[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 8.11.2005 KOM(2005) 550 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a provádí konečný výběr prozatímního cla uloženého na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky (předložená Komisí) ODŮVODNĚNÍ SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká uplatňování nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) a má za následek uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr prozatímního cla uloženého na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE)ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky. | 120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které bylo prováděno v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | 139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné předpisy. | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly v průběhu šetření možnost hájit své zájmy, v souladu s ustanoveními základního nařízení. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 9. září 2004 Komise zahájila antidumpingové šetření ohledně dovozů polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Komise nařízením (ES) č. 862/2005[1] uložila prozatímní antidumpingové clo na polytetrafluorethylen (PTFE) ve formě částic pocházející z Ruska a z Čínské lidové republiky. Připojený návrh nařízení Rady je založen na konečných zjištěních dumpingu, újmy, příčiny a zájmu Společenství, která potvrdila, že prozatímní antidumpingová opatření jsou odůvodněná. Proto se navrhuje, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 8. prosince 2005. | 310 | Právní stránka návrhu Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: | 331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | 332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a úměrná cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: nařízení. | 342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a provádí konečný výběr prozatímního cla uloženého na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky RADA EVROPSKÉ UNIE s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[2] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na jeho článek 9 a čl. 10 odst. 2, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Prozatímní opatření (1) Komise nařízením (ES) č. 862/2005[3] (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingová cla na dovozy polytetrafluorethylenu (dále jen „PTFE“) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. 2. Následný postup (2) Následně po zpřístupnění zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto uložit prozatímní antidumpingová cla na dovozy PTFE z Ruska a Čínské lidové republiky, předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. V souladu s ustanovením čl. 20 odst. 1 základního nařízení se všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení, dostalo příležitosti být Komisí vyslechnuty. (3) Komise pokračovala ve zjišťování a ověřování všech informací považovaných za nezbytné pro konečná zjištění. (4) Byla provedena dodatečná inspekce v prostorách následujících společností: - Heroflon (Itálie), přepracovatele PTFE ve formě částic - Fluorseals (Itálie), zpracovatele PTFE ve formě částic (5) Všechny strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla a provedení konečného výběru částek zajištěných prozatímním clem. Byla jim rovněž dána lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. (6) Ústní a písemné argumenty předložené stranami byly zváženy a v případě, že byly považovány za patřičné, byly vzaty v úvahu pro konečná zjištění. B. DOTčENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotčený výrobek (7) Prozatímní nařízení popisovalo dotčený výrobek jako takzvaný polytetrafluorethylen (PTFE) ve formě částic obsahující nejvýše 3 % jiné monomerní jednotky než tetrafluorethylenu, bez plnidel, ve formě prášku nebo granulí kromě mikronizovaných materiálů. Dotčený výrobek může být rovněž prezentován jako nativní polymer („produkt z reaktoru ve tvaru kuliček“) v mokré či suché formě. Dále bylo kromě připomínek předaných zúčastněnými stranami objasněno, že „mikronizovaný materiál“ znamená mikronizovaný prášek fluorpolymeru, jak jej stanoví norma „ASTM D5675-04“. Dotčený výrobek je v současnosti zařaditelný v rámci kódu KN ex 39 04 61 00. (8) Jedna organizace uživatelů/dovozců (Evropské sdružení pro spravedlivý obchod s fluoropolymery – European Fluoropolymer Fair Trade Association , dále jen „EFFTA“), a jedno sdružení vývozců namítaly proti prozatímním závěrům, že PTFE ve formě částic nepředstavuje jediný výrobek. Bylo namítáno, že PTFE ve formě částic lze rozdělit do tří skupin výrobků na základě rozdílů v kvalitě (vysoká / střední / nízká). Bylo předneseno tvrzení, že každá skupina výrobků by našla odlišné způsoby upotřebení, které by mezi sebou na témže trhu navzájem nesoutěžily. (9) Navzdory kvalitativním rozdílům se zjistilo, že všechny typy PTFE ve formě částic mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, což nenapadla ani EFFTA ani sdružení vývozců. Pokud jde o použití PTFE ve formě částic, bylo zjištěno, že PTFE ve formě částic nižší kvality by mohl být po následné úpravě použit pro téměř všechny způsoby upotřebení, včetně některých kvalitativně vysoce náročných způsobů (např. pro kotouče na broušení). Obecně vzato, a jak také připustila EFFTA, dochází k překrývání způsobů upotřebení pro různé typy a kvality PTFE ve formě částic, a nelze proto mezi nimi stanovit jasnou dělicí čáru. (10) Proto byl přijat závěr, že bez ohledu na možnost odlišných typů výrobku existujících kvůli odlišné formě, průměrné velikosti částic, tepelnému zpracování nebo obsahu společných monomerů a navzdory kvalitativním rozdílům, představovaly všechny typy pro účely tohoto řízení jediný výrobek, protože všechny typy a kvality měly stejné fyzikální charakteristiky a v zásadě stejná základní koncová použití. V 13., 145. a 147. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo chybně uvedeno, že PTFE ve formě částic může být rovněž obsažen v bundách a ve vnitřním plášti kabelů a že se používá v textilních a biomedicínských odvětvích a také jako izolační hmota. Konečná zjištění ukázala, že PTFE ve formě částic se v žádném z výše uvedených použití nevyskytuje. (11) Po zvážení výše uvedených aspektů se potvrzuje definice výrobku i prozatímní zjištění uvedená ve 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 2. Obdobný výrobek (12) Řada dovozců a uživatelů zopakovala tvrzení, že PTFE ve formě částic vyráběný a prodávaný na trhu Společenství nebude obdobný výrobkům dováženým z ČLR a Ruska. Byla vznesena námitka, že výrobky dovážené ze zemí, které jsou předmětem tohoto šetření, budou mít mnohem nižší kvalitu než výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství, a proto se budou prodávat na odlišných trzích a nebudou si navzájem konkurovat. Tyto strany však v této věci nepředložily žádné nové informace ani důkazy. (13) Je třeba především poznamenat, jak je uvedeno v 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství v období šetření rovněž vyrábělo odpadní materiál nebo materiál „nesplňující technické parametry“ a prodávalo ho stejným odběratelům jako dotčení vyvážející výrobci. Na druhé straně šetření odhalilo, že přinejmenším ruští vyvážející výrobci do Společenství prodávají kvalitní PTFE ve formě částic, který je i bez následné úpravy srovnatelný s vysoce kvalitními třídami jakosti Společenství, i když ve velmi omezených množstvích. Navíc mohl být i PTFE ve formě částic nízké kvality dovážený z dotčených zemí po následné úpravě použit v podobném rozsahu upotřebení jako výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství a prodávaný na trhu Společenství. (14) Po zvážení výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že dotčený výrobek a PTFE ve formě částic vyráběný výrobním odvětvím Společenství a prodávaný ve Společenství sdílejí stejné fyzikální a technické parametry a stejná základní koncová použití. Proto se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. (15) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry uvedené v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. C. DUMPING 1. Čínská lidová republika 1.1. Status tržního hospodářství (16) Po uložení prozatímních opatření tři čínští spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že by jim měl být udělen status tržního hospodářství a zopakovali argumenty, které předložili původně. Na tyto připomínky již bylo odpovězeno v 33. až 39. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo rozhodnuto, že se má rozhodnutí o odmítnutí statusu tržního hospodářství pro tyto tři společnosti zachovat. 1.2. Individuální zacházení (17) Dva vyvážející výrobci namítali, že by jim měl být přiznán status individuálního zacházení. Jeden vývozce tvrdil, že Komise není oprávněna zamítnout individuální zacházení na základě možného státního zásahu, neboť čl. 9 odst. 5 požaduje pouze to, aby byly vývozní ceny a množství volně určovány. V tomto ohledu je třeba upozornit na skutečnost, že společnost nelze z definice považovat za volně si určující své vývozní ceny, množství, podmínky a náležitosti prodeje, pokud takovou společnost může ovlivňovat stát. Proto podmínky čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení nelze považovat za splněné, pokud se jedná o společnosti, které nejsou schopny prokázat, že nemohou být předmětem možného státního zásahu. Dotčený vyvážející vývozce neposkytl žádný důkaz o tom, že stát nebude moci ovlivnit jeho rozhodnutí ohledně vývozních cen, množství, podmínek a náležitostí prodeje, ani že by případný státní zásah nepřipouštěl obcházení opatření. To je způsobeno hlavně tím, že, jak je uvedeno v 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, vztah této společnosti ke státem vlastněnému akcionáři je nejasný a stanovy jsou považovány za nespolehlivé. Proto skutečnost, že takový státní zásah údajně v minulosti nenastal, nezaručuje, i kdyby se to bývalo prokázalo, že k němu nedojde v budoucnosti, zejména pokud by této společnosti měla být přisouzena jakákoliv individuální sazba cla. (18) Další vývozce namítal, že jeho akcionářská struktura, zejména skutečnost, že je částečně vlastněn státem, jako taková neznamená, že stát zasahuje do stanovení ceny a dalších podmínek prodeje. Společnost především nepodložila své tvrzení žádným důkazem. Na druhé straně se zjistilo, že stát vlastní většinu kapitálu společnosti, a navíc jmenuje generálního ředitele a většinu představenstva této společnosti. Byl tedy přijat závěr, že čl. 9 odst. 5 písm. c) nebyl naplněn, a proto my mělo být individuální zacházení zamítnuto. (19) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se zjištění prozatímního nařízení, jak jsou stanovena ve 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 1.3. Srovnatelná země (20) Všichni tři čínští spolupracující vyvážející výrobci nesouhlasili s volbou USA a žádali, že se má jako srovnatelná země namísto toho vybrat Rusko. Dva z nich opakovali připomínky vznesené před uložením prozatímních opatření, kterými se zabývá již 47. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Protože nebyly předloženy žádné nové informace ani důkazy, musely být připomínky těchto vyvážejících výrobců zamítnuty. (21) Další čínský vyvážející výrobce namítal, že kvůli nižší úrovni hospodářského rozvoje ČLR budou výrobní faktory, jako jsou pracovní náklady a režijní výdaje, nižší, a proto nesrovnatelné s USA. Nicméně, jak je uvedeno v 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, odlišná úroveň celkového hospodářského rozvoje sama o sobě není relevantním faktorem při výběru srovnatelné země. Tato společnost rovněž tvrdila, že v důsledku nižšího hospodářského rozvoje v Číně budou veřejné služby, například dodávky vody, energie a plynu, méně nákladné než v USA. V tomto ohledu se musí vzít v úvahu, že cílem čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je právě to, že se srovnatelná země vybírá pro stanovení běžné hodnoty na základě cen a nákladů nezkreslených netržními hospodářskými podmínkami. Prosté srovnání cen v zemi bez tržního hospodářství nebo v zemi s tržním hospodářstvím v procesu transformace s cenami ve srovnatelné zemi proto jako takové nemá smysl. V každém případě nebyla předložena žádná informace, která by odůvodnila údajné rozdíly a umožnila kvantifikace nebo která by prokázala, že tento vyvážející výrobce měl prospěch z jakékoliv přirozené komparativní výhody. Tento argument byl proto odmítnut. Konečně tento vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že díky jednoduššímu výrobnímu procesu jsou zařízení i související investice a odpisové sazby značně odlišné. Vývozce však nepředložil žádné informace, které by ukázaly, že proces byl opravdu jednodušší než postup používaný výrobci v USA nebo který by útvarům Komise umožnil číselně vyjádřit účinek takových údajných rozdílů. (22) Tento vývozce rovněž namítal, že PTFE ve formě částic z USA a Číny má odlišnou kvalitu, která bude mít za následek odlišné upotřebení, a že volba USA jako srovnatelné země proto není vhodná. V tomto ohledu je třeba zmínit, že, jak vysvětluje 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení, byla provedena úprava s ohledem na tyto rozdíly v kvalitě, zejména kontaminaci, a to v míře, proti níž čínský vyvážející výrobce neměl námitek. Tento argument byl proto rovněž zamítnut. (23) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění stanovená ve 47. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se výběru USA jakožto vhodné srovnatelné země se potvrzují. 1.4. Stanovení běžné hodnoty pro čínské vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství (24) Jeden čínský vyvážející výrobce namítal, že úprava v souvislosti s kvalitativními rozdíly popsanými v 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je nedostatečná a že běžnou hodnotu je třeba upravit ve stejném rozsahu jako cenu výrobního odvětví Společenství při výpočtu obchodních rozpětí podbízení a prodeje pod cenou, jak je vysvětleno v 98. bodu odůvodnění stejného nařízení. (25) Je třeba poznamenat, že zatímco úprava na běžnou hodnotu má za cíl zachytit rozdíly mezi obdobným výrobkem prodávaným na trhu srovnatelné země a dotčeným výrobkem, úprava provedená v analýze újmy bere v úvahu rozdíly mezi dotčeným a obdobným výrobkem prodávaným ve Společenství. Přestože obdobný výrobek prodávaný ve srovnatelné zemi a obdobný výrobek prodávaný na trhu Společenství může mít podobnou kvalitu a podobné vlastnosti, rozdíly vůči dotčenému výrobku nemusí být nezbytně shodné. V důsledku toho byly provedeny úpravy, a to jak nezávisle, tak na základě informací a důkazů shromážděných během šetření. Vyvážející výrobce nepředložil žádný důkaz, jenž by ukazoval, že by metodika použitá Komisí v rámci jejích prozatímních určení byla neoprávněná a že by rozdíly mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným ve Společenství a ve srovnatelné zemi byly shodné, ani se neobjevila žádná další informace či důkaz, který by naznačoval, že by úpravy měly být shodné. Proto musela být připomínka zamítnuta a zjištění v 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, se potvrzují. 1.5. Vývozní cena (26) Protože zúčastněné strany neměly žádné připomínky, metodika stanovená v 59. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje. 1.6. Srovnání (27) Jeden čínský vyvážející výrobce namítal, že úprava zohledňující fyzikální rozdíly uvedené v 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebude správně odrážet skutečný rozdíl ve výrobních nákladech, a proto by měla být odpovídajícím způsobem přezkoumána. Je třeba poznamenat, že úprava provedená za účelem stanovení prozatímního dumpingového rozpětí byla založena na přiměřeném odhadu rozdílu tržní hodnoty v USA v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Mělo se za to, že je tato metodika pro stanovení vlivu rozdílu na cenu a srovnatelnost cen nejpřesnější. Čínský vyvážející výrobce svoji námitku nijak číselně nedoložil ani nepředložil žádné informace ani důkaz, že by metodika stanovená v čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení nebyla přiměřená, aby mohla zohlednit zmiňovaný fyzický rozdíl. Námitka musela být z toho důvodu zamítnuta. Protože nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění ohledně srovnání, jak jsou uvedena v 60. až 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzují. 2. Rusko 2.1. Uplatnění ustanovení článku 18 základního nařízení (28) Jak je uvedeno v 69. až 82. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, prozatímní stanovení dumpingu bylo založeno na skutečnostech dostupných pro oba vyvážející výrobce šetřené v Rusku. (29) Před uložením prozatímních cel byli dva ruští vyvážející vývozci neprodleně informováni o důvodech, na jejichž základě bylo uvažováno o uplatnění skutečností dostupných ve fázi prozatímního určení a dostali příležitost předložit další vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. (30) Dva ruští vyvážející výrobci tvrdili, že spolupracují podle svých nejlepších schopností a že plné uplatnění dostupných skutečností je proto nepřiměřené. Namítali, že v souladu s čl. 18 odst. 3 základního nařízení se mají použít vlastní údaje společností, i když nejsou ve všech ohledech ideální. (31) V tomto ohledu a jak je naznačeno v 70. až 74. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo především připomenuto, že obě společnosti předložily neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Jedna společnost navíc odmítla předložit informace pro výpočet dumpingového rozpětí nebo takové informace neposkytla včas, takže je nebylo možné dále ověřit. Jeden obchodník v Rusku ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců navíc nespolupracoval. (32) Obě společnosti připustily existenci nedostatků již ve svých odpovědích na dotazníky i během inspekce na místě, avšak uváděly, že tyto nedostatky nejsou takové, aby způsobovaly nepřiměřené obtíže ve snaze dobrat se k přiměřeně přesnému zjištění. Bylo tvrzeno, že nedostatky budou mít na zjištění pouze malý dopad a že údaje poskytnuté společnostmi budou celkově dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení dumpingu. (33) Bylo proveden opakovaný přezkum všech informací předložených oběma společnostmi v odpovědích na dotazník a během inspekce na místě, stejně jako všech informací předložených danými společnostmi po zpřístupnění prozatímních zjištění. Žádné z vysvětlení předložených společnostmi však nemohlo prozatímní závěry pozměnit. Znovu se zdůrazňuje, že údaje poskytnuté společnostmi v jejich odpovědi na dotazník nelze srovnávat s jejich auditovanými účty. To se považovalo za závažný nedostatek. Za těchto okolností nelze stanovit spolehlivé individuální dumpingové rozpětí a musí se provést oprava podle dostupných skutečností. (34) V tomto ohledu, a jak bylo již uvedeno v 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se připomíná, že jedna společnost poskytla významně zavádějící informace týkající se struktury společnosti, která nakonec nedovolovala odsouhlasení vykazovaných čísel. Odpověď této společnosti byla rovněž významně neúplná a měla nízkou kvalitu. U druhé společnosti je třeba poznamenat, že ačkoli každý nedostatek posuzovaný samostatně nemusí mít zásadní vliv na výpočet dumpingu, vznáší nahromadění takových nedostatků vážné pochybnosti o celkové spolehlivosti údajů. Proto, a z důvodů uvedených v 71. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se musely použít skutečnosti dostupné v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyl poskytnut žádný nový důkaz, který by mohl tato zjištění změnit. (35) Díky závažným výše uvedeným nedostatkům a nemožnosti ověřit předkládané informace bylo nutno dojít k závěru, že předložené údaje byly celkově nespolehlivé a nepřesné. Proto dotazníkové odpovědi obou společností musely být jako celek zamítnuty. Následně nebylo možné potvrdit zjištění 70. až 74. bodu odůvodnění, a potvrzuje se tedy závěr ze 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že dumpingová rozpětí pro oba vyvážející výrobce nebylo možné zjistit na základě jejich vlastních údajů a bylo třeba vycházet z dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. 2.2. Běžná hodnota (36) Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky zúčastněných stran, potvrzuje se metodika uvedená v 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 2.3. Vývozní cena (37) Obě společnosti tvrdily, že výpočet vývozní ceny byl chybně založen na cenách zaznamenaných v Eurostatu pro dovozy kódu KN ex 3904 61 00, protože kromě dotčeného výrobku tento kód zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto řízení. (38) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že velká většina dovozů v rámci výše uvedeného kódu KN spadá pod dotčený výrobek. Nicméně byly v prozatímních určeních na základě dostupných informací (odhady výrobního odvětví Společenství) provedeny úpravy údajů zaznamenaných v Eurostatu. Protože nejsou k dispozici spolehlivější údaje, byla tato metodika používána pro určení konečného dumpingového rozpětí. (39) Jedna společnost tvrdila, že pro stanovení její vývozní ceny je třeba použít informace dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení a představují více než 80 % jejího prodeje do Společenství během období šetření. Jeden z těchto dovozců však během šetření plně nespolupracoval. Navíc nebylo možné dát údaje poskytnuté plně spolupracujícím dovozcem, který nebyl ve spojení, do souvislosti s údaji poskytnutými dotčeným vyvážejícím výrobcem. Poskytnuté údaje proto na tomto základě neumožňují určit vývozní cenu a námitka musí být zamítnuta. (40) Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné jiné informace, byla metodika uvedená v 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení zachována a vývozní cena byla vypočítána na základě údajů Eurostatu. 2.4. Srovnání (41) Vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, zjištění 78. a 79. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3. Dumpingové rozpětí (42) Vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nevznesly žádné připomínky, potvrzuje se metodika pro výpočet dumpingových rozpětí, jak je uvedena ve 24., 65. až 68. a v 80. až 82. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Po zvážení výše uvedených skutečností jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny CIF na hranice Společenství následující: Vyvážející země | Dumpingové rozpětí | Čínská lidová republika | 99,7 % | Rusko | 36,6 % | D. ÚJMA 1. Výroba Společenství, výrobní odvětví Společenství a spotřeba Společenství (43) Protože v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění 83. až 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2. Kumulativní posouzení účinků dotčených dovozů (44) Dva ruští vyvážející výrobci znovu opakovali, že pro účely posouzení újmy je třeba dekumulovat dovozy PTFE ve formě částic pocházejícího z Ruska z důvodů stanovených v 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Na podporu svého tvrzení vyvážející výrobci namítali, že k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Společenství od roku 2002 dochází zároveň s poklesem dovozů pocházejících z Ruska, zatímco v roce 2001, kdy byly dovozy z Ruska na nejvyšší úrovni, se výrobní odvětví Společenství těšilo vysokým ziskovým rozpětím. Naproti tomu dovozy pocházející z ČLR vzrostly souběžně s poklesem ziskového rozpětí výrobního odvětví Společenství. Vývozce dospěl k závěru, že na tomto základě nemůže být materiální újma způsobena dovozy pocházejícími z Ruska, a že kumulace proto není oprávněná. (45) Připomíná se, že podle 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou cenové trendy jak v Rusku, tak v ČLR podobné. Během celého období šetření mají klesající tendenci a každým rokem poklesly o významný procentuální podíl. Navíc se jak dovozy pocházející z Ruska, tak dovozy pocházející z ČLR v období od 1. ledna 2001 do konce období šetření (posuzované období) dostaly významně pod ceny výrobního odvětví Společenství. Dále se uvádí, že trendy dovozu z Ruska, přestože v roce 2002 poklesly, poté zůstaly stabilní a během období šetření dokonce mírně vzrostly. Nakonec konečná zjištění potvrdila, že si dovozy PTFE ve formě částic z ČLR a Ruska na trhu Společenství navzájem konkurovaly. Proto s ohledem na argumenty uvedené v 89. až 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení neexistuje žádný důvod, proč by ruské dovozy měly být dekumulovány. Výše uvedený argument byl následně zamítnut. (46) Vzhledem k tomu, že v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění 88. až 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3. Dovozy z dotčených zemí 3.1. Objem, podíl na trhu a ceny dotčených dovozů (47) Vzhledem k tomu, že v tomto konkrétním ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění 94. až 96. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.2. Cenové podbízení (48) Jeden čínský vyvážející výrobce vyjádřil svoji obavu ohledně prozatímního stanovení nákladů po dovozu, když se vypočítává cena výrobního odvětví Společenství. Tento dovozce zejména tvrdil, že takové náklady by byly vyšší než náklady použité v prozatímních výpočtech, neposkytl však v tomto ohledu žádné podpůrné důkazy. Stanovení nákladů po dovozu v prozatímní fázi bylo založeno na skutečných údajích poskytnutých dvěma spolupracujícími dovozci. Odpověď jednoho z těchto dovozců byla předmětem ověření. Informace druhého dovozce, ačkoliv nebyly ověřeny, byly v souladu s ověřenými údaji prvního dovozce, a byly proto považovány za dostatečně spolehlivé. Proto se má za to, že údaje poskytnuté dovozci byly spolehlivější než odhady provedené čínskými vyvážejícími výrobci, které navíc nebyly podloženy žádným důkazem. Tato připomínka byla následně zamítnuta. (49) Jeden čínský vyvážející výrobce upozornil na administrativní chybu při výpočtu úpravy u dovozních cel. Úprava u dovozních cel byla proto pro všechny čínské vyvážející výrobce odpovídajícím způsobem opravena podle platné sazby cla během období šetření. (50) Jak bylo uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda-li úprava prozatímně provedená kvůli kvalitativním rozdílům mezi obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Společenství a dotčeným výrobkem dováženým z Ruska a ČLR byla odpovídající. (51) V tomto ohledu výrobní odvětí Společenství uvedlo, že následná úprava bude nezbytná pouze pro omezený počet dovážených typů výrobku, tj. produkt z reaktoru ve tvaru kuliček. Výrobní odvětví Společenství dále namítalo, že pro výrobu předspékaného materiálu musí být i jejich výrobky dále zpracovávány, a proto nebude nutná žádná úprava dovozní ceny. Nakonec byla předložena informace týkající se prodejů vysoce kvalitních typů výrobku vyráběných ruskými vyvážejícími výrobci, které nepotřebovaly žádnou následnou úpravu. (52) Bylo zjištěno, že určité typy PTFE ve formě částic vyráběného ruskými vyvážejícími výrobci dosahovaly skutečně vyšších kvalitativních standardů, a mohly tak být používány bez jakéhokoliv dalšího zpracování. Tyto typy výrobků se však během období šetření prodávaly pouze v zanedbatelných množstvích a převážně pro účely zkoušek. Na základě informací dostupných od spolupracujících uživatelů představovaly dovozy PTFE ve formě částic takovéto vyšší kvality z Ruska pouze 1,4 % celkových dovozů z této země. (53) Dále bylo zjištěno, že všechny ostatní dovážené druhy PTFE ve formě částic vyžadovaly následnou úpravu, která sestávala hlavně z ohřevu a dalšího mletí. Tento proces se musí odlišit od zpracování potřebného k výrobě předspékaného PTFE, což je specifický proces probíhající po následné úpravě. Úpravy provedené v prozatímní fázi proto správně odráží prokázané kvalitativní rozdíly mezi obdobným výrobkem vyráběným výrobním odvětvím Společenství a dotčeným výrobkem a netýkají se dodatečných zpracovatelských nákladů PTFE ve formě částic potřebného k výrobě předspékaných druhů. Argumenty výrobního odvětví Společenství proto musely být zamítnuty. (54) Na druhé straně jeden ruský vyvážející výrobce a jeden dovozce PTFE ve formě částic z Ruska tvrdil, že i po následné úpravě bude mít PTFE ve formě částic vyvážený tímto vyvážejícím výrobcem stále nižší kvalitu než PTFE ve formě částic vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Vyvážející výrobce dále uvedl, že následná úprava vyrovnává pouze kvalitativní rozdíly s ohledem na velikost částic a míru znečištění výrobku, avšak nikoli na další klíčové kvalitativní parametry, například pevnost v tahu a protažení, které budou mít značný dopad na skutečnou kvalitu ruského PTFE ve formě částic a následně na kvalitu polotovaru. Za účelem odůvodnění tohoto tvrzení předložil výše uvedený dovozce informace o výsledcích zkoušek, které údajně ukázaly kvalitativní rozdíly mezi granulovaným PTFE vyráběným výrobci Společenství a následně upraveným granulovaným PTFE dováženým z Ruska. Na tomto základě bylo tvrzeno, že úprava nutně překračuje pouhé náklady na následnou úpravu. (55) Tato tvrzení však šetření nemohlo potvrdit. Bylo zjištěno, že informace předložené dovozcem ohledně výsledků zkoušek nejsou reprezentativní, ale spíše neoficiální, protože se vztahovaly pouze na jednu výrobní šarži. I v rámci této šarže splňoval veškerý zkoumaný PTFE ve formě částic specifikace požadované ke splnění normy, navzdory odchylkám ve svých technických parametrech. Proto předložený důkaz nebyl považován za přesvědčivý. V každém případě nemohl být na základě informací předložených výše uvedeným ruským vyvážejícím výrobcem a dovozcem požadovaný kvalitativní rozdíl vyjádřen číselně. Proto se potvrzuje, že PTFE ve formě částic dovážený od tohoto vyvážejícího výrobce má po následné úpravě podobnou kvalitu jako PTFE ve formě částic vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství a může být používán v širokém rozsahu podobných způsobů použití. (56) Z výše uvedených skutečností vyplývá, že úprava prozatímně provedená při výpočtu rozpětí cenového podbízení je přiměřená. Byla však opravena na základě ověřené informace od dvou uživatelů, což umožnilo přesný výpočet těchto nákladů. Úprava činila 36,7 % kupní ceny dotčených uživatelů / dovozců. (57) Po zvážení výše uvedených oprav, a protože nebyly vzneseny žádné další připomínky, se potvrzuje 97. až 98. bod odůvodnění prozatímního nařízení. (58) Na základě výše uvedených skutečností ukázalo srovnání jednotlivých modelů, že dotčený výrobek pocházející z ČLR a Ruska byl ve Společenství prodáván za ceny, které byly v období šetření nižší než ceny Společenství, a to o 20,5 % v prvním a o 13,5 % v druhém případě, vyjádřeno podílem ceny výrobního odvětví Společenství. 3.3. Situace výrobního odvětví Společenství a závěr o újmě 3.3.1. Obecné poznámky (59) Některé zúčastněné strany zdůraznily pozitivní trendy určitých faktorů újmy a tvrdily, že skutečnost, že jiné ukazatele újmy, jako jsou prodejní ceny a ziskovost, vykazují negativní trendy, nebude dostačující, aby mohl být učiněn závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu. (60) Zaprvé je třeba uvést, že čl. 3 odst. 5 základního nařízení stanoví, že zatímco je třeba prošetřit dopad dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství, a to na základě posouzení všech významných hospodářských faktorů a indexů, nemusí žádný z těchto faktorů sám o sobě ani společně s ostatními nezbytně sloužit jako vodítko pro dané rozhodnutí. Proto se nepožaduje, aby pro závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, vykazovaly všechny faktory újmy negativní trend. (61) Na tomto základě je pro určení toho, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, důležité zvážit celkovou finanční situaci. Proto v případě pozitivního vývoje některých ukazatelů újmy nelze tyto ukazatele posuzovat odděleně, ale v širších souvislostech, tj. společně s vývojem dalších ukazatelů újmy, aby bylo možné dojít ke smysluplným závěrům. V daném případě, jak je uvedeno ve 117. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, musí být pozitivní trend určitých ukazatelů újmy posuzován v souvislosti s celkovými významnými negativním účinky posuzovaných dovozů na výkon výrobního odvětví Společenství a s ohledem na reakci tohoto odvětví na takový vývoj. Celkový negativní obraz situace výrobního odvětví Společenství se projevuje zejména poklesem jeho prodejních cen a ziskovosti. (62) Proto se má za to, že přístup zaujatý k prozatímním určením byl přiměřený a v souladu se základním nařízením, a zachovává se tedy pro konečná zjištění. 3.3.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (63) Některé zúčastněné strany namítaly, že výrobní odvětví Společenství může zvýšit svoji výrobní kapacitu, objem a využití kapacity, přestože spotřeba ve Společenství klesá, což neodpovídá situaci, kdy je výrobnímu odvětví Společenství způsobována újma. (64) Ve skutečností snížení spotřeby (o 12 %) bylo zaznamenáno pouze v roce 2002, kdy poklesl objem výroby výrobního odvětví Společenství, a to řádově o 13 %, což se rovněž promítlo do snížení využití kapacity během téhož roku. V důsledku toho, a jak bylo uvedeno ve 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, muselo výrobní odvětví Společenství snížit své prodejní ceny, čímž zvýšilo svůj prodejní objem, aby mohlo konkurovat dumpingovým dovozům. Nicméně i přesto objemy prodeje výrobního odvětví Společenství během roku 2002 lehce poklesly. (65) Navíc je na vývoj objemu výroby nutné pohlížet v globálnějších souvislostech než pouze ve vztahu k vývoji spotřeby Společenství. Proto, jak je uvedeno ve 134. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, vývoz výrobního odvětví Společenství slabě rostl, což mělo dopad i na údaje o výrobě. Navíc zvýšení objemu výroby PTFE ve formě částic částečně vysvětluje i to, že někteří výrobci ve Společenství zvýšili vnitřní využití PTFE ve formě částic ve výrobě, například sloučenin a mikronizovaných jakostních tříd. Celkové zvýšení objemu výroby a výrobní kapacity během posuzovaného období je rovněž součástí pokusu výrobního odvětví Společenství reagovat na dumpingové dovozy snahou zvýšit prodejní objemy i na úkor prodejních cen a ziskovosti. (66) Proto se potvrzují zjištění uvedená ve 101. a 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 3.3.3. Objem prodeje a podíl na trhu (67) Podobně některé zúčastněné strany namítaly, že zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu, zejména při souběžném poklesu poptávky, jasně ukáže, že výrobní odvětví Společenství žádnou podstatnou újmu neutrpělo. Ruský vyvážející výrobce rovněž namítal, že takové zvýšení prodejů by nebylo možné vysvětlit strategií výrobního odvětví Společenství zaměřenou na snížení svých prodejních cen, když čelí nízkým cenám dovozů. V této souvislosti se porovnával vývoj objemu prodeje výrobního odvětví Společenství s objemem ruských dovozů, které údajně vykazovaly klesající trend navzdory klesajícím dovozním cenám. (68) Zjistilo se však, že analýza ruských údajů o dovozu přinesla mírně odlišný obrázek celé situace. Navzdory významnému poklesu dovozů z Ruska a jejich podílu na trhu v letech 2001 až 2002 poklesly tyto dovozy a jejich podíl na trhu v letech 2002 až 2003 pouze okrajově a dokonce se během období šetření mírně zvýšily. Naproti tomu prodejní ceny ruských dovozů vykazovaly během celého posuzovaného období konstantní sestupný trend. Souběžně s tím poklesly čínské dovozní ceny v ještě větším rozsahu a objem prodeje a podíly těchto dovozů na trhu během téhož období významně vzrostly. To ukazuje, že ruští vývozci čelili na trhu Společenství nízkým cenám čínských dovozů a byli, stejně jako výrobní odvětví Společenství, nuceni snížit své vývozní ceny ještě více, aby získali zpět svůj podíl na trhu Společenství. Kromě toho je, vzhledem ke skutečnosti, že dovozy z Ruska a ČLR byly kumulovány, vhodnější provést tuto analýzu nikoli pro každou dotčenou vyvážející zemi zvlášť, ale pro obě společně. V daném ohledu se znovu připomíná, že podíl dovozů na trhu zůstal nadále velmi vysoký, zatímco jejich ceny značně klesly a byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Proto musela být námitka ruského vyvážejícího výrobce zamítnuta. (69) Znovu je tedy třeba zopakovat, že se na vývoj objemu prodeje výrobního odvětví Společenství a jeho podílu na trhu musí pohlížet v souvislosti se souběžným poklesem hodnoty prodeje a jednotkových cen kvůli dumpingovým dovozům a následnému významnému negativnímu dopadu na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Jak je uvedeno výše v 61. bodu odůvodnění, neměl by být pro dosažení smysluplného závěru o celkové finanční situaci výrobního odvětví Společenství pozitivní vývoj těchto ukazatelů posuzován odděleně, ale společně s vývojem zbývajících ukazatelů újmy. (70) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená ve 103. a 104. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.4. Zásoby (71) Jeden čínský a dva ruští vyvážející výrobci také namítali, že zásoby výrobního odvětví Společenství během roku 2003 a v období šetření významně poklesly, což by znamenalo, že nedošlo k žádné podstatné újmě. (72) Je třeba uvést, že pohyby zásob během posuzovaného období nebyly nijak závažné a nevykazovaly jasný trend. Skutečně, zatímco zásoby v období 2001 až 2002 poklesly o 13 %, vzrostly v období 2002 až 2003 o 23 procentních bodů a v období šetření o 17 procentních bodů opět poklesly. Navíc je rovněž nutno poznamenat, že pokles zásob v období mezi rokem 2003 a obdobím šetření činil pouze 216 tun, což odpovídá 4,3 % objemu prodeje výrobního odvětví Společenství v roce 2003 a 3,9 % během období šetření. (73) V každém případě výrobní odvětví Společenství vyrábělo PTFE ve formě částic hlavně na objednávku a výrobky držené v zásobách jsou obvykle zbožím čekajícím na dodání zákazníkům. Proto je nárůst zásob v roce 2003 vyvolán spíše zpožděním v dodávkách a nelze na něj pohlížet jako na smysluplný ukazatel újmy, protože sám o sobě nemá na finanční situaci výrobního odvětví Společenství žádný dopad. Proto v tomto případě vývoj zásob nebyl považován za smysluplný ukazatel újmy. (74) Některé zúčastněné strany rovněž namítaly, že újmu výrobního odvětví Společenství způsobilo zvýšení zásob v roce 2003, tj. rok před obdobím šetření, protože výrobní odvětví Společenství bylo během období šetření nuceno prodat tuto zvýšenou zásobu za nižší ceny. Jak již bylo zmíněno ve výše uvedeném 73. bodu odůvodnění, výroba se prováděla na objednávku, a proto bylo zvýšení zásob v roce 2003 pravděpodobně způsobeno zpožděním v dodávkách, zatímco odběratelé a ceny již byly stanoveny. V každém případě zvýšení zásob o 283 tun v roce 2003 nelze považovat za významné, protože to představuje pouze 5,6 % objemů prodeje v onom roce. Proto byl přijat závěr, že toto zvýšení zásob před obdobím šetření nemohlo výrobnímu odvětví Společenství způsobit podstatnou újmu. (75) Tato připomínka proto musela být zamítnuta a zjištění 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.5. Prodejní ceny (76) Stejní vyvážející výrobci namítali, že negativní vývoj prodejních cen ve Společenství nebude smysluplným ukazatelem újmy, protože prodejní ceny PTFE ve formě částic celosvětově poklesly v důsledku tržních sil. Jeden vyvážející výrobce rovněž zpochybnil správnost výpočtů, ovšem aniž by poskytl jakékoliv další podrobnosti o tom, v jakém rozsahu by výpočty neměly být správné. (77) Pokud jde o výpočet prodejních cen výrobního odvětví Společenství, nebyla v prozatímních výpočtech zjištěna žádná chyba, a proto se tyto výpočty potvrzují. (78) Znovu se opakuje, že prodejní ceny ve Společenství během posuzovaného období významně poklesly, což mělo výrazný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Také se potvrdilo, že se prodejní ceny považují za klíčové faktory při stanovení újmy díky jejich přímému dopadu na finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Proto se potvrzuje, že ceny jsou velmi významným ukazatelem újmy v tomto šetření a připomínka vyvážejícího výrobce v tomto ohledu musí být zamítnuta. (79) Pokud jde konkrétně o argument týkající se údajného poklesu celosvětových cen, nebyly nalezeny žádné faktory, které by poukazovaly např. na snížení nákladů, z něhož by takový pokles cen vycházel. Proto se potvrzuje, že ceny jsou velmi smysluplným ukazatelem újmy v tomto šetření a námitka vyvážejícího výrobce v tomto ohledu musí být v souvislosti s analýzou újmy zamítnuta. Zbylá část tohoto argumentu se vztahuje spíše k otázce příčinné vazby a bude se jí proto zabývat níže uvedený 106. a 107. bod odůvodnění. (80) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.6. Růst (81) Bylo namítáno, že prozatímní určení nevysvětlila růst výrobního odvětví Společenství v rámci posuzovaného období, zejména v porovnání s klesající spotřebou ve Společenství. Protože růst výrobního odvětví Společenství byl určen vývojem jeho podílu na trhu, odkazuje se na 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení a na výše uvedený 67. a 69. bod odůvodnění. 3.3.7. Investice a schopnost navýšení kapitálu (82) Jeden čínský vyvážející výrobce proti prozatímním závěrům namítal, že schopnost navýšení kapitálu není smysluplným ukazatelem újmy. (83) Jak je naznačeno ve 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že vzhledem k tomu, že výrobci ve Společenství jsou součástí větších skupin, a jsou tedy financováni vnitroskupinovými systémy pro sdružování peněžní hotovosti, není schopnost navýšení kapitálu smysluplným ukazatelem újmy, protože by za normálních okolností nebyla ovlivněna, a to i kdyby někteří výrobci takových větších skupin byly v situaci způsobující zvláštní újmu. Čínský vyvážející výrobce nevysvětlil, v jakém rozsahu nesouhlasí s těmito závěry a ani své prohlášení nepodložil žádnými dalšími vysvětleními. Připomínka proto musela být zamítnuta a zjištění 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.8. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok (84) Někteří vyvážející výrobci rovněž zaznamenali, že od roku 2003 do období šetření došlo ke zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Společenství, což nebylo v prozatímních zjištěních bráno v úvahu. (85) Tato připomínka musí být odmítnuta, neboť vývoj ziskovosti výrobního odvětví Společenství během celého posuzovaného období byl analyzován v prozatímním nařízení. Proto nárůst ziskovosti v období od roku 2003 do období šetření nemohl zvrátit závěr týkající se celkového významného poklesu ziskovosti od roku 2001 do období šetření, tj. o 9,2 procentních bodů. Ziskovost během období šetření pouze slabě přesahovala práh rentability, tj. ve výši 0,1 %, a byla by ještě nižší, pokud by si výrobní odvětví Společenství zachovalo své ceny; v takovém případě by však utrpělo ztrátu podílu na trhu a objemu prodeje. Proto byl přijat závěr, že tento faktor újmy jasně ukazuje negativní trend během posuzovaného období. (86) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.9. Zaměstnanost a produktivita (87) Čínský vyvážející výrobce společně se dvěma ruskými vyvážejícími výrobci znovu opakoval své argumenty o vývoji zaměstnanosti a produktivity, přičemž naznačoval, že tyto faktory nebudou poukazovat na podstatnou újmu. Protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové informace, zůstávají v platnosti prozatímní závěry uvedené ve 112. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 3.3.10. Zvýšení vývozů výrobního odvětví Společenství (88) Výše uvedení vyvážející výrobci dále namítali, že rostoucí vývozní činnost výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období ukazuje, že neutrpělo žádnou podstatnou újmu. (89) V této souvislosti je třeba vyjasnit, že 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení chybně naznačuje, že nárůst vývozů činil během posuzovaného období 3 %. Ve skutečnosti vzrostly vývozy výrobního odvětví Společenství o 54 %. Jak je však v témže bodě odůvodnění prozatímního nařízení správně uvedeno, tyto zvýšené vývozy tvořily pouze 12,7 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Společenství během období šetření. Potvrzuje se tedy, že v absolutních hodnotách nebylo zvýšení nijak významné (přibližně 250 tun). Proto prodeje na vývoz – přestože rostly – stále představovaly pouze malou část celkových prodejů výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu se dané tvrzení nepovažuje za ukazatel dobrého stavu výrobního odvětví Společenství. 3.3.11. Mzdy (90) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyla vznesena žádná připomínka, zjištění 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.12. Velikost dumpingového rozpětí (91) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyla vznesena žádná připomínka, zjištění 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.13. Překonání účinků dřívějšího dumpingu (92) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyla vznesena žádná připomínka, zjištění 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 3.3.14. Závěry o újmě (93) Protože argumenty některých zúčastněných stran byly založeny na informacích předložených ve stížnosti, je třeba poznamenat, že prozatímní zjištění vycházela z ověřených údajů od výrobců ve Společenství během období šetření. (94) Z tohoto důvodu, navzdory pozitivnímu směřování některých faktorů újmy, byl přijat závěr, že celková finanční situace výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období významně zhoršila a že výrobní odvětví Společenství utrpělo během období šetření podstatnou újmu. (95) Proto se potvrzují závěr o újmě i zjištění uvedená ve 101. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně situace výrobního odvětví Společenství. F. PřÍčINNÉ SOUVISLOSTI 1. Účinky na dumpingové dovozy (96) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění ve 122. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2. Účinky na jiné faktory 2.1. Vývoj spotřeby a poptávky (97) Některé zúčastněné strany znovu opakovali, že pokles spotřeby a poptávky na trhu Společenství jsou faktory určující cenu a že je třeba je považovat za hlavní příčinu poklesu cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství, spíše než dumpingové dovozy. Tyto strany však neposkytly žádné nové informace ani důkaz, ale jen prostě opakovaly svá tvrzení učiněná před uložením prozatímních cel. Rovněž bylo namítáno, že srovnání mezi poklesem spotřeby a poklesem tržní hodnoty Společenství, jak je uvedeno ve 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, je nevýznamné, protože prodejní ceny nezávisí pouze na vývoji spotřeby a poptávky, ale také nabídky. (98) Přestože není sporu o tom, že za normálních soutěžních podmínek jsou ceny výsledkem nabídky a poptávky, je třeba připomenout, že v tomto případě byly normální tržní podmínky narušeny nesoutěžním chováním, tj. dumpingovými postupy. Během doby šetření byla zjištěna značná míra dumpingu ze strany všech vyvážejících výrobců a významné cenové podbízení po celé posuzované období, což způsobilo vysoký cenový tlak na výrobní odvětví Společenství. (99) Jak již bylo zdůrazněno ve 129. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dovozní ceny z Ruska a ČLR poklesly v podstatně vyšší míře než spotřeba ve Společenství během stejného období. Dovozní ceny z posuzovaných zemí navíc nadále významně klesaly, zatímco spotřeba zůstávala od roku 2002 relativně stabilní, a dokonce i mírně vzrostla. Prodejní ceny dovozů z ostatních třetích zemí současně klesaly v mnohem nižší míře než dovozní ceny z Ruska a ČLR. Nelze proto určit přímou souvztažnost mezi poklesem spotřeby a cen výrobního odvětví Společenství a byl přijat závěr, že vývoj spotřeby nemohl mít takový dopad, aby újma způsobená dumpingovými dovozy již nemohla být posuzována jako podstatná. Dumpingové dovozy skutečně zaujímají značný podíl na trhu (asi 35 %) a jsou uskutečňovány za velmi nízké ceny. Ve srovnání s tím je účinek poklesu spotřeby, k němuž víceméně docházelo jen do roku 2002, jen velmi malý. Kromě toho výrobní odvětví Společenství nepřišlo v důsledku snížené spotřeby o žádné úspory z rozsahu. (100) Tuto nerovnováhu mezi poklesem cen a snížením spotřeby rovněž prokazuje skutečnost, že k poklesu spotřeby nedošlo ani ve spojitosti s poklesem hodnoty PTFE ve formě částic na trhu Společenství. Proto srovnání mezi tržní hodnotou a spotřebou bylo platným, i když ne jediným ukazatelem pro posouzení toho, zda byl cenový pokles výrobního odvětví Společenství způsoben dumpingovými dovozy. (101) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění ve 127. až 129. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2.2. Dovozy pocházející z jiných třetích zemí než z Ruska a ČLR (102) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění ve 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2.3.Výkon výrobců ze Společenství, kteří nejsou žadateli (103) Bylo namítáno, že výrobci ze Společenství, kteří nejsou žadateli, sice utrpěli újmu, ale ta se projevila hlavně ztrátou podílu na trhu spíše než ztrátou ziskovosti, jako tomu je v případě výrobního odvětví Společenství. Na tomto základě bylo tvrzeno, že jeden a tentýž faktor, tj. dumpingové dovozy, by nemohl mít takové nepříznivé účinky na situaci výrobců ve Společenství, ať již jsou žadateli, či nikoliv. V důsledku toho bylo tvrzeno, že podstatná újma, kterou výrobci Společenství utrpěli, byla jistě způsobena jinými faktory. (104) Tento argument musel být odmítnut. Jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci – když čelili nízkým cenám dovozů – měli na výběr následující: buď udržet své prodejní ceny na úkor negativního vývoje jejich prodejního objemu a podílu na trhu, nebo své prodejní ceny snížit, s cílem zachovat v co nejvyšší míře úspory z rozsahu a obhájit své postavení na trhu. Proto není neobvyklé, že různí výrobci volí odlišné strategie a že újma, kterou tito výrobci utrpí, se přenáší do nepříznivého vývoje buď jejich podílu na trhu nebo jejich prodejních cen, případně kombinace obojího, a následné ztráty jejich ziskovosti. Vzhledem ke značné míře dumpingu, velkým dováženým množstvím a podílům na trhu, stejně jako závažnému cenovému podbízení a dramatickému poklesu cen dumpingových dovozů je i bez jakýchkoli dalších důvodů možné učinit závěr, že dumping stojí na počátku nepříznivé situace, jako je ta, do níž se dostalo výrobní odvětví Společenství. (105) Vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění ve 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2.4. Celosvětový vývoj cen, hospodářská recese a zmenšování trhu (106) Bylo namítáno, že na základě sestupného trendu dovozních cen, jak byly zaznamenány Eurostatem, a zejména dovozních cen USA a Švýcarska, poklesly ceny PTFE ve formě částic všeobecně na celém trhu Společenství. Tento klesající cenový trend byl způsoben rovněž tím, že trh s PTFE ve formě částic se zmenšuje, tj. poptávka a spotřeba klesají. Proto je pokles prodejních cen výrobního odvětví Společenství způsoben spíše všeobecným trendem snižování cen než dumpingovými dovozy z dotčených zemí. (107) Je třeba uvést, že analýza dovozních cen, jak byly zaznamenány Eurostatem, všeobecně a zvlášť pro Švýcarsko a USA, odhalila, že se tyto ceny pohybovaly většinou nad úrovní dovozních cen z ČLR a Ruska a i nad cenami výrobního odvětví Společenství. Podobně byly ceny výrobců ve Společenství, kteří nejsou žadateli, nad cenovou úrovní výrobního odvětví Společenství. Proto byl přijat závěr, že třetí země a výrobci ve Společenství, kteří nejsou žadateli, nevyvíjeli na ceny takový konkurenční tlak, který by mohl být považován za podstatný zdroj újmy. (108) Dále se uvádí, že ačkoliv, jak je uvedeno výše, spotřeba Společenství v letech 2001 až 2002 významně klesala, zůstala poté spíše stabilní, a dokonce i mírně vzrostla. Navíc byl tento rostoucí trend zaznamenán i po období šetření. Trh s PTFE ve formě částic tedy nelze považovat za zmenšující se trh. (109) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že všeobecný hospodářský sestupný trend během posuzovaného období nepřerušil příčinnou vazbu mezi dumpingovými dovozy z ČLR a Ruska a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. 2.5. Efektivnost výrobního odvětví Společenství (110) Někteří spolupracující vývozci uváděli, že prozatímní závěr ve 135. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní náklady výrobního odvětví Společenství klesaly, není v souladu s údaji předloženými v žádosti, které naznačují růst jednotkových nákladů výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Tvrdili, že se bude muset prošetřit, zda toto zvýšení nákladů způsobilo podstatnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že závěr 135. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je založen na údajích, které byly ověřeny během různých šetření prováděných na místě v provozovnách evropských výrobců. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. (111) Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Společenství snížilo své prodejní ceny na zbytečně nízkou úroveň, o čemž svědčí fakt, že výrobní odvětví Společenství zvýšilo objem prodeje a během posuzovaného období získalo (namísto toho, aby si jej jen udrželo) podíl na trhu. Dále bylo tvrzeno, že ztráta ziskovosti byla způsobena spíše zvýšením jednotkových nákladů – v důsledku nízké míry využití kapacit a zvýšení mezd – než dovozů, které jsou předmětem posouzení. (112) Nejprve je třeba říci, že na rozdíl od tohoto tvrzení vyvážejícího výrobce výrobní náklady Společenství během posuzovaného období poklesly, což se proto nepovažovalo za příčinu ztráty ziskovosti výrobního odvětví Společenství. Je sice pravda, že výrobní odvětví Společenství bylo schopno udržet si svoje tržní postavení, a dokonce svůj podíl na trhu zvýšit, stalo se tak ale na úkor jeho ziskovosti. Připomíná se, že posuzované dovozy se během posuzovaného období uskutečňovaly za významně nižší ceny, než jsou ceny výrobního odvětví Společenství, což nemůže být vyváženo zvýšením podílu výrobního odvětví Společenství na trhu. (113) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, nebyla způsobena jím samotným, neboť výrobní odvětví Společenství disponovalo efektivními výrobními postupy a zaznamenalo klesající tendenci svých výrobních nákladů. Zjištění 135. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. 2.6. Vázaný prodej (114) Dva ruští vyvážející výrobci tvrdili, že vázaný prodej PTFE ve formě částic během posuzovaného období u nejméně dvou výrobců ve Společenství významně vzrostl. Bylo namítáno, že tyto prodeje byly obvykle neziskové, a proto je zvýšení vázaného prodeje třeba považovat za možnou příčinu újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. (115) V tomto ohledu šetření odhalilo, že vázaný prodej představoval během období šetření přibližně 5 % celkového výrobního objemu výrobního odvětví Společenství. Na základě takto nízkých množství byl přijat závěr, že i když jsou neziskové, nemohou tyto prodeje narušit příčinnou vazbu mezi dumpingovými dovozy z ČLR a Ruska a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. 2.7. Neexistence soutěže mezi PTFE ve formě částic dováženým z Ruska a z ČLR a PTFE vyráběným a prodávaným výrobním odvětvím Společenství (116) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že z důvodu toho, že PTFE ve formě částic dovážený z dotčených zemí bude mít celkově nižší kvalitu a nebude konkurovat výrobku prodávanému výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, nemohla být újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dovozy. (117) V tomto ohledu se připomíná, že ve 12. až 14. bodu odůvodnění byl přijat závěr, že navzdory možným odlišným typům výrobku, včetně kvalitativních rozdílů, má PTFE ve formě částic vyráběný výrobním odvětvím Společenství a dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí stejné fyzikální charakteristiky a v zásadě stejná koncová užití. Jak je uvedeno v 16., 90. a 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a ve výše uvedeném 10. bodu odůvodnění, šetření rovněž potvrdilo, že všechny dovážené typy výrobků soutěží na trhu Společenství s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství. Proto musí být výše uvedená připomínka zamítnuta. 2.8. Vývozy výrobního odvětví Společenství (118) Jak je zmíněno ve výše uvedeném 89. bodu odůvodnění, zvýšení vývozu ze strany výrobního odvětví Společnosti činilo ve skutečnosti 54 %. Ovšem potvrdily se hlavní závěry 134. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tyto zvýšené vývozy představovaly pouze malou část celkových prodejů výrobního odvětví Společenství (12,7 % během období šetření). Proto a vzhledem k tomu, že v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, se potvrzují zjištění 134. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. 2.9. Výkyvy směnného kurzu (119) Některé zúčastněné strany namítaly, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobila devalvace USD vůči euru. Bylo tvrzeno, že i) devalvace USD snížila vývoz výrobního odvětví Společenství do Spojených států a ii) zvýšila konkurenceschopnost ruských a čínských dovozů. (120) Pokud jde o objem vývozu výrobního odvětví Společenství, nepředložily tyto strany pro své tvrzení žádný podpůrný důkaz a založily ho jen na pouhých domněnkách. Zejména nijak neupřesnily, zda se vývoz výrobního odvětví Společenství údajně snížil ve smyslu objemu, hodnoty nebo obojího. V každém případě, jak již bylo uvedeno ve 118. bodu odůvodnění, se vývoz výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období zvýšil o 54 %. Jak zmiňuje 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ziskové rozpětí vývozu výrobního odvětví Společenství bylo vyšší než ziskové rozpětí z prodeje na trhu Společenství. Vývoj vývozu Společenství proto nemohl mít na situaci výrobního odvětví Společenství nepříznivý dopad. (121) Pokud jde o dovozy z Ruska a ČLR, je třeba upozornit na to, že byly silně dumpingové, tj. dosahovaly dumpingového rozpětí ve výši 36,6 % v případě Ruska a téměř 100 % v případě ČLR. Na druhou stranu dovozy z jiných zemí do Společenství, které představují přibližně 25 % spotřeby Společenství, byly uskutečňovány, a to navzdory devalvaci USD, za podstatně vyšší ceny než dovozy z Ruska a ČLR. Kromě toho docházelo v rámci celého období ke značnému cenovému podbízení, které dalece přesahovalo míru devalvace USD oproti euru. Tato připomínka se proto zamítá. 2.10. Závěr o příčinné souvislosti (122) Na základě výše uvedených úvah a jiných prvků obsažených ve 121. až 138. bodu odůvodnění prozatímního nařízení byl přijat závěr, že dumpingové dovozy z Ruska a ČLR způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. F. ZÁJEM SPOLEčENSTVÍ 1. Finanční dopad na uživatele (123) Někteří uživatelé znovu opakovali svoji hlavní obavu, že uložení konečných opatření bude mít závažný nepříznivý dopad na jejich finanční situaci, protože nebudou schopni přenést očekávané zvýšení nákladů, jež bude výsledkem uložení antidumpingových opatření, na své zákazníky. (124) V tomto ohledu bylo následně po prozatímním poskytnutí informací kontaktováno pět dosud nespolupracujících uživatelů / zpracovatelů, kteří byli vyzváni k vyplnění dotazníku. Tito uživatelé / zpracovatelé, kteří požadovali dotazník až teprve po uložení prozatímního opatření, nebyli předtím orgánům Společenství známi. Bylo zjištěno, že řada těchto uživatelů dovážela většinu PTFE ve formě částic používaného v jejich výrobním / zpracovatelském postupu z dotčených zemí. Tito uživatelé představovali velkou část celkových dovozů z Ruska a ČLR a zároveň i celkové spotřeby Společenství. Tvrdili, že antidumpingová opatření by měla výrazný dopad na jejich ziskovost. Za těchto okolností a kvůli nízkému počtu uživatelů spolupracujících před uložením prozatímních opatření, stejně jako z důvodu údajného dopadu uložení antidumpingových opatření, bylo přijetí těchto odpovědí považováno za zaručené, aby zjištění byla co nejreprezentativnější, třebaže byly odpovědi předloženy v pozdním stádiu šetření. (125) Na dotazník odpověděli čtyři uživatelé (jeden pouze částečně). Jeden z nich přepracovával PTFE ve formě částic a částí své výroby přímo konkuroval výrobcům ve Společenství na trhu PTFE ve formě částic, zatímco ostatní uživatelé byly zpracovateli vyrábějícími polotovary a hotové výrobky za použití PTFE ve formě částic přímo ve svém výrobním postupu. Uživatelé, kteří spolupracovali již před uložením prozatímních opatření, a uživatelé, kteří se připojili po uložení prozatímních cel, byli rovněž vyzváni, aby předložili dodatečné informace ohledně svých výrobních nákladů s cílem doplnit údaje použité pro prozatímní zjištění a umožnit podrobnou hloubkovou analýzu všech aspektů situace různých uživatelů, a zejména vypočítat přesný dopad antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Na tuto dodatečnou žádost ovšem odpověděly pouze čtyři společnosti. V souhrnu spolupracovalo celkem sedm uživatelů, což představuje 67,8 % celkových dovozů z dotčených zemí a 41,3 % celkové spotřeby Společenství. (126) Dodatečné šetření odhalilo, že dopad konečných antidumpingových cel na uživatele se bude značně lišit v závislosti na množství dovezeného PTFE ve formě částic použitého ve výrobních postupech. V tomto ohledu byly výpočty provedeny na základě předpokladu, že žádný z uživatelů nebude schopen přenést zvýšení ceny na své zákazníky. V tomto hypotetickém scénáři nejhoršího případu se odhadoval dopad opatření na ziskovost dvou společností, které získávaly 70 až 80 % zdrojového PTFE ve formě částic z dotčených zemí, na 7,5 %. U zbývajících spolupracujících uživatelů dovážejících méně než 30 % své suroviny z dotčených zemí byl dopad odhadnut maximálně na 2,7 % za předpokladu, že by zvýšení ceny nebylo ani částečně přeneseno na jejich zákazníky. (127) Je však třeba poznamenat, že šetření rovněž potvrdilo, že zvýšení cen ve Společenství v důsledku uvalení antidumpingových opatření bude velmi pravděpodobně přeneseno na konečného zákazníka. V tomto ohledu se mělo za to, že silný cenový tlak ve Společenství byl způsoben hlavně dovozy z ČLR a Ruska uskutečněnými za nízkou cenu. Proto se očekává, že při uložení antidumpingových opatření cenové úrovně PTFE ve formě částic ve Společenství všeobecně vzrostou. Šetření rovněž odhalilo, že výrobky odběratelského odvětví byly částečně dále prodávány prostřednictvím distributorů, kteří těžili z vysokých marží, což naznačuje, že tito distributoři měli potenciál k absorbování zvýšení cen. Nakonec bylo zjištěno, že na trhu polotovarů a hotových výrobků vyráběných z PTFE ve formě částic ze třetích zemí docházelo během období šetření k velmi malé konkurenci, což rovněž ukazuje, že se zvýšení cen pravděpodobně přenese na konečné zákazníky. Na trzích polotovarů a koncových výrobků mají rozhodující postavení samozřejmě zpracovatelé ze Společenství, na rozdíl od dovážených výrobků, na něž se na všechny budou rovnocenně vztahovat antidumpingová cla. Proto se předpokládá, že zvýšení ceny ve stejné míře nepříznivě zasáhne všechny dotčené subjekty ve Společenství, zatímco od dovážených výrobků se žádný cenový tlak neočekává. Z těchto důvodů byl přijat závěr, že uživatelé budou s největší pravděpodobností schopni přenést značnou část zvýšení nákladů na své zákazníky, takže odhadovaný dopad antidumpingových opatření na jejich ziskovost by měl být ve skutečnosti mnohem omezenější než ve scénáři nejhoršího případu. (128) Zadruhé je třeba poznamenat, že i kdyby nebylo možné cenové zvýšení ani částečně přenést, což není realistická hypotéza, dopad na ziskovost výše uvedených čtyř spolupracujících uživatelů by se nezdál neúměrným. Dva z uživatelů by byli stále ziskoví i v případě nejhoršího scénáře. Jeden ze spolupracujících výrobců, u něhož by byl odhadovaný dopad jakéhokoliv antidumpingového opatření lehce vyšší než 1 %, již během období šetření zaznamenal významné ztráty, které nebyly spojeny s antidumpingovými opatřeními. Jakékoliv cenové zvýšení způsobené antidumpingovými cly by proto nemělo významný dopad na jeho podnikatelskou činnost. Poslední uživatel disponoval značnou hrubou marží, tj. více než 30 %, a proto se očekává, že může, přinejmenším částečně, sám absorbovat jakékoliv cenové zvýšení vyvolané uložením antidumpingových cel. (129) Jak je uvedeno ve 125. bodu odůvodnění, výše uvedená zjištění odráží situaci uživatelů představujících téměř 70 % celkových dovozů z dotčených zemí a přibližně 40 % spotřeby Společenství. Šetření rovněž zahrnovalo odlišné typy uživatelů, tj. reprezentující odlišná výrobní odvětví, využívající PTFE ve formě částic přímo nebo v polotovarech, kteří z dotčených zemí dováželi buď velká anebo naopak velmi omezená množství. Mělo se proto za to, že by výše uvedená zjištění mohla být považována do velké míry za reprezentativní. Je rovněž třeba poznamenat, že jak je uvedeno ve 147. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dopad antidumpingových cel na určité uživatele je zanedbatelný s ohledem na skutečnost, že PTFE ve formě částic představuje spíše nízký podíl jejich celkových nákladů. (130) Navíc je třeba poznamenat, že všichni spolupracující uživatelé do značné míry podnikají mimo Společenství. 24,6 % objemu prodeje uživatelů je skutečně vyváženo mimo Společenství. Z toho vyplývá, že by vnitřní režim zpracování těmto uživatelům dovoloval zpětně požadovat vyplacení antidumpingových cel uvalených na dovážený PTFE ve formě částic nebo se vyhnout jejich placení. Tato část podnikání uživatelů tudíž nebude opatřeními dotčena. (131) Při zvažování možných účinků opatření na uživatele je rovněž třeba poznamenat, že jejich současná finanční situace je částečně způsobena nespravedlivou hospodářskou soutěží, která je výsledkem existence dumpingových dovozů. To je třeba vzít v úvahu při vyvažování možného nepříznivého dopadu opatření na uživatele oproti kladným účinkům na jiné zúčastněné strany, zejména výrobní odvětví Společenství. (132) Na základě všech výše uvedených důvodů se dochází k závěru, že pravděpodobný účinek opatření na uživatele nebude nepřiměřený. Proto byl přijat závěr, že uvalení konečných antidumpingových cel nebude proti zájmu Společenství. 2. Dovozy polotovarů a hotových výrobků (133) Někteří uživatelé rovněž tvrdili, že budou muset čelit narušení hospodářské soutěže ve vztahu k výrobcům polotovarů a hotových výrobků v dotčených zemích, kteří nepodléhají antidumpingovým clům, zejména proto, že tito výrobci už nebudou do Společenství vyvážet PTFE ve formě částic, ale polotovary a hotové výrobky. V důsledku toho by museli uživatelé ve Společenství přemístit část svého podnikání mimo Evropské společenství, aby měli přístup k levnější surovině. (134) Pokud jde o polotovary a hotové výroby, bylo zjištěno, že nebezpečí zvýšení dovozů levných polotovarů a hotových odběratelských výrobků z dotčených zemí bezprostředně nehrozí. Na základě dostupných informací, tj. zejména známého kvalitativního rozdílu mezi dováženým PTFE ve formě částic z dotčených zemí a PTFE ve formě částic vyráběného výrobním odvětvím Společenství, nejsou ani ruští ani čínští výrobci v současné době schopni vyrábět celou škálu výrobků vyráběnou uživateli ve Společenství, v důsledku nedostatku nezbytného technického know-how . Řada stran zaznamenala, že know-how ruských a čínských výrobců, stejně jako kvalita jejich výrobků, neustále roste a že uložení konečných antidumpingových cel by tento proces ještě urychlilo, protože by bylo podnětem k přesunutí výroby polotovarů a hotových výrobků do těchto zemí, kde je PTFE ve formě částic možné získat za nižší ceny. Je třeba uvést, že podle některých subjektů na trhu se zdá, že dovoz polotovarů z dotčených zemí má skutečně zvyšující se tendenci. Neexistuje ale důkaz o tom, že by kvalita dovážených výrobků byla srovnatelná s kvalitou výrobků vyráběných a prodávaných na trhu Společenství a že by tedy docházelo k větší konkurenci a nebezpečí většího dovozu polotovarů a hotových výrobků. (135) Tvrzení, že by u zpracovatelských činností byl skutečně zvažován přesun mimo Společenství nebo že by se výrobci přeorientovali na více zpracované výrobky, nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Šetření rovněž odhalilo, že někteří uživatelé investovali od svého výrobního postupu ve Společenství teprve nedávno, což naznačuje, že by přemístění těchto výrobních zařízení bylo vysoce nepravděpodobné. 3. Zaměstnanost (136) Bylo rovněž namítáno, že zpracovatelské odvětví zaměstnává mnohem více lidí než výrobci PTFE ve formě částic ve Společenství a že by tato pracovní místa v případě uložení antidumpingových opatření byla ohrožena. (137) Šetření odhalilo, že informace předložené dotčenými uživateli / organizacemi dovozců v souvislosti se zaměstnaností byly do značné míry přehnané. Navíc by uložením antidumpingových cel byla přímo ohrožena pouze část těchto pracovních míst. Rovněž je třeba poznamenat, že výroba PTFE ve formě částic je náročnější spíše z hlediska kapitálu, zatímco výroba polotvarů nebo hotových výrobků spíše z hlediska pracovní síly. Přímé srovnání mezi počtem pracovních míst ve výrobním odvětví PTFE ve formě částic a odběratelském výrobním odvětví proto není vhodné. Navíc je třeba zmínit, že by byla ohrožena i některá pracovní místa u výrobců a dodavatelů ve Společenství, kteří nejsou žadateli. Jak již bylo uvedeno výše, výrobci ve Společenství, kteří nejsou žadateli, od počátku posuzovaného období ztratili významný podíl na trhu. Navíc je počet uživatelů, a tím i pracovních míst ve Společenství, také plně či částečně závislý na dodávce z výrobního odvětví Společenství a od výrobců ve Společenství, kteří nejsou žadateli. Pokud by tedy zmizelo výrobní odvětví Společenství, byla by tato pracovní místa ohrožena stejným způsobem. 4. Nedostatek nabídky (138) Řada stran rovněž znovu opakovala, že by uložení konečných cel vedlo k nedostatku nabídky, protože by bránilo vyvážejícím výrobcům z ČLR a Ruska ve vývozu jejich výrobků do Společenství a výrobní odvětví Společenství by nemělo dostatečnou kapacitu pro uspokojení poptávky ve Společenství. Rovněž bylo namítáno, že i kdyby výrobní odvětví Společenství mělo teoreticky kapacitu zvýšit svou výrobu PTFE, nebylo by to z ekonomického hlediska zajímavé, neboť výroba PTFE ve formě částic by byla méně zisková než výroba jiných fluoropolymerů. Objevilo se tvrzení, že jiné zdroje, například Japonsko a USA, by nebyly vhodnou alternativou, protože dovozní ceny z těchto zemí zůstávají vysoké. Dále bylo uváděno, že nedostatek na trhu Společenství se ještě zhorší, a to očekávaným zvýšením poptávky na trhu Společenství. Na druhé straně by pro určitá méně náročná upotřebení výrobek vyráběný ve Společenství svými parametry překračoval požadovanou specifikaci a byl by příliš drahý na to, aby byl pro tato upotřebení používán. Kromě toho byla vznesena námitka, že by se produkt z reaktoru ve tvaru kuliček ve Společenství vůbec neprodával, neboť předspékané kvalitativní třídy jsou ve Společenství vyráběny pouze v omezených množstvích, a proto by uživatelé byli závislí na dovozech z dotčených zemí. (139) Je třeba připomenout, že kapacita výrobního odvětví Společenství je 9 200 tun při 80% využití kapacity. Objem prodeje během období šetření byl asi 4 845 tun. Z toho vyplývá, že výrobci podávající žádost budou schopni prodat dalších 4 355 tun obdobného výrobku, což je 85 % celkových dovozů z dotčených zemí. Argument, že by výrobní odvětví Společenství tuto volnou kapacitu nevyužilo k výrobě PTFE ve formě částic z důvodu nízkého ziskového rozpětí prodeje tohoto výrobku, musel být odmítnut. Tento argument nebyl totiž podložen žádným důkazem. Nízká ziskovost prodeje PTFE ve formě částic výrobního odvětví Společenství byla navíc způsobena dumpingovými dovozy, které se uskutečňovaly za značně nižší ceny, než jsou ceny výrobního odvětví Společenství, a způsobovaly tak velký cenový tlak. Uložením konečného antidumpingového cla by se ceny na trhu Společenství měly vrátit na původní úroveň, což by mělo mít rovněž příznivý účinek na ziskovost. (140) Pokud jde o produkt z reaktoru ve tvaru kuliček, bylo zjištěno, že se během období šetření dovezla pouze velmi omezená množství. Podobně byly i dovozy předspékaných kvalitativních tříd během období šetření velmi omezené, z čehož vyplývá, že si předspékané kvalitativní třídy vyrábí uživatelé sami. Bylo zjištěno, že přinejmenším dva výrobci ve Společenství jsou schopni předspékané kvalitativní třídy vyrábět. A jak již bylo uvedeno výše, i výrobní odvětví Společenství prodávalo během období šetření kvalitativní třídy „nesplňující technické parametry“, které jsou srovnatelné s třídami nízké kvality z ČLR a Ruska. (141) Jsou také k dispozici jiné zdroje jako například Japonsko a USA. Argument, že dovozní ceny z těchto zemí jsou vyšší než ceny ze zemí, které jsou předmětem šetření, a že PTFE ve formě částic z Japonska a USA by proto nebyl vhodnou alternativou, nemůže být přijat, protože cílem antidumpingových cel je právě odstranit poškozující účinek dumpingu a obnovit spravedlivé podmínky hospodářské soutěže. (142) Dále se připomíná, že účelem jakéhokoliv antidumpingového opatření není v žádném případě zamezit výrobkům z dotčených zemí přístup na trh Společenství, ale spíše obnovit rovné podmínky, které byly narušeny nespravedlivými obchodními postupy. Proto PTFE ve formě částic, včetně typů výrobků, o nichž se tvrdilo, že jich bude nedostatek, může z dotčených zemí nadále vstupovat na trh Společenství, třebaže na vyšších cenových úrovních. (143) Na základě výše uvedených úvah a dalších prvků obsažených ve 139. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se přijímá závěr, že neexistují žádné závažné důvody pro neuložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a ČLR. G. KONEčNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATřENÍ 1. Úroveň pro odstranění újmy (144) Na základě metodiky stanovené ve 154. až 159. bodu odůvodnění prozatímního nařízení byla vypočítána úroveň pro odstranění újmy za účelem stanovení úrovně opatření, která budou s konečnou platností uložena. (145) Jeden ruský vyvážející výrobce tvrdil, že úprava rozdílů v úrovni obchodu by měla být založena na informacích poskytnutých plně spolupracujícím dovozcem, jež není ve spojení, který představoval většinu jeho dovozů. Přestože informace o tomto dovozci byly ověřeny na místě, nemohly být kupní ceny a následně ani ziskové rozpětí tohoto dovozce, který není ve spojení, spolehlivě určeny, kvůli jeho vysoce složité struktuře prodeje, jež zahrnuje řadu různých společností, od nichž nebyly k dispozici žádné informace. Tyto údaje proto nebyly použity. Alternativně tento vyvážející výrobce tvrdil, že za účelem výpočtu úpravy úrovně obchodu měla být dovozní cena CIF porovnána s cenou opětovného prodeje uplatňovanou dotčeným dovozcem ve Společenství. Bylo však zjištěno, že by tato metodika nevedla ke spolehlivějším výsledkům než metodika použitá pro prozatímní určení. Dostupné informace, zejména auditované účty dovozce, potvrdily, že odhady učiněné v prozatímních určeních byly přiměřené. (146) Oba ruští vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že srovnání jejich vývozní ceny s cenou nezpůsobující újmu mělo být provedeno pro každý typ výrobku zvlášť. Zejména bylo namítáno, že dražší specializované typy vyráběné výrobním odvětvím Společenství měly být z výpočtu úrovně pro odstranění újmy vyloučeny. V této souvislosti se připomíná, že jak je naznačeno ve výše uvedeném 28. až 40. bodu odůvodnění, musí být zjištění pro oba ruské vyvážející výrobce založena na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Protože nebyly k dispozici žádné spolehlivé údaje pro jednotlivé typy výrobku, určení vývozní ceny těchto vyvážejících výrobců bylo založeno na údajích zaznamenaných Eurostatem. Jak je navíc zmíněno ve výše uvedeném 9. a 55. bodu odůvodnění, měl dovážený PTFE po následném zpracování podobnou kvalitu jako PTFE vyráběný výrobním odvětvím Společenství a mohl být použit pro téměř všechna upotřebení, včetně těch vysoce specializovaných. Tato připomínka proto musela být odmítnuta. (147) Řada stran namítala, že úroveň zisku ve výši 9,3 % použitá pro výpočet prozatímního rozpětí cenového podbízení je příliš vysoká. Zejména bylo namítáno, že je třeba vzít v úvahu fakt, že trh PTFE ve formě částic se zmenšuje, výrobní náklady se zvyšují, a výrobní odvětví Společenství by při neexistenci dumpingových dovozů proto nebylo schopno dosáhnout zisku 9,3 %. Namísto toho bylo navrženo použití ziskového rozpětí ve výši 5 %. (148) V tomto ohledu se znovu připomíná, že ziskové rozpětí ve výši 9,3 % bylo založeno na skutečných a ověřených údajích předložených výrobci Společenství, tj. na důkazech, které prokazovaly, že zisku ve výši 9,3 % bylo předtím, než na trh Společenství začaly pronikat dumpingové dovozy, skutečně dosahováno. Rovněž se připomíná, že, jak je uvedeno ve 112. bodu odůvodnění, výrobní náklady během posuzovaného období klesly. Protože nejsou k dispozici žádné nové informace, metodika použitá pro stanovení rozpětí újmy, jak je popsáno ve 156. až 159. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se tímto potvrzuje. 2. Konečná cla (149) S ohledem na výše uvedená ustanovení se má za to, že konečné antidumpingové clo by mělo být uvaleno na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, ale nemělo by být vyšší než rozpětí újmy vypočtené v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení. (150) Navrhované konečné celní sazby vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Společenství, cla nezaplacena, jsou: Vyvážející země | Rozpětí odstraňující újmu | Dumpingové rozpětí | Navrhované antidumpingové clo | Čínská lidová republika | 55,5 % | 99,7 % | 55,5 % | Rusko | 40,0 % | 36,6 % | 36,6 % | (151) Aby se zajistilo správné prosazování antidumpingového cla, zbytková úroveň cla by se neměla vztahovat pouze na nespolupracujícího vývozce, ale také na ty společnosti, které během období šetření neprováděly žádné vývozy. Ovšem společnosti, které neprováděly žádné vývozy, se vyzývají, aby po splnění požadavků čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení předložily žádost o přezkum podle tohoto článku a nechaly si svoji situaci individuálně prošetřit. 3. Závazky (152) Jeden čínský vyvážející výrobce, kterému nebyl udělen status tržního hospodářství ani individuální zacházení, projevil zájem o nabídnutí závazku. Komise ale obvykle nepřijímá nabízené závazky od společností, kterým nebyl udělen statut tržního hospodářství ani individuální zacházení, protože v těchto případech nelze stanovit žádné individuální dumpingové rozpětí. Navíc šetření odhalilo, že účty dotčené společnosti nebyly spolehlivé, a sledování takového závazku by se proto ukázalo jako neproveditelné. (153) Dva ruští vyvážející výrobci rovněž nabídli přijetí závazku. Nicméně, jak stanoví výše uvedený 28. až 35. bod odůvodnění, zjištění pro oba vyvážející výrobce musela být prováděna na základě dostupných údajů. Připomíná se, že dané společnosti poskytly zavádějící informace, pokud jde o některé aspekty šetření, které měly vliv na správnost údajů a spolehlivost jejich spolupráce. Proto Komise není přesvědčena o tom, že by závazek těchto společností mohl být účinně monitorován, a nabídky proto byly zamítnuty. PřIJALA TOTO NAřÍZENÍ: Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy takzvaného polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic obsahujícího nejvýše 3 % jiné monomerové jednotky než tetrafluorethylenu, bez plniv, ve formě prášku nebo granulí, kromě mikronizovaných materiálů (například fluoropolymerový mikroprášek, jak jej definuje norma ASTM D5675-04), kódu KN ex 3904 61 00 (kód TARIC 3 904 61 00 50) a pocházejícího z Ruska a Čínské lidové republiky. Výše uvedený popis výrobku se vztahuje rovněž na výrobky prezentované jako nativní polymer („produkt z reaktoru ve tvaru kuliček“) v mokré či suché formě. 2. Sazba konečného antidumpingového cla platná pro čistou cenu franco hranice Společenství před proclením činí pro výrobky popsané v odstavci 1: Země | Celní sazba | Čínská lidová republika | 55,5 % | Rusko | 36,6 % | 3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. Článek 2 Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 862/2005 o dovozech takzvaného polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic obsahujícího nejvýše 3 % jiné monomerové jednotky než tetrafluorethylenu, bez plniv, ve formě prášku nebo granulí, kromě mikronizovaných materiálů a jeho nativního polymeru („produkt z reaktoru ve tvaru kuliček“) jak v mokré, tak suché formě kódu KN ex 3904 61 00 (kód TARIC 3 904 61 00 50) pocházejících z Ruska a Čínské lidové republiky, budou vybírány v celní sazbě uložené s konečnou platností. Částky zajištěné nad rámec konečné sazby antidumpingových cel budou uvolněny. Jestliže budou konečná cla vyšší než cla prozatímní, budou s konečnou plaností vybírány pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém svém rozsahu a je přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 144, 8.6.2005, s. 11. [2] Úř věst. L 56, 6.3. 1996 s. 1, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12). [3] Úř. věst. L 144, 8.6.2005, s. 11.