EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.5.2022 JOIN(2022) 13 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategické partnerství s oblastí Zálivu



1. Úvod Perský záliv (dále jen „Záliv“) je dynamickým sousedním regionem a důležitou branou mezi Evropou, Asií a Afrikou. Situace v oblasti Zálivu, pokud jde o bezpečnost a stabilitu, má pro EU přímé důsledky. Stejně tak EU má partnerům v Zálivu co nabídnout, jelikož je největším jednotným trhem, obchodním blokem a investorem na světě, lídrem v oblasti výzkumu a inovací a významným zprostředkovatelem a podporovatelem multilateralismu, demokracie a sociální transformace, včetně lidských práv a genderové rovnosti. V době nejistoty a závažných výzev pro mezinárodní řád založený na pravidlech jak v Evropě, tak v oblasti Zálivu, a vzhledem k tomu, že svět čelí důsledkům ruské agrese vůči Ukrajině a pandemii COVID-19 a naléhavé potřebě ekologické a digitální transformace, může být pro Evropskou unii velkým přínosem silnější a strategičtější partnerství s Radou pro spolupráci v Zálivu zeměmi a jejími členskými státy. Narůstání obchodu a investic, boj proti změně klimatu, zajištění celosvětové zdravotní a energetické bezpečnosti a plynulé ekologické transformace, uspokojení rostoucích potřeb globálního rozvoje a humanitární pomoci a podpora míru a stability a zmírňování napětí v širším regionu – to vše jsou otázky silného společného zájmu. Strategické partnerství mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členskými státy zvýší prosperitu a bezpečnost obou partnerů a bude skutečným přínosem při řešení globálních výzev. Toto partnerství bude vycházet z tradičních silných vazeb, které již mezi jednotlivými členskými státy Rady pro spolupráci v Zálivu a EU existují. S tím, jak bude docházet k rozvíjení a zrání vztahů, může být rovněž zváženo zapojení dalších klíčových zemí Zálivu do partnerství. Posílené partnerství s oblastí Zálivu hraje klíčovou úlohu při provádění evropské strategie REPowerEU a doplnění vnější energetické strategie EU. To zahrnuje důležitá témata, jako je například zvýšení dodávek zkapalněného zemního plynu (LNG), opatření ke stabilizaci trhů s ropou, spolupráce v oblasti vodíku, energetická účinnost a rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie. Nedávný vývoj v Zálivu je povzbudivý. Ukončení sporů v rámci Rady pro spolupráci v Zálivu v roce 2021 usnadnilo obnovení a rozšíření spolupráce mezi EU a Radou. Slibné společenské a hospodářské změny probíhající ve státech Rady pro spolupráci v Zálivu na základě ambiciózních transformačních programů (dále jen „vize“) a jejich další rozvoj nabízejí širokou škálu příležitostí pro spolupráci a investice. Pozitivní závěr vídeňských jednání, jejichž cílem je usnadnit Spojeným státům návrat ke společnému komplexnímu akčnímu plánu (JCPOA) a obnovit plné provádění všech závazků spojených s tímto plánem Spojenými státy a Íránem, by navíc mohl poskytnout platformu pro další úsilí o snížení napětí a vybudování důvěry v širším regionu. Vzhledem k bohatému vývoji od uzavření dohody o spolupráci mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu v roce 1989 a k potřebě mnohem intenzivnější a komplexnější spolupráce je EU odhodlána navázat partnerství s oblastí Zálivu a revitalizovat spolupráci prostřednictvím robustního strategického partnerství a pevných dvoustranných institucionálních rámců. Toto společné sdělení proto v řadě klíčových oblastí politiky navrhuje silnější partnerství a předkládá EU, Radě pro spolupráci v Zálivu a jejím členským státům několik konkrétních návrhů na posílení jejich spolupráce ve společném zájmu, a to s jasným zaměřením na dosahování výsledků. 2. Partnerství pro prosperitu EU a Rada pro spolupráci v Zálivu společně představují 20 % světové ekonomiky, 17,5 % světového obchodu a pokrývají více než polovinu přímých zahraničních investic. V roce 2020 byla EU největším dovozním a čtvrtým největším vývozním partnerem Rady pro spolupráci v Zálivu (s podílem 17,8 % a 6,9 %) . Privilegované obchodní a investiční vztahy mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členy jsou ve značném společném zájmu, nabývají na významu a mají jasný další potenciál. Tyto vztahy jsou ještě důležitější v rychle se měnícím geopolitickém kontextu, kdy EU musí vytvářet spojenectví a platformy spolupráce, aby mohla sledovat své cíle a posilovat svou otevřenou strategickou autonomii. V návaznosti na ruskou agresi vůči Ukrajině bude EU aktivně pracovat na budování pevnějších vazeb s Radou pro spolupráci v Zálivu, aby se pokusila najít alternativní zdroje energie, včetně obnovitelné energie. V návaznosti na dohodu o spolupráci z roku 1989 se EU a Rada pro spolupráci v Zálivu zapojily do jednání o dohodě o volném obchodu, která byla pozastavena v roce 2008, zejména kvůli různým úrovním ambicí v klíčových bodech. Od té doby byl rámec EU pro dohody o volném obchodu dále propracován a v současné době obsahuje ambiciózní ustanovení o udržitelném rozvoji, pracovních právech, postupném rušení vývozních cel a dalších opatřeních, která narušují obchod a investice. Diskuse na odborné úrovni nadále zlepšují vzájemné porozumění postojům, s ohledem na možná jednání o obchodní dohodě, která by řešila otázky společného zájmu, včetně posílení obchodu a investičního prostředí, spolupráce v oblasti regulace a cel, jakož i cíle udržitelného rozvoje. Mezitím EU prozkoumá způsoby, jak prohloubit hospodářské partnerství a posílit stávající dialog o obchodu a investicích mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu s cílem dále usnadnit spolupráci v oblasti regulace, zvýšit ochranu práv duševního vlastnictví včetně zeměpisných označení, ještě více posílit spolupráci v oblasti cel a boje proti podvodům, včetně boje proti padělání a pašování, podporovat obnovitelnou energii, energetickou účinnost a účinné využívání zdrojů a digitální obchod a podporovat udržitelné a celosvětové dodavatelské řetězce. EU a Rada pro spolupráci v Zálivu budou koordinovat postoje k agendám mnohostranné obchodní politiky, a to i v rámci Světové obchodní organizace, pokud jde o její reformu. EU se bude rovněž snažit posílit spolupráci mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu v oblasti hospodářské integrace a udržitelného podnikatelského a investičního prostředí prostřednictvím dobře fungujících a spravedlivých trhů, na nichž mohou podniky soutěžit na základě svých předností za rovných podmínek, a bude řešit nekalé obchodní praktiky nebo subvence, jež narušují hospodářskou soutěž. Kromě toho bude EU upevňovat hospodářská dvoustranná partnerství s každou zemí Rady pro spolupráci v Zálivu, která doplní stávající obchodní a investiční partnerství mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu. To by rovněž přispělo k hospodářské diverzifikaci, o kterou mají země Zálivu velký zájem. Země přijaly strategické „vize“ , jejichž cílem je diverzifikovat jejich hospodářství a odklonit se od závislosti na příjmech z ropy a zemního plynu. Zaměřují se rovněž na rozvoj dalších odvětví a na silný soukromý sektor, který může vytvářet pracovní místa, růst a zahraniční investice, a na omezení narušení trhu práce vytvářením pracovních míst pro vlastní státní příslušníky. EU a její členské státy by si mohly se zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu vyměňovat osvědčené postupy týkající se toho, jak stimulovat příznivé podnikatelské prostředí pro malé a střední podniky v odvětvích, jako jsou digitalizace, energetika, zelená ekonomika a udržitelný cestovní ruch, a týkající se podpory sladění studijních programů a rozvoje a podpory podnikatelské kultury. EU bude i nadále spolupracovat s Radou pro spolupráci v Zálivu na dalším zlepšování obchodní spolupráce odstraněním přetrvávajících překážek přístupu na trh a podporou spravedlivých, transparentních a nediskriminačních investičních politik. K dosažení těchto cílů má EU v úmyslu podpořit vytvoření obchodní komory EU v zemích Rady pro spolupráci v Zálivu . Hospodářská transformace, která v současnosti probíhá v obou regionech, je příležitostí k zamyšlení se nad tím, jak nejlépe řešit nedostatky na našich trzích práce a zajistit, aby naše hospodářství disponovala dovednostmi, které jsou potřebné pro růst a inovace, se zvláštním zaměřením na mobilitu mladých lidí mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu. Země Zálivu jsou důležitými partnery ve společném úsilí zaměřeném na řešení dopadu pandemie COVID-19, celosvětovou zdravotní bezpečnost a v mezinárodních iniciativách pro zlepšení připravenosti a reakce na pandemie. Společné úsilí bude důležité pro další zlepšování v oblasti veřejného zdraví a pro zajištění robustního globálního rámce, který zvýší odolnost a schopnost reagovat na budoucí zdravotní krize. Další práce na propojení zemí Zálivu se systémem digitálních certifikátů EU COVID a na uznávání očkování by podpořila bezpečné mezinárodní cestování a přispěla k celosvětovému oživení. EU s nimi bude také spolupracovat na dlouhodobých nástrojích na podporu oživení a na nástroji NextGenerationEU a bude usilovat o jejich podporu pro svou diverzifikovanou strategii financování, která zahrnuje vydávání střednědobých a dlouhodobých dluhopisů. EU rovněž rozšíří a posílí spolupráci v oblasti připravenosti a reakce na hrozby pro veřejné zdraví. V oblasti dopravy bude EU usilovat o další zlepšování spolupráce v oblasti letectví se zeměmi Zálivu a o společné úsilí o větší spolupráci a sbližování v oblasti regulace a o sdílení osvědčených postupů a norem v oblastech, jako je bezpečnost civilního letectví a jeho ochrana před protiprávními činy, uspořádání letového provozu, sociální a environmentální normy v letectví a práva cestujících v letecké dopravě. EU rovněž podporuje regionální spolupráci v oblasti letectví mezi zeměmi Zálivu. Posílená spolupráce EU a zemí Zálivu v oblasti železnic by se mohla týkat používání systému železniční signalizace a řízení dopravy v EU, výzkumu a inovací, technologií s nulovými emisemi a regulačních modelů a osvědčených postupů . Co se týče infrastruktury, EU prozkoumá spolupráci se zeměmi Zálivu, mimo jiné v souvislosti s probíhajícími diskusemi o budoucí trans-středomořské dopravní síti v jižním sousedství, s cílem podpořit intenzivnější propojení s přilehlými strategickými koridory v subsaharské Africe a Střední Asii. EU bude pokračovat v dialogu s tímto regionem o námořní dopravě a bude usilovat o posílení spolupráce zejména v oblasti námořní bezpečnosti, ochrany životního prostředí a propojení námořní dopravy. EU bude i nadále spolupracovat se zeměmi Zálivu v Mezinárodní námořní organizaci s cílem zajistit vysokou úroveň bezpečnostních a environmentálních norem a ambicióznější cíle v oblasti snížení emisí skleníkových plynů. EU je odhodlána řešit výzvy a maximalizovat příležitosti, které digitalizace nabízí, a spolupracovat s Radou pro spolupráci v Zálivu, mimo jiné v oblasti digitální transformace, konektivity a inovací. Prostřednictvím strategie Global Gateway bude EU podporovat zavádění digitálních sítí a infrastruktur v nedostatečně obsluhovaných oblastech světa, přičemž zajistí, aby byly bezpečné, odolné a důvěryhodné a chránily integritu lidí, zejména podporou souboru opatření EU pro 5G. EU podpoří zvýšení bezpečné mezinárodní konektivity, zejména mezi Evropou a zeměmi Zálivu, a zapojí se do diskusí o podpoře přístupu k digitalizaci zaměřeného na člověka, včetně dodržování univerzálních hodnot. To může následně otevřít možnosti pro další spolupráci v oblasti ekonomiky založené na datech, vysoce výkonné výpočetní techniky nebo přístupu k umělé inteligenci zaměřeného na člověka. Výchozím bodem pro posílení ekonomiky založené na datech by mohlo být prozkoumání společného zájmu o spolupráci v oblasti prostorů pro průmyslová data. EU a Rada pro spolupráci v Zálivu mohou spolupracovat na další podpoře zvyšování digitálních dovedností lidí v zemích Rady pro spolupráci v Zálivu, zejména žen a mladých lidí, aby mohli využívat příležitostí digitální transformace. Lze prozkoumat společný zájem o spolupráci na koncepci EU týkající se center pro digitální inovace. EU bude rovněž podporovat výměnu informací se zeměmi Zálivu o politikách a postupech EU v oblasti ochrany údajů s cílem podpořit další sbližování s normami EU a mezinárodními normami. Spolupráce EU se zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti výzkumu a inovací vytvoří nové trhy a pracovní místa, přispěje k hospodářské diverzifikaci a hospodářskému oživení v regionu a bude se zabývat společenskými výzvami, jako jsou změna klimatu, transformace energetiky a celosvětové otázky zdraví. Tato spolupráce bude založena na nové strategii EU , která bude rovněž podporovat a řídit mezinárodní spolupráci v rámci rámcového programu Horizont Evropa . Tato spolupráce bude podporovat otevřenost vyváženou většími úrovněmi reciprocity a bude usilovat o rovné podmínky na základě dodržování základních zásad, jako je akademická svoboda, genderová rovnost, etika, integrita a inkluzivnost výzkumu, otevřená věda a tvorba politik založená na důkazech.

EU se snaží posílit spolupráci s Radou pro spolupráci v Zálivu v oblasti vesmíru. Země Rady pro spolupráci v Zálivu se v této oblasti staly aktivnějšími a vyjádřily zájem o společný rozvoj vesmírného rozšíření systémů GPS a Galileo pro oblast Zálivu. To umožní aplikacím kritickým z hlediska bezpečnosti využívat systémy GPS a Galileo pro vysoce přesné přiblížení k letištím, čímž se sníží potřeba pozemní infrastruktury . Spolupráce mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu by se rovněž mohla zabývat využíváním dat z pozorování Země, které poskytuje systém EU Copernicus, pro účely, jako je monitorování znečištění nebo měření vodní páry. Jednotlivá opatření: ·Posílit spolupráci mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu v oblasti obchodu a investic obecně, včetně hospodářské integrace a diverzifikace, a zejména stávající dialog o obchodu a investicích mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu. To by zahrnovalo zkoumání možností dosažení obecné shody na možných jednáních o obchodní dohodě, která by řešila otázky společného zájmu, včetně posílení obchodu a investičního prostředí, spolupráci v oblasti regulace a cel, jakož i cíle udržitelného rozvoje. ·Organizovat výměny v oblasti zaměstnanosti mladých lidí a zakládání podniků. ·Pokračovat ve společném úsilí o řešení pandemie COVID-19, zejména pokud jde o uznávání certifikátů a očkování. ·Rozšířit a posílit spolupráci v oblasti připravenosti a reakce na hrozby pro veřejné zdraví a usilovat o zlepšení celosvětové zdravotní architektury pro boj proti zdravotním krizím. ·Zlepšit spolupráci v otázkách dopravy, včetně regulačních aspektů, bezpečnosti, řízení dopravy, propojení a sociálních a environmentálních norem. ·Dále spolupracovat na rozvoji přístupu k digitalizaci zaměřeného na člověka, mimo jiné s ohledem na konektivitu, rozvoj infrastruktury, digitální transformaci, digitální dovednosti a ochranu údajů. ·Zlepšit informovanost o možnostech spolupráce v oblasti výzkumu a inovací a o možnostech institucionální odborné přípravy, a to i v rámci programu Horizont Evropa. ·Posílit spolupráci v oblasti vesmíru. 3. Partnerství pro ekologickou transformaci a udržitelnou energetickou bezpečnost Vzhledem k rozsahu výzev v oblasti změny klimatu a příležitostem, které ekologická transformace může nabídnout, je pro EU a region Zálivu prvořadé spojit síly. Klíčovými společnými prioritami jsou dosažení prvořadých cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, Pařížské dohody a Úmluvy o biologické rozmanitosti. Zatímco země Zálivu jsou na mezinárodní scéně novými aktéry v boji proti změně klimatu, kterou je oblast Zálivu obzvláště zasažena, EU může sdílet odborné znalosti a know-how v souvisejících oblastech jakožto průkopník v oblasti iniciativ týkajících se změny klimatu. Partneři v Zálivu jsou zároveň spolehlivými dodavateli zkapalněného zemního plynu a mají významnou úlohu a další potenciál v souvislosti s celkovou udržitelnou energetickou bezpečností a hladkým přechodem k čisté nulové hodnotě. Země zálivu, které jsou největším světovým výrobcem fosilních paliv, však budou muset podniknout odvážné kroky k tomu, aby se v dlouhodobějším horizontu odklonily od tohoto ekonomického modelu a staly se nejen důležitými vývozci, ale také významnými investory do obnovitelné energie a energetické účinnosti v širší oblasti Středního východu a finančními podporovateli celosvětového úsilí v oblasti klimatu. Zároveň se EU zajímá o alternativní zdroje energie a bude stále více potřebovat značný dovoz energie z obnovitelných zdrojů z diverzifikovaných zdrojů, přičemž usiluje o vytvoření prostředí, které povede k nenarušenému obchodu a investicím do zboží využívajícího zelenou energii. Proto je prvořadým společným zájmem strategičtěji se zapojit, urychlit ekologickou transformaci a přechod na oběhové hospodářství, zabývat se příslušnými obchodními zájmy obou oblastí a úspěšně plnit závazky související s klimatem. To se odráží i ve vnější energetické strategii EU. Nedávná oznámení partnerů z oblasti Zálivu týkající se nulových čistých emisí jsou důležitým krokem k zaplnění mezery v oblasti zmírňování změny klimatu a ke směřování k cíli Pařížské dohody omezit oteplování na 1,5 °C, pokud budou doprovázena stejně ambiciózními dlouhodobými strategiemi nízkoemisního rozvoje. Prioritou musí nyní být provádění závazků a učiněných oznámení a postupné ukončení využívání dotovaných fosilních paliv. Snížení emisí metanu je další oblastí potenciální spolupráce mezi EU a zeměmi Zálivu, která by mohla přispět k postupnému ukončení využívání fosilního zemního plynu a k zavádění bioplynu a biomethanu, obnovitelného a nízkouhlíkového vodíku a syntetických paliv. EU rovněž zintenzivní spolupráci se zeměmi Zálivu v oblasti opatření v oblasti klimatu a přechodu na čistou energii usnadněním výměn a partnerství v oblasti energie z obnovitelných zdrojů (včetně vodíku z obnovitelných zdrojů), energetické účinnosti, včetně zásady „energetická účinnost v první řadě“, zachycování, využívání a ukládání uhlíku, stanovení cen uhlíku a trhů s uhlíkem, přizpůsobení se změně klimatu, snižování rizika katastrof a odolnosti. Tato spolupráce rovněž prozkoumá osvědčené postupy, technologické možnosti, inovace, regulační rámce a normy. EU bude dále usilovat o aktivní zapojení a podporu Mezinárodní agentury pro obnovitelné zdroje energie (IRENA) ve Spojených arabských emirátech (SAE), která by mohla představovat užitečnou možnost pro spolupráci při přechodu na čistou energii. EU bude se zeměmi Zálivu, a zejména se SAE, spolupracovat na přípravách konference COP27 v Egyptě a konference COP28 v SAE, jakož i na rámcích, k nimž patří saúdská zelená iniciativa a zelená iniciativa na Blízkém východě. Ekologická transformace a přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování budou vyžadovat rozsáhlé celosvětové investice. Strategie Global Gateway poskytuje užitečný rámec pro společný podnik se zeměmi Zálivu na podporu udržitelných investic v širším regionu Blízkého východu a také v Africe. Mohla by být nápomocna při spojování investičních kapacit EU a zemí Zálivu a jejich finančních institucí a účinně zapojovat soukromý sektor, aby uvolnil potřebný kapitál, odborné znalosti a zkušenosti. Spolupráce mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu může hrát důležitou úlohu při slaďování finančních toků s cestou k nízkým emisím skleníkových plynů a rozvoji odolnému vůči dopadům změny klimatu, zejména s ohledem na cíl financování opatření v oblasti klimatu po roce 2025. EU a země Zálivu posílí svou spolupráci výměnou informací o iniciativách v oblasti udržitelného financování a vydávání zelených dluhopisů, a to i s evropskými finančními institucemi, finančními institucemi v Zálivu a mnohostrannými rozvojovými finančními institucemi, a v rámci diskusí na příslušných mezinárodních fórech. EU proto podporuje účast zemí Zálivu na mezinárodní platformě pro udržitelné financování. Partnerství mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu bude rovněž zásadní v souvislosti s celosvětovou a regionální udržitelnou energetickou bezpečností a plynulou ekologickou transformací, což odráží vnější energetická strategie EU zveřejněná souběžně s tímto sdělením. Země Rady pro spolupráci v Zálivu, které disponují jedněmi z nejlepších solárních a větrných zdrojů na světě, mají značný potenciál stát v čele přechodu k udržitelnosti a dekarbonizaci, a to i díky zvyšování energetické účinnosti a používání zásady „energetická účinnost v první řadě“. Spolupráce mezi EU a zeměmi Zálivu se zaměří mimo jiné na know-how, technologie, regulační rámce, normy a investice. Země Zálivu mohou přispět k omezení volatility trhů ovlivněných energetickým přechodem v neposlední řadě zvýšením vývozu zkapalněného zemního plynu jako alternativy k plynu z plynovodů. Oblast Zálivu však může hrát úlohu také jako výrobce a dodavatel dekarbonizované energie, včetně vodíku a elektřiny z obnovitelných zdrojů. Sdělení o REPowerEU zdůrazňuje potřebu nahradit plyn vyššími úrovněmi energie z obnovitelných zdrojů, včetně vodíku. To, ve spojení se snahou partnerů ze Zálivu stát se hlavními vývozci, přinese nové možnosti spolupráci mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu. EU prozkoumá možnosti výroby a obchodu, aby umožnila nerušený dovoz zejména vodíku z obnovitelných zdrojů, přičemž naváže na stávající projekty, zejména v oblasti východního a jižního Středomoří. Jak v EU, tak v zemích Zálivu je nezbytné zřídit integrovanou plynárenskou a vodíkovou infrastrukturu, zařízení na skladování vodíku a přístavní infrastrukturu. EU již pracuje na Středomořském partnerství pro čistý vodík a bude zkoumat příležitosti k uzavření partnerství pro čistý vodík se zeměmi Zálivu. EU bude rovněž podporovat užší spolupráci v oblasti elektrické konektivity a udržitelných dopravních spojení. Budou se rovněž hledat příležitosti pro trojstrannou spolupráci v oblasti čisté a spravedlivé transformace energetiky, zejména s Afrikou, Asií a širším Blízkým východem. EU bude podporovat regionální energetickou integraci a spolupráci.

EU a země Zálivu by rovněž mohly dále spolupracovat v otázkách životního prostředí. Zachování a udržitelné využívání a řízení moří, mořských zdrojů a vodního hospodářství, včetně vztahu mezi vodou a energií, a potřeba zabývat se znečištěním moře, zejména v hustě urbanizovaných pobřežních oblastech, jsou oblastmi společného zájmu. Vzhledem k objemu námořní dopravy ze Zálivu přes Arabské moře do Středozemního moře bude EU zkoumat další možnosti spolupráce při snižování úrovní emisí z námořní dopravy. Dále by mohly být prozkoumány možnosti spolupráce v odvětví rybolovu a akvakultury, odsolování a pobřežního cestovního ruchu. Měly by se rovněž uskutečnit další výměny mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu o celosvětovém akčním rámci pro biologickou rozmanitost, což by vedlo k rozšíření současných chráněných mořských oblastí v Zálivu. Mezi další aspekty, které by mohly být zahrnuty, patří řešení všech příčin úbytku biologické rozmanitosti, obnova ekosystémů, rozvoj a provádění strategií proti invazním druhům a spolupráce s dalšími odvětvími, jako je doprava a průmysl. EU bude se zeměmi Zálivu sdílet odborné poznatky o oběhovém hospodářství, jako jsou opatření pro snižování množství odpadu a udržitelné nakládání s odpady, a o recyklaci, a bude s nimi úzce spolupracovat na právně závazném nástroji k ukončení znečišťování plasty. EU bude rovněž spolupracovat se zeměmi Zálivu na budování spravedlivých, udržitelných, zdravých a k životnímu prostředí šetrných potravinových systémů v souladu se strategií EU „Od zemědělce ke spotřebiteli“, sdělením EU o zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů s cílem posílit celosvětové potravinové zabezpečení. To je obzvláště důležité vzhledem k dopadu ruské agrese vůči Ukrajině a jejím důsledkům na světové trhy s potravinami. EU a země Zálivu budou rovněž dále spolupracovat na boji proti dezertifikaci a odlesňování, jakož i na rozvoji zemědělských technologií pro suché klima. Partnerství se zeměmi Zálivu v těchto oblastech se zaměří na dvoustrannou a regionální úroveň. Důležitou cestu k dialogu by mohly nabídnout rámce jako saúdská zelená iniciativa a zelená iniciativa pro Blízký východ. EU bude rovněž podporovat trojstrannou spolupráci, jejímž dobrým příkladem je projekt Izraele, Jordánska a Spojených arabských emirátů zaměřený na odsolování a výrobu elektřiny. Jednotlivá opatření: ·Zřídit specializovanou skupinu odborníků EU a Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti energetiky a klimatu s cílem zintenzívnit politický dialog o ekologické transformaci na regionální a dvoustranné úrovni. ·Uspořádat každoroční zasedání ministrů EU a Rady pro spolupráci v Zálivu týkající se ekologické transformace a doplněné souvisejícími iniciativami soukromého sektoru (např. fórum ekologického podnikání) s cílem určit další společné iniciativy. ·Dále usnadňovat spolupráci v oblasti regulace a propojení infrastruktury, podporovat rozvoj energie z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost a výrobu a podporovat vytváření konkurenčních trhů, které umožňují obchod s energií z obnovitelných zdrojů bez vývozních omezení nebo narušení cen. ·Rozvíjet angažovanost v oblasti udržitelného financování, a to i v partnerství s evropskými finančními institucemi a finančními institucemi v Zálivu. ·Zřídit specializovaný nástroj umožňující výměnu odborných poznatků o oblastech politiky souvisejících s ekologickou transformací, oběhovým hospodářstvím a modely udržitelného růstu a pomoci realizovat spolupráci EU a Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti ekologické transformace. ·Uspořádat seminář na vysoké úrovni o ekologické transformaci s ohledem na konference COP27 a COP28. ·Zahájit iniciativu na ochranu moří v okolí Arabského poloostrova s cílem vytvořit chráněné oblasti a společné mechanismy pro předcházení znečištění mořského prostředí a zlepšit spolupráci v oblasti vědy o moři a odstraňování následků katastrof / snižování rizik. 4. Partnerství pro regionální stabilitu a celosvětovou bezpečnost Zachování míru, bezpečnosti a stability v širší oblasti Zálivu je klíčovou prioritou EU a důležitým společným zájmem Rady pro spolupráci v Zálivu a jejích členských států a dalších mezinárodních a regionálních partnerů. Nestabilita v širší oblasti Zálivu má přímý dopad na bezpečnostní a hospodářské zájmy EU a dopadá nejen na země sousedící s EU, ale i na jiné oblasti společného zájmu, jako jsou Africký roh a Sahel. Vzhledem k tomu, že státy Zálivu jsou ve svém vlastním regionu a na širším Blízkém východě i mimo něj stále aktivnější, je zřejmé, že trvalá stabilita v širším sousedství EU bude vyžadovat úzkou spolupráci s nimi. Země Zálivu v nedávné době podnikly pozitivní kroky, jako jsou dohoda z Al Uly, která ukončila „spory v Radě pro spolupráci v Zálivu“, normalizační dohody s Izraelem a kroky některých členských států Rady pro spolupráci v Zálivu k obnovení nebo prohloubení dialogu s Íránem. Tento vývoj nabízí zemím Zálivu příležitost zlepšit širší regionální stabilitu na základě dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva a na základě dohodnutého souboru sdílených zájmů, jakož i všeobecných zásad a hodnot, jako jsou dobré sousedské vztahy, nezasahování do vnitřních věcí, mírové řešení sporů a nešíření zbraní, a prostřednictvím postupného budování regionální bezpečnostní architektury. Poskytl by také užitečnou platformu pro zapojení do širších společenských otázek a hospodářské integrace. EU jako úspěšný mírový projekt může být při podpoře těchto cílů cenným partnerem. EU koordinuje úsilí o zajištění úplného a účinného provádění společného komplexního akčního plánu (JCPOA), který může přispět ke komplexnímu a trvalému úsilí o zajištění toho, aby oblast Zálivu zůstala trvale prosta jaderných zbraní, a sám o sobě může pomoci řešit další regionální otázky. Pozitivní závěr vídeňských jednání, jejichž cílem je usnadnit Spojeným státům návrat ke společnému komplexnímu akčnímu plánu a obnovit plné provádění všech závazků spojených s tímto plánem Spojenými státy a Íránem, by mohl poskytnout platformu pro další úsilí o snížení napětí a vybudování důvěry v širším regionu. Země tohoto regionu – na obou stranách Zálivu – by samozřejmě měly vést a usměrňovat tyto snahy, ale EU a širší mezinárodní společenství mohou a měly by nabídnout podporu a poradenství. V této souvislosti bude EU připravena spolupracovat s Radou pro spolupráci v Zálivu, jejími členskými státy, s Íránem a dalšími klíčovými státy v dané oblasti, a to postupným a inkluzivním přístupem, za plné transparentnosti a s konečným cílem vypracovat ujednání, která zajistí větší bezpečnost pro všechny země v oblasti Zálivu. Za tímto účelem by EU mohla pracovat na dialogu, transparentnosti a opatřeních v oblasti budování důvěry a sdílet odborné znalosti v oblastech, jako je námořní bezpečnost/ochrana; předcházení konfliktům a mediace, připravenost na katastrofy a reakce na ně; chemická, biologická, radiologická a jaderná (CBRN) bezpečnost; boj proti terorismu; kybernetická bezpečnost a boj proti dezinformacím. Kromě toho by zvláštní politicko-vojenský dialog s Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členskými státy mohl usnadnit výměnu informací o vojenských cvičeních, politice a rozpočtech, dobrovolných opatřeních ke zlepšení transparentnosti ve zbrojení, ujednáních o kontrole zbraní na podporu Úmluvy o některých konvenčních zbraních a Ottawské úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a převodu protipěchotních min a o jejich zničení a o účinném provádění dohod o nešíření. Tento dialog by mohl být doplněn kontakty mezi jednotlivými armádami. Tyto činnosti by mohly ve střednědobém a dlouhodobém horizontu vést ke strukturovanému dialogu usnadněnému Evropskou unií, který by mohl postupně přispět k inkluzivnější regionální bezpečnostní struktuře. Užitečným příkladem pro procesy vedené regionem by mohla být regionální bagdádská konference o spolupráci a partnerství a na ni navazující proces se zapojením EU.

Zlepšená spolupráce v oblasti námořní bezpečnosti, na základě mezinárodního práva, by mohla pomoci posílit pořádek na moři založený na pravidlech, včetně svobody plavby a přeletu To by mohlo zahrnovat kanály pro řešení konfliktů, sdílení námořních informací, prevenci incidentů a kodexy chování . Rostoucí regionální přítomnost operace EU ATALANTA vytváří prostor pro toto zapojení. EU by rovněž mohla prozkoumat další spolupráci prostřednictvím evropské operace pro zvyšování informovanosti o námořní situaci v Hormuzském průlivu, jejímž cílem je podpora bezpečnějšího prostředí plavby a zmírňování napětí. Širší platformu pro tuto činnost by v koordinaci s mezinárodními a regionálními partnery mohla poskytnout také námořní přítomnost koordinovaná EU v severozápadním Indickém oceánu a vytvoření námořní oblasti zájmu EU v souladu se strategií EU pro indicko-tichomořský region. EU a Rada pro spolupráci v Zálivu by si mohly vyměňovat osvědčené postupy v oblasti prevence katastrof a připravenosti na ně, zejména prostřednictvím lepší spolupráce mezi Střediskem EU pro koordinaci odezvy na mimořádné události a Střediskem pro řízení mimořádných událostí Rady pro spolupráci v Zálivu. Ve vhodných případech bude EU rovněž navrhovat technické výměny s ostatními zeměmi Zálivu, Ligou arabských států a arabským koordinačním mechanismem pro snižování rizika katastrof s cílem přispět k budování regionálních přeshraničních kapacit. Vzhledem k rostoucí úloze jaderné energie v zemích Rady pro spolupráci v Zálivu by EU mohla uvažovat o posílení spolupráce v oblasti jaderné bezpečnosti a připravenosti a reakce na jaderné havárie, včetně důsledků záměrných nebo nezáměrných chemických, biologických, radiologických a jaderných hrozeb pro veřejné zdraví. Zejména jaderná bezpečnost by mohla těžit ze specializované technické podpory v klíčových oblastech, jako je kultura jaderné bezpečnosti nebo zvládání havárií, zatímco připravenost na jaderné havárie a reakce na ně by mohly být řešeny posílením výměny informací o mimořádných událostech mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu v souladu s probíhajícími projekty v této oblasti. Tato spolupráce by měla probíhat mezi EU a Střediskem pro řízení mimořádných událostí Rady pro spolupráci v Zálivu a mohla by případně zahrnovat i další země Zálivu. Pokud jde o ochranu proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným zbraním (CBRN), lékařské opatření proti CBRN a správu CBRN materiálů, mohla by být prozkoumána další konsolidace mezi regionálními partnery a EU. Kromě svého současného zaměření na biologickou připravenost, chemickou bezpečnost a chemické zabezpečení a reakci na mimořádné situace v souvislosti s pandemií COVID-19 by centrum CBRN mělo navrhnout regionální činnosti týkající se strategických kontrol vývozu zboží dvojího užití. EU a země Zálivu již zintenzivnily svou koordinaci v oblasti regionálních krizí v širším Zálivu, v oblasti Středního východu a v oblasti severní Afriky a Afrického rohu. Mír a stabilita v tomto širším regionu jsou silným společným zájmem, ať už v Iráku, Jemenu, Sýrii, Libyi, Libanonu, Izraeli/Palestině nebo Somálsku, Etiopii či Súdánu. EU rovněž oceňuje významnou úlohu Rady pro spolupráci v Zálivu a jejích členských států při mezinárodní mediaci. Mezi nedávné příklady patří úloha Kataru ve vztahu k Afghánistánu a Čadu, Saúdskoarabského království a SAE v Africkém rohu, Kuvajtu v Libanonu a Ománu v Jemenu. EU je připravena navrhnout užší spolupráci a sdílení metodik, zkušeností a osvědčených postupů v oblasti předcházení konfliktům a mediaci, a to jak na dvoustranné, tak na regionální úrovni. Prohloubení protiteroristické spolupráce se zeměmi Zálivu se může týkat boje proti násilnému extremismu a radikalizaci, finanční podpory extremismu, vývozu extremistické literatury a teroristických hrozeb z dané oblasti i mimo ni. EU prozkoumá možnosti, jak posílit podporu výměny osvědčených postupů v boji proti extremistickým názorům a podporovat produktivní využívání tradičních a sociálních médií, včetně užší spolupráce se stávajícími organizacemi. Posílená spolupráce by rovněž mohla zahrnovat společné činnosti na zvýšení povědomí o právních a institucionálních rámcích pro boj proti financování terorismu a proti praní peněz. EU bude rovněž nadále spolupracovat se zeměmi Zálivu na rozvoji a podpoře globálního, otevřeného, stabilního a bezpečného kybernetického prostoru, přičemž se zaměří zvláště na kybernetickou bezpečnost a ochranu kritické infrastruktury proti kybernetickým útokům. EU rovněž prozkoumá možnosti zlepšení spolupráce v oblasti soudnictví a vymáhání práva s cílem lépe bojovat proti závažné přeshraniční organizované trestné činnosti, zejména v souvislosti s bojem proti terorismu, vyšetřováním praní peněz, vymáháním majetku a bojem proti obchodování s lidmi. V rámci globálního nástroje EU se nabízí výměna osvědčených postupů a podpora s cílem napomoci mezinárodnímu dodržování předpisů v souvislosti s bojem proti praní peněz a financování terorismu, zejména s cílem splnit doporučení Finančního akčního výboru (FATF). Mohla by být posílena spolupráce s Eurojustem, případně prostřednictvím zřízení kontaktních míst, a s Úřadem evropského veřejného žalobce. Evropská unie i oblast Zálivu jsou terčem hybridních útoků, jako jsou uměle vyvolané migrační toky a terorismus, včetně teroristických útoků pomocí dronů a střel. EU a země Zálivu by měly na účinném řešení těchto problémů dále spolupracovat. S ohledem na řešení těchto hybridních hrozeb EU rovněž posiluje svou strategickou komunikaci s cílem odhalovat, analyzovat a řešit manipulaci s informacemi a vměšování ze zahraničí, které mohou podněcovat regionální napětí. EU bude usilovat o vytvoření rámců na podporu svobody projevu, svobody sdělovacích prostředků a plurality, které jsou jádrem zdravého informačního prostředí, též podporou odolnosti společnosti v oblasti a zvyšováním povědomí o rostoucím využívání manipulace se zahraničními informacemi a vměšování jako nástroje zahraniční politiky. Klíčovým aspektem tohoto přístupu zůstanou i nadále prováděcí opatření v oblasti boje proti dezinformacím a zavádějícím informacím . Jednotlivá opatření: ·Iniciovat a dále posilovat politické a specializované dialogy a koordinaci v otázkách týkajících se regionální a celosvětové stability a bezpečnosti, včetně zvyšování odolnosti a posílení reakce vůči hybridním hrozbám. ·Navrhnout jmenování zvláštního zástupce EU pro bezpečnost v Zálivu. ·Vytvořit mechanismus spolupráce pro posílení námořní bezpečnosti v návaznosti na operaci ATALANTA, EMASoH a koordinovanou námořní přítomnost v severozápadním Indickém oceánu. ·Posílit technickou podporu v oblasti jaderné bezpečnosti a podporovat spolupráci mezi EU a Střediskem pro řízení mimořádných událostí Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti připravenosti a reakce na jaderné havárie. ·Posílit spolupráci EU a Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti boje proti terorismu a proti násilnému extremismu mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členskými státy. ·Rozvíjet vzájemně prospěšnou spolupráci v oblasti připravenosti na katastrofy a reakce na ně mezi Střediskem EU pro koordinaci odezvy na mimořádné události (ERCC) a Střediskem pro řízení mimořádných událostí Rady pro spolupráci v Zálivu. ·Zahájit dialog o kybernetické bezpečnosti. 5. Globální humanitární a rozvojové partnerství Dárci z oblasti Zálivu a jejich finanční instituce jsou hlavními poskytovateli oficiální rozvojové pomoci pro humanitární pomoc a rozvojovou spolupráci a jejich pomoc je především dvoustranná. Lepší a systematičtější zapojení dárců z oblasti Zálivu, zejména pokud jde o poskytování pomoci prostřednictvím mnohostranných agentur a přístup při sdílení zátěže, je nezbytné pro řešení globálních výzev, a zejména bezprecedentních výzev pro mezinárodní humanitární systém. Patří mezi ně prohlubující se finanční propast mezi rychle rostoucími potřebami a dostupnými finančními zdroji, rostoucí nedodržování mezinárodního humanitárního práva a vleklé konfliktní situace . Země Zálivu jsou významnými dárci humanitární pomoci. EU zintenzivní svou spolupráci se zeměmi Zálivu v oblasti financování, účinnosti, kvalitní pomoci a celkové podpory mezinárodního humanitárního systému jako nedílné součásti politického dialogu mezi EU a zeměmi Zálivu. V této souvislosti bude zvláštní pozornost věnována zemím, které čelí vleklým krizím. EU bude rovněž vybízet dárce z oblasti Zálivu, aby zintenzivnili své zapojení a víceleté financování směřující do celosvětového humanitárního systému koordinovaného OSN a příslušných agentur OSN, včetně Agentury OSN pro pomoc a práci, která je pro stabilitu Blízkého východu klíčová. Země Zálivu rovněž hrají specifickou úlohu, pokud jde o podporu a uplatňování mezinárodního humanitárního práva v dané oblasti i mimo ni, vzhledem ke své zeměpisné anebo kulturní blízkosti a vlivu na některé z nejnaléhavějších krizí. EU zintenzivní dialog a prosazovací opatření s dárci z oblasti Zálivu, aby podpořila dodržování mezinárodního humanitárního práva a humanitárních zásad s cílem usnadnit přístup k humanitární pomoci a ochraně civilního obyvatelstva a jejich účinné poskytování. EU vybízí země Zálivu, aby se zapojily do příslušných iniciativ s cílem vypracovat humanitární normy a pokyny pro transparentní provádění těchto pokynů, a to na základě sdílených zkušeností s krizemi, jako jsou krize v Jemenu, Sýrii, Iráku, Libyi, Sahelu, Africkém rohu, u etnické skupiny Rohingyů a v Afghánistánu.

EU bude rovněž usilovat o posílení partnerství se zeměmi Zálivu, arabskými finančními institucemi a regionálními orgány, včetně Organizace islámské spolupráce (OIC), s cílem řešit základní politické a strukturální faktory konfliktů a lépe propojit politický dialog, pomoc a dlouhodobý rozvoj prostřednictvím propojení humanitární, rozvojové a mírotvorné činnosti. EU zejména prozkoumá možnosti společných integrovaných přístupů k řešení nestability na Blízkém východě / v severní Africe a také v oblasti Afrického rohu a Sahelu a ve střední Asii, včetně Afghánistánu. Na mnohostranných fórech, jako je dialog mezi Výborem pro rozvojovou pomoc OECD a arabskými státy, a s Arabskou koordinační skupinou, budou probíhat specializované výměny informací o příčinách humanitárních krizí. Co se týče rozvojové spolupráce, partneři v Zálivu se intenzivně angažují v oblastech, jako jsou infrastruktura, obnovitelná energie, zdraví, vzdělávání a nedávné příspěvky k mechanismu COVAX. To otevírá příležitosti pro potenciální partnerství v mnoha oblastech. Jako první krok probíhá v partnerských zemích společného zájmu a na mezinárodní úrovni zvýšená koordinace s dárci z oblasti Zálivu a jejich finančními institucemi. Za stěžejní příklad spolupráce mezi EU a jejími arabskými partnery je považována výstavba centrálního odsolovacího zařízení v Gaze. EU dále zintenzivní politický dialog a koordinaci dárců s dárci z oblasti Zálivu na mnohostranné úrovni, zejména v rámci dialogu o rozvoji mezi arabskými zeměmi a Výborem pro rozvojovou spolupráci OECD. EU bude usilovat o reformu tohoto dialogu, aby byl účinnější, a to na základě přístupu „tým Evropa“, lepších postupů slaďování, sociálních a environmentálních záruk a účinnosti pomoci. Kromě toho EU zintenzivní své vztahy s regionálními organizacemi a finančními institucemi v oblasti Zálivu, zejména s Islámskou rozvojovou bankou a Arabskou koordinační skupinou, a zapojí se do priorit a programování a podpoří partnerství s evropskými finančními institucemi. EU bude zejména zkoumat investiční příležitosti v rámci politik a iniciativ EU, jako jsou REPowerEU, Zelená dohoda pro Evropu a strategie Global Gateway. V rámci strategie Global Gateway by EU a partneři z oblasti Zálivu mohli prozkoumat společné iniciativy ve třetích zemích prostřednictvím trojstranné spolupráce, finanční podpory, budování kapacit a technické pomoci. Kromě toho pilíř rychlé reakce v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) – Globální Evropa nabízí příležitosti k řešení společných priorit zahraniční politiky prostřednictvím politického dialogu. Jednotlivá opatření: ·Uspořádat v roce 2023 ministerské zasedání EU a Rady pro spolupráci v Zálivu zaměřené na humanitární pomoc. ·Podporovat účinné poskytování humanitární pomoci založené na potřebách a celkovou podporu mezinárodního humanitárního systému a prosazovat dodržování mezinárodního humanitárního práva a humanitárních zásad. Prozkoumat synergie v oblasti humanitárních logistických operací a možnosti souběžného financování projektů pod vedením OSN v krizích společného zájmu. ·Zintenzivnit politický dialog a koordinaci dárců s dárci z oblasti Zálivu na mnohostranné úrovni, zejména v rámci dialogu o rozvoji mezi arabskými zeměmi a Výborem pro rozvojovou spolupráci OECD. ·Určit příležitosti pro spolupráci na iniciativách týkajících se strategie Global Gateway a podporovat spolupráci partnerů z oblasti Zálivu s orgány EU, členskými státy, finančními institucemi a soukromým sektorem, a to v souladu s přístupem „tým Evropa“. 6.Partnerství pro lidi Probíhající společenská a hospodářská transformace v oblasti Zálivu nabízí řadu příležitostí ke spolupráci, zejména na podporu ambiciózních transformačních vizí oznámených zeměmi Zálivu. Země Zálivu, motivované hospodářskou diverzifikací a rostoucím počtem stále angažovanějších a „globalizovaných“ mladých lidí, zavádějí domácí politiky sociálního rozvoje. Tyto dlouhodobé politiky jsou často doprovázeny sociálními reformami, které v těchto společnostech mohou znamenat obrat, zejména v souvislosti s právy žen, otázkami práce (např. zrušením systému kafala pro migrující pracovníky) a svobodou náboženského vyznání a mezináboženským dialogem. Zatímco problémy v oblasti lidských práv, demokratizace a právního státu přetrvávají, EU může spolupracovat s Radou pro spolupráci v Zálivu na doprovázení tohoto reformního úsilí, přičemž může navazovat na dvoustranné dialogy o lidských právech se zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu a usnadňovat mezilidské kontakty, zejména pro mladé lidi, s cílem prohloubit vzájemné porozumění a podpořit důvěru mezi společnostmi v obou regionech v rámci úspěšných aktivit spolupráce. V tomto ohledu se EU podělí o své zkušenosti s podporou inkluzivního dialogu s občanskou společností. EU má v úmyslu podporovat práci zemí Rady pro spolupráci v Zálivu, mimo jiné prostřednictvím nástrojů spolupráce EU, s cílem posílit dodržování právního státu a řádnou správu věcí veřejných, a podpořit tak transparentnost, odpovědnost a důvěru v orgány. EU může propagovat a sdílet své zkušenosti s inkluzivním dialogem s občanskou společností a sociálními partnery v souvislosti s prováděním sociálních aspektů národních vizí zemí Rady pro spolupráci v Zálivu. EU zejména důrazně vyzývá země Rady pro spolupráci v Zálivu, aby dostály svým mezinárodním závazkům v oblasti lidských práv, včetně ratifikace příslušných úmluv OSN o lidských právech, aktivně podporovaly práci Úřadu OSN pro lidská práva a zvláštní postupy OSN, plně spolupracovaly s mechanismy OSN pro lidská práva a ratifikovaly a prováděly úmluvy a doporučení Mezinárodní organizace práce. EU bude i nadále bránit a prosazovat právo na svobodu přesvědčení a projevu, včetně významu ochrany novinářů a nezávislosti sdělovacích prostředků. EU je připravena sdílet osvědčené postupy, poskytovat technickou pomoc a případně nabízet odborné znalosti, a to na základě pravidelných strukturovaných dialogů o lidských právech a odvětvových dialogů mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu, které se ukázaly být konstruktivním prostředkem pro otevřenou diskusi v oblasti lidských práv, a to i v jednotlivých problematických případech. EU stojí za zásadou, že lidská práva se uplatňují online i offline. EU vybízí země Zálivu, aby provedly právní předpisy a záruky na ochranu osob před nezákonným nebo zbytečným dohledem a shromažďováním údajů. EU provádí kontroly vývozu, zejména v oblasti dvojího užití, kde mají civilní technologie potenciální vojenské nebo bezpečnostní využití. Tato pravidla obsahují zvláštní ustanovení s cílem zajistit, aby se obchodované digitální technologie používaly legitimně a v souladu s lidskými právy. EU je připravena sdílet odborné znalosti se svými partnery z oblasti Zálivu a společně se zabývat potřebou zavést a provádět mezinárodní právní normy týkající se digitálních práv, a to na mnohostranné úrovni. EU má rovněž v úmyslu posílit svou angažovanost na podporu genderové rovnosti a posílení postavení žen v úzké spolupráci s vládami, občanskou společností, soukromým sektorem a dalšími klíčovými zúčastněnými stranami v oblasti Zálivu. Posílená partnerství v této oblasti mohou zejména podporovat přístup žen a dívek ke vzdělání a odborné přípravě a ke zdravotní péči a zajišťovat, aby měly stejnou právní způsobilost a přístup ke spravedlnosti. Podpora účasti a zastoupení žen v zaměstnání, politice, správě a občanské angažovanosti a prevence diskriminace a násilí na základě pohlaví a genderu a boj proti nim je slibnou oblastí zapojení EU. EU bude i nadále podporovat bezpečné prostředí, které posiluje postavení občanské společnosti, organizací na ochranu práv dívek a žen, obhájců lidských práv, mírotvorců a novinářek. Spolupráce a výměny mezi kulturami a náboženstvími mohou zlepšit vzájemné porozumění a důvěru a zároveň přispívají k toleranci a mírovému soužití. Například projekt „Abrahamský rodinný dům“ v Abú Dhabí je chvályhodným příkladem takových výměn v regionu Rady pro spolupráci v Zálivu. Také národní kulturní instituty EU se sídlem v Saúdské Arábii, Kataru a SAE nadále podporují činnosti v různých oblastech, k nimž patří móda, film, hudba, architektura a design a vizuální umění. EU a státy Rady pro spolupráci v Zálivu rovněž v posledních letech investovaly do ochrany kulturního dědictví, což nabízí příležitosti pro intenzivnější dialog a společné akce. EU může dále podporovat meziregionální vazby v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, rozvoje dovedností a občanské účasti prostřednictvím programu Erasmus+. V letech 2021–2027 nabídne program Erasmus+ partnerským institucím v oblasti Zálivu možnosti v oblasti vysokoškolského vzdělávání, jak prostřednictvím akcí programu Jean Monnet rozvíjet učební osnovy, jako jsou výukové moduly týkající se záležitostí souvisejících s EU. Vysokoškolského instituce z této oblasti se budou moci rovněž připojit k akademickým konsorciím s EU a dalšími mezinárodními partnery a poskytovat integrované magisterské programy prostřednictvím společných magisterských studií Erasmus Mundus. Kromě toho jsou nyní partnerským institucím v oblasti Zálivu přístupné také mezinárodní kreditní mobilita, která usnadňuje krátkodobé výměny pro akademické studenty a zaměstnance, a návrhová opatření Erasmus Mundus, která nabízejí možnost spoluvytvářet společné magisterské studium. V rámci Evropského roku mládeže 2022 podporují delegace EU v oblasti Zálivu tento druh příležitostí mobility pro mladé lidi v oblasti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu. To bude doplněno činnostmi sdružení studentů a absolventů programu Erasmus+ spolu s možností, aby země Zálivu zřídily národní kontaktní místa programu Erasmus+. Společné propagační úsilí může rovněž zlepšit spolupráci EU a zemí Zálivu v oblasti výzkumu, například podporou účasti výzkumných pracovníků z oblasti Zálivu na akcích „Marie Curie-Skłodowska“, včetně mezinárodních doktorandských sítí a výměn zaměstnanců.

Vzhledem k rostoucímu počtu občanů EU, kteří pobývají v oblasti Zálivu nebo do něj cestují, je stále důležitější konzulární ochrana. Lepší spolupráce mezi EU a jejími členskými státy a orgány v oblasti Zálivu by mohla vycházet ze zavedených opatření , včetně připravenosti na konzulární krize a reakcí na ně. Mnoho občanů zemí Rady pro spolupráci v Zálivu bydlí v EU nebo v EU vlastní majetek nebo studuje na evropských univerzitách. EU si je vědoma silného zájmu zemí Rady pro spolupráci v Zálivu o zařazení na seznam zemí EU osvobozených od vízové povinnosti. EU rovněž považuje za svůj vlastní zájem podporovat mezilidské kontakty a cestování mezi EU a zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu. Spojené arabské emiráty získaly v roce 2015 bezvízový styk. Návrh na osvobození pro státní příslušníky Kataru a Kuvajtu Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu. U zbývajících zemí Rady pro spolupráci v Zálivu se Komise v zájmu podpory partnerství mezi oběma regiony a posílení politických, hospodářských, výzkumných, vzdělávacích, kulturních a společenských výměn, které jsou již v současnosti intenzivní, rychle zapojí do technických jednání za účelem splnění příslušných kritérií, aby bylo nakonec dosaženo osvobození od vízové povinnosti pro všechny země Rady pro spolupráci v Zálivu, což je ve společném zájmu Rady pro spolupráci v Zálivu a EU. Mezitím EU nadále pracuje na snížení zátěže pro žadatele o víza ze zemí Rady pro spolupráci v Zálivu prostřednictvím místní úpravy svých vízových pravidel a na systematickém udělování víz pro více vstupů s dlouhou platností (s platností až na pět let) cestujícím, kteří nepředstavují žádná zvláštní rizika. Návrh na digitalizaci postupu udělování schengenských víz umožní z velké části bezpapírový a bezkontaktní postup udělování víz, což bude pro žadatele časově úspornější a nákladově efektivnější. Jednotlivá opatření: ·Rychle zahájit technická jednání se zbývajícími zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu, pro které platí vízová povinnost, o osvobození od vízové povinnosti. Usnadnit udělování víz pro více vstupů s dlouhou platností. ·Posílit výměny v oblasti migrace a mobility, zejména v oblasti mládeže, kultury a sportu, za účelem sblížení lidí a zvýšení soudržnosti společnosti. ·Posílit dialog o lidských právech s partnery z oblasti Zálivu a navazující činnosti a podporovat inkluzivní dialog s občanskou společností. Podporovat především genderovou rovnost a posílení postavení žen. ·Rozvíjet spolupráci v oblasti mezikulturního a mezináboženského dialogu s cílem podpořit lidskou sounáležitost, toleranci a mírové soužití. ·Zlepšit spolupráci mezi Radou pro spolupráci v Zálivu a EU v oblasti správy věcí veřejných v otázkách, jako je boj proti korupci, podpora transparentnosti a zajištění odpovědnosti. ·Posílit spolupráci EU a Rady pro spolupráci v Zálivu v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, vědeckého výzkumu, občanské účasti prostřednictvím programu Erasmus+ a akcí „Marie Curie-Skłodowska“. ·Posílit kulturní a veřejnou diplomacii s cílem zvýšit povědomí a zviditelnit EU v zemích Rady pro spolupráci v Zálivu, aby se zlepšilo vzájemné porozumění. 7. Silnější institucionální partnerství Strukturovaná spolupráce s Radou pro spolupráci v Zálivu a jejími členy se řídí dohodou o spolupráci uzavřenou v roce 1989 a dvoustrannými ujednáními o spolupráci mezi Evropskou službou pro vnější činnost a ministerstvy zahraničních věcí šesti zemí Rady pro spolupráci v Zálivu. Tento rámec zahrnuje různé formáty politických a odvětvových konzultací a spolupráce a výměny informací o regionálním rozvoji na různých úrovních. Byly zahájeny dialogy o lidských právech se Spojenými arabskými emiráty, Bahrajnem, Katarem, Kuvajtem a Saúdskou Arábií. Společný zájem na tom, aby vztahy mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu měly strategičtější zaměření a aby se posílila institucionální opatření pro spolupráci, neustále roste. EU bude vycházet ze stávajícího rámce, který kombinuje dvoustrannou spolupráci s posíleným regionálním partnerstvím a pokud možno s rozvojem stěžejních opatření. V tomto duchu by EU mohla prozkoumat možnost summitu s Radou pro spolupráci v Zálivu. EU zvýší viditelnost a účinnost opatření EU otevřením delegace v Kataru v roce 2022. EU zkoumá možnost otevření delegace v Ománu a jmenování velvyslance EU v Radě pro spolupráci v Zálivu, který by odrážel zastoupení této rady v EU. EU má v úmyslu prozkoumat možnost jednání o dohodách o partnerství se zeměmi Rady pro spolupráci v Zálivu, které by poskytly pevnější a komplexnější rámec pro institucionální angažovanost. Uspořádání odvětvových ministerských zasedání mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu o otázkách společného zájmu, jako jsou obchod a investice, hospodářská diverzifikace, doprava, ekologická transformace a digitalizace, zlepší biregionální rámec. Tento nový formát doplní stávající ujednání, jako je zasedání Smíšené rady EU a Rady pro spolupráci v Zálivu a zasedání trojky EU a Rady pro spolupráci v Zálivu uspořádané v rámci Valného shromáždění OSN. Zajistí provádění nového společného akčního plánu EU a Rady pro spolupráci v Zálivu přijatého na posledním ministerském zasedání EU a Rady pro spolupráci v Zálivu dne 21. února 2022. Zavedení každoročního politického dialogu mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu by pomohlo řešit geopolitický vývoj, který se dotýká obou regionů, jakož i politické aspekty spolupráce, prosazování a řešení konfliktů. V tomto rámci by EU a země Zálivu mohly rovněž podporovat meziregionální spolupráci, zejména s jižním sousedstvím, a spolupracovat s dalšími regionálními organizacemi, jako jsou Liga arabských států, Unie pro Středomoří a Organizace islámské spolupráce. Kromě toho bude EU pokračovat ve spolupráci s generálním sekretariátem Rady pro spolupráci v Zálivu prostřednictvím seminářů, vzájemných výměn a studijních cest založených na institucionálních a organizačních zkušenostech EU v oblastech zájmu generálního sekretariátu Rady pro spolupráci v Zálivu, jako je tvorba a koordinace politik a veřejná diplomacie. Jednotlivá opatření: ·Dále posílit institucionální angažovanost EU a Rady pro spolupráci v Zálivu pořádáním každoročního politického dialogu mezi EU a Radou pro spolupráci v Zálivu, každoročních konzultací o mnohostranných otázkách a odvětvových ministerských zasedání, počínaje ekologickou transformací a koordinací humanitární činnosti.