EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 28.8.2020 COM(2020) 436 final 2020/0208(NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) 2020/123, pokud jde o některá rybolovná práva v jiných vodách



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice má využívání živých biologických mořských zdrojů obnovit a zachovat populace lovených druhů nad úrovněmi, které jsou schopny poskytnout maximální udržitelný výnos. V této souvislosti je jedním z významných nástrojů každoroční stanovování rybolovných práv ve formě celkových přípustných odlovů (TAC) a kvót. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 ze dne 6. července 2016, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace (dále jen „víceletý plán“), dále upřesňuje hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem, vyjádřené jako rozmezí hodnot, které tento návrh používá k dosažení cílů společné rybářské politiky, zejména pak cíle spočívajícího v dosažení a zachování maximálního udržitelného výnosu. Cílem tohoto návrhu je stanovit pro rok 2021 rybolovná práva členských států na komerčně nejvýznamnější populace ryb v Baltském moři. V zájmu zjednodušení a zpřehlednění každoročního rozhodování o TAC a kvótách se rybolovná práva v Baltském moři od roku 2006 stanovují v samostatném nařízení. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh stanoví kvóty na úrovních, které jsou v souladu s cíli nařízení (EU) č. 1380/2013. •Soulad s ostatními politikami Unie Navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a s politikou Unie v oblasti udržitelného rozvoje. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. •Přiměřenost Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 SFEU musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Předmětné nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 16 odst. 6 a 7 a článek 17 nařízení (EU) č. 1380/2013 mohou členské státy tato práva volně přidělit regionům či subjektům podle kritérií stanovených v uvedených článcích. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.

Návrh nemá nové finanční dopady na členské státy. Rada toto konkrétní nařízení přijímá každý rok a veřejné i soukromé nástroje k jeho provádění jsou již zavedeny. •Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Tento návrh se týká řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 SFEU. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Na základě sdělení Komise o konzultaci o rybolovných právech na rok 2021 v rámci společné rybářské politiky (COM(2020) 248 final) byl konzultován poradní sbor pro Baltské moře. Vědecký základ návrhu poskytla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). Předběžná stanoviska vyjádřená různými zúčastněnými stranami ke všem dotčeným populacím ryb byla zvážena a v návrhu co nejvíce zohledněna, aniž by došlo k rozporu se stávajícími politikami či ke zhoršení stavu ohrožených zdrojů. Vědecká doporučení ohledně omezení odlovu a stavu populací byla v červnu 2020 rovněž projednána s členskými státy v rámci regionálního fóra BALTFISH. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Konzultovanou vědeckou organizací byla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). Unie každý rok žádá ICES o vědecká doporučení ke stavu důležitých rybích populací. Vydávaná doporučení se týkají všech populací v Baltském moři a pro ty komerčně nejvýznamnější se navrhují TAC (http://www.ices.dk/advice/Pages/Latest-Advice.aspx). •Posouzení dopadů Předkládaný návrh je součástí dlouhodobé koncepce spočívající v přizpůsobování míry rybolovu a v jejím udržování na dlouhodobě udržitelných úrovních. Očekává se, že tato koncepce povede ke stabilitě rybolovného tlaku, vyšším kvótám, a tudíž i lepším příjmům pro rybáře a jejich rodiny. Očekává se, že zvýšené vykládky budou příznivé pro rybářský průmysl, spotřebitele, zpracovatelský průmysl, maloobchod i ostatní přidružená odvětví spojená s obchodním a rekreačním rybolovem. Díky rozhodnutím o rybolovných právech v Baltském moři přijatým v posledních letech se do roku 2019 podařilo přivést úroveň úmrtnosti způsobené rybolovem populací s doporučeními ohledně maximálního udržitelného výnosu na rozmezí hodnot maximálního udržitelného výnosu v okamžiku určení TAC pro všechny populace, s výjimkou sledě obecného v západní části Baltského moře, obnovit populace a znovu dosáhnout rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Populace tresky obecné z východní části Baltského moře se bohužel v roce 2019 dostala pod enormní tlak a ICES odhaduje, že tato populace zůstane v nadcházejících letech s největší pravděpodobností v zoufalých podmínkách. U všech populací je tudíž stále nutno pokročit v obnově (některé se i nadále nacházejí pod bezpečným limitem biomasy) a přivést úroveň úmrtnosti způsobené rybolovem všech populací na úroveň maximálního udržitelného výnosu. Z nejnovějšího nejlepšího dostupného vědeckého doporučení vyplývá, že biomasa dvou populací nedosahuje zdravé úrovně (sleď obecný ve střední části Baltského moře a treska obecná v západní části Baltského moře) a dvě jsou dokonce pod úrovní bezpečných biologických limitů (sleď obecný v západní části Baltského moře a treska obecná ve východní části Baltského moře). Vedle populací tresky obecné ve východní části Baltského moře budou vydána preventivní doporučení ohledně tří dalších populací (sledě obecného v Botnickém zálivu a dvou populací lososa obecného). Pro dvě populace, které dosahují zdravé úrovně, je k dispozici doporučení o maximálním udržitelném výnosu (šprot obecný a sleď obecný v Rižském zálivu). Platýse evropského tvoří dvě populace, přičemž pro jednu z nich bylo vydáno doporučení o maximálním udržitelném výnosu a pro druhou preventivní doporučení. S ohledem na výše uvedené by návrh Komise snížil rybolovná práva pro sledě obecného v západní oblasti Baltského moře o 50 %, pro tresku obecnou ve východní oblasti Baltského moře o 70 %, pro tresku obecnou v západní oblasti Baltského moře o 11 %, pro sledě obecného ve střední oblasti Baltského moře o 36 % a pro lososa obecného ve Finském zálivu o 10 %. Návrh Komise by navýšil rybolovná práva pro sledě obecného v Rižském zálivu o 15 % a pro lososa obecného v hlavní pánvi o 9 % a přesunul by rybolovná práva pro sledě obecného v Botnickém zálivu, šprota obecného a platýse evropského. Hospodářský dopad návrhů na rok 2021 by tudíž spočíval ve snížení loďstev ve všech členských státech. Celkově vzato budou tímto návrhem Komise stanovena rybolovná práva v Baltském moři na úrovni přibližně 425 tisíc tun, což představuje snížení o 11,3 % oproti roku 2020. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Návrh zůstává flexibilní, co se týče uplatňování mechanismů výměny kvót, které už byly zavedeny v nařízeních, jež byla v souvislosti s rybolovnými právy v Baltském moři přijata v předchozích letech. Nestanoví žádné nové prvky či nové správní postupy pro orgány veřejné moci (na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni), které by mohly zvýšit administrativní zátěž. Návrh se týká ročního nařízení na rok 2021, a proto neobsahuje ustanovení o revizi.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Sledování toho, jak jsou rybolovná práva ve formě TAC a kvót využívána, bylo stanoveno nařízením Rady (ES) č. 1224/2009. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh stanoví na rok 2021 pro členské státy lovící v Baltském moři rybolovná práva k některým rybím populacím nebo skupinám rybích populací. Nařízení (EU) 2016/1139, kterým se zavádí víceletý plán pro Baltské moře, vstoupilo v platnost dne 20. července 2016. Podle ustanovení tohoto plánu budou rybolovná práva stanovena v souladu s cíli tohoto plánu a musí splňovat cílová rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem uvedené v nejlepším dostupném vědeckém doporučení, konkrétně doporučení, které poskytne ICES nebo podobný nezávislý vědecký orgán. V případě populací, na které se vztahuje doporučení o maximálním udržitelném výnosu, se má podle čl. 4 odst. 3 víceletého plánu stanovit TAC v zásadě na úrovni hodnoty bodu FMSY nebo pod touto úrovní (takzvaný dolní rozmezí FMSY), ačkoli podle čl. 4 odst. 4 víceletého plánu lze TAC vždy stanovit pod úrovní rozmezí FMSY. V případě zdravých úrovní populací se v souladu s podmínkami uvedenými v čl. 4 odst. 5 víceletého plánu může TAC stanovit nad hodnotou bodu FMSY (takzvaný horní rozmezí FMSY). V případě populací, jejichž biomasa nedosahuje zdravé úrovně (takzvaná hodnota Btrigger), se v čl. 5 odst. 1 víceletého plánu stanoví, že mají být přijata vhodná nápravná opatření s cílem zajistit rychlý návrat populace na zdravou úroveň, a zejména TAC se má stanovitna úrovni, která je nižší než horní rozmezí FMSY, přičemž se zohledňuje pokles biomasy. Pokud je biomasa určité populace dokonce pod bezpečnou biologickou hranicí (tzv. Blim), v čl. 5 odst. 2 víceletého plánu se stanoví, že mají být přijata další nápravná opatření. Podle základního nařízení o SRP se rybolovná práva pro populace, pro které se vydávají preventivní doporučení, mají stanovit na úrovních, které zajistí alespoň srovnatelný stupeň ochrany. Základní nařízení v 8. bodě odůvodnění rovněž stanoví, že rozhodnutí v oblasti řízení týkající se smíšeného rybolovu by měla zohlednit, že je obtížné odlovit všechny populace v rámci smíšeného rybolovu na úrovni maximálního udržitelného výnosu současně, zejména pokud vědecké doporučení uvádí, že je velmi těžké zabránit jevu tzv. „blokačních druhů“ (choke species) tím, že budou používána selektivnější lovná zařízení. Rybolovná práva se navrhují v souladu s čl. 16 odst. 1 (odkazujícím na zásadu relativní stability) a čl. 16 odst. 4 (odkazujícím na cíle společné rybářské politiky a pravidla stanovená ve víceletých plánech) podle nařízení (EU) č. 1380/2013. Tam, kde to bylo namístě, byla za účelem stanovení kvót EU na populace, které jsou sdíleny s Ruskou federací, příslušná množství daných populací odečtena od TAC doporučovaných radou ICES. Celkové přípustné odlovy a kvóty přidělené členským státům jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Pokud jde o populaci sledě obecného v západní části Baltského moře, ICES odhaduje, že se nachází pod mezním referenčním bodem pro biomasu reprodukující se populace, kde může být snížená reprodukční kapacita (Blim), jak ji stanoví ICES. S ohledem na další pokles odhadované biomasy sledě obecného v západní části Baltského moře na pouhých 48 % minimální referenční hodnoty (Blim) navrhuje Komise podle čl. 5 odst. 2 a čl. 4 odst. 4 víceletého plánu stanovit TAC na nižší úrovni, než je rozmezí hodnot FMSY. Komise navrhuje použít nižší rozmezí hodnot a přičíst i další snížení jako nápravné opatření. Z toho vyplývá TAC ve výši 1 575 tun (–50 %). Pokud jde o populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, ICES se po několika letech znovu dostala do situace, kdy minulý rok musela provést analytické posouzení. Nedokázala však určit hodnoty rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu, a vydala proto preventivní doporučení. Kromě toho ICES odhadovala, že velikost její populace se nachází pod pod úrovní bezpečných biologických limitů (Blim) a že ve střednědobém horizontu zůstane pod úrovní tohoto referenčního bodu bez jakéhokoli rybolovu. ICES odhaduje, že biomasa se od minulého roku dále snížila a pro rok 2021 zopakovala své doporučení týkající se nulového odlovu. Stejně jako v loňském roce by však stanovení nulové úrovně TAC blokovalo většinu rybolovu v Baltském moři. V květnu 2020 ICES poskytla aktualizované informace o míře vedlejších úlovků tresky obecné v rámci jiných druhů rybolovu. Proto Komise na základě podobného přístupu jako v minulém roce navrhuje stanovit TAC s omezením na nevyhnutelné vedlejší úlovky v jiných druzích rybolovu, s výjimkou čistě vědeckého rybolovu. Na základě tohoto vědeckého doporučení navrhuje Komise stanovit rybolovná práva na úroveň odpovídající úrovni vedlejších úlovků ve výši 20 %. Kromě toho, vzhledem ke stavu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře a doporučení ICES, že uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, mohou mít pro populaci další přínosy, kterých samotný TAC nemůže dosáhnout (tj. zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření), navrhuje Komise zachovat stávající dobu uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, v letním období, s výjimkou čistě vědeckého rybolovu a drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením. Komise rovněž navrhuje zachovat zákaz rekreačního rybolovu v subdivizích 25 a 26, neboť odlovené množství by bylo ve srovnání s TAC pro vedlejší úlovky značné. Pokud jde o tresku obecnou v západní části Baltského moře, ICES v loňském roce uvedla, že situace populace je nestabilní a opět se zhoršuje. Rybolovná práva byla proto stanovena na nízké úrovni nižšího rozmezí hodnot FMSY a byla znovu prodloužena doba uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, v zimním období a tyto oblasti byly rozšířeny, s výjimkou čistě vědeckého rybolovu a některého drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením, neboť ICES má za to, že takové uzavření může mít další přínosy, jichž nelze dosáhnout pouze prostřednictvím TAC. Jelikož rekreační rybolov významně přispívá k úmrtnosti způsobené rybolovem, množství úlovků bylo sníženo na rozsah odpovídající snížení TAC. A konečně, vzhledem k tomu, že v subdivizi 24 dochází k mísení tresky obecné z východní i západní části Baltského moře, a v návaznosti na mimořádná opatření přijatá v roce 2019 byl cílený rybolov tresky obecné zakázán a povoleny jsou pouze nevyhnutelné vedlejší úlovky ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od pobřeží v subdivizi 24, s výjimkou čistě vědeckého rybolovu a některého drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením. Kromě toho se za účelem vytvoření rovných podmínek v oblasti řízení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zakázal rekreační rybolov ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od pobřeží v subdivizi 24, neboť populace tresky obecné ve východní části Baltského moře se ponejvíce vyskytuje právě v těchto oblastech, a v letním období byla uzavřena oblast, v níž dochází ke tření, a to od 1. června do 31. července, s výjimkou čistě vědeckého rybolovu a některého drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením. I přes pozitivní vyhlídky minulého roku nedosáhla biomasa populace zdravé úrovně (Btrigger). Pro rok 2021 proto Komise navrhuje zachovat doprovodná opatření beze změn, přičemž se uvede do souladu období zákazu rybolovu v subdivizi 24 s obdobím zákazu v subdivizích 25–26, tj. od 1. května do 31. srpna, a stanovit rybolovná práva na nižší hodnotu bodu (Flower), přičemž se přidají množství vedlejších úlovků tresky obecné v subdivizi 24, která stanovila ICES a jež odpovídají úrovni vedlejších úlovků ve výši 20 %, s výjimkou drobného pobřežního rybolovu s pasivním zařízením, k němuž se přidá 100 %, protože na tento druh rybolovu se nevztahuje omezení vedlejších úlovků. Z odhadů ICES vyplývá, že biomasa sledě obecného ve střední oblasti Baltského moře klesla pod zdravou úroveň (Btrigger). Komise proto v souladu s čl. 5 odst. 1 navrhuje stanovit rybolovná práva na úrovni, která je nižší než horní rozmezí hodnot FMSY. ICES odhaduje, že při této úrovni úmrtnosti způsobené rybolovem by se biomasa měla vrátit nad zdravou úroveň již v roce 2021. Navrhované TAC pro sledě obecného v Rižském zálivu a šprota obecného odpovídá rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem na úrovni maximálního udržitelného výnosu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1139. Populace šprota obecného nadále závisí jen na jednom dobrém ročníku, její odhadovaná biomasa byla upravena směrem dolů a klesla. Poslední ročník 2019 byl podle odhadů nadprůměrný, proto by měl být zachován pro další roky. Kromě toho by se měly zohlednit mezidruhové aspekty, protože šprot obecný se loví v rámci smíšeného rybolovu se sleděm obecným, jehož TAC se má podle pravidel víceletého plánu výrazně snížit. Za těchto okolností a s cílem předejít riziku zhoršení situace v budoucnu Komise navrhuje, aby se TAC nezvýšil, tj. zachoval. TAC pro platýse velkého byl stanoven na základě zohlednění vědeckého doporučení ohledně maximálního udržitelného výnosu u populace v subdivizích 21–23 a zároveň na základě koncepce ICES týkající se údajů o populacích, o nichž jsou k dispozici pouze omezená data, pokud jde o populaci v subdivizích 24–32. Komise s ohledem na mezidruhové aspekty navrhuje jeho zachování. Treska obecná je nevyhnutelný vedlejší úlovek při lovu platýse evropského a Komise navrhuje snížit rybolovná práva pro tresku obecnou. Celkové přípustné odlovy lososa obecného z hlavní pánve, z Finského zálivu a sledě obecného v Botnickém zálivu odpovídají koncepci, kterou vypracovala ICES a která se použije u populací, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Komise navrhuje stanovit rybolovná práva na základě množství, které doporučuje ICES. Pokud jde o populaci lososa obecného z hlavní pánve, Finsko a Estonsko požádaly o to, aby se omezená mezioblastní flexibilita, která byla zavedena před dvěma lety, udržovala. S ohledem na návrh Komise zvýšit rybolovná práva v hlavní pánvi, avšak snížit je ve Finském zálivu, Komise navrhuje zvýšit mezioblastní flexibilitu na 25 % a 500 jedinců. Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů, včetně ustanovení o flexibilitě v článku 3 pro populace, na něž se vztahují preventivní TAC, a v článku 4 pro populace, na něž se vztahují analytické TAC. Podle článku 2 má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na jaké populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Poměrně nedávno byl zaveden mechanismus flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Aby se tedy zabránilo nadměrné flexibilitě, jež by podrývala zásadu rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů a jež by bránila dosažení cílů společné rybářské politiky, mělo by se ujasnit, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se použijí jen tehdy, když členské státy nevyužívají meziroční flexibilitu podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. 2020/0208 (NLE) Návrh

NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) 2020/123, pokud jde o některá rybolovná práva v jiných vodách RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1)Článek 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 požaduje, aby byla přijata opatření pro zachování zdrojů s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, v příslušných případech včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství a jinými poradními orgány, jakož i k poradenství poskytnutému poradními sbory zřízenými pro příslušné zeměpisné oblasti nebo oblasti působnosti a ke společným doporučením členských států. (2)Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu u každé populace ryb nebo druhu rybolovu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností, přičemž je třeba náležitě zohlednit cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013. (3)Podle článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 je cílem společné rybářské politiky dosáhnout míry využití umožňující maximální udržitelný výnos pokud možno do roku 2015 a postupně a přírůstkově nejpozději do roku 2020 pro všechny populace ryb. (4)Měly by tedy být stanoveny celkové přípustné odlovy („TAC“) v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013, a to na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty, přičemž je třeba zajistit spravedlivé zacházení se všemi odvětvími rybolovu a zohlednit názory vyjádřené během konzultací se zúčastněnými stranami. (5)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace (dále jen „plán“). Cílem plánu je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů obnovilo a zachovávalo stavy lovených druhů nad úrovněmi, které mohou poskytnout maximální udržitelný výnos. Za tímto účelem se musí u dotčených populací co nejdříve a postupným, přírůstkovým způsobem do roku 2020 dosáhnout cílové úmrtnosti způsobené rybolovem, vyjádřené jako rozmezí hodnot. Omezení odlovů populací tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři je tedy na rok 2021 třeba stanovit tak, aby bylo v souladu s cíli plánu. (6)Mezinárodní rada pro výzkum moří (ICES) naznačila, že biomasa sledě obecného v západní části Baltského moře v subdivizích 20 až 24 byla pouze 48 % mezní referenční hodnoty pro biomasu reprodukující se populace, kde může být snížená reprodukční kapacita (Blim). Ve svém každoročním doporučení týkajícím se populace zveřejněném 29 května 2020 proto ICES vydala vědecké doporučení týkající se nulových úlovků. V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139 musí být přijata veškerá vhodná nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat dotčené populace na úrovně, které jsou vyšší než úroveň, jež může vytvářet maximální udržitelný výnos. Toto ustanovení nadto požaduje, aby byla přijata další nápravná opatření. Za tímto účelem je nutné zohlednit harmonogram pro dosažení cílů společné rybářské politiky obecně a cílů plánu zvláště s ohledem na očekávaný dopad provedených nápravných opatření a potřebu zajistit přínosy v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jak je stanoveno v článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. V důsledku toho a v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1139 je vhodné, aby rybolovná práva pro sledě obecného v západní části Baltského moře byla stanovena na úrovni pod rozmezími úmrtnosti způsobené rybolovem, aby byl zohledněn pokles biomasy. (7)Pokud jde o populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, ICES mohla od roku 2019 znovu založit své preventivní doporučení na posouzení obsahujícím více údajů. ICES odhaduje, že biomasa je pod úrovní hodnoty Blim a od minulého roku se ještě snížila. ICES proto zopakovala své doporučení týkající se nulových úlovků tresky obecné ve východní části Baltského moře pro rok 2021. Nebyla však v pozici, aby mohla určit hodnoty rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem. Kdyby se jako minulý rok rybolovná práva u populace tresky obecné ve východní části Baltského moře stanovila na úroveň uvedenou ve vědeckém doporučení, povinnost vykládky všech úlovků ve smíšeném rybolovu, kdy dochází k vedlejším úlovkům tresky obecné ve východní části Baltského moře, by vedl k jevu tzv. „blokačních druhů“. Aby bylo dosaženo náležité rovnováhy mezi pokračováním v rybolovu s ohledem na potenciálně závažné sociálně-ekonomické důsledky a potřebou dosáhnout dobrého biologického stavu této populace a aby se zároveň zohlednila obtížnost rybolovu všech populací u smíšeného rybolovu s maximálním udržitelným výnosem, je zapotřebí stanovit konkrétní TAC pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře. Rybolovná práva musí být stanovena v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139. (8)V květnu 2020 ICES poskytla aktualizované informace o míře vedlejších úlovků tresky obecné v rámci jiných druhů rybolovu. Je vhodné stanovit rybolovná práva v souladu s tímto zvláštním doporučením, s výjimkou rybolovných činností prováděných výhradně za účelem vědeckého výzkumu a plně v souladu s podmínkami stanovenými v článku 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241. Navíc podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1139 musí být přijata další nápravná opatření, aby byl zajištěn rychlý návrat populace na úroveň, která je vyšší než úroveň, jež může vytvářet maximální udržitelný výnos. Jelikož vědecké doporučení naznačuje, že konkrétně uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření, mohou mít další přínos pro populaci, jehož nemůže dosáhnout TAC samotný, např. zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření, je vhodné během léta zachovat stávající uzavření oblastí, v nichž dochází ke tření. Vědecké doporučení navíc naznačuje, že relativní význam rekreačního rybolovu tresky obecné ve východní části Baltského moře závisí na úrovni TAC. Vzhledem k velmi omezenému TAC jsou množství ulovená v rekreačním rybolovu považována za podstatná, a proto je vhodné zachovat zákaz rekreačního rybolovu tresky obecné v subdivizích 25–26, kde je četnost tresky obecné ve východní části Baltského moře nejvyšší. (9)Pokud jde o populace tresky obecné v západní části Baltského moře, ICES revidovala odhadované snížení biomasy a odhaduje, že biomasa populace tresky obecné v západní části Baltského moře se neobnovila nad referenční bod pro biomasu reprodukující se populace, pod jehož úrovní je třeba přijmout specifická a vhodná řídicí opatření (Btrigger). Je proto vhodné zachovat doprovodná opatření zavedená pro rok 2020 a stanovit rybolovná práva v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1139 s přihlédnutím k úrovním vedlejších úlovků tresky obecné v jiných druzích rybolovu v subdivizi 24, které doporučila ICES, s cílem zajistit soulad s přístupem uplatňovaným ve východní části Baltského moře při řízení populace tresky obecné. Kromě toho vědecké doporučení naznačuje, že populace tresky obecné ze západní i východní části Baltského moře se v subdivizi 24 mísí. Za účelem ochrany východní populaci tresky obecné a zajištění stejných podmínek jako v oblasti řízení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře by mělo být uplatňování TAC v subdivizi 24 na vedlejší úlovky tresky obecné nadále omezeno, s výjimkou rybolovných činností prováděných výhradně pro účely vědeckého výzkumu a v plném souladu s podmínkami stanovenými v článku 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241 a drobných pobřežních rybářů lovících pasivním zařízením v oblastech do šesti námořních mil od pobřeží, kde hloubka vody nepřesahuje 20 metrů, protože v těchto mělkých pobřežních oblastech převládá západní populace tresky obecné. Kromě toho by se období zákazu rybolovu v subdivizi 24 mělo uvést do souladu s obdobím zákazu v subdivizích 25–26 s cílem zajistit rovnocennou ochranu v souladu s doporučením ICES. (10)V souladu s tím a za účelem zajištění rovných podmínek pro subdivize 25–26 by měl být nadále zakázán rekreační rybolov tresky obecné v subdivizi 24 ve vzdálenosti více než šesti námořních mil od břehu. Jelikož se ve vědeckých doporučeních kromě toho uvádí, že rekreační rybolov výrazně přispívá k celkové úmrtnosti uvedené populace způsobené rybolovem, a vzhledem ke stavu této populace a snížení TAC by mělo být zachováno denní omezení množství úlovků na rybáře. Tím není dotčena zásada relativní stability, jež se vztahuje na komerční rybolov. Vzhledem k pováženému stavu populace a ke skutečnosti, že ve vědeckých doporučeních se uvádí, že zejména zákaz rybolovu během období tření může mít pro populaci dodatečný přínos, kterého nelze dosáhnout pouze na základě TAC, například zvýšení přírůstku prostřednictvím nerušeného tření, je vhodné zachovat zákaz rybolovu během období tření v zimě, s výjimkou některých drobných pobřežních rybářů a výše uvedeného vědeckého výzkumu. (11)ICES odhaduje, že biomasa sledě obecného ve střední části Baltského moře klesla pod referenční bod pro biomasu reprodukující se populace ryb, pod jehož úrovní se mají přijmout zvláštní a přiměřená řídicí opatření (Btrigger). Je proto vhodné stanovit rybolovná práva podle čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1139. (12)Podle doporučení ICES je treska obecná vedlejším úlovkem při lovu platýse evropského. Navíc se šprot obecný loví v rámci smíšeného rybolovu se sleděm obecným a je kořistí tresky obecné. Je vhodné tyto mezidruhové aspekty zohlednit při stanovování rybolovných práv pro platýse evropského a šprota obecného. (13)Aby se zajistilo plné využívání rybolovných práv v pobřežních oblastech, je od roku 2019 zavedena omezená mezioblastní flexibilitá pro lososa obecného ze subdivizí ICES 31–22 do subdivize ICES 32. Vzhledem ke změnám rybolovných práv pro tyto dvě populace je vhodné tuto flexibilitu zvýšit. (14)Zavedení zákazu lovu pstruha obecného ve vzdálenosti více než čtyři námořní míle a omezení vedlejších úlovků pstruha obecného na 3 % kombinovaného úlovku pstruha obecného a lososa obecného výrazně přispělo ke značnému snížení dříve značně nesprávného vykazování úlovků při rybolovu lososa obecného, zejména jako úlovků pstruha obecného. Je proto vhodné zachovat toto ustanovení s cílem udržet nízkou úroveň nesprávného vykazování úlovků.

(15)Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009, a zejména jeho články 33 a 34 o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a o předávání údajů o vyčerpání rybolovných práv Komisi. V tomto nařízení by proto měly být přesně stanoveny kódy, které budou členské státy při předávání údajů Komisi používat v souvislosti s vykládkami populací, na něž se vztahuje toto nařízení. (16)Nařízení Rady (ES) č. 847/96 zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení TAC, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a podle článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení má Rada při stanovování TAC rozhodnout, na jaké populace se články 3 a 4 nepoužijí, a to zejména na základě biologického stavu daných populací. Poměrně nedávno byl ustanovením čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 u všech populací, na něž se vztahuje povinnost vykládky, zaveden mechanismus meziroční flexibility. Aby se tedy zabránilo nadměrné flexibilitě, jež by podrývala zásadu rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršovala biologický stav předmětných populací, mělo by se stanovit, že články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 se na analytické TAC použijí jen tehdy, když není využívána meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. (17)Navíc vzhledem k tomu, že biomasa populace tresky obecné ve východní části Baltského moře je nižší než Blim a že v roce 2021 jsou povoleny pouze vedlejší úlovky a vědecký rybolov, se členské státy zavázaly, že v roce 2021 nebudou pro tuto populaci uplatňovat čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013, aby úlovky v roce 2021 nepřekročily stanovený TAC. (18)Na základě nového vědeckého doporučení by se měl stanovit předběžný TAC pro tresku Esmarkovu v divizi ICES 3a a ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti ICES 4 na období od 1. listopadu 2020 do 31. října 2021. (19)Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít od 1. ledna 2021. Toto nařízení by se však mělo použít na tresku Esmarkovu v divizi ICES 3a a ve vodách Unie divize ICES 2a a podoblasti 4 v období od 1. listopadu 2020 do 31. října 2021. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři pro rok 2021 a mění některá rybolovná práva v jiných vodách stanovená v nařízení (EU) 2020/123. Článek 2 Oblast působnosti 1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Baltském moři. 2. Toto nařízení se vztahuje rovněž na rekreační rybolov, je-li v příslušných ustanoveních výslovně zmiňován. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013. Dále se rozumí: 1)„subdivizí“ subdivize ICES v Baltském moři podle definice v příloze III nařízení Rady (ES) č. 218/2009; 2)„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství ryb z každé populace, které může být uloveno během období jednoho roku;

3)„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi; 4)„rekreačním rybolovem“ nekomerční rybolovné činnosti využívající mořské biologické zdroje například pro rekreační, turistické nebo sportovní účely. KAPITOLA II RYBOLOVNÁ PRÁVA Článek 4 TAC a jejich rozdělení Celkové přípustné odlovy (TAC), kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze. Článek 5 Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a)výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013; b)odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009; c)dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; d)množství převáděná v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96 nebo čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013; e)odpočty prováděné podle článků 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 6 Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejších úlovků V příloze tohoto nařízení jsou uvedeny populace necílových druhů v bezpečných biologických mezích podle čl. 15 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, na které lze uplatnit odchylku od povinnosti započítávat úlovky do příslušné kvóty Článek 7 Opatření pro rekreační rybolov tresky obecné v subdivizích 22–26

1. V případě rekreačního rybolovu si rybář nepřisvojí více než pět jedinců tresky obecné denně v subdivizích 22 a 23 a v subdivizi 24 do šesti námořních mil měřeno od základních linií. 2. Odchylně od odstavce 1 si rybář smí denně přisvojit nejvýše dva jedince tresky obecné v subdivizích 22 a 23 a v subdivizi 24 do šesti námořních mil měřeno od základních linií v období od 1. února do 31. března 2021. 3. Rekreační rybolov se zakazuje v subdivizi 24 za hranicí šesti námořních mil od základních linií a v subdivizích 25 a 26. 3. Odstavci 1 až 3 nejsou dotčena přísnější vnitrostátní opatření. Článek 8 Opatření pro rybolov pstruha obecného a lososa obecného v subdivizích 22–32 1. Rybářským plavidlům se v období od 1. ledna do 31 prosince 2021 zakazuje lovit pstruha obecného za hranicí čtyř námořních mil od základních linií v subdivizích 22–32. Při rybolovu lososa obecného v těchto vodách nesmí vedlejší úlovky pstruha obecného přesáhnout 3 % celkového úlovku lososa obecného a pstruha obecného uchovávaného kdykoli na palubě nebo vykládaného po každém rybářském výjezdu. 2. Odstavcem 1 nejsou dotčena přísnější vnitrostátní opatření. Článek 9 Flexibilita 1. Není-li v příloze tohoto nařízení uvedeno jinak, na populace, na které se vztahují preventivní TAC, se použije článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 a na populace, na které se vztahují analytické TAC, se použije čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení. 2. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 a článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát používá meziroční flexibilitu podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013. Článek 10 Předávání údajů Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje o množstvích odlovených nebo vyložených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení. KAPITOLA III ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 11