Ujednání o správě, která zapojují studenty a zaměstnance do rozhodnutí ovlivňujících jejich vzdělávací a pracovní prostředí, umožňují hlubokou a ambiciózní nadnárodní spolupráci a podporují smysluplný přínos vysokoškolského vzdělávání k rozvoji a udržitelnosti jejich ekosystémů. Struktury institucionálního řízení a řídící postupy pro činnost nadnárodních aliancí by mohly využívat aktivnějšího zapojení studentů a akademických, výzkumných a odborných pracovníků, aby tak co nejlépe reagovaly na jejich potřeby a umožnily šíření inovačních postupů vyvinutých prostřednictvím nadnárodní spolupráce v rámci dané instituce. V současné době tyto struktury často neodrážejí skladbu společnosti a rozmanitost zkušeností a myšlenek.

Vzniku evropských (virtuálních) meziuniverzitních kampusů a platforem pro společné digitální nebo kombinované činnosti brání nedostatečná interoperabilita digitálních infrastruktur vysokoškolských institucí v celé EU. Základními příčinami problému jsou nerovnosti v kapacitě a dostupných zdrojích jednotlivých vysokoškolských institucí pro rozvoj digitální infrastruktury a přístup k ní, což omezuje potenciál on-line učení a výuky založených na spolupráci. Řešením by bylo usilovat o sdílenou interoperabilní digitální infrastrukturu a řešení za pomoci institucí, které by poskytly vzájemný přístup k infrastruktuře, službám a odborné přípravě dostupným pro všechny.

Nedostatečné udržitelné dlouhodobé financování institucionalizované nadnárodní spolupráce brání jejímu rozvoji a hluboké transformaci všech jejích úkolů. Dlouhodobější výhled by poskytl lepší příležitosti pro budování kapacit a udržitelných aliancí s cílem dosáhnout vytyčené úrovně ambicí. To lze usnadnit vytvořením právního statutu, který aliancím umožní sdružovat zdroje a podporovat synergie mezi regionálními, vnitrostátními a evropskými nástroji a příležitostmi financování.

Udělování společných diplomů brání neslučitelné požadavky na provádění společných nadnárodních vzdělávacích činností a programů, např. rozdíly v hodnocení a přidělování kreditů (a to i v případě, že je dodržován evropský systém přenosu a akumulace kreditů (ECTS)), kurikula s různými minimálními nebo maximálními počty kreditů ECTS za jednotlivý kurz a odlišné formy institucionální autonomie. K podpoře ambiciózní a užší nadnárodní spolupráce je nezbytné tyto právní a administrativní problémy překonat. To by představovalo základ progresivního přístupu k vytvoření společného evropského diplomu zahrnujícího všechny stupně studia (bakalářské, magisterské a doktorské studium a možnosti celoživotního učení).

Vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 znamená vybudování evropského prostředí pro vzdělávání, z něhož budou mít prospěch všichni účastníci vzdělávání, akademičtí pracovníci a další pedagogičtí pracovníci, kteří se budou moci volně pohybovat za účelem studia a práce v celé EU. K tomu potřebujeme, aby evropské vysokoškolské instituce byly schopny užší a hlubší spolupráce. Další provádění Evropského výzkumného prostoru zahrnuje posílení mobility výzkumných pracovníků a toku znalostí, pobídky pro investice do výzkumu a inovací a posílení nadnárodní spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi, jakož i spolupráce s podniky a dalšími subjekty v oblasti výzkumu a inovací v jejich ekosystémech. Nadnárodní spolupráce posiluje inkluzivnost, excelenci, rozmanitost, přitažlivost a celosvětovou konkurenceschopnost evropského vysokoškolského vzdělávání. Přispívá k rovnosti a nediskriminaci, k řešení evropských výzev v oblasti změny klimatu, digitální transformace a stárnutí obyvatelstva, k tomu, aby účastníci vzdělávání získávali relevantní dovednosti a znalosti, a k budování odolnosti a podpoře oživení. Posílí úlohu vysokoškolských institucí na celosvětové scéně a umožní, aby Evropa udávala tempo při efektivním a účinném řešení globálních výzev a stala se celosvětovým zdrojem inspirace a přitažlivou destinací pro studenty a akademické a výzkumné pracovníky.

Tento návrh je v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 4 SEU. Obsah ani podoba tohoto navrhovaného doporučení Rady nepřesahují to, co je potřebné pro dosažení jeho cílů. Navrhovaná opatření jsou přiměřená sledovaným cílům, neboť respektují postupy členských států a rozmanitost systémů. Veškeré závazky členských států jsou dobrovolného charakteru a každý členský stát se může svobodně rozhodnout, jaký přístup k plnění navrhovaných závazků zvolí. Tato iniciativa provádí také SFEU, v níž se uvádí, že „Unie přispívá k rozvoji kvalitního vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy“ (čl. 165 odst. 1). Přidanou hodnotou opatření na úrovni EU je usnadnit a podpořit hlubší nadnárodní spolupráci mezi vysokoškolskými institucemi z různých členských států, zlepšit fungování odvětví vysokoškolského vzdělávání v celé EU a zvýšit jeho celosvětovou přitažlivost a konkurenceschopnost.

Sdělení Komise o Evropské strategii pro univerzity si klade za cíl vytvořit skutečně evropský rozměr v oblasti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu. Sdělení Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 požaduje vytvoření „politického rámce, který umožní hladkou a ambiciózní nadnárodní spolupráci mezi vysokoškolskými institucemi“. Usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) požaduje „[p]ovzbuzování užší a hlubší spolupráce (…), která umožní aliancím vysokoškolských institucí, jako jsou instituce zapojené do iniciativy „Evropské univerzity“, využít jejich silných stránek a společně poskytovat transformativní vysokoškolské vzdělávání“. Závěry Rady o iniciativě „Evropské univerzity“ vyzvaly členské státy, aby spolupracovaly s cílem určit a odstranit překážky, které brání kompatibilnějším systémům vysokoškolského vzdělávání. Ministerské komuniké z Říma o Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání obsahuje závazek k usnadnění a posílení hlubší spolupráce. Doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání kvalifikací získaných v rámci vysokoškolského vzdělání a vyššího sekundárního vzdělání a odborné přípravy a výsledků z období studia v zahraničí vyzývá k podpoře spolupráce členských států. Sdělení Komise o novém EVP pro výzkum a inovace uvádí, že rozvoj společných strategií v oblasti výzkumu a inovací a sdílení kapacit a zdrojů umožňuje evropskému odvětví vysokoškolského vzdělávání plnit evropské výzvy. Doporučení Rady o Paktu pro výzkum a inovace v Evropě podporuje spolupráci a synergie mezi Evropským výzkumným prostorem a Evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání. Sdělení Komise o globálním přístupu k výzkumu a inovacím podporuje přeshraniční spolupráci v dosud nebývalém rozsahu za účelem vývoje inovativních řešení spravedlivé ekologické a digitální transformace. Cílem Akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv je „plně využít potenciál vysokoškolských institucí pro oživení zaměřené na udržitelnou, inkluzivní, zelenou a digitální transformaci“ s podporou ze strany Evropské agendy dovedností.

(2)Budování mostů, které umožní vysokoškolským institucím rozvíjet užší, trvalou a účinnou nadnárodní spolupráci na institucionální úrovni, má zásadní význam pro společné posílení vysokoškolských institucí a pro přípravu studentů, účastníků celoživotního učení a výzkumných pracovníků na globální budoucnost. Vysokoškolské instituce v celé Evropě se přizpůsobují rychle se měnícímu světu, v němž se rychle mění i obory a prostředí vzdělávání, například v souvislosti se souběžnou ekologickou a digitální transformací. To vyžaduje nové myšlení a nové struktury pro spolupráci a mobilitu studentů, zaměstnanců a výzkumných pracovníků napříč obory a zeměmi. Tato nová realita související s digitální transformací zahrnuje novou atraktivní nabídku vzdělávání, nové formáty a příležitosti pro nadnárodní spolupráci a mobilitu, a to prezenční i on-line, pro všechny studenty včetně osob s omezenými příležitostmi nebo osob z odlehlých oblastí, a podporuje rozmanitost akademických, výzkumných a odborných pracovníků.

2.podporovaly vysokoškolské instituce zapojené do nadnárodní spolupráce v poskytování společných programů a udělování společných diplomů a tuto činnost jim usnadňovaly. V této souvislosti a na základě výsledků průzkumných akcí vymezených v bodě 12 by členské státy měly usnadnit udělování společného evropského diplomu na vnitrostátní úrovni, včetně vazby na vnitrostátní rámce kvalifikací;

c)podporovaly aliance Evropských univerzit a obdobné institucionalizované modely spolupráce v jejich úsilí o sdílení odborných znalostí a zdrojů s cílem rozvíjet a provádět společné digitální strategie a sdílenou interoperabilní infrastrukturu IT, například poskytnutím vzájemného přístupu k on-line učebním a výzkumným prostředím, systémům řízení učení, digitálním knihovnám nebo platformám hromadných otevřených on-line kurzů (MOOC), vzdělávacím a podpůrným službám, bezproblémovému přístupu k dohledatelným, přístupným, interoperabilním a opakovaně použitelným (FAIR) datům a dalším interoperabilním službám;

d)podporovaly pilotní projekty a testování řešení s otevřeným zdrojovým kódem s cílem překonat společné problémy, a přispět tak k interoperabilitě, digitální připravenosti, datové suverenitě a odpovědnosti systémů vysokoškolského vzdělávání;

9.podporovaly vysokoškolské instituce při rozvoji mezioborových společných nadnárodních vzdělávacích činností na všech úrovních (krátkodobé cykly, bakalářské, magisterské a doktorské studium):

a)umožňovaly a usnadňovaly nadnárodní přístupy vycházející z výzev, kdy účastníci vzdělávání z různých oborů, kultur a zemí spolupracují s výzkumnými pracovníky, podniky, městy, regiony, nevládními organizacemi a místními komunitami při hledání kreativních a inovativních řešení celosvětových výzev;

b)podporovaly nabídky vysoce kvalitních příležitostí k celoživotnímu učení pro všechny s cílem usnadnit prohlubování dovedností a změny kvalifikace se zaměřením na nejžádanější oblasti;

10.povzbuzovaly vysokoškolské instituce k většímu zapojování studentů, akademických pracovníků a výzkumných pracovníků do správy struktur institucionální nadnárodní spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání, a zejména

a)vybízely vysokoškolské instituce, aby ve strukturách řízení zohledňovaly stále rozmanitější zázemí účastníků vzdělávání a zaměstnanců, jakož i různé pracovní a vzdělávací zkušenosti v souladu se zásadami začleňování a rovnosti;

b)podporovaly budování kapacit pro silné a účinné vedení jako důležitou hnací sílu komplexní institucionální nadnárodní spolupráce;

c)podporovaly vyvážené zastoupení žen a mužů ve strukturách řízení;

d)vytvářely příležitosti ke vzájemnému učení a k učení na základě srovnání s cílem podněcovat a podporovat iniciativy, jejichž prostřednictvím mohou vysokoškolské instituce sdílet zkušenosti a zapojit se do vzájemného učení a výměny znalostí.

Členským státům se doporučuje, aby provedly toto doporučení co nejdříve a do [vložte datum – 6 měsíců po přijetí Radou] předložily Komisi akční plán, který stanoví odpovídající opatření, jež mají být přijata na vnitrostátní úrovni na podporu dosažení cílů tohoto doporučení do roku 2025 jako nezbytné kroky k vytvoření Evropského prostoru vzdělávání.

VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

11.souběžně s analýzou probíhajících studií a dalších přípravných prací podporovala členské státy a vysokoškolské instituce v pilotním využívání stávajících evropských nástrojů, což by mělo vést k vypracování právního statutu aliancí vysokoškolských institucí do poloviny roku 2024. Tento statut by usnadnil hlubší, dlouhodobou a pružnou nadnárodní spolupráci umožňující a usnadňující sdílení kapacit a údajů a výměnu zaměstnanců a provádění společných programů s cílem udělovat na úrovni aliance společné diplomy, včetně společného evropského diplomu.

a)Nejprve by Komise měla od roku 2022 poskytovat finanční podporu v rámci programu Erasmus+ těm aliancím vysokoškolských institucí, které hodlají formou pilotního projektu ověřit provádění stávajících evropských nástrojů;

12.v úzké spolupráci s členskými státy, vysokoškolskými institucemi, studentskými organizacemi a zúčastněnými stranami prozkoumala možnosti a nezbytné kroky směřující ke společnému evropskému diplomu, který by byl k dispozici do poloviny roku 2024. Společný evropský diplom udělovaný na úrovni členského státu by osvědčoval výsledky učení dosažené v rámci nadnárodní spolupráce několika institucí, nabízené například v rámci aliancí Evropských univerzit, a to na základě společného souboru evropských kritérií. Evropský diplom by měl umožňovat snadné vydání, uložení, sdílení, potvrzení a ověření a měl by být uznáván v celé EU.

a)Od roku 2022 by měly být v rámci programu Erasmus+ pilotně prováděny první kroky ke společnému evropskému diplomu včetně shromažďování zkušeností, a to nejprve s cílem vypracovat evropská kritéria pro udělování označení „evropský diplom“. Toto označení by bylo vydáno jako doplňkové osvědčení kvalifikace studentů, kteří absolvují společné programy v rámci nadnárodní spolupráce mezi několika vysokoškolskými institucemi;

13.pokračovala v dalším rozvoji iniciativy „Evropské univerzity“ prostřednictvím programu Erasmus+ v součinnosti s programem Horizont Evropa a dalšími programy EU jakožto nejvíce ambiciózní a strategické akce nadnárodní spolupráce v rámci všech ostatních příležitostí k nadnárodní spolupráci v programu Erasmus+. Od roku 2022 by měla Komise poskytovat vyšší a udržitelné financování úspěšným stávajícím aliancím Evropských univerzit na základě soutěžní a kvalitativní výzvy a měla by umožnit vytváření nových Evropských univerzit. V rámci přezkumu programů víceletého finančního rámce v polovině období by měla Komise vypracovat investiční postup, který zohlední regionální, vnitrostátní a evropské financování s cílem předložit návrhy do roku 2024;

14.podporovala provádění iniciativy „Evropská studentská karta“, zejména digitalizaci provozních procesů, které zahrnují více signatářů, a výměny údajů s cílem snížit administrativní zátěž spojenou s řízením mobility studentů a zaměstnanců a výměn v rámci nadnárodních partnerství vysokoškolských institucí.

Komise se vyzývá, aby posoudila a vyhodnotila pokrok dosažený v akčních plánech členských států pro provádění tohoto doporučení, jakož i jeho využití v souvislosti s prováděním strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení, a to prostřednictvím příslušných rámců Unie pro monitorování a podávání zpráv, ve spolupráci s členskými státy a po konzultaci s dotčenými zúčastněnými stranami, a aby Radě podala zprávu do pěti let od přijetí doporučení.

Ve Štrasburku dne