ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy nepřímých akcí sedmého rámcového programu. Zejména by měla být stanovena pravidla s ohledem na počet účastníků a na místo jejich usazení.

Komise musí kromě pravidel uvedených ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech a v tomto nařízení stanovit a přijmout ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení, výběr a projednávání udělování návrhů a udělování grantů. Zejména by tato by měla být vytvořena pravidla měla obsahovat ustanovení upravující využívání nezávislých odborníků.

Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci a jejich přidružené subjekty tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky.

Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit, aby účastníci tam, kde je to vhodné, chránili duševní vlastnictví vytvořené v rámci akcí a využívali a šířili tyto výsledky.

(19) Tato pravidla by měla zachovávat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být vytvořena tak, aby zajistila, že účastníci budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům, které vyplynou z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
7.

Evropská rada se shodla na tom, že změny stávajícího systému vlastních zdrojů by měly vstoupit v platnost nejpozději od začátku roku 2009. Účinnosti by měly nabýt k 1. lednu 2007, a pokud to bude nutné, měly by být aplikovány retroaktivně.
4.

Účetní dvůr s politováním konstatuje, že přes jeho doporučení vyjádřená ve stanoviscích č. 12/2002 a 2/2007 návrh finančního nařízení nevyužívá příležitosti zavést jediné finanční nařízení pro všechny současné a budoucí ERF, které by se podobně jako obecné finanční nařízení mohlo pozměňovat vždy, když by to bylo potřeba. Takové opatření by bez rizika přerušení provádění ERF zajistilo kontinuitu celé koncepce a výrazně by zjednodušilo řízení.
3.

První odchylka od „pravidla neziskovosti“ umožňuje politické straně na evropské úrovni, která na konci účetního roku, na nějž obdržela grant, realizovala přebytek příjmů nad výdaji, převést část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů na daný rok do následujícího roku, pokud bude tento přenesený přebytek použit před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku. Dodržování této podmínky lze ověřit, pouze pokud příslušná prováděcí pravidla stanoví příjemci, který přenesl přebytek do následujícího roku, povinnost doložit, že jeho způsobilé výdaje v prvním čtvrtletí tohoto roku dosáhly minimálně výše přenášené částky. Aby mohla schvalující osoba stanovit hodnotu konečné grantové platby, případně, je-li to nutné, částku zálohově vyplacených prostředků z grantu, které je třeba získat zpět, měla by tato skutečnost být doložena brzy po skončení čtvrtletí nebo nejpozději spolu s žádostí o zůstatek grantu, pokud tento ještě nebyl proplacen.
XIII.

Ve vztahu k prohlášením členských států a vnitrostátním auditům by se Účetní dvůr měl zaměřit mimo jiné na to, jaký mají dopad na hlavní auditovaný subjekt Účetního dvora, tj. Komisi, a jak je Komise využívá. To znamená, že Účetní dvůr by mohl posuzovat, jak Komise poskytuje pokyny a zohledňuje příslušná zjištění, jak se ujišťuje o jejich spolehlivosti a jak v závislosti na tom upravuje svou vlastní kontrolní činnost.
3.

Čl. 27 první pododstavec stanoví, že „každý účastník finančních operací (…) a každá jiná osoba podílející se na plnění rozpočtu, správě, auditu nebo kontrole se musí při plnění rozpočtu zdržet jakéhokoliv jednání, jež by mohlo uvést jeho zájmy do střetu se zájmy agentury nebo Společenství“. Výraz „při plnění rozpočtu“ (jako v článku 52 finančního nařízení) by se z tohoto článku měl vypustit nebo by se tento článek měl přeformulovat, protože osoby podílející se na auditní a kontrolní činnosti by neměly přijímat žádná opatření při plnění rozpočtu.
6.

Účetní dvůr by chtěl upozornit na své stanovisko č. 12/2002, v němž navrhuje, aby normotvůrce postupoval novátorsky a přijal jediné finanční nařízení pro všechny současné a budoucí ERF, které by se podobně jako obecné finanční nařízení měnilo vždy, když je to žádoucí. Takové opatření by zajistilo kontinuitu, odstranilo nebezpečí, že se přeruší provádění ERF, a výrazně by zjednodušilo řízení. Účetní dvůr normotvůrce rovněž vyzval, aby vypracoval jasnou a srozumitelnou právní úpravu, která by se soustředila na ustanovení, jež jsou pro provádění ERF podstatná a nutná.
1.

Cílem, který návrh nařízení sleduje, je řádné používání celních a zemědělských předpisů, které Komisi a celním a dalším orgánům členských států poskytne účelnější mechanismy, jež jim budou napomáhat při předcházení, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy. Za tímto účelem návrh: a) doplňuje současný mechanismus výměny informací případ od případu pro spontánní pomoc bez předchozí žádosti od členského státu, který je příjemcem informací, o mechanismus automatické a/nebo strukturované výměny informací; b) zřizuje evropský centrální rejstřík údajů, který má příslušným orgánům členských států napomáhat odhalovat podezřelé zásilky, které by mohly být předmětem operací v rozporu s celními nebo zemědělskými předpisy, a/nebo používané dopravní prostředky, včetně kontejnerů; c) umožňuje používat CIS (celní informační systém) pro účely operativní a/nebo strategické analýzy a zahrnout do něj údaje o zabraném zboží a kontrolách hotovosti; d) umožňuje interoperabilitu mezi CIS a vnitrostátními systémy analýzy rizika; e) vytváří ústřední databázi FIDE (identifikační databáze celních spisů), která umožňuje identifikovat vyšetřovací spisy týkající se osob nebo hospodářských subjektů vyšetřovaných v kterémkoli členském státě a také odpovědné vyšetřující úředníky; f) uvádí nařízení Rady (ES) č. 515/97 (2) v soulad s pravidly pro ochranu osobních údajů.
12.

V čl. 117 odst. 1 čtvrtém pododstavci se uvádí, že „v odvětvích, která podléhají rychlému vývoji cen a technologií, by rámcové smlouvy bez opětovného vyhlášení soutěže měly obsahovat ustanovení o střednědobém přezkumu. Neodráží-li již původně stanovené podmínky cenové trendy nebo technologický rozvoj, nesmí zadavatel dotčenou rámcovou smlouvu použít a přijme vhodná opatření k jejímu vypovězení“. Toto ustanovení by mělo platit jen pro rámcové smlouvy, jejichž zvláštní smlouvy byly uzavřeny bez opětovného vyhlášení soutěže. Rámcová smlouva by měla též stanovit, co se v případě její výpovědi stane s probíhajícími zvláštními smlouvami. Podmínky tohoto ustanovení jsou nejasné, takže hrozí nebezpečí, že se stane zdrojem soudních sporů. Místo stanovení střednědobého přezkumu by tedy prováděcí pravidla měla požadovat, aby se rámcové smlouvy upravily tak, aby jejich délka byla vhodně uzpůsobena oblastem, které podléhají rychlému technologickému a ekonomickému vývoji, a aby obsahovaly doložku o revizi cen. Kromě toho by smlouvy, jejichž smluvními stranami je několik hospodářských subjektů, měly stanovit, že zvláštní smlouvy se uzavírají s opětovným vyhlášením soutěže.
1.

Účetní dvůr vítá tento návrh, jenž má za cíl pomocí společných pravidel pro parlamentní asistenty zajistit průhlednost, nediskriminaci a právní jistotu. Návrh je v souladu se stanoviskem Účetního dvora č. 6/98 (3) týkajícím se předchozího návrhu ve stejné věci. V něm Účetní dvůr navrhl, že by parlamentní asistenti mohli tvořit úplně novou kategorii zaměstnanců zaměstnaných Společenstvím na smluvním základě, jež by se řídila vlastním právním předpisem. Návrh také řeší určité kritické připomínky, které Účetní dvůr v minulosti několikrát vyjádřil (4) a které poukazovaly na slabiny platného předpisového rámce a zdůrazňovaly zejména nutnost přijmout pravidla, jež by zajistila řádné odůvodnění a dokumentaci poskytovaných služeb.
1. Účetní dvůr předá Komisi do 15. června a ostatním orgánům a subjektům uvedeným v článku 121 do 1. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky musí zůstat důvěrné a jsou předmětem řízení o sporných otázkách. Každý orgán zašle svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány s výjimkou Komise zašlou své odpovědi současně Komisi.

1. Účetní dvůr předá Komisi orgánům do své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky musí zůstat důvěrné . Každý orgán zašle svou odpověď Účetnímu dvoru do . Orgány s výjimkou Komise zašlou své odpovědi současně Komisi.
19.

Článek 3 návrhu obsahuje další ustanovení související se zřízením a fungováním ESVČ, především ustanovení, které by vysokému představiteli umožnilo upřednostnit uchazeče z vnitrostátních diplomatických služeb členských států s cílem zaručit jejich patřičné zastoupení. Ve svém aktuálním znění nebudou tato ustanovení do textu pozměněného služebního ani pracovního řádu začleněna. To je v rozporu s účelem návrhu, totiž pozměnit služební a pracovní řád. Z důvodu srozumitelnosti a právní jistoty by všechna ustanovení měla být v textu změněného služebního a pracovního řádu nebo v jejich přílohách uvedena.
21.

Účetní dvůr upozorňuje, že definice „správního šetření“ v navrhovaném článku 2 není konzistentní s navrhovaným zněním čl. 3 odst. 2. Článek 2 omezuje úkoly úřadu OLAF na to, aby označil vyšetřované činnosti za nedovolené (30). Úřad není povinen zjišťovat, zda k nesrovnalosti došlo úmyslným jednáním nebo opomenutím. Podle čl. 3 odst. 2 by měl OLAF zjišťovat, zda nedošlo k podvodu, úplatkářství či jakékoliv jiné nedovolené činnosti. To tedy znamená, že by OLAF vyšetřoval odpovědnost fyzických osob, které nenáleží k orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám EU, za činy, jež by mohly vyústit v trestní sankci.
1.

Účetní dvůr bere na vědomí, že strategie Evropa 2020 stanoví, že v rámci zadávání veřejných zakázek je třeba a) zlepšit rámcové podmínky pro inovace v podnicích a plně využívat politiku orientovanou na poptávku, b) podpořit posun směrem ke společnosti méně náročné na zdroje a s nízkou produkcí uhlíku, např. podporou většího zadávání ekologických veřejných zakázek a c) zlepšit podnikatelské prostředí, zejména pro inovativní malé a střední podniky; kromě toho strategie Evropa 2020 zdůrazňuje, že v oblasti zadávání veřejných zakázek musí být zajištěno co nejúčinnější využívání veřejných financí a trhy pro zadávání veřejných zakázek musí být pro celou EU otevřené. Účetní dvůr bere dále na vědomí, že výše uvedené cíle jsou doplněny nebo vysvětleny v Zelené knize, která uvádí, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek by měla: a) zvýšit účinnost vynakládání veřejných prostředků vytvořením co největší možné veřejné soutěže a zracionalizováním zadávacích řízení s cílenými zjednodušujícími opatřeními splňujícími potřeby zadavatelů, b) umožnit subjektům, na něž se pravidla vztahují, lépe využívat veřejné zakázky na podporu obecných společenských cílů, jako je ochrana životního prostředí, podpora inovací a sociálního začleňování a zajištění co nejlepších podmínek pro poskytování vysoce kvalitních veřejných služeb, c) předcházet korupci a protekcionářství a bojovat proti nim, d) zabývat se otázkou zlepšení přístupu evropských podniků na trhy třetích zemí, e) lépe zajistit právní jistotu pro zadavatele a podniky.
5.

Účetní dvůr by rád připomenul své doporučení formulovat koncept evropské přidané hodnoty, jenž by měl být vyjádřen formou vhodného politického prohlášení nebo by měl být promítnut do právních předpisů EU. Politické orgány EU by tak získaly vodítko při výběru výdajových priorit (viz bod 18 stanoviska č. 1/2010). Schvalování právního rámce na období 2014–2020 je vhodnou příležitostí tak učinit. Takové vyjasnění by mělo ještě větší význam, pokud bude záměr přenést na Komisi pravomoc určovat kroky s vysokým přínosem pro Evropu schválen. V tomto ohledu Účetní dvůr podotýká, že definice uvedená v pozměněném návrhu (viz čl. 2 odst. 4 pozměněného návrhu) dostatečně jasně nestanoví základní kritéria, jež by umožňovala vybrat takové kroky, které „výrazně přispějí k dosažení záměrů a cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a které slouží jako referenční bod při přípravě programů“.
14.

Komise upozornila (12), že pokud by se pokusila věnovat všem programům, které Unie každoročně financuje, znamenalo by to riziko dlouhé a málo cílené zprávy. Jedná se o jednu z řady záležitostí, které by Parlament a Rada ve spolupráci s Komisí mohly projednat. Mezi další patří otázka, zda by se hodnocení mělo vztahovat pouze na výsledky, a tedy účelnost, nebo zda se zabývat také hospodárností a efektivností. Hodnocení by mohlo být tematické, zaměřené na vývoj příslušných záležitostí v daném období, nebo by se mohlo jednat o širší analýzu toho, čeho Komise v uplynulém roce dosáhla. V této souvislosti je vždy potřeba vzít v úvahu užitečnost informací zahrnutých do hodnotící zprávy z hlediska udělení absolutoria.
11.

Návrh Komise zavádí doložku o automatické výjimce, podle níž se částečně o jeden rok odloží případná úprava platů a důchodů směrem nahoru. To by způsobilo další jednoleté odložení navíc k již existujícímu odložení až o jeden rok podle současné úpravy (5), pokud by se všechny podmínky pro její uplatnění potvrdily (6). Odklad těchto úprav omezuje vyrovnání platů a důchodů zaměstnanců EU se státní správou členských států. K těmto úpravám by v ideálním případě mělo docházet v čase co nejbližším podmínkám, které změnu vyvolávají.
17.

Dle názoru Účetního dvora by u složky technické podpory měla maximální míra spolufinancování zůstat na úrovni 50 %, aby se zajistilo, že zájmy EU a jednotlivých států na pořízení vybavení budou rovnoměrně vyváženy. To zejména platí pro 27,4 milionu EUR, jež budou vyčleněny na spolufinancování technického vybavení souvisejícího s bojem proti pašování cigaret, a to s ohledem na význam, jaký tento boj má pro členské státy. Tato maximální míra spolufinancování by mohla být zvýšena na 80% ve výjimečných a řádně zdůvodněných případech, aby se zajistilo, že se zohlední zvláštní okolnosti na úrovni EU a jednotlivých států (16).
Riziko přemístění, kdy finanční instituce přesídlí s cílem realizovat transakce mimo jurisdikci EU, v případě nezavedení globální daně z finančních transakcí by mělo významný dopad na odhad Komise ohledně příjmů do rozpočtu EU (viz bod 32).

Právní východisko by se mělo odvolávat na účetní dvůr.

Zavedením vlastního zdroje z daně z finančních transakcí by se nedosáhlo stanoveného cíle snížit příspěvky členských států na úrovni EU-27. Struktura příspěvků by se však změnila (viz bod 35).

Pokud se nebude provádět přezkum v polovině období, není stanovení paušálních částek na sedm let slučitelné s tím, že opravy jsou využitelné „v příslušnou dobu“ a že „oprava by měla trvat pouze po dobu naplňování svého účelu“ (viz body 45–47).

Tento článek by měl místo na čl. 8 odst. 3 odkazovat na čl. 8 odst. 2 navrhované směrnice o DFT (KOM(2011) 594).

Čl. 2 odst. 3
CS Úřední věstník Evropské unie C 4/1

STANOVISKO č. 4/2013

(podle článku 322 Smlouvy o fungování EU)

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002

2014/C 4/01

ÚČETNÍ DVŮR EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, zejména článkem 106a této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise ze dne 20. září 2013 (1),

s ohledem na žádost Evropského parlamentu o stanovisko k výše uvedenému návrhu, kterou Účetní dvůr obdržel dne 28. října 2013,

s ohledem na žádost Rady o stanovisko k výše uvedenému návrhu, kterou Účetní dvůr obdržel dne 9. října 2013,

vzhledem k tomu, že k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (2) bylo připojeno společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise, v němž se tyto orgány shodly na přezkumu finančního nařízení s cílem zohlednit výsledky jednání o víceletém finančním rámci na období 2014–2020,

vzhledem k tomu, že v návaznosti na politickou dohodu ohledně víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a na zřízení nástroje pro propojení Evropy navrhuje Komise pozměnit nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 tak, aby umožňovalo přenos prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, které byly zapsány do rezervy a nebyly použity v roce n, do roku n + 1 a přenos prostředků na závazky, které nebyly použity ke konci rozpočtového roku u projektů financovaných z nástroje pro propojení Evropy, do dalšího rozpočtového roku,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

1. Účetní dvůr nemá ke změnám finančních pravidel navrhovaným Komisí žádné připomínky.

2. Účetní dvůr poukazuje na skutečnost, že nebyl požádán o konzultaci k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3). Taková konzultace by byla vhodná s ohledem na skutečnosti, které vyvolávají nebo by mohly vyvolat změny finančních pravidel, které podle článku 322 SFEU stanoví podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu.

3. Účetní dvůr konstatuje, že podle důvodové zprávy Komise nebylo v souvislosti s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020 dosaženo žádné další shody, která by se týkala nakládání s finančními prostředky pocházejícími z plnění dohod o boji proti nezákonnému obchodu s tabákovými výrobky. Účetní dvůr připomíná svoje stanovisko č. 3/2012 (4) k programu Hercule III na podporu činností v oblasti ochrany finančních zájmů Evropské unie.

Toto stanovisko přijal senát IV, jemuž předsedá Louis GALEA, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 3. prosince 2013. Za Účetní dvůr předseda Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

(1) COM(2013) 639 final.

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).

(3) KOM(2011) 398 v konečném znění.

(4) Úř. věst. C 201, 7.7.2012, s. 1.
6.

Účetní dvůr také lituje, že nehledě na jeho doporučení ve stanoviscích č. 12/2002, 2/2007 a 9/2007 Komise nevyužila příležitost navrhnout jedno finanční nařízení, které by se vztahovalo na všechny současné a budoucí ERF a které by stejně jako obecné finanční nařízení bylo možné v případě potřeby pozměňovat. Takový postup by zajistil kontinuitu bez rizika přerušení provádění ERF a pravděpodobně by také zjednodušil řízení.
1.

Účetní dvůr by rád setrval na svých obecných připomínkách uvedených v části I jeho stanoviska č. 7/2011, které nebyly do současného pozměněného návrhu Komise ze dne 22. dubna 2013 promítnuty, a upozorňuje zejména na body 22 až 37 tohoto stanoviska. Tyto body se týkají společných řídicích a kontrolních opatření v rámci daného nařízení, která by se na základě pozměněného návrhu nyní vztahovala rovněž na EMFF.
11.

Porušení pravidel by mělo vést k účelným, poměrným a odrazujícím sankcím. Podle návrhu nařízení (16) je maximální výše pokut omezena na 10 % ročního rozpočtu příslušné strany nebo nadace z roku, v němž je sankce uložena. O pokutách by měl rozhodovat Parlament s přihlédnutím k nejrůznějším parametrům (17). Pokud jde o nesrovnalosti v souvislosti s dary a příspěvky, Účetní dvůr doporučuje ponechávat menší prostor volnému uvážení. Výše pokuty by měla být násobkem příslušných nesprávných částek, aniž by byl stanoven maximální strop.
19.

V případě, že členské státy mají velké „záporné“ zůstatky a úpravy DPH a HND, mohla by Komise být povinna vybrat dodatečné příjmy prostřednictvím opravného rozpočtu (viz body 5–6). To by mohlo vytvořit situaci rozpočtové nejistoty podobnou té, která nastala v říjnu 2014.
9.

Účetní dvůr doporučuje nezávislost inspektora ještě posílit. Na rozdíl od toho, co se navrhuje v čl. 9c odst. 1 návrhu nařízení, by inspektor ani sekretariát neměli administrativně spadat pod Komisi ani žádný jiný orgán zapojený do jeho jmenování. Inspektor by měl mít přidělen dostatečný počet zaměstnanců, aby mohl efektivně plnit své úkoly. Rozpočtové prostředky vyčleněné pro inspektora a jeho sekretariát by měly být účtovány do zvláštní rozpočtové položky.
10.

Účetní dvůr rovněž lituje, že nehledě na jeho doporučení ve stanoviscích č. 12/2002, 2/2007 a 9/2007 Komise dosud nenavrhla jedno finanční nařízení, které by se vztahovalo na všechny současné a budoucí ERF a které by stejně jako obecné finanční nařízení bylo možné v případě potřeby pozměňovat. Takový postup by zajistil kontinuitu bez rizika přerušení provádění ERF a pravděpodobně by také zjednodušil řízení.
1.

Účelem tohoto návrhu nařízení je patřičně uplatňovat celní a zemědělské právní předpisy Unie a poskytnout zejména Komisi, ale i celním a dalším orgánům členských států účinnější mechanismy s cílem pomáhat v prevenci, vyšetřování a stíhání operací, které jsou v rozporu s celními a zemědělskými předpisy. Za tímto účelem návrh: a) usiluje o zlepšení boje proti celním podvodům, jako jsou zejména případy nesprávného prohlášení o původu, nepravdivého popisu zboží a zneužití tranzitního systému (2), a to: i) vytvořením centrální databáze s informacemi o pohybu kontejnerů (3), dovozu a vývozu a s údaji o tranzitu, ii) vyjasněním právního základu pro sdílení celních údajů mezi Komisí a členskými státy; b) zmocňuje Komisi k tomu, aby si pro účely vyšetřování vyžádala doklady k dovozním a vývozním prohlášením přímo od společností ze soukromého sektoru, aby se urychlila vyšetřování týkajících se cel a aby se snížil počet případů, které jsou po třech letech promlčeny (4); c) vyjasňuje tři další otázky ve stávajícím nařízení (5), a to tak, že: i) otevírá možnost omezit viditelnost údajů v databázích jen pro vybrané uživatele, ii) zjednodušuje dozor nad ochranou údajů, iii) odstraňuje právní nejistotu, pokud jde o přípustnost informací získaných v rámci vzájemné pomoci, jako jsou například důkazy ve vnitrostátním trestním řízení.
8.

Účetní dvůr se domnívá, že Komise by měla být schopna požadovat potřebnou hotovost, aby mohla včas financovat platební požadavky. Jelikož však takové požadavky mohou v členských státech vytvářet obtíže s likviditou, měla by Komise vytvořit systém, který by jí umožnil její hotovostní potřeby lépe plánovat, a zvýšit minimální dobu pro oznámení žádostí o dodatečné dvanáctiny.
12.

Aby se předešlo mezerám v právních předpisech, měla by pro řízení finančních nástrojů EU platit standardizovaná ustanovení. Tímto způsobem by se měly podporovat nástroje, které mohou být koherentně použity u více politik. Odchylky od ustanovení finančního nařízení by měly být řádným způsobem zdůvodněny. V souladu s článkem 290 SFEU by podstatné prvky legislativního aktu měly zůstat v pravomoci normotvůrce a mělo by je upravovat samotné nařízení. Je-li nutné přenesení pravomoci na Komisi, mělo by se takovéto přenesení omezovat na nepodstatné prvky. Cíle, obsah, rozsah a trvání přenesení pravomoci by měly být v nařízení výslovně vymezeny, aby se zajistila nezbytná transparentnost.
8.

Za těchto okolností vítá Účetní dvůr návrh, aby sekretariát dozorčího výboru již nebyl zajišťován úřadem OLAF. Nová ustanovení nahrazující poslední větu čl. 15 odst. 8 (6) by však mohla být doplněna tak, aby bylo zřejmé, že sekretariát musí jednat nezávisle nejen na úřadu OLAF, ale také na Komisi, a že je podřízen dozorčímu výboru. Účetní dvůr proto navrhuje následující pozměněné znění: „Jeho sekretariát zajišťuje Komise, a to nezávisle na úřadu a v úzké spolupráci s dozorčím výborem. Komise se zdrží zásahů do úkolů dozorčího výboru. Tajemník dozorčího výboru je jmenován Komisí na základě kladného stanoviska dozorčího výboru. Tajemník se řídí pokyny dozorčího výboru a jedná nezávisle na Komisi.“ (doplněný text podtržen)