Pravidla EU pro hospodářskou soutěž podporují růst a rozvoj silných evropských společností, ať už se jedná o velké, malé nebo střední podniky. Na celosvětové úrovni však evropské podniky čelí řadě výzev, pokud jde o rovné podmínky. K řešení těchto problémů jsou vhodnější jiné nástroje než právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže. Probíhající úvahy Komise zahrnují to, do jaké míry může stávající soubor nástrojů EU řešit rušivé vlivy zahraničních subvencí a vlastnictví státu a které další nástroje (nebo jejich kombinace) mohou být zapotřebí.

V dubnu 2019 zveřejnila Komise zprávu s názvem „Politika hospodářské soutěže pro digitální éru“ (Competition Policy for the Digital Era) vyhotovenou třemi nezávislými zvláštními poradci, jež má Komisi poskytnout podklady pro probíhající proces úvah o tom, jak může politika hospodářské soutěže sloužit co nejlépe evropským spotřebitelům v digitálním, rychle se měnícím světě. Zpráva analyzuje hlavní charakteristiky digitální ekonomiky – extrémní výnosy z rozsahu digitálních služeb, síťové externality a úlohu dat –, které daly vzniknout významným zavedeným subjektům v digitální oblasti.

Zároveň je důležité, aby rámec EU pro hospodářskou soutěž zůstal vhodný pro rychle se měnící svět, a to neustálým přizpůsobováním se moderní zelené a digitální ekonomice. Evropská politika hospodářské soutěže musí zejména řešit nové výzvy spojené s využíváním dat a algoritmů a rychle se vyvíjejícími trhy ve stále více digitálním prostředí, jakož i posílit sítě spolupráce mezi orgány členských států a Komisí na podporu spravedlivé hospodářské soutěže na jednotném trhu. Současně probíhají hodnocení příslušných pravidel státní podpory, včetně pokynů v oblasti životního prostředí a energetiky, které budou revidovány, a to rovněž s cílem zohlednit politické cíle Zelené dohody pro Evropu.

Spolu s výzvou k poskytování veřejných příspěvků v období od 7. července do 30. září 2018 a s konferencí s názvem „Tvorba politiky hospodářské soutěže v době digitalizace“, která se konala dne 17. ledna 2019 v Bruselu, má zpráva přispět k probíhajícímu procesu úvah Komise o tom, jak může politika hospodářské soutěže sloužit co nejlépe evropským spotřebitelům v rychle se měnícím světě.

Tři zvláštní poradci se domnívají, že základní rámec práva hospodářské soutěže je spolehlivý a dostatečně pružný na to, aby chránil hospodářskou soutěž v digitální éře. Rovněž doporučili, aby orgány prosazující pravidla hospodářské soutěže a regulační orgány lépe zohledňovaly zvláštní charakteristiky platforem, digitálních ekosystémů a ekonomiky založené na datech s cílem zabránit určitému protisoutěžnímu jednání nebo jeho nepotrestání. Zvláštní poradci jsou navíc toho názoru, že digitální trhy vyžadují dodatečný důraz na teorie újmy a na určení strategií narušujících hospodářskou soutěž. Pokud jde o přístup k údajům, podle autorů mohou účinnější řešení poskytovat odvětvové předpisy. Zpráva obsahuje rovněž konkrétní analýzu a návrhy týkající se kontroly spojování podniků, a to jak z hlediska jurisdikce, tak z věcného hlediska.

V dubnu 2019 uložila Komise společnosti General Electric (GE) pokutu ve výši 52 milionů EUR za to, že během přezkumu nabytí společnosti LM Wind poskytla nesprávné informace. Podle nařízení EU o spojování podniků může Komise uložit pokuty až do výše 1 % celkového obratu společností, které Komisi úmyslně nebo z nedbalosti poskytnou nesprávné nebo zavádějící informace. Toto rozhodnutí o udělení pokuty nemělo žádný dopad na schválení transakce Komisí podle pravidel EU pro spojování podniků, jež vycházelo z opravených informací z druhého oznámení.

V březnu 2019 Komise uložila společnostem Autoliv a TRW , výrobcům bezpečnostního zařízení pro osobní automobily, pokutu ve výši 368 milionů EUR za porušení antimonopolních pravidel EU, a to tím, že se účastnily dvou kartelových dohod o dodávkách bezpečnostních pásů, airbagů a volantů evropským výrobcům automobilů, skupině Volkswagen a skupině BMW. Třetímu účastníkovi tajné dohody, společnosti Takata, pokuta uložena nebyla, neboť obdržel plnou ochranu před pokutami za odhalení dvou kartelů Komisi, a to v souladu s řízením EU o shovívavosti. Všechny společnosti uznaly svou účast v kartelech a souhlasily s narovnáním. Toto rozhodnutí ve věci kartelů je součástí řady rozsáhlých šetření týkajících se tajných dohod v odvětví automobilových dílů. Komise již uložila pokuty dodavatelům automobilových ložisek, kabelových svazků v automobilech, pružné pěny používané (mimo jiné) při výrobě sedadel automobilů, nezávislých topení do automobilů a nákladních vozidel, alternátorů a startérů, klimatizačních systémů a chladicích systémů motorů, systémů osvětlení, systémů pro bezpečnost cestujících a zapalovacích svíček a brzdových systémů. Rozhodnutí z roku 2019 zvyšuje celkovou částku pokut uložených Komisí za kartelové dohody v tomto odvětví na 2,15 miliardy EUR.

Dne 5. dubna 2019 zaslala Komise prohlášení o námitkách, které se týkalo potenciálně nezákonných dvoustranných dohod, společnosti Valve, vlastníkovi největší internetové platformy pro distribuci videoher na světě nazvané Steam, a pěti vydavatelům videoher, Bandai Namco, Capcom, Focus Home, Koch Media a ZeniMax . Komise vyslovila obavy, že se společnost Valve a pět vydavatelů videoher v rozporu s antimonopolními pravidly EU dohodlo na využívání „geoblokovaných“ aktivačních klíčů s cílem zabránit přeshraničnímu prodeji. Komise mimoto vyjádřila obavy, že čtyři vydavatelé her mohli porušit pravidla EU v oblasti hospodářské soutěže tím, že do svých dohod s řadou jiných distributorů, než je společnost Valve, zahrnuli smluvní omezení vývozu.

Dne 26. července 2019 schválila Komise podporu šesti větrných elektráren na moři ve Francii . Výstavba by měla začít v tomto roce a elektrárny by měly být v provozu od roku 2022. Opatření podpory pomohou Francii zvýšit podíl elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie, aby splnila své cíle v oblasti klimatu v souladu s environmentálními cíli EU .

V prosinci 2019 přijala Komise sdělení s názvem „Zelená dohoda pro Evropu“, v němž nastínila politické iniciativy, jež mají do roku 2050 dosáhnout nulových čistých emisí skleníkových plynů a řešit problémy související s životním prostředím . K dosažení těchto ambiciózních cílů přispěje politika hospodářské soutěže, stejně jako všechny ostatní politiky Komise. V průběhu roku 2019 zahájila Komise „kontrolu účelnosti“ zahrnující pokyny v oblasti životního prostředí a energetiky a pokračovala v hodnocení svých pokynů k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2012 (pokyny k systému obchodování s emisemi) při přípravě jejich revize s cílem zajistit, aby byly přizpůsobeny novému systému EU pro obchodování s emisemi na období 2021–2030. Probíhající „kontrola účelnosti“ balíčku opatření pro modernizaci státní podpory připraví revizi příslušných pokynů s ohledem na politické cíle Zelené dohody pro Evropu do roku 2021.

Dne 16. října 2019 nařídila Komise společnosti Broadcom , která je předním světovým dodavatelem čipových sad používaných pro televizní set-top-boxy a modemy, aby přestala používat určitá ustanovení obsažená v dohodách se šesti hlavními zákazníky. Komise ve svém hodnocení dospěla k závěru, že společnost Broadcom na první pohled zneužívala své dominantní postavení na trzích se systémy na čipu pro i) televizní set-top-boxy, ii) vláknové modemy a iii) modemy xDSL, když uzavřela s výrobci televizních set-top boxů a modemů dohody, které obsahovaly ustanovení znamenající exkluzivitu. Komise dále dospěla k závěru, že by v případě nepřijetí předběžných opatření došlo k vážnému a nenapravitelnému narušení hospodářské soutěže. Komise došla k závěru, že je naléhavě nutné přijmout opatření, aby se zabránilo tomu, že konkurenti budou marginalizováni nebo nuceni opustit trh. Předběžná opatření platí pro předchozí období tří let nebo do dne přijetí konečného rozhodnutí ve věci chování společnosti Broadcom nebo ukončení šetření Komise v souvislosti s tímto jednáním. Ve věci stále probíhá věcné šetření. Předběžná opatření jsou jedním z nástrojů, které má Komise k dispozici podle nařízení č. 1/2003, v posledních osmnácti letech před tímto případem však nebyly použity.

Dne 6. února 2019 zakázala Komise podle nařízení EU o spojování podniků rovněž nabytí podniku Aurubis Flat Rolled Products a podílu podniku Aurubis ve společnosti Schwermetall podnikem Wieland . Obavy Komise se týkaly omezené hospodářské soutěže a zvýšených cen válcovaných měděných výrobků používaných evropskými výrobci. Obavy ohledně přístupu k předválcovaným pásům dodávaným společností Schwermetall a zvýšení cen válcovaných výrobků vyjádřil také vysoký počet evropských průmyslových odběratelů. Podniky Wieland a Aurubis jsou dva ze tří největších výrobců válcovaných měděných výrobků v Evropě. Pokud by došlo ke spojení, stal by se podnik Wieland dominantním hráčem na trhu s válcovanými měděnými výrobky s podílem na trhu v Evropě přesahujícím 50 % a s jediným dalším konkurentem, jehož podíl na trhu je vyšší než 10 %. Jelikož podnik Wieland nebyl ochoten účinně řešit vyslovené obavy, Komise navrhovanou transakci zakázala.

Jelikož nebyla předložena přiměřená nápravná opatření, která by odstranila obavy z narušení hospodářské soutěže na trhu s kolejovými vozidly pro velmi vysokou rychlost a na trzích se železničními návěstidly, dospěla Komise k závěru, že by spojení vedlo k vyšším cenám, omezení výběru pro dodavatele a méně inovativním produktům na úkor provozovatelů vlaků, provozovatelů železniční infrastruktury a v konečném důsledku i milionů Evropanů, kteří využívají každý den železniční dopravu při cestě do zaměstnání nebo při volnočasových aktivitách. Navrhovanou transakci proto zakázala.

V rámci hloubkového šetření měla Komise za to, že bez dostatečných nápravných opatření by spojení narušilo hospodářskou soutěž na několika trzích s železničními návěstidly a na trhu s vlaky pro velmi vysokou rychlost. Nesporně by vytvořilo subjekt s vedoucím postavením na několika trzích železničních návěstidel a dominantního hráče na trhu s vlaky pro velmi vysokou rychlost v EHP. Na všech relevantních trzích, na nichž byly zjištěny obavy z narušení hospodářské soutěže, by konkurenční tlak ze strany zbývajících konkurentů nebyl dostatečný k zajištění účinné hospodářské soutěže. V rámci svého šetření Komise rovněž pečlivě posoudila konkurenční prostředí v ostatních částech světa a dospěla k závěru, že vstup nových konkurentů, včetně potenciálních čínských dodavatelů, na trh s kolejovými vozidly pro velmi vysokou rychlost nebo na trhy se železničními návěstidly v EHP, u nichž byly zjištěny obavy z narušení hospodářské soutěže, není v blízké budoucnosti pravděpodobný.

Pro dopravu v Evropě mají zásadní význam vlaky a příslušná zabezpečovací zařízení. Podniky Siemens (Německo) a Alstom (Francie) patří celosvětově k předním hráčům v železniční dopravě a navrhovaná transakce by spojila dva největší dodavatele kolejových vozidel (vlaků) a návěstidel v Evropském hospodářském prostoru (EHP), a to nejen z hlediska rozsahu společných činností, nýbrž také s ohledem na jejich zeměpisnou stopu. Obě společnosti mají rovněž přední postavení na celosvětové úrovni.

Pokyny Komise k dohodám o horizontální spolupráci vysvětlují mimo jiné formy spolupráce mezi podniky, jež mají zlepšit kvalitu výrobků a inovace a které nevyvolávají obavy podle právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže. Je nezákonné, pokud se společnosti dohodnou na potlačování hospodářské soutěže v oblasti kvality a inovací. Dne 5. dubna 2019 zaslala Komise prohlášení o námitkách společnostem BMW, Daimler a skupině Volkswagen (Volkswagen, Audi, Porsche) a informovala je o svém předběžném názoru, že od roku 2006 do roku 2014 porušovaly antimonopolní pravidla EU prostřednictvím tajných dohod za účelem omezení hospodářské soutěže v oblasti vývoje technologií pro čištění emisí u osobních automobilů s benzinovým a vznětovým motorem. Komise zastává předběžně názor, že chování výrobců automobilů mělo omezit hospodářskou soutěž v oblasti inovací pro dva systémy čištění emisí a mohlo spotřebitelům odepřít možnost nakupovat automobily s nižšími emisemi, a to navzdory dostupnosti technologie pro výrobce.

Dne 10. ledna 2019 zahájila Komise hloubkové šetření s cílem přezkoumat, zda daňová rozhodnutí, která Nizozemsko vydalo společnosti Nike , mohla této společnosti poskytnout neoprávněnou výhodu oproti jejím konkurentům v rozporu s pravidly EU pro státní podporu. Formální šetření Komise se týká daňového zacházení se dvěma společnostmi ve skupině Nike v Nizozemsku. V letech 2006 až 2015 vydaly nizozemské daňové orgány daňová rozhodnutí, která potvrdila způsob výpočtu licenčních poplatků. V důsledku toho byly tyto společnosti ve skupině zdaněny pouze na základě omezené provozní marže podle prodeje. Komise se obává, že licenční poplatky schválené rozhodnutími neodrážejí ekonomickou realitu. Zdá se, že jsou vyšší než to, co by si nezávislé společnosti jednající za tržních podmínek sjednaly v souladu se zásadou obvyklých tržních podmínek.

Zajištění rovných podmínek pro podniky tak, aby mohly soutěžit na základě svých předností, a to i pokud jde o zdanění, zvyšuje důvěru v jednotný trh. Členské státy nemohou poskytnout nadnárodním skupinám daňové výhody, které nejsou dostupné pro ostatní společnosti (často místní podniky), neboť to by vážně narušilo hospodářskou soutěž. Státní pokladnu a daňové poplatníky v EU by to navíc připravilo o tolik potřebné finanční prostředky na boj proti změně klimatu, budování infrastruktury a investice do inovací.

Komise navíc dne 17. prosince 2019 zahájila hloubkové šetření s cílem posoudit navrhované nabytí společnosti Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering CO., Ltd (DSME) jinou loďařskou skupinou Hyundai Heavy Industries Holdings (HHIH) podle nařízení EU o spojování podniků. Komise se obává, že spojení může omezit hospodářskou soutěž na různých světových trzích pro stavbu nákladních lodí. Stavba nákladních lodí je pro EU důležitým odvětvím. Evropské námořní společnosti jsou hlavními zákazníky společností DSME a HHIH a připadá na ně 30 % celosvětové poptávky po nákladních lodích.

V odvětví pojišťovnictví zahájila Komise v květnu 2019 formální antimonopolní šetření týkající se společnosti Insurance Ireland , aby posoudila, zda byl společnostem, které chtějí nabízet své služby na irském trhu s pojištěním motorových vozidel, neoprávněně znemožněn přístup k souboru údajů, který spravuje společnost Insurance Ireland pro společnosti, jež jsou jejími členy. Pokud se to prokáže, mohou být postupy, jež jsou předmětem šetření, v rozporu s pravidly EU v oblasti hospodářské soutěže a mohly by vést k omezení výběru a k méně konkurenceschopným cenám pro řidiče z Irska, pokud jde o pojištění motorových vozidel. Zahájení formálního vyšetřovacího řízení následuje po kontrolách provedených v červenci 2017 na irském trhu pojištění motorových vozidel.

Komise mimoto uložila dne 16. května 2019 ve dvou rozhodnutích o narovnání pokutu pěti bankám, které se účastnily dvou kartelových dohod na spotovém devizovém trhu (FOREX) pro jedenáct hlavních měn. První rozhodnutí (tzv. kartel „Forex – Three-Way Banana Split“) uložilo společnostem Barclays, Royal Bank of Scotland (RBS), Citigroup a JPMorgan celkovou pokutu ve výši 811 milionů EUR. Protiprávní jednání bylo zahájeno dne 18. prosince 2007 a skončilo dne 31. ledna 2013. Druhé rozhodnutí (tzv. kartel „Forex – Essex Express“) uložilo společnostem Barclays, RBS a MUFG Bank (dříve Bank of Tokyo-Mitsubishi) pokutu v celkové výši necelých 258 milionů EUR. Protiprávní jednání bylo zahájeno dne pondělí 14. prosince 2009 a skončilo dne úterý 31. července 2012. Adresátem obou rozhodnutí byla i společnost Union Bank of Switzerland (UBS), pokuta jí však uložena nebyla, neboť odhalila existenci kartelů Komisi.

Dne 9. prosince 2015 zavedlo nařízení o mezibankovních poplatcích mezní hodnoty mezibankovních poplatků, které se dříve v jednotlivých zemích v EHP značně lišily. Komise v současné době posuzuje provádění nařízení o mezibankovních poplatcích z roku 2015 a v tomto ohledu zadala vypracování studie. Komise uzavřela zvláštní antimonopolní šetření týkající se vícestranných mezibankovních poplatků společností Mastercard, Visa Inc. a Visa International vztahujících se na transakce v EHP uskutečňované spotřebitelskými debetními a kreditními kartami vydanými mimo EHP (meziregionální vícestranné mezibankovní poplatky). Nařízení o mezibankovních poplatcích tyto vícestranné mezibankovní poplatky neomezilo, což představovalo významnou zátěž pro evropské obchodníky a zvýšilo maloobchodní ceny pro všechny spotřebitele. V roce 2014 bylo v návaznosti na závazky společnosti Visa Europe řízení týkající se této společnosti ukončeno . V roce 2019 nabídly společnosti Mastercard, Visa Inc. a Visa International samostatně závazky, které by snížily meziregionální vícestranné mezibankovní poplatky průměrně o 40 % v souladu se závaznými mezními hodnotami nebo o něco více. Dne 29. dubna 2019 přijala Komise dvě rozhodnutí, která stanovila tyto závazky jako právně závazné podle antimonopolních pravidel EU .

Dne 5. prosince 2019 přijala Komise rozhodnutí, v němž dospěla k závěru, že rekapitalizace německé banky Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (NordLB) je v souladu s tržními podmínkami. Opatření zahrnovala přímé investice ve výši 2,8 miliardy EUR a investice k provedení nezbytných strukturálních změn, jakož i zmenšení velikosti, aby bylo zajištěno, že společnost NordLB bude na trhu nadále zisková. Komise zjistila, že stát obdržel odměnu v souladu s tím, co by za podobných okolností akceptoval i soukromý subjekt. Opatření byla proto provedena za tržních podmínek a bez státní podpory ve smyslu pravidel EU. Evropská centrální banka jako odpovědný orgán dohledu plán schválila dne 29. listopadu 2019. Na základě podobného přístupu Komise dne 29. října 2019 konstatovala, že plánované vložení kapitálu ve výši 200 milionů EUR do CEC Bank zcela ve vlastnictví státu ze strany Rumunska bude provedeno za tržních podmínek, a proto nepředstavuje státní podporu ve prospěch banky ve smyslu pravidel EU.

Pokračování v boji proti přeshraničním praktikám narušujícím hospodářskou soutěž na jednotném trhu Podnik AB InBev je největším pivovarem na světě. Nejoblíbenější značkou jeho piva v Belgii je Jupiler, na nějž připadá přibližně 40 % celkového belgického trhu s pivem z hlediska objemu prodeje. Podnik AB InBev prodává pivo Jupiler rovněž v jiných členských státech EU, včetně Nizozemska a Francie. V rámci svého šetření zahájeného v červnu 2016 Komise zjistila, že v Nizozemsku prodává podnik AB InBev maloobchodníkům a velkoobchodníkům pivo Jupiler kvůli větší konkurenci za nižší ceny než v Belgii. Komise rovněž dospěla k závěru, že podnik AB InBev má na belgickém trhu s pivem dominantní postavení a že podnik AB InBev zneužil svého dominantního postavení na trhu v Belgii tím, že omezil možnost supermarketů a velkoobchodníků nakupovat pivo Jupiler za nižší ceny v Nizozemsku a dovážet je do Belgie. Přeshraniční prodej na jednotném trhu byl proto omezen a spotřebitelé v Belgii museli za pivo Jupiler platit více. Porušování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže trvalo od 9. února 2009 do 31. října 2016 a pokuta, kterou Komise uložila podniku AB InBev, činí 200 409 000 EUR. Rozhodnutí Komise učinilo závazným po dobu pěti let rovněž nápravné opatření, které zajišťuje, aby podnik AB InBev uváděl na obalu svých výrobků povinné informace týkající se označování potravin jak ve francouzštině, tak v nizozemštině. Komise se rozhodla snížit pokutu uloženou podniku AB InBev o 15 % s ohledem na skutečnost, že podnik AB InBev uznal protiprávní jednání a provedl nápravná opatření zaměřená na podporu přeshraničního obchodu s jeho výrobky. Podle antimonopolních pravidel EU není dominantní postavení na trhu jako takové nezákonné. Dominantní společnosti však nesou zvláštní odpovědnost za nezneužívání svého dominantního postavení na trhu k omezování hospodářské soutěže, a to jak na trhu, na němž mají dominantní postavení, tak i na samostatných trzích.

Dne 25. března 2019 uložila Komise společnosti Nike pokutu ve výši 12,5 milionu EUR za to, že zakázala obchodníkům prodávat licencované značkové výrobky některých nejznámějších fotbalových klubů a federací v Evropě v jiných zemích v rámci EHP. Komise při svém šetření zjistila, že nevýhradní licenční a distribuční smlouvy společnosti Nike porušovaly pravidla EU v oblasti hospodářské soutěže, mimo jiné z důvodu doložek výslovně zakazujících aktivní a pasivní, on-line i off-line prodej do zemí EHP, které nebyly držiteli licence výslovně přiděleny. Společnost Nike rovněž prosazovala určitá opatření k nepřímému uplatňování těchto omezení prodeje, například tím, že držitelům licence vyhrožovala ukončením smlouvy a provedením auditů, aby zajistila dodržování omezení. Stejně tak byla dne 9. července 2019 společnosti Sanrio uložena pokuta ve výši 6,2 milionu EUR za omezování obchodníků při prodeji licencovaného zboží do jiných zemí v rámci EHP. Toto omezení se týkalo výrobků s postavičkami, k nimž společnost Sanrio vlastní práva, jako je Hello Kitty. Společnost Sanrio omezovala zejména jazyky, které mohli držitelé licence používat na licencovaných výrobcích. Protiprávní jednání společnosti Sanrio trvalo přibližně jedenáct let. Společnostem Sanrio a Nike bylo přiznáno 40% snížení pokut, jelikož kromě toho, že uznaly příslušné právní jednání, rovněž s Komisí rozsáhle spolupracovaly, a to nad rámec jejich právní povinnosti tak učinit. Komise provedla také třetí šetření týkající se udělování licencí společností Universal Studios, která je mimo jiné vlastníkem práv k filmovým sériím Mimoni a Jurský svět.

Dne 27. září 2019 uložila Komise společnostem Coroos a Groupe CEBAB pokutu v celkové výši 31,6 milionu EUR za porušování antimonopolních pravidel EU. Společnosti Bonduelle nebyla pokuta uložena, neboť odhalila existenci kartelu Komisi. Společnosti Bonduelle, Coroos a Groupe CEBAB se více než třináct let podílely na kartelu pro dodávky určitých druhů konzervované zeleniny maloobchodníkům a/nebo podnikům poskytujícím stravovací služby v EHP. Společnosti stanovily ceny, dohodly se na podílech na trhu a objemových kvótách, přidělených zákaznících a trzích, koordinovaly své odpovědi na nabídky a vyměňovaly si obchodně citlivé informace. Protiprávní jednání se vztahovalo na celé území EHP a trvalo od 19. ledna 2000 do 11. června 2013 v případě společnosti Bonduelle a do 1. října 2013 v případě společností Coroos a Groupe CEBAB. Všechny tři společnosti uznaly svou účast na kartelových dohodách a souhlasily s narovnáním.

V listopadu 2019 zahájila Komise rovněž formální antimonopolní šetření s cílem posoudit, zda dvě největší francouzské skupiny maloobchodních prodejců, Casino Guichard-Perrachon (známé jako „Casino“) a Les Mousquetaires (známé jako „Intermarché“) , koordinovaly své chování na trhu v rozporu s pravidly EU v oblasti hospodářské soutěže. Šetření je součástí úsilí Komise o zajištění toho, aby moderní maloobchod se smíšeným zbožím přinášel výhody spotřebitelům.

Politika hospodářské soutěže přispívá k cenově dostupným a inovativním léčivým přípravkům

Dne 28. ledna 2019 zveřejnila Komise zprávu s názvem „Prosazování hospodářské soutěže ve farmaceutickém odvětví (2009–2017) – Společné úsilí evropských orgánů pro hospodářskou soutěž o zajištění cenově dostupných a inovativních léčiv“ . Zpráva podává souhrnný přehled a uvádí příklady toho, jak Komise a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž v 28 členských státech prosazovaly ve farmaceutickém odvětví v letech 2009–2017 antimonopolní pravidla a pravidla spojování podniků. Ve zprávě se konstatovalo, že prosazování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže pomohlo zachovat úroveň inovací v tomto odvětví tím, že zasahovalo proti praktikám, které by mohly narušit motivaci k inovacím.

V roce 2019 pokračovala Komise v řízení ve dvou případech, kdy prošetřuje podniky, u nichž existuje podezření, že znemožňují nebo omezují přístup spotřebitelů k účinným, inovativním a cenově dostupným lékům. První případ se týká tzv. dohod o „úplatě za pozdržení vstupu na trh“, které brání vstupu generického léku modafinil , což je léčivý přípravek pro poruchy spánku, na trh. Komise usiluje o to, aby toto šetření bylo ukončeno v průběhu roku 2020. Druhý případ se týká probíhajícího formálního řízení Komise ve věci porušení antimonopolních pravidel vedeného proti společnosti Aspen Pharma pro podezření ze zneužití dominantního postavení na trhu. Komise prošetřuje tvrzení, že společnost Aspen Pharma mohla uložit nepřiměřené a nadměrné ceny u řady výrobků k léčbě rakoviny ve všech zemích EHP s výjimkou Itálie . Komise usiluje o to, aby toto šetření bylo ukončeno v průběhu roku 2020.

9. Doprava a poštovní služby

Konkurenceschopnost odvětví dopravy i poštovních služeb má zásadní význam pro dobře fungující jednotný trh s pozitivními vedlejšími účinky na další odvětví evropského hospodářství, která jsou integrována do světových trhů. V těchto odvětvích je hospodářská soutěž obzvláště důležitá ve prospěch spotřebitelů, růstu a zaměstnanosti.

Státní podpora v odvětví dopravy, která zamezuje narušení hospodářské soutěže

Dne 2. srpna 2019 Komise konstatovala, že marketingové dohody uzavřené mezi místním sdružením na propagaci turistického ruchu a hospodářských toků (Association de promotion des flux touristiques et économiques, APFTE) a společností Ryanair na letišti Montpellier jsou podle pravidel EU pro státní podporu protiprávní. V letech 2010 až 2017 uzavřelo sdružení APFTE se společností Ryanair a její dceřinou společností Airport Marketing Services (AMS) různé marketingové dohody, podle nichž letecká společnost a její dceřiná společnost obdržely platby výměnou za propagaci letiště Montpellier a okolní oblasti jako turistické destinace na internetových stránkách společnosti Ryanair. Tyto platby poskytly společnosti Ryanair selektivní výhodu oproti jejím konkurentům. Francie musí nyní získat od společnosti Ryanair zpět protiprávní státní podporu ve výši 8,5 milionu EUR. Komise v současné době prošetřuje další dohody mezi orgány veřejné správy a leteckými společnostmi na regionálních letištích Girona a Reus ve Španělsku.

Dne 28. února 2019 zahájila Komise hloubkové šetření s cílem posoudit, zda je dánská a švédská veřejná podpora pevného silničního a železničního spojení přes Øresund v souladu s pravidly EU pro státní podporu. V červnu 2019 zahájila Komise mimoto hloubkové šetření s cílem určit, zda je model veřejného financování pevného železničního a silničního spojení přes úžinu Fehmarn mezi Dánskem a Německem v souladu s pravidly EU pro státní podporu. Obě hloubková šetření navazují na zrušení předchozích rozhodnutí Komise, která schvalují příslušné podpory, ze strany Tribunálu.

Dne 16. prosince 2019 schválila Komise podle pravidel EU pro státní podporu pět režimů na podporu námořní dopravy na Kypru, v Dánsku, Estonsku, Polsku a Švédsku . Tyto režimy podporují registraci lodí v Evropě a přispívají ke globální konkurenceschopnosti odvětví, aniž by docházelo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

Státní podpora poštovních služeb: zachování rovných podmínek

Kontrola státní podpory v poštovním odvětví zajišťuje, že je-li poskytovatel poštovních služeb, obvykle zavedený provozovatel, pověřen nákladným závazkem veřejné služby, nenaruší vyrovnávací platba vyplacená poskytovateli hospodářskou soutěž mezi zavedenými provozovateli poštovních služeb a novými účastníky na trhu.