Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2005-2008 /* SEK/2006/0107 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 1.2.2006 SEK(2006) 107 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2005 – 2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení účinnosti a hospodářských základů paktu a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají konvergenční programy). První stabilizační program Rakouska byl předložen v listopadu 1998. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 18. ledna 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální rizika udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové disciplíny v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci stabilizačního programu Rakouska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Posouzení 1. Dne 30. listopadu 2005 předložilo Rakousko svou nejnovější aktualizaci stabilizačního programu na léta 2005 až 2008. Program se celkově řídí požadavky na vzorovou skladbu a údaje stabilizačních a konvergenčních programů uvedené v novém kodexu chování[3]. 2. Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 k předchozí aktualizaci stabilizačního programu na roky 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakousko, aby konsolidaci rozpočtu uspíšilo a aby podrobněji formulovalo konkrétní opatření, díky nimž by bylo možné dosáhnout významné konsolidace rozpočtu v posledních dvou letech programového období. 3. Hospodářství Rakouska rostlo v posledním desetiletí průměrným tempem 2,2 % ročně v reálných hodnotách, čímž se vyrovnalo tempu růstu v eurozóně jako celku. I když tvorba pracovních míst nerostla tak dynamicky jako v eurozóně, Rakousko má pořád jednu z nejnižších nezaměstnaností v celé EU. Z hlediska rozpočtu dosáhla země v letech 2001 a 2002 „přebytkovou nebo téměř vyrovnanou pozici“ veřejných financí. V poslední době byl však vývoj charakterizován návratem do schodku (1,2 % HDP v roce 2003 a 1 % HDP v roce 2004). 4. Podle aktualizace se předpokládá, že reálný růst HDP se zvedne z meziročního tempa 1,75 % v roce 2005 a 2006 na 2,5 % v roce 2008. Pomalejší než dříve předpokládané tempo růstu v letech 2005 a 2006, které vede k prohlubující se negativní mezeře výstupu, se připisuje slabšímu mezinárodnímu obchodu a vyšším cenám ropy. V důsledku rostoucích investic a soukromé spotřeby se očekává vzestup hospodářské aktivity v posledních letech trvání programu. Jak krátkodobý, tak střednědobý scénář vychází z realistických předpokladů růstu. Očekávání v oblasti růstu zaměstnanosti se však jeví být poněkud optimistické. Předpokládá se, že inflace klesne z 2,3 % v roce 2005 na 1,5 % v roce 2008, což se zdá jako reálné. 5. Podle předběžných výsledků dosáhl schodek veřejných financí 1,7 % HDP v roce 2005, což bylo o 0,2 procentního bodu méně, než se plánovalo v aktualizovaném programu, a o 0,1 procentního bodu méně, než kolik předpovídaly útvary Komise. Lepšího než plánovaného výsledku bylo dosaženo díky příznivějšímu než předpovídanému vývoji na straně příjmů navzdory ráznému snížení daní. Překročeny, i když jen o málo, byly také plánované výdaje. 6. Program charakterizuje rozpočtovou strategii jako „trojsměrnou“. Především usiluje o vyrovnaný rozpočet po celý hospodářský cyklus. Za druhé strategie počítá s poklesem daňové zátěže na 40 % HDP v roce 2010. A za třetí předpokládá zvýšení růstového potenciálu posílením investic do výzkumu, vzdělávání a infrastruktury. Aktualizace předpovídá pokles schodku veřejných financí z 1,9 % HDP v roce 2005 na 0 % v roce 2008. S úpravami fiskální politiky směrem k vyrovnanému rozpočtu se počítá spíše ke konci programového období, přičemž v roce 2006 dojde jen k menšímu zlepšení, po kterém budou následovat dva poměrně zásadnější kroky. Časový profil primárního přebytku je obdobný. Předpokládá se jeho nárůst z 1,1 % HDP v roce 2005 na 2,7 % na konci období. Jelikož se očekává, že příjmy v období let 2005 – 2008 poklesnou o 0,9 procentního bodu HDP, plánované konsolidace se má docílit cestou snižování výdajů, kdy poměr výdajů k HDP klesne o 2,8 procentního bodu. Omezení na straně výdajů se dotkne především kategorií „ostatní primární výdaje“ a „sociální transfery“. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace víceméně potvrzuje plánované změny, avšak na pozadí poněkud méně příznivého makroekonomického scénáře. 7. Strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) se má zlepšovat v průměru asi o 0,5 procentního bodu HDP ročně na pozadí negativní mezery výstupu po celou dobu programového období. Program stanoví střednědobý cíl strukturální rozpočtové pozice (MTO), tak jak je tento termín použit v Paktu o stabilitě a růstu, ve výši 0 % HDP a usiluje o dosažení této pozice do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější, než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu vůči nadměrnému schodku. Pokud jde o přiměřenost, střednědobý cíl programu (MTO) se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; tento cíl je přitom náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 8. Vývoj rozpočtu, který plánuje aktualizace, vypadá na roky 2005 a 2006 realisticky, pokud je založen na legislativně podložených opatřeních, jmenovitě na snižování daní. Zdá se, že konsolidace v letech 2007 a 2008 není plně podložena politickými opatřeními, o nichž se v aktualizaci hovoří. Důvěryhodnost plánovaného zlepšení se navíc většinou opírá o účinnost rakouského vnitrostátního paktu stability. Z předchozích zkušenosti s tímto paktem lze jen ztěží odvodit, zda budou respektovány jeho cíle. Jak již zdůrazňovaly předcházející aktualizace, realizace plánovaných cílů na straně výdajů zůstává hlavním nebezpečím rozpočtové strategie, 9. S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí být rozpočtová strategie v programu dostatečná k zajištění splnění střednědobého cíle (MTO) programu do roku 2008. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Zdá se, že rozpočtová strategie, bude-li prováděna tak, jak je uvedeno v programu, by mohla do konce programového období dosáhnout takové strukturální rozpočtové pozice, kterou lze podle paktu považovat za žádoucí. Navíc rozpočtová strategie v programu zřejmě poskytuje dostatečně bezpečný odstup od překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných cyklických výkyvech v průběhu programového období. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu (MTO) je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM-II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP; v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Ačkoli útvary Komise očekávají, že tyto změny budou pomalejší v porovnání s předpoklady v programu, budou stále ještě slučitelné s požadavky paktu vzhledem k existenci negativní mezery výstupu po celé programové období. 10. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 63,4 % HDP, což mírně překračuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program plánuje pokles míry zadlužení po dobu programového období o 3,9 procentního bodu, čímž se dostane zpět pod referenční hodnotu. Po dobu programového období se má značně zvýšit příspěvek z primárního salda, zatímco u příspěvků z titulu úhrady úroků a nominálního růstu HDP se většinou neočekává změna. Zdá se, že rizika plánovaného vývoje míry zadluženosti jsou vcelku vyvážené. Na jedné straně mohou vyšší než plánované schodky ohrozit dodržení rozvrhu změn, který je představen v programu. Na druhé straně aktualizace nepočítá v Rakousku s potenciálem privatizace. S ohledem na toto hodnocení rizika se zdá, že míra zadluženosti bude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. 11. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Rakousku hrozí jen malé riziko z důvodu očekávaných rozpočtových nákladů na stárnoucí obyvatelstvo. Plánuje se, že úroveň dluhu, který se v současnosti pohybuje nad 60 % HDP, klesne a až do roku 2050 zůstane pod referenční hodnotou za předpokladu, že bude realizována plánovaná konsolidace rozpočtu. Nedávná rakouská důchodová reforma by měla výrazně přispět k zadržování růstu veřejných nákladů v budoucnosti. Nebude-li však přistoupeno k nápravě strukturálního schodku veřejných financí, mohlo by to představovat riziko pro jejich udržitelnost. Realizace plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu se tak stává nástrojem k oslabení rizik pro udržitelnost veřejných financí. 12. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Zvláště jsou v souladu s těmi pokyny, která doporučují zabezpečit hospodářskou a fiskální udržitelnost a podpořit účinné rozdělování zdrojů orientované na růst a zaměstnanost. Nepříznivá rizika ohrožující budoucí vývoj rozpočtu by mohla více zkomplikovat splnění střednědobého cíle země. 13. Rakouský národní program reforem předložený dne 19. října 2005 souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost označuje za stěžejní úkol Rakouska dosažení udržitelných veřejných financí. Neuvádí však budoucí opatření, která mají vést ke splnění tohoto úkolu. Stabilizační program je v tomto ohledu podrobnější a podává informace o některých opatřeních, jež se mají podílet na konsolidaci veřejných financí. Rozpočtové dopady opatření v oblasti mikroekonomiky a zaměstnanosti, které vytyčuje národní program reforem, se víceméně promítají do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Stabilizační program nastiňuje opatření zaměřená na zefektivnění veřejné správy a systému zdravotní péče. Doplňuje tak návrhy na změny institucionálních rysů veřejných financí, jmenovitě dvou rozsáhlých reforem právních předpisů upravujících rozpočtový proces v Rakousku, které spočívají v zavedení střednědobého rozpočtového rámce od roku 2007 a po roce 2011 v přechodu od rozpočtu závislém na vstupech k rozpočtu řízeném cíli. Tato opatření jsou ve shodě s prioritami stanovenými v národním programu reforem. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení lze uvítat ambiciózní strukturální změny plánované na programové období. Rakousko by nicméně mělo zajistit dosažení střednědobého cíle programu (MTO) do konce období, jehož se týká aktualizovaný stabilizační program, tím, že bude dále upřesňovat a realizovat opatření k podpoře konsolidace rozpočtu plánovaná na poslední dva roky programu. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Rakouska na období 2005 – 2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 14. Hospodářství Rakouska rostlo v posledním desetiletí průměrným tempem 2,2 % ročně v reálných hodnotách, čímž se vyrovnalo tempu růstu v eurozóně jako celku. Přestože tvorba pracovních míst nerostla tak dynamicky jako v eurozóně, Rakousko má pořád jednu z nejnižších nezaměstnaností v celé EU. Z hlediska rozpočtu dosáhla země v letech 2001 a 2002 „přebytkový nebo téměř vyrovnaný stav“ veřejných financí. V poslední době byl však vývoj charakterizován návratem do schodku (1,2 % HDP v roce 2003 a 1 % HDP v roce 2004). 15. Ve svém stanovisku ze dne 18. ledna 2005 k předchozí aktualizaci stabilizačního programu na roky 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakousko, aby konsolidaci rozpočtu uspíšilo a aby podrobněji formulovalo konkrétní opatření, díky nimž by bylo možné dosáhnout významné konsolidace rozpočtu v posledních dvou letech programového období. 16. Podle předběžných výsledků dosáhl v roce 2005 schodek veřejných financí 1,7 % HDP, což bylo o 0,2 procentního bodu méně, než se plánovalo v aktualizovaném programu, a o 0,1 procentního bodu méně, než kolik předpovídaly útvary Komise. Lepšího než plánovaného výsledku bylo dosaženo díky příznivějšímu než předpovídanému vývoji na straně příjmů navzdory ráznému snížení daní. Překročeny, i když jen o málo, byly také plánované výdaje. 17. Dne [14. února 2006] posoudila Rada aktualizovaný stabilizační program Rakouska na období let 2005 – 2008. Program se celkově řídí požadavky na vzorovou skladbu a údaje stabilizačních a konvergenčních programů uvedené v novém kodexu chování[5]. 18. Podle aktualizace se předpokládá, že reálný růst HDP se zvedne z meziročního tempa 1,75 % v roce 2005 a 2006 na 2,5 % v roce 2008. Pomalejší než dříve předpokládané tempo růstu v letech 2005 a 2006, které vede k prohlubující se negativní mezeře výstupu, se připisuje slabšímu mezinárodnímu obchodu a vyšším cenám ropy. V důsledku rostoucích investic a soukromé spotřeby se očekává vzestup hospodářské aktivity v posledních letech trvání programu. Jak krátkodobý, tak střednědobý scénář vychází z realistických předpokladů růstu. Očekávání v oblasti růstu zaměstnanosti se však jeví být poněkud optimistické. Předpokládá se, že inflace klesne z 2,3 % v roce 2005 na 1,5 % v roce 2008, což se zdá jako reálné. 19. Program charakterizuje rozpočtovou strategii jako „trojsměrnou“. Především usiluje o vyrovnaný rozpočet po celý hospodářský cyklus. Za druhé strategie počítá s poklesem daňové zátěže na 40 % HDP v roce 2010. A za třetí předpokládá zvýšení růstového potenciálu posílením investic do výzkumu, vzdělávání a infrastruktury. Aktualizace plánuje pokles schodku veřejných financí z 1,9 % HDP v roce 2005 na 0 % v roce 2008 a zvýšení primárního přebytku z 1,1 % HDP na 2,7 %. Jelikož se očekává, že příjmy v období let 2005 – 2008 poklesnou o 0,9 procentního bodu HDP, plánovaná konsolidace se bude opírat o snižování výdajů, kdy poměr výdajů k HDP klesne o 2,8 procentního bodu. Omezení na straně výdajů se dotkne především kategorií „ostatní primární výdaje“ a „sociální transfery“. Ve srovnání s předchozím programem nová aktualizace víceméně potvrzuje plánované změny na pozadí poněkud méně příznivého makroekonomického scénáře. 20. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky a na základě údajů z programu zlepší každoročně v průměru přibližně o 0,5 % HDP. Program stanoví střednědobý cíl strukturální rozpočtové pozice (MTO) ve výši 0 % HDP, přičemž o dosažení této pozice usiluje do roku 2008. Pokud jde o přiměřenost, střednědobý cíl programu (MTO) se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; tento cíl je přitom náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 21. Rozvrh vývoje rozpočtu na roky 2005 a 2006 se jeví vcelku realistický, jelikož je založen na legislativních opatřeních, jmenovitě na snižování daní. Zdá se, že konsolidace v letech 2007 a 2008 není plně podložena politickými opatřeními, o nichž se v aktualizaci hovoří. Úsilí o omezení výdajů se takřka zpola týká kategorie „ostatních primárních výdajů“, ale program neuvádí nic o tom, jak se to má přesně provést. Důvěryhodnost plánovaného zlepšení se navíc většinou spoléhá na účinnost rakouského vnitrostátního paktu stability. Z předchozích zkušenosti s tímto paktem lze však jen ztěží odvodit, zda budou respektovány jeho cíle. 22. S ohledem na toto hodnocení rizika nemusí být rozpočtová strategie v programu dostatečná k zajištění splnění střednědobého cíle programu (MTO) do roku 2008. Jak je však uvedeno výše, střednědobý cíl programu je náročnější, než vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Zdá se, že rozpočtová strategie, za podmínky, že bude prováděna tak, jak je uvedeno v programu, by mohla do konce programového období dosáhnout takové strukturální rozpočtové pozice, kterou lze podle paktu považovat za žádoucí. Navíc rozpočtová pozice v programu zřejmě poskytuje dostatečně bezpečný odstup od překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu (MTO) je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM-II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, přičemž v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Ačkoli podle útvarů Komise budou tyto změny v průměru každým rokem pomalejší v porovnání s předpoklady v programu, budou stále ještě slučitelné s požadavky paktu, zvláště v podmínkách negativní mezery výstupu po celé programové období. 23. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 úrovně 63,4 % HDP, což mírně překračuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou. Program plánuje pokles míry zadlužení po dobu programového období o 3,9 procentního bodu, čímž se dostane zpět pod referenční hodnotu. Zdá se, že rizika plánovaného vývoje míry zadluženosti jsou vcelku vyvážené. Na jedné straně mohou vyšší než plánované schodky ohrozit dodržení rozvrhu změn, který je představen v programu. Aktualizace na druhé straně nepočítá s potenciálnímu příjmy z privatizace. S ohledem na toto hodnocení rizika se zdá, že míra zadluženosti bude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. 24. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Rakousku hrozí jen malé riziko z důvodu očekávaných rozpočtových nákladů na stárnoucí obyvatelstvo[6]. Plánuje se, že úroveň dluhu, který se v současnosti pohybuje nad 60 % HDP, klesne a až do roku 2050 zůstane pod referenční hodnotou za předpokladu, že bude realizována plánovaná konsolidace rozpočtu. Nedávná rakouská důchodová reforma by měla výrazně přispět k zadržování růstu veřejných nákladů v budoucnosti. Nebude-li však přistoupeno k nápravě strukturálního schodku veřejných financí, mohlo by to představovat riziko pro jejich udržitelnost. Realizace plánované konsolidace veřejných financí ve střednědobém horizontu se tak stává nástrojem k oslabení rizik pro udržitelnost veřejných financí. 25. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou zhruba v souladu s hlavními směry hospodářské politiky na roky 2005 – 2008. Zvláště jsou v souladu s těmi pokyny, která doporučují zabezpečit hospodářskou a fiskální udržitelnost a podpořit účinné rozdělování zdrojů ve prospěch růstu a zaměstnanosti. Nepříznivá rizika ohrožující budoucí vývoj rozpočtu by mohla více zkomplikovat splnění střednědobého cíle země. 26. Rakouský národní program reforem předložený dne 19. října 2005 označuje za stěžejní úkol Rakouska dosažení udržitelných veřejných financí. Neuvádí však budoucí opatření, která mají vést ke splnění tohoto úkolu. Stabilizační program je v tomto ohledu podrobnější a podává informace o některých opatřeních, jež se mají podílet na konsolidaci veřejných financí. Rozpočtové dopady opatření v oblasti mikroekonomiky a zaměstnanosti, které vytyčuje národní program reforem, se vcelku promítají do rozpočtových výhledů stabilizačního programu. Stabilizační program nastiňuje opatření zaměřená na zefektivnění veřejné správy a systému zdravotní péče. Doplňuje tak návrhy na změny institucionálních rysů veřejných financí, jmenovitě dvou rozsáhlých reforem právních předpisů upravujících rozpočtový proces v Rakousku, které spočívají v zavedení střednědobého rozpočtového rámce od roku 2007 a po roku 2001 v přechodu od rozpočtu závislém na vstupech k rozpočtu řízeném cíli. Tato opatření jsou ve shodě s prioritami stanovenými v národním programu reforem. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení Rada vítá ambiciózní strukturální změny plánované na programové období. Rada nicméně soudí, že Rakousko by mělo zajistit dosažení střednědobého cíle programu (MTO) do konce období, jehož se týká aktualizovaný stabilizační program, tím, že bude upřesňovat a realizovat opatření potřebná k podpoře konsolidace rozpočtu plánovaná na poslední dva roky programu. Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových výhledů 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (změna v %) | KP list. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | KOM list. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | neuv. | SP list. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 | Inflace HISC (%) | SP list. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | KOM list. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | neuv. | SP list. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP list. 20051 | -0,2 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | KOM list. 20053 | -0,2 | -0,7 | -1,0 | -0,9 | neuv. | SP list. 20041 | -1,3 | -0,8 | -0,4 | -0,1 | 0,2 | Saldo veřejných financí (v % HDP) | SP list. 2005 | -1,0 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | KOM list. 20052 | -1,0 | -1,8 | -1,8 | -1,4 | neuv. | SP list. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | Primární saldo (v % HDP) | SP list. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | KOM list. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | neuv. | SP list. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 | Cyklicky očištěné saldo = strukturální saldo (v % HDP) | SP list. 20051 | -0,9 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | KOM list. 2005 | -0,9 | -1,5 | -1,3 | -1,0 | neuv. | SP list. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 | Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP list. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | KOM list. 20052 | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | neuv. | SP list. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 | Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů v programu. 2 Prognóza schodku a míry zadluženosti, kterou vypracovaly útvary Komise na podzim 2005, byla upravena tak, aby byla srovnatelná s výhledy stabilizačního programu – poměrové ukazatele byly přepočítány na základě nových časových řad o HDP. 3 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2004 – 2007 ve výši 1,9 %, 2,2 %, 2,2 % a 2,1 %. Zdroj: Stabilizační program (SP); Hospodářská předpověď útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). Výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které nový kodex chování předepisuje. Menším nedostatkem je jen chybějící výpočet daňové zátěže v tabulce č. 2. [4] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [5] Obsahuje všechny povinné a většinu nepovinných údajů, které nový kodex chování předepisuje. Menším nedostatkem je jen chybějící výpočet daňové zátěže v tabulce č. 2. [6] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise na internetové adrese http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm