Data jsou surovinou jednotného digitálního trhu. Mohou zásadně změnit naše životy a vytvořit nové příležitosti k růstu, a to i v případě malých a středních podniků. Dostupnost obrovského množství dat, z nichž většinu generují stroje a senzory, má dopad na všechny z nás. Oblastí života, do kterých probíhající datová revoluce dosud nezasáhla, je jen málo. Optimální využití dat nám může pomoci žít zdravěji a déle, méně se stresovat a chovat se šetrněji k životnímu prostředí. Rovněž může pomoci vědcům při vyvíjení lepších modelů pro předpovídání klimatických změn a přírodních katastrof.

Daty podložené inovace jsou klíčovou hybnou silou růstu a pracovních míst, která může významně zvýšit evropskou konkurenceschopnost na globálním trhu. Pokud budou zavedeny správné rámcové podmínky, mohla by se evropská ekonomika založená na datech do roku 2020 zdvojnásobit .

EU již přijala řadu opatření za účelem zpřístupnění vládních údajů – jakožto klíčových aktiv pro ekonomiku založenou na datech – v celé Unii. Směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru vytvořila celounijní rámec podněcující přeshraniční využití údajů financovaných z veřejných zdrojů a napomohla rozvoji celoevropských datových služeb a produktů. To vše doplňují opatření usnadňující vyhledávání a používání údajů veřejného sektoru napříč hranicemi a jazyky; takovým opatřením je například Evropský portál veřejně přístupných dat. Komise jde sama příkladem a stanovila právní rámec pro opakované použití svých vlastních dat. Ten je doplněn portálem veřejně přístupných dat, který poskytuje přístup k údajům institucí a dalších subjektů EU. Tento rámec patří k nejvyspělejším režimům opakovaného používání údajů na světě a platí v něm standardní pravidlo, podle něhož musí být opakované použití údajů Komise povoleno pro nekomerční i komerční účely bez toho, že by bylo nutné podávat jednotlivé žádosti, že by za to uživatelé platili, že by opětovné použití údajů bylo něčím podmíněno a že by se mezi uživateli jakkoli rozlišovalo – až na velice omezené, řádně odůvodněné výjimky.

Dialog se zúčastněnými stranami a odpovědi na internetový dotazník ukázaly, že zúčastněné strany do značné míry souhlasí s tím, že větší sdílení dat mezi podniky by bylo prospěšné. Zároveň jsou toho názoru, že v této fázi vývoje ekonomiky založené na datech odpovídá stávající předpisový rámec svému účelu a že je zatím příliš brzy na horizontální právní předpisy o sdílení dat ve vztazích mezi podniky. Výchozím bodem by mělo být zajištění co nejlepších podmínek pro to, aby se trhy s daty mohly samy rozvíjet, přičemž základním pilířem je zde smluvní svoboda. Podniky by obecně měly mít volnost v rozhodování o tom, komu a za jakých podmínek lze povolit přístup k jejich neosobním údajům. Zúčastněné strany obecně také nejsou nakloněny novému právu typu „vlastnictví údajů“ a celá řada podnětů svědčí o tom, že zásadní otázka v oblasti sdílení dat mezi podniky se tolik netýká vlastnictví, ale spíše toho, jak je zařízen přístup k údajům.

Přezkum doporučení se předkládá společně s přezkumem směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru – přezkum navrhuje rozšířit oblast působnosti směrnice na údaje z výzkumu a zajistit soudržnost a doplňkovost mezi politikami volného přístupu a veřejně přístupných dat. Tím tedy dochází k uvolnění potenciálu informací veřejného sektoru a zároveň i údajů z výzkumu financovaného z veřejných zdrojů. Na základě navrhovaného přezkumu směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru by členské státy musely vytvořit politiky, jež se zabývají oblastí volného přístupu k veřejným údajům z výzkumu a k údajům z výzkumu, jež jsou ve veřejném vlastnictví, a pozměněné doporučení o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání by poskytlo pokyny pro zavedení volného přístupu k veřejným údajům z výzkumu a k údajům z výzkumu, jež jsou ve veřejném vlastnictví.

V roce 2012 přijala Komise balíček obsahující řadu opatření pro zlepšení přístupu k vědeckým informacím vytvářeným v Unii. Doporučení Komise 2012/417/EU o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání vycházelo v rámci tohoto balíčku z předpokladu, že vědecké informace vzniklé díky financování z veřejných zdrojů by měly být dostupné a opětovně použitelné za uplatnění co nejmenších omezení.

Zejména v souvislosti s přístupem k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných zdrojů a s jejich opakovaným použitím byla jako zásadní prvek v podpoře vědy a v přínosu pro společnost určena otevřená věda. To bylo zdůrazněno v závěrech Komise o přechodu k systému otevřené vědy, ve kterých Rada vyzvala Komisi ke spolupráci s politickou platformou pro otevřenou vědu a k úzké spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami s cílem dalšího rozvoje evropské agendy otevřené vědy. Otevřená věda vyžaduje, aby výzkumné procesy prováděné jakýmkoli typem výzkumníků (včetně „občanských vědců“) byly ve všech fázích – od návrhu projektu přes metodiku a pracovní tok po šíření výsledků – otevřené, aby výzkum mohl snadněji navazovat na předchozí výzkum. Díky tomu se zvyšuje kvalita, zabraňuje se duplikacím a dochází k usnadnění opakovaného použití údajů, což v konečném důsledku zvyšuje dopad vědy na společnost. Komise se domnívá, že je na čase dát přístup k vědeckým informacím a jejich uchovávání do souvislosti s otevřenou vědou, přičemž je třeba vycházet z její politiky otevřeného přístupu z roku 2012.

Jedním z hlavních závěrů hodnocení je to, že zvláštní právo systematicky nepokrývá situace týkající se dat velkého objemu a databáze vycházející z jediného zdroje, a nezabraňuje tak problematickým případům, kdy by jistí držitelé práv mohli uplatňovat nárok na nepřímá vlastnická práva k digitálním datům. Nicméně z hodnocení vyplývá, že tento předpoklad by měl být v budoucnu bedlivě sledován, jelikož v akademických kruzích a v kruzích zúčastněných stran se objevily otázky, zda se zvláštní právo neuplatňuje šířeji, než se má všeobecně za to – například, zda se nevztahuje na strojově generovaná data. Hodnocení směrnice o právní ochraně databází se rovněž věnuje možným interakcím mezi zvláštním právem a směrnicí o opakovaném použití informací veřejného sektoru, což je otázka, která je také pojednána v hodnocení směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru. Vzhledem k tomu, že k takové interakci by v praxi mohlo dojít, zaměřuje se navrhovaná změna směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru na objasnění toho, jak jsou sladěna ustanovení obou nástrojů.

Vzhledem ke všem důkazům, které jsou v současné době k dispozici, a na základě zásad stanovených ve sdělení „Budování evropské ekonomiky založené na datech“ se Komise domnívá, že je důležité uznat, že data lze opětovně používat bez ztráty jejich kvality a v mnoha případech i bez ztráty konkurenční výhody, jelikož stejná data mohou být základem pro různé výrobky a služby nebo mohou tyto výrobky a služby výrazně zlepšit. To platí zejména pro zpřístupňování relevantních dat pro trénování aplikací umělé inteligence, což je v Evropě významným průmyslovým úkolem. K účasti na spolupráci v oblasti dat, tj. k účasti na dohodách s jinými firmami za účelem co největšího využívání dat co největším počtem hospodářských subjektů, by mohlo být pobídnuto více firem.

Komise se rovněž domnívá, že za účelem zajištění spravedlivého a konkurenčního trhu pro předměty internetu věcí a pro výrobky a služby, které vycházejí z neosobních strojově generovaných údajů vytvářených těmito předměty, by ve smluvních ujednáních měly být dodržovány následující klíčové zásady:

a) Transparentnost: Příslušná smluvní ujednání by měla transparentně a srozumitelně definovat (i) osoby nebo subjekty, jež budou mít přístup k datům, která daný výrobek nebo služba generuje, typ těchto dat a to, na jaké úrovni podrobnosti to bude možné; a (ii) účely použití těchto dat. b) Vytváření společných hodnot: Příslušná smluvní ujednání by měla brát v potaz to, že pokud jsou data generována jako vedlejší produkt používání výrobku nebo služby, přispělo k vytvoření těchto dat několik stran. c) Vzájemné respektování obchodních zájmů: Příslušná smluvní ujednání by měla řešit potřebu chránit obchodní zájmy a tajemství držitelů údajů i uživatelů údajů. d) Zajištění nerušené hospodářské soutěže: Příslušná smluvní ujednání by měla řešit potřebu zajištění nerušené hospodářské soutěže při výměně obchodně citlivých údajů. e) Minimalizace blokování dat: Firmy, které nabízejí výrobek nebo službu generující data jakožto vedlejší produkt, by měly v co největší míře umožnit přenositelnost údajů. Rovněž by měly – je-li to možné a je-li to v souladu s vlastnostmi trhu, na kterém působí – zvážit, zda vedle výrobků, jejichž součástí je předávání údajů, nebudou tentýž výrobek nebo tutéž službu nabízet bez předávání nebo jen s omezeným předáváním údajů.

Vzhledem k pokračující debatě o sdílení dat ve vztazích mezi podniky a ke získávání dalších zkušeností bude na základě tohoto sdělení zahájen další proces konzultací se zúčastněnými stranami. Tyto zásady se mohou s ohledem na analýzu získaných informací dále vyvíjet. Komise bude nadále posuzovat, zda takovéto pozměněné zásady a případné etické kodexy postačují k zachování spravedlivých a otevřených trhů, a v nezbytných případech bude situaci řešit přijetím vhodných opatření. Následkem rozdílů ve struktuře jednotlivých trhů může být nutné doplnit tyto zásady o opatření pro jednotlivá odvětví.

V rámci iniciativy Digitalizace evropského průmyslu již Komise přijala opatření na podporu průmyslu – patří k nim mimo jiné finanční podpora průmyslových datových platforem a inovačních center na základě programu Horizont 2020. Na toto úsilí navazují opatření v oblasti výzkumu a inovací v rámci programu Horizont 2020 v průběhu let 2018–2020 (zejména „platformy pro průmyslové a osobní údaje“), která podporují vytváření důvěryhodných a bezpečných platforem a analytických metod s důrazem na ochranu soukromí pro bezpečné sdílení údajů, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví, a osobních údajů, přičemž usnadňují dodržování příslušných právních předpisů (např. právních předpisů v oblasti ochrany údajů).

Centrum podpory sdílení dat v rámci programu Nástroje pro propojení Evropy přijme soubor opatření, která kromě sdílení údajů veřejného sektoru usnadní sdílení údajů soukromého sektoru. Poskytne příklady osvědčených postupů a informace o API, stávající vzory smluv a další právní a technické aspekty, a nabídne tak know-how a pomoc v oblasti sdílení dat. Napomůže také vytváření dalších pokynů uvedených v pracovním dokumentu útvarů Komise vydaném společně s tímto sdělením; mohou být vytvořeny kontrolní seznamy, a bude-li to považováno za užitečné, i vzory smluvních ustanovení. Tato činnost bude brát v potaz výsledky programu interoperability pro období 2016–2020 (ISA2).

Komise se také bude dále zabývat podporou rozhraní pro programování aplikací, například v oblasti elektronické veřejné správy a v oblasti opatření týkajících se používání zásady „pouze jednou“. Mnoho firem má v současné době velká aktiva v podobě nevyužitých dat, aniž by měly zdroje či kapacity pro analýzu těchto dat nebo pro vytvoření obchodně zajímavých služeb souvisejících s těmito daty. Pomocí vhodného využití rozhraní pro programování aplikací by mohlo být zahájeno vytváření podmínek pro zakládání nových společností, přičemž by bylo možné získávat hodnotu z nevyužívaných aktiv a pomáhat hostitelským podnikům vytvářet nové služby a výrobky. K tomu už došlo ve finančním sektoru, kde přístup k určitým bankovním údajům prostřednictvím vhodně navržených rozhraní pro programování aplikací umožnil vytvoření celého nového ekosystému finančních služeb, jako je individualizované poradenství ohledně struktury každodenních výdajů – to vše kontrolují a řídí finanční instituce, které by jinak takové služby nenabízely. Vytváření a používání rozhraní pro programování aplikací musí být založeno na několika zásadách: stabilita, údržba v průběhu doby životnosti, sjednocení používání a standardů, snadné používání a bezpečnost.

Komise bude také nadále usnadňovat provádění zkoušek a názorných ukázek ve vybraných oblastech, například pro rozsáhlé využití propojené a automatizované mobility v digitálních přeshraničních koridorech. Práce na těchto koridorech vyplývá z prohlášení o záměru, které podepsalo 29 členských států a zemí EHS, z kulatého stolu ve Frankfurtu s účastí zástupců průmyslu a členských států a z Digitálního dne 2018, kde se členské státy EU a EHS spolu s příslušnými zúčastněnými stranami k těmto opatřením přihlásily. Díky zkušenostem z těchto koridorů budou mimo jiné otestovány technické a právní prostředky přístupu k palubním údajům a dalším relevantním obchodním údajům a opakované použití těchto údajů v ekosystému propojené a automatizované mobility; zmíněné zkušenosti mohou také přispět k dalším pokynům EU souvisejícím s tímto aspektem jednotného digitálního trhu.

b) Přístup k údajům soukromého sektoru pro účely veřejného zájmu – sdílení dat mezi podniky a veřejnou správou

Komise se rovněž zabývá sdílením dat mezi podniky a veřejným sektorem. Subjekty veřejného sektoru začaly posuzovat potenciál analýzy dat pro usnadnění rozhodování o tvorbě politik nebo pro zdokonalení veřejných služeb pomocí využití velkého množství pilotních projektů.

V této souvislosti mají velký význam údaje, které mají k dispozici podniky, jako jsou telekomunikační operátoři, internetové platformy, výrobci automobilů, maloobchodníci nebo sociální média. Jejich využití může vést například k cílenějším reakcím na epidemie, lepšímu plánování rozvoje měst, větší bezpečnosti na silnicích a lepšímu řízení dopravy i k lepší ochraně životního prostředí, lepšímu monitorování trhu nebo dokonalejší ochraně spotřebitele.

Při sestavování oficiálních statistik může být analýza těchto dat nákladově efektivnější a může přispět k rychlejšímu vytváření závěrů ohledně aspektů, jako jsou pohyb obyvatelstva, ceny, inflace, digitální ekonomika, energetika nebo doprava. Tím může také dojít ke snížení zátěže podniků i občanů, jelikož nebudou nutné dotazníky pro průzkum. Sdělení z roku 2017 „Budování evropské ekonomiky založené na datech“ se těmito možnostmi zabývalo a v přezkumu strategie jednotného digitálního trhu v polovině období se Komise zavázala, že se bude touto otázkou dále zabývat.

Výsledky konzultací provedených v souvislosti se změnami směrnice o opakovaném použití informací veřejného sektoru svědčí o podpoře myšlenky zlepšení přístupu k údajům ze soukromého sektoru pro účely orgánů veřejné moci a pro vědecké účely obecně. Držitelé údajů však zdůraznili potřebu řešit několik otázek včetně kompenzace, která by umožnila získat zpět prostředky investované do shromažďování nebo úpravy dat.

Veškerá opatření přijatá v této souvislosti musejí být plně v souladu s právními předpisy o ochraně osobních údajů.

S ohledem na stávající zkušenosti a výsledky konzultací se zúčastněnými stranami se Komise domnívá, že dodržování následujících klíčových zásad by mohlo podpořit dodávání údajů soukromého sektoru subjektům veřejného sektoru za zvýhodněných podmínek.