Komise předložila dva návrhy na modernizaci bezpečnostních prvků a stanovila nový vzor pro víza a povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí. Rychlé přijetí těchto návrhů by pomohlo omezit používání padělaných dokladů při vstupu do oblasti bez kontrol na vnitřních hranicích.

4. Kontrola dokladů

Schengenský hraniční kodex stanoví, jak postupovat při kontrolách státních příslušníků EU a státních příslušníků třetích zemí na vnějších hranicích. Příslušníci pohraniční stráže musí provádět tyto kontroly rychle a vycházet přitom z technologií/databází, školení a pokynů, které jim umožňují ověřovat cestovní doklady.

4.1 Elektronické kontroly cestovních dokladů státních příslušníků třetích zemí

Elektronické ověřování pravosti cestovních dokladů státních příslušníků třetích zemí je zásadní součástí budoucího systému vstupu/výstupu (EES). Přispívá k bezpečnosti tím, že pomáhá zjistit podvody s totožností a zneužívání cestovních dokladů a bojovat proti nim. Kromě toho bude systém spravovat biometrickou totožnost státních příslušníků třetích zemí, a bojovat tak proti podvodům s totožností v podstatě stejně jako Vízový informační systém (VIS) v případě držitelů víz. Za tímto účelem jsou oba systémy navzájem úzce propojeny.

Získání certifikátů od nečlenských zemí EU (certifikačních orgánů země) pro autentifikaci pravosti cestovního dokladu je časově náročný a citlivý proces, který je však nutný, aby se zajistilo, že nedošlo k přerušení řetězce důvěry mezi „vystavovatelem“ certifikátu a „spotřebitelem“ (uživatelem). V roce 2015 zahájila Komise pilotní projekt, aby prozkoumala, jak shromažďovat certifikáty třetích zemí, potvrzovat míru jejich důvěryhodnosti a následně je sdílet formou „přehledu seznamů“, který by byl v souladu se specifikací Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO). V roce 2017 by tento „přehled seznamů“ mohl zjednodušit a dále podpořit elektronické ověřování cestovních dokladů třetích zemí pro všechny členské státy.

4.2 Kontroly na základě databází

Držitelé dokladů musí okamžitě nahlásit jejich ztrátu nebo krádež. Pokud členské státy rychle zanesou informaci do Schengenského informačního systému (SIS) a databáze odcizených a ztracených dokladů Interpolu, jak jsou ze zákona povinny, výrazně se omezí možnosti podvodů s totožností. K 24. prosinci 2016 existovalo v Schengenském informačním systému 52 milionů záznamů o vydaných dokladech a 1 milion o nevyplněných dokladech. Počet shod u vydaných dokladů byl v roce 2015 přibližně 18 500.

Členské státy by měly rovněž Interpolu předávat údaje o ztracených, odcizených nebo zpronevěřených cestovních dokladech vydaných zeměmi, které nejsou členy EU, aby tato organizace mohla pokud možno zanést údaje od databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů. Je to mimořádně důležité například v souvislosti s podvodně získanými syrskými cestovními doklady. Databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů obsahuje přes 68 milionů záznamů, ve kterých bylo mezi lednem a zářím roku 2016 provedeno přes 1 243 miliard vyhledávání a nalezeno přes 115 000 shod.

Navrhovaná změna Schengenského hraničního kodexu by zavedla povinnost ověřovat všechny cestovní doklady bez ohledu na státní příslušnost jejich držitele v SIS a databázi odcizených a ztracených cestovních dokladů. Usnadnila by se tím detekce ztracených, odcizených, zpronevěřených nebo neplatných dokladů, jejich zabavení nebo zajištění jako důkazu. Kromě toho by navrhovaný evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) měl umožnit kontrolovat cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí nepodléhajících vízové povinnosti v SIS a databázi odcizených a ztracených cestovních dokladů před jejich příjezdem na vnější hranice. Expertní skupina na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu se právě zabývá otázkou, jak by interoperabilita mohla přispět k lepším kontrolám dokladů a totožnosti.

4.3 Školení

Členské státy, příslušné agentury EU a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (mezi jinými) vypracovaly program školení pro příslušníky hraniční stráže zaměřený na zjišťování podvodů s doklady. Školení je nutno neustále aktualizovat, aby se zejména zaměřovalo na nové formy podvodů, jako jsou podvody na základě podobného vzhledu, a obracelo se na všechny, kteří jsou zapojeni do ověřování dokladů, jako jsou dopravci, zaměstnanci konzulátů a místní správní orgány.

Směrnice o odpovědnosti dopravců stanoví finanční pokuty dopravcům, kteří přepravují státní příslušníky třetích zemí bez dokladů nutných pro vstup do EU. Za účelem lepšího zjišťování podvodů s doklady by se mělo dále zvážit zahrnutí vhodných opatření o školení dopravců.

4.4 Nástroje

Dostupné nástroje na pomoc policistům, příslušníkům hraniční stráže a dalším při zjišťování podvodů s doklady zahrnují on-line databázi falšených a pravých dokladů (FADO), jež je evropským systémem archivace vyobrazení, ve 24 úředních jazycích EU, bezpečnostních prvků dokladů a technik falzifikace s řadou funkcí možných odkazů s přímým přístupem do jiných databází týkajících se dokladů, a rovněž vnitrostátní a komerční aplikace.

Databáze FADO byla vytvořena ve spolupráci mezi členskými státy a měla by být včleněna do právního rámce EU. V současné době nemají členské státy žádnou zákonnou povinnost nahrát do databáze doklady (ať již své pravé doklady, nebo zfalšované, které zjistily), což vede ke značným rozdílům v míře zadávaných údajů jak o jejich vlastních dokladech, tak o dokladech třetích zemí. Kromě toho je současné využívání databáze stále omezené. Je nutno analyzovat přidanou hodnotu systému a také to, zda jsou nutná její zlepšení.

Kromě policejních orgánů a orgánů hraniční stráže jsou na používání pravých cestovních dokladů a dokladů totožnosti závislé také civilní a soukromé subjekty, které z různých důvodů musí provádět kontroly totožnosti. Rovněž oosby nepatřící mezi „odborníky na doklady“ by měly mít možnost využívat jednoduché mechanismy zjišťování pravosti, které nevyžadují odborné znalosti či specializované vybavení. Neodborníci a široká veřejnost mají přístup k podsystému databáze FADO, který poskytuje méně podrobné informace. Je nutno prozkoumat prostředky, které by jim umožnily větší přístup k varováním o ztracených nebo odcizených dokladech, databázím pravých dokladů a posledním záznamům s informacemi o trendech v oblasti podvodů.

4.5 Biometrické prvky v cestovních dokladech

Pro odhalování podvodů představují biometrické identifikátory důležitý nástroj. Úředníci hraniční kontroly je mohou používat ke zjištění totožnosti, zejména srovnáním údajů na čipu s údaji na dokladu.

Ke kontrole elektronických prvků elektronických pasů a elektronických povolení k pobytu orgány potřebují, aby jim členský stát, který doklad vystavil, poskytl nezbytné certifikáty, a aby tak měly přístup k otiskům prstů uloženým v čipu. Systematická elektronická kontrola údajů v čipu by vedla ke odhalení nejběžnějších podvodů s doklady, jako je manipulace s fotografií držitele. Bohužel, ne všechny členské státy si vyměňují své certifikáty.