Usnesení Evropského parlamentu o Barmě



Úřední věstník 092 E , 20/04/2006 S. 0410 - 0414



P6_TA(2005)0183 Informační a komunikační strategie EU Usnesení Evropského parlamentu o provádění informační a komunikační strategie EU (2004/2238(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění informační a komunikační strategie Evropské unie (KOM(2004)0196), - s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2002 o sdělení Komise o novém rámci spolupráce při činnostech týkajících se informační a komunikační politiky Evropské unie [1], - s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2003 o informační a komunikační strategii pro Evropskou unii [2], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro pro kulturu a vzdělávání a na stanovisko Výboru pro ústavní záležitosti (A6-0111/2005), A. vzhledem k tomu, že se v devíti státech, které byly členy EU před jejím rozšířením, snížila v posledních evropských volbách volební účast, B. vzhledem k tomu, že v kontextu evropského demokratického procesu musí být základním cílem každé informační a komunikační politiky podpora významu aktivního zapojení do politiky a občanské společnosti (například významu účasti ve volbách do Evropského parlamentu) a vzbuzování pocitu hrdosti na evropské občanství, C. vzhledem k tomu, že přístup k informacím o Evropské unii je pro občany klíčový, mají-li požívat skutečně evropského občanství; jako příjemci politiky Evropské unie a jako aktivní účastníci evropské demokracie mají občané právo na plné a nestranné informace o Unii ve svém vlastním jazyce, vyjádřené jednoduše a přinášené snadno dostupnými kanály, D. vzhledem k tomu, že informační a komunikační strategie by měla vycházet ze základních hodnot Evropské unie: demokracie, plurality, bezpečnosti, solidarity, rovných příležitostí, soudržnosti a respektování kulturní rozmanitosti a základních lidských práv, E. vzhledem k tomu, že informační a komunikační strategie musí občanům také aktivně ukazovat, jaký pozitivní přínos má příslušnost k Evropské unii pro jejich každodenní život. Poselství a prostředky 1. vítá skutečnost, že Parlament byl poprvé vyzván k diskusi o informační a komunikační strategii pro Unii, předtím než byla představena Komisí, a má tak skutečně možnost ovlivnit konečnou podobu této strategie místo toho, aby na ni pouze reagoval; považuje to za velmi pozitivní krok v rozšiřování své působnosti pokud jde o demokratickou kontrolu činnosti Komise; 2. zdůrazňuje, že cílem informační a komunikační strategie by především mělo být stále a řádně informovat občany Unie o fungování orgánů Unie tak, aby se rozvíjely jejich znalosti, zájem a účast na záležitostech Unie, a aby se tak k Unii přiblížili; 3. považuje za důležité předávat evropským občanům poselství výrazně podporující evropský závazek a pocit sounáležitosti s evropským projektem; 4. domnívá se, že musí být věnována větší pozornost obsahu zveřejňovaných prohlášení, aby byl podporován zájem občanů prostřednictvím řešení jejich problémů; 5. zdůrazňuje potřebu vytvořit decentralizovaný informační systém, aby bylo možné snáze oslovit určité skupiny obyvatel, na něž by se měla zaměřovat poselství upravená zvlášť pro každý případ; 6. je přesvědčen, že informační a komunikační politika nebude účinná, dokud se znalosti o EU a jejích orgánech nestanou v členských státech součástí školního vzdělání; k aktivnímu šíření a podpoře společných evropských hodnot by měly být vyzvány také univerzity; 7. zdůrazňuje význam většího využívání komunikačních médií, které mají dostatečné kapacity k oslovení domácností všech občanů EU, jako je televize, rádio a internet; 8. je přesvědčen, že existuje další prostor pro využití web streamingu i rozhlasu a že je třeba prozkoumat je v souvislosti s informační a komunikační strategií; 9. domnívá se, že je třeba důkladně zvážit možnost pořádání diskusí o evropské politice v parlamentech, které mají zákonodárnou pravomoc za aktivní účasti poslanců Evropského parlamentu, s cílem umožnit komunikačním médiím blíže sledovat diskuse, jež obvykle probíhají v Evropském parlamentu; 10. domnívá se, že by evropské orgány měly, v souladu s pravidly stanovenými finančním nařízením, uzavřít smlouvy se společnostmi, které vytvářejí audiovizuální programy a jsou schopné vysílat dramatické pořady, soutěže, filmy, zprávy a obecně všechny druhy vysoce kvalitních a přístupných programů, které odpovídají vkusu veřejnosti a podporují evropskou myšlenku a hodnoty; 11. vítá nedávné uzavření smlouvy se stanicí Euronews a je přesvědčen, že stanice Euronews je příkladem kvalitní služby při hospodárném vynakládání prostředků; 12. domnívá se, že je třeba zvážit použití některých programů Společenství, například programů Média, Kultura, Mládež nebo Vzdělávání, v souvislosti s informační a komunikační strategií, což by však nemělo vést k omezení jejich cílů nebo financování; například program Média by bylo možné použít na financování filmů a posílit tak rozvoj evropského audiovizuálního průmyslu a zároveň zajistit podporu "obrazu" a "ducha" Unie; vítá proto zorganizování Evropského týdne mládeže se dny aktivit pod názvem "Mladí lidé v Parlamentu", který posílí spojení mladých lidí s Evropou; 13. vyzývá k širšímu využití stávající audiovizuální infrastruktury, která je nyní rozptýlena mezi jednotlivými orgány; domnívá se též, že tato infrastruktura by měla být katalogizována a měla by být zhodnocena účinnost jejích jednotlivých částí; 14. vyzývá evropské orgány, aby prověřily možnost vytvoření moderních a přístupných virtuálních návštěv a zpřístupnění veřejnosti záznamů ze všech důležitých událostí týkajících se těchto orgánů prostřednictvím vysoce kvalitního archivu s vyhledávacím nástrojem; 15. vítá rozvoj služby Europe Direct a naléhavě žádá Komisi, aby tuto iniciativu dále rozvíjela na interinstitucionálním základě tak, aby sloužila informační a komunikační politice EU; 16. vyzývá Komisi, aby postupovala v souladu s výzvou obsaženou v usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2005 [3] a vyhlásila rok 2006 Evropským rokem boje proti násilí páchanému na ženách a zařadila toto do své informační strategie, zejména s ohledem na skutečnost, že Rada Evropy plánuje podobnou kampaň, a lze tak využít účinků synergie; 17. zdůrazňuje potřebu najít způsob, jak umožnit větší zapojení regionálních a místních médií do informační a komunikační politiky; 18. zdůrazňuje, že Evropská unie musí vytvořit pro komunikaci centrum dokonalosti, v jehož rámci bude probíhat strukturovaná spolupráce mezi orgány EU a které poskytne prostor pro práci s odborníky a znalci v odvětví komunikace; 19. vyzývá evropské orgány, aby zlepšily podmínky pro akreditované novináře a pracovní vztahy s nimi, a obecněji zajistily co nejširší přístup ke zdrojům pro všechny občany, kteří hledají informace o politikách a činnostech Evropské unie; 20. zdůrazňuje, že orgány musí zvýšit kvalitu svých tiskových zpráv a veškerých informací určených tisku s cílem usnadnit práci všem profesionálním novinářům, kteří se podrobně zabývají událostmi v Bruselu; vyzývá též, aby tiskové zprávy jednotlivých orgánů zpracovávali, pokud je to možné, profesionální odborníci v oblasti komunikace; 21. vyzývá Komisi, aby uspořádala "soutěž myšlenek", která by umožnila shromáždění originálních návrhů na nejlepší způsob předávání evropského poselství; 22. naléhavě žádá Komisi, aby pověřila nezávislou externí agenturu provedením hloubkového hodnocení určeného k analýze nákladů a přínosů jejích skutečných výdajů na informace a komunikace; 23. vyzývá Komisi, aby zavedla systém, který umožní nadále financovat síť informačních center v souladu s pravidly stanovenými v novém finančním nařízení; 24. domnívá se, že je třeba přidělit více finančních prostředků na Eurobarometer, aby byl schopen předkládat úplnější a přesnější zprávy; 25. naléhavě žádá Komisi, aby zvýšila kvalitu internetové stránky Europa a zpřístupnila její obsah ve všech úředních jazycích Evropské unie a v jazycích, které jsou v členských státech úředními jazyky, jestliže se členské státy takto rozhodnou a převezmou-li s tím spojené rozpočtové náklady, s cílem vyhnout se diskriminaci zvýhodňováním určitých jazyků před jinými a umožnit velké většině občanů přístup k poskytovaným informacím; 26. domnívá se, že by bylo velmi užitečné pokusit se nalézt rozumný a metodický způsob, jak na internetové stránky Evropské unie umístit odkazy na nejčastěji navštěvované internetové stránky, na základě obecné zásady, že občané by neměli být nuceni vyhledávat informace, ale informace by měly vyhledávat občany; 27. vítá návrhy na prozkoumání možnosti zavedení druhého kanálu pro službu Europe by Satellite; Interinstitucionální spolupráce 28. považuje za důležité, aby v zájmu posílené spolupráce a účinnosti Komise pravidelně předkládala informační a komunikační politiku Evropské unie ke kontrole Parlamentu formou výroční rozpravy věnované výhradně tomuto tématu; 29. žádá o velkou společnou rozpravu v plénu o strategii předložené Komisí a o zprávě Výboru pro kulturu a vzdělávání, které by se měla účastnit také Rada; 30. domnívá se, že by tato rozprava mohla vést ke společnému prohlášení o obecných směrech pro společnou činnost všech tří orgánů v oblasti informací se zachováním specifických pravomocí každého z nich a jejich práva na rozvoj vlastní informační činnosti; 31. žádá Interinstitucionální skupinu pro informace (IGI), aby každoročně zpracovala návrh, který zajistí dostupnost rozpočtových prostředků na náležitou oslavu veškerých významných kulturních událostí; 32. domnívá se, že Interinstitucionální skupina pro informace by měla být převážně politickou skupinou a plnit úlohu garanta a že by se měl snížit počet jejích členů, aby byla schopna účinněji pracovat; 33. konstatuje, že program PRINCE byl tradičně založen na partnerství mezi Komisí a členskými státy; a zdůrazňuje, že je třeba, aby se na určování priorit programu PRINCE podílel Parlament, a že poslanci Evropského parlamentu by měli být do akcí organizovaných pod záštitou programu PRINCE plně zapojeni; vítá návrh Komise přizpůsobit plánování a monitorování programu PRINCE tak, aby přesněji odráželo volební období Parlamentu; 34. vyzývá všechny dotčené orgány EU, aby zlepšily vnitřní koordinaci s cílem zvýšit účinnost dohodnuté komunikační a informační strategie, a mohly tak dosahovat lepších výsledků; 35. vyzývá evropské orgány, aby prověřily možnost vytvořit koordinační skupinu na nižší úrovni, jejímiž členy by byli zástupci příslušných generálních ředitelství jednotlivých orgánů a zástupci příslušných výborů Evropského parlamentu a jejímž hlavním úkolem by bylo koordinovat specifická opatření určená k provádění všeobecných směrů stanovených Interinstitucionální skupinou pro informace; 36. domnívá se, že by bylo vysoce účinné vytvořit poradní orgán složený ze zástupců evropských orgánů a členských států a odborníků v oblasti komunikace, jehož úkolem by bylo určit směry řádného provádění informační a komunikační politiky; 37. trvá na účasti všech členských států, zejména těch, které se dosud nezapojily; 38. očekává sdělení Komise o obnovené informační a komunikační strategii, jež má být vydáno v květnu 2005; hodlá se zapojit do posíleného dialogu o jejím provádění s Komisí, Radou a rovněž s Výborem regionů v rámci jeho působnosti; opětovně vyjadřuje své odhodlání plně spolupracovat s cílem dosáhnout dohodnutých cílů. Evropská ústava 39. zdůrazňuje, že hlavní prioritou informační a komunikační strategie Unie by se v blízké budoucnosti měla stát informační a komunikační kampaň věnovaná Ústavě; 40. domnívá se, že by se k této prioritě mělo přistupovat z dvojí perspektivy: - orgány Unie jsou povinny jasně a objektivně informovat občany o obsahu Ústavy a o významu změn, které přináší v porovnání s nynějšími Smlouvami, - mimoto mají Evropský parlament, Rada a Komise politickou odpovědnost podporovat ratifikaci Ústavy, přičemž vždy postupují ve shodě s členskými státy a berou v úvahu příslušné právní předpisy těchto zemí; 41. zdůrazňuje, pokud jde o informace o obsahu Ústavy, mimořádnou důležitost: - organizování specifických seminářů o Ústavě pro novináře – v členských státech a také v Bruselu – zaměřených na jasné a objektivní sdělení obsahu Ústavy a opravu všech nesprávných informací týkajících se obsahu Ústavy, - potřeby vyvinout specifické činnosti pro akademické prostředí, a to zaměřením akčního programu Jean Monnet na evropské ústavní otázky, organizováním akademických seminářů o Ústavě, pomocí při formování obsahu akademických programů a sponzorováním studií nebo publikací o evropských ústavních otázkách, - lepší propagace využití moderních technologií, zejména internetového přístupu k textu Ústavy a vysvětlivkám týkajícím se jejího obsahu, a také internetových a telefonních služeb, které by poskytly odpovědi na otázky k obsahu Ústavy; 42. zdůrazňuje, že by se prostředky dostupné díky programu PRINCE měly soustředit na podporu veřejné diskuse o Ústavě s ohledem na ratifikační kampaně ve všech členských státech a zejména v členských státech, ve kterých proběhne referendum; 43. považuje proto za žádoucí, aby Parlament a Komise co nejvíce spolupracovaly, měly by zejména podepsat memoranda o porozumění se všemi členskými státy, které o to budou mít zájem; je přesvědčen, že by se Parlament měl účastnit všech iniciativ, které Komise realizuje na národní úrovni ve spolupráci s vládami příslušných členských států; 44. zdůrazňuje, že je důležité do těchto iniciativ zapojit také národní parlamenty, kdykoli je to možné; 45. připomíná významnou úlohu regionálních a místních samospráv a jejich partnerů v procesu ratifikace Ústavy, která spočívá v poskytování osobnějších a tedy účinnějších informací občanům; 46. připomíná důležitou roli organizací občanské společnosti v debatách o ratifikaci a nutnost poskytnout takovým organizacím dostatečnou podporu, aby mohly do těchto debat v celé EU zapojit své příznivce, a podpořit tak aktivní účast občanů na diskusích o ratifikaci Ústavy; Informační politika Evropského parlamentu 47. navrhuje vypracování objektivní studie o účinnosti své informační politiky; v tomto kontextu vítá žádost předsednictva ze dne 10. ledna 2005 o hodnocení role informačních kanceláří v členských státech; 48. zaznamenává diskuse o možnosti vytvořit parlamentní veřejnoprávní kanál, jež nyní probíhají v rámci předsednictva Parlamentu; vítá rozhodnutí předsednictva Parlamentu objednat studii proveditelnosti případného vytvoření parlamentního informačního kanálu nebo skutečného televizního kanálu Evropského parlamentu; uznává, že existuje řada různých možností realizace takového projektu, a je přesvědčen, že by takový kanál měl být v každém případě nezávislý; je přesvědčen, že tento kanál by mohl významně přispět k rozvoji evropského veřejného prostoru; konstatuje, že již dříve Komisi žádal, aby provedla interní dopadovou studii k takovému evropskému kanálu; zdůrazňuje potřebu větší propojenost činností informačních kanceláří Parlamentu a zastoupení Komise; * * * 49. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, členským státům a Mezinárodní federaci novinářů. [1] Úř. věst. C 47 E, 27.2.2003, s. 400. [2] Úř. věst. C 64 E, 12.3.2004, s. 591. [3] Přijaté texty, P6_TA(2005)0073. --------------------------------------------------