·Od listopadu 2011 zaznamenává EIB prodlení u splátek syrských státních úvěrů. V důsledku toho a v souladu s dohodou o záruce mezi EU a EIB požádala EIB do 31. prosince 2016 celkem osmatřicetkrát o platby ze Záručního fondu EU v celkové výši 309,07 milionu EUR (viz bod 5).

·Finanční výnosy zahrnují zejména výnos z úroků z portfolia cenných papírů (14,4 milionu EUR), realizovaný zisk z prodeje finančních aktiv (16,8 milionu EUR) a úroky z prodlení připsané k postoupeným částkám (8,7 milionu EUR).

·Finanční náklady zahrnují především ztráty ze snížení hodnoty syrských úvěrů postoupených EU v roce 2016 (viz bod 5).

4.Řízení peněžních prostředků záručního fondu

4.1.Investiční politika

Likvidní aktiva fondu se investují v souladu s pravidly hospodaření uvedenými v příloze dohody ve znění pozdějších změn. V souladu s tím musí být 20 % fondu umístěno do krátkodobých investic (nepřesahujících jeden rok). Tyto investice zahrnují cenné papíry s variabilní sazbou bez ohledu na jejich datum splatnosti a cenné papíry s fixní sazbou, jejichž zbývající doba splatnosti je maximálně jeden rok, bez ohledu na jejich původní dobu splatnosti. K udržení rovnováhy mezi různými nástroji poskytujícími potřebnou likviditu se minimálně 100 milionů EUR ponechává ve formě nástrojů peněžního trhu, zejména v bankovních vkladech.

Až 80 % prostředků fondu může být investováno do portfolia dluhopisů, jejichž zbytková splatnost nepřekračuje ode dne platby 10 let a 6 měsíců. Průměrná doba splatnosti všech investičních nástrojů fondu nesmí přesáhnout 5 let. Investice do dluhopisů by měly splňovat určitá kritéria týkající se např. likvidity, úvěrové kvality, způsobilosti protistran a stropů koncentrace rizika. V zájmu diverzifikace rizika nesmí celková částka investovaná do dluhopisů jednoho emitenta překročit 10 % celkové nominální hodnoty dluhopisového portfolia.

4.2.Výkonnost a vývoj na trhu

V průběhu roku 2016 vedly makroekonomické podmínky a velmi akomodativní měnová politika ke klesajícím, a často záporným, úrokovým mírám.

Evropský trh s nástroji s pevným výnosem se v prvním pololetí roku 2016 vyznačoval zvýšenou volatilitou. Sentiment na trhu byl ovlivněn hospodářským zpomalením v Číně, několika slabinami ekonomického oživení v USA a klesajícími cenami komodit, jež posilovaly obavy z recese, jakož i změnami v podmínkách rozšířeného programu nákupu aktiv (EAPP) ECB.

Výnosy státních dluhopisů až do září nadále klesaly v důsledku nízkého nominálního růstu a akomodativní měnové politiky. Dalšími z tržního hlediska významnými událostmi byly v roce 2016 reakce trhu na referendum Spojeného království o členství v EU, jež proběhlo 23. června 2016, a prezidentské volby ve Spojených státech, jež se konaly v listopadu 2016.

Ve třetím čtvrtletí byly trhy s dluhopisy klidnější. Významnou událostí zde byla v září změna měnové politiky Bank of Japan (jež signalizovala maximální limity u výnosů z japonských vládních dluhopisů). Očekávání, že fiskální politika podpoří významné ekonomiky, se tím zesílilo.

V posledním čtvrtletí 2016 trh s dluhopisy zneklidněl v důsledku zvýšeného politického rizika. Prudce vzrostla volatilita a celkově i středně- až dlouhodobá referenční úroková míra. Středně- až dlouhodobé dluhopisy a zejména referenční výnos německého 10letého vládního dluhopisu se vrátily do kladného pásma. Naopak krátkodobé sazby zůstaly hluboko v záporných hodnotách. Kromě nejistoty účastníků trhu o orientaci měnové politiky hlavních centrálních bank zde jako stěžejní faktor působila politika, kterou bude sledovat nově zvolený prezident USA.

Výsledek prezidentských voleb v USA vyvolal významné změny v ocenění mnoha kategorií aktiv. Zvláštní pozornost se přitom upínala k hospodářskopolitickým plánům prezidenta Trumpa na zavedení fiskálního stimulu, daňové reformy a deregulace. Trh od jeho zvolení až do konce roku promítal do cen očekávání vyššího růstu i inflace, přičemž již méně zohledňoval potenciální rizika plynoucí z určitých témat jeho předvolební kampaně, jež se týkala přístupu k obchodu a zahraniční politice. Na vyspělých trzích tak došlo k výrazným přesunům kapitálu z dluhopisů a do akcií.

Výkonnost portfolia fondu byla sledována na základě tržní hodnoty („marked-to-market“, MTM). V roce 2016 vykázalo portfolio roční výnosnost 1,5563 % MTM, čímž překonalo svou referenční úroveň o +36,35 bazických bodů. Referenční hodnota fondu se odvíjí převážně od indexů iBoxx (konkrétně indexy pro úvěry státům eurozóny v EUR a zajištěné úvěry v EUR) a referenční sazby Euribid pro krátkodobé expozice.

Kladný výsledek hospodaření fondu v roce 2016 byl dán zejména poklesem na krátkém konci výnosových křivek (podrobnosti k vývoji v daném roce viz oddíl 1.4.2 „Výsledky“ v pracovním dokumentu útvarů Komise).

5.Žádosti o čerpání ze záručního fondu

Vzhledem ke zhoršující se situaci v Sýrii přijaly Rada pro zahraniční věci, Evropský parlament a Rada v roce 2011 rozhodnutí zakázat EIB vyplácet finanční prostředky v souvislosti se stávajícími dohodami o půjčkách a zároveň pozastavit smlouvy o poskytování technické pomoci ze strany EIB pro státní projekty v Sýrii. Omezující opatření byla následně stanovena nařízením Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 ve znění pozdějších změn.

V důsledku těchto rozhodnutí neprovedla EIB od května 2011 žádné nové finanční operace a všechny probíhající výplaty prostředků a služby technické pomoci pro Sýrii byly od listopadu 2011 až do odvolání pozastaveny.

Od listopadu 2011 zaznamenává EIB u splátek syrských státních úvěrů prodlení. V důsledku toho a v souladu s dohodou o záruce mezi EU a EIB požádala EIB do 31. prosince 2016 celkem osmatřicetkrát o platby ze Záručního fondu EU v celkové výši 309,07 milionu EUR (včetně sankcí uplatněných EIB a inkasovaných pohledávek).

Dne 29. září 2016 uhradila Komise EIB částku 4,7 milionu EUR v souvislosti s nesplaceným úvěrem letiště Enfidha v Tunisku.