Shrnutí Rakouský systém soudnictví se i nadále těší velmi vysoké úrovni vnímané nezávislosti a v současné době probíhají diskuse o ohlášené reformě, která má zavést nezávislé státní zastupitelství. Je důležité, aby tato reforma zohledňovala evropské standardy nezávislosti státního zastupitelství. Mezitím byly dokončeny změny za účelem omezení oznamovacích povinností státních zástupců. Byla přijata další opatření týkající se systémů kontroly dodržování předpisů pro soudy a státní zástupce a povinnosti poskytovat senátům pro personální záležitosti zpětnou vazbu ohledně návrhů na jmenování soudců. Co se týká norem pro nábor u správních soudů, přetrvávají určité obavy, zejména s ohledem na jmenování místopředsedů a předsedů. Rakousko vyvíjí úsilí o další zlepšení digitalizace soudnictví. Systém soudnictví nadále funguje efektivně a u správních věcí vykazuje zlepšení. Provádí se národní protikorupční strategie, během pandemie COVID-19 však byly zaznamenány určité prodlevy. Po nedávných politických skandálech se zintenzivnilo vyšetřování korupce u vysoce postavených politiků. Státní zástupci, kteří se těmito případy zabývají, však čelí negativním vyjádřením ze strany politiků. Oznamovací povinnosti specializovaného státního zastupitelství jsou zatěžující, což vede k průtahům s negativním dopadem na účinnost vyšetřování korupce, nedávné změny však mají zátěž spojenou s oznamováním snížit. Byla zavedena nová opatření, která mají zabránit korupci u státních zaměstnanců a nejvyšších výkonných funkcí, avšak opatření, jež mají účinně řešit rizika pro integritu poslanců parlamentu, jsou však i nadále omezená a není uložena povinnost zveřejňovat informace o majetku, zájmech, dluzích a závazcích. Ačkoliv existuje právní rámec pro lobbing, jeho působnost a veřejně dostupné informace jsou stále omezené. Obavy nadále vyvolává kontrola financování politických stran. Právní rámec a příznivé prostředí pro sdělovací prostředky jsou i nadále silné a orgány pro sdělovací prostředí fungují nezávisle. Byla zjištěna rizika pro pluralitu sdělovacích prostředků kvůli neexistenci komplexního a vymahatelného právního rámce pro přístup k dokumentům a veřejným informacím. K řešení této záležitosti navrhla vláda nový zákon o svobodném přístupu k informacím. Sdělovacím prostředkům nadále plynou vysoké částky ze státních výdajů na reklamu, přetrvávají však obavy, co se týká spravedlivého a transparentního přidělování státní reklamy, možného politického ovlivňování tohoto procesu a nedostatečného uvážení hledisek plurality sdělovacích prostředků. Veřejná finanční podpora, která byla během pandemie COVID-19 vyčleněna pro odvětví sdělovacích prostředků, se obecně považovala za účinnou, byly však vysloveny pochybnosti o jejím objektivním rozdělení. Ačkoliv byly učiněny určité kroky ke zlepšení ochrany novinářů během protestů, jejich bezpečnost je stále více ohrožena, zejména v důsledku obtěžování na internetu a zastrašování. Co se týče systému brzd a protivah, podnikají se kroky k lepšímu zapojení zúčastněných stran a občanů do tvorby politik. V souvislosti s pandemií COVID-19 byla výkonná moc oprávněna jednat prostřednictvím nařízení založených na zvláštních právních předpisech se zvýšeným parlamentním dohledem od podzimu 2020. Ústavní soud hrál důležitou úlohu při přezkumu těchto opatření a několik z nich zrušil kvůli nedostatečnému odůvodnění. Veřejný ochránce práv, který rovněž hrál aktivní úlohu v souvislosti s pandemií COVID-19, se připravuje na opětovnou akreditaci jako národní instituce pro lidská práva. Vláda vyvíjela úsilí o další rozvoj dialogu s organizacemi občanské společnosti, a zejména s nimi konzultovala podporu poskytovanou občanské společnosti během pandemie COVID-19.

I.Systém soudnictví

Rakouský systém soudnictví má dvě samostatné větve. Soustava obecných soudů se skládá ze 115 okresních soudů, 20 zemských soudů, čtyř vyšších zemských soudů a Nejvyššího soudu. Od roku 2014 má Rakousko také samostatný systém správního soudnictví s jedenácti správními soudy prvního stupně (devíti zemskými správními soudy, jedním spolkovým správním soudem a finančním soudem) a Nejvyšším správním soudem. Ústavní soud zajišťuje ústavní přezkum spolkových a zemských zákonů. Jmenování soudců provádí výkonná moc na základě nezávazných návrhů senátů pro personální záležitosti, které se skládají ze soudců nebo z členů volených plénem soudu, kteří vypracují seznam tří kandidátů na každé pracovní místo seřazených podle pořadí. Státní zastupitelství je justiční orgán zřízený v rámci hierarchické struktury pod dohledem ministra spravedlnosti, který může vydávat jak obecné pokyny, tak pokyny v jednotlivých případech. Rakousko se účastní Úřadu evropského veřejného žalobce. Právníci jsou registrováni v jedné z devíti místních advokátních komor, jež jsou veřejnoprávními korporacemi a autonomními samosprávnými orgány organizovanými pod záštitou Spolkové advokátní komory.

Nezávislost

Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví je trvale velmi vysoká a u společností se dále zlepšila. Nezávislost soudů a soudců je v roce 2021 vnímána jako „poměrně dobrá“ nebo „velmi dobrá“ u 83 % široké veřejnosti a 78 % společností. Celkově vykazovala úroveň vnímané nezávislosti u široké veřejnosti a společností v posledních pěti letech trvalý růst s výjimkou roku 2021, kdy se u široké veřejnosti mírně snížila.

Připravuje se reforma za účelem vytvoření nezávislého spolkového státního zastupitelství, v jehož čele stojí nejvyšší státní zástupce. Na základě svého oznámení ze dne 24. února 2021 o zřízení spolkového státního zastupitelství pod vedením nezávislého nejvyššího státního zástupce vytvořilo ministerstvo spravedlnosti pracovní skupinu složenou ze zástupců soudnictví a odborníků, která se od května 2021 schází jednou měsíčně a která posoudí různé ústavní a právní otázky související s reformou. Očekává se, že skupina předloží své výsledky v prvním pololetí roku 2022, nebyla však pověřena přípravou konkrétního návrhu právního předpisu. Reforma státního zastupitelství představuje dlouhodobý požadavek zúčastněných stran, neboť systém oznamovacích povinností (viz níže) a právo ministra spravedlnosti vydávat státním zástupcům pokyny v jednotlivých případech, včetně příkazu nestíhat určité případy, je předmětem kritiky. Zúčastněné strany zdůraznily, že je nutné zajistit, aby plánovaná reforma zavedla v praxi hmatatelné strukturální záruky nezávislosti nového nejvyššího státního zástupce, pokud jde o jakékoli politické ovlivňování ze strany výkonné nebo zákonodárné moci. Je důležité, aby byla reforma připravena po konzultaci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami a aby zohledňovala evropské standardy nezávislosti státního zastupitelství.

Zavádějí se opatření k omezení oznamovacích povinností státních zástupců vůči výkonné moci. V souladu se záměrem uvedeným ve vládním programu, který byl zmíněn již ve zprávě o právním státu pro rok 2020, učinila vláda kroky k omezení oznamovacích povinností státních zastupitelství, jež státní zastupitelství a zúčastněné strany v současnosti pokládají za obtížné a nepřiměřené (viz také oddíl II). Jako první krok byla v březnu 2021 na žádost ministerstva spravedlnosti zrušena vyhláška vrchního státního zastupitelství ve Vídni o oznamovacích povinnostech podřízených státních zastupitelství (která jim ukládala povinnost oznámit důležité procesní úkony tři dny před jejich provedením) (viz také oddíl II). Dne 12. června 2021 navíc ministerstvo spravedlnosti vydalo pozměněnou vyhlášku o oznamovacích povinnostech, podle níž jsou tyto povinnosti za určitých okolností vymezeny úžeji, byla například zrušena povinnost podávat informativní zprávy, jsou-li oběťmi trestného činu osoby veřejného zájmu. Zúčastněné strany však uvedly, že toto nemusí významně snížit zátěž Ústředního státního zastupitelství pro boj proti hospodářské trestné činnosti a korupci, neboť vysoký počet jeho případů představují případy veřejného zájmu, u nichž tyto povinnosti platí i nadále. V roce 2020 vydal ministr spravedlnosti 22 pokynů v jednotlivých případech a osm pokynů do května 2021, přičemž všechny z nich byly v souladu se stanoviskem nezávislé Rady pro pokyny. Podle očekávání má být další zpráva o pokynech parlamentu předložena v létě 2021.

Byla zavedena povinnost poskytnout senátům pro personální záležitosti zpětnou vazbu v případě nedodržení jejich doporučení ohledně jmenování soudců. V prosinci 2020 vstoupily v platnost změny zákona o soudcích a státních zástupcích, které kodifikují povinnost ministra spravedlnosti poskytnout senátům pro personální otázky, které jsou složeny především ze soudců zvolených jejich kolegy, písemnou zpětnou vazbu v případě, že se neřídil jejich doporučením týkajícím se jmenování soudců. Senáty pro personální záležitosti mají rovněž možnost do dvou týdnů zaslat písemné vyjádření. Podobný postup byl zaveden i u státních zástupců. To odpovídá prvkům doporučení skupiny GRECO posílit zapojení senátů pro personální záležitosti do postupů jmenování. Skupina GRECO zjistila, že se senáty pro personální záležitosti dosud nepodílejí na výběru justičních čekatelů a že postup jmenování nepodléhá soudnímu přezkumu. Senáty pro personální záležitosti (ani jiné orgány zastupující soudní moc) se nepodílejí také na výběru předsedy a místopředsedy Nejvyššího soudu, což Nejvyšší soud kritizoval.

Přetrvávají určité obavy v souvislosti s náborem u správních soudů, zejména co se týká jmenování předsedů a místopředsedů soudů. Jmenování místopředsedů a předsedů zemských správních soudů je obvykle výsadou výkonné moci bez důsledného zapojení soudní moci, jak již bylo uvedeno ve zprávě o právním státu pro rok 2020. V březnu 2021 zopakovala skupina GRECO svá doporučení týkající se většího zapojení senátů pro personální záležitosti do jmenování soudců, včetně jmenování předsedů a místopředsedů správních soudů. Zúčastněné strany neustále zdůrazňují, že neexistence důsledného zapojení soudní moci do těchto jmenování ve spojení se širokými pravomocemi a povinnostmi předsedů soudů vyvolává obavy s ohledem na evropské standardy. Vláda a konference předsedů správních soudů objasnily, že v řadě spolkových zemí jsou ze zákona nebo podle zvyklostí zřízeny zvláštní výbory pro přípravu návrhů na jmenování, tyto však nezahrnují nutně (ve většině) soudce. Požaduje se rovněž harmonizace požadavků na nábor soudců správních soudů, jež jsou pro každý zemský správní soud upraveny zvlášť. Podle doporučení Rady Evropy by v případech, kdy o výběru soudců rozhoduje výkonná moc, měl být nezávislý a kompetentní orgán tvořený z podstatné části soudci oprávněn předkládat doporučení nebo vydávat stanoviska, jimiž se výkonná moc v praxi řídí.

Přijímají se opatření ke zlepšení rámce pro integritu soudců a státních zástupců. Po přijetí směrnic pro dodržování pravidel pro všechny zaměstnance soudů v roce 2019 nyní soudy a státní zastupitelství zavádějí komplexní systém pro kontrolu dodržování předpisů, jenž bude zahrnovat ustanovení zemských kontrolorů dodržování předpisů, kteří působí jako jednotné kontaktní místo pro otázky dodržování předpisů předložené všemi zaměstnanci soudů. Byl zaveden e-learningový program týkající se dodržování předpisů, který se zaměřuje na otázky související se střetem zájmů, a tento program již absolvovalo více než 1 400 zaměstnanců. Skupina GRECO uvítala vypracování směrnic pro dodržování pravidel a ustanovení kontrolorů dodržování předpisů, zdůraznila však, že je nutné objasnit důvěrné poradenství, které mají soudci a státní zástupci k dispozici ve věcech etiky. Zúčastněné strany rovněž uvádějí, že směrnice pro dodržování pravidel stanovila výkonná moc, a nikoli samotná soudní moc, a že nebyl vypracován etický kodex pro správní soudce. Skupina GRECO rovněž podotýká, že Rakousko dosud nezavedlo systém pravidelných hodnocení.

Kvalita

Soudům a státním zastupitelstvím byly přiděleny dodatečné zdroje, problémy však přetrvávají u Spolkového finančního soudu. Po dalších pracovních místech přidělených v roce 2020 byl rozpočet pro soudnictví v roce 2021 opět navýšen, včetně dodatečných finančních prostředků v souvislosti s dopadem pandemie COVID-19, a byl dokončen nábor pracovníků na většinu vytvořených dodatečných pracovních míst. Rakousko vynakládá na systém soudnictví přibližně 0,28 % HDP. Ačkoliv tento vyšší rozpočet reaguje na obavy vyslovené zúčastněnými stranami a ve studii ministerstva spravedlnosti v souvislosti s předchozími škrty v rozpočtu pro systém soudnictví, audit, který Účetní dvůr zveřejnil v lednu 2021, potvrzuje, že u Spolkového finančního soudu přetrvávají problémy v oblasti zdrojů, zejména co se týká velmi nízkého počtu soudních zaměstnanců v porovnání s ostatními soudy (přibližně pouze 0,25 pracovního místa pro soudní zaměstnance na jednoho soudce) a počtu neobsazených pracovních míst pro soudce, přičemž tato situace má za následek rovněž značný počet nahromaděných nevyřízených případů. Účetní dvůr se zabýval řadou doporučení určených Spolkovému finančnímu soudu a ministerstvu financí, včetně doporučení snížit administrativní zátěž soudců, umožnit pokrok při snižování počtu nahromaděných nevyřízených věcí a zkrátit dobu řešení případů.

Zavádějí se změny ke snížení soudních poplatků v určitých oblastech. Jak bylo uvedeno ve zprávě o právním státu pro rok 2020, vysoké soudní poplatky v Rakousku pokládají zúčastněné strany za možnou překážku přístupu ke spravedlnosti. Provádí se řada opatření ke snížení soudních poplatků v určitých oblastech, mimo jiné v případě trestního stíhání zahájeného soukromou žalobou. Ačkoli se v rámci celkové reformy exekučního práva, která byla přijata v dubnu 2021, soudní poplatky zvýšily, byly současně omezeny některé zpoplatněné procesní úkony. Připravují se některá další opatření související se soudními poplatky, například v případě občanskoprávního řízení, v této fázi se však nepředpokládá celkové vyhodnocení systému soudních poplatků. V roce 2020 se v důsledku pandemie COVID-19 příjmy plynoucí ze soudních poplatků snížily a do května 2021 byla dočasně odložena úprava o inflaci, což snížilo jejich podíl v rozpočtu na soudnictví, jenž však přesto zůstává vysoký. Zúčastněné strany poukazují zejména na neexistenci limitu pro soudní poplatky ve věcech s vysokou hodnotou nároku a na automatické úpravy o inflaci jako na potenciální překážky přístupu ke spravedlnosti.

Byly vypracovány nabídky počátečního vzdělávání pro soudce správních soudů. Od roku 2020 nabízí rakouská Akademie pro správní soudnictví vzdělávací program pro nově jmenované soudce správních soudů s moduly týkajícími se vedení řízení, profesní etiky, služebních předpisů pro soudce a digitální justice. Zatímco soudci obecných soudů a státní zástupci absolvují před nástupem do funkce komplexní čtyřletou odbornou přípravu, soudci správních soudů jsou přijímáni po získání předchozí nejméně pětileté právnické praxe. Počáteční vzdělávání nově jmenovaných správních soudců se však podle zákona nevyžaduje, což zúčastněné strany kritizovaly. Dále bylo doporučeno zavést pro všechny soudce a státní zástupce roční program vzdělávání při zaměstnání, který by zahrnoval zejména prvky související s integritou.

Vyvíjí se úsilí o dosažení dalšího pokroku při digitalizaci soudnictví. Celková úroveň digitalizace soudnictví je vysoká s plně zavedenými procesními pravidly pro používání digitálních nástrojů v občanských, trestních a správních věcech a soudy a státní zastupitelství široce využívají digitální a elektronické komunikační nástroje. V občanskoprávních, správních a trestních řízeních jsou velkou měrou dostupná digitální řešení pro zahájení a vedení řízení. Jak již bylo zmíněno ve zprávě o právním státu pro rok 2020, Rakousko pokračuje v provádění projektu nazvaného „Justice 3.0“, který má do roku 2025 zajistit úplný přechod na elektronické spisy. Od června 2021 jsou řízení u 56 soudů, devíti státních zastupitelství a Nejvyššího soudu a Nejvyššího státního zastupitelství plně digitalizována. K dalším plánovaným milníkům patří výhradní používání digitálních spisů na všech státních zastupitelstvích od poloviny roku 2022 a ve všech nových občanskoprávních řízeních od poloviny roku 2023. Nová platforma „JustizOnline“, která byla spuštěna v listopadu 2020, zajišťuje konsolidované místo pro přístup občanů ke službám, jako je podávání elektronických návrhů nebo nahlížení do soudních spisů, a poskytuje uživatelům podporu prostřednictvím chatbotu. Vláda zavádí také nový komplexní digitální systém vykazování výkonnosti s údaji o výkonnosti soudů a státních zastupitelství, který bude veřejně přístupný na platformě JustizOnline. V souvislosti s pandemií COVID-19 byla přijata procesní opatření umožňující používání videokonferenčních systémů v občanských i trestních věcech, jež se mají používat podle systému „semaforu“.