CS Úřední věstník Evropské unie C 185/15

Stanovisko Evropského výboru regionů — Cestovní ruch jakožto hybná síla regionální spolupráce v EU

(2017/C 185/03)

Zpravodaj: Hans-Peter WAGNER (AT/ELS), starosta obce Breitenwang

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Víceúrovňová správa

1. podporuje politiku EU, která má zajistit, aby si Evropa udržela přední postavení nejnavštěvovanějšího regionu na světě, do něhož v roce 2015 zavítalo 51,4 % všech zahraničních turistů (tj. zhruba 609 milionů osob) (1), a aby byl maximalizován přínos tohoto odvětví pro udržitelnost, inovace, hospodářský růst a zaměstnanost;

2. zdůrazňuje, že v souladu s článkem 195 SFEU spadá cestovní ruch do pravomoci členských států a EU má pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje činnosti členských států, a tedy i regionálních a místních orgánů, v tomto odvětví. Vzhledem ke svým pravomocem hrají regionální a místní orgány v tomto ohledu zásadní roli, jelikož mnohé regiony mají v tomto odvětví výhradní pravomoc. Vzhledem k tomu, jaký význam má cestovní ruch pro vnitřní trh, je nezbytné, aby členské státy a regionální a místní úroveň správy spolupracovaly při současném dodržování zásady subsidiarity a víceúrovňové správy a aby byly přijaty společné evropské zásady, kritéria a opatření s evropskou přidanou hodnotou;

3. vyzývá Evropskou komisi (EK) k tomu, aby přepracovala strategii pro cestovní ruch z roku 2010, aby zavedla integrovanou politiku EU v oblasti cestovního ruchu ve spojitosti se všemi relevantními politikami EU, aby zvýšila důvěru turistů v odvětví cestovního ruchu celkově, aby posílila svůj přístup ohledně jeho sezónního charakteru a aby navrhla víceletý pracovní program, který bude obsahovat jasné cíle, ukazatele a opatření pro tuto oblast;

4. žádá členské státy EU, aby na základě strategie EU pro cestovní ruch v konzultaci s místními a regionálními orgány vypracovaly svou vnitrostátní politiku v oblasti cestovního ruchu;

5. žádá, aby byla do všech makroregionálních strategií (2) doplněna kapitola věnovaná cestovnímu ruchu. Vyzývá EK k tomu, aby ve spolupráci s VR sestavila seznam témat s možnými cíli pro makroregiony v oblasti cestovního ruchu;

6. zdůrazňuje, že cestovní ruch je v současnosti jedním z nejrychleji rostoucích hospodářských odvětví v Evropě. Jedná se o odvětví, které podporuje celosvětový růst a rozvoj, vytváří miliony pracovních míst, podněcuje vývoz a investice, mění životy lidí, podporuje poznávání různých kultur a sdílení hodnot a aktivně přispívá k postupnému upevnění evropské identity u mladých lidí;

7. nabádá regiony a města k tomu, aby následně vypracovaly strategie pro oblast cestovního ruchu, jež budou v souladu s evropskými a makroregionálními strategiemi, a vyzývá k navázání spolupráce mezi veřejnými orgány a partnerství veřejného a soukromého sektoru za účelem rozvoje, podpory a realizace nové infrastruktury v oblasti cestovního ruchu. Při tom je třeba zohlednit potřeby stárnoucího evropského obyvatelstva a umožnit starším občanům bezbariérové cestování po celé Unii. Tyto strategie by mělo provázet vypracování plánů posílení cestovního ruchu v destinacích, aby se zlepšily jak veřejné, tak soukromé zdroje a zařízení, jež zvyšují jejich konkurenceschopnost. Mimoto je třeba podnítit zlepšení v zavedených destinacích, kde během času ztratily stávající zdroje schopnost přilákat turisty;

8. vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby umožnily a aktivně podporovaly přeshraniční spolupráci místních a regionálních orgánů v odvětví cestovního ruchu;

9. žádá, aby byly vytvořeny meziodvětvové místní a regionální platformy (3) za účelem propojení, strategického rozvoje a komercializace jednotlivých destinací (4) a uskutečňování dialogu a výměny osvědčených postupů a poznatků o využívání finančních nástrojů EU;

10. připomíná, že cestovní ruch je jednou z nejdůležitějších politických oblastí pro přeshraniční spolupráci v Evropě. Vyzývá struktury přeshraniční spolupráce včetně ESÚS a euroregionů k tomu, aby prostřednictvím přeshraničních koncepcí cestovního ruchu (například dopravních či marketingových koncepcí) usnadnily přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci a zvýšily tak přidanou hodnotu, zaměstnanost a regionální nabídku pro spotřebitele. Při tom by měly využít veškerých možných evropských prostředků (například v rámci EFSI, ESI fondů, iniciativy Interreg a programu Horizont 2020) a zapojit organizace, seskupení či sítě z tohoto odvětví, které disponují rozsáhlými zkušenostmi;

Cestovní ruch a infrastruktura

11. žádá, aby byly vynaloženy veřejné a soukromé prostředky v zájmu trvalého zlepšení infrastruktury v oblasti cestování a cestovního ruchu (5) v odlehlých oblastech, horských regionech, na ostrovech a v pobřežních oblastech, která v mnohých oblastech slouží také k poskytování služeb obecného zájmu, a to s cílem zaručit dosažitelnost, zásobování a konkurenceschopnost turistických regionů. Žádá, aby: — byl vylepšen systém Eurostatu (či jiných organizací, například Evropské komise cestovního ruchu nebo Světové organizace cestovního ruchu OSN) pro shromažďování a zpracovávání údajů o cestovním ruchu (o průjezdech určitou zemí i o pobytech v cílové destinaci); — byl Eurostat zapojen do poskytování více územně rozdělených dat (nad úroveň NUTS 2 (1)) a přizpůsobení se novým potřebám či požadavkům (např. zahrnutí ukazatelů přístupnosti či emisí CO2). Destinace tak budou moci využívat spolehlivé a srovnatelné údaje, aby mohly s jejich pomocí vyhodnotit a zlepšit využívání zdrojů z hlediska udržitelnosti; — bylo vzhledem ke značnému objemu dopravy a narušení životního prostředí a k přetíženosti infrastruktury v turistických regionech na všech úrovních správy podporováno řízení kapacit a turistických destinací; — byly poskytnuty finanční pobídky k rovnoměrnému rozložení a celoevropské koordinaci přílivu turistů (6) s jasným zaměřením na sezónní vyvážení; — byla přepracována bílá kniha EK s cílem vytvořit konkurenceschopný celoevropský systém mobility, zejména v zájmu snížení zatížení citlivých regionů (mj. městských aglomerací a přírodních oblastí) v důsledku tranzitní dopravy a zajištění kontinuální dopravy z domu do domu, a aby byly poskytovány informace o veřejných dopravních prostředcích a dostupných možnostech (7) a byla přijata opatření na podporu veřejné dopravy, zejména dopravy železniční (8), a také opatření na podporu evropských a vnitrostátních cyklostezek a dálkových pěších tras;

12. žádá, aby byly do evropských, vnitrostátních a regionálních strategií pro oblast cestovního ruchu zahrnuty otázky týkající se boje proti terorismu, bezpečnosti – zejména na veřejných místech – a civilní ochrany. Obzvláště je nutné začlenit do vnitrostátních, regionálních a místních plánů a postupů pro případ mimořádné události krizovou komunikaci a krizové řízení;

Investice v oblasti cestovního ruchu

13. vyzývá EK k tomu, aby při přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období zásadně přehodnotila svůj přístup k cestovnímu ruchu v rámci ESI fondů, kdy v současném období v některých zemích podporu cestovního ruchu prostřednictvím ESI fondů fakticky vyloučila, přestože jsou v řadě regionů těchto zemí málo rozvinuté oblasti, kde je cestovní ruch prakticky jediným možným nástrojem rozvoje (např. národní parky, environmentálně chráněné oblasti atd.);

14. zdůrazňuje, že je nutné investovat do konkurenceschopnosti evropského cestovního ruchu. Zejména malé a střední podniky musejí lépe využívat strategie pro jednotný digitální trh a související podpůrná opatření (EFSI, ESI fondy, ENRF, Interreg, Urbact, LIFE, Horizont, COSME, Kreativní Evropa, Erasmus+, EaSI) (9); V této souvislosti by bylo vhodné zavést podpůrné a vzdělávací iniciativy zaměřené na malé a střední podniky za účelem účinnějšího využívání finančních prostředků;

15. podporuje požadavek, aby byla do ročního rozpočtu EU zahrnuta rozpočtová položka na podporu evropského cestovního ruchu, z níž by byly financovány inovativní, konkurenceschopné, udržitelné, meziregionální a přeshraniční projekty, a aby byly v regionální politice EU po roce 2020 více zohledňovány investice související s cestovním ruchem. Podpora ze strany EU musí malým a středním podnikům přinést ulehčení a je nutné výrazně snížit administrativní zátěž při vyřizování podpory;

16. vyzývá členské státy a jejich regionální orgány, aby priority týkající se cestovního ruchu zahrnuly do svých operačních programů na období po roce 2020 a aby veřejným orgánům a soukromému sektoru umožnily přístup k finančním prostředkům na financování jejich projektů. S ohledem na rychle postupující demografické změny doporučuje, aby byly podporovány iniciativy, jejichž cílem je přizpůsobit turistickou infrastrukturu a dopravní prostředky potřebám stárnoucího obyvatelstva;

17. vyzývá členské státy, aby: — uspíšily digitalizaci odvětví cestovního ruchu, především pak aby zvýšily dostupnost vysokorychlostního širokopásmového připojení k internetu v nejvzdálenějších, odlehlých, řídce osídlených a horských oblastech; — doporučuje, aby veřejné orgány využily potenciál Digitální agendy pro Evropu a příležitostí, které tato agenda přináší, k posílení svých služeb elektronického zdravotnictví ve prospěch občanů i turistů; — přijaly opatření k zajištění výrazného přílivu návštěvníků během celého roku; — podpořily prodloužení průměrné délky pobytu v cílových destinacích; — zlepšily způsobilost a zaměstnatelnost pracovníků tohoto odvětví; — uplatňovaly udržitelnost jakožto jedno z hlavních kritérií řízení destinací a produktů cestovního ruchu; — zřídily odborná fóra za účelem propagace osvědčených postupů, zejména u malých a středních podniků;

18. vyjadřuje politování nad tím, že malé a střední podniky kvůli neznalosti nedostatečně využívají EFSI, a podporuje zřízení regionálních investičních platforem v rámci EFSI, jež mají malým a středním podnikům umožnit přístup k informacím a znalostem po vzoru regionálního rozvoje (například „theALPS“ (10)). V návaznosti na své prohlášení „Investovat a propojit“ (11), které bylo přijato na 7. evropském summitu regionů a měst v Bratislavě, proto VR navrhuje EK a EIB, aby byla společně zřízena celoevropská investiční platforma pro malé a střední podniky působící v oblasti cestovního ruchu a aby byla v rámci EFSI společně realizována místní fóra pro investice do cestovního ruchu. Konkrétně by mělo být do roku 2018 uskutečněno pět pilotních projektů v modelových regionech (venkovské/odlehlé či nejvzdálenější regiony, horské regiony, příhraniční regiony, ostrovní/pobřežní regiony a města), pokud možno i se zapojením sítí, jako jsou NECSTouR, Sdružení evropských příhraničních regionů (EABR), evropská seskupení pro územní spolupráci či euroregiony;

19. vyzývá regiony a ESÚS, aby ve spolupráci s řídícím výborem EFSI a EIB motivovaly banky ve svých regionech k tomu, aby zaváděly investiční programy, které budou usnadňovat přeshraniční investice a budou malým a středním podnikům působícím v oblasti cestovního ruchu napomáhat v přístupu k finančním prostředkům EU a k prostředkům soukromého sektoru (partnerství veřejného a soukromého sektoru);

20. vyzývá EK k tomu, aby podporovala přeshraniční mikroprojekty a malé projekty v oblasti cestovního ruchu a také projekty v oblasti navazování mezilidských kontaktů, které obzvláště v příhraničních regionech výrazně přispívají k vytváření pocitu evropské sounáležitosti;

21. opakuje svůj požadavek, aby byly zvýšeny prahové hodnoty „de minimis“ pro státní podporu na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, jež je často prospěšná i pro infrastrukturu v oblasti cestovního ruchu, na 1 milion EUR pro jeden případ na tři účetní období. V regionech, jejichž hospodářská a sociální stabilita v podstatné míře závisí na cestovním ruchu, a které vykazují vysokou míru nezaměstnanosti, by měly tyto prahové hodnoty platit i pro veřejné investice do infrastruktury v oblasti cestovního ruchu, pokud ji pravidelně využívá i místní obyvatelstvo. Současně připomíná, že stávající obecné nařízení o blokových výjimkách č. 651/2014, které bude platit až do 31. prosince 2020, již zahrnuje podporu určenou na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví a podporu na sportovní a multifunkční rekreační infrastrukturu;

22. poukazuje na to, že cestovní ruch je ústředním prvkem strategie řady méně rozvinutých regionů, které mají značný a ještě stále ne plně využívaný hospodářský a ekologický potenciál;

Zlepšování právní úpravy

23. poukazuje na potíže související s regulačním rámcem a doporučuje členským státům, aby prostřednictvím vnitrostátní úpravy zbytečně nezpřísňovaly právní předpisy EU (tzv. gold plating). VR doporučuje EK, aby v rámci programu REFIT vyvinula následující iniciativy vztahující se k odvětví cestovního ruchu, konkrétně aby: — zjednodušila předpisy pro poskytovatele širokopásmového připojení, a aby usilovala o uplatňování tržního a technologicky neutrálního přístupu; — přezkoumala povinnosti v oblasti osvěty a informování, jež jsou stanoveny ve směrnici EU o právech spotřebitelů; — přezkoumala a popřípadě přepracovala směrnici o souborných službách pro cesty. Je třeba zamezit přílišné byrokracii a právní nejistotě; — zmírnila informační povinnost stanovenou v nařízení o poskytování informací o potravinách (č. 1169/2011) v pohostinství; — zjednodušila platné předpisy pro převážení tekutin v letecké dopravě (12);

24. vyzývá k tomu, aby byl ve strategiích pro regeneraci center měst při posuzování budoucí potřeby investic do regenerace či infrastruktury pečlivě zvážen potenciální dopad těchto investic z hlediska zachování či zvýšení turistické atraktivity daného místa a zlepšení přístupnosti pro občany a návštěvníky s omezenou schopností pohybu;

Tematický cestovní ruch

25. navrhuje, aby byly ve smyslu inteligentní specializace (inteligentní regiony/města) podporovány tematické projekty v oblasti cestovního ruchu (13) s cílem zamezit negativním dopadům masové turistiky, a aby bylo zavedeno označení „Evropské město inteligentního cestovního ruchu“, které by představitelé odvětví cestovního ruchu, EK, EP a VR každoročně udělovali nanejvýš 3 městům či regionům EU. Při tom je třeba věnovat zvláštní pozornost podpoře udržitelných a konkurenceschopných turistických destinací, jakožto doplnění iniciativy Evropské turistické destinace nejvyšší kvality (EDEN). Je třeba zohlednit oblasti mimo centra měst a mimo nejnavštěvovanější města tak, aby měly z cestovního ruchu užitek i městské uzly na okrajích metropolitních oblastí nebo malá a středně velká města.

26. zdůrazňuje, že městský cestovní ruch podněcuje změny v podobě měst tím, že jsou modernizována veřejná prostranství, infrastruktura a dopravní spojení a jsou budována zařízení občanské vybavenosti a rekreační zařízení. Z toho mají užitek nejen turisté, ale také místní komunity a občané;

27. žádá, aby byl podporován cestovní ruch s kulturním, přírodním, historickým a náboženským zaměřením, který přispívá k zaměstnanosti, multikulturnímu porozumění a k místnímu a regionálnímu rozvoji a rozvoji venkovských oblastí. Dále žádá, aby byly navzájem propojeny turistické atrakce s cílem vytvořit tematické trasy na evropské, vnitrostátní a místní úrovni, jako jsou města a lokality vyhlášené světovým dědictvím UNESCO. V této souvislosti by se měla v EU vytvořit evropská síť měst zapsaných na seznamu světového dědictví a měla by se přijmout konkrétní opatření k jejich zachování a k informování o jejich existenci;

28. připomíná, že turistika zaměřená na zdraví a wellness je jedním z nejrychleji rostoucích segmentů cestovního ruchu, který přitahuje starší evropské občany a návštěvníky ze třetích zemí, a doporučuje, aby bylo odvětví cestovního ruchu pevněji provázáno s agendou stříbrné ekonomiky;

29. zdůrazňuje, že venkovský cestovní ruch umožňuje zachovat místní komunity tím, že vytváří pracovní místa, podporuje rozvoj, chrání životní prostředí a podporuje kulturu, umění a řemesla na venkově, a vyzývá — venkovské regiony k tomu, aby na základě strategií regionálního rozvoje vypracovaly integrované strategie pro rozvoj venkovského cestovního ruchu, které mohou mít také přeshraniční charakter. Tyto strategie by měly být zaměřeny na plynulá dopravní spojení, která umožní bezbariérovou mobilitu do a v rámci venkovských oblastí; — k tomu, aby byla podporována spolupráce mezi malými a středními podniky v oblasti nabízených služeb tím, že budou na mezipodnikové úrovni plošně působit poradci v oblasti inovací s cílem přilákat turisty z řad obyvatelů měst; — ke zřízení fór a platforem pro výměnu poznatků, jež malým a středním podnikům umožní vytvářet doplňkové produkty s vyšší hodnotou pro turisty; — venkovské oblasti, aby ve svých strategiích rozvoje věnovaly větší pozornost kulturnímu dědictví, protože přispívá k zachování a vytváření pracovních míst, podpoře zemědělských podniků, ochraně kulturní krajiny a podpoře umění a řemesel na venkově; — v této souvislosti, aby byla do společné zemědělské politiky po roce 2020 zahrnuta konkrétní podpora určená malým a středním podnikům působícím v odvětví cestovního ruchu ve venkovských oblastech s cílem ještě více podpořit agroturistiku;

30. zdůrazňuje význam gastronomického cestovního ruchu pro vytváření nových a udržitelných pracovních míst a upozorňuje na to, že cílem rozvoje tohoto odvětví cestovního ruchu je podpora kvalitních tradičních a místních výrobků. Vzhledem k tomu, že více než třetina částek utracených v cestovním ruchu připadá na konzumaci potravin, je gastronomie jistým a podstatným zdrojem příjmů;

31. připomíná, že podporuje iniciativy „Evropské hlavní město kultury“, označení „Evropské dědictví“, „Dny evropského dědictví“ a „Cena Evropské unie za kulturní dědictví“;

Změna klimatu a udržitelný rozvoj

32. připomíná, že cestovní ruch v řadě regionů zabezpečuje hospodářský růst, příjmy a zaměstnanost. VR vyzývá regiony k tomu, aby ve svých koncepcích cestovního ruchu (14) dbaly na udržitelnost (15), a to pomocí inovačních nástrojů pro monitorování a posílení udržitelnosti cestovního ruchu v jeho třech rozměrech – ekologickém, sociálním a hospodářském –, díky čemuž bude uplatňován holistický přístup, v jehož rámci bude předvídáno zvýšené zatížení životního prostředí v důsledku cestovního ruchu a bude se mu předcházet. Vypracovávání těchto koncepcí by mělo být cíleně podporováno v rámci politiky soudržnosti EU;

33. žádá, aby bylo přijato evropské legislativní opatření v reakci na rozvoj ekonomiky sdílení, který vedle pozitivních dopadů přináší také rizika, jako je například absence sociálního zabezpečení zaměstnanců, absence předpisů ohledně ubytovávání klientů/turistů, přenášení rizik ze zaměstnavatelů na zaměstnance, negativní fiskální dopady a chybějící kontrola kvality destinace;

34. podporuje rozvoj udržitelného kulturního cestovního ruchu ve městech, který může podstatným způsobem přispět k vytváření příjmů na inovační postupy v oblasti uchovávání a správy kulturního dědictví. Cestovní ruch ve městech rovněž podporuje inovace. Využívání informačních a komunikačních technologií a koncepce inteligentních měst nejen zpříjemňuje návštěvníkům pobyt, ale zkvalitňuje také život místnímu obyvatelstvu;

35. vybízí turistické regiony, aby s ohledem na změnu klimatu diverzifikovaly své hospodářské priority – zejména horské či pobřežní regiony mají příznivé předpoklady pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů (vodní či větrná energie, solární energie, geotermální energie, biomasa) – a aby spolu s tímto odvětvím investovaly do projektů šetrných ke klimatu s využitím takových nástrojů, jako jsou například energetická řešení pro hotely (Hotel Energy Solutions – HES) (16) a hotely s téměř nulovou spotřebou energie (Nearly Zero Energy Hotels – neZEH) (17);

36. žádá EK, aby podporovala kampaně, jejichž cílem je zvýšit informovanost v tomto odvětví o udržitelném hospodaření s přírodními zdroji (co se týče snížení spotřeby vody, plýtvání potravinami a spotřeby čisticích a hygienických prostředků);

Trh práce, vzdělávání a výzkum

37. žádá EK a členské státy, aby přijaly další opatření zaměřená na formální přeshraniční uznávání kvalifikací v oblasti cestovního ruchu a na všestranné vzdělávání s cílem omezit jeho sezónní charakter. Uznávání kvalifikací se musí řídit vysokými kritérii (18);

38. zdůrazňuje, že je nutné bojovat proti využívání nehlášené nebo částečně nehlášené práce, které je v odvětví cestovního ruchu obzvláště rozšířené (19);

39. vyzývá EK k tomu, aby v rámci EURES ve spolupráci s vnitrostátními personálními agenturami vypracovala programy pro oblast cestovního ruchu, které umožní celoevropské zprostředkovávání pracovních míst pro kvalifikované pracovníky v turisticky vytížených regionech;

40. vyzývá místní a regionální orgány a personální agentury, aby navázaly spolupráci s odvětvím cestovního ruchu v oblasti kvalifikací s cílem poskytovat v rámci celoživotního učení další vzdělávání, které bude rozvíjet kvalitu (udržitelnost, péče, bezpečnost atd.) a marketing (digitalizace) v odvětví cestovního ruchu;

41. vítá skutečnost, že byly na 70. zasedání Valného shromáždění Organizace spojených národů přijaty nové cíle udržitelného rozvoje (20), a zdůrazňuje, že mezi těmito 17 cíli je cestovní ruch výslovně uveden v cílech č. 8, 12 a 14, jelikož je s to podpořit hospodářský růst, začlenění a důstojnou práci pro všechny, udržitelnou spotřebu a výrobu a zachování a udržitelný rozvoj vodních zdrojů. K hlavním oblastem činnosti při tom patří prosazování zájmů a zvyšování povědomí, získávání a šíření poznatků, tvorba politik, budování kapacit a vzdělávání;

42. v rámci evropské vzdělávací kampaně navrhuje, aby: — byly podporovány iniciativy založené na partnerství veřejného a soukromého sektoru s cílem urychlit spojením vzdělávání a praxe profesionalizaci tohoto odvětví (21); — byly propojeny střední odborné školy, vysoké odborné školy a univerzity v oblasti cestovního ruchu, a aby byl posouzen vliv programu Erasmus+ na odvětví cestovního ruchu; — byla vytvořena Evropská akademie cestovního ruchu, a aby byl zřízen post v rámci programu Jeana Monneta pro výzkum v oblasti evropského cestovního ruchu;

43. vyzývá členské státy, regiony a města k tomu, aby urychlily začlenění migrantů a žadatelů o azyl na trh práce a aby využívaly jazykových znalostí a odborných dovedností migrantů a rozvíjely je prostřednictvím vzdělávacích kurzů;

Cestovní ruch a evropské občanství

44. zdůrazňuje, že evropský občan jakožto turista v EU sám sebe vnímá coby spotřebitele, který je chráněn právem EU a může se volně pohybovat na vnitřním trhu EU a v schengenském prostoru. Cestovní ruch má tudíž značný význam pro vytváření smyslu pro evropské občanství a pro podporu vzájemného porozumění. Proto by měly být vytvořeny pobídky k tomu, aby evropští občané častěji trávili svou dovolenou v Evropě. VR vyzývá EK a členské státy k tomu, aby při respektování zásady subsidiarity a uplatňování víceúrovňové správy zvážily tyto kroky: — bezplatné jízdenky InterRail pro mladé evropské občany, kteří dosáhli věku 18 let, aby mohli procestovat Evropu a lépe ji poznat, jak navrhl Evropský parlament (22); — prostřednictvím bezplatné „European Citizen Travel Card“, kterou by mohly členské státy, regiony a města dobrovolně začít používat, nabídnout občanům EU cestujícím po EU výhodnější ceny ve veřejné dopravě (včetně převážení jízdních kol a systémů půjčování kol), v muzeích atd. Tato karta by měla být k dispozici na internetových stránkách VR a EK, ve všech infocentrech Europe Direct a u zúčastněných turistických sdružení a měla by platit spolu s průkazem totožnosti či cestovním pasem jedné ze zemí EU; — vytvořit elektronický evropský turistický průkaz (GPS aplikace „DiscoverYrope App“, která by byla propojitelná se sociálními médii); — zavést „European Traveller’s Pass“ s užitečnými turistickými informacemi pro občany EU (práva spotřebitelů, zdravotní péče, adresy konzulátů mimo Evropu, telefonní čísla pro tísňové volání, informace o „European Citizen Travel Card“);

45. zdůrazňuje, že cestovní ruch významným způsobem přispívá k budování porozumění mezi lidmi a umožňuje lépe poznávat jiné kultury;

46. navrhuje, aby byla zavedena cena pro sdělovací prostředky (jakýsi Oscar v oblasti cestovního ruchu), již by udělovaly EK, EP a VR za dokumentace (v tištěných a audiovizuálních médiích), které zprostředkovávají informace o evropském kulturním a přírodním dědictví a o regionálních a místních turistických atrakcích v Evropě a přispívají k vytváření smyslu pro evropské občanství;

Vnější rozměr cestovního ruchu

47. zdůrazňuje význam vnitřního trhu a schengenského prostoru pro přeshraniční cestovní ruch a místní trhy. VR důrazně vyzývá členské státy EU k tomu, aby zaručily absenci hranic v schengenském prostoru;

48. vítá vízový balíček (23), který EK přijala v dubnu 2014, a zdůrazňuje, že zjednodušení vízového režimu jsou rozhodujícím předpokladem pro to, aby byli turisté motivováni k návštěvě Evropy (24). V tomto ohledu je nutné pečlivě zvážit bezpečnostní otázky a hospodářský přínos cestovního ruchu. Výbor v této souvislosti vítá zavedení evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) (25), který má posílit bezpečnost cestování do schengenského prostoru v rámci dohod o bezvízovém styku;

49. navrhuje, aby byly otázky týkající se cestovního ruchu, zejména opatření ke zvýšení bezpečnosti evropských turistů ve třetích zemích, zpracovány ve zprávě Evropsko-středomořského shromáždění zástupců regionů a měst (ARLEM);

50. podporuje nově zřízené platformy pro spolupráci EU s mezinárodními partnery, například s Čínou, prostřednictvím takových iniciativ, jako je Výbor pro rozvoj kultury a cestovního ruchu v rámci evropské a čínské strategie rozvoje „Jeden pás, jedna cesta“ (OBOR – one belt, one road) (26);

Propagace cestovního ruchu

51. plně podporuje rozhodnutí vyhlásit rok 2018 „Evropským rokem kulturního dědictví“, neboť cestovní ruch podstatným způsobem přispěje ke všem relevantním iniciativám, a žádá, aby byl vyhlášen Evropský rok cestovního ruchu;

52. žádá, aby byla koordinována společná propagace Evropy ve třetích zemích mezi zastřešující organizací vnitrostátních reklam v oblasti cestovního ruchu a Evropskou komisí cestovního ruchu;

53. vybízí k tomu, aby byla posílena turistická nabídka a aby byla zaměřena na konkrétní země, zájmové skupiny, profese atd., přičemž je třeba dbát na to, aby byly informace šířeny přiměřeným a srozumitelným způsobem s využitím co nejmodernějších prostředků a v celosvětovém měřítku. Lepší dostupnost informací o evropských produktech v oblasti cestovního ruchu může podpořit cestovní ruch v rámci Evropy i příliv turistů ze vzdálenějších zemí;

54. vyzývá Komisi, aby se intenzivněji zabývala vzájemnými vlivy mezi odvětvím cestovního ruchu a migrací/přílivem uprchlíků, aby posoudila jejich kulturní, hospodářské a společenské dopady a aby ve spolupráci s VR identifikovala možné příležitosti pro dotčené regiony (trh práce atd.);

55. doporučuje EK, aby: — se zasadila o vytvoření evropské značky (loga EU) a o regionální, meziregionální a nadnárodní propagaci značek a zřízení evropských marketingových platforem (marketingové programy EU, například pro alpský region nebo pro Středomoří) s cílem propagovat Evropu na zahraničních trzích, a to s přihlédnutím ke specifické úloze měst a regionů a k rozmanitosti jejich přírodního a kulturního dědictví (27); — přijala opatření s cílem motivovat evropské občany k tomu, aby častěji trávili dovolenou v Evropě. Měl by být uvážen vzor pro „European Citizen Travel Card“, v níž by byly uvedeny obecné informace, které by turistům usnadnily cestování a zvýšily by jeho bezpečnost, a také prezentovány výhody cestování po Evropě; — na internetových stránkách www.visiteurope.com zřídila „EU tourism roadshow“ a atlas evropských kulturních cest (28); — zvážila zavedení standardního evropského systému klasifikace a zajišťování kvality s cílem doplnit celostátní či regionální klasifikaci hotelů (například podle počtu hvězdiček) a standardy kvality stanovené na vnitrostátní úrovni;

Interinstitucionální spolupráce

56. vyzývá EK k tomu, aby VR zapojila do každoročního evropského fóra cestovního ruchu a Evropského dne cestovního ruchu;

57. žádá, aby příslušné výbory a orgány EP a VR vedly jednou ročně diskusi věnovanou cestovnímu ruchu, která by mohla zahrnovat také společné slyšení zainteresovaných stran z tohoto odvětví;

58. vyzývá budoucí předsednictví Rady EU, aby do svého programu zařadila témata týkající se evropského cestovního ruchu, a aby do jejich projednávání zapojila zástupce VR;

59. podporuje prohlášení o cestovním ruchu pro růst a pracovní místa (Tourism for Growth and Jobs Manifesto) (29), což je iniciativa evropských veřejných a soukromých subjektů z odvětví cestovního ruchu, a navrhuje toto prohlášení podepsat s cílem spojit síly v zájmu toho, aby Evropa zůstala atraktivní turistickou destinací a aby cestovní ruch i nadále přispíval k hospodářské, sociální a územní soudržnosti v Evropě;

60. vyzývá Světovou organizaci cestovního ruchu (UNWTO), aby podpořila jeho iniciativu zaměřenou na rozvíjení evropského cestovního ruchu.

61. vyzývá k tomu, aby vlády a soukromý sektor podporovaly opatření a postupy zaměřené na odpovědný cestovní ruch v souladu se zásadami Globálního etického kodexu cestovního ruchu, který vypracovala Světová organizace cestovního ruchu (UNWTO) a který představuje komplexní rámec pro rozvoj udržitelného, odpovědného a všeobecně přístupného cestovního ruchu zohledňující všechny jeho hospodářské, sociální, kulturní a environmentální aspekty;

62. klade zvláštní důraz na sociální odpovědnost odvětví cestovního ruchu a vyzývá evropské a mimoevropské občany, aby se chovali jako informovaní a odpovědní turisté a aby respektovali místní zvyklosti a kulturu.

V Bruselu dne 7. prosince 2016. předseda Evropského výboru regionů Markku MARKKULA

(1) Jedná se o údaje Světové organizace cestovního ruchu (UNWTO) OSN, jež byly uvedeny v regionální ročence Eurostatu za rok 2016.

(2) COM(2009) 248 final, Strategie Evropské unie pro region Baltského moře; COM(2014) 357, Strategie Evropské unie pro jadranský a jónský region; COM(2010) 715, Strategie Evropské unie pro Podunají; COM(2015) 366 final, Strategie Evropské unie pro alpský region.

(3) Příkladem takovéto platformy je síť evropských regionů pro udržitelný a konkurenceschopný cestovní ruch (Network of European Regions for Competitive and Sustainable Tourism – NECSTouR).

(4) Například cestovní ruch a zemědělství, cestovní ruch a wellness, cestovní ruch a lázeňský sektor, cestovní ruch a sport, cestovní ruch a místní řemeslná výroba a kulturní a kreativní odvětví, průmysl a muzea.

(5) A to i v nejvzdálenějších a odlehlých regionech, horských regionech, ostrovních a pobřežních oblastech, přeshraničních regionech, regionech potýkajících se s demografickými problémy, v kulturních a přírodních lokalitách a v nových a zavedených destinacích.

(6) „Green Routes“, řízení prostřednictvím mýtného v určitou denní dobu nebo v určité dny, levnější cesty lodí/jízdné pro turisty ve veřejné dopravě (zejména v železniční dopravě).

(7) Včetně dostupných možností intermodální dopravy a prodeje jízdenek.

(8) Například autovlaky či převážení jízdních kol v přeshraničních vlacích.

(9) „Guide on EU funding for the tourism sector 2014–2020“. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

(10) http://www.thealps.travel/en.

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) Nařízení Komise (EU) č. 185/2010 ze dne 4. března 2010 , kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (Úř. věst. L 55, 5.3.2010, s. 1).

(13) Vinařský cestovní ruch, gastronomie, ekoturistika, studium jazyků, aktivní cestovní ruch, cykloturistika, život na venkově, tradice, náboženství, umění, vzdělávání, výzkum, různé populární druhy sportů, cestovní ruch spojený s podnikáním či účastí na konferenci, MICE (Meetings, Incentives, Conventions and Events) atd.

(14) Po vzoru regionů sítě NECSTouR.

(15) Například diverzifikovaná nabídka v oblasti wellness, kultury a sportu, nesezónní produkty pro celoroční provoz, modely pro zjišťování dopadu různých způsobů trávení dovolené a rekreačních aktivit na klima.

(16) http://hotelenergysolutions.net/.

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html.

(18) EK 2016, Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training; COM(2014) 86, Evropská strategie pro větší růst a vyšší zaměstnanost v pobřežním a námořním cestovním ruchu.

(19) Usnesení EKOS k tématu Nehlášená práce, březen 2014 (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/.

(21) Parliament Magazine, číslo 437, 27. června 2016, s. 28–29; příklad Youth on the Spot – Special Partnership on tourism.

(22) Myšlenka bezplatných jízdenek InterRail, které by umožňovaly po určitou dobu neomezeně cestovat vlakem ve všech zúčastněných zemích a mezi nimi navzájem, byla projednávána na plenárním zasedání EP ve Štrasburku ve dnech 3.–6. října 2016.

(23) COM(2012) 649 final, Provádění a rozvoj společné vízové politiky k podpoře růstu v EU.

(24) ETC 2015, Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission.

(25) COM(2016) 731 final, Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a mění nařízení (EU) 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 a (EU) 2016/1624.

(26) Parliament Magazine, číslo 437, 27. června 2016, s. 28–29.

(27) European Tourism Manifesto 2016, Tourism for Growth and Jobs (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) COM(2014) 477 final, Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.