ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění akčního plánu Moldavské republiky na uvolnění vízového režimu /* COM/2012/0348 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění akčního plánu Moldavské republiky na uvolnění vízového režimu I. Úvod Dialog o vízech mezi EU a Moldavskou republikou byl zahájen dne 15. června 2010 a v jeho rámci se zkoumají podmínky bezvízového cestování do EU pro občany Moldavské republiky. Akční plán na uvolnění vízového režimu (VLAP)[1] předložila Komise moldavským orgánům dne 24. ledna 2011. VLAP stanoví řadu kritérií pro Moldavskou republiku ve čtyřech „blocích“ důležitých věcí. Cílem je přijetí právního a politického rámce (fáze 1) a jeho účinného provádění (fáze 2). Komise pravidelně informovala Evropský parlament a Radu o provádění VLAP. První zpráva o pokroku v provádění akčního plánu Moldavské republiky na uvolnění vízového režimu byla předložena dne 16. září 2011[2]. Dne 7. října 2011 se konalo setkání vysoce postavených představitelů, na němž byla představena první zpráva o pokroku a byly projednány další kroky v tomto procesu. Ve druhé polovině října a počátkem listopadu 2011 se uskutečnily hodnotící mise bloků 2, 3 a 4 VLAP za účasti odborníků z členských států EU a úředníků z útvarů Komise a ESVČ. Účelem těchto misí odborníků bylo posoudit právní, politický a institucionální rámec ve srovnání s kritérii první fáze VLAP a jeho soulad s evropskými a mezinárodními normami. Odborné zprávy byly dokončeny v prosinci 2011. Druhá zpráva o pokroku v provádění akčního plánu Moldavské republiky na uvolnění vízového režimu byla vydána dne 9. února 2012[3]. Dne 27. února 2011 se konalo setkání vysoce postavených představitelů, na níž byla představena druhá zpráva o pokroku a byly projednány další kroky v tomto procesu. Tato zpráva Komise je třetí a poslední zprávou o pokroku v první fázi VLAP. Obsahuje souhrnné vyhodnocení Komise, pokud jde o pokrok dosažený Moldavskou republikou v plnění kritérií v první fázi VLAP, která se týkají vytvoření právního, politického a institucionálního rámce. II. Hodnocení opatření v rámci čtyř bloků akčního plánu na uvolnění vízového režimu Blok 1: Bezpečnostní prvky dokladů, včetně biometrických údajů Celkové hodnocení Právní rámec existuje. Byl vypracován jasný harmonogram úplného zavedení biometrických pasů vyhovujících požadavkům Mezinárodního úřadu pro civilní letectví (ICAO), včetně moldavských konzulátů v zahraničí, jakož i časový plán úplného vyřazení pasů, které neodpovídají standardu ICAO. Komise se domnívá, že Moldavská republika splňuje kritéria stanovená v bloku 1. Podrobný komentář · Konsolidace právního rámce pro vydávání strojově čitelných pasů s biometrickými znaky v plném souladu s nejvyššími normami ICAO na základě zabezpečené správy identity (evidence občanů a dokumentů dokládajících totožnost) a s přihlédnutím k přiměřené ochraně osobních údajů Právní rámec pro vydávání strojově čitelných biometrických pasů, zcela v souladu v nejvyššími normami ICAO, byl doplněn o dva zákony přijaté dne 9. června 2011 a usnesení vlády ze dne 10. května 2011. Tato dodatečná ustanovení zajistí konsolidovaný rámec pro zabezpečenou správu identity. Kromě toho byl přijat další zákon dne 27. prosince 2011, který zajistí, že zásada „jedna osoba, jeden dokument“ se nyní rovněž vztahuje i na diplomatické a služební pasy. · Přijetí akčního plánu, který obsahuje harmonogram pro dokončení zavádění biometrických pasů odpovídajících normám ICAO, včetně moldavských konzulátů v zahraničí, a časový rámec úplného vyřazení pasů neodpovídajících normám ICAO Byla přijat akční plán s jasným harmonogramem. · Zpracování programů odborné přípravy a přijetí etického kodexu proti korupci pro úředníky všech orgánů státní moci, kteří se zabývají pasy, průkazy totožnosti a dalšími dokumenty prokazujícími totožnost Dne 1. dubna 2011 byl přijat „Etický kodex pro zaměstnance pracující v evidenci občanů a vydávání dokladů“). V případě jeho porušení se odkazuje na sankce v zákoníku práce. Zavádí ustanovení o střetu zájmů, neslučitelnosti funkcí a povinnost hlásit nesrovnalosti. Generální ředitel rejstříku CSIR schválil dne 31. května 2011 nařízení „o některých preventivních opatřeních proti korupci a protekcionismu“ s následným „Akčním plánem pro řízení rizika oblasti korupce, dokladů obyvatelstva a evidence občanů“ ze dne 11. srpna 2011. Dne 5. dubna 2012 schválil „Plán řízení rizika korupce v oblasti dokladů obyvatelstva“. Kurzy odborné přípravy pro zaměstnance dokladů obyvatelstva v územních celcích se konaly v průběhu roku 2011 a v prvním trimestru roku 2012. Blok 2: Nedovolené přistěhovalectví, včetně zpětného přebírání Celkové hodnocení V oblasti správy hranic byly přijaty příslušné právní předpisy. Byl vytvořen institucionální rámec, včetně ustanovení o odborné přípravě a etických kodexů pro boj proti korupci. Pokud jde o řízení migrace, Moldavská republika vybudovala široký základ pro systém účinného řízení migrace a příslušný legislativní rámec. Přestože jsou nezbytná určitá zlepšení, přijaté nástroje jsou z velké části v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Většina institucionálního rámce již funguje v praxi, ačkoliv by mělo být vyčleněno více zdrojů na provádění příslušných ustanovení. V oblasti azylu existuje pevný právní základ, který je z velké části v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Komise se domnívá, že Moldavská republika celkově splňuje kritéria stanovená v bloku 2. Podrobné komentáře podle oblastí politiky Blok 2 / téma 1 – správa hranic · Konsolidace právního rámce pro správu hranic, včetně přijetí nového zákona o státních hranicích, kterým se Moldavské hraniční stráži povoluje účast na odhalování a vyšetřování přeshraniční trestné činnosti ve spolupráci se všemi příslušnými donucovacími orgány a který rozšiřuje jejich oblasti působnosti na celé území, jakož i konsolidace právního rámce pro účinnou spolupráci mezi agenturami hraniční stráže, donucovacími orgány a jinými agenturami zapojenými do správy hranic Zákon o státních hranicích byl přijat dne 4. listopadu 2011, zveřejněn dne 20. dubna 2012 a v platnost vstoupí dnem 1. července 2012. Navazuje na definice a rámec schengenského hraničního kodexu (nařízení (ES) č. 562/2006) a rovněž zohledňuje právní rámec Evropské unie upravující odpovědnost dopravců. Jako takový poskytuje dobrý rámec pro jiné právní předpisy a zásadní dokumenty. Přijetí příslušných podzákonných právních předpisů je plánováno před vstupem zákona v platnost. Zákon o hraniční policii byl přijat dne 28. prosince 2011, zveřejněn dne 20. dubna 2012 a v platnost vstoupí dnem 1. července 2012. Zákon poskytuje dobrý základ pro demilitarizaci a profesionalizaci hraniční stráže, která se přemění na hraniční policii. Zákon představuje pevný základ pro moderní správu hranic. Uděluje hraniční policii rovněž kompetence a výkonné pravomoci nezbytné pro účinnou ochranu hranic. Tento právní předpis zejména umožní hraniční policii účast na odhalování a vyšetřování přeshraniční trestné činnosti ve spolupráci se všemi donucovacími orgány. Rozšiřuje také oblast odpovědnosti hraniční policie na celé území. Tento zákon kromě toho stanoví právní rámec pro účinnou spolupráci mezi složkami hraniční policie, dalšími donucovacími orgány a dalšími agenturami, které se účastní na správě hranic. Je však třeba dále vyjasnit, jak bude probíhat spolupráce, jaké budou operativní postupy a jak budou rozděleny úkoly. Zejména postupy při dohledu nad cizinci a v zacházení s odhalenými nelegálními přistěhovalci a žadateli o azyl by měly být dohodnuty alespoň formou protokolů o spolupráci. Novela zákona o správních přestupcích byla přijata dne 21. října 2011, zveřejněna dne 16. prosince 2011 a vstoupí v platnost dnem 1. července 2012. Poskytuje hraniční policii pravomoci při posuzování správních přestupků, jako je porušení režimu státní hranice a pravidel překračování státní hranice, poškozování nebo zničení hraniční značky a porušování předpisů upravujících práva pobytu cizinců v Moldavské republice. Novela zákona o správních přestupcích týkající se odpovědnosti dopravců byla přijata dne 23. února 2012. Ukládá sankce za porušení pravidel o přepravě cizinců do země, přičemž je v souladu s mezinárodními a evropskými standardy. Moldavská hraniční stráž uzavřela dohody a protokoly o spolupráci se sousedními zeměmi, jmenovitě s Rumunskem a Ukrajinou, které slouží jako základ pro spolupráci s hraniční stráží v těchto sousedních zemích. Dohody o spolupráci byly podepsány s několika členskými státy EU (Lotyšsko, Litva, Estonsko, Maďarsko a Polsko), jakož i s Ruskem a Gruzií. Hraniční stráž má v úmyslu dokončit dohody o spolupráci s hraniční stráží z Běloruska a Kazachstánu v roce 2012. V srpnu 2008 bylo podepsáno pracovní ujednání s agenturou FRONTEX a Moldavská republika se zavázala plně a aktivně spolupracovat s misí EU pro pomoc na hranicích Moldavska a Ukrajiny (EUBAM). Agentura FRONTEX a Moldavská republika podepsaly nový plán spolupráce na roky 2012–2014 v prosinci 2011 . · Přijetí akčního plánu pro účinné provádění národní strategie integrované správy hranic, obsahující časový rámec a konkrétní cíle pro další rozvoj právních předpisů, organizaci, infrastrukturu, vybavení, jakož i dostatečné finanční a lidské zdroje v oblasti správy hranic Národní strategie integrované správy hranic (ISH) pro období 2011–2013 byla schválena dne 27. prosince 2010. Týká se všech témat významných pro účinnou správu hranic a je v souladu s evropskými normami a osvědčenými postupy. Akční plán ISH na léta 2011–2013 byl schválen dne 16. května 2011. Obsahuje podrobnější plány, jak bude realizována národní strategie ISH, včetně konkrétních cílů a akcí. Tak jako strategie ISH, i akční plán ISH je dobře sestaven a zahrnuje všechny oblasti důležité pro provádění strategie ISH. Hlavní cíle pokrývají tyto oblasti: zlepšení právního a politického rámce, hraniční kontroly a spolupráci mezi jednotlivými agenturami i na mezinárodní úrovni, rozvíjení organizační struktury, řízení lidských zdrojů, logistiku a systém analýzy rizik. Při provádění akčního plánu ISH by tento měl být doplněn o podrobnější plány, které by zahrnovaly mimo jiné počty a umístění vybavení a zařízení, jakož i plány na vytvoření koordinačních center, služby leteckého dohledu a centra pro zkoumání dokladů. Legislativní rámec poskytuje dostatečné finanční a lidské zdroje v oblasti správy hranic. · Zřízení vzdělávacích programů a přijetí etického kodexu proti korupci, konkrétně zaměřených na příslušníky hraniční stráže, celníky a další úřední osoby zapojené do správy hranic Byla zřízena řada vzdělávacích programů, teoretických a praktických, na základní a vysokoškolské úrovni. Zajištěno je rovněž průběžné školení pro (interní a externí) pracovníky s cílem zvýšit jejich profesionalitu. Programy odborné přípravy na pracovištích poskytují dobrý rámec pro profesionální správu hranic. Byl zaveden vhodný politický rámec pro prevenci korupce a etické chování úředníků. Dne 13. června 2008 byl schválen deontologický (etický) kodex pro příslušníky hraniční stráže, včetně pravidel týkajících se chování v případě konfliktu zájmů a zásad pro používání síly. Celní správa má podobný etický kodex. Zákon o hraniční policii navíc vymezuje práva a povinnosti policistů a v této souvislosti obsahuje také etické normy. Strategie ISH a akční plán ISH zahrnují opatření pro předcházení korupci. Zohledňují doporučení a osvědčené postupy ze schengenského katalogu. Pod záštitou EUBAM bylo zahájeno několik protikorupčních činností. Blok 2 / téma 2 – řízení migrace · Konsolidace právního rámce pro migrační politiku, včetně opatření pro reintegraci moldavských občanů (kteří se vracejí dobrovolně nebo na základě readmisní dohody mezi EU a Moldavskou republikou) a pro boj proti nelegální migraci (včetně snah o uzavírání readmisních dohod s hlavními zeměmi původu a odhalování nelegálních přistěhovalců ve vnitrozemí) Nový cizinecký zákon byl v Moldavské republice přijat dne 16. července 2011. Jde o rámcový zákon upravující právní postupy pro udělení práva pobytu cizincům v Moldavské republice. Jeho široce pojatá ustanovení se týkají všech oblastí souvisejících s problematikou přistěhovalectví. Další operativní postupy jsou v platnosti od července 2011 a vnesly větší jasnost do nového zákona. Na legální pobyt cizinců Moldavské republice se však nadále vztahují některé starší vnitrostátní právní předpisy. V zájmu větší právní jistoty by měly být zrušeny a začleněny do nové právní úpravy (viz též níže pod bodem blok 4). Podle nového „zákona o cizincích“ bylo v rámci úřadu pro migraci a azyl (BMA) zřízeno jedno správní místo v lednu 2011. Nový zákon vysvětluje a zjednodušuje postupy pro podávání žádostí o víza, o pobyt a o pracovní povolení v Moldavské republice. Jedná se o důležitý krok ve vývoji systému řízení migrace. Zákon o integraci cizinců byl přijat dne 27. prosince 2011, zveřejněn dne 13. března 2012 a vstoupí v platnost dnem 1. července 2012. Přináší větší právní jistotu, pokud jde o práva a nástroje týkající se začleňování, které mají být poskytovány způsobilým (legálním) cizincům, kteří mají bydliště v Moldavské republice. Co se týče opětovného začlenění moldavských migrantů zpět do země, Moldavská republika vypracovává nový akční plán, který nahradí minulý plán na podporu návratu moldavských migrujících pracovníků ze zahraničí. Byla už realizována řada aktivit, jako například program PARE 1+1, který počítá s procvičováním podnikatelských dovedností i s finanční pomocí při zahájení podnikání. Kromě toho byly realizovány činnosti zaměřené na zlepšení systému uznávání dovedností a kvalifikace, jakož i na posílení místního trhu práce, včetně aktivit v rámci partnerství v oblasti mobility mezi EU a Moldavskou republikou. Zákon o přistoupení Moldavské republiky k Úmluvě o právním postavení osob bez státní příslušnosti byl přijat dne 27. prosince 2011. Zákon o přistoupení k Úmluvě o omezení případů bezdomovectví byl přijat dne 8. prosince 2011. Tyto zákony zaplňují legislativní mezeru v této oblasti. Moldavská republika vydala metodická doporučení pro boj proti nedovolenému pobytu cizinců, která poskytují operativní pokyny imigračním úředníkům na místní úrovni. Pokud jde o institucionální kapacity, úřad pro migraci a azyl (BMA) byl vybaven komplexními pravomocemi coby hlavní orgán zodpovědný za řízení migračních toků na území Moldavské republiky. Je třeba pokračovat v budování kapacity tohoto úřadu, zejména na místní úrovni, a stejně tak je třeba podepsat protokoly o spolupráci mezi příslušnými orgány ministerstva vnitra, v nichž by byla objasněna dělba kompetencí v průběhu imigračního řízení. Moldavská republika je smluvní stranou readmisních dohod s Evropskou unií (platí od 1. ledna 2008), s Ukrajinou (1997), se Švýcarskem (2004 a 2010), s Norskem (2006), s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (2008), se Srbskem (2011) a s Dánskem (2011). V letech 2009 až 2011 podepsala Moldavská republika s 11 členskými státy EU dodatečné prováděcí protokoly k readmisní dohodě mezi EU a Moldavskou republikou . Probíhají jednání s dalšími 11 členskými státy EU. Mezitím pokračují jednání o readmisních dohodách mezi Moldavskou republikou a hlavními zeměmi původu nelegálních přistěhovalců. V roce 2007 byl schválen a odeslán do Ruska, Uzbekistánu, Tádžikistánu, Gruzie, Ázerbájdžánu, Arménie, Kazachstánu, Běloruska, Kyrgyzstánu, Turkmenistánu, Turecka, Sýrie, Bangladéše, Indie, Pákistánu, Libanonu, Jordánska, Afghánistánu, Iráku, Íránu, Číny, Bosny a Hercegoviny a Černé Hory návrh mezivládní readmisní dohody osob pobývajících na jejich území bez povolení. Úspěšně probíhají jednání s Ruskem, Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou. Byla zahájena jednání o podpisu nové readmisní dohody s Ukrajinou. Jistý pokrok byl hlášen v rozhovorech s Tureckem. Turecké orgány požádaly moldavské orgány, aby zvážily možnost bezvízového režimu. Podle Moldavské republiky by jedním z předpokladů mělo být uzavření readmisní dohody s Tureckem. · Přijetí národní strategie v oblasti řízení migrace pro účinné provádění právního rámce pro migrační politiku a akčního plánu obsahujícího rozvrh, zvláštní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a dostatečné lidské a finanční zdroje Strategie pro migraci a azyl byla přijata dne 6. července 2011. Jde o důležitý politický nástroj pro řízení migračních toků. Strategie vyjmenovává cíle po dostatečně dlouhou dobu (2011–2020) a definuje zásady, které zajistí komplexní a důsledné provádění politik. Vládní komisi přiděluje roli koordinátora činností týkajících se procesu migrace v Moldavské republice. Strategie bude provedena prostřednictvím akčního plánu (na období 2011–2015), který byl přijat dne 8. listopadu 2011. Akční plán obsahuje podrobné činnosti, které jsou potřebné pro dosažení dlouhodobých cílů strategie, přidělení finančních prostředků, odpovědné orgány, lhůty a ukazatele pokroku. Příslušné orgány (zejména BMA) by měly mít k dispozici vhodné lidské zdroje, aby mohly plnit své úkoly v rámci celkového provádění strategie. · Zřízení mechanismu pro sledování migračních počtů a toků, definování pravidelně aktualizovaného migračního profilu Moldavské republiky s údaji o nelegální i legální migraci a zřízení orgánů odpovědných za sběr a analýzu údajů o migračních počtech a tocích Dobře pokračuje příprava rozsáhlého migračního profilu, kterou provádí Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) a Moldavská republika s finanční podporou Evropské komise. Tento nástroj napomůže moldavským orgánům zlepšit řízení migrace a začlenit problematiku migrace do dalších politik, jako je politika zaměstnanosti a sociální politika, v zájmu celkového rozvoje země. Globální fórum o migraci a rozvoji (GFMD), které se uskutečnilo v prosinci 2011, označilo migrační profil za nejlepší praxi a moldavské orgány se aktivně podělily o své odborné znalosti v tomto směru. Úřadu BMA byl svěřen úkol pravidelně aktualizovat migrační profil. Buduje se integrovaný informační automatický systém „Migrace a azyl“. Ve vývoji jsou různé subsystémy. Dále bude třeba upřesnit spolupráci mezi agenturami, pokud jde o sběr a analýzu údajů o migrantech, včetně míry propojení mezi informačními systémy obsahujícími údaje o migrantech. Blok 2 / téma 3 – azylová politika · Konsolidace právního rámce pro azylovou politiku cestou přijetí právních předpisů týkajících se začlenění uprchlíků nebo osob požívajících jiné formy ochrany Moldavská republika přijala ve velmi krátké době pevný legislativní rámec pro azyl. Nejdůležitějším právním předpisem je „zákon o azylu“, který byl přijat dne 18. prosince 2008 a vstoupil v platnost dnem 13. března 2009. Tento zákon zajišťuje nezbytný institucionální rámec, právní postupy a zásady a je z velké části v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Některé z jeho prvků však vyžadují zlepšení. Zákon předpokládá, že uprchlíci budou moci požádat o cestovní doklad, avšak neukládá orgánům povinnost vydat ho (jenom možnost). Během fáze provádění bude nutno vynaložit úsilí k zajištění toho, že osobám požívajícím mezinárodní ochranu bude vydáván cestovní doklad. Moldavské orgány chtějí být schopny vydávat dokumenty v červenci 2012. Zákon kromě toho předpokládá širší důvody pro vyloučení osoby z právního postavení uprchlíka a pro navracení, než úmluva z roku 1951. Zákon by měl být odpovídajícím způsobem změněn. Měla by být rovněž přijata některá zlepšení v zákoně, aby žadatelé o azyl měli možnost vyjasnit veškeré nesrovnalosti a mezery ve svých záznamech a mohli nahlížet do zprávy o pohovoru. Zákon o integraci cizinců byl přijat dne 27. prosince 2011, zveřejněn dne 13. března 2012 a vstoupí v platnost dnem 1. července 2012 (viz výše v rámci tématu 2). Obsahuje ustanovení o tom, jak zavést do praxe práva uprchlíků a osob požívajících humanitární ochrany popsané v „zákonu o azylu“. Předloha zákona za tímto účelem poskytuje nezbytný institucionální rámec, právní postupy, mechanismy a zásady. Rovněž vytváří mechanismy koordinace s ústředními a místními orgány veřejné moci. Aby se usnadnil proces začleňování, Moldavská republika by také měla zvážit možnost zmírnění požadavku trvalého pobytu pro získání občanství uprchlíků, osob požívajících humanitární ochrany a osob bez státní příslušnosti ze současných osmi let legálního a obvyklého pobytu na pět let či ještě méně. Nařízení o činnosti centra pro ubytování žadatelů o azyl je z velké části v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Nejdůležitější práva, povinností a postupy jsou zajištěny. Lze ovšem leccos zlepšit, včetně zvláštních ustanovení o zranitelných skupinách nebo bezpodmínečného respektování práva na psychologickou a sociální pomoc. Blok 3: Veřejný pořádek a bezpečnost Celkové hodnocení Byl vytvořen právní a politický rámec pro předcházení organizované trestné činnosti a boj proti ní. Byl přijat zákon o organizované trestné činnosti, jakož i strategie a doprovodný akční plán. Tyto dokumenty jsou z velké části v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Právní a politický rámec pro prevenci obchodování s lidmi a boj proti němu je konsolidovaný a v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Akční plán na období let 2012–2013 zajišťuje ucelený přístup k řešení otázky obchodování s lidmi. Pokud jde o protikorupční politiku, byl vytvořen ucelený právní a politický rámec, který je v pokročilé fázi konsolidace. Moldavská republika přijala a hodlá provést značný počet legislativních změn zaměřených na sladění legislativního rámce s hlavními evropskými a mezinárodními právními nástroji. Byly přijaty protikorupční strategie a akční plán na roky 2012–2013. Nový zákon o středisku pro boj s hospodářskou trestnou činností a korupcí (přejmenováno na národní protikorupční středisko) byl přijat. Kvůli zajištění jejich účinného provádění je třeba dále zlepšit strategické plánování a posouzení potřeb. Dále je nutno posílit kapacitu, upřesnit dělbu pravomocí a spolupráci mezi institucemi, které jsou pověřeny úkoly v oblasti boje s korupcí. Co se týče spolupráce donucovacích orgánů, dále by se měla zdokonalovat koordinace jejich činnosti tak, aby umožnila účinnou výměnu informací. Byl zaveden právní a politický rámec pro prevenci praní peněz a financování terorismu a boj proti němu v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Moldavská republika přistoupila ke všem úmluvám OSN a Rady Evropy v oblasti veřejného pořádku a bezpečnosti a k velké většině úmluv OSN a Rady Evropy, týkajících se boje s terorismem. Měla by být přijata další opatření, zejména ze strany EU, ke sjednání dohod s Europolem a Eurojustem. Přijatý legislativní a institucionální rámec pro ochranu údajů je z velké části v souladu s evropskými normami. Moldavská republika zavedla legislativní, politický a institucionální rámec požadovaný pro protidrogovou politiku, který je v souladu s evropskými a mezinárodními normami. Legislativní rámec týkající se soudní spolupráce v trestních věcech byl dále konsolidován. Moldavská republika podepsala Druhý dodatkový protokol k Úmluvě Rady Evropy o vzájemné právní pomoci ve věcech trestních, který je nyní v procesu ratifikace. Byly přijaty důležité institucionální reformy, které jsou významné pro celou oblast veřejného pořádku a bezpečnosti, například reforma ministerstva vnitra a jeho podřízených a decentralizovaných složek a reforma soudnictví a následně i tyto věci: v březnu 2012 vzniklo středisko reforem; provádí se strategický plán rozvoje ministerstva vnitra na roky 2012–2014; v pokročilé fázi přijetí se nachází další právní předpisy důležité pro reformní proces. Pokračuje reforma soudnictví a parlament schválil akční plán provádění její strategie. Pokud jde o akční plány v rámci bloku 3, další pozornost bude věnována jejich očekávaným výsledkům, harmonogramu a termínům, výkonnostním ukazatelům a lidským a finančním zdrojům potřebným pro jejich provádění. Komise se domnívá, že Moldavská republika celkově splňuje kritéria stanovená v bloku 3. Podrobný komentář Blok 3 / téma 1 – prevence organizovaného zločinu, terorismu a korupce a boj proti nim · Přijetí právních předpisů a komplexní strategie na předcházení organizované trestné činnosti a boj proti ní, spolu s akčním plánem obsahujícím harmonogram, konkrétní cíle, činnosti, výsledky, výkonnostní ukazatele a dostatečné lidské a finanční zdroje Novelizovaný zákon o předcházení organizované trestné činnosti a boji proti ní byl přijat parlamentem dne 22. března 2012. Tento zákon rozlišuje mezi preventivními a procesními opatřeními a uvádí použitelné postupy v oblasti organizované trestné činnosti. Obsahuje, mimo jiné, opatření k prevenci a potírání vzniku nových skupin nebo zločineckých organizací, opatření k prevenci a potírání trestné činnosti, informační kampaně za účelem prevence a boje proti organizovanému zločinu, operativní sledování lidí lehce podléhajících svodům organizované trestné činnosti. Zákon také uvádí orgány, které mají pravomoci v této oblasti: úřad generálního prokurátora, ministerstvo vnitra, ministerstvo spravedlnosti, zpravodajská a bezpečnostní služba, protikorupční středisko a hraniční policie. Zákon tvoří základ pro odborné školení odborníků prováděné ve spolupráci s mezinárodními organizacemi a nevládními organizacemi. Mohl by však být lepší, kdyby se dále sladil s horizontálními evropskými a mezinárodními nástroji, jako je Úmluva OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu. Přesnější vymezení postrádají pojmy organizované skupiny a trestné činy, na které se tento zákon vztahuje. Další sladění je možné, pokud se jedná o kriminalizaci účasti v organizované zločinecké skupině, konfiskaci a zabavení, soudní příslušnost, předávání odsouzených osob, kriminalizaci maření výkonu spravedlnosti, ochranu svědků, pomoc obětem a jejich ochranu, jakož i o sběr a analýzu informací o povaze a rozsahu organizované trestné činnosti. Pokud jde o politický rámec, strategie pro předcházení organizované trestné činnosti a pro boj s ní na roky 2011–2016 byla vládou schválena dne 22. června 2011 a akční plán dne 11. listopadu 2011. Strategie předpokládá trvalé posuzování rizik a hrozeb organizované trestné činnosti. Stanoví základní principy pro boj s organizovanou trestnou činností, obecné cíle, jakož i pravomoci příslušných orgánů. Hlavními cíli strategie jsou podpora institucionálního a funkčního rozvoje, lepší řízení kapacity, harmonizace předpisů, zlepšení operativní činnosti, upevňování mezinárodní spolupráce a posilování spolupráce mezi vnitrostátními orgány. Poskytuje dobrý základ pro boj s organizovanou trestnou činností, pokud budou účinné metody a zvolená opatření. Akční plán pokrývá tyto oblasti: operativní a institucionální rozvoj, posilování spolupráce mezi jednotlivými agenturami i na mezinárodní úrovni, posilování a modernizace řízení kapacity, posilování institucionální kapacity a přizpůsobení právního rámce normám EU. Akční plán zahrnuje několik obecných cílů, které jsou přiměřené, ale nestanoví lhůty pro každé opatření. Mimoto některé ukazatele pokroku nejsou měřitelné, nebo jsou nedostatečně přesné. Co se týče institucionálního rámce, několik subjektů má pravomoci v oblasti předcházení organizované trestné činnosti a boje proti ní. Generální prokuratura koordinuje všechny operativní činnosti těchto subjektů. Jak budou pokračovat institucionální reformy, zejména reforma soudnictví a trestního práva, měla by úloha generálního prokurátora sílit. · Konsolidace právního rámce týkajícího se prevence obchodování s lidmi a boje proti němu a pravidelná aktualizace příslušného vnitrostátního plánu, včetně harmonogramu, konkrétních cílů, činností, výsledků, výkonnostních ukazatelů a dostatečných lidských a finančních zdrojů Již několik let je konsolidován právní a politický rámec prevence obchodování s lidmi a boje proti němu. Rámcový zákon o předcházení obchodováním s lidmi a boji proti němu byl přijat v roce 2005 a byl doplněn řadou dalších právních aktů, včetně příslušných ustanovení trestního zákoníku a trestního řádu, jakož i mezinárodních úmluv. Zákon o ratifikaci Úmluvy Rady Evropy (úmluva z Lanzarote) o ochraně dětí před sexuálním vykořisťováním a zneužíváním byl přijat parlamentem dne 19. prosince 2011. Ratifikační listiny byly uloženy u Rady Evropy dne 12. března 2012 a úmluva vstoupí v platnost dnem 1. července 2012. Zákon, kterým se mění a doplňuje trestní zákoník a trestní řád za účelem přizpůsobení vnitrostátních právních předpisů úmluvě z Lanzarote přijal parlament dne 12. dubna 2012. Plán pro prevenci a boj proti obchodování s lidmi na roky 2010–2011 byl schválen dne 13. září 2010 a zahrnoval opatření k boji proti tomuto jevu. Dodatečný plán, který obsahuje více konkrétních opatření, byl schválen dne 21. prosince 2010. Jedním z jeho cílů je zlepšit mechanismus vyšetřování a stíhání státních zaměstnanců zapojených do případů obchodování s lidmi. Rovněž je zaměřen na zvýšení ochrany dětí, které jsou oběťmi obchodování s lidmi, což je věc, která nadále vzbuzuje obavy. Zabývá se vnitrostátní a mezinárodní spoluprací, zvyšováním povědomí a informováním. Oba akční plány zahrnují většinu požadovaných prvků: harmonogram, konkrétní cíle, činnosti a očekávané výsledky, avšak bez ukazatelů výkonnosti a konkrétních číselných údajů o rozpočtových a jiných zdrojích. Nový akční plán na roky 2012–2013 byl vypracován a jeho schválení se očekává se v červnu 2012. Obsahuje chybějící prvky v předcházejících akčních plánech. Jedním z příkladů je prevence / ochrana zranitelných skupin proti nebezpečí, že se stanou oběťmi obchodování s lidmi, zejména opuštěných dětí, jimž se říká sociální sirotci. Nový akční plán stanoví ukazatele pokroku, ale podrobně nepopisuje výkonnostní opatření. Jeho součástí je oddíl zaměřený na posílení monitorování a hodnocení akčního plánu. Zaměřuje se především na větší koordinaci (jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni) aktivit v boji proti obchodu s lidmi, na prevenci obchodování s lidmi prostřednictvím budování kapacit a na zvyšování povědomí, na sociální pomoc a ochranu obětí a na posílení vyšetřování a procesních systémů. To je v celkovém souladu s mezinárodními a evropskými nástroji na boj proti obchodování s lidmi. Institucionální rámec byl zřízen a posílen. Středisko pro boj proti obchodování s lidmi bylo zřízeno v roce 2006 a je zcela funkční. Příslušné struktury v těchto oblastech existují jak na administrativní úrovni, a sice vnitrostátní Národní výbor pro boj proti obchodování s lidmi, což je poradní orgán vlády, tak na úrovni stíhání, kterou sleduje Koordinační rada pod předsednictvím generálního prokurátora, který je podle všeho plně zapojen do boje proti obchodování s lidmi. Kromě toho Národní referenční systém pro pomoc obětem obchodování s lidmi a jejich ochranu, který tvoří rámec spolupráce mezi vládními a nevládními subjekty, zahrnuje také multidisciplinární skupiny sestavené na regionální úrovni. · Přijetí právních předpisů týkajících se prevence korupce a boje proti ní a upevnění protikorupční funkce střediska pro boj proti hospodářské trestné činnosti a korupci; posílení koordinace a výměna informací mezi orgány odpovědnými za boj proti korupci Rámcový zákon o prevenci korupce a o boji proti ní byl přijat v roce 2008 a následně novelizován. Byl doplněn značným počtem významných právních předpisů (např. zákonem o střetu zájmů, zákonem o kodexu chování pro pracovníky veřejné správy, zákonem o státní službě a statusem státních zaměstnanců, zákonem o přiznávání a monitorování příjmů a majetku státních činitelů, zákonem o veřejných zakázkách atd.), včetně příslušných ustanovení trestního zákoníku, trestního řádu a kodexu správních přestupků. Pro zlepšení právního rámce směrem ke sladění vnitrostátních právních předpisů s evropskými a mezinárodními požadavky bylo podniknuto několik dalších kroků. Značný počet právních předpisů byl připraven a přijat v letech 2011 a 2012. Legislativní změny se mimo jiné týkají: rozšíření korupčních deliktů na zahraniční a mezinárodní veřejné zaměstnance; rozšíření trestného činu úplatkářství rozšířením jeho trestných znaků (např. „nabízení“ a „poskytování“); zavedení trestní odpovědnosti za korumpování voličů; stanovení zvláštních konfiskačních a preventivních opatření na náhradu škod a konfiskace majetku třetích stran v případě, že třetí strana věděla o nezákonném původu majetku; změny systému pro uvalení sankcí za protekcionismus a střet zájmů stanovený v kodexu správních přestupků; zavedení odpovědnosti právnických osob za trestné činy aktivní korupce. Byly přijaty další změny právních předpisů, jejichž cílem je dodržování doporučení vydaných skupinou GRECO nebo požadavků Úmluvy Organizace spojených národů proti korupci (UNCAC), jako například: kriminalizace falšování účetnictví, posílení systému pro uvalení sankcí za porušení kodexu chování státními zaměstnanci, posílení požadavků na oznamování trestných činů korupce. Opatření na ochranu oznamovatelů proti odvetě jak v soukromém, tak i veřejném sektoru by bylo třeba v praxi posílit. Doporučení z druhého kola hodnocení GRECO týkající se právního rámce pro využívání speciálních vyšetřovacích opatření ve všech případech korupce byla řešena částečně, vzhledem k tomu, že zvláštních vyšetřovacích opatření může být použito pouze u „závažných trestných činů“ a nikoli u ostatních běžných trestných činů korupce. Legislativní rámec byl změněn s cílem zvýšit úroveň sankcí za aktivní a pasivní úplatkářství, které automaticky kvalifikovalo tento typ trestného činu jako „závažný“ trestný čin, u něhož zvláštní vyšetřovací opatření lze použít. Působnost ustanovení o používání zvláštních vyšetřovacích opatření však zatím nebyla rozšířena na jiné běžné trestné činy korupce, které spadají do kategorie „závažných trestných činů“, jako je trestný čin obchodování s vlivem (úplatek formou vzájemné protislužby). Další kroky byly podniknuty k řešení některých doporučení vydaných skupinou GRECO v třetím kole hodnocení, zejména pokud jde o skutkovou podstatu (např. co ještě není a co už je trestný čin korupce, odpovědnost právnických osob, trestné činy korupce v soukromém sektoru, kriminalizace aktivního obchodování s vlivem atd.). Financování politických stran a volebních kampaní zůstává i nadále oblastí, v níž skupina GRECO vyzdvihla řadu významných nedostatků, které je třeba řešit přednostně, aby byla zajištěna úplná transparentnost, účinnost dohledu a systém účinných, úměrných a odrazujících sankcí jak za běžné financování stran, tak za financování volebních kampaní. V současné době provádí kontroly financování stran a volebních kampaní ústřední volební komise, která se skládá z devíti členů (z nich pouze tři jsou stálí členové). Stávající rámec by mohl být dále posílen, aby zajistil nezbytné záruky pro odhalování a účinné stíhání všech případů protiprávního financování stran. Za účelem realizace doporučení skupiny GRECO se připravuje návrh zákona o financování politických stran a volebních kampaní. Podávání zpráv moldavských orgánů o provádění doporučení vydaných skupinou GRECO bude pokračovat i během roku 2012. Moldavská republika by měla pokračovat v provádění těchto doporučení a měly by být poskytnuty další informace o tom, jak budou prováděna zbývající doporučení vydaná skupinou GRECO. Veřejné zakázky zůstávají jednou z oblastí, které jsou nejvíce ohroženy korupcí a kde se v praxi vyskytují zásadními nedostatky. Na tuto oblast má vliv řada právních předpisů a vedly se intenzivní diskuse, zda definice v těchto právních předpisech jsou vzhledem k vysokým rizikům dostačující. Současný systém zahrnuje povinný požadavek zveřejňovat oznámení úmyslu vypsat soutěž o veřejnou zakázku před vypracováním plánu nabídkového řízení. Často však není zveřejněno ani oznámení ani není vypracován plán. Systém sankcí je neúčinný. Je třeba vyvinout více úsilí k zajištění plně transparentního zadávání veřejných zakázek a zavést odrazující sankce v případě porušení právních požadavků. Pokud jde o střet zájmů, neslučitelnost funkcí a přiznávání majetku, legislativní rámec už byl zaveden. Nejzávažnější nedostatek se týká účinnosti ověřování a sankčních mechanismů. Zákon o Národní komisi pro prověřování bezúhonnosti byl parlamentem přijat v prosinci 2011. Komise má na starosti kontrolu střetu zájmů, neslučitelnosti funkcí a přiznávání majetku, ale zatím není funkční. Zákon stanoví úkoly a pravomoci komise, její organizační strukturu a postupy, jimiž se má řídit. I když je třeba uvítat, že prováděním důkladných kontrol střetu zájmů, přiznáváním majetku a neslučitelností funkcí byl pověřen jediný orgán, jsou nezbytné i další záruky nezávislosti a nestrannosti v jeho rozhodování, vzhledem k tomu, že jeho složení ponechává prostor pro politické ovládání. Předsedu komise jmenuje parlament. Z pěti členů jsou tři jsou navrhováni parlamentní většinou, jeden opozicí a pouze jeden vzejde z občanské společnosti prostřednictvím otevřeného výběrového řízení. Stávající složení vytváří možnost, že rozhodování komise bude mít pod kontrolou politická většina. Rozhodnutí o střetu zájmů, přiznání majetku a o nesrovnalostech by měla být nestranná a bez jakýchkoli politických zásahů. Zákon docela podrobně popisuje úkoly komise a postupy při prověřování střetu zájmů, přiznávání majetku a nesrovnalostech. Účinnost kontrol je ještě třeba ověřit v praxi. Výběr členů a zaměstnanců komise se musí řídit objektivními výkonovými kritérii a rozhodovací proces by v jednotlivých případech měl být chráněn před politickým vlivem nebo politickými úvahami. V případě „zjevného rozdílu" (tento pojem zákon blíže nevymezuje) mezi příjmy a majetkem úřední osoby může komise informovat orgány činné ve stíhání trestné činnosti, pokud existují jakákoli podezření, že došlo ke spáchání trestného činu, a daňové orgány. Komise nedostala žádné zvláštní pravomoci ohledně navrhování konfiskace neoprávněného majetku. Zjistí-li se střet zájmů nebo nesrovnalosti, komise vydá „akt porušení práva“ a v konečném důsledku může požádat státní orgány, aby přijaly disciplinární opatření nebo ukončily mandát či pracovní poměr dotčeného státního úředníka. Může také požádat soud, aby zrušil správní akt přijatý veřejným činitelem, u něhož byl zjištěn střet zájmů nebo nesrovnalosti. Zákon zavedl povinnost zveřejňovat přiznání majetku na internetových stránkách komise. Byl by to pozitivní krok na cestě k širokému zpřístupnění majetkových přiznání a potenciálně by to mohlo zvýšit míru odhalených případů protiprávně nabytého majetku. Nutno zajistit dostatečné rozpočtové a lidské zdroje, aby byla zaručena účinnost ověřování ze strany Komise. Všechny aspekty související s nezávislostí rozhodování a se schopností provádět ověřování a navrhovat sankce jsou klíčem k účinnosti systému, který lze testovat pouze prostřednictvím prokazatelných výsledků v praxi. Měly být poskytnuty další informace o tom, jaké technické prostředky a jaké elektronické databáze má Komise k dispozici. Zvláštní pozornost by měla být věnována soudržnosti celkového legislativního procesu s cílem předejít právní nejistotě a zajistit důkladné provádění. Právní rámec prochází dalšími změnami, které si vyžádala řada opatření v rámci protikorupční reformy. Třebaže je pochopitelné, že tempo reforem je rychlé a že se to následně promítá do legislativního prostředí, nesmí to mít vliv na soudržnost a stabilitu celkového rámce. Tentýž právní předpis je často novelizován prostřednictvím různých legislativních aktů v průběhu několika měsíců. Je třeba, aby legislativní iniciativy procházely důkladným posouzením dopadu, včetně potřeb finančních a lidských zdrojů, a je třeba je koordinovat. V červenci 2011 přijal parlament strategii pro boj s korupcí na období 2011–2015, která stanoví jasné priority a cíle. Strategie obsahuje stručné posouzení situace, přičemž hodnotí řadu průzkumů, v nichž se měřilo vnímání korupce, jakož i velmi obecnou analýzu příčin korupce. Rovněž definuje hlavní zásady a směry opatření a stanovuje řadu obecných kritérií výkonnosti a celkové cíle, kterých má být dosaženo na konci období jejího provádění. Strategie podrobně popisuje proces monitorování jejího provádění a úkolem koordinace pověřuje parlamentní komisi. Monitorovací pracovní skupina se skládá z několika zúčastněných stran, včetně subjektů ze soukromého sektoru a občanské společnosti. Protikorupční akční plán na období let 2012–2013 byl schválen parlamentem v únoru 2012. Zatímco akční plán zahrnuje řadu podrobných opatření, lhůty, ukazatele a očekávané cíle, neobsahuje odhad nákladů, ani odkazy na rozpočtové a lidské zdroje. Akční plán rovněž postrádá odkaz na hodnocení rizik nebo ohrožená odvětví. Zatímco se soustředí na legislativní a institucionální řešení, další pozornost by zasloužila operativní opatření. Dále by měla být rozvíjena opatření týkající se mechanismů vnitřní kontroly a jejich interakce s donucovacími orgány. Co se týče institucionálního rámce, středisko pro boj s hospodářskou trestnou činností a korupcí (CCECC) bylo zřízeno v roce 2002 a od té doby bylo několikrát restrukturalizováno. Nový zákon o středisku pro boj s hospodářskou trestnou činnosti a korupcí byl parlamentem přijat dne 25. května 2012. Středisko bylo přejmenováno na Národní protikorupční středisko. Jeho nezávislost byla posílena tím, že se zodpovídá parlamentu a jeho ředitel je vybírán v otevřeném konkursu a poté jmenován parlamentem. Nový zákon docela podrobně popisuje též postup při propouštění. Reforma střediska následovala po několika veřejných konzultacích, včetně pomoci od mezinárodního společenství, která dostala podobu návrhu reformní strategie, jež byla v listopadu 2011 předložena vládě a navrhuje tři hlavní směry reforem: nezávislost, zvýšená kapacita a veřejná podpora. Z toho se nový zákon zaměřil hlavně na problematiku nezávislosti, zatímco účinnost a větší kapacita musí být dále upřesněny a testovány v praxi. Nová strategie pro institucionální posílení střediska je v současné době dokončována a opírá se o cíle předchozího dokumentu reformní strategie s cílem zaměřit se na provádění nového právního rámce. Klíčovým prvkem reformy, která doplňuje záruky nezávislosti, by mělo být zajištění příslušné kapacity pro to, aby středisko mohlo efektivně plnit své úkoly. Středisko si i v nové podobě zachovalo pravomoci v oblasti prevence a vyšetřování. Pokud jde o represi, středisko vykonává vyšetřovací činnosti pod kontrolou prokurátorů. Pravomoc pro vyšetřování se nyní týká pouze korupce a s ní souvisejících trestných činů. Nerozlišuje se však podle hodnoty způsobené újmy ani podle postavení vyšetřovaného úředníka. Pod jurisdikci střediska spadají všechny korupční delikty, bez ohledu na to, zda jsou malé nebo velké. Všechny ostatní hospodářské a finanční trestné činy, které nesouvisejí s korupcí, byly převedeny do pravomoci ministerstva vnitra a celní správy. Praní peněz a financování terorismu zůstávají v pravomoci střediska; finanční zpravodajská jednotka zůstává jako samostatný útvar ve středisku (viz též níže pod bodem praní špinavých peněz). Ředitel střediska bude jmenován parlamentem po otevřeném konkursu. Parlament rozhoduje taktéž o odvolání ředitele na základě důvodů, které jsou taxativně uvedeny v zákoně. Nový zákon o národním protikorupčním středisku obsahuje také řadu záruk bezúhonnosti a kontroly bezúhonnosti jeho zaměstnanců. Účinnost nového systému je však třeba otestovat a nezodpovězené zůstávají mnohé otázky ohledně dělby pravomocí a koordinace s jinými donucovacími orgány. Program strategického rozvoje střediska na příští dva roky schválila jeho správní rada v lednu 2012. Program je poměrně vágní, pokud jde o budoucí konkrétní opatření. Uvádí rozpočtové zdroje a počty zaměstnanců z předchozích let, ale neobsahuje posouzení potřeb nákladů ani lidských zdrojů na příští dva roky. Rovněž neexistuje podrobný kalendář akcí. Strategické programování činnosti střediska neposkytuje jasný obraz o tom, jak bude zajištěna účinnost jeho činností a koordinace s dalšími protikorupčními orgány a donucovacími orgány. Pokud jde o interinstitucionální spolupráci, je třeba učinit více pro zajištění jasného rozdělení úkolů a účinnou spolupráci mezi všemi orgány působícími v oblasti prevence a boje proti korupci, včetně Národní komise pro prověřování bezúhonnosti, Národního protikorupčního střediska, mechanismů vnitřní kontroly, finanční zpravodajské jednotky (FIU), prokuratury a donucovacích orgánů. Je třeba učinit další kroky v zájmu podpory účinné policejní práce založené na zpravodajských informacích a za prioritu by mělo být považováno zlepšení systémů výměny informací mezi těmito orgány. · Konsolidace právního rámce týkajícího se prevence praní peněz a financování terorismu a boje proti ním v souladu s mezinárodními normami, které stanovil Finanční akční výbor pro praní peněz a financování terorismu (FATF); pravidelná aktualizace příslušné vnitrostátní strategie; zřízení nezávislé finanční zpravodajské jednotky Dne 7. dubna 2011 byl přijat zákon, kterým se mění zákon o prevenci praní peněz a financování terorismu a boji proti nim z roku 2007. Strategii prevence praní peněz a financování terorismu a boj proti nim na období 2010–2012 a akční plán schválila vláda dne 3. září 2010. Strategie představuje dobrý pracovní základ. Zvlášť vítané bylo poznání, že předchozí strategie nebyly plně účinné, jelikož koncem roku se opatření ze strategie vytratila, bez ohledu na to, zda byla účinně provedena, či nikoli. Z toho plynoucí poučení vedlo k novému přístupu, který spočívá v pětileté strategii na základě ročních akčních plánů, v níž se však nesplněná opatření přenáší do akcí následujícího roku. Zdá se, že strategie řeší nedostatek postupů pro zmrazování a konfiskaci majetku, aniž by bylo nutné definovat predikativní trestný čin. Pokud jde o zřízení nezávislé finanční zpravodajské jednotky (FIU), zákon ze dne 7. dubna 2011 zřídil Úřad pro prevenci praní peněz a boj proti němu jako specializované nezávislé oddělení v rámci CCECC (viz také výše v bodě boj proti korupci), které má své zvláštní pověření. Bylo schváleno několik dodatečných nařízení o jeho fungování. Úřad pro prevenci praní peněz a boj proti němu je úplně nezávislý na CCECC. FIU musí zůstat nezávislá na jiných orgánech, aby vyhověla mezinárodním standardům a aby pokračovala v plnění svých funkcí. FIU je uznaným členem skupiny Egmont a sítě CARIN (Camden Assets Recovery Inter-Network). Úřad pro prevenci praní peněz a boj proti němu zpracovává celostátní posouzení rizik v oblasti praní peněz a opatření v boji proti financování terorismu. Plní operativní a vyšetřovací roli, vede trestní stíhání a dělá zprostředkovatele mezi obdrženými údaji, výzkumem a donucovacími orgány. V závěrech zprávy o pokroku ze dne 14. dubna 2011, kterou vypracoval Výbor expertů Rady Evropy pro hodnocení opatření proti praní peněz a financování terorismu (Moneyval)[4], je uznán výrazný pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti povinné péče a podávání zpráv. Podle závěrů výboru Moneyval existuje potřeba dalších ukazatelů účinnosti režimu, zejména pokud jde o odsouzení za praní peněz a výši zachráněných aktiv. Čtvrté kolo hodnocení výborem Moneyval by mělo poskytnout další údaje o pokroku v tomto ohledu. V listopadu 2011 uskutečnil výbor Moneyval návštěvu na místě v rámci čtvrtého kola hodnocení a v prosinci 2012 bude připravena předloha jeho zprávy k přezkoumání a schválení. Měla by poskytovat další údaje o pokroku v tomto ohledu. FATF nesleduje Moldavskou republikou již od července 2011. · Přijetí národní protidrogové strategie a souvisejícího akčního plánu; navázání spolupráce s EMCDDA Dne 27. prosince 2010 Moldavská republika schválila Národní protidrogovou strategii na léta 2011–2018. Strategie vymezuje cíle, nezbytná opatření a jasnou zodpovědnost všech zainteresovaných stran zapojených do boje proti drogové závislosti a obchodu s drogami. Strategie byla vypracována v souladu s protidrogovou strategií EU na roky 2005–2012, jakož i s příslušnými úmluvami OSN. Strategie navrhuje komplexní přístup k problematice užívání drog na základě komplexní, meziútvarové, interdisciplinární spolupráce na všech úrovních, v níž dominují tři složky: a) snížení nabídky drog (výkon právní kontroly nad pohybem drog a boj proti obchodu s drogami a jejich nedovolené distribuci); b) snížení poptávky po drogách (primární prevence, léčba a rehabilitace uživatelů drog), a c) snížení rizik (škod). V červnu 2011 vláda schválila rozhodnutí o zřízení Národního protidrogového výboru jako stálého orgánu na vládní úrovni pro tvorbu a koordinaci politiky zaměřené na snižování poptávky po drogách a jejich nabídky a pro dohled na touto politikou. Jeho sekretariát byl ustaven v červenci 2011 rozhodnutím vlády a začal sbírat a analyzovat informace a údaje, které poskytly vnitrostátní orgány. Pokud jde o rozměr donucovací, existuje protidrogový útvar na Ministerstvu vnitra. Ustavena byla mezirezortní komise pro koordinaci politiky. Kromě toho byly zřízeny příslušné struktury v rámci ministerstva zdravotnictví. Posílena byla Národní protidrogová observatoř. Pokračuje spolupráce s Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA). Moldavské orgány poskytují vnitrostátní údaje a analyzují trendy. V dopise ze dne 28. října 2011 požádala Moldavská republika o formalizaci spolupráce s EMCDDA podpisem memoranda o porozumění. Postup pro podepsání memoranda o porozumění mezi Moldavskou republikou a EMCDDA probíhá a memorandum má být podepsáno v průběhu roku 2012. · Přijetí příslušných úmluv OSN a Rady Evropy ve výše uvedených oblastech a v oblasti boje proti terorismu Moldavská republika přistoupila ke všem úmluvám OSN a Rady Evropy týkajících se výše uvedených oblastí. Pokud jde o boj proti terorismu, velká většina úmluv OSN a Rady Evropy byla ratifikována a vstoupila v platnost. Blok 3 / téma 2 – justiční spolupráce v trestních věcech · Přijetí právního rámce pro vzájemnou právní pomoc Legislativní rámec v oblasti vzájemné právní pomoci je z velké části zaveden. Moldavská republika provádí velmi široký proces reforem svých právních předpisů v oblasti trestního zákoníku a trestního řádu. Interinstitucionální pracovní skupina pro změnu trestněprávních předpisů v oblasti operativního vyšetřování a stíhání byla zřízena na základě rozhodnutí vlády ze dne 9. února 2011. Tato pracovní skupina zpracovala koncepční dokument k reformě systému trestního stíhání a trestního řízení. Následně byl vypracován návrh „zákona, kterým se mění některé právní předpisy (zákon č. 45-XII ze dne 12. dubna 1994 o operativním vyšetřování, Trestní řád“), s cílem přizpůsobit je novým ustanovením o boji proti přeshraniční trestné činnosti a o společných mezinárodních vyšetřovacích týmech, o přezkumu vnitrostátních právních předpisů, o odposlechu telefonních hovorů a o přezkumu příslušných právních předpisů v rámci úmluvy o policejní spolupráci pro jihovýchodní Evropu. Dne 29. března 2012 přijal parlament „zákon o zvláštní vyšetřovací činnosti“. Dne 5. dubna 2012 byl přijat parlamentem zákon, kterým se mění některé právní předpisy (Trestní řád). Je potřebné dále vyjasnit vztah mezi těmito dvěma právními předpisy. · Přistoupení k 2. protokolu k Evropské úmluvě o vzájemné pomoci Moldavská republika podepsala dne 13. března 2012 Druhý dodatkový protokol k Úmluvě Rady Evropy o vzájemné právní pomoci ve věcech trestních, který je nyní v procesu ratifikace. · Uzavření dohody s Eurojustem Eurojust zřídil v Moldavské republice svou kontaktní kancelář. Po roce 2006 byly navázány kontakty s cílem zahájit jednání o dohodě o spolupráci mezi Moldavskou republikou a Eurojustem. V této souvislosti se v letech 2008 až 2010 konaly tři schůzky. Jelikož zajištění stejné úrovně ochrany údajů je předpokladem pro uzavření dohody o spolupráci s Eurojustem (viz také níže téma 4 o ochraně údajů), úplná konsolidace nového moldavského právního rámce o ochraně údajů za účelem justiční spolupráce v trestních věcech je nezbytná pro dosažení pokroku v těchto jednáních. Moldavská republika předložila Eurojustu dodatečné informace o ochraně údajů v únoru 2012. Očekává se, že jednání o uzavření dohody budou zahájena v druhé polovině roku 2012. Blok 3 / téma 3 – spolupráce v oblasti vymáhání práva · Zavedení přiměřeného mechanismu koordinace mezi příslušnými vnitrostátními agenturami a zřízení společné databáze, která zaručí přímý přístup pro příslušné úředníky Koordinace mezi příslušnými vnitrostátními donucovacími orgány se zajišťuje prostřednictvím činnosti Národního virtuálního střediska SELEC (Úmluva o středisku pro vymáhání práva v jihovýchodní Evropě)/GUAM (Organizace pro demokracii a hospodářský rozvoj), které bylo založeno v roce 2006. Jde o útvar podřízený ministerstvu vnitra, který se zaměřuje na rozvíjení spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními a evropskými agenturami pro boj s přeshraniční organizovanou trestnou činností a pro zabezpečení hranic. Národní virtuální středisko SELEC/GUAM zajišťuje koordinaci mezi těmito donucovacími orgány: ministerstvo vnitra, hraniční stráž, celní správa, bezpečnostní a informační služba a středisko pro boj s hospodářskou trestnou činností a korupcí. Tyto orgány mají přímý přístup do databáze střediska, kde jsou údaje o vyšetřování, předcházení přeshraniční organizované trestné činnosti a boji proti ní. Tyto informace se vyměňují prostřednictvím komunikačních kanálů SELEC/GUAM. Národní virtuální středisko má tyto obecné cíle: 1) zajistit organizační rámec nezbytný pro spolupráci a rozvoj konkrétních opatření na vnitrostátní a mezinárodní úrovni pro prevenci přeshraniční trestné činnosti a boj proti ní a proti jiným druhům závažných zločinů v členských státech SELEC a GUAM, 2) výměna informací mezi donucovacími orgány členských států SELEC a GUAM o předcházení přeshraniční trestné činnosti a boji proti ní a 3) analyzovat, zpřístupňovat a využívat získané informace k výzkumu, předcházení přeshraniční trestné činnosti a boji proti ní. Středisko používá databázi s názvem „Registru“. Tato databáze poskytuje informace o osobách, vozidlech, obchodních společnostech (majitelé, předmět podnikání a dopravní prostředky registrované na obchodní firmu společnosti), řidičské průkazy, kontrola různých druhů dokladů, jako jsou pasy, rodné listy, a hraniční přechody. Jelikož existují různé typy databází spravované různými subjekty („Registru" ve správě ministerstva informačních technologií a komunikací, informace o překročení státní hranice od hraniční stráže, informace o nemovitostech „Cadastru“), středisko má přístup k těmto databázím prostřednictvím delegovaných styčných úředníků. „Zákon o elektronickém informačním systému pro evidenci trestné činnosti, trestních věcí a osob, které spáchaly trestnou činnost“ zavedl mechanismus koordinace mezi příslušnými vnitrostátními orgány a databází. Byla schválena tři společná nařízení o mechanismu koordinace: 1) nařízení z roku 2008 o jednotném rejstříku přečinů, trestních věcí a osob, které spáchaly trestnou činnost, 2) nařízení z roku 2006 o jediné evidenci operativních spisů (vyhledávání a identifikace) o hledaných osobách, evidenci osob neznámé totožnosti a neidentifikovaných tělech a 3) nařízení z roku 2004 o jediné evidenci označených předmětů, starožitností, uměleckých děl a ztracených či nalezených věcí. V zavádění přiměřeného mechanismu koordinace mezi příslušnými vnitrostátními orgány by se mělo dále pokračovat zřízením koordinačního výboru všech orgánů, které se podílejí na zpravodajských službách a vyšetřování. Tomuto koordinačnímu výboru by měl předsedat generální prokurátor, který by měl sehrávat vedoucí úlohu, a výbor by měl být svoláván v pravidelných intervalech. Není jasné, zda se počítá s nějakou strukturou mezi orgány a agenturami, která by posílila výměnu informací o organizované trestné činnosti, ani zda bude tuto funkci plnit výše uvedené národní virtuální středisko. V současné době žádná centrální struktura neposkytuje přímý přístup do všech databází, které by mohly být předmětem zájmu, tj.: evidence obyvatelstva, vozidel, hraničních přechodů, odcizených věcí, otisky prstů, DNA, databáze daňové a celní správy, databáze bezpečnostní a informační služby, trestní rejstřík, evidence osob ve výkonu trestu, katastr nemovitostí, atd. Stávající subjekty doposud nemají přímý přístup ke všem dostupným databázím a musí spoléhat na styčné důstojníky, kteří kontaktují jejich správce s cílem získat přístup k informacím, které potřebují. Vzhledem k tomu, že neexistuje univerzální standard o zřízení „společné databáze“, některé země mají jednu a jiné mají oddělené databáze: důležité je však zavést nástroje nezbytné pro proaktivní nahlížení do všech dostupných databází. Orgány by měly zvážit zřízení meziagenturního nástroje, jako je např. plánovaný informační a analytický útvar, v němž by zástupci všech zpravodajských služeb a donucovacích orgánů mohly mít přístup do různých databází. · Uzavření operativní dohody o spolupráci s Europolem, která zaručí přiměřenou úroveň ochrany údajů Sjednání operativní dohody s Europolem je podmíněno tím, jak Europol vyhodnotí příslušné normy na ochranu údajů. Práce na posouzení ochrany jsou v chodu. Europol dokončil svoji první kontrolu došlého materiálu a v lednu 2011 odeslal Moldavské republice další otázky. Moldavská republika odpověděla dne 23. března 2011, kdy zaslala doplňkové informace o ochraně osobních údajů. V dubnu 2012 obdržel Europol další právní předpisy (viz též níže pod bodem 4. ochrana údajů). Europol v současné době pokračuje v posuzování právních předpisů o ochraně údajů v Moldavské republice a očekává další informace a případně další nezbytná vysvětlení. Studijní návštěvu na téma ochrany údajů lze uskutečnit, až vstoupí v platnost právní předpisy, a po získání jistých zkušeností s jejich uplatňováním. Sjednávání operativní dohody s Europolem může začít teprve poté, co to správní rada Europolu odsouhlasí na základě stanoviska společného kontrolního orgánu, které vychází ze zprávy Europolu o ochraně údajů. V dubnu 2011 uspořádal Europol pro moldavské donucovací orgány informační seminář. V červenci 2011 byla Moldavská republika vyzvána, aby vyslala do Europolu svého stálého styčného úředníka. Blok 3 / téma 4 – ochrana údajů · Konsolidace právního rámce pro ochranu osobních údajů, včetně přistoupení k dodatkovému protokolu z roku 2001 k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob, pokud jde o automatizované zpracování osobních údajů ve vztahu k orgánům dohledu a přeshraničnímu toku údajů Nový zákon Moldavské republiky o ochraně údajů, přijatý dne 8. července 2011, vstoupil v platnost dne 14. dubna 2012. Tento zákon zrušil platné právní předpisy o ochraně údajů z roku 2007 a sladil právní předpisy Moldavské republiky o ochraně údajů s příslušnými nástroji Rady Evropy a s právem EU. Kromě toho byl dne 21. října 2011 přijat „zákon, kterým se mění některé legislativních akty“, jenž mezi jiným posiluje nezávislost a pravomoci dohlížejícího orgánu a zavádí sankce za porušení ochrany údajů. Předpokládá se, že tyto legislativní změny vstoupí v platnost dne 16. června 2012. Dále pokračuje úsilí s cílem zcela konsolidovat právní rámec plným sladěním dalších právních předpisů a nařízení vlády s novým „zákonem o ochraně údajů“. Zvláštní pozornost by měla být věnována pravidlům na ochranu údajů v policejní činnosti (zejména úplnému provedení příslušných doporučení Rady Evropy), včetně změny trestního řádu a „zákona o zvláštní vyšetřovací činnosti“ (viz také výše bod o justiční spolupráci v trestních věcech). Úplná konsolidace a účinné provedení právního rámce jsou předpokladem pro uzavření operativních dohod o spolupráci s Eurojustem a Europolem (viz také výše témata 2 a 3). Moldavská republika ratifikovala dodatkový protokol z roku 2001 k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních údajů ve vztahu k orgánům dohledu a přeshraničnímu toku údajů. Ratifikace vstoupila v platnost dne 1. ledna 2012. Národní středisko pro ochranu osobních údajů zahájilo svou činnost v polovině roku 2009 na základě zákona o ochraně údajů z roku 2007. Jeho nezávislost a pravomoci byly posíleny novým právním rámcem. Středisko je organizace podřízená parlamentu a je nestranné a nezávislé na jakémkoli jiném vládním nebo správním orgánu. Blok 4: Vnější vztahy a základní práva Celkové hodnocení Moldavská republika přijala příslušné právní předpisy a rychle postupuje vpřed s revizí vnitrostátních právních předpisů, aby splnila požadovaná kritéria. Přijetím souhrnného zákona o zajištění rovnosti Moldavská republika dokončila rámec, který má zajistit účinné provedení kritérií v oblasti vnějších vztahů a základních práv. Vláda Moldavské republiky rovněž pozměnila akční plán obsahující opatření na podporu Romů, přičemž vzala v úvahu doporučení týkající se mezinárodních norem pro politiku začleňování. Rovněž dále vyjasnila některé aspekty právních předpisů uvedené v předchozí zprávě, zejména ty, které se vztahují k určení postavení osob bez státní příslušnosti. Komise se domnívá, že Moldavská republika celkově splňuje kritéria stanovená v bloku 4. Podrobný komentář Blok 4 / téma 1 – svoboda pohybu v Moldavské republice · Revize právního a regulačního rámce pro registraci a zrušení registrace oprávněně pobývajících cizinců nebo osob bez státní příslušnosti s cílem zabránit zbytečnému omezování V květnu 2011 vláda schválila rozhodnutí č. 337, kterým se mění rozhodnutí vlády č. 376 ze dne 6. ledna 1995 o dalších opatřeních k posilování vnitrostátního systému pasů. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku v červnu 2011 a nyní je v platnosti. Jeho cílem je přezkoumat ustanovení týkající se pravidel o evidenci obyvatelstva, zejména zavádí mechanismus pro získávání a zpracování biometrických informací a stanoví úpravu právních vztahů mezi fyzickými osobami, právnickými osobami, donucovacími orgány a místními orgány veřejné správy s cílem zajistit volný pohyb v Moldavské republice a právo usazovat se a pobývat kdekoli v zemi. Za účelem vyloučení případů osob bez státní příslušnosti v souvislosti s následnictvím států a předcházení takovým případům přijal parlament v červnu 2011 změny zákona o občanství č. 1024-XIV ze dne 2. června 2000 a tento novelizovaný zákon byl zveřejněn v Úředním věstníku dne 8. července 2011. Kromě toho v dubnu 2012 Moldavská republika formálně uložila své listiny o přistoupení k Úmluvě Organizace spojených národů o omezení případů bezdomovectví (přijaté dne 30. srpna 1961 v New Yorku) a k Úmluvě o právním postavení osob bez státní příslušnosti (přijaté dne 28. září 1954 v New Yorku) (viz také výše blok 2 téma 2). Změny zákona o občanství č. 1024-XIV ze dne 2. června 2002 mají za cíl upravit právní předpisy tak, aby bránily případům bezdomovectví vzniklým v důsledku rozpadu Sovětského svazu a vznikem následnických států a napomohly k řešení takových případů. Přistoupení Moldavské republiky k úmluvám o omezení případů bezdomovectví a o právním postavení osob bez státní příslušnosti povede k dalšímu vývoji mechanismu a postupu pro určování právního postavení osob bez státní příslušnosti a zajistí vytvoření institucionálního rámce pro určení osob bez státní příslušnosti (bezdomovectví). Pokud jde o postup pro určování právního postavení osob bez státní příslušnosti, Moldavská republika by mohla zvážit možnost poskytnout žadatelům právo na legální zaměstnání do skončení řízení, tak jak je tomu v případě žadatelů o azyl. V listopadu 2011 schválila vláda akční plán pro další průřezové legislativní změny s cílem zrušit veškerá zbytečná omezení týkající se povinného testování na HIV/AIDS pro přihlašování cizinců. Přitom se vycházelo z hodnocení pracovní skupiny, jejímž úkolem je posoudit všechny příslušné platné právní akty, které obsahovaly ustanovení o této věci. V důsledku toho parlament přijal legislativní změny zákona o profylaxi HIV/AIDS č. 23/2007 a vláda schválila a zaslala parlamentu předlohu zákona, kterým se mění a doplňuje zákon o pracovní migraci č. 180/2008 a zákon o režimu cizinců č. 200/2010 s cílem usnadnit proces evidence v Moldavské republice. Blok 4 / téma 2 – práva občanů včetně ochrany menšin · Přijetí komplexních právních předpisů proti diskriminaci podle doporučení monitorovacích orgánů OSN a Rady Evropy s cílem zajistit účinnou ochranu proti diskriminaci Kromě ústavních antidiskriminačních ustanovení a ustanovení v trestněprávních, občanskoprávních a správních předpisech přijal Parlament v květnu 2012 souhrnný zákon o boji proti diskriminaci: „zákon o zajištění rovnosti“. Tento zákon má za cíl prevenci diskriminace a boj proti ní a zajištění rovných práv pro všechny osoby na území Moldavské republiky v oblasti politické, hospodářské, sociální, kulturní a v dalších oblastech života bez ohledu na rasu, barvu pleti, národnost, etnický původ, jazyk, náboženské vyznání, přesvědčení, pohlaví, věk, zdravotní postižení, politický názor, nebo na základě jakéhokoli jiného podobného kritéria. Tato kritéria byla vysvětlena na nejvyšší politické úrovni[5]. V důsledku předchozích veřejných konzultací obsahuje zákon ustanovení, která omezují jeho použitelnost na manželství a adoptivní vztahy, jež jsou upraveny platnými právními předpisy, a na náboženské skupiny a jejich součásti související s jejich náboženskou vírou. Byla zlepšena pravidla týkající se práce Rady pro prevenci diskriminace a pro boj proti ní a za zajištění rovnosti: tento subjekt bude vystupovat v duchu nestrannosti a úplné nezávislosti na veřejných orgánech na základě komplexního mandátu v této oblasti. Subjekt pro rovnost má také pravomoc vydávat předběžná opatření a ukládat sankce po rozhodnutí o existenci případu diskriminace. Pokud subjekt na podporu rovnosti při posuzování stížnosti na údajné diskriminační zacházení nebo jednání podle čl. 12 odst. 1. písm. k) a čl. 15 odst. 6 zjistí, že představuje správní přestupek, může uložit sankce v souladu s ustanoveními přestupkového zákona. Zákaz diskriminace na základě sexuální orientace v oblasti zaměstnanosti vytváří obecný rámec v souladu se směrnicí 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení mezi osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ, a směrnicí Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání. V dialogu o lidských právech s Moldavskou republikou, který se konal 23. května 2012, EU obdržela záruky, že zákon má pokrývat všechny důvody diskriminace v souladu s mezinárodními závazky Moldavské republiky. Současně se moldavská strana zavázala vydat pokyny pro provádění tohoto zákona, které bude monitorováno Evropskou unií v rámci stávajícího dialogu. I když Komise a Úřad OSN v Moldavské republice poukázaly na některé nedostatky v různých návrzích antidiskriminačního zákona, z nichž některé se stále nacházejí v konečném znění, tento zákon představuje nezbytný právní základ pro plnění referenčních kritérií v oblasti boje proti diskriminaci. Měl by být následně dále zlepšen, pokud jde o definice přímé diskriminace a sexuálního obtěžování, ustanovení použitelná pro soukromý sektor s ohledem na zboží a služby, i pokud jde o další sladění s právem EU, aby zákon výslovně vysvětlil některé důležité aspekty, např. přiměřený komfort pro zdravotně postižené osoby. · Přijetí komplexního vnitrostátního akčního plánu v oblasti lidských práv; aktivně sledovat v příslušném vnitrostátním akčním plánu lidských práv konkrétní doporučení orgánů OSN, OBSE/ODIHR, Rady Evropy, Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti (ECRI) a mezinárodních organizací pro lidská práva, zejména při provádění politik boje proti diskriminaci, ochrany menšin a soukromého života a zajištění svobody vyznání Dne 12. května 2011 parlament schválil komplexní vnitrostátní akční plán v oblasti lidských práv, který vychází z konkrétních doporučení orgánů OSN, OBSE/ODIHR, Rady Evropy/ECRI a mezinárodních organizací na ochranu lidských práv. Plán počítá s opatřeními v mnoha oblastech, včetně provádění politik boje proti diskriminaci, ochrany menšin a soukromého života. Vládě bylo uloženo zveřejňovat konsolidovanou výroční zprávu o pokroku dosaženém při provádění akčního plánu a předkládat ji parlamentu do 1. dubna každého roku. O zprávě o pokroku se má diskutovat na výročních konferencích. Akční plán byl připraven v úzké konzultaci s občanskou společností a mezinárodními organizacemi. V červenci 2010 byl po konzultacích s občanskou společností a se zástupci romské komunity přijat akční plán na podporu romského obyvatelstva na roky 2011–2015. Jde o důležitý krok, kterým vláda demonstruje svou politickou vůli věnovat zlepšování situace romského obyvatelstva zvláštní pozornost. Následné diskuse s mezinárodními organizacemi naznačily, že existuje prostor pro další konsolidaci akčního plánu. Orgány uvedly, že do plánu bude přidána nová kapitola o zavedení romských prostřednících. V lednu 2012 vláda akční plán pozměnila, přičemž vzala v úvahu doporučení týkající se mezinárodních norem, zejména co se týče politiky začleňování. Zahájila rovněž činnost zaměřenou na zajištění nezbytných rozpočtových prostředků pro jeho provádění na základě změny výdajového rámce vlády v polovině období. Provádění plánu již začalo. Vnitrostátní akční plán lidských práv poskytuje údaje o monitorování a hodnocení, jakož i o prostředcích, které mají být vyčleněny na jeho provádění. Většina činností se však má financovat v mezích přídělů v souhrnném rozpočtu a pouze několik má zvláštní rozpočtové příděly. Orgány každý rok přezkoumají náklady na činnosti na základě priorit, finančních možností a vyhodnocení výsledků. Vnitrostátní akční plán lidských práv neobsahuje opatření zaměřená na svobodu myšlení, svědomí a náboženského vyznání. Tyto aspekty mají být upraveny v „zákoně o svobodě myšlení, svědomí a vyznání“, který byl přijat dne 27. prosince 2011 a který je revidovanou verzí „zákona o náboženských skupinách a jejich součástech“, s cílem sladit vnitrostátní právní předpisy a postupy s mezinárodním právem. Nový zákon má vytvořit pozitivnější dynamiku ve vztazích s menšinovými náboženskými sektami, než starý zákon v předchozích letech. · Ratifikace příslušných nástrojů OSN a Rady Evropy v boji proti diskriminaci Moldavská republika se zavázala, že po přijetí „ zákona o zajištění rovnosti “ zváží vydání prohlášení podle článku 14 Úmluvy o odstranění všech forem rasové diskriminace (CERD). V roce 2000 podepsala Moldavská republika protokol č. 12 k Evropské úmluvě o lidských právech z roku 1950, ale dosud ho neratifikovala. Moldavské orgány rovněž vyjádřily ochotu zvážit po přijetí „zákona o zajištění rovnosti“ ratifikaci protokolu č. 12. Ve vládě probíhají diskuse o zrušení územních omezení, která Moldavská republika sjednala ve smlouvách o lidských právech. · Upřesnění podmínek a okolnosti pro získání občanství Moldavské republiky S ohledem na podmínky a okolnosti pro nabývání občanství Moldavské republiky schválila vláda dne 3. května 2011 změny zákona o občanství č. 1024-XIV ze dne 2. června 2000 a novelizovala rozhodnutí vlády týkající se pravidel evidence obyvatelstva v Moldavské republice. Parlament tyto změny přijal dne 9. června 2011. Cílem těchto změn je odstranění překážek bránících nabytí občanství osobám bez státní příslušnosti, které podle čl. 12 odst. 2 zákona splňují důvody pro jeho získání, ale byly odsouzeny k odnětí svobody za úmyslnou trestnou činnost a mají záznam v rejstříku trestů nebo je proti nim vedeno trestní stíhání v době posuzování jejich žádostí. Moldavská vláda pokračovala v aktivním řešení situace v Podněstří. Moldavská vláda spolu s „orgány de facto“ v Tiraspolu v dubnu 2012 znovu aktivovala dvoustrannou pracovní skupinu pro otázky právního postavení občanů. Vnitrostátní evidenční orgán uplatňuje v současnosti zvláštní opatření pro potvrzení občanství a poskytnutí přístupu k vnitrostátním průkazům totožnosti zdarma obyvatelům z Podněstří v souladu s novelizovaným zákonem o občanství č. 1024-XIV ze dne 2. června 2000 a s rozhodnutím vlády č. 959 ze dne 9. září 2005 o bezpečnostních opatřeních týkajících se potvrzení občanství a o evidenci obyvatelstva z okresů v Podněsterské oblasti. Podle nejnovějších informací od moldavských orgánů byly vydány moldavské pasy 229 489 osobám – občanům Moldavské republiky, kteří mají bydliště v Podněstří, z toho 175 764 pasů zůstává v platnosti (tj. jejich platnost nevypršela). Během prvních tří měsíců roku 2012 vydaly orgány v Kišiněvě biometrické pasy 2 722 rezidentům v Podněstří. Ministerstvo informačních a komunikačních technologií ve spolupráci s ministerstvem spravedlnosti a ministerstvem vnitra zpracovalo právní rámec pro postupy pro identifikaci osob z Podněsteří při první evidenci na základě dodatečných informací o rodinných příslušnících a příbuzných (dokumenty dokládající totožnost rodičů, oddací listy a další). Zvláštní pozornost bude věnována zajištění účinného provádění výše zmíněného legislativního rámce v druhé fázi VLAP. III. Závěr Od zahájení vízového dialogu mezi EU a Moldavskou republikou v červnu roku 2010 a od předložení akčního plánu na uvolnění vízového režimu (VLAP) moldavským orgánům v lednu 2011 Komise pravidelně podávala zprávy Evropskému parlamentu a Radě o pokroku, jehož Moldavská republika dosáhla při přijímání opatření potřebných ke splnění referenčních kritérií stanovených v rámci čtyř bloků první fáze VLAP. Konkrétně byly předloženy dvě zprávy o pokroku v provádění VLAP (v září 2011 a v únoru roku 2012)[6]. Druhá zpráva o pokroku byla připravena na základě analýzy legislativního rámce, výsledků hodnocení služebních cest v rámci bloků 2, 3 a 4, jež proběhly v říjnu a listopadu 2011 za účasti odborníků členských států a na základě zpráv o pokroku předkládaných Moldavskou republikou o provádění VLAP. Nad rámec tohoto intenzivního procesu podávání zpráv, týkajících se VLAP, Komise také nadále sledovala pokrok, jehož Moldavská republika dosahovala v příslušných oblastech VLAP v rámci 1) Smíšeného výboru EU-Moldavsko pro usnadnění vízového režimu; 2) Smíšeného readmisního výboru EU-Moldavsko; 3) Smíšeného podvýboru č. 3 EU-Moldavsko[7]; 4) Partnerství mobility EU-Moldavsko. V každém z těchto výborů a rámců postupuje vpřed dialog a spolupráce mezi EU a Moldavskou republikou. Během posledních zasedání smíšených výborů pro zjednodušení vízového režimu a readmisi, která se uskutečnila v Kišiněvu dne 23. května 2012 (za účasti členských států EU) Komise konstatovala celkově uspokojivé provádění obou dohod. Dialog o vízech mezi EU a Moldavskou republikou se ukázal jako důležitý nástroj pro prosazování reforem, a to nejen v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, ale také mimo ni. Pokrok, který Moldavská republika dosáhla v různých oblastech, na něž se vztahují čtyři bloky VLAP, je v posledních dvou letech neustálý a účinný a svědčí o významném odhodlání moldavských orgánů a o jejich úsilí, které vkládají do provádění VLAP jako prioritního bodu jejich legislativní a správní agendy. Legislativní opatření, která vyžaduje VLAP v rámci první fáze, byla nakonec schválena. Jejich posouzení ze strany útvarů Komise, Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), jakož i odborníky členských států, ukazuje, že jsou v souladu s kritérii uvedenými ve čtyřech blocích VLAP. Přesto Komise bude nadále koordinovat sledování právního a koncepčního rámce v následných fázích dialogu s cílem posoudit, zda jsou účinně přijaty a prováděny nezbytné prováděcí předpisy v rámci čtyř bloků akčního plánu. Kromě toho bude Komise věnovat zvláštní pozornost tomu, aby byly v Moldavské republice vyčleňovány vhodné a nezbytné finanční a lidské zdroje na provádění uvedených legislativních aktů a jejich prováděcích předpisů. V návaznosti na výsledek výše zmíněného průběžného monitorování a hodnocení se Komise domnívá, že Moldavská republika nakonec úspěšně splnila všechny ukazatele první fáze VLAP a že tudíž může být zahájena druhá fáze VLAP. [1] Council document18078/10. [2] SEK(2011) 1075 v konečném znění. [3] SWD(2012) 12 v konečném znění. [4] http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/Progress%20reports%202y/MONEYVAL(2011)6_ProgRep2_MLD_en.pdf. [5] Viz mimo jiné prohlášení pana Vlada Filata, předsedy vlády Moldavské republiky, vydané dne 8. června 2012. [6] (SEK(2011) 1075 v konečném znění), pracovní dokument útvarů Komise SWD(2012) 12 v konečném znění. [7] Podvýbor č. 3: Cla, přeshraniční spolupráce, praní špinavých peněz, drogy, nedovolená migrace.