Návrh nařízení Rady kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení /* KOM/2006/0495 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 12.9.2006 KOM(2006) 495 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského Společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska na základě dvou přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. | 120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | 139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Není třeba uvádět. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení. | Odborné konzultace | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 14. července 2005 Komise zahájila přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. Dne 3. prosince 2005 Komise zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz PSV pocházejících z Thajska omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k jednomu výrobci z Thajska. Dne 20. prosince 2005 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz PSV pocházejících z Indie. Ze dvou přezkumů opatření před pozbytím platnosti vyplynulo, že není pravděpodobné, že by byl značný objem dumpingového vývozu PSV do Společenství z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska v případě zrušení opatření obnoven. Proto neexistuje důvod zachovat platná opatření na dovozy PSV z těchto zemí. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení s cílem zrušit platná opatření vůči Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku a ukončit řízení proti těmto zemím a částečný prozatímní přezkum týkající se Thajska. | 310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: | 331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | 332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: nařízení. | 342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Platná opatření (1) V červenci 2000 Rada nařízením (ES) č. 1522/2000[2] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „polyesterová střižová vlákna“ nebo „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření 1“. (2) V prosinci 2000 Rada nařízením (ES) č. 2852/2000[3] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu PSV pocházejících z Indie a Korejské republiky. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření 2“. (3) Opatření uložená nařízením (ES) č. 2852/2000 sestávala z valorického cla, s výjimkou dovozů od jednoho indického vyvážejícího výrobce, od něhož byly přijaty závazky, a to rozhodnutím Komise 2001/818/ES[4]. Na základě prozatímního přezkumu, který se vztahoval na dumping i újmu, se opatření na dovozy z Korejské republiky změnila a obnovila na pět let nařízením Rady (ES) č. 428/2005[5]. 2. Žádosti o přezkum (4) Po zveřejnění dvou oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti, jednoho týkajícího se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PSV pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska[6] a druhého týkajícího se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PSV pocházejících z Indie[7], obdržela Komise dne 13. dubna 2005 a 23. září 2005 žádosti o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. (5) Tyto žádosti podalo Mezinárodní sdružení výrobců chemických vláken („CIRFS“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PSV ve Společenství. Žádosti jsou odůvodněny tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. (6) Dále společnost Tuntex (Thajsko), veřejná společnost s ručením omezeným (dále jen „Tuntex“), výrobce PSV v Thajsku poléhající platným antidumpingovým opatřením, předložila žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 1522/2000. (7) V žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení poskytla společnost Tuntex přímý důkaz na podporu svého tvrzení, že pokud jde o ni, okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily. Společnost Tuntex předložila důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách pro trh ve třetí zemi vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň dosavadních opatření (27,7 %). Společnost Tuntex se proto domnívá, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí. (8) Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení dvou přezkumů podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a jednoho přezkumu omezeného pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zahájila tyto tři přezkumy zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [8]. 3. Šetření (9) Komise oficiálně oznámila výrobcům z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, dovozcům, uživatelům a jejich sdružením ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, zástupcům dotčených zemí vývozu, CIRFS a známým výrobcům ve Společenství, že zahajuje přezkum opatření před pozbytím platnosti. Dotčené strany se měly možnost písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. (10) Komise oficiálně informovala společnost Tuntex a zástupce vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení sdělily písemně své připomínky a požádaly o slyšení. (11) S ohledem na velký počet výrobců v Indii, Indonésii a Thajsku a rovněž ve Společenství, kteří jsou uvedeni v žádostech o přezkum opatření před pozbytím platnosti, a na velký počet dovozců PSV ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, považovala Komise za vhodné prověřit, zda by neměl být použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vybrat vhodný vzorek, byly výše uvedené strany podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. (12) Po posouzení předložených údajů a v důsledku nízkého počtu spolupracujících výrobců v Indii, Indonésii a Thajsku, kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není v souvislosti s výrobci v těchto zemích nezbytný. (13) Žádný dovozce nepředložil Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumů, a proto nebyl zapotřebí výběr vzorku dovozců. Žádný z dovozců při těchto přezkumech nespolupracoval. (14) Deset výrobců ze Společenství vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprácí při šetření. Z výše zmíněných deseti společností bylo jako vzorek vybráno pět společností, které jsou reprezentativními zástupci daného výrobního odvětví Společenství ve smyslu objemu výroby a prodejů PSV ve Společenství. Tento vzorek představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje PSV ve Společenství, který by mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. (15) Pěti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, výrobcům v Austrálii, výrobcům, kteří spolupracovali při výběru vzorku v jejich zemi, a známým uživatelům byly proto zaslány dotazníky. Pět výrobců Společenství nezařazených do vzorku bylo požádáno, aby poskytli údaje o některých ukazatelích újmy a vyjádřili se k dopadu zrušení nebo zachování antidumpingových opatření. (16) Dotazníky vyplnili čtyři z pěti výrobců Společenství zařazených do vzorku (vzorek tak představoval 38 % výroby a prodeje ve Společenství), jeden výrobce z Austrálie, tři výrobci z Indie, čtyři výrobci z Indonésie, čtyři výrobci z Thajska (dva z nich jsou ve spojení) a osm uživatelů. Dotazníky předložila i dvě sdružení uživatelů. Dále poskytli požadované informace čtyři z pěti výrobců ve Společenství nezařazených do vzorku (spolupracující výrobci tak představovali 60 % výroby v Společenství). (17) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely svého šetření a provedla kontrolní návštěvy v provozovnách těchto společností: a) Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku - Advansa GmbH, Hamm, Německo - Elana, Branch Office of Boryszew S.A., Toruń, Polsko - La Seda de Barcelona S.A., El Prat de Llobregat, Španělsko - Wellman International Limited, Mullagh, Irsko b) Výrobci v Austrálii - Leading Synthetics Pty Ltd., Campbellfield c) Výrobci v Indii - Futura Polyesters Limited, Chennai - Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Nagpur - Reliance Industries Limited, Mumbai d) Výrobci v Indonésii - P.T. Global Fiberindo, Tangerang - P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Jakarta - P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung - P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerang e) Výrobci v Thajsku - New World Polyester Co., Ltd., Samutprakarn - Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok - Teijin (Thailand) Limited, Bangkok - Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok (18) Pokud jde o přezkum opatření před pozbytím platnosti, šetření týkající se pokračování a / nebo opětovného výskytu dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opětovného výskytu újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). Období šetření při částečném prozatímním přezkumu dumpingu je stejné jako období přezkumného šetření při přezkumu opatření před pozbytím platnosti. B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotčený výrobek (19) Definice dotčeného výrobku odpovídá definici, která byla použita při původních šetřeních uvedených výše v 1. a 2. bodu odůvodnění. (20) Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, která v současnosti spadají do kódu KN 5503 20 00. Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV. (21) PSV je základní materiál používaný v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. PSV se používají buď pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna nebo vlna, nebo na nespřádané výrobky, jako jsou náplně, tj. vycpávky nebo výplně určitého textilního zboží (např. polštářů, sedadel automobilů, sak). (22) Výrobek se prodává v různých typech, které je možno identifikovat podle odlišných vlastností, jakými je např. denier nebo decitex, pevnost, lesk či silikonové úpravy. Z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi přírodními PSV vyrobenými z přírodních surovin a umělými PSV vyrobenými z recyklovaného polyesteru. Jakost může být prvotřídní nebo snížená. (23) Šetření ukázalo, že všechny typy dotčeného výrobku ve smyslu definice v 20. bodu odůvodnění, přestože se navzájem liší celou řadou faktorů popsaných v předchozím bodu odůvodnění, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a užívá se jich ke stejným účelům. Z těchto důvodů a pro účely stávajících šetření se všechny druhy dotčeného výrobku považují za jediný výrobek. 2. Obdobný výrobek (24) Stávající přezkumy ukázaly, že dotčený výrobek a PSV vyráběná a prodávaná na tuzemském trhu dotčených zemí, jakož i PSV vyráběná a prodávaná výrobci Společenství ve Společenství, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU 1. Předběžné poznámky (25) Pokud jde o přezkumy opatření před pozbytím platnosti, v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvání nebo opětovnému výskytu. (26) Během období přezkumného šetření byly vývozy PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství zanedbatelné. Podle Eurostatu dosáhly dovozy z dotčených zemí v období přezkumného šetření jen 1 056 tun (0,1 % spotřeby Společenství), zatímco v období původních šetření to bylo více než 69 000 tun. (27) Žádný spolupracující výrobce neuskutečnil v období přezkumného šetření žádné nebo jen zanedbatelné vývozní prodeje PSV do Společenství, a proto nebylo možné stanovit reprezentativní výpočty dumpingu s cílem určit pravděpodobnost pokračování dumpingu. (28) V důsledku toho se při analýze pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu vzaly v úvahu kromě jiného ceny vývozů do jiných třetích zemí. (29) Na základě níže uvedených zjištění přezkumů před pozbytím platnosti se provedení prozatímního přezkumu požadovaného společností Tuntex nepovažovalo za potřebné. 2. Pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu v případě zrušení opatření 2.1. Austrálie Předběžné poznámky (30) Jediný výrobce PSV v Austrálii přestal v roce 2003 PSV vyvážet na ostatní trhy, včetně trhu Společenství. Společnost investovala do nové flexibilní výrobní linky údajně s cílem pokrýt jen regionální část australského trhu s PSV; zejména trhu ve státě Viktorie, ve kterém se společnost nachází. Vztah mezi domácí cenovou úrovní a cenovou úrovní ve Společenství (31) Vzhledem k tomu, že se během období přezkumného šetření neuskutečnily vývozy do žádných zemí, byly porovnány domácí ceny v Austrálii, o kterých se zjistilo, že jsou ztrátové, ale vyšší než variabilní náklady, a zjistilo se, že jsou podstatně nižší než průměrná cena výrobců Společenství v období přezkumného šetření. To naznačuje, že by společnost mohla být v případě zrušení opatření motivována k tomu obnovit některé vývozy do Společenství. Jak je uvedeno níže v 32. bodu odůvodnění, společnost však nemá kapacitu obnovit vývozy do Společenství v podstatných množstvích. Nevyužitá kapacita a zásoby (32) Přestože využívání kapacity australským vývozcem nebylo během období přezkumného šetření nijak vysoké, dostupná nevyužitá kapacita představuje malou část spotřeby Společenství (podstatně menší než 0,5 %). I kdyby se tato dostupná kapacita prodala po zrušení platných opatření do Společenství za dumpingové ceny, vliv na trh Společenství by byl minimální. Zásoby nejsou dobrým ukazatelem, pokud jde o PSV vyráběné v Austrálii, protože výrobek je prodáván zejména na základě objednávek zákazníků. (33) Nakonec se připomíná, že od roku 2003 společnost nevyvážela PSV do žádné třetí země bez ohledu na existenci podobné dostupné kapacity během tohoto období. V důsledku toho se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření není pravděpodobné, že by došlo k opětovnému výskytu dumpingových vývozů z Austrálie do Společenství v podstatných množstvích. 2.2. Indie Předběžné poznámky (34) Tři výrobci PSV v Indii spolupracovali při šetření. Dva z nich uskutečnili v období přezkumného šetření menší vývozní prodeje do Společenství; třetí vůbec do Společenství nevyvážel. Poznamenává se, že jeden z těchto spolupracujících výrobců měl tři společnosti ve spojení vyrábějící PSV v Indii. Tito výrobci ve spojení však nebyli přezkoumáni odděleně vzhledem k tomu, že jen jeden z nich v období přezkumného šetření – ve velmi omezeném rozsahu – přímo prodával PSV, vždy na domácím trhu. (35) Je známo, že v Indii byl v období přezkumného šetření alespoň jeden malovýrobce PSV, který při šetření nespolupracoval. V případě nespolupracujícího výrobce/-ů se analyzovaly informace dostupné z Eurostatu a jiných zdrojů. Na základě toho bylo zjištěno, že rovněž vývoz PSV z Indie do Společenství od jiných než spolupracujících indických výrobců byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Pro nespolupracující společnost/-i však nebyly dostupné žádné spolehlivé informace o výrobní kapacitě, objemu výroby, zásobách ani prodeji. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro jakoukoli nespolupracující společnost by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti. (36) Vzhledem k tomu, že se neuskutečnil dostatek vývozů do Společenství pro reprezentativní analýzu dumpingu v období přezkumného šetření, aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping došlo k jeho opětovnému výskytu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na vývozní trhy, jejich výrobní kapacita a zásoby. Analýza se zakládala na informacích poskytnutých spolupracujícími výrobci uvedenými v 17. bodu odůvodnění výše. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Indii (37) Údaje od tří spolupracujících indických výrobců ukázaly, že vývozní ceny do třetích zemí byly nižší než ceny na domácím trhu v Indii. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 15 % a 27 %. To může naznačovat pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství (38) Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobců Společenství v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny spolupracujících indických vývozců při vývozu na trhy jiných třetích zemí. To může naznačovat, že převažující cenová úroveň dotčeného výrobku na trhu Společenství by mohla tento trh učinit atraktivním pro indické výrobce. Na tomto základě se mělo za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývoz z jiných třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny. Nevyužitá kapacita a zásoby (39) Ve třech spolupracujících společnostech v Indii neexistovaly během období přezkumného šetření žádné značné nevyužité kapacity. Dva z těchto hlavních výrobců však investovali ve velkém rozsahu do výroby PSV, což bude mít za následek celkový nárůst jejich výrobní kapacity o 361 000 tun ročně v roce 2007. Tyto investice údajně vycházely z vývoje na indickém trhu s PSV, u něhož se tento rok a v blízké budoucnosti údajně očekává prudký nárůst. Podle dostupných informací činí velikost indického trhu s PSV v současnosti přibližně 610 000 tun ročně. Poznamenává se, že výše uvedený nárůst výrobní kapacity představuje více než 50 % celkové výrobní kapacity tří spolupracujících indických výrobců v období přezkumného šetření. Rovněž je nutné poznamenat, že podle dostupných informací byl v Indii v době šetření alespoň jeden nový výrobce PSV v počáteční fázi výroby tohoto výrobku. Na druhé straně koupil největší indický výrobce nedávno výrobce Společenství, který nespolupracuje na šetření. Tento indický výrobce tak nemusí mít zájem v budoucnosti vyvážet do Společenství podstatné množství PSV. Údaje od spolupracujících výrobců kromě toho ukazují, že jejich domácí prodeje se v posuzovaném období zvýšily a že v budoucnosti budou nadále růst. Nové kapacity tak splní rostoucí domácí poptávku, i když nelze vyloučit vznik určité nadbytečné kapacity. (40) Výše zásob tří indických výrobců se v posuzovaném období nijak podstatně nezměnila. Poznamenává se však, že v případě Indie nelze zásoby považovat za smysluplný ukazatel, protože výroba jednoho ze spolupracujících výrobců je založena na objednávkách zákazníků a další spolupracující výrobce vyrábí značná množství PSV na použití pro vlastní potřebu. (41) Celkově převládá názor, že neexistuje pravděpodobnost obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nových výrobních kapacit skončila ve Společenství, je nepravděpodobné, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny (viz 38. bod odůvodnění). 2.3. Indonésie Předběžné poznámky (42) Čtyři výrobci PSV v Indonésii spolupracovali při šetření. Žádný z těchto výrobců neměl společnosti ve spojení vyrábějící PSV v Indonésii. Tři z nich uskutečnili v období přezkumného šetření menší vývozní prodeje do Společenství; čtvrtý vůbec do Společenství nevyvážel. (43) Je známo, že v Indonésii bylo v období přezkumného šetření alespoň pět činných výrobců PSV, kteří při šetření nespolupracovali. V případě nespolupracujících výrobců se analyzovaly informace dostupné z Eurostatu a jiných zdrojů. Na základě toho bylo zjištěno, že rovněž vývoz PSV z Indonésie do Společenství, uskutečněný jinými než spolupracujícími indonéskými výrobci, byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Za tyto nespolupracující společnosti nebyly dostupné žádné spolehlivé informace o výrobní kapacitě, objemu výroby, zásobách ani prodeji. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro jakoukoli nespolupracující společnost by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti. Ověření, zda je pravděpodobné, že by po zrušení příslušných opatření opětovně došlo k dumpingu, vycházelo tudíž z dostupných informací, tj. informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří jsou uvedeni výše v 17. bodu odůvodnění. (44) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření opětovně došlo k dumpingu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na jiné vývozní trhy a výrobní kapacita a zásoby vývozců. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Indonésii (45) Pro jednoho ze čtyř spolupracujících indonéských výrobců nebylo možné získat žádné údaje týkající se vývozních cen, protože společnost v období přezkumného šetření PSV vůbec nevyvážela. Údaje týkající se dalších tří výrobců v případě dvou z nich ukázaly, že vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nepatrně nižší než ceny na domácím trhu v Indonésii. Šetření ve skutečnosti stanovilo, že tento cenový rozdíl byl v období přezkumného šetření v průměru přibližně 4 %. V případě třetího výrobce bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí byly celkově nepatrně vyšší než ceny na domácím trhu v Indonésii. To nenaznačuje pravděpodobnost opětovného výskytu značného dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství (46) Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobců Společenství na trhu Společenství v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny spolupracujících indonéských vývozců při vývozu na trhy třetích zemí. To může naznačovat, že převažující cenová úroveň dotčeného výrobku na trhu Společenství by mohla tento trh učinit atraktivním pro indonéské výrobce. Na tomto základě se předpokládalo, že v případě zrušení opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývozy z třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny. Nevyužitá kapacita a zásoby (47) Spolupracující výrobci v Indonésii neměli během období přezkumného šetření jednotný model využívání kapacit. Zatímco některé společnosti byly schopné využít téměř veškerou dostupnou kapacitu, jiné zaznamenaly značnou nevyužitou kapacitu. Tato nevyužitá kapacita však byla celkově nižší než 20 % jejich celkové kapacity. Nejevilo se, že by některá ze spolupracujících společností měla v plánu podstatné investice do rozšíření výrobní kapacity PSV v budoucnosti. Pokud jde o využívání kapacit nespolupracujícími indonéskými výrobci, udělal se odhad nevyužité výrobní kapacity na základě informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi a indonéským sdružením výrobců PSV. Podle těchto informací dosahuje dostupná kapacita spolupracujících společností méně než poloviny celkové dostupné výrobní kapacity PSV v Indonésii. Na tomto základě byl učiněn odhad, že stávající nevyužitá výrobní kapacita v Indonésii je maximálně 90 000 tun. Údaje od spolupracujících výrobců kromě toho ukazují, že jejich celkové domácí prodeje se v posuzovaném období zvýšily a že v budoucnosti budou nadále růst. Nevyužitá kapacita v Indonésii by se proto pravděpodobně využila na domácí prodeje spíše než na prodeje do Společenství. (48) Výše zásob čtyř indonéských výrobců se v posuzovaném období nijak podstatně nezměnila. Poznamenává se však, že zásoby nelze považovat za dobrý ukazatel, neboť výroba PSV je založena na objednávkách zákazníků a / nebo použití pro vlastní potřebu. (49) Celkově převládá názor, že neexistuje pravděpodobnost obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nevyužitých výrobních kapacit v Indonésii skončila ve Společenství, je velmi nepravděpodobné z důvodů uvedených v 45. a 46. bodu odůvodnění, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny. 2.4. Thajsko Předběžné poznámky (50) Komisi je známo osm výrobců PSV v Thajsku. Čtyři z nich spolupracovali ve stávajícím šetření. Jen jeden z nich vyvážel v období přezkumného šetření menší množství PSV do Společenství. (51) Informace o zásobách a prodejích na trhy jiné než ve Společenství se týkají jen spolupracujících výrobců. Bylo však možné získat údaje o výrobní kapacitě v Thajsku od Sdružení thajských výrobců syntetických vláken a odhadnout objem výroby veškerých výrobců v Thajsku. Tento odhad byl založen na předpokladu, že využívání kapacit nespolupracujících výrobců bylo podobné jako u spolupracujících výrobců. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro nespolupracující společnosti by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti. (52) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření došlo k opětovnému výskytu dumpingu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na jiné vývozní trhy než trhy Společenství, výrobní kapacita v Thajsku a zásoby spolupracujících výrobců. (53) Podle Eurostatu byla vyvezená množství pocházející z Thajska v období přezkumného šetření zanedbatelná. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Thajsku (54) Údaje od čtyř spolupracujících výrobců ukázaly, že do třetích zemí se prodávalo za ceny nižší, než jsou ceny na domácím trhu, nebo nižší, než jaké jsou výrobní náklady – celkově byly rozdíly v rozpětí od 10 % do 15 %. To může naznačovat pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření. Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství (55) Vývozní ceny do třetích zemí účtované spolupracujícími výrobci v Thajsku byly v průměru podstatně nižší než prodejní ceny výrobců Společenství ve Společenství, což může naznačovat, že v případě zrušení antidumpingových opaření by převažující cenová úroveň PSV na trhu Společenství učinila tento trh atraktivním pro výrobce v Thajsku. Na tomto základě se má za to, že v případě zrušení platných antidumpingových opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývoz z třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny. Nevyužitá kapacita a zásoby (56) Využívání kapacity spolupracujícími výrobci bylo v posuzovaném období poměrně vysoké, v průměru okolo 92 %. Na této úrovni využívaní kapacity a za předpokladu, že nespolupracující výrobci využívali kapacitu na podobné úrovni, měli výrobci v Thajsku v období přezkumného šetření nevyužitou kapacitu nejvýše 50 000 tun. Přestože by se tato kapacita mohla v případě zrušení opatření částečně využít na obnovení vývozu do Společenství, je nepravděpodobné, že by podstatná množství PSV skončila na trhu Společenství vzhledem k značnému podílu domácího prodeje a velkému počtu vývozních trhů, které spolupracující výrobci zásobují. (57) Zásoby nejsou smysluplným ukazatelem, pokud jde o PSV vyráběná v Thajsku. Výroba se většinou zakládá na objednávkách zákazníků, a proto se vytvářejí zejména zásoby PSV, které mají být dodány již známým kupujícím. (58) Celkově převládá názor, že není pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nevyužitých výrobních kapacit v Thajsku skončila ve Společenství, je velmi nepravděpodobné z důvodu uvedeném v 55. bodu odůvodnění, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny. 2.5. Závěr (59) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení antidumpingových opaření došlo k opětovnému výskytu dumpingu, byly posouzeny nevyužité kapacity a nevyužité zásoby, a dále cenová politika a vývozní strategie při vývozu na různé trhy. (60) Z tohoto přezkumu vyplynulo, že zatímco existují určité nevyužité výrobní kapacity v Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku, které by mohly vést k obnovení vývozu do Společenství, v případě možného pozbytí platnosti opatření, neexistují důvody domnívat se, že objem takových vývozů bude podstatný a, což je důležitější, neočekává se, že by tyto dovozy byly prováděny za dumpingové ceny, jak je stanoveno v původních šetřeních. (61) Vzhledem k tomu, že neexistuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingových vývozů z dotčených zemí, které by mohly způsobit újmu, není nutné analyzovat pravděpodobnost opětovného výskytu újmy a poškození zájmu Společenství. Opatření na dovoz PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska by se proto měla zrušit a šetření ukončit. D. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM TÝKAJÍCÍ SE THAJSKA (62) Vzhledem k tomu, že v souladu s předchozím bodem odůvodnění by se opatření vůči Thajsku měla zrušit a šetření ukončit, měl by se ukončit i částečný prozatímní přezkum týkající se Tuntexu. E. ZVEŘEJNĚNÍ (63) Zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá Komise doporučit, aby byla platná opatření vůči Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku zrušena a šetření zastaveno. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Výrobci v dotčených zemích a uživatelé ve Společenství výše uvedené závěry podpořili. Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství byli sice proti, nicméně celkově nebyly jejich námitky takové povahy, která by měla za následek změnu závěrů. (64) Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že vlastní zjištění Komise o volné kapacitě a dumpingu jasně naznačují, že je pravděpodobné, že bude opět docházet k dumpingu působícímu újmu. (65) Pokud jde o jediného výrobce v Austrálii, domnívali se, že nebylo vysvětleno, zda výrobní kapacita, která byla dříve využívána pro vývoz do Společenství, je nadále k dispozici, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že bude opět uvedena do provozu, pokud by platnost cel skončila. Upozornili na to, že prodeje na domácím trhu se pohybovaly pod běžnou hodnotou a že závěrem by mělo být, že existuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu působícího újmu, vzhledem k tomu, že u vývozů do Společenství byl v původním šetření a v dalším šetřením ohledně PET, což je výrobek úzce související s PSV, dumping působící újmu zjištěn. (66) Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství se domnívali, že zvýšení kapacity dvou významných indických výrobců o 361 000 tun v roce 2007 a existence alespoň jednoho nového výrobce PSV v počáteční fázi podnikání s předpokládanou kapacitou 180 000 tun znamená, že celková indická kapacita přesáhne v období do 2010 poptávku po PSV na domácím trhu celkem o více než 300 000 tun. Tato skutečnost, spolu s dumpingovým rozpětím mezi 15 % a 27 % u vývozů do třetích zemí během období přezkumného šetření, i ve spojení s tím, že Komise sama uznala, že současná cenová úroveň na trhu Společenství by z něj mohla pro indické výrobce učinit atraktivní místo, naznačují, že o pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu působícího újmu lze v případě zrušení opatření jen stěží pochybovat. (67) Pokud jde o Indonésii, zdůraznili, že Komise dochází k závěrům pouze na základě analýzy čtyř spolupracujících výrobců, ovšem tržní a finanční postavení nespolupracujících výrobců, o nichž Komise předpokládá, že disponují více než polovinou celkové dostupné kapacity v Indonésii, je výrazně horší. Rovněž se domnívají, že existuje více než 140 000 tun nevyužité kapacity, tj. o 50 000 tun více, než Komise odhaduje, a že tato nadbytečná kapacita bude i za několik let vyšší než 100 000 tun. Dokonce i na základě nevyužité kapacity na úrovni 90 000 tun, jak ji odhaduje Komise, je pravděpodobné, že indonéští výrobci, kteří již mají ve Společenství obchodní kontakty, pokud jde o prodej polyesterového vlákna, po zrušení opatření výrazně zvýší svůj vývoz do Společenství. Vzhledem k tomu, že jejich rozpětí u vývozu do třetích zemí se nadále pohybuje nad úrovní de minimis, docházelo by k dovozům z Indonésie za dumpingové ceny působící újmu. (68) Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství upozornili na to, že dumpingové rozpětí 10 % až 15 % u vývozů thajských spolupracujících výrobců do třetích zemí, jejich značná nevyužitá kapacita a skutečnost, že thajští výrobci PSV již vyvážejí textilní polyesterová vlákna do Společenství, jasně naznačují, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k rychlému obnovení dumpingu ze strany dovozů pocházejících z Thajska. (69) Rovněž uvedli, že země jako Čína, Indie a Vietnam, které donedávna byly čistými dovozci PSV a významným vývozním trhem pro dotčené země, vybudovaly svou kapacitu na úroveň, která jim brzy umožní stát se čistými vývozci, čímž dále zvýší tlak na dotčené země, aby obnovily vývoz značných množství do Společenství za dumpingové ceny působící újmu. (70) Jeden výrobce ve Společenství dále zdůraznil strategický význam dodavatelského odvětví recyklace, které by mohlo být omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství negativně ovlivněno. (71) V přezkumu před pozbytím platnosti jsou zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opětovného výskytu dumpingu a újmy zaměřena do budoucnosti, a proto zahrnují prvek odhadu. Celkově nebyly proti skutečnostem ohledně kapacity a využití kapacity v dotčených zemích zjištěným během šetření vzneseny námitky. Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství jen dospěli k jiné prognóze pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingových dovozů PSV do Společenství u dotčených zemí. Pokusili se svou prognózu podpořit odkazem na výrobky jiné než PSV. Ovšem skutečnost, že někteří výrobci v dotčených zemích vyvážejí do Společenství jiný výrobek, neprokazuje sama o sobě, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k oživení dumpingového vývozu značných množství PSV do Společenství. (72) Skutečnost, že cenový rozdíl mezi vývozem z Indie, Indonésie a Thajska do třetích zemí a prodejem na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší než rozdíl zjištěný v původním šetření jejich vývozů do Společenství, v tomto případě naznačuje, že se cenová situace na trzích změnila. Dále skutečnost, že ceny ve Společenství jsou výrazně vyšší než ceny na prodej do třetích zemí, naznačuje, že pokud by se obnovil vývoz značného množství z těchto zemí do Společenství, tyto cenové rozdíly by mohly být dokonce nižší, ne-li záporné. Proto se za stávajících okolností nepředpokládá, že u vývozů z těchto zemí do Společenství by mohlo docházet k dumpingu. Dále se připomíná, že v průběhu období přezkumného šetření nedocházelo k žádným vývozům z Austrálie, a proto v případě této země nelze tyto závěry učinit. (73) Dále využití kapacity v Indii, Indonésii a Thajsku bylo obecně vysoké a jejich domácí trh je významný a v některých případech rychle roste. V Indii bylo v období přezkumného šetření provedeno 90 % prodejů spolupracujících výrobců na domácím trhu. V Indonésii to bylo 80 %. V Thajsku byl tento podíl zhruba 40 %, ovšem odhadovaná nevyužitá kapacita byla poměrně nízká a rozhodně nižší než v Indii nebo Indonésii. Nebyly předloženy žádné důkazy, že by situace nespolupracujících výrobců v těchto zemích byla jiná. Pokud jde o Austrálii, nic nenaznačuje tomu, že by původní kapacita jediného výrobce mohla být v případě zrušení opatření snadno obnovena a využita k opětovným vývozům do Společenství. Jak bylo již uvedeno, stávající kapacita v Austrálii, i kdyby měla být využívána plně k vývozům do Společenství, by nepřesáhla úroveň de minimis, tedy 1% podíl na trhu Společenství. Proto se má za to, že nic nenaznačuje tomu, že nevyužitá kapacita by mohla být v případě zrušení opatření využita k obnovení významného vývozu do Společenství. (74) Pokud jde o argument, že některé třetí země vybudovaly nové kapacity a mohou v budoucnosti omezit nebo dokonce zastavit dovoz, a tím uvolnit další nevyužitou kapacitu pro vývoz do Společenství, upozorňuje se na to, že nic nenaznačuje tomu, že by se měl celosvětový rychlý růst poptávky po PSV v blízké budoucnosti zastavit. V této souvislosti se rovněž upozorňuje na to, že stávající kapacita ve Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření schopna uspokojit nejvýše 60 % rostoucí poptávky ve Společenství. Proto se neočekává, že by v blízké budoucnosti měla vzniknout celosvětová nadměrná kapacita nebo že by měla mít výrazný vliv na trh Společenství. (75) Je pravda, že dodavatelské odvětví recyklace by mohlo být nepříznivě poznamenáno omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství, neboť ti jsou nejvýznamnějšími spotřebiteli drtě z lahví. Ovšem tato úvaha nesouvisí se stanovením pravděpodobnosti obnovení dumpingových vývozů z dotčených zemí. Proto se má za to, že připomínky sdružení CIFRS a některých výrobců ve Společenství nemohou změnit závěr, že obnovení dumpingového vývozu významných množství z dotčených zemí do Společenství není pravděpodobné, a že by proto měla být opatření zrušena a řízení zastaveno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1522/2000 a č. 2852/2000 na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska se zrušují a řízení týkající se těchto dovozů se zastavují. Článek 2 Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Thajska se zastavuje. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10. [3] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17. [4] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 116. [5] Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1. [6] Úř. věst. C 261, 23.10.2004, s. 2. [7] Úř. věst. C 130, 27.5.2005, s. 8. [8] Úř. věst. C 174, 14.7.2005, s. 15; Úř. věst. C 307, 3.12.2005, s. 2; Úř. věst. C 323, 20.12.2005, s. 21.