3.2.2

Statut evropské nadace by mohl být navržen podle následujících vodítek, jež bude zapotřebí podrobněji rozpracovat ve spolupráci se zúčastněnými stranami. Statut evropské nadace: 3.2.2.1 by měl být volitelným doplňkovým nástrojem, jejž by investoři a nadace působící ve více než jednom členském státě EU mohli využít namísto zakládání několika nadací podle vnitrostátního práva v různých státech EU. Tento nástroj by nenahrazoval stávající předpisy členských států o nadacích; 3.2.2.2 by měl být jednoduchým a souhrnným nástrojem, pokud jde o většinu aspektů nadačního práva, a měl by odkazovat na vnitrostátní právo v co nejmenším počtu právních oblastí. To by zřizovatelům umožnilo úsporu nákladů na uvedení do souladu tím, že by využili jediný právní nástroj a vytvořili řídicí strukturu, která by byla srovnatelná ve všech členských státech; 3.2.2.3 by měl být snadno přístupný. Evropská nadace by mohla být zřízena na dobu neurčitou nebo na dobu určitou na základě závěti jakékoli fyzické osoby, která je rezidentem v EU, notářským zápisem u fyzických a právnických osob, které jsou rezidenty v EU, transformací existující veřejně prospěšné nadace se sídlem v členském státě EU na evropskou nadaci nebo sloučením veřejně prospěšných nadací se sídlem v jednom či více členských státech EU. Zřízení evropské nadace by mělo být oznámeno v Úředním věstníku; 3.2.2.4 by měl umožňovat pouze veřejně prospěšné účely činnosti. Z důvodu zachování flexibility by definice veřejně prospěšné činnosti měla být navázána na otevřený seznam veřejně prospěšných účelů (17). Evropská nadace by byla považována za veřejně prospěšnou, pokud (1) bude sloužit veřejnému zájmu v širokém evropském nebo mezinárodním měřítku buď provozováním vlastních programů, nebo podporou jednotlivců, sdružení, institucí či jiných subjektů, a (2) účelem jejího zřízení bude též podpora veřejného zájmu v jedné nebo více oblastech zařazených na seznamu veřejně prospěšných účelů; 3.2.2.5 by měl přinést evropský rozměr: statut evropské nadace by byl zaměřen na činnosti, které vykazují evropský aspekt v širokém slova smyslu, tj. zahrnují činnost ve více než jednom členském státě; 3.2.2.6 by měl nastavit minimální výši kapitálu. Mohlo by jít o známku vážně míněného účelu a činnosti evropské nadace, jež by mohla zvýšit ochranu věřitelů, zároveň by však statut evropské nadace neměl odrazovat menší iniciativy od zahájení činnosti; 3.2.2.7 by neměl zřizovat jakékoli „formální“ členství, nýbrž umožnit určitou participativní strukturu, jež však nemůže nahradit práva a povinnosti řídicí struktury; 3.2.2.8 by v rámci veřejně prospěšného cíle evropské nadace měl umožnit výkon hospodářské činnosti buď přímo nebo prostřednictvím jiné právnické osoby za předpokladu, že veškeré příjmy či přebytky budou využity na deklarované veřejně prospěšné účely; 3.2.2.9 by měl uzákonit právo na vlastnictví movitého a nemovitého majetku, přijímání a držení darů či dotací všeho druhu včetně akcií a dalších cenných papírů jakéhokoli zákonného původu; 3.2.2.10 stanovit, že sídlo musí být v EU. To by mohlo být převedeno do jiného členského státu bez nutnosti uzavírat činnost nebo zřizovat novou právnickou osobu; 3.2.2.11 by měl zlepšit transparentnost a nastavit jasná pravidla odpovědnosti. Evropská nadace by měla vést záznamy o všech finančních transakcích, využívat formální finanční kanály a podávat výroční účetní závěrky a zprávy o činnosti určené odpovědným orgánům. Účetnictví větších organizací by podléhalo auditu; 3.2.2.12 by měl nabídnout jasná pravidla řízení a odpovědnosti evropských nadací, avšak zřizovatelé/správní rady by měly mít možnost stanovit vnitřní fungování vlastními předpisy. Užitečné by bylo nabídnout modely těchto interních předpisů. Tyto předpisy by měly obsahovat ustanovení o předcházení střetu zájmů.