SDĚLENÍ KOMISE Balíček "Odpovědné podniky" /* KOM/2011/0685 v konečném znění */





Lisabonská smlouva stanoví, že Evropská unie a její vnitřní trh jsou založeny na „vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství“. Za účelem zachování a dalšího rozvoje tohoto modelu v obtížném hospodářském a finančním prostředí přijala Komise strategii Evropa 2020 s cílem vytvořit podmínky pro inteligentnější, trvalejší a více začleňující hospodářský růst. Určitý počet ambiciózních politických iniciativ si klade za úkol tyto cíle konkretizovat: – Kvůli oživení vnitřního trhu si „Akt pro jednotný trh“[1] v dubnu 2011 přál zdůraznit význam lidské stránky a důvěry jako hnacích motorů evropského hospodářství a integrace tím, že při provádění politik na podporu podniků posílil sociální ohledy. Znamená to zvýšenou odpovědnost podniků vůči společenskému prostředí, v němž působí, a zdůrazňuje zvláštní postavení, jež mohou zaujmout odpovědné a sociální podniky. – Stěžejní iniciativa „Unie inovací“ souběžně podporuje pojetí sociální inovace, které pro neziskový sektor a sociální podnikatele spočívá v tom, že svou tvořivost dají do služeb ohrožených skupin a sociálních potřeb, které jsou sice naléhavé, ale trh nebo veřejná moc je neuspokojují. – Koncem roku 2010 navrhla „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ celkovou strategii, jež koordinuje evropské a vnitrostátní politiky s cílem vytvořit z Evropy více začleňující celek a v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení umožňuje „plně využít potenciál sociální ekonomiky“. – Ve svém sdělení „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace“ Komise konstatuje, že „je třeba nového přístupu k vytváření rovnováhy mezi krátkodobou maximalizací zisku a udržitelným vytvářením hodnot v dlouhodobém horizontu“[2]. Jde přitom o hospodářský růst a konkurenceschopnost, jichž nelze dosáhnout bez obnovené důvěry ze strany občanů naší Unie. Musíme zužitkovat schopnosti Evropy v oblasti inovace a tvořivosti a zůstat přitom věrni naším hodnotám: odpovědnosti a transparentnosti, ale rovněž spravedlnosti, sociálnímu začlenění a solidaritě. Podmínkou tohoto nového trvalého a začleňujícího hospodářského růstu zaměřeného na zajištění práce pro všechny je především vrátit význam reálné ekonomice, jež je založena na podnicích, které vytvářejí hodnotu a jsou řízeny odpovědným a transparentním způsobem. V souvislosti s předcházejícím předkládá balíček s názvem „Odpovědné podniky“ soubor opatření a iniciativ zaměřených na upevnění a další rozvoj našeho sociálního a hospodářského modelu, jenž představuje základní kámen společného života 500 milionů Evropanů. Komise si touto iniciativou přeje podat podnikům pomocnou ruku a podnítit je k účasti na společném úsilí k tomu, aby se odpovědnost, důvěra a sociální začlenění opět staly jádrem trvalejšího hospodářského modelu na našem kontinentě, protože trvalá hospodářská výkonnost nemůže existovat bez sociální soudržnosti. Komise v těchto souvislostech vyjadřuje svou podporu podnikatelskému jednání a inovujícím iniciativám, které umožňují zvýšit míru zaměstnanosti a sociální začleňování a zároveň zlepšují celkovou konkurenceschopnost evropského hospodářství. Komise při tom bere na vědomí názory vyjádřené jednotlivými subjekty během konzultací a veřejných diskuzí, které probíhají v Evropské unii od roku 2010, a silný zájem, který tyto otázky vyvolávají. – Balíček s názvem „Odpovědné podniky“ obsahuje následující: – toto sdělení, jako „zastřešující prvek“, – návrh revize účetních směrnic[3], – návrh revize směrnice o transparentnosti[4], – sdělení o sociální odpovědnosti podniků (CSR)[5], – sdělení „Iniciativa pro sociální podnikání“[6]. Tento „balíček“ sleduje dva cíle: Vytvořit hospodářské prostředí, jež bude příznivější pro tvořivost a inovaci a posílí důvěru v rámci podniku tím, že zjednoduší administrativní zatížení a překážky, jimž jsou vystaveny hlavně malé a střední podniky, aby mohly uvolnit a realizovat své možnosti růstu. Bude se jednat zejména o lepší nastavení pravidel transparentnosti v účtech a činnostech podniků. Mohlo by se tak dosáhnout snížení administrativních nákladů ve výši 2,3 miliard eur. Vyjádřit představu a plány Komise ohledně sociálního a odpovědného podnikatele ve společnosti. Jedná se zejména o nové posouzení místa podniku ve společnosti a prostředí, v němž působí podnikatelé s inovujícími a ekonomicky životaschopnými projekty se silným sociálním dopadem. 1. Vytvořit trvalejší hospodářské prostředí, a to zejména pro malé a střední podniky Obě legislativní iniciativy obsažené v tomto balíčku si přejí posílit důvěru ve fungování evropských podniků. Účetní směrnice se týkají ročních účetních závěrek a konsolidovaných účtů společností s ručením omezeným v Evropě. Vytvořením mírnějšího režimu pro malé společnosti tyto směrnice snižují administrativní zatížení, jemuž jsou vystaveny malé a střední podniky. Přinášejí více jasnosti a možností srovnání mezi ročními účetními závěrkami u společností s výrazným přeshraničním rozměrem a zasahujících vysoký počet třetích stran. Uživatele totiž také chrání tím, že ochraňují informace, jež uživatelé potřebují. Modernizací směrnice o transparentnosti si Komise přeje usnadnit přístup kotovaných malých a středních společností na regulované trhy. Zrušení povinnosti zveřejňovat čtvrtletní údaje by tak mělo nejenom snížit náklady na kótování kotovaných malých a středních společností, ale také podněcovat dlouhodobé a střednědobé investice, a tím podporovat sociálně odpovědné investování. Tyto iniciativy týkající se účetních standardů a transparentnosti mají také za cíl zlepšit transparentnost zemí bohatých na suroviny, včetně zemí Evropské unie, tím, že lesní a těžební společnosti ponesou odpovědnost za svou činnost. Lesní a těžební společnosti kotované na evropských trzích stejně jako velké nekotované společnosti budou zveřejňovat zprávu o platbách vládám, v níž budou platby podrobně rozepsány na každou zemi a, po přidělení prostředků konkrétnímu projektu, budou i s uvedením prahu významnosti rozepsány na každý projekt. Tyto zprávy poskytnou občanské společnosti zemí bohatých na suroviny výrazně více informací o tom, co evropské společnosti konkrétně platí hostitelským zemím za právo těžit jejich přírodní bohatství. Je nutno poznamenat, že tyto návrhy doplní v roce 2012 legislativní návrh, jenž podpoří zveřejňování nefinančních údajů. 2. Nové posouzení místa odpovědného a sociálního podnikání ve společnosti Obě sdělení se navzájem doplňují a vyplývají ze souběžného postupu Komise a z důležitých konzultací a diskuzí, k nimž došlo v období, jež sdělením předcházelo. Sdělení o sociální odpovědnosti podniků (CSR) předkládá strategii, jež umožní všem podnikům lépe přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 tím, že budou využívat své možnosti k vytváření hodnoty pro své akcionáře a pro společnost. Sdělení navrhuje modernizovanou definici sociální odpovědnosti podniků, jež je v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami a pokyny. Dokument zkoumá různé prostředky, jak lépe zviditelnit a odměňovat odpovědné postupy podniků v rámci veřejných politik (investice, veřejné zakázky, transparentnost nefinančních údajů) a ze strany soukromých subjektů (spotřebitelé, investoři). Zajišťuje monitorování uplatňování mezinárodně uznávaných zásad a pokynů a určuje cesty pro provádění zásad OSN týkajících se podniků a lidských práv. Podněcuje členské státy k rozvoji skutečných strategií v oblasti sociální odpovědnosti podniků, otevírá diskuzi o výzvách, které před společností stojí (demografické změny, zdraví, dobré pracovní podmínky, místní rozvoj), a připomíná význam sociální odpovědnosti podniků v odvětví vzdělávání. Pokud jde o „Iniciativu pro sociální podnikání“, zabývá se toto sdělení konkrétněji typem podniků, které si kladou za prvořadý úkol sloužit při pokračující hospodářské činnosti vytvářející zisk obecnému zájmu v environmentální, společenské a sociální oblasti. Tyto podniky, které představují výraznou a rostoucí část evropského hospodářství a které se zároveň podílí na posílení sociální ekonomiky jako takové, existují již ve všech členských státech. Jedná se často o průkopníky v oblasti sociální inovace a změny, používají různé organizační modely, buď jako společnosti s ručením omezeným nebo jako družstva, vzájemné pojišťovny, sdružení nebo nadace. Je jim společné, že vytvořený zisk (nebo alespoň jeho značnou část) zpětně investují do plnění svého sociálního cíle. Tyto podniky se sice zapojují do občanských a společenských iniciativ, přes které vytvářejí nová rozhraní a vazby mezi jednotlivými subjekty, pro širokou veřejnost, politické kruhy a investory nejsou ale dostatečně viditelné a nedostává se jim od nich patřičného uznání. Toto sdělení sleduje tedy cíl rozvíjet prostředí příznivé pro sociální podniky a v rámci jednotného trhu tak podporovat rozvoj inovujících, ekonomicky životaschopných iniciativ se silným sociálním dopadem. Sdělení zkoumá, zda způsob fungování, zvláštnosti a cíle tohoto typu podniků jsou zohledněny přiměřeným způsobem ve všech oblastech, ve kterých jsou vypracovávány a rozvíjeny evropské politiky. Dokument tak počítá s opatřeními na zjednodušení přístupu sociálních podniků k financování (ze soukromých a veřejných prostředků), na zlepšení jejich viditelnosti a uznávání a na vytvoření takového regulačního prostředí, jež bude příznivější jak z hlediska práva obchodních společností, tak z hlediska veřejných zakázek nebo státních podpor. [1] „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry“, KOM(2011) 206 v konečném znění ze dne 13. dubna 2011. [2] KOM(2010)614 v konečném znění/2 ze dne 17. listopadu 2010. [3] KOM(2011) 684 v konečném znění [4] KOM(2011) 683 v konečném znění [5] KOM(2011) 681 v konečném znění [6] KOM(2011) 682 v konečném znění