Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen a o zrušení nařízení (ES) č. 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Evropská komise a Evropská centrální banka požadují, aby ukazatele inflace v EU byly harmonizovány za účelem zajištění řádného fungování Evropské unie a zejména za účelem provádění účinné měnové politiky. Harmonizované indexy spotřebitelských cen jsou stěžejní pro posuzování a měření: · konvergence, pokud jde o cenovou stabilitu v rámci EU, a · výsledků měnové politiky eurozóny, pokud jde o dosažení cíle cenové stability. Harmonizované ukazatele inflace se používají rovněž pro posuzování národní konkurenceschopnosti v rámci postupu Komise při makroekonomické nerovnováze. Za tímto účelem musí být indexy spotřebitelských cen srovnatelné ve všech zemích a ve všech oblastech produktů. Musí být dostatečně podrobné a musí být možné je vytvářet v přiměřené lhůtě. Údaje o inflaci vypočtené z indexů spotřebitelských cen musí tvořit objektivní a nezkreslený základ pro rozhodování. Srovnatelné a spolehlivé indexy spotřebitelských cen kromě toho představují společně s dalšími zdroji cenný vstup pro deflování ekonomických hodnot, jako jsou platy, nájemné, úrokové sazby či údaje z národních účtů. Tyto časové řady odhadovaných objemů ukazují vývoj daného hospodářského jevu bez dopadu inflace a jsou zásadním vstupem pro politická a hospodářská rozhodnutí. V říjnu 1995 bylo vypracováno a přijato nařízení Rady o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (HISC) a v následujících 17 letech následovalo 20 prováděcích nařízení. Standardizovaná pravidla zajišťující maximální možnou srovnatelnost jsou pro hlavní uživatele HISC, zejména Komisi a Evropskou centrální banku, i nadále důležitá, avšak některé parametry se od přijetí původního rámce změnily: · Rozvoj Evropského statistického systému (ESS) vedl k tomu, že je mnohem více uznávána potřeba harmonizovaného přístupu k mnoha metodickým aspektům týkajícím se indexů spotřebitelských cen. · Technické aspekty shromažďování údajů a sestavování indexů se dramaticky změnily v důsledku rychlého tempa technologického pokroku v posledních letech. Výkonné systémy informačních technologií umožňují používání metod, o nichž by se ještě před dvaceti lety ani neuvažovalo: příchod čteček údajů znamenal revoluci v postupech shromažďování údajů a stále se vyvíjí využívání různých internetových zdrojů údajů o cenách. · Lisabonská smlouva stanovila nový postup projednávání ve výborech a zavedla akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty. To musí být zohledněno v právním rámci. Všechny tyto různé změny přinášejí potřebu přepracovat právní předpisy týkající se HISC s cílem modernizovat a racionalizovat právní základ a přizpůsobit ho dnešním potřebám, jak skutečným, tak potenciálním. Revize nařízení o HISC dává zainteresovaným stranám příležitost zamyslet se nad stávajícími pravidly a doporučeními, racionalizovat je a zaměřit se na konkrétní aspekty podle jejich aktuálnosti a nejlepšího zájmu různých typů uživatelů. V řadě politik, v nichž má EU aktivní úlohu, jsou zapotřebí informace o jevech a trendech ovlivňujících indexy spotřebitelských cen, aby bylo možné formulovat operační cíle a hodnotit dosažený pokrok. Právní předpisy EU rovněž vyžadují, aby Eurostat poskytoval co nejkvalitnější deflátory, pro něž jsou HISC cenným vstupem. Indexy musí být včasné, přesné, úplné, soudržné a srovnatelné na úrovni EU a mezi různými skupinami produktů. Tyto požadavky mohou být splněny pouze prostřednictvím modernizace evropských právních předpisů týkajících se HISC. Navrhované nařízení o HISC respektuje zásady Kodexu evropské statistiky týkající se závazku kvality, náležité metodiky, efektivnosti nákladů, relevance, přesnosti, spolehlivosti, soudržnosti a srovnatelnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Předlohu nařízení o HISC projednávaly skupiny odborníků tvořené jak zástupci tvůrců statistik, zejména národních statistických úřadů, tak zástupci uživatelů statistik, včetně Evropské komise, Evropské centrální banky a národních centrálních bank. Uskutečnily se také konzultace s Výborem pro Evropský statistický systém. Posouzení dopadů nebylo považováno za nutné. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Cílem tohoto návrhu je vytvořit společný právní rámec pro tvorbu harmonizovaných indexů členskými státy, což zahrnuje shromažďování, sestavování, zpracovávání a předkládání harmonizovaných indexů spotřebitelských cen. Tyto indexy jsou nutné pro systematickou tvorbu údajů o inflaci v Evropské unii. Tento návrh zjednodušuje a objasňuje požadavky na sestavování těchto indexů. Návrh zejména: · poskytuje nový obecný rámec vztahující se na náležitě vymezené kategorie skupin produktů, · jednoznačně a náležitě vymezuje oblast působnosti, · zachovává specifická opatření ve specifických oblastech, jako je zdravotnictví, vzdělávání, sociální zabezpečení a pojištění, · řeší potenciální rozdíly ve výkladu a problémy poskytovatelů údajů při uplatňování pravidel, · zajišťuje, aby se k podobným skupinám produktů přistupovalo stejně v celé EU, · ruší ustanovení, která se stala nadbytečnými, a · objasňuje ustanovení, která v minulosti vedla k mylnému výkladu. Tam, kde jsou zapotřebí další specifikace či jednotné podmínky provádění, stanoví nařízení možnost přijímat akty v přenesené pravomoci nebo prováděcí akty v souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Za účelem zajištění plné srovnatelnosti indexů spotřebitelských cen jsou jednotné podmínky zapotřebí zejména pro: · členění HISC podle kategorií evropské klasifikace individuální spotřeby podle účelu (ECOICOP), · metodiku používanou při vytváření harmonizovaných indexů, · vymezení a používání statistických jednotek, · váhy používané při výpočtu harmonizovaných indexů a metadata o těchto vahách, · roční harmonogram pro předávání harmonizovaných indexů a dílčích indexů, · standardy pro výměnu údajů a metadat, · podmínky pro revizi údajů, · základní informace a metody, jež se mají použít, na základě hodnocení pilotních studií, a · technické požadavky na zajištění kvality, pokud jde o obsah výročních zpráv o kvalitě, lhůtu pro zasílání těchto zpráv Eurostatu a strukturu přehledu. V souladu s článkem 291 SFEU proto navrhované nařízení svěřuje prováděcí pravomoci Komisi. V souladu s článkem 290 SFEU navrhované nařízení svěřuje Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění jiné než podstatné části nařízení. To Komisi umožní: · zajistit mezinárodní srovnatelnost klasifikace individuální spotřeby podle účelu (COICOP) používané pro členění HISC, · stanovit prahovou hodnotu, pod níž není povinné poskytovat dílčí indexy harmonizovaných indexů, a · stanovit seznam dílčích indexů, které členské státy nejsou povinny vytvářet. Komise by měla zajistit, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly nadměrnou dodatečnou administrativní zátěž pro členské státy. Cílem návrhu revidovaného nařízení o HISC je vytvořit jediné právní opatření zahrnující všechny jednotné podmínky. V současné době existuje 20 různých prováděcích nařízení. V rámci nového nařízení budou tato prováděcí nařízení sloučena do jediného, což zainteresovaným stranám a členským státům přinese větší přehlednost a usnadní a zefektivní správu. Zjednodušení požadavků a jejich provádění tímto způsobem je jedním z hlavních cílů navrhované strategie pro nový právní rámec pro HISC. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Žádné pro rozpočet EU. 2014/0346 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen a o zrušení nařízení (ES) č. 2494/95 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[1], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Harmonizované indexy spotřebitelských cen (HISC) se vytvářejí za účelem harmonizovaného měření inflace ve všech členských státech. Komise a Evropská centrální banka používají HISC při svém hodnocení cenové stability v členských státech podle článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále též jen „Smlouva“). (2) Evropský systém centrálních bank (ESCB) používá HISC jako index pro měření, jak je plněn cíl ESCB udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy, což je zvláště důležité pro vymezení a provádění měnové politiky Unie podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy. (3) Nařízení Rady (ES) č. 2494/95[2] zavedlo společný rámec pro sestavování harmonizovaných indexů spotřebitelských cen. Tento právní rámec je nutné přizpůsobit současným potřebám a technickému pokroku. (4) Toto nařízení zohledňuje program Komise pro zlepšování právní úpravy, a zejména sdělení Komise o inteligentní regulaci v Evropské unii[3]. V oblasti statistiky Komise jako prioritu stanovila zjednodušení a zlepšení regulačního prostředí[4]. (5) HISC by měly být rozčleněny podle kategorií evropské klasifikace individuální spotřeby podle účelu (ECOICOP). Tato klasifikace by měla zajistit, aby všechny evropské statistiky týkající se soukromé spotřeby byly konzistentní a srovnatelné. ECOICOP by měla být rovněž konzistentní s klasifikací individuální spotřeby Organizace spojených národů (COICOP OSN), což je mezinárodní standardní klasifikace individuální spotřeby podle účelu, a proto by měla být upravena s ohledem na změny COICOP OSN. (6) Pravidelné HISC jsou založeny na zjištěných cenách, které zahrnují rovněž daně z produktů. Změny sazeb daní z produktů tudíž mají vliv na inflaci. Pro účely analýzy inflace a posouzení konvergence v členských státech je třeba shromažďovat též informace o dopadu daňových změn na inflaci. Za tímto účelem by HISC měly být počítány také na základě cen při stálých daňových sazbách. (7) Významným krokem ke zvýšení průkaznosti a zlepšení srovnatelnosti HISC je stanovení indexů cen bytových nemovitostí, zejména pro nemovitosti obývané vlastníky (indexy NOV). Nezbytným základem pro sestavování indexů NOV jsou indexy cen bytových nemovitostí. Indexy cen bytových nemovitostí jsou kromě toho důležitými ukazateli samy o sobě. (8) Referenční období pro cenové indexy by mělo být v pravidelných intervalech aktualizováno. Měla by být stanovena pravidla pro společná referenční období harmonizovaných indexů a jejich dílčích indexů dosazovaných v různých okamžicích, aby byla zajištěna srovnatelnost a průkaznost výsledných indexů. (9) Za účelem posílení procesu postupné harmonizace indexů spotřebitelských cen by měly být zahájeny pilotní studie s cílem posoudit, zda je možné využívat další základní informace či uplatňovat nové metodické přístupy. (10) Členským státům by měly být ve formě metodické příručky poskytnuty pokyny týkající se jednotlivých fází vytváření vysoce kvalitních harmonizovaných indexů, které by jim pomohly vytvářet srovnatelné indexy spotřebitelských cen. Tuto metodickou příručku, která by měla být pravidelně aktualizována, by měla vypracovat Komise (Eurostat) v úzké spolupráci s členskými státy v rámci Evropského statistického systému. V ročním přehledu HISC podle čl. 9 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení by členské státy měly Komisi (Eurostat) informovat o případných rozdílech mezi použitými statistickými metodami a statistickými metodami doporučenými v metodické příručce. (11) Komise (Eurostat) by měla ověřit zdroje a metody používané členskými státy pro výpočet harmonizovaných indexů a měla by sledovat, jak členské státy zavádějí společný právní rámec. Za tímto účelem by Komise (Eurostat) měla pravidelně komunikovat se statistickými orgány členských států. (12) Podkladové informace jsou klíčové pro posouzení, zda jsou podrobné harmonizované indexy předkládané členskými státy dostatečně srovnatelné. Transparentní metody a postupy sestavování používané v členských státech kromě toho pomáhají všem zainteresovaným stranám porozumět harmonizovaným indexům a dále zlepšovat jejich kvalitu. Měl by být proto vytvořen soubor pravidel pro vykazování harmonizovaných metadat. (13) Za účelem zajištění kvality harmonizovaných indexů by výměna důvěrných údajů a metadat mezi Komisí (Eurostatem), národními centrálními bankami a Evropskou centrální bankou měla probíhat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009[5]. (14) Jelikož cíle tohoto nařízení, a sice vytvoření společných statistických standardů pro harmonizované indexy, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, nýbrž lze jej lépe dosáhnout na úrovni Unie, smí Unie přijímat opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v témže článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (15) S cílem zajistit mezinárodní srovnatelnost klasifikace individuální spotřeby podle účelu používané pro členění HISC a zajistit její úpravy s ohledem na změny COICOP OSN, stanovit prahovou hodnotu, pod níž není povinné poskytovat dílčí indexy harmonizovaných indexů, a stanovit seznam dílčích indexů, které členské státy nemusí vytvářet, by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být, co se týče harmonizovaných indexů, svěřena Komisi. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit současné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. (16) Pro zajištění plné srovnatelnosti indexů spotřebitelských cen jsou zapotřebí jednotné podmínky pro členění HISC podle kategorií ECOICOP, pro metodiky používané při vytváření harmonizovaných indexů, pro informace poskytované statistickými jednotkami, pro poskytování vah a metadat o vahách, pro stanovení ročního harmonogramu pro předávání harmonizovaných indexů a dílčích indexů, pro standardy pro výměnu údajů a metadat, pro jednotné podmínky revizí, pro zlepšení základních informací nebo zlepšení metod na základě hodnocení pilotních studií a pro požadavky na zajištění technické kvality, pokud jde o obsah výročních zpráv o kvalitě, lhůtu pro zaslání zprávy Komisi (Eurostatu) a strukturu přehledu. Za účelem zajištění takovýchto jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011[6]. (17) Při přijímání prováděcích opatření a aktů v přenesené pravomoci v souladu s tímto nařízením by Komise měla v nejvyšší možné míře zohledňovat efektivnost nákladů. (18) Na základě článku 7 nařízení (ES) č. 223/2009 byl Výbor pro Evropský statistický systém požádán o odborné vedení. (19) Nařízení (ES) č. 2494/95 by mělo být zrušeno. PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví společný rámec pro vývoj, tvorbu a šíření harmonizovaných indexů spotřebitelských cen (HISC) a cen bydlení (ICBN) na unijní, národní a nižší než národní úrovni. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „vývojem statistik“ stanovení a zlepšování statistických metod, standardů a postupů používaných při tvorbě a šíření statistik s cílem vytvořit nová statistická měřítka a ukazatele; b) „tvorbou statistik“ všechny kroky zahrnuté v sestavování statistik, včetně shromažďování, ukládání, zpracovávání a analýzy statistických údajů; c) „šířením statistik“ zpřístupňování statistik, statistických analýz a jiných než důvěrných informací uživatelům; d) „produkty“ výrobky a služby podle definice v příloze A bodu 3.01 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013[7] (dále jen „ESA 2010“); e) „spotřebními cenami“ kupní ceny placené domácnostmi za nákup produktů prostřednictvím peněžních transakcí; f) „kupní cenou“ cena, kterou kupující skutečně zaplatil za produkty, včetně veškerých daní z produktů, snížená o dotace na produkty, po odečtení množstevních nebo sezónních slev z obvyklých cen či sazeb, bez úroku či poplatků za služby připočtených v rámci úvěrových ujednání a jakýchkoli přirážek v důsledku nezaplacení ve lhůtě stanovené v okamžiku nákupu; g) „harmonizovanými indexy spotřebitelských cen (HISC)“ srovnatelné indexy spotřebitelských cen vytvářené jednotlivými členskými státy; h) „harmonizovanými indexy spotřebitelských cen při stálých daňových sazbách (HISC-SD)“ indexy, které měří změny spotřebitelských cen za určité období bez dopadu změn daňových sazeb na produkty za toto období; i) „regulovanými cenami“ ceny, které jsou buď přímo stanovovány, nebo do značné míry ovlivňovány vládními institucemi; j) „indexem cen nemovitostí obývaných vlastníky (indexem NOV)“ index, který měří změny transakčních cen bytových nemovitostí, jež jsou nové v sektoru domácností, a dalších produktů nabývaných domácnostmi v souvislosti s obýváním vlastní nemovitosti; k) „indexem cen bytových nemovitostí (ICBN)“ index, který měří změny transakčních cen bytových nemovitostí zakoupených domácnostmi; l) „dílčím indexem HISC“ cenový index pro kteroukoli z kategorií evropské klasifikace individuální spotřeby podle účelu (dále jen „ECOICOP“) stanovených v příloze; m) „harmonizovanými indexy“ HISC, HISC-SD, indexy NOV a ICBN; n) „Laspeyresovým indexem“ cenový index vzorce kde P je relativní index cenových hladin ve dvou obdobích, Q jsou spotřebovaná množství, t0 je základní období a tn období, za nějž je index počítán; o) „indexem Laspeyresova typu“ index, který měří průměrné změny cen na základě nezměněných výdajů v porovnání se základním obdobím, tj. při zachování struktury spotřeby domácností beze změny v porovnání se základním obdobím; p) „referenčním obdobím pro index“ období, pro které je index stanoven na 100 indexových bodů; q) „základními informacemi“, pokud jde o HISC a HISC-SD, údaje o – veškerých kupních cenách produktů, které musí být zohledněny při výpočtu dílčích indexů HISC v souladu s tímto nařízením, – veškerých charakteristikách, které určují cenu produktu, a jakýchkoli dalších charakteristikách relevantních pro daný účel spotřeby, – informace o vybíraných daních a spotřebních daních, – informace o tom, zda je určitá cena plně nebo částečně regulovaná, a – všechny váhy, které odrážejí úroveň a strukturu spotřeby dotčených produktů; r) „základními informacemi“, pokud jde o indexy NOV a ICBN, údaje o – veškerých transakčních cenách bytových nemovitostí zakoupených domácnostmi, které musí být zohledněny při výpočtu indexů ICBN v souladu s tímto nařízením, – veškerých charakteristikách, které určují cenu bytové nemovitosti nebo jiných důležitých charakteristikách; s) „domácností“ domácnost podle definice v příloze A bodě 2.119 písm. a) a b) ESA 2010, bez ohledu na státní příslušnost či pobytový status; t) „ekonomickým územím členského státu“ území podle definice v příloze A bodě 2.05 ESA 2010, s tím rozdílem, že zahrnuje extrateritoriální enklávy ležící na území dané země, a naopak nezahrnuje teritoriální enklávy ležící ve zbytku světa; u) „peněžními výdaji na konečnou spotřebu domácností“ ta část výdajů na konečnou spotřebu vynaložených – domácnostmi – v peněžních transakcích – na ekonomickém území členského státu – na produkty, které jsou použity pro přímé uspokojení individuálních potřeb nebo přání podle definice v příloze A bodě 3.101 ESA 2010 – v jednom nebo obou obdobích, která jsou mezi sebou srovnávána; v) „podstatnou změnou metody vytváření“ změna, která dle odhadu ovlivňuje roční míru změny daného harmonizovaného indexu nebo jeho části v každém období o více než – 0,1 procentního bodu u celkového HISC nebo u NOV či ICBN, – 0,3, 0,4, 0,5 nebo 0,6 procentního bodu u každého oddílu, respektive u každé skupiny, třídy nebo podtřídy (pětimístná) ECOICOP. Článek 3 Sestavování harmonizovaných indexů 1. Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) všechny harmonizované indexy vymezené v čl. 2 písm. m). 2. Harmonizované indexy se sestavují pomocí vzorce Laspeyresova typu. 3. HISC a HISC-SD vycházejí ze změn cen a z vah produktů zahrnutých do peněžních výdajů na konečnou spotřebu domácností. 4. HISC nezahrnuje transakce mezi domácnostmi, s výjimkou nájmů placených nájemci soukromým pronajímatelům bytů; v tom případě majitelé představují tržní výrobce služeb nakupovaných domácnostmi (nájemci). 5. Dílčí indexy HISC se sestavují pro kategorie ECOICOP. Jednotné podmínky pro členění HISC podle kategorií ECOICOP se přijmou prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 4 Srovnatelnost harmonizovaných indexů 1. Aby bylo možné považovat indexy HISC nebo NOV za srovnatelné, musí veškeré rozdíly mezi zeměmi na libovolné úrovni podrobnosti odrážet pouze rozdíly ve změnách cen či struktuře výdajů. 2. Všechny dílčí indexy harmonizovaných indexů, které se odchylují od konceptů nebo metod tohoto nařízení, se považují za srovnatelné, je-li výsledkem index, který se dle odhadu systematicky liší: a) v případě HISC o 0,1 procenta nebo méně v průměru za rok oproti předchozímu roku od indexu sestaveného v souladu s metodikou tohoto nařízení; b) v případě NOV či ICBN o jedno procento nebo méně v průměru za rok oproti předchozímu roku od indexu sestaveného v souladu s metodikou tohoto nařízení. Není-li takový výpočet možný, musí být podrobně uvedeny důsledky použití metodiky, která se odchyluje od konceptů či metod tohoto nařízení. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem změny přílohy, aby se zajistila srovnatelnost harmonizovaných indexů na mezinárodní úrovni. 4. Za účelem zajištění jednotných podmínek se vhodná metodika pro tvorbu srovnatelných harmonizovaných indexů stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 5 Požadavky na údaje 1. Členské státy shromažďují základní informace reprezentující jejich zemi v harmonizovaných indexech a jejich dílčích indexech. 2. Tyto informace se získávají od statistických jednotek, jak jsou vymezeny v nařízení Rady (EHS) č. 696/93[8]. 3. Statistické jednotky, které poskytují informace o produktech zahrnutých do peněžních výdajů na konečnou spotřebu domácností, spolupracují podle potřeby při shromažďování či poskytování základních informací. Statistické jednotky poskytují přesné a úplné informace, též v elektronické formě, je-li to požadováno. Na žádost vnitrostátních orgánů odpovědných za sestavování úředních statistik poskytnou statistické jednotky informace v elektronické formě, například údaje ze čteček čárových kódů, a s potřebnou mírou podrobnosti pro tvorbu harmonizovaných indexů a pro posouzení souladu s požadavky na srovnatelnost a kvalitu harmonizovaných indexů. Jednotné podmínky pro poskytování těchto informací se stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. 4. Harmonizované indexy a jejich dílčí indexy se převádějí na společné referenční období pro index 2015. Toto převádění nabývá účinku s indexem za leden 2016. 5. Harmonizované indexy a jejich dílčí indexy se převedou na nové společné referenční období pro index v případě podstatné změny metodiky pro harmonizované indexy nebo každých deset let počínaje rokem 2015. Převedení na nové referenční období pro index nabývá účinku počínaje indexem za leden následujícího kalendářního roku. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem stanovení podrobných pravidel pro převádění harmonizovaných indexů v souvislosti s podstatnými změnami metodiky. 6. Aby členským státům nebyla ukládána zbytečná zátěž a vzhledem k tomu, že dílčí indexy harmonizovaných indexů jsou významné pouze při překročení určité prahové hodnoty, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem stanovení prahové hodnoty, pod níž není poskytování těchto dílčích indexů povinné. 7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 za účelem stanovení seznamu dílčích indexů ECOICOP, které členské státy nemusí vytvářet, buď protože se netýkají soukromé spotřeby, nebo kvůli nedostatečné míře harmonizace metodiky. Článek 6 Periodicita 1. Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) HISC, HISC-SD a jejich příslušné dílčí indexy v měsíčních intervalech, včetně těch dílčích indexů, které se vytvářejí v delších intervalech. 2. Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) indexy NOV a ICBN v čtvrtletních intervalech. Mohou být na dobrovolné bázi poskytovány i v měsíčních intervalech. 3. Členské státy nejsou povinny vytvářet dílčí indexy v měsíčních nebo čtvrtletních intervalech, pokud jsou i při méně častém shromažďování údajů splněny požadavky srovnatelnosti podle článku 4. Členské státy informují Komisi (Eurostat) o kategoriích ECOICOP a NOV, které mají v úmyslu shromažďovat v méně častých intervalech než měsíčně respektive čtvrtletně. 4. Členské státy každoročně revidují a aktualizují váhy dílčích indexů pro harmonizované indexy. Jednotné podmínky pro poskytování vah a metadat o vahách se stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 7 Lhůty, standardy pro výměnu a revize 1. Členské státy poskytují harmonizované indexy a veškeré dílčí indexy Komisi (Eurostatu) nejpozději 20 kalendářních dnů po skončení referenčního měsíce u měsíčních řad a 85 kalendářních dnů po skončení referenčního čtvrtletí u čtvrtletních řad. 2. Členské státy poskytují Komisi (Eurostatu) údaje a metadata vyžadovaná tímto nařízením v souladu se standardy pro výměnu údajů a metadat. 3. Dílčí indexy harmonizovaných indexů, které již byly zveřejněny, mohou být revidovány. 4. Stanovení ročního harmonogramu pro zasílání harmonizovaných indexů a dílčích indexů podle odstavce 1, standardy pro výměnu údajů a metadat podle odstavce 2 a jednotné podmínky pro revizi podle odstavce 3 se podrobně upřesní prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 8 Pilotní studie 1. Zjistí-li se, že je nutné pro účely sestavování harmonizovaných indexů zlepšit základní informace, nebo je-li v metodách zmíněných v čl. 4 odst. 2 zjištěna potřeba zlepšit srovnatelnost indexů, může Komise (Eurostat) zahájit pilotní studie, které provádějí na dobrovolné bázi členské státy. 2. Cílem zmíněných pilotních studií je posoudit, zda je možné získávat lepší základní informace či uplatňovat nové metodické přístupy. 3. Výsledky pilotních studií vyhodnotí Komise (Eurostat) v úzké spolupráci s členskými státy a hlavními uživateli harmonizovaných indexů s přihlédnutím tomu, jaký je užitek dostupnosti lepších informací o cenách v porovnání s dodatečnými náklady na shromažďování a sestavování. 4. Na základě hodnocení pilotních studií se zlepšení základních informací nebo zlepšení metod zavede prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 9 Zajištění kvality 1. Členské státy zajistí, aby poskytované harmonizované indexy byly kvalitní. Pro účely tohoto nařízení se použijí standardní kritéria kvality stanovená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009. 2. Členské státy Komisi (Eurostatu) poskytnou: a) standardní výroční zprávu o kvalitě, v níž budou zahrnuta kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009; b) roční přehled s uvedením podrobností ohledně zdrojů údajů, použitých definic a metod, včetně podrobností o jakýchkoli případných rozdílech mezi použitými statistickými metodami a metodami doporučenými v metodické příručce; a c) na žádost Komise (Eurostatu) další související informace s mírou podrobnosti umožňující posoudit splnění požadavků na srovnatelnost, jakož i kvalitu harmonizovaných indexů. 3. Pokud určitý členský stát hodlá zavést podstatnou změnu v metodách tvorby harmonizovaných indexů nebo jejich části, uvědomí o tom Komisi (Eurostat) nejpozději tři měsíce před tím, než taková změna vstoupí v platnost. Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) vyčíslení dopadu této změny. 4. Technické požadavky na zajištění kvality, pokud jde o obsah standardní výroční zprávy o kvalitě, lhůta pro zaslání zprávy Komisi (Eurostatu) a struktura přehledu se stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2. Článek 10 Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 5 až 7 je svěřena na dobu neurčitou. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou pravomocí uvedené v čl. 4 odst. 3, a čl. 5 odst. 5 až 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 4 a čl. 5 odst. 5 až 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 11 Výbor 1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 12 Zrušení 1. Aniž je dotčen odstavec 2, členské státy nadále poskytují harmonizované indexy v souladu s nařízením (ES) č. 2494/95 až do předávání údajů vztahujících se k roku 2015. 2. Nařízení (ES) č. 2494/95 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2016. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Článek 13 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Nabývá účinku poprvé pro údaje za leden 2016. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda [1] Úř. věst. C […]. [2] Nařízení Rady (ES) č. 2494/95 ze dne 23. října 1995 o harmonizovaných indexech spotřebitelských cen (Úř. věst. L 257, 27.10.1995, s. 1). [3] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Inteligentní regulace v Evropské unii“, KOM(2010) 543. [4] Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí, KOM(2009) 404 v konečném znění. [5] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164). [6] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13). [7] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1). [8] Nařízení Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství (Úř. věst. L 76, 30.3.1993, s. 1). PŘÍLOHA Evropská klasifikace individuální spotřeby podle účelu (ECOICOP) 01 POTRAVINY A NEALKOHOLICKÉ NÁPOJE 01.1 Potraviny 01.1.1 Pekárenské výrobky, obiloviny 01.1.1.1 Rýže 01.1.1.2 Mouka a jiné obiloviny 01.1.1.3 Chléb 01.1.1.4 Ostatní pekárenské výrobky 01.1.1.5 Pizza 01.1.1.6 Těstoviny a kuskus 01.1.1.7 Snídaňové cereálie 01.1.1.8 Jiné výrobky z obilovin 01.1.2 Maso 01.1.2.1 Hovězí a telecí maso 01.1.2.2 Vepřové maso 01.1.2.3 Jehněčí a kozí maso 01.1.2.4 Drůbež 01.1.2.5 Jiné maso 01.1.2.6 Jedlé droby 01.1.2.7 Sušené, solené nebo uzené maso 01.1.2.8 Ostatní masné polotovary 01.1.3 Ryby a mořské plody 01.1.3.1 Ryby, čerstvé nebo chlazené 01.1.3.2 Ryby, zmrazené 01.1.3.3 Mořské plody, čerstvé nebo chlazené 01.1.3.4 Mořské plody, zmrazené 01.1.3.5 Sušené, solené nebo uzené ryby a mořské plody 01.1.3.6 Ostatní konzervované nebo zpracované přípravky z ryb a mořských plodů 01.1.4 Mléko, sýry a vejce 01.1.4.1 Mléko plnotučné, čerstvé 01.1.4.2 Mléko nízkotučné, čerstvé 01.1.4.3 Sušené mléko 01.1.4.4 Jogurty 01.1.4.5 Sýry a tvarohy 01.1.4.6 Ostatní mléčné výrobky 01.1.4.7 Vejce 01.1.5 Oleje a tuky 01.1.5.1 Máslo 01.1.5.2 Margarín a ostatní rostlinné tuky 01.1.5.3 Olivový olej 01.1.5.4 Ostatní jedlé oleje 01.1.5.5 Ostatní jedlé živočišné tuky 01.1.6 Ovoce 01.1.6.1 Ovoce, čerstvé nebo chlazené 01.1.6.2 Ovoce, zmrazené 01.1.6.3 Sušené ovoce a ořechy 01.1.6.4 Konzervované ovoce a výrobky z ovoce 01.1.7 Zelenina 01.1.7.1 Zelenina kromě brambor a ostatních hlíz, čerstvá nebo chlazená 01.1.7.2 Zelenina kromě brambor a ostatních hlíz, zmrazená 01.1.7.3 Sušená zelenina, ostatní konzervovaná nebo zpracovaná zelenina 01.1.7.4 Brambory 01.1.7.5 Bramborové lupínky 01.1.7.6 Ostatní hlízy a výrobky z hlíz 01.1.8 Cukr, marmeláda, med, čokoláda a cukrovinky 01.1.8.1 Cukr 01.1.8.2 Džemy, marmelády a med 01.1.8.3 Čokoláda 01.1.8.4 Cukrovinky 01.1.8.5 Zmrzlinářské výrobky a zmrzlina 01.1.8.6 Umělá sladidla 01.1.9 Potravinářské výrobky j. n. 01.1.9.1 Omáčky, ochucovadla 01.1.9.2 Sůl, koření a byliny užívané v kuchyni 01.1.9.3 Dětské výživy 01.1.9.4 Hotová jídla 01.1.9.9 Ostatní potravinářské výrobky j. n. 01.2 Nealkoholické nápoje 01.2.1 Káva, čaj a kakao 01.2.1.1 Káva 01.2.1.2 Čaj 01.2.1.3 Kakao a čokoláda v prášku 01.2.2 Minerální vody, nealkoholické nápoje, ovocné a zeleninové šťávy 01.2.2.1 Minerální nebo pramenité vody 01.2.2.2 Nealkoholické nápoje 01.2.2.3 Ovocné a zeleninové šťávy 02 ALKOHOLICKÉ NÁPOJE, TABÁK A NARKOTIKA 02.1 Alkoholické nápoje 02.1.1 Lihoviny 02.1.1.1 Destiláty a likéry 02.1.1.2 Nápoje s nízkým obsahem alkoholu 02.1.2 Vína 02.1.2.1 Víno z vinných hroznů 02.1.2.2 Víno z jiného ovoce 02.1.2.3 Fortifikované (obohacené) víno 02.1.2.4 Vinné nápoje 02.1.3 Piva 02.1.3.1 Ležáky 02.1.3.2 Ostatní alkoholická piva 02.1.3.3 Nízkoalkoholická a nealkoholická piva 02.1.3.4 Nápoje z piva 02.2 Tabák 02.2.0 Tabák 02.2.0.1 Cigarety 02.2.0.2 Doutníky 02.2.0.3 Jiné tabákové výrobky 02.3 Narkotika 02.3.0 Narkotika 02.3.0.0 Narkotika 03 ODÍVÁNÍ A OBUV 03.1 Odívání 03.1.1 Oděvní materiály 03.1.1.0 Oděvní materiály 03.1.2 Oděvy 03.1.2.1 Pánské oděvy 03.1.2.2 Dámské oděvy 03.1.2.3 Dětské oděvy 03.1.3 Ostatní oděvní doplňky a textilní galanterie 03.1.3.1 Ostatní oděvní doplňky 03.1.3.2 Textilní galanterie 03.1.4 Čištění, opravy a půjčování oděvů 03.1.4.1 Čištění oděvů 03.1.4.2 Opravy a půjčování oděvů 03.2 Obuv 03.2.1 Boty a ostatní obuv 03.2.1.1 Pánská obuv 03.2.1.2 Dámská obuv 03.2.1.3 Dětská obuv 03.2.2 Opravy a půjčování obuvi 03.2.2.0 Opravy a půjčování obuvi 04 BYDLENÍ, VODA, ENERGIE, PALIVA 04.1 Nájemné z bytu 04.1.1 Nájemné placené nájemníky za první (hlavní) bydliště 04.1.1.0 Nájemné placené nájemníky za první (hlavní) bydliště 04.1.2 Ostatní nájemné 04.1.2.1 Nájemné placené nájemníky za přechodné bydliště 04.1.2.2 Nájemné za garáž a ostatní nájemné placené nájemníky 04.2 Imputované nájemné za bydlení 04.2.1 Imputované nájemné vlastníků - nájemníků 04.2.1.0 Imputované nájemné vlastníků - nájemníků 04.2.2 Ostatní imputované nájemné 04.2.2.0 Ostatní imputované nájemné 04.3 Běžná údržba a drobné opravy bytu 04.3.1 Výrobky pro běžnou údržbu a drobné opravy bytu 04.3.1.0 Výrobky pro běžnou údržbu a drobné opravy bytu 04.3.2 Služby pro běžnou údržbu a drobné opravy bytu 04.3.2.1 Instalatérské služby 04.3.2.2 Elektrikářské služby 04.3.2.3 Údržba vytápění 04.3.2.4 Malířské služby 04.3.2.5 Tesařské služby 04.3.2.9 Ostatní služby pro běžnou údržbu a drobné opravy bytu 04.4 Dodávka vody a ostatní služby související s bydlením 04.4.1 Dodávka vody (vodné) 04.4.1.0 Dodávka vody (vodné) 04.4.2 Sběr pevných odpadů 04.4.2.0 Sběr pevných odpadů 04.4.3 Odvádění odpadních vod kanalizací (stočné) 04.4.3.0 Odvádění odpadních vod kanalizací (stočné) 04.4.4 Ostatní služby související s bydlením j. n. 04.4.4.1 Poplatky za údržbu domů s více uživateli 04.4.4.2 Bezpečnostní služby 04.4.4.9 Ostatní služby související s bydlením 04.5 Elektrická a tepelná energie, plyn a ostatní paliva 04.5.1 Elektrická energie 04.5.1.0 Elektrická energie 04.5.2 Plynná paliva 04.5.2.1 Zemní plyn a svítiplyn 04.5.2.2 Plyn v bombách (propan, butan atd.) 04.5.3 Kapalná paliva 04.5.3.0 Kapalná paliva 04.5.4 Tuhá paliva 04.5.4.1 Uhlí 04.5.4.9 Ostatní tuhá paliva 04.5.5 Tepelná energie 04.5.5.0 Tepelná energie 05 BYTOVÉ VYBAVENÍ, ZAŘÍZENÍ DOMÁCNOSTI; OPRAVY 05.1 Nábytek, bytové zařízení a výzdoba, koberce a ostatní podlahové krytiny 05.1.1 Nábytek a bytové zařízení 05.1.1.1 Nábytek do domácnosti 05.1.1.2 Zahradní nábytek 05.1.1.3 Osvětlovací zařízení 05.1.1.9 Ostatní nábytek a bytové zařízení 05.1.2 Koberce a ostatní podlahové krytiny 05.1.2.1 Koberce a koberečky 05.1.2.2 Ostatní podlahové krytiny 05.1.2.3 Pokládání koberců a podlahových krytin 05.1.3 Opravy nábytku, zařízení a podlahových krytin 05.1.3.0 Opravy nábytku, zařízení a podlahových krytin 05.2 Bytový textil 05.2.0 Bytový textil 05.2.0.1 Dekorační textilie, záclony a závěsy 05.2.0.2 Ložní prádlo 05.2.0.3 Stolní a koupelnový textil 05.2.0.4 Opravy bytových textilií 05.2.0.9 Ostatní bytový textil 05.3 Přístroje a spotřebiče pro domácnost včetně oprav 05.3.1 Hlavní (velké) přístroje pro domácnost elektrické a neelektrické 05.3.1.1 Ledničky, mrazničky a jejich kombinace 05.3.1.2 Pračky, sušičky a myčky nádobí 05.3.1.3 Sporáky 05.3.1.4 Vyhřívací a klimatizační zařízení 05.3.1.5 Čisticí zařízení 05.3.1.9 Ostatní hlavní (velké) přístroje pro domácnost 05.3.2 Malé domácí elektrické spotřebiče 05.3.2.1 Přístroje pro zpracování potravin 05.3.2.2 Přístroje pro přípravu kávy nebo čaje a podobná zařízení 05.3.2.3 Žehličky 05.3.2.4 Toastovače a grily 05.3.2.9 Ostatní malé domácí elektrické spotřebiče 05.3.3 Opravy domácích přístrojů a spotřebičů 05.3.3.0 Opravy domácích přístrojů a spotřebičů 05.4 Skleněné, keramické, stolní a kuchyňské potřeby pro domácnost 05.4.0 Skleněné, keramické, stolní a kuchyňské potřeby pro domácnost 05.4.0.1 Skleněné, křišťálové, keramické a porcelánové nádobí 05.4.0.2 Příbory, kovové a stříbrné nádobí 05.4.0.3 Kuchyňské potřeby a zařízení neelektrické 05.4.0.4 Opravy skleněných, keramických, stolních a kuchyňských potřeb pro domácnost 05.5 Nářadí, nástroje a různé potřeby pro dům a zahradu 05.5.1 Nástroje a nářadí dlouhodobé spotřeby pro dům a zahradu 05.5.1.1 Nástroje a nářadí dlouhodobé spotřeby pro dům a zahradu s vlastním pohonem 05.5.1.2 Opravy, leasing a pronájem nástrojů a nářadí dlouhodobé spotřeby 05.5.2 Nástroje a nářadí krátkodobé spotřeby pro dům a zahradu včetně oprav 05.5.2.1 Nástroje a nářadí krátkodobé spotřeby bez vlastního pohonu 05.5.2.2 Různé doplňky nástrojů a nářadí krátkodobé spotřeby 05.5.2.3 Opravy nástrojů a nářadí krátkodobé spotřeby a různých doplňků bez vlastního pohonu 05.6 Zboží a služby pro běžnou údržbu domácnosti 05.6.1 Spotřební zboží pro domácnost 05.6.1.1 Výrobky pro čištění a údržbu 05.6.1.2 Ostatní drobné spotřební zboží pro domácnost 05.6.2 Služby domácího personálu a služby pro domácnost 05.6.2.1 Placené služby domácího personálu 05.6.2.2 Úklidové služby 05.6.2.3 Pronájem nábytku a zařízení 05.6.2.9 Ostatní služby domácího personálu a služby pro domácnost 06 ZDRAVÍ 06.1 Léčiva a zdravotnické prostředky 06.1.1 Léčiva 06.1.1.0 Léčiva 06.1.2 Ostatní zdravotnické výrobky 06.1.2.1 Těhotenské testy a mechanické antikoncepční prostředky 06.1.2.9 Ostatní zdravotnické výrobky j. n. 06.1.3 Terapeutické přístroje a vybavení 06.1.3.1 Dioptrické brýle a kontaktní čočky 06.1.3.2 Naslouchadla 06.1.3.3 Oprava terapeutických přístrojů a vybavení 06.1.3.9 Ostatní terapeutické přístroje a vybavení 06.2 Ambulantní zdravotní péče 06.2.1 Ambulantní lékařská péče 06.2.1.1 Péče všeobecných lékařů 06.2.1.2 Péče odborných lékařů 06.2.2 Ambulantní stomatologická péče 06.2.2.0 Ambulantní stomatologická péče 06.2.3 Ambulantní zdravotní péče ostatní 06.2.3.1 Služby zdravotnických analytických laboratoří a rentgenových středisek 06.2.3.2 Termální lázně, fyzioterapie, ambulantní služby a pronájem terapeutického zařízení 06.2.3.9 Ambulantní zdravotní péče j. n. 06.3 Ústavní zdravotní péče 06.3.0 Ústavní zdravotní péče 06.3.0.0 Ústavní zdravotní péče 07 DOPRAVA 07.1 Nákup automobilů, motocyklů a jízdních kol 07.1.1 Automobily 07.1.1.1 Nové automobily 07.1.1.2 Ojeté automobily 07.1.2 Motocykly 07.1.2.0 Motocykly 07.1.3 Jízdní kola 07.1.3.0 Jízdní kola 07.1.4 Povozy tažené zvířaty 07.1.4.0 Povozy tažené zvířaty 07.2 Provoz osobních dopravních prostředků 07.2.1 Náhradní díly a příslušenství pro osobní dopravní prostředky 07.2.1.1 Pneumatiky 07.2.1.2 Náhradní díly pro osobní dopravní prostředky 07.2.1.3 Příslušenství pro osobní dopravní prostředky 07.2.2 Pohonné hmoty a oleje pro osobní dopravní prostředky 07.2.2.1 Nafta 07.2.2.2 Benzin 07.2.2.3 Ostatní paliva pro osobní dopravní prostředky 07.2.2.4 Oleje 07.2.3 Údržba a opravy osobních dopravních prostředků 07.2.3.0 Údržba a opravy osobních dopravních prostředků 07.2.4 Ostatní služby týkající se osobních dopravních prostředků 07.2.4.1 Pronájem garáží, parkovacích míst a osobních dopravních prostředků 07.2.4.2 Mýtné a parkovací hodiny 07.2.4.3 Jízdy v autoškole, řidičské zkoušky, licence, kontroly technické způsobilosti motorových vozidel 07.3 Dopravní služby 07.3.1 Kolejová osobní doprava 07.3.1.1 Železniční osobní doprava 07.3.1.2 Osobní doprava metrem a tramvají 07.3.2 Silniční osobní doprava 07.3.2.1 Autobusová osobní doprava 07.3.2.2 Taxislužba a pronájem osobních automobilů s řidičem 07.3.3 Letecká osobní doprava 07.3.3.1 Vnitrostátní letecká osobní doprava 07.3.3.2 Mezinárodní letecká osobní doprava 07.3.4 Námořní a říční osobní doprava 07.3.4.1 Námořní osobní doprava 07.3.4.2 Říční osobní doprava 07.3.5 Kombinovaná osobní doprava 07.3.5.0 Kombinovaná osobní doprava 07.3.6 Ostatní placené služby v dopravě 07.3.6.1 Lanové dráhy 07.3.6.2 Stěhovací a skladovací služby 07.3.6.9 Ostatní placené služby v dopravě j. n. 08 POŠTY A TELEKOMUNIKACE 08.1 Poštovní služby 08.1.0 Poštovní služby 08.1.0.1 Listovní služby 08.1.0.9 Ostatní poštovní služby 08.2 Telefonní a faxová zařízení 08.2.0 Telefonní a faxová zařízení 08.2.0.1 Pevné telefonní zařízení 08.2.0.2 Mobilní telefonní zařízení 08.2.0.3 Ostatní telefonní a faxová zařízení 08.2.0.4 Opravy telefonních a faxových zařízení 08.3 Telefonní a faxové služby 08.3.0 Telefonní a faxové služby 08.3.0.1 Telefonní služby pevného připojení 08.3.0.2 Mobilní telefonní služby 08.3.0.3 Služby internetového připojení 08.3.0.4 Balíčky telekomunikačních služeb 08.3.0.5 Ostatní služby přenosu dat 09 REKREACE A KULTURA 09.1 Zařízení a vybavení audiovizuální, fotografická a pro zpracování dat 09.1.1 Zařízení pro příjem, záznam a reprodukci zvuku a obrazu 09.1.1.1 Zařízení pro příjem, záznam a reprodukci zvuku 09.1.1.2 Zařízení pro příjem, záznam a reprodukci zvuku a obrazu 09.1.1.3 Přenosná zařízení pro příjem, záznam a reprodukci zvuku a obrazu 09.1.1.9 Ostatní zařízení pro příjem, záznam a reprodukci zvuku a obrazu 09.1.2 Fotografická a kinematografická zařízení a optické přístroje 09.1.2.1 Fotoaparáty 09.1.2.2 Příslušenství pro fotografická a kinematografická zařízení 09.1.2.3 Optické přístroje 09.1.3 Zařízení pro zpracování dat 09.1.3.1 Osobní počítače 09.1.3.2 Příslušenství pro zařízení pro zpracování dat 09.1.3.3 Programové vybavení (software) 09.1.3.4 Kalkulačky a ostatní zařízení pro zpracování dat 09.1.4 Nosná média pro záznam obrazu a zvuku 09.1.4.1 Nosná média pro záznam obrazu a zvuku nahraná 09.1.4.2 Nosná média pro záznam obrazu a zvuku nenahraná 09.1.4.9 Ostatní nosná média pro záznam obrazu a zvuku 09.1.5 Opravy zařízení audio-video a zařízení pro zpracování fotografií a dat 09.1.5.0 Opravy zařízení audio-video a zařízení pro zpracování fotografií a dat 09.2 Ostatní výrobky dlouhodobé spotřeby určené pro rekreaci a kulturu 09.2.1 Výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci ve volné přírodě 09.2.1.1 Kempinkové obytné přívěsy, karavany (přívěsné obytné vozy) a jiné přívěsy 09.2.1.2 Letadla včetně (ultra)lehkých a bezmotorových, rogala, horkovzdušné balóny 09.2.1.3 Lodě, závěsné motory a vybavení pro lodě 09.2.1.4 Koně, poníci a doplňky pro ně 09.2.1.5 Nákladnější potřeby pro rekreaci a sport 09.2.2 Hudební nástroje a výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci uvnitř 09.2.2.1 Hudební nástroje 09.2.2.2 Výrobky dlouhodobé spotřeby pro rekreaci uvnitř 09.2.3 Údržba a opravy ostatních výrobků dlouhodobé spotřeby pro rekreaci a kulturu 09.2.3.0 Údržba a opravy ostatních výrobků dlouhodobé spotřeby pro rekreaci a kulturu 09.3 Ostatní předměty pro rekreaci a volný čas včetně zahradnictví a domácích zvířat 09.3.1 Hry, hračky a potřeby pro zájmovou činnost 09.3.1.1 Hry a potřeby pro zájmovou činnost 09.3.1.2 Hračky a zábavní předměty 09.3.2 Zařízení pro sport, kempink a rekreaci ve volné přírodě 09.3.2.1 Zařízení pro sport 09.3.2.2 Zařízení pro kempink a rekreaci ve volné přírodě 09.3.2.3 Opravy zařízení pro sport, kempink a rekreaci ve volné přírodě 09.3.3 Zahrady, rostliny a květiny 09.3.3.1 Výrobky pro zahradu 09.3.3.2 Rostliny a květiny 09.3.4 Domácí zvířata a potřeby pro jejich chov 09.3.4.1 Nákup domácích zvířat 09.3.4.2 Potřeby pro domácí zvířata 09.3.5 Veterinární a ostatní služby pro domácí zvířata 09.3.5.0 Veterinární a ostatní služby pro domácí zvířata 09.4 Rekreační a kulturní služby 09.4.1 Rekreační a sportovní služby 09.4.1.1 Rekreační a sportovní služby - pasivní účast 09.4.1.2 Rekreační a sportovní služby - aktivní účast 09.4.2 Kulturní služby 09.4.2.1 Kina, divadla, koncerty 09.4.2.2 Muzea, knihovny, zoologické zahrady 09.4.2.3 Poplatky za rozhlasové a televizní vysílání 09.4.2.4 Pronájem vybavení a příslušenství pro kulturu 09.4.2.5 Fotografické služby 09.4.2.9 Ostatní kulturní služby 09.4.3 Herny, loterie 09.4.3.0 Herny, loterie 09.5 Noviny, knihy a papírenské zboží 09.5.1 Knihy 09.5.1.1 Beletrie 09.5.1.2 Učebnice 09.5.1.3 Ostatní knihy kromě beletrie a učebnic 09.5.1.4 Knihvazačské služby a stahování elektronických knih 09.5.2 Noviny a časopisy 09.5.2.1 Noviny 09.5.2.2 Magazíny a periodické časopisy 09.5.3 Ostatní tiskoviny 09.5.3.0 Ostatní tiskoviny 09.5.4 Papírenské zboží a potřeby k psaní a kreslení 09.5.4.1 Papírenské výrobky 09.5.4.9 Ostatní papírenské zboží a potřeby k psaní a kreslení 09.6 Dovolená s komplexními službami 09.6.0 Dovolená s komplexními službami 09.6.0.1 Dovolená s komplexními službami v tuzemsku 09.6.0.2 Dovolená s komplexními službami v zahraničí 10 VZDĚLÁVÁNÍ 10.1 Preprimární a primární vzdělávání 10.1.0 Preprimární a primární vzdělávání 10.1.0.1 Preprimární vzdělávání (úroveň 0 ISCED-97) 10.1.0.2 Primární vzdělávání (úroveň 1 ISCED-97) 10.2 Sekundární vzdělávání 10.2.0 Sekundární vzdělávání 10.2.0.0 Sekundární vzdělávání 10.3 Postsekundární vzdělávání nižší než terciární 10.3.0 Postsekundární vzdělávání nižší než terciární 10.3.0.0 Postsekundární vzdělávání nižší než terciární (úroveň 4 ISCED-97); 10.4 Terciární vzdělávání 10.4.0 Terciární vzdělávání 10.4.0.0 Terciární vzdělávání 10.5 Vzdělávání nedefinované podle úrovně 10.5.0 Vzdělávání nedefinované podle úrovně 10.5.0.0 Vzdělávání nedefinované podle úrovně 11 STRAVOVÁNÍ A UBYTOVÁNÍ 11.1 Stravovací služby 11.1.1 Restaurace, kavárny a podobná zařízení 11.1.1.1 Restaurace, kavárny a zábavní podniky 11.1.1.2 Rychlé občerstvení a podobné stravovací služby 11.1.2 Jídelny 11.1.2.0 Jídelny 11.2 Ubytovací služby 11.2.0 Ubytovací služby 11.2.0.1 Hotely, motely a podobné ubytovací služby 11.2.0.2 Prázdninová střediska, kempy, hostely a podobné ubytovací služby 11.2.0.3 Ubytovací služby v jiných zařízeních 12 OSTATNÍ VÝROBKY A SLUŽBY 12.1 Osobní péče 12.1.1 Kadeřnické salony a zařízení osobní péče 12.1.1.1 Pánské a dětské kadeřnické služby 12.1.1.2 Dámské kadeřnické služby 12.1.1.3 Ostatní služby osobní péče 12.1.2 Elektrické přístroje pro osobní péči 12.1.2.1 Elektrické přístroje pro osobní péči 12.1.2.2 Opravy elektrických přístrojů pro osobní péči 12.1.3 Ostatní přístroje, předměty a výrobky pro osobní péči 12.1.3.1 Ruční přístroje a výrobky pro osobní péči 12.1.3.2 Výrobky pro osobní hygienu a wellnes, esoterické a kosmetické výrobky a přípravky 12.2 Prostituce 12.2.0 Prostituce 12.2.0.0 Prostituce 12.3 Osobní potřeby a doplňky j. n. 12.3.1 Klenoty, hodiny a hodinky 12.3.1.1 Klenoty 12.3.1.2 Hodiny a hodinky 12.3.1.3 Opravy klenotů, hodin a hodinek 12.3.2 Ostatní osobní předměty a doplňky 12.3.2.1 Cestovní potřeby 12.3.2.2 Výrobky pro děti 12.3.2.3 Opravy ostatních osobních předmětů a doplňků 12.3.2.9 Ostatní osobní předměty a doplňky j. n. 12.4 Sociální péče 12.4.0 Sociální péče 12.4.0.1 Dětské jesle 12.4.0.2 Domovy důchodců a domovy pro osoby s postižením 12.4.0.3 Služby starým a invalidním osobám v jejich domovech 12.4.0.4 Poradenství v oblasti sociálních služeb 12.5 Pojištění 12.5.1 Životní pojištění 12.5.1.0 Životní pojištění 12.5.2 Pojištění související s bydlením 12.5.2.0 Pojištění související s bydlením 12.5.3 Pojištění související se zdravím 12.5.3.1 Veřejné zdravotní pojištění 12.5.3.2 Úrazové a ostatní osobní pojištění 12.5.4 Pojištění související s dopravou 12.5.4.1 Pojištění motorových vozidel 12.5.4.2 Cestovní pojištění 12.5.5 Ostatní pojištění 12.5.5.0 Ostatní pojištění 12.6 Finanční služby j. n. 12.6.1 Finanční zprostředkovatelské služby nepřímo měřené (FISIM) 12.6.1.0 Finanční zprostředkovatelské služby nepřímo měřené (FISIM) 12.6.2 Finanční služby jinde neuvedené 12.6.2.1 Bankovní a podobné poplatky 12.6.2.2 Služby finančních zprostředkovatelů a investičních poradců 12.7 Ostatní služby j. n. 12.7.0 Ostatní služby j. n. 12.7.0.1 Administrativní poplatky 12.7.0.2 Právní služby a účetnictví 12.7.0.3 Pohřební služby 12.7.0.4 Ostatní poplatky a služby