CS Úřední věstník Evropské unie C 251/2

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 11. května 2018

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a související právní akty, a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů a směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II)

(CON/2018/26)

(2018/C 251/03)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 23. listopadu 2017 žádost Rady Evropské unie a dne 4. prosince 2017 žádost Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), nařízení (EU) č. 345/2013 o evropských fondech rizikového kapitálu, nařízení (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání, nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2015/760 o evropských fondech dlouhodobých investic, nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a nařízení (EU) 2017/1129 o prospektu, který má být uveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Dne 20. listopadu 2017 obdržela ECB žádost Rady Evropské unie a žádost Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů a směrnice 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (2) (dále jen „navrhovaná směrnice“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení a navrhovaná směrnice obsahují ustanovení, která mají vliv na základní úkoly Evropského systému centrálních bank (ESCB) spočívající se vymezení a provádění měnové politiky a podpoře plynulého fungování platebních systémů ve smyslu čl. 127 odst. 2 první a čtvrté odrážky Smlouvy, jakož i na zvláštní úkoly, které jsou ECB svěřeny v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Navrhované nařízení a navrhovaná směrnice jsou součástí komplexního souboru návrhů reformy evropského systému finančního dohledu, jenž sestává ze tří evropských orgánů dohledu a z Evropské rady pro systémová rizika (3). Vzhledem k tomu, že se tento soubor návrhů týká různých úkolů, které plní ESCB a ECB, rozhodla se ECB přijmout tři samostatná stanoviska. Toto stanovisko je proto třeba vykládat ve spojení se stanoviskem CON/2018/12 ze dne 2. března 2018 k návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1092/2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (4), a se stanoviskem CON/2018/19 ze dne 11. dubna 2018 k návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) a související právní akty (5).

Obecné připomínky

ECB omezí své připomínky na ty části návrhu Komise, které jsou relevantní pro provádění měnové politiky podle první odrážky čl. 127 odst. 2 Smlouvy, podporu plynulého fungování platebních systémů podle čtvrté odrážky čl. 127 odst. 2 Smlouvy a pro zvláštní úkoly, které jsou ECB svěřeny v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy.

ECB by chtěla připomenout, že bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací mechanismy pro finanční nástroje, jsou nezbytné pro plnění základních úkolů ESCB podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i pro plnění prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy (6).

Bylo by vhodné rovněž zohlednit roli ECB jako orgánu dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 SFEU ve spojení s nařízením (EU) č. 1024/2013 (7). V tomto ohledu ECB připomíná, že velmi uvítala skutečnost, že se v návrhu EMIR II přidělují ECB dva samostatné hlasy v kolegiích orgánů dohledu, a to jednak jako emisní centrální bance a jednak jako orgánu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi, které jsou významnými členy clearingového systému ústřední protistrany (8).

ECB obecně podporuje cíl navrhované směrnice, kterým je přispět k dalšímu rozvoji a prohloubení unie kapitálových trhů (9). ECB je toho názoru, že v zájmu dosažení dlouhodobého cíle, jímž je prohloubení a integrace kapitálových trhů EU, je třeba uvažovat o jednotném dohledu alespoň nad určitými segmenty trhu. To je obzvlášť důležité v případě subjektů a činností s celoevropským dosahem, aby se zajistila konzistentnost a rovné prosazování v celé EU, čímž by se zabránilo únikům způsobeným přesunem činnosti přes hranice (10). Jak navrhuje Komise, v rámci plnohodnotné unie kapitálových trhů by mohl být jednotný dohled rovněž na místě v případě poskytovatelů služeb hlášení údajů a administrátorů referenčních hodnot s kritickým významem (11).

Konkrétní připomínky

1. Úloha emisní centrální banky v otázkách týkajících se ústředních protistran

1.1 ECB souhlasí s tím, že je zapotřebí revidovat strukturu správy a řízení orgánu ESMA. Považuje rovněž za zcela zásadní, aby byl zástupce ECB v souvislosti s jejím mandátem v oblasti měnové politiky stálým členem rady orgánů dohledu bez hlasovacího práva. Tím by se zajistila efektivní spolupráce, koordinace a výměna informací mezi orgány dohledu a ECB jako centrální bankou odpovědnou za euro, což má klíčový význam s ohledem na navrhované posílení úlohy emisní centrální banky na základě návrhu EMIR II ( 12 ) . ECB vítá změny navrhované v návrhu EMIR II, které vyjasňují úkoly svěřené výkonnému zasedání pro ústřední protistrany, jehož stálým členem bez hlasovacího práva je příslušná emisní centrální banka ( 13 )

1.2 Tyto změny jsou nezbytné, aby se jasně vymezily výlučné rozhodovací pravomoci výkonného zasedání pro ústřední protistrany v otázkách týkajících se ústředních protistran na straně jedné a pravomoci svěřené výkonnému výboru orgánu ESMA v otázkách, které se ústředních protistran netýkají, na straně druhé. Vzhledem k tomu, že je ECB jako emisní centrální banka zastoupena ve výkonném zasedání pro ústřední protistrany, má za to, že navrhované změny umožní členům ESCB smysluplně a účinně se zapojit do rozhodování a sdílení informací o otázkách, které mají přímý význam pro plnění základních úkolů ESCB a pro dosažení jeho prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu ( 14 )

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. května 2018. Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2017) 536 final.

(2) COM(2017) 537 final.

(3) COM(2017) 542 final.

(4) Stanovisko Evropské centrální banky CON/2018/12 ze dne 2. března 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1092/2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (Úř. věst. C 120, 6.4.2018, s. 2). Všechna stanoviska ECB jsou k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

(5) Stanovisko Evropské centrální banky CON/2018/19 ze dne 11. dubna 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) a související právní akty, dosud nezveřejněné v Úředním věstníku. Všechna stanoviska ECB jsou k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

(6) Viz odstavec 4.1 stanoviska Evropské centrální banky CON/2017/39 ze dne 4. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (Úř. věst. C 385, 15.11.2017, s. 3).

(7) Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

(8) Viz odstavec 1.1 stanoviska CON/2017/39.

(9) Viz strana 1 a 18 dokumentu „Building a Capital Markets Union - Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper“, únor 2015 (dále jen „příspěvek Eurosystému k zelené knize o unii kapitálových trhů“), k dispozici na internetových stránkách ECB.

(10) Viz strana 18 příspěvku Eurosystému k zelené knize o unii kapitálových trhů.

(11) Viz strana 18 příspěvku Eurosystému k zelené knize o unii kapitálových trhů.

(12) Viz odstavec 7 stanoviska CON/2017/39. Viz rovněž návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně, COM (2017) 208 final.

(13) Viz změna projednávaného návrhu nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (návrh Komise EMIR II), COM(2017) 539/F1, který je k dispozici na internetových stránkách Komise www.ec.europa.eu.

(14) Viz odstavec 2.1 stanoviska CON/2017/39.