ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zárukách krytých souhrnným rozpočtem stav k 30. červnu 2012 /* COM/2013/0211 final */





OBSAH 1........... Úvod. 2 2........... Typy operací kryté rozpočtem.. 2 3........... Události, ke kterým došlo od poslední zprávy ze dne 31. prosince 2011. 3 3.1........ Podpora platební bilance určená členským státům, které nejsou členy eurozóny. 3 3.2........ Makrofinanční pomoc. 3 3.3........ Euratom.. 3 3.4........ Evropský mechanismus finanční stabilizace. 3 3.5........ Rozpočtová záruka za úvěry EIB poskytované třetím zemím.. 4 4........... Informace o rizicích krytých rozpočtem.. 4 4.1........ Definice rizika. 4 4.2........ Složení rizika. 4 4.3........ Roční riziko kryté rozpočtem.. 6 4.3.1..... Rizika související s členskými státy. 6 4.3.2..... Rizika související se třetími zeměmi 7 4.4........ Vývoj rizika. 8 5........... Nesplácení, aktivace rozpočtových záruk a platby v prodlení 10 5.1........ Platby z peněžních zdrojů. 10 5.2........ Platby z rozpočtu. 11 5.3........ Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy. 11 6........... Záruční fond pro vnější vztahy. 11 6.1........ Zpětně získané částky. 11 6.2........ Aktiva. 11 6.3........ Cílová částka. 11 7........... Hodnocení rizik: hospodářská a finanční situace třetích zemí s největší expozicí 12 7.1........ Cíle. 12 7.2........ Metody hodnocení rizik. 12 1. Úvod Cílem této zprávy je zmapovat rozsah úvěrového rizika, jemuž je vystaven rozpočet Evropské unie a jež plyne z poskytnutých záruk a z úvěrových operací realizovaných přímo Evropskou unií nebo nepřímo EIB v rámci jejího mandátu pro poskytování úvěrů třetím zemím. Tato zpráva je předkládána v souladu s finančním nařízením, které ukládá, aby Komise podávala Evropskému parlamentu a Radě zprávu o rozpočtových zárukách a jim odpovídajících rizicích[1]. Je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise, jenž obsahuje podrobné tabulky a vysvětlivky. 2. Typy operací kryté rozpočtem Rizika krytá rozpočtem Evropské unie (dále jen „rozpočet“) plynou z různých úvěrových a záručních operací, které je možné rozdělit do dvou kategorií: – úvěry k dosažení makroekonomických cílů, tzn. úvěry v rámci makrofinanční pomoci[2] poskytované třetím zemím Evropskou unií společně s brettonwoodskými institucemi, úvěry na podporu platební bilance[3] poskytované členským státům, které nejsou členy eurozóny a které se potýkají s obtížemi v oblasti platební bilance, a úvěry v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace (dále jen „EFSM“)[4] na podporu členských států, které čelí vážným ekonomickým finančním obtížím, jež byly způsobeny výjimečnými okolnostmi, které nemohly ovlivnit, nebo jsou těmito obtížemi vážně ohroženy, a dále – úvěry s mikroekonomickými cíli, tj. úvěry Euratomu a zejména operace financované Evropskou investiční bankou (EIB) v nečlenských státech („vnější financování ze strany EIB“) kryté zárukami EU[5]. Zaručené úvěry EIB třetím zemím, úvěry Euratomu a úvěry v rámci makrofinanční pomoci jsou od roku 1994 kryty Záručním fondem pro vnější vztahy (dále jen „fond“)[6], zatímco úvěry na podporu platební bilance a úvěry v rámci EFSM jsou kryty přímo rozpočtem. Fond kryje případy nesplácení a záruky u úvěrů poskytnutých nečlenským státům nebo na projekty v nečlenských státech. Byl zřízen za účelem: – poskytování „likvidní rezervy“ s cílem zabránit požadavkům na rozpočet pokaždé, když dojde k nesplácení či prodlení se splácením zaručeného úvěru; a – vytvoření nástroje rozpočtové kázně tím, že se stanoví finanční rámec pro rozvoj politiky EU v oblasti záruk za úvěry Komise a EIB nečlenským státům EU[7]. Pokud se třetí země stanou členskými státy, úvěry týkající se těchto zemí už nejsou kryty fondem a riziko musí nést přímo rozpočet. Fond je dotován z rozpočtu a musí být udržován v určité procentní výši dlužných částek úvěrů a úvěrových záruk krytých tímto fondem. Tato procentní výše, takzvaný cílový poměr (míra), činí v současné době 9 %. Pokud nejsou zdroje fondu dostatečné, poskytne nezbytné prostředky rozpočet. 3. Události, ke kterým došlo od poslední zprávy ze dne 31. prosince 2011 3.1. Podpora platební bilance určená členským státům, které nejsou členy eurozóny Během prvního pololetí roku 2012 nebyly prováděny žádné operace. Preventivní střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko nebyla do 30. června 2012 aktivována. 3.2. Makrofinanční pomoc Druhá a poslední tranše z úvěru ve výši 39 milionů EUR pro Arménii byla vyplacena v únoru a splaceno bylo 19 milionů EUR (Bosna a Hercegovina: 2 miliony EUR, Bývalá jugoslávská republika Makedonie: 5 milionů EUR a Tádžikistán: 12 milionů EUR). 3.3. Euratom Během sledovaného období nebyly poskytnuty žádné úvěry. Bulharsko splatilo 10,5 milionu EUR a Ukrajina 2,8 milionu EUR. 3.4. Evropský mechanismus finanční stabilizace V prvním pololetí roku 2012 bylo Irsku vyplaceno 4,5 miliardy EUR a Portugalsku 6 miliard EUR. Nesplacené částky k 30. červnu 2012 u všech čtyř nástrojů jsou uvedeny v tabulce 1. Jako součást reakce na krizi bylo zavedeno několik dalších mechanismů, které však nepřinášejí žádné riziko pro rozpočet: – Evropský nástroj finanční stability (EFSF)[8] / Evropský mechanismus stability[9], za který poměrným dílem ručí zúčastněné členské státy, a – úvěrový nástroj pro Řecko[10], který je financován formou bilaterálních úvěrů poskytovaných ostatními členskými státy eurozóny a centrálně spravován Komisí. 3.5. Rozpočtová záruka za úvěry EIB poskytované třetím zemím V rámci vnějšího mandátu na období let 2007–2013 se během prvního pololetí roku 2012 zvýšilo podepisování úvěrů o 3 %, takže dosáhlo výše 605 milionů EUR. Výše vyplacených úvěrů činila 1 065 milionů EUR. Kumulativní výše vyplacených úvěrů v rámci mandátu tak dosáhla ke dni 30. června 2012 částky 9 626 milionů EUR, což je o 12,5 % více než k 31. prosinci 2011. 4. Informace o rizicích krytých rozpočtem 4.1. Definice rizika Riziko, které rozpočet nese, je odvozeno od dlužné částky jistiny a úroků u operací, na něž byla poskytnuta záruka. Pro účely této zprávy se pro ocenění rizik, která nese rozpočet (přímo nebo nepřímo prostřednictvím fondu), používají dvě metody: – metoda „krytí celkového rizika“ je založena na součtu celkové částky nesplacené jistiny z dotčených operací k danému datu včetně vzniklého úroku[11], – rozpočtový přístup definovaný jako „roční riziko, které rozpočet nese“, vychází z výpočtu maximální částky ročních splatných plateb, které by EU musela v rozpočtovém roce zaplatit za předpokladu, že by nebyly uhrazeny žádné splátky zaručených úvěrů[12]. 4.2. Složení rizika Až do roku 2010 bylo maximální riziko co do celkových nesplacených částek spojeno hlavně s úvěry poskytnutými třetím zemím. Od roku 2011 má finanční krize závažný dopad na veřejné finance členských států, což vedlo k nárůstu úvěrových operací EU na podporu vyšších potřeb financování ze strany států. V důsledku toho se složení rizika změnilo. Situace k 30. červnu 2012: · 73 % celkové zaručené nesplacené částky se týká výpůjčních operací spojených s úvěry členským státům, jež jsou přímo kryty rozpočtem (k 31. prosinci 2010 to bylo 45 %). Celkové riziko, které kryje rozpočet k 30. červnu 2012, je uvedeno v následující tabulce 1. Tabulka 1: Celkové nesplacené částky kryté rozpočtem ke dni 30. června 2012, v milionech EUR || Dlužná jistina || Vzniklý úrok || Celkem || % Členské státy* || || || || Makrofinanční pomoc || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 393 || 2 || 395 || 1 % Podpora platební bilance || 11 400 || 145 || 11 545 || 15 % EIB*** || 2 838 || 24 || 2 862 || 4 % Evropský mechanismus finanční stabilizace || 38 500 || 444 || 38 944 || 52 % Mezisoučet za členské státy || 53 156 || 615 || 53 771 || 73 % Třetí země** || || || || Makrofinanční pomoc || 585 || 21 || 606 || 1 % Euratom || 41 || 0 || 41 || <1 % EIB*** || 21 205 || 171 || 21 376 || 26 % Mezisoučet za třetí země || 21 831 || 192 || 22 024 || 27 % Celkem || 74 987 || 808 || 75 795 || 100 % * Toto riziko je přímo kryto rozpočtem. Zahrnuje rovněž úvěry MFA, Euratomu a EIB poskytnuté zemím před jejich přistoupením k EU. ** Toto riziko je kryto fondem. *** Zhruba 82 % úvěrových operací EIB (úvěrové operace se státy a s nižšími úrovni státní správy) je kryto soubornou zárukou, zatímco zbývající operace EIB využívají pouze krytí politického rizika. Podrobnější informace o těchto dlužných částkách, zejména co se týče stropu, vyplacených částek nebo míry zajištění zárukou, jsou uvedeny v tabulkách A1, A2, A3 a A4 pracovního dokumentu útvarů Komise. Celková nesplacená částka jistiny i úroků krytá rozpočtem se i nadále zvyšovala, a to zejména z důvodu částek poskytnutých v rámci EFSM. 4.3. Roční riziko kryté rozpočtem Ve druhém pololetí roku 2012 může rozpočet krýt (přímo a prostřednictvím fondu) 1 871 milionů EUR[13], což představuje objem (jistinu a úroky), který je splatný během tohoto období. V tabulce A2 pracovního dokumentu útvarů Komise jsou uvedeny podrobnosti o podílu každé země na celkovém zaručeném riziku. 4.3.1. Rizika související s členskými státy Rizika související s členskými státy se týkají: a) úvěrů poskytnutých EIB, úvěrů v rámci makrofinanční pomoci nebo úvěrů Euratomu poskytnutých před přistoupením k EU, b) úvěrů poskytnutých v rámci podpory platební bilance, a c) úvěrů poskytnutých v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace. Tabulka 2: Pořadí členských států podle maximálního rizika neseného rozpočtem během druhého pololetí roku 2012 (v milionech EUR) Pořadí || Země || Úvěry || Maximální riziko || Podíl země na celkovém riziku členských států || Podíl země na celkovém riziku (členské a nečlenské státy) 1 || Portugalsko || c) || 207,6 || 25,9 % || 11,1 % 2 || Irsko || c) || 192,7 || 24,0 % || 10,3 % 3 || Rumunsko || a)+b) || 160,4 || 20,0 % || 8,6 % 4 || Maďarsko || a)+b) || 79,0 || 9,9 % || 4,2 % 5 || Bulharsko || a) || 43,4 || 5,4 % || 2,3 % 6 || Polsko || a) || 40,2 || 5,0 % || 2,2 % 7 || Česká republika || a) || 35.1 || 4.6% || 1.9% 8 || Slovenská republika || a) || 22,1 || 2,8 % || 1,2 % 9 || Lotyšsko || a)+b) || 8,5 || 1,1 % || 0,5 % 10 || Slovinsko || a) || 5,7 || 0,7 % || 0,3 % 11 || Kypr || a) || 3,9 || 0,5 % || 0,2 % 12 || Litva || a) || 2,6 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,4 || 0,0 % || 0,0 % Celkem || || || 801,5 || 100 % || 42,8 % 4.3.2. Rizika související se třetími zeměmi Fond kryje zaručené úvěry poskytnuté třetím zemím se splatností rozloženou až do roku 2042. Fond ponese maximální roční riziko související se třetími zeměmi ve výši 1 070 milionů EUR (57 % celkového ročního rizika). Prvních deset (ze čtyřiceti šesti) zemí je seřazeno níže podle celkové výše svých dlužných částek. Představují 841 milionů EUR neboli 78,6 % ročního rizika, které fond nese. Analýza hospodářské situace těchto zemí a komentář k ní jsou obsaženy v bodě 3 pracovního dokumentu útvarů Komise. Posouzení úvěruschopnosti podle ratingových agentur je rovněž uvedeno v tabulce pro každou zemi. Rizika související se třetími zeměmi se týkají úvěrů poskytnutých EIB, úvěrů v rámci makrofinanční pomoci nebo úvěrů Euratomu (podrobnosti jsou obsaženy v tabulce A3b a A4 pracovního dokumentu útvarů Komise). Tabulka 3: Pořadí 10 nejdůležitějších třetích zemí podle výše rizika, které nese fond během druhého pololetí roku 2012 (v milionech EUR). Pořadí || Země || Maximální riziko || Podíl země na celkovém riziku třetích zemí || Podíl země na celkovém riziku (členské a nečlenské státy) 1 || Turecko || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Srbsko || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunisko || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Egypt || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Maroko || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Jižní Afrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libanon || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Sýrie || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosna a Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordánsko || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % 10 zemí celkem || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. Vývoj rizika Přetrvává vysoký stupeň nejistoty, neboť světová hospodářská a finanční krize nadále brání hospodářskému zotavení v EU i celosvětovému růstu. Geopolitické napětí v některých zemích jižního Středomoří vytváří též další nejistotu ohledně hospodářského oživení v některých třetích zemích. · Nástroj na podporu platební bilance Střednědobá finanční pomoc EU v rámci nástroje na podporu platební bilance byla opětovně aktivována v listopadu 2008 pro Maďarsko a následně v lednu a květnu 2009 pro Lotyšsko a Rumunsko, aby uvolněním celkové částky 14,6 miliardy EUR došlo ve vztahu k těmto zemím k obnovení důvěry trhů. Nebude vyplacena částka ve výši 1,2 miliardy EUR, protože lhůta pro vyplacení vypršela. Kromě 5 miliard EUR na podporu platební bilance Rumunska, které již byly poskytnuty, Rada dne 12. května 2011 rozhodla o poskytnutí preventivní finanční pomoci Rumunsku ve výši až 1,4 miliardy EUR[14], která ještě nezačala být čerpána. V rámci nástroje na podporu platební bilance s celkovým stropem 50 miliard EUR zbývá na poskytnutí další pomoci v případě potřeby objem ve výši 37,2 miliardy EUR. · Evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM) Napětí na trzích se státními dluhopisy zůstalo během prvního pololetí roku 2012 vysoké. Emisní podmínky u dluhopisů z periferních států eurozóny zůstávají napjaté i přes aktivaci EFSM, doplněného bilaterálními úvěry, a Evropského nástroje finanční stability (EFSF). Úspěšné plnění zvýšených potřeb refinancování ze strany vlád členských států zůstane v nadcházejících měsících a letech problematické. Podle závěrů Rady pro hospodářské a finanční věci je maximální objem mechanismu stanoven na 60 miliard EUR[15], avšak právní limit je stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Rady, podle něhož je dlužná částka omezena rozpětím dostupným v rámci stropů vlastních zdrojů[16]. Na základě rozhodnutí Rady o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku[17] a Portugalsku[18] dosahuje výše vyplacených částek 18,4 miliardy EUR pro Irsko a 20,1 miliardy EUR pro Portugalsko. Ze svého maximálního objemu 60 miliard EUR zbývá EFSM ke dni 30. června 2012 21,5 miliardy na poskytnutí další pomoci v případě potřeby[19]. · Úvěry v rámci makrofinanční pomoci Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost již nejsou rozhodnutí o makrofinanční pomoci přijímána pouze Radou, ale přijímají se řádným legislativním postupem (spolurozhodováním). Ke zlepšení rozhodovacího procesu podle Lisabonské smlouvy přijala Komise dne 4. července 2011 nový legislativní návrh rámcového nařízení o makrofinanční pomoci[20]. Podle navrženého rámcového nařízení by se postup pro makrofinanční pomoc sladil s postupem u ostatních nástrojů vnějšího financování, čímž by Komise měla pravomoc přijímat rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci za dohledu výboru zástupců členských států v souladu s přezkumným postupem zavedeným novými pravidly pro jednání ve výborech, jež vstoupila v platnost dnem 1. března 2011[21]. V roce 2012 Parlament a Rada nadále jednají o navrhovaném nařízení, včetně postupu pro rozhodování o makrofinanční pomoci. · Úvěry Euratomu Úvěry Euratomu členským státům nebo některým způsobilým nečlenským zemím (Ruské federaci, Arménii, Ukrajině) mají strop ve výši 4 miliard EUR, z něhož bylo využito již zhruba 85 %. Zbývajících přibližně 600 milionů EUR by mohlo být použito na financování nových projektů. · Úvěry EIB V rámci obecného mandátu EIB na období let 2007 až 2013 byla k 30. červnu 2012 podepsána financování v celkové částce 19 998 milionů EUR, z čehož bylo k uvedenému dni vyplaceno 9 626 milionů EUR (viz tabulku A6 pracovního dokumentu útvarů Komise). Více informací o zemích, na něž se vztahuje mandát EIB, obsahují tabulky A1 a A2 pracovního dokumentu útvarů Komise. Syrská vláda přestala Evropské investiční bance na konci roku 2011 splácet některé úrokové platby a splátky úvěru (viz odstavec 5.3 níže). 5. Nesplácení, aktivace rozpočtových záruk a platby v prodlení 5.1. Platby z peněžních zdrojů Pokud je dlužník v prodlení s platbami EU, čerpá Komise ze svých peněžních prostředků, aby zabránila opožděným platbám a souvisejícím nákladům při svých výpůjčních operacích[22]. 5.2. Platby z rozpočtu Jelikož v první polovině roku 2012 nebyly zaznamenány žádné nesplacené částky od členských států, nebyly z položek p. m. článku rozpočtu 01 04 01 „Záruky Evropské unie za výpůjční operace Unie a Euratomu a za úvěrové operace EIB“ požadovány žádné prostředky. 5.3. Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy Pokud je příjemce úvěru poskytnutého nebo zaručeného třetí zemi ze strany EU v prodlení se splácením, je fond vyzván k pokrytí neprovedené platby, a to do tří měsíců ode dne podání žádosti[23]. Syrská vláda přestala EIB splácet určité úrokové platby a splátky úvěru. Vzhledem k tomu, že oficiální žádosti o platby k nápravě nevedly, EIB požádala v květnu 2012 záruční fond o platbu částky ve výši 15,5 milionu EUR, jež odpovídá nesplaceným platbám za listopad a prosinec 2011. Tato částka byla odčerpána z účtu záručního fondu v srpnu 2012. Tři další žádosti o proplacení fondem ve prospěch EIB týkající se úvěrů, jež syrská vláda nesplatila, byly zaslány na částky 8,6 milionu EUR, 2,6 milionu EUR a 15,4 milionu EUR v listopadu 2012 a lednu a únoru 2013. Mezitím banka získala zpět částku ve výši 2,1 milionu EUR. Nedojde-li ke zlepšení situace ohledně této země, lze očekávat další výzvy k pokrytí neuhrazených plateb. Celková nesplacená jistina zaručených úvěrů poskytnutých Sýrii činí 551 milionů EUR, přičemž poslední úvěr je splatný v roce 2030. Podle dohod o záruce, pokud EU provedla platbu v rámci záruky EU, přechází na ni práva a opravné prostředky EIB. Řízení o zpětném získání předmětných částek musí vést EIB. 6. Záruční fond pro vnější vztahy 6.1. Zpětně získané částky[24] Ke dni 30. června 2012 neevidoval fond žádné nedoplatky, u nichž by měl provádět zpětné získávání, neboť nebyly provedeny žádné platby. 6.2. Aktiva Ke dni 30. června 2012 činila čistá aktiva[25] fondu 1 839 956 496,39 EUR. 6.3. Cílová částka Fond musí dosáhnout přiměřené výše (cílové částky) stanovené jako 9 % celkových nesplacených kapitálových závazků vyplývajících z každé operace plus vzniklý úrok. Ke dni 31. prosince 2011 byl poměr mezi zdroji fondu (1 755,43 milionu EUR) a nesplacenými kapitálovými závazky[26] (21 234,34 milionu EUR) ve smyslu nařízení o fondu nižší než cílová výše. Z tohoto důvodu bylo do předběžného rozpočtu pro rok 2013 doplněno 155,66 milionu EUR. V únoru 2012 uhradil rozpočet do fondu 260,17 milionu EUR, které byly vyčleněny v předběžném návrhu rozpočtu na rok 2012 a v souladu s pravidly nařízení o fondu (cílová částka ve výši 9 %). 7. Hodnocení rizik: hospodářská a finanční situace třetích zemí s největší expozicí 7.1. Cíle Předcházející oddíly této zprávy podávaly informace o kvantitativních aspektech rizika, které nese rozpočet a které se vztahuje k třetím zemím. Oddíl 3 pracovního dokumentu útvarů Komise obsahuje makroekonomickou analýzu třetích zemí, které pro rozpočet představují nejvyšší expozici nebo které využívají úvěrových nástrojů EU (makrofinanční pomoc a úvěry Euratomu). 7.2. Metody hodnocení rizik Posouzení rizik nastíněné v pracovním dokumentu útvarů Komise vychází z informací o hospodářské a finanční situaci, ratingu a jiných známých skutečnostech týkajících se zemí, které obdržely zaručené úvěry. Toto posouzení nezahrnuje odhady předpokládaných ztrát a částek, které budou získány zpět, jež nutně zůstávají značně nejisté. Ukazatele rizika jednotlivých zemí uvedené v tabulkách pracovního dokumentu útvarů Komise naznačují vývoj rizika nesplácení. U zemí, jež ke 30. červnu 2012 vykazují nejvyšší úvěrové riziko a expozici pro rozpočet (včetně úvěrů makrofinanční pomoci a Euratomu), je tato analýza uvedena v oddílu 3 pracovního dokumentu útvarů Komise. [1] COM(2012) 609 final a SEC(2012) 347 final tvoří předchozí zprávu o zárukách krytých rozpočtem ke dni 31. prosince 2011. [2] Makrofinanční pomoc může mít i podobu grantů třetím zemím. [3] Nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1). [4] Nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 (Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1). [5] Odkazy na právní základy jsou uvedeny v tabulce A4 pracovního dokumentu útvarů Komise. [6] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (kodifikované znění), „nařízení o záručním fondu“ (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10). [7] Ačkoli jsou rizika ve třetích zemích nakonec kryta rozpočtem EU, představuje záruční fond nástroj k ochraně rozpočtu EU před rizikem nesplácení. Souhrnná zpráva o činnosti fondu viz COM(2012) 399 final a k ní připojený pracovní dokument útvarů Komise (SWD(2012) 217 final). [8] Informace o EFSF viz: http://www.efsf.europa.eu. [9] Informace o ESM viz: http://www.esm.europa.eu. [10] Úvěrový nástroj pro Řecko - ECFIN - Evropská komise: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Viz tabulka 1 ve zprávě. [12] Pro účely tohoto výpočtu se předpokládá, že nesplácené úvěry nejsou splatné v předstihu, tzn. berou se v úvahu pouze splatné částky (viz rovněž tabulky 2 a 3 ve zprávě a tabulka A2 pracovního dokumentu útvarů Komise). [13] To představuje částky splatné ve druhém pololetí roku 2012 (z celkové dlužné částky ke dni 30. června 2012) a za předpokladu, že nesplácené úvěry nejsou splatné v předstihu (podrobnosti viz tabulka A2 v pracovním dokumentu útvarů Komise). [14] Rozhodnutí Rady 2011/288/EU ze dne 12. května 2011, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie (Úř. věst. L 132, 19.5.2011, s. 15). [15] Viz tisková zpráva o mimořádném zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 9. a 10. května 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf) . [16] Nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1). [17] Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/77/EU ze dne 7. prosince 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku (Úř. věst. L 30, 4.2.2011, s. 348). [18] Prováděcí rozhodnutí Rady 2011/344/EU ze dne 30. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 159, 17.6.2011, s. 88) a oprava prováděcího rozhodnutí ze dne 17. května 2011 o poskytnutí finanční pomoci Unie Portugalsku (Úř. věst. L 178, 10 .7.2012, s. 15). [19] Ohledně dalších informací o EFSM viz také zpráva Komise o činnosti Evropské unie v oblasti půjček a úvěrů v roce 2011, COM(2012) 419. [20] KOM(2011) 396 v konečném znění – 2011/0176 (COD) ze dne 4.7.2011. [21] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13), jímž se nahrazuje rozhodnutí Rady 1999/468/ES. [22] Viz článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1). [23] Od svého vzniku v roce 1994 byl fond využit ke krytí úhrnné částky ve výši 493 milionů EUR. Více podrobností viz oddíl 2.5.3 pracovního dokumentu útvarů Komise. [24] Od vzniku fondu v roce 1994 dosáhly částky získané zpět celkové výše 576 milionů EUR (to zahrnuje částky jistiny a splacených úroků, plus sankční úroky za pozdní platby a realizované kurzové zisky a ztráty). [25] Celková aktiva fondu po odečtení kumulovaných závazků (poplatků EIB a poplatků za audit). [26] Včetně vzniklých úroků.