Navzdory značnému pokroku v oblasti insolvenčních právních předpisů narušení soudních řízení v souvislosti s pandemií v prvním čtvrtletí 2021 nadále ztěžovala provádění dalších reforem ve finančním sektoru, avšak tyto procesy se postupně obnovují. To platí zejména pro zpracování nevyřízených případů platební neschopnosti v případě domácností. Zatímco se provádí konkrétní plán pro urychlení zpracování, je nyní pravděpodobné, že úplné vypořádání bude odloženo a dojde k němu až po cílovém termínu, jímž byl konec roku 2021. Horizontální pozastavení vymáhacích řízení, včetně dražeb, které bylo v platnosti od listopadu 2020 a podle posouzení mohlo mít nepříznivý dopad na snížení množství úvěrů se selháním, bylo na začátku dubna 2021 zrušeno, což umožnilo postupné obnovení všech kroků v oblasti vymáhání. Většina dražeb bude nově naplánována na období po skončení léta, čímž se sníží celkový počet dražeb, které by měly být pořádány v roce 2021, pod úrovně před pandemií. Orgány rovněž připravují další kroky s cílem usnadnit dodržování opatření, jež byla přijata v prosinci 2020 za účelem zlepšení průběhu dražeb, a potvrdily, že přepracovaný občanský soudní řád, který mimo jiné dokončí reformu dražeb, bude přijat v červenci 2021 a vstoupí v platnost před začátkem příštího soudního roku po skončení léta. Pandemie nadále brání postupu při vypořádání tzv. státních záruk, avšak očekává se, že opatření, která již byla zavedena, umožní ve druhém čtvrtletí roku dosáhnout určitého zrychlení.

Orgány podnikají kroky k nápravě zpoždění způsobených pandemií. Za prvé, na rozdíl od původního plánu se objem nedoplatků mezi prosincem 2020 a únorem 2021 zvýšil o 96 milionů EUR, zejména z důvodu nedostatku likvidity u některých subjektů. Orgány přijaly opatření k nápravě této situace a předložily aktualizovaný plán na vypořádání nedoplatků, který potvrzuje dříve dohodnuté cíle, přičemž zohledňuje novou komplexní analýzu činitelů, jež nejsou pod přímou kontrolou vlády. Analýza, která byla dohodnuta s evropskými orgány, by měla podpořit věrohodnost a dosažitelnost cílů. Souběžně s tím orgány pokračují v provádění strukturálních opatření v reakci na doporučení řeckého účetního dvora, která jsou zaměřena především na zlepšení v oblasti IT, zavádění účinných systémů vnitřní kontroly, personální obsazení a zlepšení platebních postupů, přičemž většina z těchto doporučení má být vyřešena do poloviny roku 2021. Za druhé, orgány úspěšně dokončily přehodnocení pro účely daně z nemovitostí (ENFIA) a dohodly se, že daňová přiznání ze srpna 2022 převedou na první čtvrtletí roku 2022, neboť provádění reformy ještě v roce 2021 už není proveditelné. Za třetí, byl obnoven postup aktualizace zákonné minimální mzdy a očekává se, že bude dokončen koncem července, přičemž dlouho očekávaná reforma zákoníku práce byla předána k veřejné konzultaci a má být předložena parlamentu během prvního červnového týdne, což přinese výraznou modernizaci pracovněprávních předpisů a umožní jejich kodifikaci, přičemž jde o konkrétní závazek. A konečně, jistý vítaný pokrok zaznamenaly reformy soudnictví, pokud jde o přijetí Kodexu soudních zaměstnanců a sekundárních právních předpisů pro jednotku „JustStat“, zatímco budou pokračovat práce na dalších důležitých právních předpisech a zřizování zvláštních senátů. Digitalizace soudnictví má dobrou dynamiku, avšak velmi opožděné zavádění povinného elektronického podání zaznamenává pokrok pouze u správních soudů, neboť jeho uplatňování u občanskoprávních a trestních soudů je spojeno s rozvojem druhé fáze systému řízení případů, kde bude veřejná soutěž obnovena – s rozšířenou působností – v červenci 2021. Evropské orgány vybídly řecké orgány, aby podpořily elektronické podání u občanskoprávních a trestních soudů na dobrovolném základě.

Reformy pokračovaly i v dalších důležitých oblastech. Orgány úspěšně pokročily s vývojem první úrovně funkční klasifikace veřejných účtů, která má být provedena v říjnu 2021, a připravily plán pro provedení druhé úrovně do dubna 2022. Funkční klasifikace je zásadním prvkem při tvorbě rozpočtu a politik. Byly učiněny důležité kroky, včetně nových primárních a sekundárních právních předpisů, s cílem zjednodušit požadavky na udělování investičních licencí a reformovat rámec pro inspekce. Navzdory tomu, že reformy pokrývají širokou škálu odvětví, byly z tohoto balíčku vynechány oblasti související s udělováním licencí podnikům působícím v oblasti vzdělávacích činností, orgány se jimi ale budou zabývat do září 2021. Výběrové řízení na zavedení systému IT pro udělování licencí a provádění inspekcí, jehož realizace se setkala s obtížemi, bylo konečně odblokováno a nedávno bylo zveřejněno konečné rozhodnutí o zadání zakázky. Katastrální reforma probíhá podle revidovaného plánu a vykazuje úspěšný pokrok při dokončování katastrálních průzkumů, zřizování katastrálních úřadů a přípravě map lesů. V prvním čtvrtletí 2022 bude po prodloužení lhůty pro podání námitek z důvodu pandemie a za účelem řešení administrativních a legislativních potíží dosaženo ratifikace 95 % všech map. Řecká společnost pro majetek a účasti a privatizace připravuje v návaznosti na vydání novelizovaných pokynů ministerstva aktualizovaný strategický plán, který se nově zaměřuje na tržní správu majetku, a jsou podnikány vítané kroky k posílení úlohy této společnosti jako aktivního akcionáře. Značného pokroku bylo dosaženo u několika probíhajících privatizačních transakcí, včetně projektu Hellinikon, řady regionálních přístavů, nemovitostí a podzemního zásobníku zemního plynu v Jižní Kavale. Pokrok dosažený u zbývajících nedokončených opatření, která se týkají koncese na dálnici Egnatia, je omezený a práce se zpožďují. V neposlední řadě přijaly orgány příslušná opatření k řešení zbývajících doporučení skupiny států proti korupci a stanovily harmonogram pro splnění konkrétního závazku a zároveň dokončily dlouho očekávaná zlepšení při provádění postupu pro podávání majetkového přiznání.

·Orgány dokončily reformu systému dotací pro místní veřejnou dopravu, což je konkrétní závazek, a celostátní zavedení třetího a posledního pilíře zaručeného minimálního příjmu, což je rovněž konkrétní závazek, který umožní k 1. červnu poskytovat příjemcům zaručeného minimálního příjmu sociální podporu a individualizované služby zaměstnanosti. Reforma zaručeného minimálního příjmu měla viditelný dopad z hlediska snížení chudoby, ačkoli podíl lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením nadále patří mezi nejvyšší v EU (30 % v roce 2019). V září orgány uzákoní používání systému posuzování zdravotního postižení založený na funkčnosti k vyhodnocování způsobilosti pro dávky v rámci nového zkušebního programu osobní pomoci pro osoby se zdravotním postižením. To znamená, že nový systém hodnocení se bude používat přímo pro rozhodování o věcných dávkách, a to od prvního čtvrtletí příštího roku, aniž by byl zapotřebí další pilotní projekt systému hodnocení funkčnosti.

·Orgány rozšířily program Hercules s cílem usnadnit další snižování úvěrů se selháním. Tento program byl hlavním důvodem podstatného poklesu podílu úvěrů se selháním na 30,2 % na konci roku 2020, a to z více než 40 % na konci roku 2019 ( ). Očekává se, že rozšíření tohoto programu umožní řeckým bankám dále snižovat objem úvěrů se selháním a podpoří jejich úsilí o dosažení jednociferného podílu úvěrů se selháním v roce 2022, a to v souladu s jejich nedávno přehodnocenými strategiemi, jejichž cílem je snižování úvěrů se selháním a jež byly předloženy orgánu dohledu. Úspěch těchto ambiciózních plánů závisí na řadě činitelů, například na rozsahu přílivu nových úvěrů se selháním a na hospodářských a tržních podmínkách.

·Očekává se, že reforma insolvenčního řízení vstoupí dle dohody v účinnost dne 1. června, poté, co 1. března vstoupil v platnost rámec pro obnovu společností a úpadek podniků. Tento zákon představuje zásadní reformu insolvenčního rámce a jeho vstup v platnost je výsledkem zásadní práce v oblasti provádění, která souvisí s jeho podrobnými specifikacemi, jakož i s vytvořením platformy IT propojené s platformami bank. Očekává se, že proces zřízení subjektu prodeje a zpětného leasingu bude trvat výrazně déle, než se původně předpokládalo, avšak nebude vyžadovat změny příslušných právních ustanovení a neovlivní provádění ostatních aspektů rámce ani nedávno schválené zrušení pozastavení donucovacích opatření. Tento systém může znamenat značné fiskální náklady, pokud bude klasifikován v rámci vládních institucí, a proto Komise vyzývá orgány, aby jej realizovaly způsobem, který tomuto riziku zamezí.

Zpráva byla vypracována v kontextu pokračující pandemie a opatření proti šíření nákazy, ale i očekávání postupného znovuotevření ekonomiky díky očkovací kampani. Řecká ekonomika v roce 2020 zaznamenala pokles o 8,2 %, což je o něco méně, než se očekávalo, ale stále výrazně více než EU jako celek, a to zejména z důvodu důležitosti odvětví cestovního ruchu v rámci hospodářství. Nárůst počtu nových případů onemocnění COVID-19 vedl orgány k tomu, aby zachovaly omezení pohybu osob a opatření proti šíření nákazy zavedená koncem roku 2020 a začátkem letošního roku a aby později začaly opatrně znovu otevírat odvětví cestovního ruchu pro zahraniční turisty. Vláda předložila další opatření fiskální politiky pro roky 2021 a 2022 s cílem podpořit hospodářské oživení a soukromé investice. Očekává se proto, že orientace fiskální politiky zůstane podpůrná a bude i nadále zmírňovat dopad krize na trh práce a na situaci v sociální oblasti. Opatření na ochranu zaměstnanosti jsou podporována ze strany EU zejména prostřednictvím nového finančního nástroje pro dočasnou podporu ke zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a Evropského sociálního fondu. Podle prognózy by zaměstnanost měla v roce 2021 mírně růst v důsledku postupného obnovení náboru pracovníků společně s opětovným otevíráním ekonomiky. Očekávané zahájení provádění reforem a investic, jež byly představeny v plánu pro oživení a odolnost, má úsilí o modernizaci hospodářství a snížení nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení dodat další růstový impuls a dynamiku ( ).

Toto je desátá zpráva o posíleném dohledu nad Řeckem. Vydává se spolu s hloubkovým přezkumem makroekonomické nerovnováhy a doporučeními pro jednotlivé země, která posuzují program stability Řecka na rok 2021 v rámci evropského semestru. Zpráva vychází ze zjištění mise, která se uskutečnila na dálku ve dnech 20. až 21. dubna 2021, a z pravidelného dialogu s příslušnými orgány. Misi podnikla Evropská komise společně s Evropskou centrální bankou ( ); účast Mezinárodního měnového fondu se odehrávala v kontextu jeho rámce sledování po ukončení programu, zatímco Evropský mechanismus stability se účastnil v rámci svého systému včasného varování a v souladu s memorandem o porozumění o pracovních vztazích mezi Komisí a Evropským mechanismem stability ze dne 27. dubna 2018. Tato zpráva hodnotí plnění závazků Řecka vůči Euroskupině, pokud jde o reformy, které měly být dokončeny do konce roku 2020, a poskytuje informace o závazcích, které mají být splněny do poloviny roku 2021. Zpráva byla vypracována s přihlédnutím k informacím, které byly dostupné k datu uzávěrky dne 27. května 2021.

Posílený dohled poskytuje komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných k zajištění udržitelného hospodářského oživení. Umožňuje pravidelné posuzování nejnovějšího vývoje hospodářské a finanční situace Řecka, jakož i sledování podmínek veřejného financování a aktualizaci analýzy udržitelnosti dluhu. Posílený dohled poskytuje rovněž rámec pro hodnocení obecného závazku Řecka vůči Euroskupině ze dne 22. června 2018, a to pokračovat v reformách přijatých v rámci programu Evropského mechanismu stability, tyto reformy dokončit a zajistit, aby byly zachovány cíle důležitých reforem přijatých v rámci programů finanční pomoci. V této souvislosti se prostřednictvím posíleného dohledu sleduje plnění specifických závazků k dokončení klíčových strukturálních reforem zahájených v rámci programu, a to v šesti klíčových oblastech v dohodnutých lhůtách do poloviny roku 2022, jimiž jsou konkrétně: i) fiskální a fiskálně-strukturální politiky; ii) sociální zabezpečení; iii) finanční stabilita; iv) trh práce a výrobkové trhy; v) Řecká společnost pro majetek a účasti a privatizace a vi) modernizaci veřejné správy ( ).

MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ

Směřování řeckého hospodářství bylo v roce 2020 určeno dopadem koronavirové pandemie. Hrubý domácí produkt Řecka se v roce 2020 meziročně snížil o 8,2 %, což je odrazem dopadu opatření proti šíření nákazy na hospodářskou činnost, zejména na odvětví cestovního ruchu. Navzdory zpřísnění omezení, jejichž cílem bylo zabránit šíření pandemie během posledního čtvrtletí roku, zaznamenala řecká ekonomika výrazný mezičtvrtletní růst o 2,7 %, který byl odrazem vyšších veřejných výdajů a výrazného růstu čistého vývozu. Spotřebitelské ceny klesly, zejména v důsledku silných deflačních tlaků způsobených cenami energií a zpomalením ekonomiky.

Opatření na podporu zaměstnanosti dokázala ochránit trh práce tím, že v roce 2020 udržela míru nezaměstnanosti na úrovni 16,3 %, a to navzdory výraznému narušení ekonomiky způsobenému pandemií. Zároveň se oproti předchozímu roku snížila zaměstnanost v důsledku nižšího počtu nově přijatých pracovníků, především v odvětví cestovního ruchu. Hlavní program ochrany trhu práce byl zaveden již na začátku roku 2020 a podporuje pracovníky, jejichž pracovní smlouvy byly dočasně pozastaveny, a zároveň chrání jejich místa. V březnu 2021 dosáhl počet zaměstnanců s pozastavenou pracovní smlouvou počtu 547 000 (ve 128 400 podnicích), což je více než třikrát více než v říjnu 2020, kdy v Řecku začala druhá vlna pandemie. Program dotací na podporu zaměstnanosti, který byl zahájen v říjnu 2020, doposud poskytl podobným způsobem zaměstnání pro téměř 30 000 osob, z nichž 4 600 bylo předtím dlouhodobě nezaměstnaných. Režim zkrácené pracovní doby („Synergasia“), který je podporován finančním nástrojem pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE), poskytoval v únoru 2021 i nadále podporu přibližně 17 000 zaměstnancům v 1 600 podnicích.

Tempo oživení bude v krátkodobém horizontu pravděpodobně o něco pomalejší, než se původně předpokládalo, a to v důsledku prodloužení opatření proti šíření nákazy, avšak očekávaný začátek provádění plánu pro oživení a odolnost by měl podpořit další růst. Očekává se, že přísnější opatření proti šíření nákazy budou mít dopad na tempo oživení v prvním čtvrtletí roku 2021. Stabilní pokrok v očkování a postupné znovuotevření odvětví cestovního ruchu však hospodářskou činnost ve druhé polovině roku pravděpodobně urychlí. Podle prognózy Komise z jara 2021 se očekává, že reálný HDP v Řecku vzroste v roce 2021 o 4,1 % a v roce 2022 o 6,0 %, což bude způsobeno především investicemi od druhé poloviny roku 2021. Očekává se rovněž, že pozitivní příspěvek přinese i čistý vývoz, což bude podpořeno postupným opětovným otevíráním odvětví cestovního ruchu. Soukromá spotřeba bude pravděpodobně podpořena realizací části nákupů odložených z předchozího roku. Očekávaný nárůst výdajů domácností a následné oživení odvětví služeb s vysokým podílem lidské práce by rovněž mělo usnadnit návrat pracovníků, kteří jsou v současnosti v programech podpory zaměstnanosti, do jejich řádného zaměstnání, což umožní postupně uvolňovat podpůrná opatření. Předpokládá se, že inflace zůstane v roce 2021 mírně záporná, a to z důvodu nepříznivého cenového tlaku ze strany sektoru služeb a slabé poptávky po průmyslovém zboží. Očekává se, že v roce 2022 se spotřebitelské ceny pomalu zotaví, neboť hospodářská činnost se vrátí na úroveň před pandemií a postupně dojde k oživení aktivit v cestovním ruchu.

Prognóza Komise z jara 2021 zohledňuje reformy a investice, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost. Plán obsahuje řadu vyspělých investičních projektů, zejména v oblasti ekologické transformace, digitální transformace či udržitelného růstu podporujícího začlenění, jakož i další prorůstové výdaje, jejichž provádění se očekává v druhé polovině roku 2021. Tím, že podpoří ekologickou a digitální transformaci Řecka, poskytnou tyto investice pravděpodobně silný impuls pro oživení a v letech 2021 a 2022 zvýší růst v průměru přibližně o 1,3 procentního bodu. Kromě zlepšení konkurenceschopnosti a produktivity má plán za cíl také podpořit zaměstnanost a inkluzivní oživení.

Nejistota ohledně výhledu zůstává vysoká. Přes pokračující očkovací kampaň je vývoj pandemie na vnitrostátní i mezinárodní úrovni i nadále vystaven značné nejistotě. To má dopad na cestovní ruch a odvětví s ním související, například pohostinství a poskytování potravin a služeb, které v rámci řeckého hospodářství představují poměrně velký podíl. Nejistota se rovněž týká rychlosti oživení podnikového a bankovního sektoru po postupném ukončování podpůrných opatření, což by mohlo vytvořit tlak na likviditu a případně platební schopnost podniků. Lavinový efekt by měl být zmírněn nedávným systémem dotací na podporu podnikatelských úvěrů. Přetrvávají překážky v přístupu k financování, zejména pro malé a střední podniky, očekává se však, že budou odblokovány díky opatřením uvedeným v plánu pro oživení a odolnost. Vývoj na trhu práce bude v krátkodobém horizontu zásadním způsobem záviset na postupném ukončování opatření na podporu trhu práce, které bude třeba pečlivě řídit. Zdrojem nejistoty zůstávají vnější geopolitické faktory a potenciální obnovení migrační krize, jakmile pandemie ustoupí. Na druhou stranu by úspory nashromážděné během pandemie mohly podpořit další výdaje. Pokud jde o inflaci, má nejistota ohledně hospodářského výhledu za následek rizika zpomalení očekávaného vývoje.

Tabulka č. 1: Souhrn hlavních makroekonomických proměnných (%) 2020 2021 2022 Reálný růst HDP -8,2 4,1 6,0 Růst zaměstnanosti -1,3 0,4 0,7 Míra nezaměstnanosti 16,3 16,3 16,1 Harmonizovaný index růstu spotřebitelských cen -1,3 -0,2 0,6 Zdroj: Evropská komise

FISKÁLNÍ VÝVOJ

Primární schodek Řecka monitorovaný v rámci posíleného dohledu v roce 2020 dosáhl 7,5 % HDP. Zhoršení oproti prognóze Komise z podzimu 2020 lze vysvětlit dalšími opatřeními, která vláda přijala k řešení druhé vlny pandemie v posledních měsících roku 2020. Eurostat dále objasnil několik statistických otázek, což přispělo k menší fiskální rovnováze. Nejvýznamnější statistickou revizí je rozhodnutí přenést veškeré očekávané náklady na vypořádání neuhrazených státních záruk do roku 2020. Tato revize přidala ke schodku na rok 2020 dalších 1,2 % HDP, aniž by měla dopad na úroveň zadlužení vládních institucí. Další důležité rozhodnutí statistických úřadů se týkalo fiskální evidence mechanismu výběru zpětně vymáhaných částek. Vzhledem k neustále rostoucímu objemu nevybraných zpětně vymáhaných částek se statistické úřady rozhodly upustit od předchozího způsobu evidence, kdy výdaje příštích období byly vymezeny pomocí stropů zpětně vymáhaných částek, a evidovat všechny zpětně vymáhané částky a slevy v době, kdy by byly skutečně vybrány nebo započteny. Odhaduje se, že v roce 2020 by tato změna měla zhoršující dopad na bilanci ve výši 0,3 % HDP, zatímco minulé fiskální bilance mezi lety 2012 a 2019 se zhoršily v průměru o 0,2 % HDP, aniž by to mělo vliv na úroveň veřejného dluhu.

Fiskální politika zůstane v roce 2021 akomodativní, přičemž většina fiskálních opatření, která byla přijata za účelem zmírnění sociálních a hospodářských nákladů krize, by měla být v roce 2022 postupně ukončována. V roce 2021 pokračují orgány v podpoře řešení pandemie tím, že prodlužují dřívější opatření v reakci na třetí vlnu nákaz. Mezi tato opatření patří další navýšení prostředků na „vyplácení vratných záloh“ (veřejná podpora společnostem postiženým pandemií, distribuovaná ve formě úvěrů s podmíněnou dotační složkou), zvýšená fiskální podpora týkající se zaměstnanců, jejichž pracovní smlouva byla pozastavena, zvýšení výdajů na zdravotní péči a prodloužení odkladů daní. Za současného předpokladu postupného uvolňování v oblasti omezení volného pohybu osob se očekává, že většina opatření zaměřených na podniky a domácnosti, které byly pandemií přímo zasaženy, bude od roku 2022 ukončena.

Předpokládá se, že další opatření budou i v roce 2022 nadále podporovat oživení, včetně tolik potřebné úlevy týkající se daňové zátěže u podniků. Snížená sazba příspěvků na sociální zabezpečení a snížení daně sociální solidarity v soukromém sektoru zůstanou v platnosti i v roce 2022. Orgány se rovněž rozhodly snížit v roce 2021 sazbu záloh na daň z příjmu právnických osob ze 100 % na 70 % a od roku 2022 ji ponechat na úrovni 80 %. Cílem tohoto opatření je zajistit likviditu a soukromé investice, neboť podniky by jinak čelily téměř 50% efektivní daňové sazbě, pokud by se staly ziskovými ( ), což by pro soukromé investice znamenalo značné riziko. Kromě toho bude daň z příjmu právnických osob od zdaňovacího období 2021 snížena o dva procentní body na 22 %. Toto opatření má jen nepatrný nepříznivý dopad trvalého charakteru na veřejné finance ve výši přibližně 0,1 % HDP, ale představuje krok správným směrem s cílem řešit vysokou daňovou zátěž podniků, která je dlouhodobým problémem ( ). Dopad tohoto opatření byl vyvážen trvalým růstem příjmů z účtu obnovitelných zdrojů energie, který bude uplatňován od roku 2021, zejména z povolenek na emise skleníkových plynů, a zavedením ekologického poplatku na spotřebu nafty.

Prognóza Komise z jara 2021 očekává, že primární schodek, jenž je monitorován v rámci posíleného dohledu, dosáhne 7,3 % HDP v roce 2021 a 0,5 % HDP v roce 2022, což je v úzkém souladu s prognózou orgánů ( ). Tato prognóza se týká postupného ukončování opatření fiskální podpory a očekávaného hospodářského oživení. Zahrnuje rovněž náklady na „vratné zálohy“ (veřejná podpora společnostem, které jsou postiženy pandemií, distribuovaná ve formě půjček s podmíněnou dotační složkou). Rezervy na záruky poskytnuté v souvislosti s pandemií byly zaevidovány v roce 2020. Naproti tomu záruky poskytnuté v rámci programu Hercules mohou ovlivnit fiskální rovnováhu pouze v budoucnu, pokud budou uplatněny. Jarní prognóza Komise zohledňuje rozsáhlou finanční podporu z prorůstových reforem a investic, které jsou součástí řeckého plánu pro oživení a odolnost a u nichž se očekává, že poskytnou významnou podporu hospodářství a urychlí potenciální růst. Naopak se tím usnadní dosažení obezřetné fiskální situace. Orgány zřízený program stability na rok 2021 předpokládá, že primární schodek dosáhne 7,2 % HDP v roce 2021 a 0,3 % HDP v roce 2022.

Tabulka č. 2: Hlavní faktory fiskální prognózy 2020 2021 2022 Skutečnost Prognóza Prognóza Celkové příjmy v mld. EUR 82,9 84,6 90,0 % HDP 50,0 49,2 48,9 úroveň meziroční změna (v mld. EUR) Celkové příjmy v mld. EUR 82,9 1,7 5,5 Makroekonomický vývoj 1,0 3,0 Opatření týkající se příjmů -2,1 1,2 Nedaňové příjmy a nároky z fondů EU 0,5 0,9 Jiné úpravy 2,2 0,4 Celkové primární výdaje v mld. EUR 95,3 97,1 90,9 % HDP 57,5 56,5 49,4 úroveň meziroční změna (v mld. EUR) Celkové primární výdaje v mld. EUR 95,3 1,8 -6,2 Náhrady zaměstnancům 22,3 0,4 0,2 Sociální transfery 39,5 0,9 -0,3 Investice 5,2 3,8 2,0 Mezispotřeba 8,7 1,3 -0,5 Ostatní výdaje a rezerva 19,8 -4,6 -7,5 Primární saldo z hlediska posíleného dohledu, v mld. EUR -12,4 -12,6 -0,9 % HDP -7,5 -7,3 -0,5 Zdroj: Evropská komise

Orgány přijaly sekundární právní předpisy, které stanoví kritéria pro opětovný vstup do režimu daňového vypořádání u daňových závazků, k jejichž přerušení došlo před pandemií. Tento právní předpis je součástí opatření, jež byla dohodnuta v rámci osmé zprávy o posíleném dohledu, a dává „druhou šanci“ těm, kteří po revizi rámce v listopadu 2019 vypadli z dřívějších systémů vypořádání. Zavádí kritéria, která se týkají majetku, ztráty příjmů a přísného dodržování předpisů, což je vítanou novinkou tohoto rámce.

Fiskální rizika zůstávají značná. Z velké části jsou i nadále určována nejistotou spojenou s vývojem pandemie a další fiskální podporou, která může být nutná ke zmírnění sociálních a ekonomických nákladů zdravotní krize. Další rizika souvisejí se skutečnými náklady na státní záruky a vratné zálohy, které byly během pandemie prodlouženy. Plánovaný systém prodeje a zpětného leasingu nemovitostí ve vlastnictví zranitelných dlužníků může představovat značné fiskální náklady, pokud je zařazen do sektoru vládních institucí ( ). Rizika, která vyplývají ze soudních řízení vedených proti Veřejné realitní společnosti (ETAD) a z přetrvávajících právních sporů, jež se týkají dřívějších reforem popsaných v předchozích zprávách, zůstávají nadále značná. Budoucí fiskální rovnováhu by zhoršilo obnovení migračních toků. V neposlední řadě prognóza předpokládá plné využití rozpočtových stropů, díky čemuž by se v případě, že by jich nebylo dosaženo, zlepšilo plnění rozpočtu na úkor snížení příspěvku veřejných výdajů k růstu.

VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ

Výnosy státních dluhopisů jsou od února 2021 stabilní, a to přibližně na úrovni 60 bazických bodů u doby splatnosti pět let. Příznivé podmínky financování i nadále podporuje rovněž akomodační nastavení měnové politiky Evropské centrální banky, včetně jejího nouzového pandemického programu nákupu aktiv Řecko si udrželo svou přítomnost na dluhopisových trzích a pokračovalo v provádění svého plánu financování. V březnu bylo prostřednictvím emise 30letého státního dluhopisu s výnosem těsně pod 2 % získáno 2,5 miliardy EUR. Poptávka v aukci převýšila emisi více než desetinásobně a jednalo se o první řecký 30letý státní dluhopis vydaný od roku 2007. Řecko rovněž v březnu provedlo částečné předčasné splacení půjček od Mezinárodního měnového fondu, což je vítaný krok, který pomáhá snižovat kurzové riziko a vysílá správný signál trhům. Zbývající částka půjček dosud nesplacených Mezinárodnímu měnovému fondu činí 1,8 miliardy EUR. Na konci března 2021 činily hotovostní rezervy vládních institucí přibližně 28 miliard EUR, což by podle současných fiskálních prognóz postačovalo k pokrytí finančních potřeb vládních institucí po dobu delší než jeden rok. V dubnu 2021 společnost Standard & Poor’s zvýšila rating řeckého státního dluhu o jeden stupeň z BB– na BB při zachování pozitivního výhledu. Při této aktualizaci je rating řeckého státu pouze dva stupně pod investičním stupněm u dvou ratingových agentur.

ANALÝZA UDRŽITELNOSTI DLUHU

V návaznosti na aktualizovaný makroekonomický a fiskální výhled v prognóze Komise z jara 2021 byla provedena aktualizace analýzy udržitelnosti dluhu. Metodika byla zveřejněna v osmé zprávě o posíleném dohledu. Tento rámec úzce sleduje rámec monitoru udržitelnosti dluhu Komise a bere v úvahu další alternativní scénáře. Forwardové sazby použité pro předpoklady úrokových sazeb jsou sazbami platnými ke konci března 2021.

Vleklá pandemie zvýšila rizika fiskální udržitelnosti, která jsou částečně kompenzována očekávaným hospodářským oživením. Výsledky analýzy ukazují, že v základním scénáři zůstává poměr dluhu k HDP od roku 2021 nadále sestupný. Předpokládá se, že dluh dosáhne do konce desetiletí 169 % a podle základního scénáře poklesne do roku 2047 pod 100 % HDP.