Splnění ambiciózní agendy EU Zelená dohoda pro Evropu bude vyžadovat značné investice. Odhaduje se, že další soukromé a veřejné investice, které bude ekologická transformace vyžadovat, budou v příštím desetiletí činit téměř 520 miliard EUR ročně. Předpokládá se, že 22 plánů pro oživení a odolnost, které byly dosud schváleny, podpoří ekologické investice v příštích šesti letech celkovou částkou nejméně 192 miliard EUR, a to v oblastech, jako je výroba energie, renovace budov, udržitelná doprava a přizpůsobení se změně klimatu. Politika soudržnosti přinese v tomto desetiletí ekologické investice ve výši přibližně 150 miliard EUR. Dalších značných investic bude zapotřebí při nezbytných přechodech na trhu práce a na podporu změny kvalifikace a prohlubování dovedností, což jsou předpoklady pro spravedlivou a účinnou transformaci. Veřejné financování však k pokrytí rozsáhlých investic potřebných k úspěšnému uskutečnění ekologické transformace jednak nebude stačit, a jednak by nemělo vytlačovat soukromé investice. Klíčovým úkolem veřejného sektoru bude pomoc se směrováním soukromého financování do oblasti odolnosti vůči změně klimatu, mimo jiné vytvořením podpůrného rámce, prostřednictvím podpory dalšího rozvoje kapitálových trhů v oblasti udržitelných financí, zlepšováním koordinace veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje a poskytováním cílené podpory. Proto bude důležité využít veřejné investice a reformy obsažené v plánech pro oživení a odolnost k podpoře mobilizace soukromých investic.

Je důležité zajistit doplňkovost a soulad reforem a investic zahrnutých do plánů pro oživení a odolnost s investicemi, které mají být v nadcházejících letech prováděny v rámci politiky soudržnosti a dalších nástrojů EU, i s opatřeními financovanými na vnitrostátní úrovni. Aby bylo možné uvolnit finanční prostředky v rámci politiky soudržnosti v celkové výši 500 miliard EUR, je v nadcházejícím roce prioritou rychlé dokončení vyjednávání dohod o partnerství a programech v novém programovém období, a to i v rámci Fondu pro spravedlivou transformaci. Dosažení ambiciózních cílů politického programu EU v oblasti souběžné transformace bude vyžadovat koordinované úsilí všech členských států a mobilizaci dostupných veřejných i soukromých finančních prostředků pro dosažení těchto cílů.

Unie předložila ambiciózní politický program, který má vést k udržitelnému a spravedlivému oživení podporujícímu začlenění a učinit hospodářství EU odolnějším vůči budoucím otřesům a zároveň transformovat naše ekonomiky a společnosti v souladu s cílem souběžné transformace. Od loňského vydání roční strategie pro udržitelný růst se ekologické, digitální a sociální ambice Unie ještě zvýšily ve snaze vypořádat se s rostoucími problémy, kterým čelíme. V červenci 2021 předložila Komise první soubor návrhů z balíčku „Fit for 55“ na přizpůsobení politik v oblasti klimatu, energetiky, využívání půdy, dopravy a daní tak, aby byly vhodné pro snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 %, což je cíl zakotvený v evropském právním rámci pro klima. Komise přijala akční plán pro nulové znečištění a bude pokračovat v zavádění své agendy Zelené dohody pro Evropu zaměřené na ochranu, zachovávání a rozvíjení přírodního bohatství a oddělení růstu HDP od využívání přírodních zdrojů. Kromě toho Komise v září 2021 navrhla nový správní rámec, který má přispět k zajištění toho, že EU dosáhne svého cíle digitální transformace evropské společnosti a hospodářství. Návrh předpokládá přípravu národních strategických plánů k dosažení plánovaných trajektorií pro každý cíl digitální dekády i nástrojů k urychlení a usnadnění digitálních projektů, jichž se účastní více zemí. S cílem řešit nepříznivé dopady pandemie, přispívat k dosažení vzestupného sociálního a hospodářského sbližování, ale také podporovat Unii v její snaze o digitální, zelenou a spravedlivou transformaci sociální summit v Portu v květnu 2021 znovu potvrdil společný závazek k dalšímu provádění evropského pilíře sociálních práv a uvítal nové hlavní cíle EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby. Předpokladem pro dosažení těchto vysokých ambicí je stabilní hospodářství umožňující politiky zaměřené na dlouhodobou a spravedlivou transformaci pro ty, na které mají transformace největší dopad.

Koordinace hospodářských politik postupně přešla k vytváření základů pro oživení podporující transformaci a začlenění a větší odolnost. Hospodářskou činnost je třeba stále více uvádět do souladu se čtyřmi rozměry konkurenceschopné udržitelnosti, tj. s environmentální udržitelností, produktivitou, spravedlností a makroekonomickou stabilitou. Tyto čtyři rozměry by neměly být vnímány izolovaně, neboť se vzájemně posilují a mají společný cíl: přechod k udržitelnému, odolnému hospodářskému modelu podporujícímu začlenění, který umožní větší šíření a využívání digitálních a zelených technologií, který přispěje k tomu, že Evropa zaujme vůdčí postavení na poli transformace. Evropský program hospodářské, sociální a environmentální politiky by tak měl zajistit, aby veřejné správy na všech úrovních, podniky, sociální partneři i domácnosti důsledně přispívali k dosažení našich cílů v oblasti zelené a digitální transformace i v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, které stanovil Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, a zároveň zajistit stabilitu našeho hospodářství, hladké fungování jednotného trhu a aby nikdo nebyl opomenut.

Naše úsilí o řešení okamžitých účinků otřesu způsobeného pandemií COVID-19 přináší ovoce. Očekává se, že HDP za rok 2021 vzroste v eurozóně i v EU o 5,0 %. Vzhledem k tomu, že hospodářství EU přechází od oživení k expanzi a je podporováno zlepšující se situací na trhu práce, příznivými podmínkami financování a energickým zaváděním Nástroje pro oživení a odolnost, se růst reálného HDP v EU předpokládá v roce 2022 ve výši 4,3 % a v roce 2023 2,5 %. Míra nezaměstnanosti nadále klesá, i když její úroveň zůstává nepatrně vyšší než před krizí. Očekáváme, že v budoucnu bude souběžně s oživením pokračovat vytváření pracovních míst a míra nezaměstnanosti klesne v roce 2022 na 6,7 % a v roce 2023 dále na 6,5 %, až na úroveň před krizí. V důsledku rostoucích cen energií a narušení dodávek se zvýšily inflační tlaky. Předpokládá se, že po dosažení vrcholu ve výši 4 % na konci roku 2021 se inflace v roce 2023 zmírní na 1,4 %. Do budoucna jsou nejistota a rizika i nadále vysoká, včetně vývoje pandemie, a to jak v rámci EU, tak mimo ni.

Je nutné posílit úlohu vzdělávání, odborné přípravy a dovedností jako klíčových předpokladů sociálního začlenění a hospodářského růstu, přičemž je třeba zohlednit výzvy a příležitosti souběžné transformace. Krize COVID-19 způsobila narušení vzdělávání, částečně z důvodu nerovného přístupu k online výuce, a měla negativní dopad na duševní zdraví žáků. To může mít dlouhodobé důsledky, včetně nízké úrovně základních dovedností a nedostatečných výsledků v oblasti vzdělávání, což může zhoršit stávající nerovnosti ve vzdělávání. Členské státy budou muset zintenzivnit své úsilí o zlepšování výsledků učení v rámci svých systémů vzdělávání a odborné přípravy. Současně je třeba podporovat celoživotní učení s cílem zaměřit se na stávající a vznikající nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, zejména dovednostmi týkajícími se souběžné transformace, a to výrazným zvýšením účasti dospělých na prohlubování dovedností a změně kvalifikace. Splnění cílů na úrovni EU v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje dovedností usnadní úspěch digitální a zelené transformace a povede k řešení souvisejících výzev, pokud jde o potřeby přizpůsobení dovedností. Zejména budou zapotřebí reformy zaměřené na snížení nerovností v oblasti vzdělávání, řešení rozdílů mezi městem a venkovem, mimo jiné v oblasti digitální konektivity, snížení rizika předčasného odchodu ze vzdělávání a nedostatečných výsledků a zajištění příležitostí k rozvoji dovedností pro všechny dospělé bez ohledu na úroveň jejich kvalifikace. Stejně důležité je i posílení úlohy vysokých škol při zvyšování kvality vysokoškolského vzdělávání a jeho relevantnosti pro trh práce a při podpoře začlenění, rozmanitosti a rovnosti žen a mužů.

Do budoucna by měly mít zásadní význam pro podporu pracovníků během zelené a digitální transformace dobře koncipované a účinné aktivní politiky na trhu práce společně s odpovídající podporou ze strany veřejných služeb zaměstnanosti a systémů sociální ochrany. Doporučení Komise o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti (EASE) v této souvislosti zdůrazňují význam vytváření a provádění ucelených souborů politických opatření, včetně pobídek k zaměstnávání a přechodu, prohlubování dovedností a změny kvalifikace a zvýšené podpory ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Náležitá pozornost by měla být věnována mládeži, která byla pandemií COVID-19 zasažena zvláště silně. Je třeba se zabývat i dlouhodobými problémy v souvislosti se stárnutím pracovní síly a účastí žen a osob se zdravotním postižením na trhu práce.

Pandemie COVID-19 měla na evropské regiony asymetrický dopad, a to kvůli jejich různému hospodářskému zaměření. Zvláště zasaženy byly regiony závislé na cestovním ruchu, silně postiženy však byly i služby s vysokou intenzitou kontaktů. Jiná odvětví byla zasažena méně, ale přesto zaznamenala pokles činnosti, zejména pokud jde o výrobu a stavebnictví. Počet odpracovaných hodin se v letech 2019 až 2020 nejvíce snížil v Řecku, Španělsku, Portugalsku a Itálii, a to zejména v regionech s velkými ekonomikami cestovního ruchu. A konečně, hospodářsky rozvinutější regiony EU byly méně postiženy než méně hospodářsky rozvinuté regiony a regiony procházející transformací.

Ústředním bodem oživení z poklesu vyvolaného pandemií COVID-19 musí být spravedlnost. Krize měla nerovnoměrný dopad na různé skupiny obyvatel, různá odvětví a různé regiony. Nepřiměřeně zasáhla zejména mladé osoby s nízkou kvalifikací a osoby z přistěhovaleckého prostředí. Různý dopad měla na ženy a muže. K řešení negativních hospodářských a sociálních důsledků pandemie úspěšně přispěl nástroj pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE). S hospodářským oživením budeme pravděpodobně pozorovat další změny v rozdělení pracovních míst. Pandemie přinesla nebo urychlila trendy změn poptávky, spotřebních návyků a obchodních modelů. V celém hospodářství se vytvářejí nová pracovní místa, zatímco jiné pracovní funkce jsou žádané méně. To znamená, že v některých členských státech a odvětvích dochází k velkému množství změn pracovních míst a k opětovnému vzniku nedostatku pracovních sil. V této souvislosti by se měla věnovat zvýšená pozornost zlepšování schopnosti trhů práce předvídat změny a přizpůsobovat se jim, přičemž nikdo nesmí být opomíjen. Se zmírněním nerovností a podporou účasti na trhu práce mohou pomoci reformy daňových výhod.

Tyto investice do technologií musí být doplněny investicemi do lidí a dovedností, zejména do posílení digitálních dovedností, prostřednictvím reforem systémů vzdělávání a odborné přípravy a prostřednictvím programů na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace. Urychlení digitální transformace značně zvyšuje poptávku po digitálních dovednostech. Pro rozvoj a zavádění pokročilých digitálních technologií v našich ekonomikách jsou nezbytné dovednosti v oblasti vědy, technologie, inženýrství a matematiky (STEM). K zajištění dostatečného počtu vysoce kvalifikovaných pracovníků je zapotřebí větší úsilí na podporu mladých lidí, zejména žen a dívek. To by mělo jít ruku v ruce s rozšířením alespoň základních úrovní digitálních a softwarových dovedností v celé populaci. Lidé v produktivním věku potřebují mít snadný přístup k cenově dostupnému a relevantnímu vzdělávání, které by splňovalo jejich potřeby v oblasti dovedností. To je důležité v různých hospodářských odvětvích a podnicích, zejména v malých a středních. Digitální dovednosti jsou také důležitým faktorem, který umožňuje ekologickou transformaci. Nástroj pro oživení a odolnost přispěje významnou částkou k rozvoji dovedností (přijaté plány přispívají částkou 47 miliard EUR na opatření na podporu vzdělávání, odborné přípravy a dovedností ve všech věkových skupinách) se zvláštním zaměřením na digitální dovednosti (20 miliard EUR).

Zásadní význam pro dosažení digitální transformace mají investice do zavádění pokročilých digitálních technologií a výzkumu a inovací. V evropském soukromém sektoru se oproti jiným jurisdikcím vyskytují značné nedostatky v investicích do digitálních technologií. Přijaté plány pro oživení a odolnost mají k digitální transformaci přispět částkou 117 miliard EUR. Podpora je například zaměřena na digitální inovace, výzkum a inovace a pokročilé digitální technologie (17 miliard EUR), včetně rozvoje umělé inteligence nebo superpočítání. Kromě toho jsou značné finanční prostředky určeny na podporu digitální transformace veřejných služeb (43 miliard EUR) nebo společností (24 miliard EUR), z čehož většina jde ve prospěch malých a středních podniků. Součástí několika plánů jsou rovněž opatření v oblasti konektivity, například zavádění sítí 5G (13 miliard EUR). Předpokládá se, že oproti předchozím programům programy v rámci fondů politiky soudržnosti EU i další programy z rozpočtu EU rovněž podstatně zvýší investice do digitálního výzkumu a inovací.

Zajištění budoucí prosperity občanů bude zásadním způsobem záviset na schopnosti Evropy zvýšit produktivitu a inovace. To bude vyžadovat vyváženou kombinaci reforem a soukromých a veřejných investic, které podpoří konkurenceschopnost a tvorbu pracovních míst. Významnou hnací silou hospodářské prosperity, kvality života a sbližování je z dlouhodobého hlediska růst produktivity. Růst produktivity v EU se však v posledních desetiletích zpomalil a tato tendence pokračuje. Schopnost podniků v EU přijímat nové technologie, zejména digitální technologie, rozšiřovat svou činnost a modernizovat své výrobní postupy bude hrát klíčovou úlohu při zvyšování jejich produktivity a konkurenceschopnosti jak na jednotném trhu, tak v celosvětovém měřítku. To závisí na prohlubování dovedností a změně kvalifikace pracovních sil, aby zvládly budoucí výrobní modely. Závisí to také na podpůrných reformách, které vytvářejí rámec umožňující takové technologické přizpůsobení a inovace, jako je lepší koordinace politik v oblasti výzkumu a inovací, posílení přenosu a zhodnocování znalostí a podpora společností, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, při rozvoji a přijímání technologií. V tomto ohledu je nezbytné uvolnit soukromé investiční výdaje prostřednictvím cílených opatření veřejné podpory.

Přechod na čistou energii je naší nejlepší pojistkou proti šokům způsobeným cenami energie. Prudký nárůst cen energie, kterému EU v současné době čelí, způsobený především rostoucí celosvětovou poptávkou po energii a zejména plynu, je pro všechny občany, podniky a celé hospodářství EU velmi znepokojivý. Zvýšení cen energie postihuje relativně více domácnosti s nízkými a nižšími středními příjmy a má dopad na rizika zhoršení energetické chudoby. Komise předložila soubor opatření pro koordinované řešení problémů a zmírnění dopadu dočasného zvýšení cen energie. V krátkodobém horizontu může ke zmírnění tohoto dopadu přispět časově omezená mimořádná podpora příjmů pro zranitelné domácnosti, opatření na ochranu obchodu a cílené snížení daní. Ze strukturálního hlediska je pro zajištění dostupných cen energie v budoucnu klíčové zlepšení energetické účinnosti, elektrifikace poptávky po energii a pokračující investice do obnovitelné a nízkouhlíkové energie společně se zjednodušením jejího zavádění. Ekologická transformace podporuje využívání energie z místních obnovitelných zdrojů, snižování naší závislosti na zahraničních zdrojích energie a současně zvyšování energetické účinnosti, čímž se sníží naše energetické potřeby. Řešení negativních dopadů náhlého zvyšování cen a zajištění cenové dostupnosti bez roztříštění jednotného evropského trhu s energií je nezbytné proto, aby nedošlo k ohrožení investic do ekologické transformace energetických a průmyslových odvětví.

Ústředním bodem ambiciózní agendy EU Zelená dohoda pro Evropu je sociální rozměr. Ekologická transformace bude zdrojem obrovských příležitostí, které přinesou vytváření pracovních míst, inovace a vyšší odolnost vůči otřesům. Zároveň bude znamenat zásadní změnu, zejména pro ty, kdo jsou nejvíce znevýhodněni, i pro některé regiony a odvětví, jako jsou uhelné regiony a odvětví zasažená průmyslovou transformací a souvisejícími restrukturalizačními procesy, což s sebou často ponese ztráty pracovních míst a příjmů. Proto Zelená dohoda pro Evropu usiluje o zajištění spravedlivého rozdělení požadovaného úsilí, k němuž by měla přispět všechna hospodářská odvětí i společnosti i zvláštní opatření pro ty, kteří jsou v nouzi. Komise navrhla nový Sociální klimatický fond na podporu zranitelných domácností s nízkými a středními příjmy, uživatelů dopravy a mikropodniků, kteří budou zavedením ceny uhlíku v silniční dopravě a v budovách zasaženi nejvíce. V rámci evropského semestru budeme pozorně sledovat sociální dopady a v případě potřeby navrhovat cílená doporučení, abychom zajistili, že nikdo nezůstane pozadu. Prioritou bude doplňkovost s opatřeními podporovanými v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Komise do konce roku navrhne doporučení Rady týkající se řešení otázek zaměstnanosti a sociálních aspektů transformace spjaté s klimatem, které bude členským státům sloužit jako vodítko k využívání příležitostí a minimalizaci socioekonomických rizik ekologické transformace.

Zásadní význam pro dosažení vzestupné sociální a hospodářské konvergence má provádění evropského pilíře sociálních práv. Akční plán Komise pro provádění pilíře navrhl nové cíle EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby do roku 2030 i revidovaný srovnávací přehled sociálních ukazatelů týkajících se jejich začlenění do evropského semestru. Návrh společné zprávy o zaměstnanosti pro rok 2022, který je součástí tohoto podzimního balíčku, je více zaměřen na zásady pilíře a do své analýzy integruje hlavní cíle EU pro rok 2030 a hlavní ukazatele revidovaného srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů. Zpráva ukazuje, že oživení trhu práce zjevně nabývá na síle, ale také varuje před vznikajícím nedostatkem pracovních sil a trvale nízkou mírou zaměstnanosti mladých lidí a žen. Oživení i zelená a digitální transformace zvyšují pravděpodobnost, že některá pracovní místa nebudou obnovena, a proto je důležité podporovat změny pracovních míst, zejména pokud jde o aktivní politiky trhu práce a opatření na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace. Zpráva také zdůraznila význam silných systémů sociální ochrany, které ve většině členských států pomohly zmírnit pokles příjmů domácností a zachovat stabilní podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením.

Plány pro oživení a odolnost obsahují širokou škálu reforem a investic, které přispějí k posílení sociální soudržnosti a odolnosti. Opatření spojená s tímto tematickým zaměřením v plánech, které již Rada schválila, odpovídají částce přibližně 135 miliard EUR, což představuje asi 30 % celkového přídělu finančních prostředků těchto schválených plánů. Mezi tato opatření patří například reformy a investice, jejichž cílem je zefektivnit aktivní politiky trhu práce, zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti a podpořit účast žen a znevýhodněných skupin na trhu práce. Zahrnují rovněž opatření pro zlepšení přístupu ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě na všech úrovních, digitální vzdělávání včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace dospělých v produktivním věku s cílem zajistit, aby se jim v rychle se měnícím prostředí dařilo a mohli plně využívat výhod zelené a digitální transformace. A konečně se plány pro oživení a odolnost zaměřují také na zvýšení sociální odolnosti prostřednictvím investic do zdravotní péče a lepšího přístupu ke službám, včetně předškolního vzdělávání a péče, dlouhodobé péče a sociálního bydlení. Tímto způsobem tento nástroj společně s fondy politiky soudržnosti konkrétně podporuje spravedlivé a inkluzivní oživení v EU. Včasné a ambiciózní provádění těchto plánů se projeví hmatatelnými dopady pro evropské občany a podpoří probíhající transformaci národních ekonomik z hlediska souběžné transformace. Kromě toho se očekává, že mechanismus pro spravedlivou transformaci, včetně 19 miliard EUR z Fondu pro spravedlivý přechod, uvolní v období 2021–2027 v nejvíce postižených regionech přibližně 55 miliard EUR, aby zmírnil socioekonomický dopad přechodu ke klimatické neutralitě a přispěl tak k jeho spravedlnosti.

2.4Makroekonomická stabilita

Další zvyšování stability hospodářství prostřednictvím zaměření se na zbývající nestability na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a úzké koordinace příslušných politik na úrovni EU zajistí odolnost proti budoucím otřesům a pomůže usnadnit přechod k zelené a digitální transformaci. Silná a koordinovaná politická reakce na krizi COVID-19 výrazně snížila její hospodářský a sociální dopad a zároveň měla pozitivní vliv na makroekonomickou stabilitu. Tato zkušenost zdůrazňuje význam trvalé silné koordinace hospodářských, fiskálních a sociálních politik a politik zaměstnanosti zahrnujících různé politické nástroje a nástroje financování a propojení úrovně EU a vnitrostátních úrovní. Zdůraznila také význam budování hospodářské a sociální odolnosti vůči neočekávaným otřesům, mimo jiné tím, že se za běžné situace vytvoří fiskální prostor, který lze pak využít v dobách poklesu.

Členské státy by měly v roce 2022 i nadále poskytovat cílenou a dočasnou fiskální podporu a současně ve střednědobém horizontu zachovávat fiskální udržitelnost. Obecná úniková doložka v rámci Paktu o stabilitě a růstu umožnila členským státům podpořit jejich ekonomiky uprostřed krize COVID-19. Její deaktivace se předpokládá v roce 2023. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, měly by členské státy pokračovat ve fiskální politice zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Zároveň by členské státy měly zvýšit investice na dosažení souběžné transformace a stimulovat tak hospodářskou činnost a potenciál zaměstnanosti. Součástí tohoto podzimního balíčku jsou stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů členských států eurozóny a návrh Komise na doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny.

Pro zvýšení investic a podporu spravedlivého, udržitelného a inkluzivního oživení bude rozhodující struktura veřejných financí podporující růst a spravedlivé a účinné zdanění. Zajištění trvalého a výrazného zvýšení soukromých i veřejných investic úměrného potřebám souběžné transformace a hospodářské, sociální a územní soudržnosti vyžaduje koordinované a trvalé úsilí po dobu několika let. Přestože Nástroj pro oživení a odolnost poskytuje výraznou dočasnou podporu, svou úlohu při podpoře investic musí hrát i vnitrostátní rozpočty. Členské státy musí v tomto ohledu zlepšit strukturu a kvalitu svých veřejných financí, a to jak na straně výdajů, tak na straně příjmů, a současně dosáhnout pokroku v oblasti ekologického sestavování rozpočtu. Pokud jde o příjmy, v době, kdy se vnitrostátní správy snaží poskytovat více, než mohou, a potřebují pokrýt náklady na pandemii, a to spravedlivě a bez dopadu na oživení, je nezbytné zlepšit dodržování daňových předpisů a usilovat o přechod na ekologické zdanění. Je možné podpořit výběr daní a snížit daňové podvody, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky prostřednictvím elektronického podání daní, zjednodušením daní a zlepšením správní spolupráce mezi členskými státy. Také bude důležité omezit škodlivou daňovou soutěž a agresivní daňové plánování . Komise připravuje několik legislativních návrhů, na zvýšení daňové transparentnosti, řešení vyhýbání se daňovým povinnostem a posílení boje proti daňovým únikům. Patří k nim návrh na řešení zneužívání krycích společností pro daňové účely. Kromě toho by dohoda OECD/G20 o reformě globálního zdanění měla zajistit, aby nadnárodní podniky platily spravedlivý podíl daně bez ohledu na to, kde působí, a od roku 2023 platily efektivní daňovou sazbu ve výši nejméně 15 %. Komise připravuje návrh na rychlé provedení mezinárodní dohody týkající se ustanovení o minimálním účinném zdanění do práva EU.

Plány pro oživení a odolnost členských států obsahují řadu opatření v oblasti rozpočtové a daňové politiky. Členské státy do svých plánů pro oživení a odolnost začlenily přezkumy výdajů s cílem zvýšit kvalitu veřejných výdajů a provést změny daňových systémů tak, aby upřednostňovaly udržitelnější a spravedlivější hospodářskou činnost. Některé plány rovněž předložily reformy zaměřené na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti a přiměřenosti jejich důchodových systémů. Navrhované reformy zvyšující účinnost daňové správy by měly vést ke zlepšení výběru daní a snížení nákladů na dodržování předpisů pro podniky, jednotlivce i daňové správy. Některé členské státy do svých plánů pro oživení a odolnost začlenily také opatření zaměřená na agresivní daňové plánování.

Zpráva mechanismu varování poskytuje analýzu vývoje nerovnováhy a vznikajících rizik vypracovanou Komisí. Hloubkový přezkum dvanácti členských států posoudí, zda jsou tyto státy zasaženy nerovnováhou, která vyžaduje politická opatření. S tím, jak přichází oživení, znamená zajištění odolnosti hospodářství EU rovněž řešení předkrizové nerovnováhy a vznikajících rizik. Po postupné nápravě nerovnováhy až do nástupu pandemie následný hospodářský otřes již existující zranitelné oblasti ještě zvýšil. To platí zejména pro vysoké zadlužení veřejného a soukromého sektoru, které se v důsledku otřesu ještě zvýšilo, a opatření přijatá na jeho řešení. Výše veřejného dluhu by měla v příštích deseti letech asi v jedné třetině členských států i v EU jako celku zůstat nad úrovní před pandemií, a to i v důsledku výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva společně s výdaji na řešení problému změny klimatu a jejím již hmatatelným dopadem. Finanční stav společností byl v některých odvětvích oslaben nezbytnými půjčkami na pokrytí náhlých ztrát daňových příjmů a nedostatku likvidity, zatímco firmy chránila dočasná moratoria a umožnila jim, aby tento pokles přestály. Zvýšení cen nemovitostí v některých členských státech představuje riziko nadhodnocení. Hospodářské oživení pomůže vládám i soukromému sektoru snížit míru zadlužení a zmírnit finanční zranitelnost.

Dokončení unie kapitálových trhů a bankovní unie by posílilo možnosti financování hospodářství a podpořilo příspěvek soukromého sektoru k investičnímu úsilí a zvýšilo hospodářskou a sociální odolnost. Bankovní sektor EU úspěšně odolal hospodářskému šoku vyvolanému pandemií a hraje klíčovou roli v probíhajícím hospodářském oživení. Nadále se však potýká se strukturálními problémy v souvislosti s nízkou rentabilitou a roztříštěností. Silná bankovní unie by zajistila lepší pozici bank při podpoře růstu ekonomik EU na integrovanějším jednotném trhu a zároveň by chránila daňové poplatníky EU a pozitivně přispívala k makrofinanční stabilitě eurozóny. Dobře fungující kapitálové trhy jsou nutné k tomu, aby podnikům, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků, poskytovaly doplňkové zdroje financování, které jim pomohou posílit jejich kapitál a inovační potenciál v postpandemickém prostředí a budou je doprovázet při přizpůsobování se ekologičtějšímu a digitálnějšímu hospodářství.

Obrázek 2: Přínos plánů pro oživení a odolnost ke čtyřem rozměrům konkurenceschopné udržitelnosti

Pozn.: Předběžná analýza 22 plánů pro oživení a odolnost přijatých Radou (údaje mohou být revidovány). Reformy a investice na úrovni dílčích opatření byly přiděleny čtyřem rozměrům konkurenceschopné udržitelnosti. Mapování je ilustrativní a neodráží plně vzájemnou propojenost řady opatření.

3.Evropský semestr se vyvíjí

Evropský semestr v roce 2022 pokračuje v rozsáhlé koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti a vyvíjí se v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Provádění tohoto nástroje vyžaduje neustálé přizpůsobování evropského semestru tak, aby zohledňoval překrývání a aby bylo zajištěno, že společné úsilí se může soustředit na provádění vysoce kvalitních a ambiciózních plánů pro oživení a odolnost. Provádění těchto plánů bude v nadcházejících letech pohánět agendu reforem a investic členských států. Evropský semestr bude se svou širokou oblastí působnosti a mnohostranným dohledem provádění plánů pro oživení a odolnost doplňovat. Tyto dva procesy budou vnitřně provázané a je třeba vynaložit maximální úsilí o zamezení překrývání a co nejlepší využití stávajících synergií, aby nedocházelo ke zbytečné administrativní zátěži.

Na jaře 2022 Komise zveřejní zjednodušené zprávy o jednotlivých zemích. Zprávy budou hodnotit provádění plánů pro oživení a odolnost členských států, přičemž budou vycházet rovněž ze srovnávacího přehledu ukazatelů, který bude zaveden do prosince 2021, a vykázaných sociálních výdajů v těchto plánech, a to na základě metodiky, kterou v současné době schvaluje Evropský parlament a Rada. Kromě toho poskytnou přehled o hospodářském a sociálním vývoji a výzvách, kterým členské státy čelí, a také výhledovou analýzu jejich odolnosti. Součástí tohoto přehledu bude hodnocení pokroku při provádění evropského pilíře sociálních práv, zejména na základě revidovaného srovnávacího přehledu ukazatelů, a při dosahování hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby. Na základě této analýzy zprávy o jednotlivých zemích odhalí nedostatky v souvislosti s problémy, kterými se plány pro oživení a odolnost zabývají jen částečně nebo vůbec. Zprávy budou podle potřeby obsahovat také souhrn zjištění hloubkových přezkumů v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze, který zohlední dopad krize COVID-19.

Komise má rovněž v úmyslu navrhnout Radě, aby na jaře 2022 přijala doporučení pro jednotlivé země. Budou se týkat klíčových otázek uvedených ve zprávách o jednotlivých zemích a případně hloubkových přezkumů, které mohou vyžadovat politická opatření v průběhu několika let. Přitom budou doporučení pro jednotlivé země přispívat k rozvoji a posílení úsilí členských států v rámci plánů pro oživení a odolnost a současně se budou zabývat vznikajícími výzvami ve snaze urychlit souběžnou transformaci a zvýšit odolnost. Doporučení pro jednotlivé země budou rovněž obsahovat doporučení týkající se rozpočtové situace členských států předpokládané v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Zprávy o jednotlivých zemích, hloubkové přezkumy a návrhy doporučení pro jednotlivé země se stanou součástí jarního balíčku evropského semestru 2022.

Do evropského semestru budou dále začleňovány cíle v oblasti udržitelného rozvoje. Cyklus evropského semestru 2020 zahájil práci na integraci cílů v oblasti udržitelného rozvoje, ke které vyzývala předsedkyně von der Leyenová ve svých politických směrech z roku 2019. Cyklus evropského semestru 2022 bude v tomto směru pokračovat, aby bylo možné v členských státech poskytovat plně aktualizované a konzistentní zprávy o plnění cílů v oblasti udržitelného rozvoje. Za prvé, výroční monitorovací zpráva o pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje bude nyní součástí dokumentů evropského semestru a bude zveřejněna jako součást jarního balíčku. Za druhé, každá zpráva o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru bude obsahovat zvláštní oddíl o situaci země ve srovnání s průměrem EU a o pokroku v každé oblasti udržitelného rozvoje. Za třetí, kombinace těchto dvou prvků a dalších ukazatelů, které budou sledovat výkonnost členských států z hlediska klíčových cílů politiky EU (např. Zelená dohoda pro Evropu, digitální dekáda) bude základem pro zprávy o jednotlivých zemích a budou z ní vycházet doporučení pro jednotlivé země. Analýza pro zprávy o jednotlivých zemích může vycházet rovněž z přehledů odolnosti.

Komise vynaloží veškeré úsilí na zajištění součinnosti a zefektivnění oznamovacích povinností mezi Nástrojem pro oživení a odolnost a evropským semestrem. Hlavní zásadou ve vztahu mezi útvary Komise a správními orgány členských států bude zamezení zbytečné administrativní zátěži. Komise zjednoduší oznamovací povinnosti členských států v rámci obou procesů. Například národní programy reforem, které mají být předloženy v dubnu, budou použity rovněž pro pololetní podávání zpráv v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Podávání zpráv v rámci vhodných nástrojů IT bude sloužit ke sledování pokroku při provádění plánů pro oživení a odolnost a celkového pokroku při dosahování předchozích doporučení pro jednotlivé země, takže nebude nutné předkládat žádné další tištěné zprávy.