Zvláštní zpráva Systém evidence půdy: 
užitečný nástroj pro 
určování způsobilosti 
zemědělské půdy, jeho 
fungování lze však ještě 
zlepšitCS 2016  č. 25
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5935-6 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/84867 QJ-AB-16-025-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5925-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/17803 QJ-AB-16-025-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5921-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/286320 QJ-AB-16-025-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázků na stranách 17, 18, 19, 22 a 23, které nejsou majetkem Evropského účetní 
dvora, je nutné získat povolení přímo od držitele autorských práv.
Systém evidence půdy: 
užitečný nástroj pro 
určování způsobilosti 
zemědělské půdy, jeho 
fungování lze však ještě 
zlepšit
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Special ReportCS 2016  č. 25
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zamě -
řených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl 
jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Phil Wynn Owen a který se zaměřuje na 
udržitelné využívání přírodních zdrojů. Audit vedl člen EÚD Nikolaos Milionis a podporu mu poskytovali vedoucí kabi -
netu Iulia Papatheodoru, tajemník kabinetu Kristian Sniter, vyšší manažer Helder Faria Viegas, vedoucí úkolu Jan Huth 
a zástupkyně vedoucího úkolu Ramona Bortnowschiová. Auditní tým tvořili auditoři Marius Cerchez, Jindřich Doležal, 
Blanka Happachová, Christine Kleinsasserová, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto Resegotti, Bruno Schecken -
bach a Maciej Szymura. Jazykovou podporu poskytoval Tom Everett a Michael Pyper a kancelářskou podporu Monika 
Schmidtová.
Zleva doprava:  I. Papadakis, I. Papatheodoru, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth, 
K. Sniter, R. Bortnowschiová, R. Resegotti.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I–IV Shrnutí
1–7 Úvod
1–3 Základní informace
4–7 Specifikace systému LPIS
8–12  Rozsah, cíle a koncepce auditu
13–33  Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů evidence půdy lze 
ještě mnohé zlepšit
14–15  Dobré výsledky při zavádění systémů LPIS
16–20  Ortosnímky byly většinou aktuální
21–25  Interpretace snímků nebyla vždy spolehlivá a nepochybná
26–28  Ne vždy se spolehlivě uplatňovala poměrnost
29 Probíhalo testování částečně automatizovaných detekčních nástrojů, které však zatím nebyly 
v provozu
30–31  Některé systémy LPIS uváděly informace o tom, zda má zemědělec půdu skutečně k dispozici
32–33  Nedostatečné informace pro komplexní posouzení nákladové efektivnosti systému LPIS
34–55  Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl požadavkům reformy 
SZP
35–43  Členské státy pokračovaly v úpravách systému LPIS zohledňující ekologická opatření, ale ještě je 
nedokončily
44–55  Zjednodušení probíhá, ale i nadále představuje výzvu
04 Obsah 
56–72  Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se zlepšilo, ale dostatečně 
se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému
57–59  Ve srovnání s předchozím obdobím SZP se pokyny Komise k systémům LPIS zlepšily
60–64 Akční plány a finanční opravy řešily nedostatky systémů LPIS
65–69  Spolehlivost výsledků hodnocení kvality systému LPIS byla negativně ovlivněna nedostatky 
v metodice a jejím uplatňování
70–72  Výsledky hodnocení kvality nebyly dostatečně využity ke zlepšení kvality údajů v systému LPIS
73–80  Závěry a doporučení
 Příloha I — Vrstvy systému LPIS podle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 640/2014.
 Příloha II — Posouzení kvality 2015 – prvky kvality podle úrovně posuzování
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Agroenvironmentálně-klimatická opatření : Agroenvironmentálně-klimatická opatření patří z hlediska finančních 
přídělů z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova mezi nejvýznamnější opatření rozvoje venkova 
a jejich cílem je generovat přínosy v oblasti životního prostředí a klimatu.
Aktualizace systému LPIS : Činnosti prováděné členskými státy v systému LPIS za účelem evidence změn týkajících 
se pozemků v čase, např. zákres správných hranic pozemku, určení stupně způsobilosti zemědělské půdy, vytyčení 
nezpůsobilých ploch, definování poměrných kategorií pro každý příslušný referenční pozemek atd. Rovněž sem 
spadají činnosti v systému LPIS prováděné členskými státy, aby zajistily soulad svých systémů LPIS s aktuálně 
platnými právními předpisy a technickými standardy.
Evropský zemědělský a záruční fond (EZZF) : Zajišťuje financování přímých plateb zemědělcům, řízení 
zemědělských trhů a řadu dalších úkolů, jako veterinární a rostlinolékařská opatření, potravinové programy 
a informační činnosti.
Generální ředitelství Evropské komise pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova) : GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova odpovídá za provádění zemědělské politiky i politiky rozvoje 
venkova, což zahrnuje podporu zemědělských podniků, tržní opatření, rozvoj venkova, politiku jakosti, finanční 
a právní záležitosti, analýzu a hodnocení, jakož i mezinárodní vztahy týkající se zemědělství.
Geoprostorová žádost o podporu (GSAA – Geospatial Aid Application ): Předem daný formulář žádosti 
o podporu s příslušnými grafickými materiály pro zemědělce, poskytovaný, jak uvádí čl. 72 odst. 3 nařízení 
(EU) č. 1306/20131, prostřednictvím počítačového rozhraní založeného na geografických informacích, které se 
využívá ke zpracování prostorových a alfanumerických údajů o vykázaných plochách.
Hodnocení kvality : Každoroční úkon, v jehož rámci členské státy nebo regiony testují spolehlivost údajů 
v systémech LPIS na základě určitých prvků kvality. Metodiku pro hodnocení kvality vyvíjí a vylaďuje společné 
výzkumné středisko. Výsledky tohoto testování monitoruje Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova.
Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS – Integrated Administration and Control System ): 
Integrovaný systém, který se skládá z databází zemědělských podniků, žádostí, zemědělských ploch a platebních 
nároků (v členských státech, které uplatňují režim jednotné platby). Tyto databáze se využívají pro administrativní 
křížové kontroly všech žádostí o podporu u většiny opatření financovaných z EZZF (např. režim jednotné platby, 
režim jednotné platby na plochu nebo jiné přímé platby).
Kontrolní zóna hodnocení kvality systému LPIS : Náhodně vybraná zóna použitá ke kontrole hodnocení kvality 
s využitím aktuálních vnitrostátních ortosnímků nebo údajů z dálkového průzkumu Země ve vysokém rozlišení.
Kontroly na místě : Ověřování legality a správnosti operací týkajících se plochy prováděné inspektory platební 
agentury spojené s návštěvou prostor žadatele nebo přezkumem aktuálních satelitních snímků pozemků (tj. dálkový 
průzkum Země). Takové kontroly se mají každoročně systematicky provádět u určitého vzorku zemědělských 
podniků. U hlavních režimů a jejich podmínek, např. režimu základní platby, režimu jednotné platby na plochu či 
většiny opatření na rozvoj venkova, se kontroly na místě provádějí u 5 % všech příslušných příjemců.
Maximální způsobilá plocha (MEA –  Maximum Eligible Area ): Počet potenciálně způsobilých hektarů v rámci 
konkrétního režimu podpory nebo podpůrného opatření. V kontextu systémů LPIS je horní limit maximální 
způsobilé plochy dán mimo jiné referenční plochou referenčního pozemku.
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky 
a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 549).
06 Glosář 
Návštěvy na místě : Jednorázové návštěvy na místě prováděné v rámci aktualizace systému nebo hodnocení 
kvality za účelem vyjasnění, pokud interpretace snímku nedostačuje k tomu, aby bylo možné posoudit, nakolik je 
referenční pozemek způsobilý.
Odhadovaná míra chyb : Nejlepší odhad Účetního dvora, pokud jde o chyby s vlivem na třídu plateb za rok. 
Vypočítává se na základě výsledků testů provedených na reprezentativním vzorku operací. Vyjadřuje se jako 
procento chybných plateb z celkové hodnoty plateb. Toto procento s 95% pravděpodobností spadá do intervalu 
spolehlivosti, který je vymezen dolní a horní hranicí.
Ortosnímky : Letecké či satelitní fotografie, snímky a jiná zobrazení po ortorektifikaci (úpravě zkreslení).
Platební agentura : Orgán členského státu odpovědný za správu zemědělských dotací.
Plocha využívaná v ekologickém zájmu (EFA – Ecological Focus Area ): Plocha vymezená podle článku 46 
nařízení (EU) č. 1307/20132, která má generovat přínosy pro životní prostředí, zvyšovat biologickou rozmanitost 
a udržovat atraktivitu krajiny. Do definice plochy využívané v ekologickém zájmu mohou spadat krajinné prvky, 
ochranné pásy, zalesněné oblasti, půda ležící ladem, plochy s plodinami, které vážou dusík atd.
Podmíněnost : Mechanismus, kterým je výplata plateb zemědělcům v plné výši podmíněna dodržováním souboru 
základních pravidel týkajících se životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních 
podmínek zvířat anebo obhospodařování půdy.
Prohlášení o věrohodnosti : Výsledek ročního finančního auditu a auditu souladu, při nichž prověřujeme 
spolehlivost účetní závěrky EU a správnost operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Zjištění a závěry 
prohlášení o věrohodnosti se zveřejňují v naší výroční zprávě.
Prvek kvality (PK) : Jeden ze šesti specifických komponentů používaných k posouzení kvality systému LPIS 
a identifikaci jeho slabých stránek (článek 6 nařízení (EU) č. 640/2014).
Realizovatelná řada testů (ETS – Executable Test Suite ): Soubor případů k testování (prvků kvality), jež mají být 
využity k otestování systému LPIS s cílem prokázat, že disponuje specifikovaným souborem funkcí.
Referenční pozemek : Zeměpisně ohraničená oblast s jedinečným identifikačním polem registrovaná 
v identifikačním systému zemědělských pozemků, na nějž odkazuje článek 70 nařízení (EU) č. 1306/2013, 
s přednastavenou hodnotou potenciálních způsobilých hektarů v rámci konkrétního režimu podpory nebo 
podpůrného opatření.
Režim základní platby (BPS – Basic Payment Scheme ): Zemědělský režim fungující na základě platebních nároků 
přidělených zemědělcům v prvním roce žádosti, které pak zemědělci každoročně aktivují.
2 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech 
podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 608).
07 Glosář 
Společné výzkumné středisko Evropské komise (JRC – Joint Research Centre ): Interní vědecký útvar Evropské 
komise, které zaměstnává výzkumníky a poskytuje nezávislé vědecké poradenství a podporu k opatřením EU. 
„Oddělení MARS“ v rámci společného výzkumného střediska vyvíjí a aktualizuje metodiku hodnocení kvality.
Správní kontroly : Formalizované a automatizované kontroly žádostí prováděné platebními agenturami s cílem 
ověřit způsobilost žádostí a zjistit případné nesrovnalosti.
Systém evidence půdy (LPIS – Land Parcel Identification System ): Zeměpisný informační systém, který umožňuje 
systému IACS zeměpisně lokalizovat, zobrazit a prostorově integrovat jeho ustavující prvky, jak se uvádí v článku 70 
nařízení (EU) č. 1306/2013 a článku 5 nařízení (EU) č. 640/20143. Obsahuje různé soubory prostorových dat z četných 
zdrojů, které dohromady vytváří evidenci všech zemědělských ploch (referenčních pozemků) v příslušném členském 
státě a maximálních způsobilých ploch podle různých režimů podpory EU v pilíři 1 a 2 SZP . Systémy LPIS sestávají jak 
z alfanumerických, tak grafických prvků.
Trávy nebo jiné zelené pícniny : Všechny zelené rostliny obvykle se vyskytující na přírodních pastvinách nebo 
běžně přidávané do osevních směsí pro pastviny nebo louky v příslušném členském státě bez ohledu na to, zda jsou 
využívány pro pastvu zvířat či nikoli.
Trvalé travní porosty a stálé pastviny (společně označované jako „trvalé travní porosty“) : Půda, která se 
využívá k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin na přírodních (přirozený osev) nebo uměle vytvořených 
(umělý osev) plochách a která nebyla zahrnuta do střídání plodin v zemědělském podniku po dobu minimálně 
pěti let. Lze sem zařadit i jiné druhy, které mohou být spásány, jako křoviny a stromy, pokud trávy a jiné zelené 
pícniny i nadále převažují. Je na vlastním uvážení daného členského státu, zda tato definice zahrne i půdu, kterou 
lze v rámci zavedených místních postupů spásat, i když na ploše využívané jako pastvina trávy a jiné zelené pícniny 
obvykle nepřevažují.
Vrstva v systému LPIS : Vizuální zobrazení zeměpisného datového souboru v prostředí jakékoliv digitální mapy. 
Pojmem vrstva se rozumí vrstva zeměpisné reality v konkrétní oblasti.
Vykázaná plocha : Celková vykázaná plocha (všemi zemědělci) na referenční pozemek využívaná k dalšímu 
zpracování platební agenturou.
Zemědělská činnost : i) Produkce nebo pěstování zemědělských produktů, chov nebo držení zvířat pro zemědělské 
účely, ii) udržování zemědělských ploch ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin nebo iii) provádění 
minimální činnosti, vymezené členskými státy, na zemědělských plochách přirozeně ponechávaných ve stavu 
vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin.
Zemědělská plocha : Jakákoli plocha orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur.
Zemědělský pozemek : Souvislý díl půdy ohlášený jedním zemědělcem, na kterém se pěstuje jen jedna skupina 
plodin.
3 Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované 
na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 48).
08
 Shrnutí
I
Systém evidence půdy (LPIS) je IT systém založený na leteckých či satelitních fotografiích, který eviduje všechny 
zemědělské pozemky v členském státě. Jde o klíčový kontrolní mechanismus v rámci společné zemědělské politiky 
(SZP), kterým se ověřuje způsobilost dotací odvozených od plochy, jež v roce 2015 činily 45,5 miliardy EUR. Účetní 
dvůr ve svém prohlášení o věrohodnosti odhadl míru chyb u Evropského zemědělského a záručního fondu (EZZF) 
za rok 2014 na 2,9 % (2,2 % bez chyb v podmíněnosti). Více než polovina těchto chyb se týkala plochy. Systém 
rovněž hraje stále větší roli v kontrole souladu s různými environmentálními závazky. V současné době funguje v 28 
členských státech 44 národních či regionálních systémů LPIS, které celkem obsahují přes 135 milionů referenčních 
pozemků.
II
Zkoumali jsme, zda členské státy systémy dobře řídily a zda je Komise vhodným způsobem monitorovala. Provedli 
jsme auditní návštěvy v Komisi a v pěti členských státech (týkaly se šesti systémů LPIS). Všem členským států jsme 
rovněž zaslali průzkum.
III
Dospěli jsme k závěru, že LPIS je užitečným nástrojem pro určování způsobilosti zemědělské půdy, jeho fungování 
lze však ještě zlepšit. V uplynulých letech vyplývalo z výsledků našeho prohlášení o věrohodnosti, že akční plány 
a finanční opravy řeší nedostatky systémů LPIS v dotčených členských státech. Je zde ale stále prostor pro zlepšení:
– V postupech systémů LPIS jsme zjistili určité nedostatky, které mají dopad na schopnost členských států pro -
vádět spolehlivé kontroly způsobilosti půdy. Zatímco ortosnímky v systémech LPIS byly většinou spolehlivé, 
interpretace snímků vždy spolehlivá a nepochybná nebyla. Některé systémy LPIS uváděly dodatečné informace 
o vlastnictví a nájemních právech zajišťující, že pozemek bude vykázán správným zemědělcem. Členské státy 
dále neprováděly hodnocení nákladové efektivnosti svých systémů LPIS, které by jim umožnilo lépe koncipovat 
příslušné kontroly.
– Zjistili jsme, že členské státy pokročily v aktualizaci svých systémů LPIS ke splnění závazků SZP na období 2014–
2020. Systémy LPIS však zatím nebyly zcela uzpůsobeny ekologickým opatřením. Určité snahy Komise společnou 
zemědělskou politiku zjednodušit přinesly smíšené výsledky.
– Výkonnost Komise jako monitorovacího orgánu se zlepšila díky lepším pokynům k systému LPIS, pravidelným 
auditům a následné kontrole akčních plánů členských států a finančních oprav. Spolehlivost ročních hodnocení 
kvality týkajících se účinnosti systémů LPIS v členských státech byla nicméně oslabena nedostatky v uplatňova -
né metodice, nedostatečnými kontrolami a nedostatečnou následnou kontrolou ze strany Komise.
09 Shrnutí 
IV
Na základě našich auditních připomínek předkládáme následující doporučení:
a) Členské státy by měly na základě kvantifikované analýzy nákladů a přínosů a zhodnocení rizik intenzivněji usilo -
vat o zvýšení spolehlivosti údajů (posílit proces aktualizace, vyjasnit využívání poměrnosti a kontrolovat, zda má 
zemědělec půdu skutečně k dispozici).
b) Členské státy by měly za podpory Komise vyvinout a ustavit rámec pro posuzování nákladů na provoz a aktuali -
zace svých systémů LPIS, aby mohly měřit výkonnost těchto systémů a nákladovou efektivnost jejich zlepšení.
c) Členské státy by měly, s využitím systémů LPIS, zajistit spolehlivou identifikaci a evidenci a posléze i účinné 
monitorování ploch využívaných v ekologickém zájmu, trvalých travních porostů a nových kategorií půdy.
d) Komise by měla znovu přezkoumat stávající právní rámec pro systémy LPIS a některá pravidla pro příští období 
SZP zjednodušit a zefektivnit.
e) Komise by měla provést analýzu nákladů a přínosů, která by určila, zda by se reprezentativnost vzorků pro hod -
nocení kvality mohla zlepšit, aby bylo možné lépe pokrýt základní soubor pozemků v systémech LPIS.
f) Komise by měla zlepšit monitorování výsledků hodnocení kvality, a to tak, že bude analyzovat veškeré nesrovna -
losti ve zprávách o hodnocení kvality, bude provádět příslušnou následnou kontrolu, poskytovat zpětnou vazbu 
členským státům a v případě potřeby zajistí vypracování a realizaci plánů nápravných opatření.
10
 Úvod
Základní informace
01 
Ze společné zemědělské politiky (SZP) se prostřednictvím Evropského zeměděl -
ského a záručního fondu (EZZF) financují přímé platby zemědělcům a opatření, 
jimiž reaguje na tržní nerovnováhu nebo environmentální výzvy („pilíř 1“). Ze SZP 
se prostřednictvím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) 
rovněž spolufinancují programy rozvoje venkova v členských státech EU („pilíř 
2“). Reformovaná SZP na období 2014–2020 usiluje o cílenější, spravedlivější 
a k životnímu prostředí vstřícnější – „zelenější“ – platby přímé podpory.
02 
Pokud jde o zajištění správnosti plateb, SZP se spoléhá na integrovaný správní 
a kontrolní systém (IACS). Jde o soubor ucelených správních kontrol a kontrol žá -
dostí o dotace na místě, který řídí členské státy. Klíčovým prvkem IACS je systém 
evidence půdy (LPIS). Jde o IT systém založený na ortosnímcích (leteckých či sate -
litních fotografiích), který eviduje všechny zemědělské pozemky v členském státě. 
Má dvojí účel: jasně lokalizovat veškerou způsobilou zemědělskou půdu v rámci 
referenčních pozemků a vypočítat jejich maximální způsobilou plochu (MEA). Sys -
tém LPIS se využívá ke křížovým kontrolám v rámci správních kontrolních řízení 
a jako východisko kontrol na místě prováděných platební agenturou4.
03 
Systémy LPIS byly původně koncipovány pro kontroly podpory na plochu, která 
v současné době5 odpovídají platbám ve výši až 40 miliard EUR u pilíře 1 SZP6 
a přibližně 5,5 miliardy EUR u pilíře 2 SZP7. Některé členské státy také využívají 
své systémy LPIS ke kontrole dodržování některých environmentálních pravidel 
z rámce podmíněnosti nebo na ploše založených režimů podpory venkova, jako 
je agroenvironmentální podpora a podpora pro znevýhodněné oblasti. Podle SZP 
na období 2014–2020 má být část přímé podpory zemědělcům vyplácena na ze -
mědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí. Některé z těchto nových 
ekologických závazků (viz bod 35 v části II) mají být monitorovány s využitím 
systémů LPIS.4 Jádrem legislativy pro systémy 
LPIS v období SZP 2007–2013 
je článek 17 nařízení Rady 
č. 73/2009 ze dne 
19. ledna 2009, kterým se 
stanoví společná pravidla pro 
režimy přímých podpor 
v rámci společné zemědělské 
politiky a kterým se zavádějí 
některé režimy podpor pro 
zemědělce a kterým se mění 
nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) 
č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 
a zrušuje nařízení (ES) 
č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 
31.1.2009, s. 16), a článek 6 
nařízení Komise (ES) 
č. 1122/2009 ze dne 
30. listopadu 2009, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, 
pokud jde o podmíněnost, 
modulaci a integrovaný 
administrativní a kontrolní 
systém v rámci režimů 
přímých podpor pro 
zemědělce stanovených 
v uvedeném nařízení, 
a k nařízení Rady (ES) 
č. 1234/2007, pokud jde 
podmíněnost v rámci režimu 
podpory pro odvětví vína. 
V období 2014–2020 je to pak 
článek 70 nařízení (EU) 
č. 1306/2013 a články 5 a 6 
nařízení (EU) č. 640/2014.
5 Podle údajů ze souhrnného 
rozpočtu EU na rok 2015.
6 Prostředky na platby se 
vztahují především 
k rozpočtovým položkám 05 
03 01 01, režim jednotné 
platby, 28 342 milionů EUR; 05 
03 01 02, režim jednotné 
platby na plochu, 
7 806 milionů EUR a v plném 
rozsahu k vyjmenovaným 
součástem položek 
05 03 01 03 až 05 03 03, ostatní 
přímé podpory v celkové výši 
4 328 milionu EUR 
(redistributivní platby, zvláštní 
programy pro nejvzdálenější 
regiony, podpora na plochu 
pro bavlnu a částečně 
specifická podpora (článek 
68)).
7 Na režimy rozvoje venkova 
založené na ploše 
v rozpočtové položce 05 04 
Rozvoj venkova připadá 
zhruba polovina prostředků 
na platby ve výši 
11 162 milionů EUR.
11 Úvod 
Specifikace systému LPIS
04 
Systém LPIS funguje na základě referenčních pozemků. Referenčním pozemkem 
se rozumí jedinečně identifikovaná zeměpisně vymezená zemědělská plocha8. 
Zemědělci by měli pečlivě prověřit každou mapu a identifikovat a ze svých žádos -
tí vyloučit veškerou zemědělsky neobhospodařovanou půdu, jakož i nezpůsobilé 
prvky, které se na pozemcích nacházejí, jako budovy, dvory, křoviny, vozovky, 
lesy, jezera atd.
05 
Technické specifikace systémů LPIS se v jednotlivých členských státech liší stejně 
jako různé typy referenčních pozemků (viz tabulka 1 ). Stručný popis hlavních 
typů je uveden níže.8 Viz čl. 2 odst. 25 a čl. 5 odst. 1 
nařízení (EU) č. 640/2005 a čl. 4 
odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 
č. 1307/2013.Tabulka 1Charakteristické rysy typů referenčních pozemků
Zemědělský pozemekParcela katastru 
nemovitostíBlok zemědělce Fyzický / topografický blok
Hlavní znaky – Jedna skupina plodin
– Jeden zemědělec– Jeden nebo více zemědělců
– Podle vlastnictví
–  Jedna skupina plodin nebo 
více skupin plodin– Jeden zemědělec
–  Jedna skupina plodin nebo 
více skupin plodin
– Bez přirozených hranic– Jeden nebo více zemědělců
–  Plocha ohraničená určitými 
prvky (příkopy, křoví, zdi 
atd.)
–  Jedna skupina plodin nebo 
více skupin plodin
Hlavní zdroj 
údajůŽádost zemědělce Katastr, registr půdy Žádost zemědělce Správní zařazení
Zdroj:  Evropský účetní dvůr a Evropská komise (JRC).

12 Úvod 
06 
Belgie, Německo a Spojené království mají systém LPIS pro každý region. Ve všech 
ostatních členských státech funguje jeden systém pro celou zemi. V současné 
době existuje celkem 44 systémů LPIS, v nichž se eviduje 135 milionů referenč -
ních pozemků (viz obrázek  1).
07 
Systémy LPIS spravují členské státy, které odpovídají za kvalitu údajů vložených 
do systému. Komise má monitorovací roli. Poskytuje členským státům poky -
ny a podporu, kontroluje účinnost jejich systémů LPIS, může ukládat finanční 
opravy, pokud kontroly LPIS selhávají, a kontroluje plnění akčních plánů. Komise 
rovněž zavedla hodnocení kvality systému LPIS, v rámci něhož jsou členské státy 
povinny kvalitu svých systémů LPIS každoročně testovat. Obrázek 1Systémy LPIS v EU podle typu
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě zpráv o posouzení systémů LPIS za roky 2014 a 2015. 
 
  
Zemědělský pozemek
Katastrální pozemek
Blok zemědělce
Fyzický/topogra/f_ický blok
13
 Rozsah, cíle a koncepce 
auditu
08 
Cílem auditu bylo zjistit, zda systém evidence půdy fungující v rámci společné 
zemědělské politiky je schopen plnit svůj účel.
09 
Hledali jsme odpověď na následující obecnou auditní otázku:
Je systém evidence půdy (LPIS) dobře řízen?
10 
Abychom mohli tuto otázku zodpovědět, prověřovali jsme, zda systém členskému 
státu umožňoval spolehlivě kontrolovat měření a způsobilost půdy nárokované 
žadatelem ( část 1 ) a zda byly systémy upraveny tak, aby splňovaly závazky SZP 
na období 2014–2020, zejména ekologické závazky a potřebu plnění této politi -
ky zjednodušit ( část II ). Zkoumali jsme rovněž, zda Komise vhodným způsobem 
plnila svou monitorovací úlohu ( část III ).
11 
Audit probíhal od července 2015 do dubna 2016. Jeho součástí byly návštěvy 
Evropské komise a pěti členských států (Rakouska, Německa (Sárska a Severního 
Porýní-Vestfálska), Irska, Polska a Spojeného království (Skotska)). Tyto členské 
státy byly vybrány na základě zde vyplacených částek, systému referenčních po -
zemků a auditů provedených EÚD a Komisí v poslední době. V každém členském 
státě jsme vedli pohovory, analyzovali jsme postupy a údaje a testovali vzorek 
pozemků, abychom zkontrolovali spolehlivost údajů evidovaných v systému. Cel -
kem jsme za přítomnosti vnitrostátních orgánů na obrazovce zkontrolovali přes 
400 referenčních pozemků9, z toho více než 100 jsme navštívili na místě10. Tento 
vzorek byl sestaven na základě rizika s cílem identifikovat oblasti, kde je možné 
systémy LPIS zdokonalit.
12 
Dále jsme rozeslali členským státům průzkum pokrývající všech 44 různých 
systémů LPIS s cílem získat klíčové údaje a informace o uspořádání a používání 
těchto systémů. Navíc jsme provedli dokumentární analýzu předchozích audit -
ních zjištění EÚD a Komise, jakož i přezkum dříve realizovaných studií. Prostřed -
nictvím dalších dokumentárních přezkumů auditoři také analyzovali dodatečné 
informace o systémech LPIS, které byly zavedeny členskými státy nebo regiony, 
jež nebyly v průběhu auditu navštíveny. Vedli jsme rovněž rozhovory s úředníky 
Komise a zkoumali příslušnou dokumentaci.9 Tento údaj nezahrnuje 
všechny referenční pozemky 
analyzované na obrazovce 
v případě Severního 
Porýní-Vestfálska. Zde měl 
auditní tým před auditní 
návštěvou, v jejím průběhu 
i po ní k systému LPIS ve verzi 
pouze pro čtení neomezený 
přístup.
10 Návštěvy na místě svým 
rozsahem zahrnuly především 
posouzení správného určení 
způsobilé zemědělské polohy 
a soulad informací uvedených 
v příslušném systému LPIS se 
skutečným stavem 
referenčního pozemku.
14
 Část I
Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování 
systémů evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
13 
K dosažení zamýšleného účelu musí být údaje systému LPIS aktuální, spolehlivé 
a úplné, aby správní kontroly byly účinné. Členské státy musí své ortosnímky 
pravidelně aktualizovat a správně je vyhodnocovat. V případech, kdy nelze z in -
terpretace snímků vyvodit žádný závěr, by členské státy měly na základě zhod -
nocení rizika a nákladů na další kontroly uvážit návštěvu příslušných pozemků na 
místě a zde určit správnou maximální způsobilou plochu. V systému LPIS by měly 
být všechny informace relevantní pro posouzení způsobilosti půdy. Členské státy 
rovněž musí s podporou Komise shromažďovat informace o výkonnosti systému 
LPIS, aby mohly porovnat náklady na další zlepšení s očekávanými přínosy.
Dobré výsledky při zavádění systémů LPIS
14 
V kontextu prohlášení o věrohodnosti jsme pravidelně zkoumali realizaci systémů 
LPIS v členských státech. Pokud jsou grafické informace v systému LPIS řádně 
aktualizovány a analyzovány, systém výrazně přispívá k prevenci a detekci chyb 
týkajících se plochy v žádostech o podporu. Díky kvalitnějším pokynům Komise 
(viz body 57–59) a akčním plánů zavedeným Komisí a členskými státy (viz body 
60–61) se spolehlivost údajů v systémech LPIS v uplynulých letech trvale zlep -
šovala. V několika členských státech byly v důsledku nápravných opatření ze 
systémů LPIS vyňaty nezpůsobilé plochy a Komise uložila značné finanční opravy 
(viz body 62–64).
15 
V rámci prohlášení o věrohodnosti každoročně odhadujeme míru chyb u EZZF. 
V roce 2014 jsme ji na základě auditu 183 operací odhadli na 2,9 %11. Odhadovaná 
míra chyb je blízko 2% prahu významnosti (materiality), avšak přesahuje jej. Na 
chyby související s plochou připadalo 44 % odhadované míry chyb u EZZF. Polo -
vina těchto chyb nepřesahovala 2 %, takže měla na celkovou odhadovanou míru 
chyb jen omezený dopad.
Ortosnímky byly většinou aktuální
16 
Členské státy jsou povinny své systémy LPIS pravidelně aktualizovat, aby mohly 
kontrolovat, zda jsou zemědělcům vypláceny prostředky pouze na způsobilou 
zemědělskou půdu. Vzhledem k potenciálu přirozených a antropogenních změn 
pozemků zaměřují členské státy své úsilí především na časté pořizování nových 
ortosnímků a jejich rychlou integraci do systémů LPIS. Ta je nutná, aby systém 
spolehlivě a správně odrážel specifické podmínky dané lokality.11 Odhadovaná míra chyby 
u EZZF v roce 2014 činila bez 
podmíněnosti 2,2 %.
15
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
17 
Zastaralé snímky sebou nesou riziko, že údaje v systému již nebudou přesné. 
Komise doporučila aktualizovat datový soubor systému LPIS jednou za tři až pět 
let12, aby systém odrážel situaci v místě. U značného podílu pozemků ve Skotsku 
jsme zjistili, že snímky v systému LPIS nebyly vždy obnovovány každých pět let 
(viz rámeček 1 ).12 GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova, výroční zpráva 
o činnosti za rok 2014, 
závěrečná zpráva, příloha 10, 
část 3.2, ABB 03: „Je proto 
nutné databázi systému LPIS 
aktualizovat a členské státy by 
za tím to účelem měly uvážit 
stálou obnovu snímků po 
třech až pěti letech v závislosti 
na vývoji v terénu (po lidském 
zásahu či bez něj).“
Příklad zastaralých ortosnímků v systému LPIS
Ve Skotsku  jsme narazili na snímky, které byly pořízeny v letech 2008 a 2009, tj. byly sedm let staré. Orgány 
odhadly, že více než 35 000 pozemků v systému LPIS (6,9 % z celkového počtu) bylo fotografováno před rokem 
2010.Rámeček 1
18 
V průběhu auditu jsme, například v Rakousku, Německu (Severní Porýní-Vestfál -
sko a Sársko), a Polsku, zaznamenali osvědčené postupy pro pravidelné pořizová -
ní ortosnímků pro systém LPIS.
19 
Některé členské státy vyvinuly zvláštní úsilí, aby mohly nové soubory ortosnímků 
zavést do systému včas. V roce 2015 dokonce Severní Porýní-Vestfálsko nahrálo 
do systému LPIS snímky, které byly pořízeny na jaře téhož roku (jako „provizorní 
digitální letecké snímky“). Takové promptní kroky pomáhají udržovat systém 
aktuální a omezují časové náročné a pracné vratky v případě změn ve způsobilos -
ti půdy. Systém kromě toho archivuje i historické ortosnímky, které lze zobrazit 
a konzultovat tak předchozí stav referenčního pozemku v systému LPIS.
16
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
20 
Rovněž jsme zjistili případy delších zpoždění při vkládání nových ortosnímků do 
systému LPIS. V Rakousku zabral tento úkon více než rok. I ve Skotsku došlo při 
aktualizaci systému LPIS k výrazným zpožděním13, jejichž příčinou byl především 
nedostatek personálu pro interpretaci snímků a také zpožděná dodávka nových 
ortosnímků od dodavatele.
Interpretace snímků nebyla vždy spolehlivá 
a nepochybná
21 
Kromě pravidelné obnovy ortosnímků je pro správnou evidenci způsobilé ze -
mědělské plochy a správné vyloučení nezpůsobilé plochy v systému LPIS klíčová 
systematická a přesná interpretace nových snímků. Pouze pokud jsou vnitrostát -
ní orgány schopny správně interpretovat snímky, které dostávají, budou moci 
provádět spolehlivé správní kontroly žádostí zemědělců. Komise vnitrostátním 
orgánům doporučuje, aby nové ortosnímky po obdržení interpretovaly syste -
matickým způsobem. V jedné z navštívených platebních agentur (Sársko) nebyla 
taková systematická interpretace snímků zavedena.
22 
Náš audit potvrdil14, že interpretace ortosnímků prováděná při aktualizaci sys -
tému LPIS není vždy spolehlivá, což vedlo k tomu, že v systémech LPIS byly 
zaevidovány nesprávné maximální způsobilé plochy. Konkrétně nebyly správně 
vymezeny oblasti nebo zcela zřejmě nezpůsobilé prvky (viz rámeček  2).13 Z letů roku 2014 bylo do října 
2015 z 160 000 
vyfotografovaných pozemků 
zpracováno pouze 90 000.
14 V tomto kontextu viz také naše 
výroční zpráva za rok 2014, 
zejména doporučení 1 
v kapitole 7: „členské státy [by 
měly] více [dbát o] to, aby 
jejich databáze LPIS 
obsahovaly spolehlivé 
a aktuální informace o ploše 
a způsobilosti zemědělské 
půdy, zejména u trvalých 
pastvin, a systematicky 
analyzovaly a využívaly 
všechny informace, které mají 
k dispozici v kontextu 
správních kontrol, včetně 
aktuálních ortosnímků, aby 
nedocházelo k platbám na 
nezpůsobilou půdu“ 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015).
17
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Příklady nesprávného posouzení maximální způsobilé plochy, která mohla být 
identifikována na základě interpretace snímků
Nezpůsobilé oblasti byly nesprávně vyhodnoceny
V Sársku  jsme identifikovali pozemky, které byly evidovány jako plně způsobilé, přestože ve skutečnosti bylo 
z nově nabytých snímků zřejmé, že jsou převážně nezpůsobilé (zarostlé).Rámeček 2
Snímek v systému LPIS Sárska
© Platební agentura Sárska
Situace zjištěná na místě
Zdroj:  Evropský účetní dvůrSkotská platební agenturaVe Skotsku  jsme zjistili nezpůsobilé plochy, které nebyly v systému LPIS správně zaevidovány. V systému LPIS 
byl jako zcela způsobilý evidován referenční pozemek, který se zčásti prudce svažoval a měl kamenitý povrch 
bez zeleně. Červená šipka ukazuje na některé problematické oblasti.
18
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
23 
Někdy samotná interpretace snímků není pro přesné posouzení způsobilosti 
půdy na ortosnímcích dostačující. V případě orné půdy a holých pastvin je inter -
pretací snímků obecně možné spolehlivě identifikovat způsobilou plochu, která 
má být zaevidována v systému LPIS. U specifických typů pastvin, například u lesů, 
v nichž probíhá pastva, nebo u alpských pastvin, tak tomu však vždy není (viz 
rámeček 3 ).Nezpůsobilé prvky nebyly řádně vyňaty
V Rakousku  bylo v jednom případě nesprávně vymezeno jezero. Do maximální způsobilé plochy tohoto po -
zemku byla zahrnuta i jeho část zastavěná domem.
V Irsku  byla u jednoho pozemku v systému LPIS zaevidována maximální způsobilá plocha o výměře 1,4 ha 
poté, kdy zemědělec podal žádost o změnu plochy, a to navzdory skutečnosti, že na pozemku se nacházel dvůr 
zemědělského podniku a kůlna, a byl tedy v plném rozsahu nezpůsobilý.
Další příklady nedostatků při určování správné maximální způsobilé plochy jsme zjistili i v  Severním 
Porýní-Vestfálsku .Rámeček 2
© Rakouská platební agentura (AMA)
19
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Samotná interpretace snímků není vždy nepochybná
Ve Skotsku  jsme narazili na pozemky, na něž se žádala podpora jako na lesy s probíhající pastvou (viz obrázek 
systému LPIS vlevo). Tyto pozemky byly ve skutečnosti nezpůsobilé, neboť na nich pastva neproběhla, a ani 
probíhat nemohla, neboť pozemek nebyl porostlý travou (viz snímek systému LPIS vpravo). To by bylo mož -
né potvrdit pouze kontrolou na místě. Tyto pozemky byly chybně zařazeny do maximální způsobilé plochy 
a v minulosti na ně byla vyplácena podpora.Rámeček 3
Snímek ve skotském systému LPIS
© Skotská platební agentura
Situace zjištěná na místě
Zdroj:  Evropský účetní dvůr
Snímek ve skotském systému LPIS
© Skotská platební agentura
Situace zjištěná na místě
Zdroj: Evropský účetní dvůr
20
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
24 
Pokud panují pochybnosti o tom, zda se pozemky, především pastviny, skutečně 
využívají k zemědělským účelům, vnitrostátní orgány některých členských států 
uskutečňují v rámci procesu aktualizace návštěvy v terénu, které fungují jako 
podpora interpretace jejich digitálních snímků. V Rakousku (alpské pastviny) 
a ve Skotsku jsme v tomto ohledu zaznamenali určité úsilí, ale také značný počet 
dosud neprovedených návštěv v případě Skotska (přes 76 000 návštěv za účelem 
kontroly půdy), které byly naplánovány, aby byla zajištěna aktuálnost informací 
v systému LPIS, ale zatím nebyly provedeny, především kvůli nedostatku zdrojů.
25 
Návštěvy v terénu jsou jedinou metodou, která je přesná, pokud není interpre -
tace snímku nepochybná, jsou s nimi však spojeny náklady. Jejich počet a rozsah 
by se tedy měl pečlivě plánovat a náklady na dodatečnou přesnost by se měly 
porovnávat s očekávanými přínosy pro správnost plateb.V některých případech závisí způsobilost pozemků na tom, zda je či není pod stromy travní porost či jiná 
vegetace, např. kapradina, hlodáš evropský nebo hasivka orličí. V extérních případech se tak může posouzení 
způsobilosti drasticky změnit, ortosnímky ale tuto změny nezachytí, jak to bylo potvrzeno v případě Irska .
Hlodáš evropský s travním porostem  
(v Irsku způsobilý nebo částečně způsobilý)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Hlodáš evropský bez travního porostu  
(v Irsku nezpůsobilý)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
Další příklady nedostatků jsme zjistili i u pastvin v  Rakousku  a Severním Porýní-Vestfálsku .Rámeček 3
21
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Ne vždy se spolehlivě uplatňovala poměrnost
26 
Členské státy mají možnost využívat v rámci svých systémů LPIS poměrný systém 
pro referenční pozemky – pastviny se způsobilou zemědělskou půdou i s ne -
způsobilými prvky, jako je křoví, stromy, kameny, keře nebo sítina. K vymezení 
způsobilé plochy v rámci referenčního pozemku stanoví členské státy různé škály 
rozsahu procentní způsobilosti s odpovídajícím dopadem na platby15. Smyslem je 
zjednodušit vymezování způsobilé plochy pozemků, kde přesná míra způsobilosti 
není zcela zřejmá. Stavby jako budovy, trvalé vozovky nebo betonové zdi do této 
kategorie nespadají a musí být naopak před uplatněním poměrného přístupu 
vyňaty a vymezeny v systému LPIS.
27 
Podle poměrného systému interpretace snímků či automatická posouzení bez 
případné reflexe nebo, je-li to nutné, potvrzení na místě nejsou obvykle pro 
spolehlivé určení správných způsobilých oblastí dostatečné. V průběhu našeho 
auditu jsme navštívili řadu alpských pozemků v Rakousku16 a pozemků ve spo -
lečném užívání v Irsku17, u nichž bylo toto poměrné posouzení využito. Na místě 
jsme zjistili, že pro vnitrostátní inspektory a osoby provádějící interpretaci snímků 
bylo obtížné vymezovat pozemky, uplatňovat koeficienty způsobilosti a stano -
vovat jednotlivá procenta způsobilosti jednotným způsobem (viz rámeček 4 ). 
Vnitrostátní orgány nevyvinuly vhodné strategie pro řízení rizika, jako ucelené 
a ilustrativní katalogy k poměrnosti s jasným popisem a hodnoticími kritérii pro 
každé rozpětí a s návštěvami v terénu ve všech případech, kdy panují pochybnos -
ti, či doplňkovými technickými nástroji k uspokojivému řešení těchto obtíží.
28 
Komise doporučuje, aby členské státy při posuzování pastvin s koeficientem 
způsobilosti nižším než 50 % postupovaly obezřetně, neboť je zde vysoké riziko 
chyb18. V Rakousku byl zaveden systém pro výpočet plochy horských past -
vin, které jsou posety stromy, kamením a sutí. Jak rakouský, tak irský poměrný 
systém povolují nízké koeficienty způsobilosti (viz příklad týkající se Austrálie 
v rámečku  5).15 Článek 10 nařízení Komise 
v přenesené pravomoci (EU) 
č. 640/2014.
16 Pět alpských pastvin 
v regionech Dolní Rakousko, 
Štýrsko, Salcbursko a Horní 
Rakousko.
17 Čtyři pastviny ve společném 
užívání v Irsku, což jsou 
obvykle rozsáhlejší plochy 
pastvin vlastněné více než 
jednou osobou. Každému 
podílníkovi patří hypotetický 
podíl na celkové ploše.
18 JRC, Technical guidance on the 
pro rata system for permanent 
grassland (Technické pokyny 
k poměrnému systému pro 
trvalé pastviny), DS-
CDP-2015-06 final.
22
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Příklady nesprávných poměrných posouzení ukazují meze snímků v systémech 
LPIS
V průběhu auditní návštěvy byl jeden irský  pozemek evidovaný jako pastvina částečně pokrytá keři, stromy, 
kapradinami a vřesem, který byl v systému LPIS veden jako z 90 % způsobilý, posouzen jako způsobilý ze 70 %, 
což znamená, že část platby byla zřejmě nadhodnocena.
Příklady pozemků s nízkými koeficienty způsobilosti
Níže uvedený lesní referenční pozemek s omezeným travním porostem pod stromy byl v  rakouském  systému 
LPIS evidován jako způsobilý z 21 %. Na místě jsme zjistili, že míra jeho způsobilosti je nadhodnocená.Rámeček 4 Rámeček 5Snímek v irském systému LPIS
Snímek v  rakouském systému LPIS
© Irská platební agentura (DAFM) © Rakouská platební agentura (AMA)Situace zjištěná na místě
Situace zjištěná na místě:
Zdroj: Evropský účetní dvůr Zdroj: Evropský účetní dvůr

23
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Probíhalo testování částečně automatizovaných 
detekčních nástrojů, které však zatím nebyly 
v provozu
29 
Jedním způsobem, jak snížit riziko nesprávné registrace způsobilé plochy v sys -
tému LPIS a dosáhnout objektivnějších výsledků, je vyvinout a používat nástroje 
pro automatickou detekci změn. S interpretací snímků pomocí identifikace tvarů, 
předmětů, textur nebo vztahů k přilehlým segmentům může na základě databá -
ze ortosnímků pomoci software. Členské státy jako Rakousko a Irsko o řadě tako -
vých nástrojů pro interpretaci údajů v systému LPIS uvažovaly. I když o testování 
zatím nemáme k dispozici žádné závěry (viz rámeček 6 ), oceňujeme zájem těchto 
zemí o trvalé zlepšování spolehlivosti údajů i využití inovačních technik jak ke 
zlepšení spolehlivosti, tak k omezení správních nákladů.
Výsledky dosažené poloautomatickými detekčními nástroji v Rakousku
V nedávné době se v  Rakousku  prováděla studie, která testovala spolehlivost poloautomatického detekčního 
nástroje vyvinutého Univerzitou přírodních zdrojů a přírodních věd ve Vídni. Srovnání výsledků u způsobilých 
ploch evidovaných v rakouském systému LPIS (snímek vlevo) a výsledků získaných s pomocí poloautomatické -
ho detekčního nástroje (snímek vpravo) odhalilo významné rozdíly.Rámeček 6
Zdroj:  ©Atzberger, C., The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remo -
te sensing (Aktuální možnosti (polo)automatizovaného určování ploch spásaných pastvin s pomocí dálkového průzku -
mu Země), Vídeň 2014.

24
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Některé systémy LPIS uváděly informace o tom, zda 
má zemědělec půdu skutečně k dispozici
30 
Aby měli nárok na zemědělskou platbu, musí mít zemědělci plochu, v souvislosti 
s níž vznášejí nárok na podporu, k dispozici (např. být jejím vlastníkem nebo ji 
mít v pronájmu). Pokud se od zemědělců nevyžaduje, aby předkládali doklady 
o právech k půdě, na niž žádají o podporu, je zde riziko, že jim bude vypláce -
na podpora na půdu, kterou nemají k dispozici, jako například na pozemky ve 
společném užívání nebo půdu patřící jiným subjektům. I když právní předpisy EU 
tuto povinnost nestanoví, domníváme se, že praxe doplňování systému LPIS, je-li 
to proveditelné a nákladově efektivní, informacemi o tom, zda má zemědělec po -
zemky k dispozici, je osvědčeným postupem, který by členským státům umožnil 
tyto informace křížově kontrolovat oproti žádostem o podporu; takový postup 
jsme zjistili ve Skotsku (viz rámeček 7 ).
Osvědčené postupy pro ověřování dokladů k právu užívat půdu
Ve Skotsku  musí být jakákoliv deklarovaná změna vlastnictví nebo práva používat pozemky doložena náleži -
tými dokumenty podepsanými oběma stranami, jichž se převod týká. Obdobně se u všech nově vykazovaných 
pozemkům musí dokládat užívací právo k půdě. Skotský systém LPIS obsahuje informace o vlastnictví půdy 
nebo o nájemních smlouvách.Rámeček 7
31 
Zbývající čtyři členské státy po zemědělcích vyžadují předložení dokladů o vlast -
nictví, nájmu či jakýchkoliv jiných právech k půdě, na niž si podávají žádost, 
pouze příležitostně, a nemají tedy vždy jistotu, že zemědělec je skutečně opráv -
něn s referenčními pozemky evidovanými v systému LPIS disponovat. V Rakousku 
a Severním Porýní-Vestfálsku jsme zjistili případy, kde zemědělci nemohli s částmi 
pozemků, které sousedí s lesem nebo okrajem cesty, disponovat, nicméně je 
přesto vykázali a obdrželi na ně podporu. Příslušné informace z katastru nemovi -
tostí, včleněné do systému LPIS, nebyly využity jako dodatečný zdroj informací.
25
Část I – Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů 
evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit
Nedostatečné informace pro komplexní posouzení 
nákladové efektivnosti systému LPIS
32 
K hlavním funkcím systému LPIS patří lokalizace, identifikace a kvantifikace země -
dělské půdy. Jak se uvádí v bodech 16 až 29, členské státy investují do zavedení, 
provozu a aktualizace svých systémů LPIS značné finanční zdroje. Pokusili jsme 
se proto shromáždit informace o nákladech na systémy LPIS od členských států 
a Komise. Členské státy nebyly schopny poskytnout spolehlivé a srovnatelné 
informace o nákladech. Činilo jim potíže vyčíslit celkové investiční náklady na 
systémy LPIS, související roční provozní náklady a náklady na zvláštní prvky, jako 
proces aktualizace systému, různé vrstvy systému LPIS nebo posuzování kvality. 
Členské státy tedy nejsou schopny posuzovat nákladovou efektivnost zlepšení 
systému.
33 
Komise má informace o zavádění systémů LPIS v nových členských státech i infor -
mace o nákladech na snímky. Komise však od členských států informace o pro -
vozních nákladech nevyžadovala, ani jim neposkytla pokyny, jak je spolehlivým 
a srovnatelným způsobem generovat. Není proto schopna adekvátně posuzovat 
náklady spojené s novými požadavky na systém nebo vývojem souvisejících 
opatření.
26
 Část II  
Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
34 
Systémy LPIS členských států je nutno aktualizovat, neboť musí být splněny nové 
závazky plynoucí ze SZP na období 2014–2020. Změny se týkají nových manda -
torních ekologických závazků, které vážou dodatečných 30 % nad rámec základní 
platby na určité postupy, jež jsou potenciální přínosné pro klima a životní pro -
středí v celé EU. Analyzovali jsme, nakolik lze systém LPIS využívat k monitorování 
těchto ekologických závazků. V tomto kontextu jsme rovněž zkoumali dobro -
volné začlenění některých krajinných prvků chráněných v rámci podmíněnosti 
a rozvoje venkova do systémů LPIS, které dobrovolně provedly některé členské 
státy. Jelikož jednou z hlavních priorit Komise je navíc zjednodušení SZP s cílem 
dosahovat lepších výsledků za pomoci méně komplikovaných pravidel, analyzo -
vali jsme i úsilí Komise v této oblasti.
Členské státy pokračovaly v úpravách systému LPIS 
zohledňující ekologická opatření, ale ještě je 
nedokončily
35 
Nová společná zemědělská politika na období 2014–2020 zavedla tzv. přímé eko -
logické platby. Aby mohli tyto platby obdržet, jsou zemědělci povinni udržovat 
trvalé travní porosty, uplatňovat diverzifikaci plodin a část orné půdy vyhradit 
jako plochu využívanou v ekologickém zájmu (EFA)19 (viz obrázek  2).
36 
I když LPIS může být účinným nástrojem pro monitorování trvalých travních 
porostů a některých ploch využívaných v ekologickém zájmu (viz body 37–41), 
u závazků, jež jsou dočasnější povahy jako diverzifikace plodin, je jeho účinnost 
nižší (viz obrázek  2). LPIS tedy není vhodným nástrojem, který by platební agen -
tuře umožňoval provádět správní kontroly skutečné obměny plodin.19 Nařízení (EU) č. 1307/2013.
27
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZPObrázek 2Ekologická opatření: základní přehled
Zdroj:  Evropská komise.
30 % prostředků na přímé platby za používání tří základních postupů: 
Ekvivalence: členské státy se mohou rozhodnout, že zemědělci mohou místo uplatňování těchto tří postupů uplatňovat 
postupy, které se považují za ekvivalentní (např. rotace plodin místo diverzi/f_ikace plodin).Údržba plochy využívané v ekologickém zájmu o výměře minimálně 5 % orné půdy hospodářského podniku   
 √ platí pouze pro zemědělské podniky s více než 15 hektary orné půdy   
 √ poměr se může zvýšit na 7 % po zprávě Komise v roce 2017 a legislativním návrhu  
 √ plochou využívanou v ekologickém zájmu mohou být: okraje pole, ochranné pásy, půda ležící ladem, krajinné  
  prvky, zalesněné plochy, terasy, plochy s meziplodinami, vegetační pokryv a plodiny, které vážou dusík, rychle    rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích, agrolesnictví, půdní pruhy podél okrajů lesa  Diverziﬁkace plodin 
 √ alespoň dvě plodiny, pokud orná půda zemědělského podniku přesahuje plochu 10 hektarů   
 √ alespoň tři plodiny, pokud orná půda zemědělského podniku přesahuje plochu 30 hektarů   
 √ 
hlavní plodina se nesmí pěstovat na více než 75 % plochy orné půdy a dvě hlavní plodiny nesmí společně pokrývat  
  více než 95 % plochy orné půdy Zachování trvalých travních porostů;    
√ zákaz orby na vymezených plochách  
 √ národní/regionální poměr s 5% rozpětím
28
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
Nedostatky členských států ve vymezování trvalých 
travních porostů
37 
Pozitivní vliv trvalých travních porostů na životní prostředí je obecně uznáván, 
a těmto porostům by se tedy mělo dostávat ochrany. Jde o půdu, která se využívá 
k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin na přírodních (přirozený osev) nebo 
uměle vytvořených (umělý osev) plochách, která nebyla zahrnuta do střídání 
plodin v zemědělském podniku po dobu minimálně pěti let20. Přeměnu trvalých 
travních porostů na ornou půdu omezují právní předpisy. Členské státy jsou 
povinny zajistit, aby poměr ploch s trvalými travními porosty k celkové zeměděl -
ské ploše ohlášené zemědělci neklesl o více než 5 %, aby tak nedocházelo k jejich 
podstatnému omezování21.
38 
V Sársku jsme zjistili příklad osvědčeného postupu: dílčí vrstva tamního systému 
LPIS umožňovala vysledovat a monitorovat přeměnu částí jednotlivých pozem -
ků na trvalé travní porosty na nejnižší možné úrovni, např. v případech dělení či 
slučování pozemků. V ostatních pěti navštívených členských státech a regionech 
existovalo riziko, že změny statusu stávajících trvalých travních porostů nebo 
půdy, která se má trvalým travním porostem stát, nemusí být zjištěny, neboť 
monitorování není dostatečné a zdrojové údaje v systému LPIS jsou neúplné (viz 
rámeček  8).
Na vývoji vrstvy EFA členské státy pracovaly
39 
Podle nových právních předpisů jsou členské státy povinny do roku 2018 zaevi -
dovat všechny plochy trvale využívané v ekologickém zájmu jako vrstvu systému 
LPIS, aby mohly kontrolovat, zda zemědělci splnili svůj závazek udržovat minimál -
ně 5 % své půdy jako plochu využívanou v ekologickém zájmu22.
40 
Grafické materiály dodávané příjemcům od roku podání žádosti 2016 musí 
uvádět typ, velikost a lokalizaci ploch využívaných v ekologickém zájmu vyme -
zených v průběhu předchozího roku, a to včetně ploch, které nejsou trvalé23. Aby 
tomuto ustanovení dostály, budou členské státy muset do svých systémů LPIS do 
roku 2018 zabudovat základní vrstvu pro plochy využívané v ekologickém zájmu. 
Pokyny Komise stanoví, že ve vrstvě EFA by měly být již od prvního roku (2015) 
uvedeny všechny plochy využívané v ekologickém zájmu a vybrané členským 
státem, u nichž se má za to, že zůstanou po minimálně tři roky stabilní24. Výklad 
Komise směřuje k postupnému budování vrstvy pro plochy využívané v ekologic -
kém zájmu, aby byla do roku 2018 plně funkční.20 Čl. 4 odst. 1 písm. h) nařízení 
(EU) č. 1307/2013.
21 Čl. 45 odst. 2 nařízení (EU) 
č. 1307/2013.
22 Při výpočtu tohoto procenta 
se například do výpočtu této 
plochy nezahrnuje plocha 
s krajinnými prvky jako taková, 
krajinné prvky jsou však 
váženy a převáděny na 
hektary.
23 Čl. 17 odst. 4 prováděcího 
nařízení Komise (EU) 
č. 809/2014 ze dne 
17. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013, pokud jde 
o integrovaný administrativní 
a kontrolní systém, opatření 
pro rozvoj venkova 
a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 
31.7.2014, s. 69).
24 GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova, pokyny pro vrstvu 
EFA (DSCG/2014/31 final rev1).
29
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
41 
V rámci našeho průzkumu nás většina členských států a regionů (26 ze 44) infor -
movala, že již vrstvu EFA do svého systému zabudovaly, a zbývajících 18 praco -
valo na tom, aby se tak do roku 2018 stalo, jak stanoví nařízení. V navštívených 
členských státech se postupně zavádí digitalizace všech ploch trvale využívaných 
v ekologickém zájmu na zemědělské půdě nebo pozemcích s takovou půdou 
sousedících. Skotsko však zatím plochy využívané v ekologickém zájmu ve svém 
systému LPIS nedigitalizovalo a Severní Porýní-Vestfálsko ve všech případech 
správně nedefinovalo kategorie těchto ploch a jejich velikost, což vedlo k chy -
bám ve výpočtech, neboť koeficienty u některých prvků, například živých plotů 
či mlází, se liší25. Irské orgány se při zavádění vrstvy EFA s trvalými krajinnými 
prvky do systému LPIS rozhodly použít k lokalizaci prvků EFA, jako jsou živé ploty 
a strouhy, jiný soubor informací, než použila Státní mapovací agentura. Jelikož 
tato vrstva technicky neodpovídá stávající vrstvě irského systému LPIS, hranice 
a mnohoúhelníky prvků EFA v systému LPIS jsou posunuté, což jejich přesnou 
lokalizaci ztěžuje.25 Viz příloha X nařízení (EU) 
č. 1307/2013; např. 1 m živého 
plotu (přepočítací koeficient 5 
a váhový koeficient 2) se 
počítá jako 10 m2 plochy 
využívané v ekologickém 
zájmu, zatímco 1 m2 mlází 
(váhový koeficient 1,5) se 
počítá pouze jako 1,5 m2.Nedostatky v monitorování trvalých travních porostů
Typ využívání zemědělské půdy je nutno každoročně s využitím systémů LPIS monitorovat, aby bylo možné 
rozhodnout o tom, zda se orná půda stala trvalým travním porostem, což se stane, pokud je po dobu pěti či 
více let obecně využívána pro pěstování trávy a jiných bylinných pícnin, přestože byla zorána a byly zde vysa -
zeny jiné odrůdy bylinných pícnin.
Vysledovatelnost pětiletého přechodného období není zaručena
Pokud se v  Rakousku  převede pozemek z jednoho zemědělce na jiného nebo se změní velikost pozemku, 
propojení na historii těchto pozemků se smaže. Status půdy v systému LPIS pak již nelze spolehlivě identifiko -
vat a potenciální trvalé travní porosty zůstávají nezjištěny. Totéž platí o  Polsku  a o  Skotsku , jejichž systémy 
LPIS neuvádí informace o věkové struktuře netrvalých travních porostů (např. dvouletém nebo tříletém trav -
ním porostu). Orgány tedy nejsou schopny sledovat pozemsky s travním porostem a zajistit, aby byly v systé -
mu LPIS na konci pětiletého cyklu znovu zaevidovány jako trvalé travní porosty. Obdobná situace je i v  Irsku .
Na přesné umístění trvalých travních porostů nejsou v systému LPIS odkazy
V Severním Porýní-Vestfálsku  není v rámci referenčního pozemku obecně možné rozlišovat mezi trvalý -
mi travními porosty a ornou půdou. Jelikož zákresy zemědělsky využívané půdy, které zemědělci přikládali 
k žádosti o podporu, nebyly převedeny do systému LPIS, přesný tvar trvalého travního porostu a možného 
travního porostu nebylo možné vysledovat.Rámeček 8
30
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
Nedostatky v evidenci krajinných prvků chráněných 
v rámci podmíněnosti nebo agroenvironmentálního 
režimu
42 
Ochrana ploch využívaných v ekologickém zájmu je pokračováním jiných politik 
či nástrojů podpory pro zemědělství, které jsou příznivější pro životní prostředí, 
jako je podmíněnost nebo agroenvironmentální opatření v oblasti klimatu v rám -
ci rozvoje venkova. Jako součást těchto pravidel definovaly členské státy normy 
pro ochranu oblastí citlivých z hlediska životního prostředí a určité typy krajin -
ných prvků (keře, stromy, ochranné pásy  nebo mlází).
43 
Stávající právní rámec EU členské státy nezavazuje zanášet do systému LPIS kra -
jinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti. Nicméně v průzkumu EÚD 28 člen -
ských států a regionů uvedlo, že tak učinily na základě vnitrostátních právních 
předpisů. 16 členských států a regionů uvedlo, že tyto prvky nejsou v jejich systé -
mu LPIS v plném rozsahu evidovány. Krajinné prvky chráněné v rámci podmíně -
nosti zaevidovaly do systému LPIS tři z pěti navštívených členských států. Správná 
identifikace a evidence takových prvků v systému LPIS je užitečná pro sledování 
možných změn nebo případů nedodržení přepisů, včetně zákazu odstraňování či 
ničení takových prvků, a byla by účinným nástrojem správních křížových kontrol. 
Totéž platí o členských státech, jako je Rakousko, které vyplácí agroenvironmen -
tální klimatickou podporu na určité typy krajinných prvků. Zjistili jsme nedostatky 
týkající se správné identifikace a evidence takových prvků v rakouském a němec -
kém systému LPIS (viz rámeček 9 ). Obtíže při zavádění spolehlivých vrstev pro 
krajinné prvky do systému LPIS jsou ukázkou budoucích problémů spojených se 
zaváděním ucelené a účinné vrstvy pro plochy využívané v ekologickém zájmu.
31
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
Příklady nesprávné identifikace a evidence krajinných prvků
V Severním Porýní-Vestfálsku  nebyly krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti vždy správně vymeze -
ny. Některé části vyloučených krajinných prvků uvedené níže (vyznačeno oranžově), jako mlází nebo stromo -
řadí, byly ve skutečnosti způsobilé, zatímco jiné krajinné prvky téhož druhu nebyly vůbec zaevidovány.Rámeček 9
© Zemědělská komora Severního Porýní-Vestfálska
V Rakousku  platební agentura rutinně eviduje zalesněné pásy jako krajinné prvky (mlází – modrý trojúhelník), 
i když jsou součásti sousedního lesa. To obvykle znamená, že zemědělské podniky, které obhospodařují při -
lehlou zemědělskou plochu, k nim nemají žádná práva, a že se proto nekvalifikují pro podporu v rámci agroe -
nvironmentálního režimu.
© Rakouská platební agentura (AMA)
32
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
Zjednodušení probíhá, ale i nadále představuje výzvu
44 
Zjednodušení je primárním cílem Komise26. Má za to, že zjednodušení SZP je pro 
vyšší konkurenceschopnost zemědělství zásadní, zachovává a vytváří pracovní 
místa a přispívá k řádnému rozvoji venkovských oblastí27. Zjednodušení by se 
v zásadě mělo týkat i systémů LPIS.
45 
Spolu s ekologickými závazky byl schválen nový soubor pravidel pro systémy 
LPIS v podobě specifických nařízení28. Patří k nim dodatečné závazky (např. po -
vinné geoprostorové žádosti o podporu, více vrstev v systému LPIS (viz seznam 
povinných vrstev systému LPIS v  příloze I )) a možnosti (tj. práh stability, pravidlo 
sta stromů) pro členské státy. Pro systém LPIS je kvůli různorodosti zavedených 
místních postupů výzvou i integrace nových kategorií způsobilé půdy.
Geoprostorová žádost o podporu – užitečný nástroj
46 
Za účelem identifikace všech zemědělských pozemků využívaných jedním 
příjemcem a zpracování odpovídajících prostorových a alfanumerických údajů 
musí orgány členských států všem příjemcům poskytnout do roku 2018 předpři -
pravený geoprostorový formulář žádosti o podporu a související grafické mate -
riály29. V rámci našeho průzkumu systémů LPIS nám 33 členských států a regionů 
sdělilo, že takový systém schopný s využitím informací v systému LPIS ukázat, jak 
se všechny žádosti o podporu prostorově prolínají, již existuje. Ve zbývajících 11 
členských státech a regionech30 (zatím) takový systém zaveden nebyl.
47 
V zásadě by tedy zemědělci měli v blízké budoucnosti začít podávat své žádosti 
o podporu s využitím geoprostorových metod, tj. lokalita a velikost jejich pozem -
ků se musí odvozovat od snímků v systému LPIS. Od roku 2018, kdy bude muset 
být zavedení tohoto systému plně dokončeno, by však národní a regionální 
orgány měly poskytovat zemědělcům technickou podporu nebo papírové formu -
láře žádostí o podporu, pouze pokud zemědělci toto nebudou schopni zajistit. 
Orgány by rovněž měly zajistit digitalizaci všech vykázaných ploch.26 Viz http://www.consilium.
europa.eu/en/policies/
cap-simplification .
27 Viz http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Nařízení (EU) č. 1306/2013 
a nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 640/2014 
a prováděcí nařízení Komise 
(EU) č. 809/2014.
29 Článek 17 nařízení (EU) 
č. 809/2014.
30 Tento údaj zahrnuje osm 
německých regionů.
33
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
48 
Jak vyplývá z našich auditních zjištění, geoprostorová žádost o podporu, po -
kud byla zavedena, významně zlepšila kvalitu informací v systémech LPIS (např. 
v Rakousku a Sársku). V průběhu správních kontrol je překrývání referenčních či 
zemědělských pozemků nebo nesoulad u hranic pozemků, které generují kódy 
chyb, okamžitě zjištěno. V této souvislosti vyvinulo elektronický geoprostorový 
systém žádostí o podporu i Polsko, aby zemědělcům umožnilo podávat žádosti 
o podporu na internetu. V roce podání žádosti 2015 však bylo elektronicky po -
dáno méně než 1 % žádosti, neboť polští zemědělci preferovali tradiční papírové 
formuláře.
Navštívené členské státy se rozhodly práh stability 
neuplatnit
49 
Novým prvkem rámce SZP na období 2014–2020 je možnost neprovést aktua -
lizaci systémů LPIS, pokud je rozdíl mezi novou maximální způsobilou plochou 
referenčního pozemku a dříve vyhodnocenou maximální způsobilou plochou 
menší než 2 % („práh stability“)31. Cílem tohoto nového pravidla je zjednodušit 
správní mechanismus systému LPIS. Komise však ve svých pokynech32 určených 
členským státům uvedla, že přestože právní předpisy nestanoví povinnost prová -
dět aktualizaci, pokud je tento rozdíl nižší než 2 %, Komise ji přesto doporučuje 
(tj. vyloučit nezpůsobilé části maximální způsobilé plochy) v případě jakýchko -
liv zřejmých změn33 ve způsobilé ploše bez ohledu na to, zda je změna pod 2% 
prahem či nikoliv. Ani jeden z navštívených členských států se nerozhodl 2% práh 
stability uplatňovat.
Nepovinné pravidlo sta stromů – komplikovaný úkon
50 
Nový rámec SZP obsahuje ustanovení, že oblasti se stromy rozptýlenými na 
zemědělské půdě se nyní považují za způsobilé, pokud počet stromů na hektar 
není vyšší než 100 stromů a zemědělské činnosti lze vykonávat obdobně jako na 
pozemcích bez stromů na stejné ploše34. Stromy, které se považují za „plochu 
využitelnou k pastvě“ se do prahu sta stromů nezapočítávají. Stromy využitelné 
k pastvě jsou podle výkladu Komise ty stromy, které hospodářská zvířata mohou 
spást celé. Naše analýza potvrdila, že je obtížné takové stromy identifikovat pod -
le snímků, což vede k nejistotě při posuzování (částečné) způsobilosti půdy pro 
zemědělskou podporu a členským státům to přináší komplikace a administrativní 
zátěž.31 Čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 640/2014.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, 
oddíl 3.2.
33 Výskyt nezpůsobilého prvku 
(např. nově postavený dům).
34 Čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) 
č. 640/2014: „Zemědělský 
pozemek, který zahrnuje 
rozptýlené stromy, je 
považován za způsobilou 
plochu za předpokladu, že 
zemědělské činnosti se na 
těchto pozemcích mohou 
provádět podobným 
způsobem jako na pozemcích 
bez stromů na stejné ploše 
a počet stromů na hektar 
nepřesáhne maximální 
hustotu.“ Tuto hustotu vymezí 
členské státy na základě 
tradičních pěstitelských 
postupů, přírodních 
podmínek a důvodů 
souvisejících s ochranou 
životního prostředí a oznámí ji.
34
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
Nové specifikace způsobilé půdy byly pro systémy LPIS 
výzvou
51 
V ustanoveních SZP na období 2014–2020 byly zavedeny nové specifikace a vy -
jasnění ohledně způsobilosti půdy. Obecně platí pravidlo, že pro platby v rámci 
pilíře 1 se kvalifikuje pouze zemědělské půda evidována v systému LPIS, která se 
primárně využívá pro zemědělské účely. Způsobilost je dána statusem půdy (orná 
půda, trvalý travní porost a trvalá plodina) a jejím využitím. K přijatelným činnos -
tem patří zemědělská produkce (např. pěstování plodin) nebo udržování půdy 
ve stavu, který ji činí vhodnou pro pastvu či pěstování plodin. Udržování půdy je 
podmíněno závazkem zemědělců provádět na této půdě pravidelně (např. jed -
nou ročně) minimální údržbové činnosti nebo tato půda musí mít určité charak -
teristické rysy, které ji činí vhodnou pro pastvu či pěstování plodin. To v zásadě 
platí pro všechny typy půdy.
52 
Pokud členské státy definovaly „minimální údržbové činnosti“ na půdě, která 
se nevyužívá k zemědělské produkci, není pravděpodobné, že by bylo možné 
v systému LPIS ověřit jejich provádění. V systému LPIS lze srovnáním skutečných 
fotografií se staršími informacemi uloženými v systému identifikovat pouze plo -
chy zcela zarostlé po dobu delší, než je vymezené období, a tak doložit, že se pří -
slušné činnosti neprováděly. Na druhé straně jsou členské státy povinny ověřovat 
správný status dotčených referenčních pozemků a po ověření, například formou 
kontrol na místě, je zaevidovat do systému LPIS (viz rámeček 10 ).Rámeček 10Osvědčený postup pro evidenci minimální údržbové činnosti v systému LPIS
V Chorvatsku  se pro referenční pozemky, u nichž se eviduje minimální údržbová činnost, používá specifický 
kód, který je označí jako „dočasně nezpůsobilé“, pokud kontroly na místě odhalí, že příslušná činnost ve sku -
tečnosti nebyla provedena. Pro plochy, které jsou nezpůsobilé trvale, se používá jiný kód. Jde o dobré řešení, 
jak v systému LPIS evidovat nedodržování závazku provádět minimální údržbové činnosti.
35
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
53 
Nová kategorie způsobilých trvalých travních porostů zahrnuje „oblasti, které 
lze spásat a které tvoří součást zavedených místních postupů v lokalitách, kde 
obvykle nepřevažují trávy a jiné zelené pícniny“. Členské státy musí tyto plochy 
identifikovat, definovat a zaevidovat je ve svých systémech LPIS. Obvykle půjde 
o plochy s omezeným zemědělským potenciálem sestávající z vřesovišť (např. 
v Německu) nebo pastvin ve společném užívání (v Portugalsku), které se vizuálně 
mohou jevit jako opuštěné nebo špatně udržované. Interpretace snímků v systé -
mu LPIS, jak jsme zjistili v Irsku a Severním Porýní-Vestfálsku, tedy často není pro 
přesnou identifikaci tohoto typu půdy jako půdy způsobilé dostatečná. Totéž pla -
tí pro minimální údržbové činnosti (viz bod 52). Vnitrostátní orgány musí uplatnit 
koncepci, která více zohlední riziko, jako cílené návštěvy na místě (viz také body 
23–25) nebo využití poloautomatických nástrojů (viz bod 29).
Stávající úsilí Komise o zjednodušení systému LPIS 
zatím nebylo dovedeno do konce
54 
Analyzovali jsme snahy Komise zjednodušit v souvislosti se systémem LPIS nový 
rámec SZP na období 2014–2020. V květnu 2015 bylo zavedeno šest zásadních 
změn s možným dopadem na systém LPIS (viz obrázek  3):Obrázek 3Změny zavedené v nové SZP s dopadem na LPIS
Zdroj:  Evropská komise.
a) Možnost omezeného ochranného pásu mezi hranicí pozemku a přilehlou plochou využívanou v ekologickém 
 zájmu v řádně odůvodněných případech.
b) Mezery mezi živými ploty nebo zalesněnými pásy mohou mít až čtyři metry. 
c) Chybějící plochu využívanou v ekologickém zájmu lze nahradit jinou plochou využívanou v ekologickém  zájmu i v případě, že tato druhá plocha nebyla vykázána.
d) Možnost mapovat v systému LPIS pouze vykázané plochy využívané v ekologickém zájmu.
e) Změny identi/f_ikace plochy využívaných v ekologickém zájmu ve vrstvě EFA.
f) Změny ve způsobu identi/f_ikace konkrétních typů stálých travních porostů v systému LPIS.
36
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 
požadavkům reformy SZP
55 
Podle naší analýzy jsou tyto změny ku prospěchu příjemce (body a) až c)) nebo 
platební agentury (body d) až f)), ale nikoliv nutně obou. Složitost pravidel a po -
stupů nutných zejména pro realizaci změn a) až c) dále zvyšuje administrativní 
zátěž členských států, neboť v systému LPIS je obtížné určit správnost ochranné -
ho pásma a zvětšené povolené mezery v délce až čtyři metry. Dále skutečnost, 
že chybějící nebo nesprávně určené plochy využívané v ekologickém zájmu lze 
nahradit jinými plochami využívanými v ekologickém zájmu zvyšuje časovou ná -
ročnost kontrol na místě. Ke konečnému verdiktu o tom, zda zemědělec dodržuje 
předpisy, nelze jednoduše dospět srovnávací analýzou informací o EFA uvede -
ných v původní žádosti a v systému LPIS. V případě porušení závazku, mohou být 
nutné další kroky ze strany orgánů členského státu.
37
 Část III  
Monitorování systému LPIS prováděné Komisí 
se zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na 
výkonnost tohoto systému
56 
Komise má ve vztahu k systémům LPIS důležitou monitorovací roli: pomáhá 
zajišťovat účinné a efektivní řízení těchto systémů členskými státy. Měla by 
v prvé řadě poskytovat členským státům adekvátní podporu a pokyny, a tak se 
zasazovat o jednotnou interpretaci pravidel EU a účinné monitorování plateb 
SZP . Komise také pravidelně provádí kontroly různých systémů LPIS v členských 
státech a regionech, aby se ujistila o jejich řádném fungování a ochránila rozpo -
čet EU uplatněním finančních oprav, pokud zjistí zásadní nedostatky. Komise by 
rovněž měla provádět důkladnou následnou kontrolu akčních plánů pro nápravu 
těchto nedostatků v systémech LPIS. Hodnocení kvality systému LPIS by Komisi 
mělo zajistit spolehlivý přehled o účinnosti systémů LPIS v EU a umožnit jí posou -
dit pokrok, kterého členské státy dosáhly v souvislosti s případnými zjištěnými 
nedostatky. Povědomí o nákladové efektivnosti kontrol u systémů LPIS by mohlo 
pomoci tyto kontroly lépe směrovat tam, kde jsou efektivnější, i lépe posuzovat 
náklady na realizaci a kontrolu nových opatření.
Ve srovnání s předchozím obdobím SZP se pokyny 
Komise k systémům LPIS zlepšily
57 
V předchozím období SZP 2007–2013 Komise žádné konkrétní pokyny k sys -
témům LPIS nevydala. U SZP na období 2014–2020 se situace výrazně změnila 
a v letech 2014 a 2015 byla k systémům LPIS vydána celá řada pokynů35.
58 
Komise zřídila oddělení36, které se zabývá výhradně realizací přímých plateb. 
Cílem tohoto kroku bylo posílit pokyny a podporu pro členské státy ve fázi před 
zahájením realizace reformy SZP v roce 2015. Zejména od roku 2014 Komise zin -
tenzívnila poskytování informací členským státům i komunikaci s nimi, například 
tím, že uspořádala řadu dvoustranných setkání, publikovala materiály a organizo -
vala pravidelné workshopy ve spojitosti se systémy LPIS.
59 
I když se pokyny Komise k systémům LPIS se v porovnání s předchozím obdo -
bím zlepšily, soustřeďují se v zásadě na aspekty legality a správnosti a k tomu, 
jak zlepšit nákladovou efektivnost monitorování, uvádí jen omezené množství 
informací.35 GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova: DSCG/2014/31 
(vrstva pro EFA), 
DSCG/2014/32 (kontroly na 
místě), DSCG/2014/33 (LPIS), 
DSCG/2014/39 (geoprostorové 
žádosti o podporu), JRC (spolu 
s GŘ pro zemědělství a rozvoj 
venkova): DS-CDP-2015-06 
(technické pokyny 
k poměrnému systému pro 
trvalé travní porosty), 
DS-CDP-2015-11 (aktualizace 
systému LPIS) a DS-
CDP-2015-10 (řízení vrstev).
36 Oddělení D.3 GŘ pro 
zemědělství a rozvoj venkova 
existuje od ledna 2014.
38
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systému
Akční plány a finanční opravy řešily nedostatky 
systémů LPIS
60 
Akční plány (viz obrázek  4) jsou nástrojem, který Komise používá k řešení systé -
mových nedostatků systémů LPIS zjištěných na úrovni členských států. Do konce 
roku 2015 vypracovaly příslušné členské státy na žádost Komise celkem sedm 
společných akčních plánů pro systémy LPIS. Nad rámec akčních plánů iniciova -
ných na žádost Komise mohou členské státy či regiony vypracovávat i akční plány 
k nápravě konkrétních nedostatků z vlastní iniciativy. Od roku 2007 bylo vypraco -
váno deset takových plánů.
61 
Na rozdíl od SZP na období 2007–2013 zde nyní existuje explicitní právní základ 
pro akční plány iniciované na žádost Komise37. Nařízení stanoví, že akční plány 
musí obsahovat jasné ukazatele pokroku a jsou vypracovány příslušným člen -
ským státem po poradě s Komisí. Akční plány z poslední doby (pro Řecko, Španěl -
sko, Francii a Anglii) takovými ukazateli disponují. Jelikož Francie nesplnila klíčové 
závazky příslušného akčního plánu, Komise ve své výroční zprávě co činnosti za 
rok 2015 konstatuje, že Francie by měla přijmout opatření k řešení těchto problé -
mů a poskytnout podrobnější ukazatele pokroku. V důsledku nápravných opat -
ření realizovaných v letech 2014 a 2015 došlo v Řecku ke snížení rozlohy ploch 
evidovaných jako trvalé pastviny z 3,6 milionu hektarů na 1,5 milionu hektarů, 
zatímco ve Španělsku se plocha způsobilé zemědělské půdy snížila z 18,4 milionu 
hektarů na 15,6 milionu hektarů38.
62 
Od roku 1999 do konce roku 2015 přijala Komise 49 rozhodnutí, kterými vyloučila 
z financování EU v rámci evropských zemědělských fondů určité položky výdajů 
vzniklých členským státům; k důvodům mimo jiné patřilo i nedodržování ustano -
vení pro systémy LPIS. Tři rozhodnutí z roku 2015 se týkala nedodržování práv -
ních předpisů k systémům LPIS. V roce 2015 byly osmi členským státům39 uloženy 
finanční opravy, jejichž důvodem byly nedostatky v systémech LPIS.
63 
V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme posuzovali, zda šest členských států40 ve 
vzorku účinně a včas řešilo nedostatky svých systémů LPIS a zda Komise uplatňo -
vala finanční opravy v souladu s právními předpisy. Komise ve všech kontrolova -
ných případech buď nařídila finanční opravy, nebo zahájila postup schvalování 
souladu.37 Čl. 41 odst. 2 nařízení (EU) 
č. 1306/2013, které vstoupilo 
v platnost dne 1. ledna 2014.
38 Podle informací, které Komise 
uvedla ve své odpovědi na 
rámeček 7.8 naší výroční 
zprávy za rok 2014.
39 Belgie, Bulharsko, Španělsko, 
Francie, Irsko, Litva, 
Portugalsko a Spojené 
království.
40 Bulharsko, Řecko, Španělsko, 
Itálie, Portugalsko 
a Rumunsko.
39
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systému
Přehled akčních plánů pro systémy LPIS a finančních oprav týkajících se systémů 
LPIS od roku 2006Obrázek 4
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů Evropské komise.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072Akční plány iniciované Komisí:  
Bulharsko, Anglie, Francie, Řecko (dva), Portugalsko a Rumunsko.
Akční plány iniciované členským státem: Rakousko, Irsko, Itálie, Litva, Polsko, Nizozemsko, Severní Irsko, Skotsko, Španělsko a Švédsko.
Finanční opravy: Údaje ukazují souhrnnou částku 
(v mil. EUR) /f_inančních oprav uplatněných za rozpočtový rok 2006 a po tomto roce v celkové výši 2 710 milionů EUR.
11
40
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systémuTabulka 264 
Často však docházelo k velkým prodlením mezi příslušným rokem podání žádosti 
a kalendářním rokem, v němž pak skutečně došlo k uplatnění finanční opravy (viz 
tabulka 2 ). Lhůty stanovené v nařízení pro SZP na období 2014–2020 byly navrže -
ny tak, aby zefektivnily postup pro schvalování souladu.
Příklady rozhodnutí z roku 2015, kterými byly z financování EU v rámci evropských 
zemědělských fondů vyňaty některé výdaje vzniklé členským státům v souvislosti se 
systémem LPIS
Dotčený členský stát Příslušný rok, k němuž se 
vztahuje žádost o  podporuPočet rozhodnutí Komise
Bulharsko 2009 Rozhodnutí (ES) č. 2015/103
Španělsko 2006, 2011 a  2008 Rozhodnutí (ES) č. 2015/103
Francie 2002 a  2009 Rozhodnutí (ES) č. 2015/103
Litva 2002 a  2008 Rozhodnutí (ES) č. 2015/103
Portugalsko 2009 Rozhodnutí (ES) č. 2015/1119
Irsko 2002 a  2009 Rozhodnutí (ES) č. 2015/1119
Zdroj:  Evropská komise.
Spolehlivost výsledků hodnocení kvality systému LPIS 
byla negativně ovlivněna nedostatky v metodice 
a jejím uplatňování
65 
Od roku 2010 po identifikaci nedostatků vyskytujících se v systémech LPIS napříč 
EU a uložení významných finančních oprav členským státům (viz bod 60 a 64) 
zavedla Komise hodnocení kvality systému LPIS41 jako povinný nástroj, s jehož 
pomocí mají členské státy každoročně proaktivně identifikovat možné nedostat -
ky systému a případně přijmout nápravná opatření. Hodnocení kvality má být 
systémovým a jednotným přezkumem zemědělské plochy a určitých souvisejících 
prvků v celé EU. Vychází z prověrky vzorku 500 až 1 250 zemědělských pozemků 
na jeden systém LPIS. V současné době sestává rámec hodnocení kvality ze šesti 
prvků kvality (PK), které se testují42 (viz příloha  II). Změny metodiky hodnocení 
kvality se publikují jednou ročně a před přijetím konečné verze někdy často kolu -
je celá řada verzí. Metodické změny se v čase výrazně měnily43.41 Právním základem tohoto 
úkonu je čl. 6 nařízení (ES) 
č. 640/201, dříve čl. 6 odst. 2 
nařízení (ES) č. 1122/2009.
42 PK7 – „míra nesprávností 
zjištěná během kontrol na 
místě“ – byl vypuštěn 
s platností pro hodnocení 
kvality za rok 2015 a dále.
43 K těmto změnám například 
patřila revize či zpřesnění 
klíčových konceptů a definic 
(např. „vážné vady/defekty“ 
v ETS 5.1), revize vzorce pro 
výpočet PK (např. PK5 až PK7 
v ETS 5.1), přidání nových 
komponentů do PK (např. PK 1 
b v ETS 5.3), odstranění PK 
(PK7 v ETS 6.0) nebo změna 
v číslování PK (inverze PK3 
a PK4 v ETS 6.0).
41
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systému
66 
Členské státy v našem průzkumu k systémům LPIS opakovaně vyjadřovaly znepo -
kojení ohledně složité metodiky hodnocení kvality a potřeby zjednodušení a tyto 
obavy potvrdili i odborníci, kteří se účastnili vzájemného nezávislého posouzení 
hodnocení kvality44. Audit potvrdil obtíže, s nimiž se potýkají členské státy při 
správném a jednotném uplatňování metodiky pro hodnocení kvality systémů 
LPIS (viz rámeček 1 1 ).
67 
Rovněž jsme zjistili problémy u sestavování vzorku pro hodnocení kvality. Aby 
výsledky měly smysl, vzorek hodnocení kvality systému LPIS by měl být reprezen -
tativní pro celý základní soubor zemědělských pozemků v každém členském státě 
a regionu, kde se hodnocení kvality provádí. Rámec právních předpisů stanoví 
členským státům povinnost provádět hodnocení kvality na základě vzorku zón 
a vzorku referenčních pozemků ze systému LPIS z těchto zón.44 Peer review of the LPIS QA 
Framework  (Nezávislé 
vzájemné posouzení rámce 
hodnocení kvality systémů 
LPIS), které provedl Sytze de 
Bruin (Univerzita ve 
Wageningenu) a Gábor 
Csornai, (Consultant V4.0), 
listopad 2011.Rámeček 11Příklady nesprávného či nekonzistentního uplatňování metodiky pro hodnocení 
kvality
V Severním Porýní-Vestfálsku  bylo po sestavení vzorku pozemků za rok 2014 pro účely hodnocení kvality 
platební agenturou v rámci systematické aktualizace systému LPIS opraveno 237 referenčních pozemků (téměř 
30 % velikosti vzorku) (včetně prověrky nových snímků obdržených za účelem provedení hodnocení kvality). 
Teprve pak, tj. na základě aktualizace informací v systému, se prováděly testy hodnocení kvality. Výsledky 
hodnocení kvality byly proto neobjektivní.
Metodika hodnocení kvality systémů LPIS stanoví, že platební agentury musí provádět návštěvy v terénu, 
aby zde zkontrolovaly stav pozemků, o nichž si z fotodokumentace není možné učinit žádné závěry. Nicméně 
pouze 17 ze 44 respondentů našeho průzkumu systémů LPIS uvedlo, že takové návštěvy provádí. Některé re -
ferenční pozemky v  Irsku, Polsku  a Skotsku  se v průběhu hodnocení kvality nevyměřovaly, i když by měření 
bylo realizovatelné a metodika ho dokonce vyžaduje.
PK4 nebyl vykládán jednotně. V  Polsku  orgány nevzaly v úvahu, že pozemky identifikovatelné v systému LPIS 
(tj. digitalizované pozemky s jedinečným identifikátorem) by mohly být vyhodnoceny jako pozemky se závaž -
ným defektem. Jelikož tyto podmínky jsou předpokladem pro začlenění do systému LPIS, nemůže se stát, že 
by pozemek PK445 nesplnil.
V Irsku , Rakousku  a Německu (Sársko  a Severní Porýní-Vestfálsko ) jsme zjistili nedostatečné oddělení po -
vinností pracovníků provádějících hodnocení kvality a pracovníků provádějících aktualizaci systému LPIS, což 
vede ke vzniku rizika, že tito pracovníci budou v rámci hodnocení kvality analyzovat údaje, které aktualizovali.
45 Ostatní navštívené členské státy uváděly různé důvody, proč pozemky neplní kritérium PK4 jako: vícečetné parcely nebo vícečetné 
mnohoúhelníky; pozemek nemá způsobilou plochu, i když maximální způsobilá plocha je větší než 0; neplatný obvod nebo žádné hranice, 
znemožňující lokalizaci pozemku; více než dvě chybějící hranice.
42
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systému
68 
Při hodnocení kvality za roky 2010 až 2014 vybíraly zóny členské státy, zatímco 
referenční pozemky k testování vybírala Komise (JRC). Při našich návštěvách jsme 
identifikovali nedostatky ve výběru vzorku prováděném členskými státy, a to jak 
u zón, tak u referenčních pozemků. Tyto nedostatky měly dopad na reprezenta -
tivnost a srovnatelnost výsledků u různých členských států i v průběhu let (viz 
rámeček 12 ).Rámeček 12Některé nedostatky zjištěné ve výběru vzorku pro hodnocení kvality za roky 
2010  až 2014
Ve všech členských státech navštívených v průběhu tohoto auditu se zóny pro hodnocení kvality nevybíraly ze 
základního souboru jako celku, ale ze zón pokrytých dálkovým průzkumem země46, které představovaly pouze 
malou část území členského státu či regionu. Nebylo možné vybrat pozemky, které do plochy, jež byla před -
mětem dálkového průzkumu země, nebyly zahrnuty. Dalším problémem bylo, že zóny pro hodnocení kvality 
nutně nezahrnovaly všechny typy krajiny v členském státě či regionu (například alpské pastviny v  Rakousku  
nebo pozemky ve společném užívání v  Irsku ).
V Irsku  nebyly zóny pro hodnocení kvality za roky 2013 a 2014 dostatečně rozloženy v terénu, což vrhá stín 
pochybnosti na způsob jejich výběru.
46 S výjimkou případů, kdy členský stát či region nevyužívá dálkový průzkum Země (Rakousko, Skotsko).
69 
Komise usilovala o lepší efektivnost metodiky výběru vzorku pro hodnocení kva -
lity od hodnocení kvality v roce 2015 a snažila se udržet náklady pod kontrolou. 
V důsledku toho se počet zón pro výběr vzorku pro hodnocení kvality výrazně 
snížil. Aby potvrdila platnost reprezentativnosti nové metodiky výběru vzorku, 
provedla Komise dva statistické testy. Tyto testy potvrdily, že v reprezentativnosti 
vzorů za roky 2014 a 2015 nejsou významné rozdíly, i když v některých případech 
měl nízký počet zón pro hodnocení kvality negativní dopad na reprezentativnost 
vzorku, a bylo by tedy možné ji na základě analýzy přínosů a nákladů zlepšit.
43
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 
zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto 
systému
Výsledky hodnocení kvality nebyly dostatečně využity 
ke zlepšení kvality údajů v systému LPIS
70 
Jedním z cílů hodnocení kvality je přijímat v případě potřeby nápravná opatření. 
Členské státy jsou obecně povinny v případě nesouladu se zásadními PK vypraco -
vat plány nápravných opatření. Nicméně dva z auditovaných členských států a re -
gionů (Irsko a Skotsko) opakovaně neplnily zásadní PK, žádné plány nápravných 
opatření však nevypracovaly. A nešlo o izolované případy. Za rok 2014 Komise 
uvedla, že z dvaceti členských států či regionů, které měly předložit plány náprav -
ných opatření na základě svých výsledků z hodnocení kvality za rok 2014, tak šest 
z nich neučinilo (30 %).
71 
Za monitorování výsledků hodnocení kvality nese odpovědnost Komise. Komise 
provedla kontroly věrohodnosti a kontaktovala členské státy a regiony, v jejichž 
zprávách o hodnocení kvality zjistila zřejmé chyby. Komise (GŘ pro zemědělství 
a rozvoj venkova) však obdržené výsledky hodnocení kvality podrobněji nezkou -
mala, pokud jde o spolehlivost hodnocení kvality systému LPIS či o příčiny ne -
dodržování pravidel. Chyběla také analýza trendů na základě historických údajů 
o členských státech a regionech, analýza mimořádných hodnot v hodnoceních 
kvality i analýza podle typu referenčního pozemku. Provedení takové analýzy by 
mohlo Komisi pomoci zjistiti nevysvětlené odchylky či trendy týkající se prvků 
kvality.
72 
Komise provedla omezený počet informačních návštěv členských států a regi -
onů, aby zde diskutovala o výsledcích hodnocení kvality a vyjasnila metodiku, 
a provedla několik samostatných auditů hodnocení kvality47. Některá hodnocení 
kvality systémů LPIS byla součástí pravidelných auditů podpory na plochu prová -
děných Komisí48, i když výsledky hodnocení kvality nebyly při výběru členských 
států, které mají být navštíveny, explicitně vzaty v úvahu. Na základě výsledků 
hodnocení kvality za rok 2014 vypracovalo JRC screeningové zprávy o hodnocení 
kvality systémů LPIS v pěti členských státech či regionech49 kontrolovaných GŘ 
pro zemědělství a rozvoj venkova v roce 2015. JRC bylo následně přizváno, aby se 
účastnilo tří souvisejících kontrolních návštěv. Tyto informační návštěvy a audit 
nedostačovaly k získání jistoty o spolehlivosti výsledků hodnocení kvality každo -
ročně předkládaných za všechny systémy LPIS.47 V roce 2014 například v Irsku 
a v Nizozemsku.
48 V roce 2013 bylo hodnocení 
kvality systémů LPIS 
provedeno pouze ve 
Španělsku, Itálii a ve Švédsku. 
Audity roku 2014 zahrnuly 
hodnocení kvality systémů 
LPIS v Bulharsku, Irsku, Litvě, 
Nizozemsku a Spojeném 
království (Anglii).
49 Belgie (Flandry), Dánsko, Kypr, 
Finsko a Spojené království 
(Skotsko).
44
 Závěry a doporučení
73 
Informace evidované v systémech LPIS, který je klíčovým komponentem systému 
IACS, jsou základem správných plateb na plochu vyplácených zemědělcům. Na 
systémy LPIS se vztahují určité závazky z nařízení o SZP a měly by fungovat jako 
nástroj monitorování nových prvků SZP . Pro zajištění legality a správnosti plateb 
je proto zásadní, aby údaje v systému byly spolehlivé. Spolehlivost údajů se od -
vozuje od účinných a efektivních aktualizací, kontrol a monitorování jak ze strany 
Komise, tak ze strany členských států.
74 
Při auditu jsme hledali odpověď na tuto otázku: „Je systém evidence půdy (LPIS) 
dobře řízen?“ Dospěli jsme k závěru, že LPIS je užitečným nástrojem pro určování 
způsobilosti zemědělské půdy, jehož fungování lze však ještě zlepšit.
75 
Pokud jsou systémy LPIS řádně aktualizovány a analyzovány, mohou výrazně 
přispět k prevenci a detekci chyb týkajících se plochy v žádostech o podporu. 
V uplynulých letech vyplývalo z výsledků našeho prohlášení o věrohodnosti, že 
akční plány a finanční opravy řeší nedostatky systémů LPIS v dotčených členských 
státech. Některé oblasti, kde je potřeba zlepšení, však přetrvávají.
76 
I když ortosnímky byly většinou aktuální, kontrolované členské státy se při aktu -
alizaci systému LPIS potýkaly s obtížemi při určování maximálních způsobilých 
ploch referenčních pozemků. Dělo se tak zejména v případech, kdy na základě 
ortosnímků samotných nebylo možné učinit závěr o způsobilosti půdy, např. 
u určitých typů travních porostů (viz body 14–29). Některé systémy LPIS uvádě -
ly dodatečné informace o vlastnictví a nájemních právech, aby byly pozemky 
vykazovány správnými zemědělci (viz body 30–31). Členské státy nehodnotily 
nákladovou efektivnost svých systémů LPIS, což by jim umožnilo lépe koncipovat 
příslušné kontroly. Takové hodnocení by přispělo k efektivnosti kontrolních systé -
mů a podpořilo případná budoucí hodnocení dopadu opatření (viz body 32–33).
45 Závěry a doporučení 
Zdokonalování procesů, aby se zvýšila spolehlivost údajů 
v systémech LPIS a měření výkonnosti
Doporučení 1 – Zlepšování procesů, aby se zvýšila 
spolehlivost údajů v systémech LPIS
Na základě kvantifikované analýzy přínosů a nákladů a posouzení rizik by členské 
státy měly v současném období SZP zintenzívnit své úsilí a na základě včasných 
a důkladně prováděných aktualizací systému zvýšit spolehlivost údajů v sys -
témech LPIS. Vzhledem ke složitosti poměrných hodnocení by se členské státy 
využívající tuto možnost se ve stávajícím období SZP měly dále zasazovat o vývoj 
katalogu poměrnosti s jasným popisem a kritérii hodnocení a o využívání kom -
plementárních technických nástrojů, aby se zvýšila objektivita analýzy ortosním -
ků a snímky byly reprodukovatelné. Členské státy by rovněž měly zvážit možnost 
evidovat v systémech LPIS údaje o vlastnických a nájemních právech, pokud je to 
možné a nákladově efektivní.
Doporučení 2 – Měření nákladové efektivnosti realizace 
systému LPIS
S podporou Komise by členské státy měly v současném období SZP vyvinout 
a ustavit rámec pro posuzování nákladů na provoz a aktualizace svých systémů 
LPIS. To by mělo členským státům umožnit měřit výkonnost systémů LPIS a nákla -
dovou efektivnost zlepšení tohoto systému.
77 
Ustanovení o systémech LPIS v právním rámci SZP na období 2014–2020 zvýšila 
počet požadavků, jejichž plnění musí členské státy kontrolovat. Úpravy systémů 
LPIS odrážející ekologická opatření postupují, i když zatím nebyly dokončeny, 
a podmínky pro výplatu plateb na ekologická opatření lze s využitím systému 
LPIS kontrolovat pouze zčásti (viz body 34–41). Jiné pro životní prostředí přínosné 
prvky, jako krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti, nejsou do systémů 
LPIS zahrnuty a v případech, kdy se členské státy dobrovolně rozhodly je evi -
dovat, jsme zjistili případy, kdy byly v systému evidovány nesprávně (viz body 
42–43).
78 
Zjednodušení probíhá, ale i navzdory přínosům užitečných nástrojů, jako je geo -
prostorová žádost o podporu, nadále představuje výzvu, neboť některá ustano -
vení se buďto ve skutečnosti v praxi nepoužívají (2% práh stability), nebo je jejich 
realizace v současné době spojena s významnými problémy (pravidlo sta stromů 
nebo nové kategorie způsobilé půdy). Stávající snahy o zjednodušení systémů 
LPIS zatím nebyly dovršeny (viz body 44–55).
46 Závěry a doporučení 
Prozíravější přístup ke složitým právním předpisům
Doporučení 3 – Spolehlivější evidence trvalých 
environmentálních rysů
Členské státy by měly s využitím systémů LPIS spolehlivě identifikovat, evidovat 
a posléze účinně monitorovat plochy využívané v ekologickém zájmu, trvalé trav -
ní porosty a nové kategorie půdy. Rovněž by měly porovnat náklady na začlenění 
všech krajinných prvků chráněných v rámci podmíněnosti nebo agroenvironmen -
tálních režimů do systémů LPIS s přínosy tohoto kroku, aby tak dále posílily 
monitorování a ochranu těchto prvků, jež jsou přínosem pro životní prostředí 
a biologickou rozmanitost.
Doporučení 4 – Zefektivnění některých pravidel současného 
právního rámce týkajících se systému LPIS
Komise by měla znovu přezkoumat stávající právní rámec a zjednodušit a zefek -
tivnit pravidla pro systémy LPIS na příští období SZP , např. znovu zvážit potřebu 
2% prahu stability a pravidla sta stromů.
79 
Ve srovnání s předchozím obdobím SZP se monitorování legality a správnosti 
prováděné Komisí u systémů LPIS zlepšilo. Komise provádí svou auditní práci 
komplexně, akční plány jsou iniciovány v souladu s předpisy a finanční opravy se 
uplatňují (viz body 56–64).
80 
Pokyny Komise k systému LPIS se však v zásadě zabývají aspekty legality a správ -
nosti a nezaměřují se na to, jak zlepšit celkovou účinnost systému LPIS. Komise 
konkrétně zavedla hodnocení kvality systémů LPIS, aby členským státům umožni -
la proaktivně identifikovat možné nedostatky v systému a podle potřeby přijímat 
nápravná opatření. Cílem tohoto opatření bylo zvýšit hodnotu systémů LPIS, 
spolehlivost výsledků hodnocení kvality však oslabují nedostatky v uplatňování 
metodiky (pravděpodobně proto, že je složitá), ale i kvůli problémům s koncepcí 
sestavování vzorku (viz body 65–69). Výsledky hodnocení kvality se dále účinně 
nevyužívají ke zlepšení údajů v systému LPIS, protože se ne vždy vypracovávají 
plány nápravných opatření. Komise dostatečně nevyužívala výsledků hodnocení 
kvality, aby podpořila zlepšení systémů LPIS (viz body 70–72).
47 Závěry a doporučení 
Zaměření pozornosti Komise na zvýšení přidané hodnoty 
hodnocení kvality systému LPIS ve stávajícím období
Doporučení 5 – Zlepšení reprezentativnosti vzorků pro 
hodnocení kvality
Komise by měla před začátkem hodnocení kvality v roce 2017 provést analýzu 
nákladů a přínosů s cílem určit, zda by se reprezentativnost vzorků pro hodno -
cení kvality mohla zlepšit, aby bylo zajištěno lepší pokrytí základního souboru 
pozemků v systému LPIS.
Doporučení 6 – Lepší monitorování výsledků hodnocení 
kvality
Počínaje rokem 2016 by Komise měla zlepšit monitorování výsledků hodnocení 
kvality, a to tak, že bude analyzovat jakékoliv nesrovnalosti ve zprávách o hod -
nocení kvality, bude provádět příslušnou následnou kontrolu a poskytovat 
členských státům zpětnou vazbu a v případě potřeby bude dbát o to, aby byly 
vypracovány a realizovány plány nápravných opatření. Komise by rovněž měla 
každoročně podrobně analyzovat trendy v každém členském státě a pro každý 
typ referenčního pozemku, aby bylo možné včas identifikovat možné problémy.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 7. září 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

48
 Přílohy
Vrstvy systému LPIS podle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 640/2014
 ο Plochy orné půdy, trvalých travních porostů a stálých pastvin nebo trvalých kultur (čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení 
(EU) č. 1307/2013
 ο Zemědělská půda s agroenvironmentálními závazky v oblasti klimatu (čl. 28 odst. 2 nařízení č. 1305/2013)
 ο Podle čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení 1307/2013 jakákoli plocha, k níž měl zemědělec v roce 2008 právo na platby 
v režimu jednotné platby nebo v režimu jednotné platby na plochu stanoveným v hlavách III a IVA nařízení (ES) 
č. 1782/2003, a která:
i) již neodpovídá definici „způsobilého hektaru“ v důsledku provádění směrnice o ochraně přírodních 
stanovišť (92/43/EHS), rámcové směrnice o vodě (2000/60/ES) a směrnice o ochraně ptáků (2009/147/
ES);
ii) je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce zalesněnou plochou podle člán -
ku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999, článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 22 nařízení (EU) 
č. 1305/2013 nebo spadá do vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 
a 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článkem 22 nařízení (EU) č. 1305/2013;
iii) je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce plochou vyňatou z produkce podle 
článků 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999, článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 28 
nařízení (EU) č. 1305/2013
 ο Opatření určující maximální způsobilou plochu pro:
i) opatření rozvoje venkova související s plochou;
ii) režim základní platby;
iii) režim jednotné platby na plochu;
iv) přerozdělovací platby;
v) platby na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí;
vi) platby na oblasti s přírodními omezeními;
vii) platbu pro mladé zemědělce;
viii) dobrovolnou podporu vázanou na produkci;
ix) zvláštní platby na bavlnu;
x) režim pro malé zemědělce;
xi) POSEI (opatření pro nejvzdálenější regiony);
xii) ostrovy v Egejském moři.Příloha I
49 Přílohy 
 ο Informace uvádějící lokalitu a velikost ploch využívaných v ekologickém zájmu
 ο Informace zdůvodňující uplatnění konkrétních opatření u:
i) horských a jiných než horských oblastí, které čelí značným přírodním omezením nebo jiným zvláštním 
omezením podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013;
ii) plochy Natura 2000, na něž se vztahuje směrnice 2000/60/ES;
iii) zemědělské půdy schválené pro pěstování bavlny podle článku 57 nařízení (EU) č. 1307/2013;
iv) ploch přirozeně ponechávaných ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin podle čl. 4 
odst. 1 písm. c) iii) nařízení (EU) č. 1307/2013;
v) ploch vymezených členskými státy pro regionální anebo kolektivní provádění ploch využívaných 
v ekologickém zájmu v souladu s čl. 46 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1307/2013;
vi) ploch oznámených Komisi podle článku 20 nařízení (EU) č. 1307/2013,
vii) environmentálně citlivých oblastí s trvalými travními porosty, na něž se vztahuje směrnice o stanoviš -
tích a směrnice o ptácích;
viii) dalších citlivých oblastí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
ix) oblastí vymezených členskými státy podle článku 48 nařízení (EU) č. 1307/2013.Příloha I
50 Přílohy 
Posouzení kvality 2015 – prvky kvality podle úrovně posuzování
První úroveň posuzování – 
posoudit kvalitu systému LPISPK1 Správné vyčíslení maximální způsobilé plochy
PK2 Poměr a rozdělení referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy 
zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, že se zemědělská plocha nezohledňuje
PK3 Výskyt referenčních pozemků s kritickými vadami1
Druhá úroveň posuzování – 
identifikovat možné 
nedostatky systému LPISPK4 Kategorizace referenčních pozemků v případě, kdy se u maximální způsobilé plochy 
zohledňují nezpůsobilé plochy, nebo v případě, kdy se zemědělská plocha nezohledňuje 
nebo vykazuje kritickou vadu2
PK5 Poměr ohlášené plochy k maximální ploše způsobilé pro podporu uvnitř referenčních 
pozemků
PK6 Procentní podíl referenčních pozemků, které se během let změnily
Zdroj:  článek 6 nařízení (EU) č. 640/2014 a portál JRC3.
1 Poznámka:  PK4 před rokem 2015.
2 Poznámka:  PK3 před rokem 2015.
3 Viz https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions .Příloha II
51 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
I
Komise má za to, že systém evidence půdy (LPIS) významně přispívá k prevenci a snižování míry chyb v režimech 
podpory, na které se vztahuje.
III První odrážka
Systém LPIS tvoří základ integrovaného administrativního a kontrolního systému. Jedná se o nástroj, který umož -
ňuje provádět většinu administrativních kontrol. Pomáhá při prevenci, odhalování a nápravě chyb v počátečních 
fázích zpracování žádostí o podporu. Kromě toho systém LPIS spolu s GSAA posilují prevenci chyb v předcházejících 
fázích a podporují včasné opravy chyb.
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti je odpovědností členských států, aby své systémy LPIS aktualizovaly 
a ortosnímky řádně interpretovaly. Metodika hodnocení kvality systému LPIS, již vypracovala Komise, pomáhá člen -
ským státům zjišťovat nedostatky týkající se chybného zpracování nebo interpretace snímků a provádět nápravná 
opatření.
III Třetí odrážka
Monitorování výsledků hodnocení kvality systému LPIS ze strany Komise se od auditovaného období zintenzivnilo.
IV a)
Toto doporučení je určeno členským státům.
Ohledně relevantnosti, přiměřenosti a užitečnosti kontroly toho, zda má zemědělec půdu k dispozici, pomocí sys -
tému LPIS viz odpověď Komise k bodu 30.
IV b)
Komise přijímá doporučení podporovat členské státy usnadněním výměny osvědčených postupů a vypracováním 
studie proveditelnosti.
IV c)
Toto doporučení je určeno členským státům.
IV d)
Komise toto doporučení přijímá.
Veškerá pravidla týkající se systému LPIS budou přezkoumána a v případě potřeby revidována pro novou SZP po 
roce 2020.
IV e)
Komise toto doporučení přijímá.
Monitorování reprezentativnosti vzorků je součástí kontinuálního procesu.
Odpovědi Komise 52
IV f)
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho realizací.
Pro roky podání žádosti 2014 a 2015 obdržely členské státy zpětnou vazbu týkající se jejich zpráv o hodnocení 
kvality systému LPIS ve formě úředních dopisů, včetně vyjádření o požadovaných, ale nezajištěných nápravných 
opatřeních.
Všechna nápravná opatření byla analyzována a u těch, která byla považována za nepřiměřená či nedostatečná, byla 
vyžádána revidovaná nápravná opatření. Komise vypracovává zvláštní posouzení rizik, které využívá v rámci svých 
monitorovacích úkolů jako prostředek k určení členských států, které mohou mít problémy se správným uplatňová -
ním metodiky hodnocení kvality systému LPIS, včetně určování problémů v systému a jejich řešení prostřednictvím 
vhodných nápravných opatření.
Část I 
13
Systém LPIS je základním kamenem integrovaného administrativního a kontrolního systému a klíčovým nástrojem 
pro kontrolu většiny přímých plateb. Spolehlivý, aktuální a přesný systém LPIS má velký význam pro splnění politic -
kých cílů. Kromě toho může být pro členské státy užitečné posoudit nákladovou efektivnost svého systému s cílem 
zlepšit jeho výkonnost.
20
Co se týče případů zpoždění při vkládání nových ortosnímků do systému LPIS, Komise členským státům při mnoha 
příležitostech doporučovala, aby své systémy LPIS aktualizovaly před zahájením procesu podávání žádostí1.
22
Komise má za to, že výsledky hodnocení kvality systému LPIS na základě statisticky reprezentativního vzorku vyka -
zují na úrovni EU míru nadhodnocení nižší než 2 %. Správné stanovení maximální způsobilé plochy u všech referenč -
ních pozemků v systému LPIS není možné bez obrovských nákladů2.
1 To je výslovně uvedeno v bodě 4.4 dokumentu DS-CDP-2015-11- FINAL- LPIS Update („ cílem je, aby nové snímky byly připravené a dostupné k použití 
pro podávání geoprostorových žádostí o podporu “). Kromě toho se zde objasňuje, že zpracování ortosnímků by obvykle nemělo trvat déle než tři 
měsíce.
2 Analýza vykázaných výsledků hodnocení kvality systému LPIS odhaduje průměrné významné nadhodnocení maximální způsobilé plochy 
u referenčních pozemků (PK1b-/LIB) pro Evropskou unii takto: 2013: 0,93 %, 2014: 1,14 %, 2015: 0,64 %. Kvantitativní bias systému (PK1a) odhaduje 
takto: 2013: +0,41 %, 2014: –1,16 %, 2015: –0,34. Počet zkontrolovaných referenčních pozemků byl v daných letech 39 700, 42 550 a 41 300.
Odpovědi Komise 53
Rámeček 2 – Příklady nesprávného posouzení maximální způsobilé plochy, která mohla 
být identifikována na základě interpretace snímků
Pokud jde o příklady nesprávného posouzení maximální způsobilé plochy uvedené Účetním dvorem, Komise je 
nezpochybňuje. Konkrétní případy uvedené v příkladech však nejsou reprezentativní pro jiné systémy LPIS jako 
celek. Různé systémy LPIS v EU se v mnoha ohledech liší, stejně jako charakteristiky zemědělských oblastí v EU.
23
Komise doporučila, aby členské státy prováděly rychlé návštěvy v terénu, mají-li pochybnosti o tom, zda je interpre -
tace snímků týkající se způsobilosti nepochybná. Jak je uvedeno v odstavci 25, s těmito návštěvami v terénu jsou 
spojeny náklady, a proto Komise zajistila pokyny, platformy a workshopy s cílem zefektivnit využívání interpretace 
snímků.
29
Technické pokyny k poměrnému systému pro trvalé pastviny, DS-CDP-2015-06 final, stanoví osvědčené postupy 
s cílem podpořit členské státy při zavedení poměrného systému.
Kromě toho byla na workshopu týkajícím se kontroly a řízení zemědělské půdy v rámci IACS ve dnech 23. – 25. 
května 2016 jako možný nástroj sdílena technologie LIDAR ( Light Detection And Ranging ) používaná ve Španělsku.
30
Legislativa EU nevyžaduje doplnění systému LPIS informacemi o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici. Systema -
tické křížové kontroly s využitím informací o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici, nejsou požadovány. Komise 
členským státům doporučuje, aby v případě pochybností o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici, prováděly 
kontroly na místě.
32
V rámci sdíleného řízení rozhodují o nákladově nejefektivnějším způsobu provádění SZP v mezích stávajícího 
právního rámce členské státy. Komise uspořádala několik workshopů pro šíření osvědčených postupů, mimo jiné na 
téma, jak vymezit a kvalifikovat zemědělskou půdu v zájmu zlepšení nákladové efektivnosti.
33
Komise si je vědoma nákladů na hlavní funkce systému LPIS a při navrhování právních předpisů EU je zohledňuje. 
Jinak ale existují v systémech LPIS velké rozdíly a členské státy volí různé možnosti jejich realizace. V rámci sdíle -
ného řízení je na členských státech, aby činily politická rozhodnutí s přihlédnutím k nákladové efektivnosti systémů 
LPIS.
Odpovědi Komise 54
Část II 
38
Prostřednictvím pokynů k systému LPIS jsou členské státy informovány o požadavku na geolokalizaci trvalých trav -
ních porostů (na nejnižší možné úrovni) a o způsobech jejího provádění. Prostřednictvím hodnocení kvality sys -
tému LPIS, zejména PK 2, jsou členské státy povinny posuzovat kvalitu této klasifikace a v případě potřeby přijmout 
vhodná nápravná opatření.
Rámeček 8 – Nedostatky v monitorování trvalých travních porostů
Při rozboru výsledků hodnocení kvality systému LPIS je zřejmé, že klasifikace zemědělské půdy je jednou z hlavních 
oblastí, kde členské státy přijímají nápravná opatření.
Viz též odpověď Komise k bodu 38.
40
Ačkoli Komise doporučuje členským státům, aby do vrstvy pro plochy využívané v ekologickém zájmu zahrnuly 
všechny potenciální plochy využívané v ekologickém zájmu, v kontextu iniciativy pro zjednodušení Komise snížila 
minimální požadavky, pokud jde úplnost vrstvy pro tyto plochy. V oddíle 5.10 příslušných pokynů týkajících se 
úplnosti této vrstvy (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) je uvedeno, že jako minimální požadavek musí vrstva pro plochy 
využívané v ekologickém zájmu zahrnovat po ověření a před provedením plateb alespoň všechny vykázané plochy 
využívané v ekologickém zájmu, které jsou stabilní v čase.
44
Zjednodušení SZP je průběžný proces, který dodržuje tři hlavní zásady: žádné změny základního aktu (stabilita poli -
tiky), změny ve prospěch zemědělce a zajištění řádného finančního řízení. Komise potvrzuje, že podle jejího názoru 
se zjednodušení skutečně systému LPIS týká.
45
Zavedení geoprostorové žádosti o podporu představuje zjednodušení pro zemědělce ve fázi podávání žádostí. 
Stejně tak 2% práh stability má za cíl zamezit tomu, aby platební agentury zbytečně a příliš často aktualizovaly 
referenční pozemky v systému LPIS z důvodu malých změn měřené plochy. Pravidlo týkající se maximální hustoty 
stromů (tzv. pravidlo sta stromů) pak má rovněž za cíl stanovit jednoznačná, jednoduchá a jasná kritéria pro posuzo -
vání způsobilosti pozemků s rozptýlenými stromy.
46
Z údajů Komise vyplývá, že 14 členských států, čtyři německé spolkové země a Flandry vykazovaly již v roce 2015 
plné pokrytí území, i když od roku 2016 je povinné pouze pokrytí nejméně 25 %.
Odpovědi Komise 55
48
Geoprostorová žádost o podporu rovněž představuje jasné zjednodušení pro zemědělce, kteří v případě, že jsou jim 
poskytovány stabilní a spolehlivé informace, mohou ve fázi podávání žádostí jednoduše kliknutím potvrdit platnost 
předem zjištěných informací.
50
Za účelem stanovení způsobilé plochy trvalých travních porostů mohly členské státy použít buď poměrný systém, 
nebo maximální hustotu stromů (tzv. pravidlo sta stromů). V rámci obou možností by členské státy měly předem 
provést analýzu a určit druhy, které jsou považovány za využitelné k pastvě a které nebudou vyloučeny ze způsobilé 
plochy. Zvýšená administrativní zátěž zde přímo vyplývá z rozhodnutí členských států.
Maximální hustota stromů i poměrný systém mají za cíl poskytnout státním správám jednodušší a jasnější způsob 
posouzení maximální způsobilé plochy u referenčních pozemků, které zahrnují rozptýlené stromy, neboť by bylo 
náročné vymezovat jednotlivě každý nezpůsobilý strom.
52
Systém LPIS je účinným nástrojem pro kontrolu stálých prvků způsobilosti zemědělských pozemků, je však pravda, 
že některé podmínky způsobilosti, jako jsou údržbové činnosti, lze prostřednictvím tohoto systému kontrolovat 
obtížněji. V systému LPIS se rozdílně zachází s neudržovanou půdou (např. z nedostatku zemědělské činnosti) 
a půdou opuštěnou. Obě jsou sice nezpůsobilé, ale neudržovaná půda může být pouze dočasným jevem, zatímco 
opuštěná půda bude pravděpodobně nezpůsobilá trvale.
53
Viz odpovědi Komise k bodům 23 a 33.
55
Komise se domnívá, že zjednodušení uvedené v bodě b) je přínosné jak pro příjemce, tak pro platební agentury.
Odpovědi Komise 56
Část III 
56
Hodnocení kvality systému LPIS je každoroční proces, jehož konečným cílem je zlepšit kvalitu a spolehlivost sys -
tému LPIS analýzou zjištěných technických nedostatků a přijímáním nápravných opatření k jejich řešení.
59
Komise zahrnuje otázky osvědčených postupů a nákladové efektivnosti do vypracovávání pokynů, jakož i v rámci 
technických pokynů, a to v těsné spolupráci s členskými státy.
64
Finanční opravy jsou ukládány ve vztahu k rozpočtovému roku, takže žádosti předložené v daném roce podání 
žádosti jsou vypláceny v následujícím rozpočtovém roce. Kromě toho finanční opravy obvykle zahrnují výdaje 
vzniklé v průběhu 24 měsíců předcházejících zahájení šetření. Pravidlo 24 měsíců umožňuje pokrýt delší dobu, čímž 
se zvyšuje ochrana rozpočtu EU.
65
Ústředním prvkem kontroly hodnocení kvality systému LPIS je referenční pozemek LPIS, který funguje jako ohrani -
čení zemědělské plochy, která je potenciálně předmětem žádosti o podporu.
Hodnocení kvality systému LPIS má představovat systematické a konzistentní posouzení různých systémů nezávisle 
vytvořených členskými státy. Jeho cílem je zjistit možné nedostatky těchto systémů tak, aby je členské státy mohly 
ze své vlastní iniciativy napravit.
Jednotlivé návrhy znění této metodiky byly opakovaně rozesílány (a členské státy na ně mohly reagovat), aby se 
zajistilo, že se shromáždí a náležitě zohlední veškeré platné připomínky členských států, než se vydá jejich konečná 
verze.
Revize metodiky byly většinou vyvolány změnami v právních předpisech a specifickými požadavky zúčastněných 
stran LPIS (členských států), aby metodika lépe odpovídala jejich konkrétnímu způsobu realizace systému LPIS.
66
Metodika hodnocení kvality systému LPIS je v zásadě jednoduchá. Srovnává zaznamenané informace s údaji namě -
řenými během hodnocení a výsledky jsou pak analyzovány.
Zdánlivá složitost stávajících pokynů vyplývá i) ze zavedení možností postupů, které si vyžádaly členské státy, aby 
odpovídaly jejich rozličným strategiím realizace LPIS, a ii) z robustního formátu dokumentace založeného na nor -
mách řady ISO19100.
Odpovědi Komise 57
Rámeček 11 – Příklady nesprávného či nekonzistentního uplatňování metodiky pro 
hodnocení kvality
Bez ohledu na potenciální problém v Severním Porýní-Vestfálsku Komise nemá za to, že hodnocení kvality systému 
LPIS je ze zásady zkreslené, pokud byl určitý počet pozemků ve vzorku aktualizován v rámci systematické aktuali -
zace systému LPIS v období mezi výběrem vzorku a vlastním provedením hodnocení. Tato skutečnost může ukazo -
vat na účinné řízení aktualizace systému LPIS.
Komise uspořádala během workshopů týkajících se systému LPIS / kontrol na místě v letech 2014 a 2015 řadu setkání 
s cílem upozornit členské státy na potřebnost návštěv v terénu.
Zásada čtyř očí zavedená v ETS 6.0 výslovně uvádí nutnost nezávislého subjektu.
Společná odpověď Komise k bodům 67 a 68:
V roce 2015 byla zavedena změna ve strategii výběru vzorků a poskytování snímků, jejímž cílem je tuto otázku řešit. 
Od roku 2015 sestavování vzorku zón pro hodnocení kvality a výběr vzorku referenčních pozemků, které mají být 
analyzovány, provádí Komise, a to nezávisle na členských státech. Stejná metodika se nyní používá pro všechny sys -
témy LPIS, což zajišťuje jak reprezentativnost vzorku, tak i konzistentnost v celé EU i v čase.
Rámeček 12 – Některé nedostatky zjištěné ve výběru vzorku pro hodnocení kvality za 
roky 2010 až 2014
Vzhledem k tomu, že zóny dálkového průzkumu byly převážně vybírány namátkově, v zásadě měly všechny refe -
renční pozemky stejnou šanci být vybrány. Nicméně odpovědnost za výběr referenčních pozemků byla přenesena 
na středisko JRC, aby se zajistil lepší a nezaujatý výběr vzorku.
70
Plán nápravných opatření se očekává v případech, kdy posouzení výsledků odhalí konkrétní nedostatky, jež vyžadují 
zvláštní zásah. Rozhodnutí přijmout takovýto plán by mělo být učiněno až poté, co se posoudí zjištění z hodnocení 
kvality systému LPIS.
Při analýze hodnocení kvality systému LPIS Komise odhalila případy selhání u kritických PK, avšak členské státy 
přesto nezavedly žádná nápravná opatření. Na tuto skutečnost byly upozorněny v rámci workshopů týkajících se 
systému LPIS a od roku 2015 probíhá v těchto případech důkladná následná kontrola.
Společná odpověď Komise k bodům 71 a 72:
Od roku 2015 je pro období, jež je předmětem tohoto auditu, zavedena úplná následná kontrola navazující na 
zprávy. Zprávy o hodnocení kvality a nápravná opatření zajištěná členskými státy však byly analyzovány již od roku 
2014.
Komise se zaměřila na spolehlivost a konzistentnost údajů uvedených ve zprávách. Během posíleného monitorování 
hodnocení kvality systému LPIS bude provedena analýza trendů, pokud to bude považováno za vhodné. Vzhledem 
k tomu, že metodika hodnocení kvality se v průběhu let vyvíjela, provést celkovou analýzu trendů není jednoduché, 
protože údaje nejsou zcela srovnatelné.
Komise hodlá v některých členských státech vykonat návštěvy na podporu realizace, aby jim pomohla zlepšit kvalitu 
jejich systémů LPIS.
Odpovědi Komise 58
Komise si byla vědoma skutečnosti, že výsledky hodnocení kvality systému LPIS pro rok podání žádosti 2011 nebyly 
v té době nejspolehlivější, jelikož se jednalo o první zkušební rok.
Závěry a doporučení
76
Legislativa EU nevyžaduje doplnění systému LPIS informacemi o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici. Systema -
tické křížové kontroly s využitím informací o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici, nejsou požadovány. Komise 
členským státům doporučuje, aby v případě pochybností o tom, zda má zemědělec půdu k dispozici, prováděly 
kontroly na místě.
Doporučení 1 – Zlepšování procesů, aby se zvýšila spolehlivost údajů v systémech LPIS
Toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 2 – Měření nákladové efektivnosti realizace systému LPIS
Komise přijímá doporučení podporovat členské státy usnadněním výměny osvědčených postupů a vypracováním 
studie proveditelnosti.
78
Tento 2% práh stability má za cíl zamezit tomu, aby platební agentury zbytečně a příliš často aktualizovaly refe -
renční pozemky v systému LPIS z důvodu malých změn měřené plochy. Pravidlo týkající se maximální hustoty 
stromů (tzv. pravidlo sta stromů) pak má rovněž za cíl stanovit jednoznačná, jednoduchá a jasná kritéria pro posuzo -
vání způsobilosti pozemků s rozptýlenými stromy.
Doporučení 3 – Spolehlivější evidence trvalých environmentálních rysů
Toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 4 – Zefektivnění některých pravidel současného právního rámce týkajících 
se systému LPIS
Komise toto doporučení přijímá.
Veškerá pravidla týkající se systému LPIS budou přezkoumána a v případě potřeby revidována pro novou SZP po 
roce 2020.
Odpovědi Komise 59
80
Co se týče hodnocení kvality systému LPIS zasílaných Komisi členskými státy, v případě potřeby se od členských 
států vyžaduje formální zpětná vazba včetně vyjasnění obsahu (neexistence) akčních plánů nápravných opatření. 
Kromě toho se obecné výsledky a připomínky prezentují a projednávají s členskými státy během každoročních 
workshopů. V roce 2016 byly rovněž vzneseny připomínky během zasedání výboru pro přímé platby s cílem zvýšit 
povědomí zástupců členských států, pokud jde o skutečné výhody hodnocení kvality systému LPIS pro zlepšení 
jejich systémů LPIS. (Viz též odpovědi Komise k bodům 70 a 22.)
Přístup k výběru vzorků Komise nepřetržitě monitoruje.
Doporučení 5 – Zlepšení reprezentativnosti vzorků pro hodnocení kvality
Komise toto doporučení přijímá.
Monitorování reprezentativnosti vzorků je součástí kontinuálního procesu.
Doporučení 6 – Lepší monitorování výsledků hodnocení kvality
Komise toto doporučení přijímá a již započala s jeho realizací.
Pro roky podání žádosti 2014 a 2015 obdržely členské státy zpětnou vazbu týkající se jejich zpráv o hodnocení 
kvality systému LPIS ve formě úředních dopisů, včetně vyjádření o požadovaných, ale nezajištěných nápravných 
opatřeních.
Všechna nápravná opatření byla analyzována a u těch, která byla považována za nepřiměřená či nedostatečná, byla 
vyžádána revidovaná nápravná opatření. Komise vypracovává zvláštní posouzení rizik, které využívá v rámci svých 
monitorovacích úkolů jako prostředek k určení členských států, které mohou mít problémy se správným uplatňová -
ním metodiky hodnocení kvality systému LPIS, včetně určování problémů v systému a jejich řešení prostřednictvím 
vhodných nápravných opatření.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 3.6.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 13.6.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 7.9. 2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 13.9.2016
Systém evidence půdy (LPIS) je IT systém založený na 
fotografiích zemědělských pozemků, jehož pomocí se 
kontrolují platby v rámci společné zemědělské politiky 
(SZP), které v roce 2015 dosáhly přibližné výše 
45,5 miliardy EUR. Dospěli jsme k závěru, že LPIS je 
užitečným nástrojem pro určování způsobilosti 
zemědělské půdy, jeho fungování lze však ještě zlepšit. 
V postupech systémů LPIS jsme zjistili určité nedostatky, 
které mají dopad na schopnost členských států provádět 
spolehlivé kontroly způsobilosti půdy. Zjistili jsme, že 
členské státy pokročily s aktualizací svých systémů LPIS, 
aby splnily požadavky SZP na období 2014–2020. Systémy 
LPIS však zatím nebyly zcela uzpůsobeny pro účely 
ekologických opatření. Komise zlepšila své monitorování 
systému LPIS, ale dostatečně se nesoustředila na jeho 
výkonnost.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR