stávajících opatření ke zmírnění rizik prováděných na mezinárodní či mnohostranné úrovni, protože účelem těchto opatření není co nejrychlejší vyřešení popsaného problému, nýbrž pouze dlouhodobé snižování rychlosti, s jakou vesmírného odpadu přibývá. 4. Cíle Obecným cílem navrhované iniciativy je zajistit dlouhodobou dostupnost a bezpečnost evropských a vnitrostátních vesmírných infrastruktur a služeb, které jsou nezbytné pro hladké fungování evropských ekonomik a společností, stejně jako pro bezpečnost evropských občanů. Specifické cíle || Operativní cíle (a) Snížit rizika spojená s vypouštěním evropských kosmických lodí. (b) Vyhodnotit a snížit rizika operací evropských kosmických lodí na oběžné dráze, pokud jde o možnost srážky, a umožnit provozovatelům kosmických lodí účinnější plánování a provádění opatření ke zmírnění rizik (např. větší přesnost operací prováděných za účelem předcházení srážkám; možnost neprovádět operace, které nejsou nezbytné a jež jsou samy o sobě riskantní a snižují životnost družice). (c) Sledovat nekontrolované vstupy kosmických lodí nebo jejich úlomků do zemské atmosféry a zajišťovat pro orgány státní správy v oblasti národní bezpečnosti a civilní ochrany / řízení katastrof přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit potenciální rizika pro bezpečnost a zdraví evropských občanů a zmírnit možné škody na kriticky významné pozemní infrastruktuře. || (a) Zřídit na evropské úrovni funkční systém SST, jenž bude využívat stávající evropská i vnitrostátní zařízení a bude schopen integrovat budoucí nové kapacity. (b) Zavést vhodnou strukturu řízení. (c) Definovat a zavést zásady politiky pro nakládání s údaji, jimiž by se řídilo zacházení s informacemi získanými prostřednictvím evropského systému SST. (d) Definovat a poskytovat služby SST, které budou přístupné všem evropským a vnitrostátním, veřejným i soukromým/komerčním subjektům. (e) Zajistit nezbytnou kvalitu služeb SST a účinný a udržitelný způsob jejich poskytování. (f) Dohlížet nad zaváděním a účinným fungováním navrhovaného operačního systému SST a operativních služeb SST, a to zajištěním udržitelného finančního příspěvku EU. 5. Možnosti politiky 5.1. Možnost 1: Základní stav: Nulová účast EU na financování SST V rámci základního scénáře by se EU nepodílela na žádné činnosti a v souvislosti se zřizováním evropských služeb SST a jejich operativním poskytováním by nenabízela žádnou podporu (právní ani finanční). Vzhledem k chybějícímu organizačnímu rámci je rozvoj širší spolupráce mezi členskými státy, která by vedla ke vzniku skutečně evropského systému SST a operativním evropským službám v této oblasti, nepravděpodobný. Kromě toho vzhledem ke skutečnosti, že členské státy nepovažují vytvoření evropské služby SST za úkol, který by měl být svěřen Evropské kosmické agentuře, nelze očekávat, že zřízení operativních služeb SST na evropské úrovni bude probíhat v rámci tohoto základního scénáře. Předpokládá se, že spolupráce mezi členskými státy EU a třetími zeměmi se nijak nezmění. Na mezinárodní úrovni existují iniciativy zaměřené na zmírňování rizik spojených s vesmírných odpadem, jejichž cílem je zabránit jeho exponenciálnímu přibývání. Tyto iniciativy mohou přinést výsledky teprve v dlouhodobé perspektivě, a proto tato opatření nemohou nahradit krátkodobá opatření ke zmírnění rizik, jako jsou operace zabraňující srážkám. 5.2. Možnost 2: Přístup založený na partnerství – EU financuje funkci kontaktního místa v rámci evropského systému SST V rámci této možnosti by se jednalo o snížení rizika srážky na jednu třetinu až pětinu, a tedy i o to, aby se ve stejném poměru snížily hospodářské ztráty vznikající v důsledku poruch družic nebo jejich zničení. Odborníci se shodují na tom, že k tomu, aby bylo možné snížení tohoto rizika dosáhnout, je nutno rozvíjet monitorovací funkci, která bude v rámci jedné sítě propojovat stávající kapacity a která tuto síť rozšíří o 1 sledovací radar, 1 pozorovací radar, 8 teleskopů a datové středisko. Spojení těchto zařízení by mělo být zabezpečené. Za účelem určování pravděpodobnosti srážky nebo určování dráhy vesmírných objektů vstupujících do atmosféry je nutno zřídit vyhodnocovací funkci. Vzniknout musí rovněž kontaktní místo, které bude vydávat varování a vyřizovat požadavky uživatelů SST. To by vyžadovalo investice ze strany EU a členských států v celkové výši zhruba 60 milionů EUR ročně (podrobné informace o metodě výpočtu jsou uvedeny v příloze V). Podle nejkonzervativnějšího odhadu by se současné odhadované roční ztráty ve výši 140 milionů EUR snížily na 28 až 46 milionů EUR. V rámci této možnosti by byly operativní evropské služby SST zřízeny v partnerství s členskými státy EU, které vlastní příslušné kapacity. EU by definovala právní rámec pro zřizování a provozování evropských služeb v oblasti SST (na základě snímačů a kapacit, jež v současnosti již existují, nebo těch, pro jejichž vytvoření se členské státy mohou rozhodnout), včetně politiky pro nakládání s údaji. Za monitorovací a za vyhodnocovací funkci evropského systému SST by odpovídalo konsorcium členských států. Funkce kontaktního místa by byla svěřena stávajícímu provoznímu subjektu / agentuře s doloženým bezpečnostním oprávněním pro zacházení s informacemi získanými na základě sledování a pozorování vesmíru (např. Satelitní středisko Evropské unie). Evropská komise by se nepodílela na každodenní provozní činnosti, zajišťovala by však celkovou koordinaci funkčních prvků systému SST. Celkové náklady na zřízení a provoz evropského systému SST by byly společně hrazeny členskými státy, které by vytvořily konsorcium, a Evropskou unií. Toto konsorcium by financovalo veškeré kapitálové investice v souvislosti s monitorovací (včetně budování nových kapacit) a vyhodnocovací funkcí (jejichž výše se odhaduje na 58 milionů EUR ročně), EU by poskytovala prostředky, z nichž by bylo hrazeno zřízení a provoz kontaktního místa (v odhadované výši 2 milionů EUR ročně). V rámci hodnocení provádění této iniciativy by bylo možné zvážit zavedení poplatků za poskytované služby. 5.3. Možnost 3: Přístup založený na partnerství – EU financuje vytváření sítě a fungování monitorovací, vyhodnocovací a kontaktní funkce Tato možnost je totožná s možností 2 ve všech směrech kromě otázky rozdělení finančních prostředků poskytovaných konsorciem členských států a Evropskou unií. V rámci této možnosti by členské státy, které jsou členy tohoto konsorcia, opět financovaly veškeré kapitálové investice v souvislosti s monitorovací funkcí (včetně budování nových kapacit: 1 pozorovacího radaru a 1 sledovacího radaru, 8 teleskopů a datového střediska) a funkcí vyhodnocování. EU by však kromě toho, čím je pověřena v rámci možnosti 2, navíc financovala náklady spojené s údržbou a provozem monitorovacích a vyhodnocovacích zařízení nezbytných pro evropskou službu pozorování a sledování vesmíru. Stejně jako v rámci možnosti 2 je cena pořízení nových zařízení, která by členské státy musely zajistit, aby bylo možné zaručit snížení rizika srážky na jednu třetinu až pětinu, odhadována na 50 milionů EUR ročně. Evropský finanční příspěvek by činil 10 milionů EUR ročně. Jako v případě možnosti 2 by bylo možné i zde uvažovat o zavedení poplatků za poskytované služby. 5.4. Možnost 4: Vývoj systému SST a jeho využívání pod vedením EU (snížení rizika na jednu pětinu až třetinu) V rámci této možnosti by se faktor snížení rizika shodoval s faktorem uvedeným v možnostech 2 a 3, určité rozdíly by však mohly vyvstat v oblasti řízení a financování, protože vlastníkem systému by byla EU, která by tak hradila veškeré náklady. EU vymezuje příslušný právní rámec (včetně politiky pro nakládání s údaji) a nese odpovědnost za budování struktur potřebných k propojení stávajících vnitrostátních a evropských snímačů a kapacit a k zajištění poskytování služeb SST. Vlastníkem nových prvků infrastruktury SST by se stala Komise. Tato možnost rovněž předpokládá výstavbu 1 pozorovacího a 1 sledovacího radaru, 8 teleskopů a datového střediska, stejně jako vybavení nezbytné k síťovému propojení stávajících zařízení. Celková výše finančního příspěvku EU by dosáhla 60 milionů EUR ročně. 5.5. Možnost 5: Vývoj systému SST a jeho využívání pod vedením EU (snížení rizika na desetinu) Možnost 5 vychází ze stejné logiky jako možnost 4, ale jejím cílem je snížení rizika srážky na desetinu, a v důsledku toho více než desetinásobný pokles odhadovaných ztrát. Tato možnost vyžaduje pořízení 2 pozorovacích radarů, 2 sledovacích radarů a 14 teleskopů a datového střediska, což by vedlo ke zvýšení kvality a přesnosti služeb poskytovaných různým skupinám uživatelů a k pákovému efektu na stávající evropské snímače. Financování by vycházelo z téže úvahy jako možnost 4, avšak výše uvedené částky za nová zařízení by bylo nutné zdvojnásobit. Pro období let 2014–2020 lze výši financování z prostředků EU odhadnout na zhruba 120 milionů EUR ročně. 5.6. Shrnutí stanovisek zúčastněných stran k těmto možnostem Jak průmysloví výrobci, tak provozovatelé družic se výrazně přiklánějí k vytvoření evropského zařízení pro SST. Zatímco průmysloví výrobci dávají této možnosti jednoznačně přednost, protože zaručuje největší investice, a tedy i návratnost pro dané odvětví, provozovatelé mají obavy ohledně výkonnosti tohoto systému a toho, aby tato vysoká výkonnost nevedla k dodatečným nákladům, které by pak museli hradit. K otázce řízení či politiky pro nakládání s údaji se průmysl konkrétně nevyjádřil. Co se týče členských států, všechny se shodují na tom, že systém SST je potřebný a že tento systém by měl využívat stávající zařízení. Všechny členské státy souhlasí s modelem řízení uvedeným v možnostech 2 až 5. Jeden z těchto států při různých příležitostech uvedl, že by dal přednost vytvoření evropského subjektu, který by měl na starost monitorovací a vyhodnocovací funkci, ačkoli i pro něj je navrhovaný systém řízení přijatelný, bude-li zajištěna účast všech členských států, které budou ochotny stát se členy konsorcia. Všechny členské státy se dále shodly na navrhované politice pro nakládání s údaji a jsou otevřeny myšlence jednoho evropského subjektu, jenž by fungoval jako kontaktní místo. Členské státy, které vlastní snímače a zařízení SST podléhající vojenské správě, zdůraznily význam politiky pro nakládání s údaji a způsobu řízení zohledňujících zájmy národní bezpečnosti. Tyto zájmy jsou zohledněny ve všech možnostech. Co se týče výkonnosti, přiklánějí se členské státy k vyšší výkonnosti na úrovni navržené v možnostech 2 až 4. Pokud jde o financování, mají některé členské státy obavy z toho, že kdyby EU tento systém financovala v celém rozsahu, byla by nepříznivě ovlivněna geografická návratnost investic v té podobě, v jaké ji zaručuje Evropská kosmická agentura. Bez ohledu na výše uvedené jsou si členské státy vědomy rozpočtových omezení, a přestože jsou potenciálně otevřeny kterékoli z navrhovaných možností, přiklánějí se nejvíce k možnostem 3 a 4. 6. Posouzení dopadů 6.1. Dopady možnosti 1: základní scénář 6.1.1. Strategický dopad V rámci tohoto scénáře by EU neinvestovala do zřizování a provozování služeb SST na evropské úrovni. To by neovlivnilo provádění ostatních stěžejních iniciativ EU v oblasti vesmíru, programů Galileo a Copernicus (nový název pro GMES), ale mohla by být ovlivněna jejich dlouhodobá bezpečnost a udržitelné využívání. 6.1.2. Hospodářský dopad Zjištěné problémy by zůstaly nevyřešeny a v nadcházejících letech by se pravděpodobně zhoršovaly. Vzhledem k nárůstu aktivit v oblasti vesmíru a přibývajícímu množství vesmírného odpadu lze očekávat, že hospodářské ztráty v důsledku nevydařených startů, zničení či poškození družic a výpadků služeb by se zvyšovaly. Průmyslová činnost v oblasti SST by v Evropě zůstala na současné omezené úrovni. 6.1.3. Sociální dopad V situaci, kdy by EU nevyvíjela žádnou činnost a kdy členské státy podle všeho nejsou připraveny k tomu, aby se významnějším způsobem podílely na rozvojových aktivitách v rámci Evropské kosmické agentury, by byl dopad na tvorbu pracovních míst v rámci této možnosti zanedbatelný. Bezpečnostní hrozby spojené s nekontrolovanými návraty částí vesmírného odpadu do zemské atmosféry, vysvětlené v oddíle věnovaném vymezení problému, by zůstaly nevyřešené a nebyly by ani zmírněny. Vzhledem ke vzrůstající aktivitě v oblasti vesmíru hrozí, že rizika pro bezpečnost evropských občanů či zásadní pozemní infrastruktury se budou zvyšovat. 6.1.4. Dopad na životní prostředí Všechny odhady se shodují na tom, že do budoucna bude odpadu neustále a výrazně přibývat (ve skutečnosti každá srážka mezi vesmírnými objekty vede k exponenciálnímu nárůstu množství odpadu) a že je nutno podniknout kroky na ochranu vesmírného prostředí. Jestliže EU nezasáhne, nebude žádný z těchto předpokladů dotčen. 6.2. Dopady možností 2, 3 a 4: 6.2.1. Strategický dopad Navrhovaný systém řízení a politiky pro nakládání s údaji členským státům umožní, aby aktivně přispívaly ke svým národním bezpečnostním zájmům a chránily je. Tyto možnosti by vycházely ze stávající mezinárodní spolupráce s USA. Obecně vzato by zřízení evropského systému SST umožnilo EU spolupracovat s USA jako rovnocenným partnerem a ovlivňovat tamější vývoj s cílem vzájemně posilovat výkonnost SST. Tyto možnosti by dále posílily nezávislý přístup Evropy k vesmíru a její schopnost nezávisle rozhodovat o otázkách bezpečnosti operací kosmických lodí. A konečně tyto možnosti nabízejí také pragmatický rámec pro evropskou spolupráci v oblasti SST, který by bylo možné rozšířit tak, aby se jeho součástí staly i další snímače, pokud by byly v budoucnu zapotřebí. 6.2.2. Hospodářský dopad Navrhovaná iniciativa by zlepšila schopnost evropského systému SST odhalovat nebezpečné situace a přinášet na základě SST přesnější informace pro vypouštění družic a jejich provoz na oběžné dráze. Umožnila by snížit riziko zničení družic a omezit počet operací prováděných kvůli zabránění srážce, díky čemuž by poklesly hospodářské ztráty. Současné odhadované roční ztráty ve výši 140 milionů EUR by se snížily na třetinovou až pětinovou úroveň mezi 28 a 46 miliony EUR. Tyto možnosti by využívaly stávajících snímačů SST a odborných poznatků a počítalo by se možností vzniku nových snímačů SST. Budování nových snímačů, které je v rámci těchto možností navrhováno, bude mít pravděpodobně multiplikační účinek v podobě průmyslové činnosti uvedené v bodě 2.3. Už jen vzhledem k tomu, že investice do nových zařízení by činily přibližně 50 milionů EUR ročně, a za celé sedmileté období 2014–2020 by tedy dosáhly 350 milionů EUR, lze celkovou návratnost pro dané odvětví odhadnout na 805 milionů EUR. 6.2.3. Sociální dopad Navrhovaná opatření by vedla k vytvoření minimálně 50 stálých pracovních míst. Přinesou navíc to, že Evropa bude lépe schopna předpovídat trajektorii vesmírných objektů a v důsledku toho bude i lépe schopna kontrolovat vstupy částí vesmírného odpadu do zemské atmosféry. Vzhledem k absenci kvantitativních údajů a studií o hmotných škodách způsobených nekontrolovanými návraty do atmosféry nelze v tuto chvíli uvedený pozitivní dopad kvantitativně vyjádřit. 6.2.4. Dopad na životní prostředí Tyto možnosti by zvýšily schopnost Evropy monitorovat nekontrolované vstupy částí vesmírného odpadu do atmosféry a uplatňovat jednotné a jasné postupy, které by orgánům národní bezpečnosti umožnily vydávat smysluplná a včasná varování. 6.3. Dopady možnosti 5: Vývoj systému SST a jeho využívání pod vedením EU (snížení rizika na desetinu) 6.3.1. Strategický a správní dopad Kromě strategických dopadů nastíněných v předchozích možnostech by možnost 5 znamenala jednoznačné zvýšení strategického potenciálu EU umožňujícího prostřednictvím zavedených politických postupů posílit a zintenzívnit spolupráci v oblasti SST s jinými národy, které podnikají lety do vesmíru (zejména USA). V rámci této možnosti by EU měla nad zřizováním evropského systému SST úplnou kontrolu a zajistila by, aby tato iniciativa byla otevřena všem členským státům EU, které se na ní chtějí podílet. 6.3.2. Hospodářský dopad V této možnosti navržený program EU SST předpokládá, že v období let 2014–2020 budou vybudována/pořízena nová zařízení v hodnotě 810 milionů EUR. Je pravděpodobné, že tyto investice budou mít multiplikační účinek v podobě průmyslové činnosti ve smyslu bodu 2.3. Výsledkem by byl přímý i nepřímý průmyslový obrat ve výši 1,863 miliardy EUR. Při uplatnění téhož přístupu k odhadu snížení hospodářských ztrát, jejž by měla přinést možnost 3, lze odhadovat, že možnost 5 by mohla vést ke snížení rizik uvedených v oddíle zabývajícím se vymezením problému na jednu desetinu nebo ještě méně. To by znamenalo možný pokles odhadovaných ročních ztrát vzniklých v důsledku srážek ze současných odhadovaných ročních hospodářských ztrát ve výši 140 milionů EUR na 14 milionů EUR. 6.3.3. Sociální dopad V souladu s touto možností by se potenciál k vytvoření stálých pracovních míst v oblasti inženýrských prací a analýzy údajů pohyboval zhruba kolem 100 nových pracovních míst v celé Evropě. Stejně jako možnosti 2, 3 a 4 by i tato možnost vedla ke zlepšení schopnosti Evropy předvídat vstupy částí vesmírného odpadu do zemské atmosféry. Možnost 5 umožňuje ještě více snížit rizika pro bezpečnost evropských občanů a kriticky významnou pozemní infrastrukturu. 6.3.4. Dopad na životní prostředí Tato možnost by stejně jako možnosti 2 až 4 posílila schopnost Evropy monitorovat množství vesmírného odpadu, předcházet srážkám, a zmírňovat tak riziko dalšího vzniku tohoto odpadu. Možnost 5 by vytvořila podmínky dovolující odhalit části vesmírného odpadu do velikosti 3 až 5 cm, které v současnosti nejsou katalogizovány. Významně by tak zvýšila schopnost Evropy předcházet riziku, které představují shluky vesmírného odpadu a jejich dlouhodobé šíření v nižších polohách zemské oběžné dráhy. Srovnání možností a závěrů: || Silné stránky || Slabé stránky Možnost 1: základní stav || Bez dalších nákladů lze využívat služeb, které v omezeném rozsahu poskytují Spojené státy. Veřejné prostředky lze odklonit na jiné priority. || Přetrvává riziko srážek, které se stále zhoršuje. EU není schopna chránit svou kriticky významnou vesmírnou infrastrukturu. Nepříznivé dopady hospodářské, sociální a na životní prostředí. Nesplňuje očekávání členských států ani průmyslu. Možnost 2 || Umožňuje dosáhnout snížení rizika srážky na jednu třetinu až pětinu. Příznivé dopady strategické, hospodářské, sociální a na životní prostředí. Několik členských států projevilo ochotu budovat nová zařízení SST v rámci iniciativ pro SST pod vedením EU. Tato možnost odpovídá představě členských států, že budování vlastních nových zařízení je zárukou toho, že jejich investice budou přínosem pro vnitrostátní průmysl. || Tato možnost vyžaduje značné finanční prostředky ze strany EU i ze strany členských států, ochotných budovat nová zařízení. Je sice zřejmé, že některé členské státy tuto myšlenku skutečně podporují a jsou ochotny nová zařízení budovat, EU nicméně nemá plnou kontrolu nad financováním, které je ke zřízení evropské služby SST nezbytné. Investice ze strany EU nepokryjí významnou část nákladů, které jsou přímo spojené se zřízením evropského systému SST, tj. provozování monitorovací a vyhodnocovací funkce. Nesplňuje očekávání členských států, že EU by měla hradit přinejmenším náklady na provoz evropské služby SST, a může se proto stát, že nebude pro členské státy dostatečnou pobídkou k investování. Možnost 3 || Stejně jako možnost 2 umožňuje dosáhnout snížení rizika srážky na jednu třetinu až pětinu. Příznivé dopady strategické, hospodářské, sociální a na životní prostředí. Několik členských států projevilo ochotu budovat nová zařízení SST v rámci iniciativ pro SST pod vedením EU. Tato možnost odpovídá představě členských států, že budování vlastních nových zařízení je zárukou toho, že jejich investice budou přínosem pro vnitrostátní průmysl. Tato možnost splňuje očekávání členských států, že EU by hradila přinejmenším náklady na provoz evropské služby SST. || Stejně jako možnost 2 vyžaduje i tato možnost značné finanční prostředky ze strany EU i ze strany členských států, ochotných budovat nová zařízení. Je sice zřejmé, že některé členské státy tuto myšlenku skutečně podporují a jsou ochotny nová zařízení budovat, EU nicméně nemá plnou kontrolu nad financováním, které je ke zřízení evropské služby SST nezbytné. Možnost 4 || Umožňuje dosáhnout snížení rizika srážky na jednu třetinu až pětinu. Příznivé dopady strategické, hospodářské, sociální a na životní prostředí. Přenechává EU prakticky úplnou kontrolu nad financováním, které je nezbytné pro zřízení evropské služby SST. Některé členské státy by uvítaly, aby podíl EU na financování byl vyšší, protože by to zaručovalo zřízení evropské služby SST a zůstala by jim možnost volby mezi investováním do SST, nebo do jiných vesmírných projektů. || Jakožto jediný přispěvatel má EU vyšší míru odpovědnosti za celý systém, zejména musí dohlížet na pořizování nových zařízení. Vzhledem k tomu, že financování SST z prostředků EU musí být převedeno z jiných zdrojů, částka, kterou by v rámci této možnosti bylo nutné uvolnit, by pro tyto zdroje představovala nezanedbatelnou zátěž. Možnost 5 || Umožňuje dosáhnout snížení rizika srážky na jednu desetinu. Tato možnost má nejpříznivější dopady strategické, hospodářské, sociální a na životní prostředí. Přenechává EU prakticky úplnou kontrolu nad financováním, které je nezbytné pro zřízení evropské služby SST. Některé členské státy by uvítaly, aby podíl EU na financování byl vyšší, protože by to zaručovalo zřízení evropské služby SST a zůstala by jim možnost volby mezi investováním do SST, nebo do jiných vesmírných projektů. || Jakožto jediný přispěvatel má EU vyšší míru odpovědnosti za celý systém, zejména musí dohlížet na pořizování nových zařízení. Vzhledem k tomu, že financování SST z prostředků EU musí být převedeno z jiných zdrojů, částka, kterou by v rámci této možnosti bylo nutné uvolnit, by byla dostupná pouze na základě velmi významných škrtů v jiných programech, což by s sebou nutně neslo velmi obtížná jednání o způsobu kompenzace. Další srovnání účinnosti, účelnosti a soudržnosti jednotlivých možností je součástí zprávy o posouzení dopadů. 7. Monitorování a hodnocení Bude provedeno hodnocení v polovině období a hodnocení ex post. Co se týče monitorování, Komise zajistí, aby grantové dohody či smlouvy uzavřené v rámci navrhované iniciativy obsahovaly ustanovení o tom, že dohled a finanční kontrolu provádí Komise, v případě potřeby i formou kontrol na místě, kontroly vzorků a auditů prováděných Účetním dvorem. Kromě finančního dohledu zavede Komise také mechanismy zajišťující trvalou kvalitu poskytovaných služeb SST. Toho bude docíleno jednak měřením spokojenosti uživatelů, jednak technickými audity. Součástí zprávy o posouzení dopadů je tabulka obsahující cíle a jejich odpovídající ukazatele. Co se týče opatření proti podvodům, finanční příspěvek EU má být podle předloženého návrhu poskytován na základě grantové dohody, která Komisi umožní provádět náležitou finanční kontrolu.