ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně .eu /* KOM/2011/0616 v konečném znění */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně .eu (Text s významem pro EHP) SOUVISLOSTI V dubnu 2011 oslavila doména nejvyšší úrovně (Top Level Domain – dále jen „TLD“) .eu své páté výročí. Během těchto pěti let se TLD .eu stala devátou největší TLD a pátou největší národní doménou nejvyšší úrovně na světě. S více než 3,3 miliony registrací se TLD .eu stala pro Evropany, vybírající si doménu pro svou přítomnost na internetu, vyhledávanou možností. Tato zpráva Evropskému parlamentu a Radě se zabývá zaváděním, účinností a fungováním TLD .eu za poslední dva roky. V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 733/2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně .eu je Komise povinna předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě jeden rok po přijetí uvedeného nařízení a následně každé dva roky. Tato zpráva navazuje na zprávy z let 2007[1] a 2009[2] a věnuje se vývoji TLD .eu od 1. dubna 2009 do 31. března 2011. Mimo jiné se zaměřuje na zavedení mezinárodních jmen domén. Právní rámec a hlavní zásady domény .eu Doména nejvyšší úrovně .eu byla zavedena prostřednictvím těchto právních předpisů: - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 733/2002 ze dne 22. dubna 2002 o zavádění domény nejvyšší úrovně .eu (ve znění pozdějších předpisů)[3] ( rámcové nařízení ); - nařízení Komise (ES) č. 874/2004 ze dne 28. dubna 2004, kterým se stanoví obecná pravidla pro zavádění a funkce.eu a zásady, jimiž se řídí registrace (ve znění pozdějších předpisů)[4] ( nařízení „ PPR“ ). V období, kterým se zpráva zabývá, bylo nařízení Komise (ES) č. 874/2004 pozměněno za účelem zavedení mezinárodních jmen domén (Internationalized Domain Names, dále jen „IDN“) v rámci TLD .eu. Pozměněné nařízení (ES) č. 560/2009 bylo přijato dne 26. června 2009[5]. Rejstřík EURid (Evropský rejstřík internetových domén), vybraný Komisí[6], je odpovědný za organizaci, správu a řízení domény TLD .eu. Jedná se o nezávislou organizaci, která přijímá veškerá nezbytná rozhodnutí samostatně v souladu s rámcovým nařízením[7]. Komise na práci rejstříku dohlíží, aniž by se zapojovala do jeho každodenních aktivit. Tento model oddělení povinností odpovídá zásadám nevměšování, samosprávy a samoregulace, na nichž je internet založen[8]. Zavedení mezinárodních jmen domén (IDN) IDN pod doménou nejvyšší úrovně .eu Právní rámec pro TLD .eu stanovuje, že rejstřík musí registrovat jména domén ve všech abecedních znacích úředních jazyků EU (složených ze znaků latinské abecedy, cyrilice a řecké abecedy), pro které jsou k dispozici odpovídající mezinárodní normy[9]. Původně mohla jména domén obsahovat pouze znaky z omezeného souboru znaků vycházejícího z anglické abecedy (obvykle a–z, 0–9 a „-“). To neumožňovalo registraci jmen domén obsahujících zvláštní znaky latinské abecedy v některých jazycích EU či znaky nelatinských abeced (bulharské cyrilice a řecké/kyperské abecedy). S cílem vyřešit tento problém pracovalo mezinárodní internetové společenství několik let na vývoji mezinárodních jmen domén (IDN), která umožňují použití mnohem širší škály zvláštních znaků a znaků nelatinských abeced (například znaků s diakritikou jako „é“, „ö“, „ç“ nebo „č“ a znaků z většiny nelatinských abeced). Dne 26. června 2009 Komise přijala nařízení (ES) č. 560/2009 o změně nařízení (ES) č. 874/2004 za účelem zavedení IDN v rámci TLD .eu[10]. Dne 10. prosince 2009 zahájil EURid registrace IDN. Od té doby jsou k dispozici jména domén ve všech 23 úředních jazycích Evropské unie až do poslední tečky jakékoliv adresy .eu (tj. v latinské abecedě, cyrilici a řecké abecedě). Od úplného začátku přitáhlo zavedení IDN velkou pozornost. Během první hodiny po startu bylo v rámci TLD .eu zaregistrováno 38 172 IDN. Na konci března 2011 bylo zaregistrováno 56 961 jmen domén využívajících IDN. IDN v rámci domény nejvyšší úrovně .eu Zavedení IDN na nejvyšší úrovni, tj. napravo od poslední tečky jména domény, je záležitostí, která spadá do kompetence sdružení ICANN[11]. Dne 16. listopadu 2009 spustilo sdružení ICANN tzv. zrychlený proces pro zavádění mezinárodních doménových jmen pro národní domény nejvyšší úrovně[12], aby umožnilo zavedení internetových koncovek TDL reprezentujících národní domény (např. .gr, .bg, .eu), které používají znaky nelatinských abeced (např. cyrilice, řecké, arabské a čínské abecedy). Proces zahrnuje tři kroky: i) rejstřík dané země podá žádost o provozování „řetězce“ IDN (verze TLD s kódem země (country code Top Level Domains, dále jen „ccTLD“) ve znacích jiné abecedy), společně s podporou internetového společenství na jejím území („podpora komunity“) a důvodem pro daný výběr („kritérium smysluplnosti“); ii) požadovaný řetězec je poté ohodnocen sdružením ICANN, které ho pak předá nezávislému výboru, aby zkontroloval možný střet se stávajícími TLD řetězci („kritérium možné záměny“); iii) po schválení je nový řetězec vložen do rejstříku („delegace“). V prosinci 2010 obdrželo sdružení ICANN celkem 35 žádostí z 22 zemí. Do současnosti byly zavedeny ruské, čínské a arabské znaky pro TLD s kódy země (.РФ pro Rusko, .مصر pro Egypt, .لسعودية pro Saudskou Arábii apod.). EURid podal dne 5. května 2010 žádost ke sdružení ICANN, aby otevřelo registraci TLD .eu pro verzi v cyrilici a v řečtině. Jeho žádost vycházela z podání, která Komise obdržela od Kypru, Řecka a Bulharska[13], ohledně jejich upřednostňovaných verzí koncovky .eu (.ευ v řečtině a .ею v cyrilici). Na jednání v Singapuru sdružení ICANN nakonec uznalo splnění prvních dvou kritérií (podpora komunity a smysluplnost) a potvrdilo ho v dopise adresovaném Komisi. Třetí fáze přezkumu ze strany ICANN – přezkum požadovaných řetězců, pokud jde o „možnou záměnu“ – stále probíhá. REGISTRACE A VYUžÍVÁNÍ JMEN DOMÉN .EU Ve sledovaném období TLD .eu neustále plynule rostla spolu s dalšími TLD evropských zemí (+6 % v roce 2010 a +5 % v roce 2009). Proběhlo 3,4 milionů registrací, což dělá z této domény devátou největší TLD na světě a čtvrtou nejpopulárnější evropskou ccTLD. Tato skutečnost ukazuje, že TLD .eu nabízí ceněný a hmatatelný nástroj pro společnosti, nevládní organizace a jednotlivce, kteří chtějí vyjádřit svou evropskou identitu online. V Evropě mají pouze tři ccTLD silnější pozici, pokud jde o počet registrací: .de (Německo), .uk (Spojené království) a .nl (Nizozemsko). Globálně mají více registrací jen čtyři druhové TLD (.com, .net, .org a .info) a jedna ccTLD (.cn pro Čínu). Největší trhy pro domény .eu jsou Německo s 31 %, Nizozemsko (13 %), Spojené království (10 %), Francie (9 %) a Polsko (6 %). Po počátečním období rychlého růstu dosáhl rejstřík ustálené úrovně. Hlavním cílem rejstříku je stát se doménou číslo 3 v zemích EU a upevnit své postavení tam, kde již je na 2. či 3. místě. S ohledem na historický vývoj a současnou situaci na trhu se EURid zaměřuje na stabilní růst registrací o objemu 5–8 % ročně. Rejstřík sestavil soubor marketingových a komunikačních úkolů za účelem dosažení těchto cílů (např. vycházet z jediného sdělení: .eu ukazuje, že jsi Evropan , zavést několikaleté registrace, dále rozvíjet zákaznické služby). Fungování rejstříku Rejstřík Komise jmenovala EURid rejstříkem .eu v roce 2003[14] v návaznosti na výzvu k projevení zájmu[15]. Dne 12. října 2004 uzavřela Komise s rejstříkem EURid smlouvu o poskytování služeb (dále jen „smlouva“) na počáteční období pěti let s možností obnovení[16]. V roce 2009 byla smlouva o poskytování služeb prodloužena do 12. října 2014[17]. EURid je celoevropskou neziskovou organizací se sídlem v Diegemu (Belgie) a regionálními pobočkami ve Stockholmu, Praze a Pise. Je složen ze tří zakládajících členů: DNS Belgium (rejstřík .be), Istituto di Informatica e Telematica (rejstřík .it), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (rejstřík .se) a čtyř přidružených členů: ARNES (rejstřík .si), CZ.NIC (rejstřík .cz), ISOC-ECC (the European Chapters Coordinating Council of the Internet Society – Koordinační rada evropských poboček internetové společnosti)) a Businesseurope (konfederace 39 svazů evropského průmyslu z 33 zemí). Hlavní servery jsou umístěny v Belgii (Brusel) a v Nizozemsku (Amsterdam). Vztahy s elektronickými podatelnami Podle práva nevyvíjí rejstřík .eu sám činnost elektronické podatelny[18]. Prioritou pro rejstřík EURid je pokračovat v poskytování kvalitních služeb pro přibližně 1000 zplnomocněných pracovníků elektronických podatelen. EURid pravidelně hodnotí spokojenost zákazníků s doménou .eu. Podle nejnovějšího průzkumu spokojenosti pracovníků elektronických podatelen s doménou .eu, provedeného ve čtvrtém čtvrtletí 2010, dalo 34 % dotázaných této doméně nejlepší ohodnocení, pokud jde o spolehlivost. To je o 4 % lepší výsledek než v roce 2009. 45 % dotázaných doménu považovalo za dobrou investici. 82 % se domnívalo, že doména .eu propůjčuje malým a středním podnikům přidanou hodnotu. V průměru by 62 % dotázaných doporučilo TLD .eu spotřebitelům. EURid provozuje 24hodinovou podporu pro elektronické podatelny. Pracovníci elektronických podatelen, zejména ti ze zámoří, oceňují uvedenou službu, která se za poslední rok významně zlepšila, co do reakce, kvality zákaznických služeb a snadnosti kontaktu se zaměstnanci telefonické služby rejstříku EURid. Finanční situace Finanční situace rejstříku .eu byla ve sledovaném období stabilní. Finanční síla rejstříku je klíčovým prvkem v zajištění důvěryhodnosti domény .eu. Komise pečlivě kontroluje finanční situaci rejstříku v souladu s ustanoveními právního rámce a smlouvou o poskytování služeb. Rejstřík je externí organizací, jejíž rozhodnutí jsou nezávislá. Úplné účetní kontroly provedené na místě jsou vykonávány nezávislým finančním auditorem. Kontrolní úloha Komise je vykonávána prostřednictvím nejrůznějších nástrojů, včetně přezkumů připomínek auditorů, čtvrtletních a ročních finančních zpráv, čtvrtletních zpráv o pokroku, návrhů rozpočtu a strategických a marketingových plánů. Finanční záležitosti jsou pravidelně projednávány se zástupci rejstříku na čtvrtletních jednáních a na jednáních na úrovni útvarů. Na začátku provozu TLD .eu převyšovaly příjmy získané z velkého počtu registrací domény významně náklady rejstříku. Následné roční přebytky byly převedeny do rozpočtu EU. S cílem omezit přebytky a ocenit snižující se náklady vynaložené na jedno jméno domény z důvodu narůstajícího objemu registrací rejstřík postupně snížil poplatky, jež elektronické podatelny platí rejstříku EURid, z 10 eur na stávající 4 eura za jméno domény. Klíčové finanční aspekty rejstříku byly v letech 2009 a 2010 i nadále stabilní. Příjmy i náklady rejstříku byly v obou letech přibližně 12 milionů EUR. Čistý finanční výsledek byl tudíž vyrovnanější než v minulých letech s přebytkem 1,2 milionu EUR, převedeným do rozpočtu EU v roce 2009. Předběžná čísla za rok 2010 ukazují, že přebytek bude ve výši 400 000 EUR. Rozdíly mezi náklady uvedenými v rozpočtu a skutečnými náklady rejstříku byly Komisí pečlivě zkontrolovány, především náklady na marketing (2,5 milionu EUR v roce 2009 a 3,2 milionu EUR v roce 2010) a na lidské zdroje (3,7 milionu EUR v roce 2009 a 4,3 milionu EUR v roce 2010). Zvýšení nákladů bylo odůvodněné potřebou zlepšit kvalitu služby. Mezi příklady patří nasazení DNSSEC (Domain Name System Security Extensions ― rozšíření systému doménových jmen (dále jen „DNS“), které zvyšuje jeho bezpečnost, dále jen „DNSSEC“), rozšíření záložních středisek a zavedení IDN. Rejstřík udržuje čtyři typy finančních rezerv: odpisy, investice, sociální pasiva a zákonné rezervy. V průběhu sledovaného období zůstala celková úroveň rezerv vyrovnaná: 6 milionů EUR v roce 2009 a 5,5 milionu EUR v roce 2010. Na konci roku 2010 byla tato celková částka rozdělena mezi rezervu na odpisy (1,6 milionu EUR), rezervu na investice (0,8 milionu EUR), rezervu na sociální pasiva (2,3 milionu EUR) a rezervu na zákonné povinnosti (0,8 milionu EUR). Zachování provozu a odolnost systému Zachování provozu V souladu se smlouvou o poskytování služeb je rejstřík provozován podle plánu zachování provozu, který zahrnuje základní funkce rejstříku, související rizika a protiopatření. Dne 25. dubna 2009 provedl rejstřík EURid test svého systému v rámci plánu zachování provozu simulací katastrofy, přičemž bylo sledováno znovuobnovení provozu. Test byl podroben auditu třetí stranou (PricewaterhouseCoopers). Výsledky testu společně s reakcemi komunity domény ukázaly, že EURid splnil vysoké standardy požadované v této oblasti[19]. Druhé cvičení za účelem zkoušky zachování provozu bylo naplánováno na rok 2010, ale muselo být odloženo kvůli zdržení při transferu záložního střediska[20] z Prahy do Amsterdamu. Uvedené cvičení je nyní naplánováno na třetí čtvrtletí 2011. EURid také podepsal dohodu na „anycasting“ systému jmen domén pro TLD .eu se společností Netnod (srpen 2010). „Anycasting“ je internetová routovací metodika, která umožňuje, aby byla online služba dostupná z mnoha různých míst na světě za použití stejné IP adresy. Podpisem dohody se zvýšila robustnost a odolnost infrastruktury serveru .eu a zkrátilo se rozlišení odpovědi domény. Bezpečnost V září 2010 rejstřík EURid dokončil zavedení protokolu DNSSEC pro TLD .eu. DNSSEC je protokol, který ověřuje pravost odpovědí zobrazeného jména serveru (internetové stránky) až k internetové kořenové zóně v rámci „řetězu důvěry“[21]. DNSSEC je určena k ochraně uživatelů internetu před falešnými údaji DNS. DNSSEC může plně využít svůj potenciál, pouze pokud jsou všechny zóny v hierarchickém stromě DNS podepsány. EURid zjednodušuje proces podpisu jména domény .eu prostřednictvím zavedení podpisové služby. Pořádá školicí semináře[22] pro pracovníky elektronických podatelen domény .eu, aby je podnítil k propagaci DNSSEC mezi jejich zákazníky, kteří na oplátku rozšiřují tento protokol mezi internetové subjekty (poskytovatele internetových služeb, webmastery atd.). Phishing a jiné nekalé aktivity Rejstřík běžně používá opatření bránící phishingu a jiným druhům škodlivého chování na internetu[23]. Jména domén jsou kontrolována zejména s ohledem na splnění kritérií způsobilosti[24] a nové registrace jsou běžně prověřovány se zaměřením na podezřelá schémata nebo jiné anomálie. Rejstřík je každodenně informován o podezřeních či prokázaných přestupcích soukromými bezpečnostními organizacemi nebo veřejnými orgány[25]. V důsledku toho může být podezřelé jméno domény odstaveno. Ve sledovaném období se počet podezřelých jmen domén výrazně snížil: z 81 v lednu 2010 na 2 v lednu 2011 a 0 v březnu 2011[26]. Profil uživatele domény .eu Spotřebitelé si zaregistrují doménu .eu z různých důvodů (podnikání, společenské aktivity, přítomnost institucí na internetu atd.). Analýza[27] využívání internetových stránek s TLD .eu vypracovaná rejstříkem EURid ukazuje, že okolo 36,3 % stránek je spojených s podnikáním. Ve srovnání s hlavními druhovými řetězci TLD (dále jen „gTLD“) („.com“, „.net“, „.org“, „.info“, „.biz“, „.mobi“ a „.pro“) doména TLD .eu vyniká, pokud jde o využívání pro podnikatelské účely (27,3 %). Při pohledu na internetové stránky určené k elektronickému obchodu (založené na modelu „platba za klik“[28]) však TLD .eu vykazuje pouze 14,5 % internetových stránek v porovnání s gTLD, které se pohybují v rozpětí od 22 % do 29 %. Soudní řízení a spory o jména domén Případy u Tribunálu a u Soudního dvora Evropské unie Za poslední dva roky evropské soudy rozhodly ve dvou věcech týkajících se používání domény .eu. V obou věcech byla rozhodnutí v souladu s obhajobami předloženými Komisí. V první věci ze dne 15. prosince 2009 — Inet Hellas T-107/06 — soud potvrdil oddělení funkcí mezi Komisí a rejstříkem ohledně registrace jmen domén v rámci TLD. eu. Soud uvedl, že dopis Komise žadateli, ve kterém mu bylo vysvětleno, že Komise nemůže vykonávat funkci odvolací instance, pokud jde o rozhodnutí nezávislého rejstříku .eu, neobsahoval žádné rozhodnutí, které by mohlo být zpochybněno u soudu, a zamítl stížnost jako nepřípustnou. V druhé věci ze dne 3. června 2010 — Oberster Gerichtshof C-569/08 — soud analyzoval podmínky umožňující odebrání jména domény, které bylo registrováno z důvodů spekulace či zneužití. Soud rozhodl, že seznam podmínek jednání „nikoliv v dobré víře“ v čl. 21 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 874/2004 není vyčerpávající, a vysvětlil okolnosti, které zvažoval při určení, jaké jednání je „nikoliv v dobré víře“. Postup mimosoudního řešení sporů Jakékoliv spory mezi držiteli jmen domén .eu, nebo námitky proti rozhodnutí rejstříku mohou být předloženy vykonavateli postupu mimosoudního řešení sporů (Alternative Dispute Resolution — dále jen „ADR“)[29] — rozhodčímu soudu v Praze (dále jen „český rozhodčí soud“ nebo „ČRS“)[30]. Použitím postupu ADR není dotčeno žádné soudní řízení. Stížnosti mohou být podávány prostřednictvím internetu v kterémkoliv z 23 úředních jazyků EU. Nejčastěji jsou stížnosti podávány proti držitelům jmen domén .eu. Důvodem je, že jakákoliv strana může vyvolat postup řízení ADR proti držiteli jména domény .eu a stěžovat si, že registrace je spekulativní či zneužívající podle článku 21 nařízení Komise č. 874/2004. Za poslední dva roky bylo zahájeno v průměru 13 případů za čtvrtletí[31]. Ve většině případů uveřejněných českým rozhodčím soudem v období od 2. čtvrtletí 2009 do 4. čtvrtletí 2010 panel rozhodl převést jméno domény na stěžovatele[32]. V průměru panel ČRS vydá rozhodnutí v řízení ARD do 4 měsíců od obdržení stížnosti. Pokud je rozhodnuto ve prospěch stěžovatele, je sporné jméno domény .eu převedeno na stěžovatele do 30 dnů od rozhodnutí panelu, po vypršení práva na odvolání neúspěšné strany. Poplatky za řízení ARD jsou založeny na zásadě úhrady nákladů[33]. Poplatky za ADR, které byly původně ve výši 1990 EUR, byly od roku 2006 několikrát sníženy a v současnosti začínají od 1 300 EUR. To je srovnatelné s poplatky účtovanými podobnými rozhodčími institucemi, přestože ty nezajišťují překlady stížností. Ve stávajícím systému jednotlivci a malé a střední podniky v EU plně nevyužívají mechanismu ADR s ohledem na jeho vysoké vstupní náklady. Audit provedený v červnu 2011 na žádost rejstříku EURid obsahoval několik doporučení, jak situaci zlepšit[34]. Jedno doporučení spočívá ve zvážení zrychleného postupu („mechanismu pozastavení jména domény“) pro držitele přednostních práv, kteří chtějí rychle jednat proti jasně zneužívajícím registracím jmen domén, např. když je prostřednictvím žadatelova jména domény na internetové stránce nabízen nevhodný obsah nebo padělané výrobky. To by bylo automaticky použitelné na jakoukoliv odpověď od odpůrce. Rozhodnutí odebrat nebo převést nekale držená jména domén by proto mohlo být přijato bez nutnosti svolání panelu. Tím by se snížily náklady řízení. Další doporučení auditorů pro rejstřík .eu (EURid) je, aby se finančně zapojil do řízení ADR tím, že by proplácel vítězné straně poplatky za ADR. Zmíněná doporučení jsou analyzována rejstříkem EURid a Komisí, která se bude zabývat způsoby, kterými by bylo možné zlepšit dostupnost ADR, zejména pro malé a stření podniky a jednotlivce. Soudní řízení Ve sledovaném období byl rejstřík EURid stranou sporu ve dvou hlavních soudních případech — Ovidio [35] a Zheng [36]. Tato řízení se týkala zákonnosti aktivit rejstříku EURid v boji proti praktikám shromažďování jmen domén a cyber-squattingu. Ve věci Ovidio , odvolací soud v Bruselu přijal obhajobu rejstříku EURid a zbavil ho povinnosti zaplatit pokuty dříve uložené ve dvou platebních příkazech. Ty byly vydány proti rejstříku EURid v reakci na jeho aktivity v boji proti praktikám shromažďování jmen domén (červenec 2009). Ve věci Zheng , bruselský soud prvního stupně souhlasil s rejstříkem EURid o zákonnosti jeho aktivit v boji proti praktikám cyber-squattingu. Tento rozsudek pomáhá rejstříku EURid v jeho snaze bojovat proti phishingu a jiným nekalým činnostem[37] (září 2009). Závěry Model TLD .eu byl úspěšně zaveden a funguje účinně. Za poslední dva roky posílila TLD .eu svou pozici mezi největšími a nejpopulárnějšími doménami nejvyšší úrovně v Evropě a na světě. Je úspěšná i nadále navzdory pokračujícímu růstu 27 národních domén nejvyšší úrovně v členských státech a dostupnosti druhových domén nejvyšší úrovně jako např. .com a .org. V roce 2009 rejstřík .eu zavedl IDN v rámci TLD .eu, aby umožnil registraci jmen domén .eu na druhé úrovni v cyrilici a v řecké abecedě. Následně od roku 2009 jsou jména domén registrovaná v rámci TLD .eu dostupná ve všech 23 úředních jazycích Evropské unie (a jejich abecedách). Rok a půl po podání žádosti ze strany rejstříku EURid však sdružení ICANN ještě nedokončilo zrychlený proces, který by umožnil zavedení IDN pro doménu nejvyšší úrovně .eu (.ευ v řečtině a .ею v bulharštině). Komise vybídla sdružení ICANN, aby dokončilo své šetření nejpozději do konce roku 2011. Vyjádřila jasně svůj názor, že by budoucí pravidla, zavádějící „trvalý“ postup pro podávání žádostí, měla být nastavena tak, aby nedocházelo k jakýmkoliv nepřiměřeným průtahům. To je jedna z otázek veřejné politiky, na kterou bude Komise i nadále upozorňovat v rámci vládního poradního výboru, jenž poskytuje rady sdružení ICANN. V roce 2010 rejstřík .eu zmodernizoval své technické systémy, přičemž plně zprovoznil „řetěz důvěry“ DNSSEC pro jména domén registrovaná v rámci TLD .eu. Finanční situace rejstříku byla v letech 2009 a 2010 i nadále stabilní. Systém ADR zajišťovaný českým rozhodčím soudem umožňuje ochranu práv žadatelů ve všech jazycích EU. Komise sleduje stávající využití systému. V návaznosti na doporučení auditorů Komise společně s rejstříkem EURid přezkoumá řešení s cílem zajistit lepší dostupnost ADR jednotlivcům a malým a středním podnikům, které mají důvod se domnívat, že jejich jména domény .eu byla nesprávně zaregistrována třetími stranami. V následujících letech by rejstřík měl pracovat na posílení a rozvoji vnímání TLD .eu mezi různými cílovými skupinami s cílem více proniknout na evropský trh se jmény domén a posílit povědomí veřejnosti o TLD. Stabilita a bezpečnost přidružených služeb TLD musí být zajištěny podle nejlepších standardů v této oblasti. S ohledem na dynamické prostředí TLD by rejstřík měl pokračovat v udržování a rozšiřování dialogu a výměn s evropskou a mezinárodní internetovou komunitou. Komise bude pokračovat v úzké spolupráci s rejstříkem podle stanovených podmínek právního rámce. PŘÍLOHY PŘÍLOHA 1: Deset největších TLD na světě ke dni 31. prosince 2010 [pic]Zdroj: Čtvrtletní zpráva o pokroku rejstříku EURid, 4. čtvrtletí 2010 PŘÍLOHA 2: Přehled rozhodnutí přijatých českým rozhodčím soudem v případech domény .eu Rozhodnutí | #č. | % | Stížnost zamítnuta | 82 | 16,53 % | Jména domén převedena | 360 | 72,58 % | Jména domén odebrána | 40 | 8,06 % | Dohody | 13 | 2,62 % | Soudní rozhodnutí | 1 | 0,20 % | Celkem | 496 | 100,00 % | PŘÍLOHA 3: Celkový počet jmen domén .eu podle země žadatele [pic][pic] Zdroj: Čtvrtletní zprávy o pokroku rejstříku EURid. PŘÍLOHA 4: Popularita domény .eu ke dni 31. prosince 2010 [pic][pic] Zdroj: Čtvrtletní zpráva o pokroku rejstříku EURid, 4. čtvrtletí 2010. [1] KOM(2007) 385 v konečném znění, sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě — Zpráva o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně TLD .eu (6. července 2007). [2] KOM(2009) 303 v konečném znění, zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o zavádění, fungování a účinnosti domény nejvyšší úrovně TLD .eu (26. června 2009). [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1137/2008 ze dne 22. října 2008 o přizpůsobení některých aktů přijatých postupem podle článku 251 Smlouvy regulativnímu postupu s kontrolou podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES – Přizpůsobení regulativnímu postupu s kontrolou – Část první (Úř. věst. L 311, 21.11.2008, s. 1). [4] Nařízení Komise (ES) č. 1654/2005 ze dne 10. října 2005 (Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 35) a nařízení Komise (ES) č.1255/2007 ze dne 25. října 2007 (Úř. věst. L 282, 26.10.2007, s. 16). [5] Nařízení Komise (ES) č. 560/2009 ze dne 26. června 2009 o změně nařízení (ES) č. 874/2004 (Úř. věst. L 166, 27.6.2009, s. 3). [6] Rozhodnutí Komise 2003/375/ES ze dne 21. května 2003 o ustanovení rejstříku domény nejvyšší úrovně .eu. [7] Viz 12. bod odůvodnění, čl. 2 písm. a), čl. 3 odst. 1 písm. c), čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 733/2002. [8] Viz 9. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 733/2002. [9] Podle článku 6 nařízení (ES) č. 874/2004 „Rejstřík provádí registraci jmen domén ve všech abecedních znacích úředních jazyků, pro které jsou k dispozici odpovídající mezinárodní normy“. [10] Cílem změny nařízení bylo informovat veřejnost o zavedení IDN a aktualizovat seznam jmen v příloze nařízení. [11] ICANN (Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel) je nezisková soukromá společnost. Více informací naleznete na internetové stránce: http://www.icann.org/. [12] Další informace o tzv. zrychleném procesu naleznete na internetové stránce: http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/. [13] Kypr a Řecko – říjen 2008, Bulharsko – únor 2009. [14] Viz poznámka pod čarou č. 6. [15] Viz 13. bod odůvodnění, čl. 3 odst.1 písm. b) nařízení (ES) č. 733/2002. [16] Viz 12. bod odůvodnění, čl. 3 odst.1 písm. c) nařízení (ES) č. 733/2002. Podle článku I.2 smlouvy o poskytování služeb mezi rejstříkem EURid a Komisí „Smlouva se uzavírá na počáteční období pěti let [..] [a] může být obnovena na dalších pět let oběma smluvními stranami ve formě dodatkové smlouvy“. [17] Dne 12. prosince 2008 podepsala Komise s rejstříkem EURid dodatkovou smlouvu, která obnovila původní smlouvu na další období pěti let. Dodatková smlouva vstoupila v platnost dne 12. října 2009. [18] Viz čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 733/2002, a 2., 3. a 4. bod odůvodnění a článek 4 nařízení (ES) 874/2004. [19] Registrační služby byly přesunuty z hlavní stránky .eu na záložní stránku za méně než tři hodiny. Všechny funkční .eu internetové stránky zůstaly po celou dobu testu dostupné. [20] Záložní středisko obsahuje kopii hlavního serveru, a tím umožňuje obdržet stejnou informaci z vícero zdrojů. [21] Řetěz důvěry je vytvořen ověřením každé vrstvy hierarchie. DNSSEC brání útočníkům zastavit internetový provoz a přesměrovat ho na falešné internetové stránky, které mohou z lidí vylákat osobní informace. [22] Na květen a červen jsou naplánovány tři semináře: 11. května (Brusel), 13. května (Atény), 6. června (Varšava). [23] „Phishing“ je získávání osobních a finančních informací (uživatelská jména, hesla atd.) prostřednictvím podvodných způsobů, jakými jsou např. podvodné emailové zprávy nebo kopie legitimních internetových stránek.„Shromažďování jmen domén“ je postup „držení“ jmen domén za účelem jejich opětovného projede za vyšší cenu. „Cyber-squatting“ je registrace, obchodování nebo používání obchodní značky jiného subjektu, než který doménu registruje, se špatným úmyslem, záměrem vydělat na renomé někoho jiného. Osoby provozující cyber-squatting opět prodají příslušné jméno domény držiteli obchodní značky za zvýšenou cenu. „Domainer“ je hovorový výraz pro osoby spekulující se jmény domén. [24] Kritéria způsobilosti viz čl. 4 odst. 2 písm. b) nařízení 733/2002. Rejstřík má právo ověřit platnost registrace (článek 3 nařízení 874/2004). Registrační politika vyžaduje, aby žadatel udržoval své osobní údaje úplné a přesné a adresu elektronické pošty funkční pro komunikaci s rejstříkem, který si vyhrazuje právo odebrat jméno domény u nefunkční adresy. [25] Například Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, Federal Computer Crime Unit (FCCU – Federální útvar pro počítačovou kriminalitu) v Belgii, Internal Revenue Service (IRS – Finanční úřad) ministerstva financí Spojených států. [26] Viz zpráva za 1. čtvrtletí rejstříku EURid, dostupná na: http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports. [27] „What is in a domain-name extension“ (Co je v doménové koncovce) — studie kategorizující internetové stránky (červen 2010). EURid zřídil testovací laboratoř, kde evaluátoři vizuálně hodnotili náhodný vzorek internetových stránek nalezených pod každou koncovkou. Kromě toho byly použity statistické metody s cílem odhadnout možnou odchylku a automatické prohledávání za účelem ověření některých čísel. Celkově bylo ohodnoceno přibližně 5 000 jmen domén za každou z vybraných TLD. Více informací naleznete na: http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf. [28] „Platba za klik“ je internetová stránka obsahující zejména reklamní odkazy. [29] Viz čl. 4 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 733/2002 a 15. bod odůvodnění, články 22 a 23 nařízení Komise 874/2004. [30] Memorandum o porozumění (2005) mezi rejstříkem EURid a českým rozhodčím soudem při Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky. [31] Ve sledovaném období byl počet případů následující (za čtvrtletí): 11 v 2. čtvrtletí 2009, 11 v 3. čtvrtletí 2009, 14 v 4. čtvrtletí 2009, 15 v 1. čtvrtletí 2010, 14 v 2. čtvrtletí 2010, 11 v 3. čtvrtletí 2010, 18 v 4. čtvrtletí 2010, 12 v 1. čtvrtletí 2011. Počet případů ADR zahájených před ČRS se významně snížil od roku 2006 z přibližně 200 případů za čtvrtletí na stávající úroveň. [32] Podrobnější informace viz příloha 2. [33] Viz čl. 4 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) 733/2002. [34] Tento audit ještě není veřejně dostupný. [35] Rozsudek ve věci Ovidio vs. EURID , bruselský odvolací soud, 8. července 2009. [36] Rozsudek ve věci EURID vs. Zheng Qingying , bruselský soud prvního stupně, 10. září 2009. [37] Další informace o phishingu a podobných činnostech viz bod 5.4.3 výše.