EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne15.11.2017 COM(2017) 751 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o pokroku Rumunska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování {SWD(2017) 701 final}



1. ÚVOD Mechanismus pro spolupráci a ověřování (MSO) byl vytvořen při přistoupení Rumunska k Evropské unii v roce 2007 s cílem řešit nedostatky v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Od té doby se zprávy MSO prostřednictvím zvláštních doporučení snaží pomoci zacílit úsilí rumunských orgánů a mapují dosažený pokrok. Jak zdůraznila Rada, MSO bude ukončen, jakmile budou úspěšně splněny všechny čtyři referenční cíle vztahující se na Rumunsko. Ve zprávě MSO z ledna 2017 Komise provedla zhodnocení a představila přehled dosažených výsledků, přetrvávajících výzev a hlavních zbývajících kroků, jež jsou potřebné k dosažení cílů MSO. Za tímto účelem Komise předložila dvanáct klíčových doporučení. Pokud budou splněna, bude proces MSO ukončen. Zpráva zdůraznila, že rychlost tohoto procesu se bude odvíjet od toho, jak rychle bude Rumunsko schopno splnit tato doporučení tak, aby byla nezvratná, a rovněž jak zabrání negativním krokům, které zpochybňují pokrok učiněný za posledních 10 let. Z tohoto důvodu tato zpráva v této fázi procesu MSO představuje pokrok, kterého bylo dosaženo v návaznosti na doporučení stanovená ve zprávě z ledna 2017. Stejně jako v předchozích letech je tato zpráva výsledkem pečlivého analytického postupu ze strany Komise, který vycházel z úzké spolupráce s rumunskými orgány, jakož i z příspěvků občanské společnosti a dalších zúčastněných stran, včetně ostatních členských států. Předseda Juncker ve svém projevu o stavu Unie ze září 2017 zdůraznil význam právního státu a nezávislého soudnictví: tento požadavek neplatí pouze pro státy účastnící se procesu MSO, ale pro všechny členské státy EU. V této souvislosti je důležité zdůraznit význam předcházení vyhrocené atmosféře mezi různými složkami státní moci se škodlivými dopady na nezávislost soudnictví. Tento problém, na nějž upozornila již zpráva z ledna 2017, přetrvával také v referenčním období této zprávy. Na základě analýzy celkového pokroku v procesu MSO, kterého bylo v Rumunsku dosaženo od roku 2007, a na základě pokroku od zprávy z ledna 2017 se Komise nadále domnívá, že pokud budou instituce státu loajálně spolupracovat, politika si bude nadále pevně držet dosavadní pokrokové směřování a bude zajištěna nezávislost soudnictví, bude Rumunsko v blízké budoucnosti schopno splnit zbývající doporučení MSO. Komise hodlá pokrok opětovně posoudit na konci roku 2018 a je připravena poskytnout Rumunsku další pomoc, aby mu pomohla splnit zbývající doporučení s cílem podpořit nezvratnost pokroku, a tedy ukončit mechanismus MSO. 2. CELKOVÁ SITUACE Podle zprávy z ledna 2017 posledních deset let vývoje ukázalo, že Rumunsko dosáhlo při plnění referenčních cílů MSO značného pokroku. Byla vytvořena řada klíčových institucí a byly zavedeny velmi důležité právní předpisy. Reforma občanského a trestního práva se blížila svému dokončení. Zpráva potvrdila, že rumunský soudní systém prošel hlubokou reformou a že rumunská justice opakovaně prokázala svoji profesionalitu, nezávislost a odpovědnost. Zpráva rovněž upozornila na řadu vnitřních záruk, které mají zabránit náhlým zvratům v dosud dosaženém pokroku. Za účelem řešení zbývajících nedostatků je ve zprávě z ledna 2017 uvedeno dvanáct hlavních doporučení. Většina z nich je zaměřena na povinnosti a odpovědnost požadované po rumunských orgánech a vnitřní záruky potřebné k zajištění nezvratnosti výsledků. Rumunská vláda tento přístup uvítala a opakovaně potvrdila svůj závazek doporučení MSO splnit. Parlamentní většina i opozice rovněž prokázaly svoji ochotu vést konstruktivní dialog a na některá doporučení reagovaly pozitivně. Navzdory příslibu vlády, že bude usilovat o co nejrychlejší ukončení procesu MSO, byl pokrok při řešení zbývajících doporučení MSO z ledna 2017 narušen politickou situací. Během devítiměsíčního období od předložení zprávy z ledna 2017 se v Rumunsku vystřídaly dvě vlády a rostoucí napětí mezi složkami státní moci (parlament, vláda a soudnictví) významně znesnadnilo jejich vzájemnou spolupráci. Kromě toho byly pozitivní pokrok a pokračující dobré výsledky soudních orgánů v boji proti korupci ve velké míře zpochybněny různými událostmi, jako bylo např. přijetí mimořádného vládního nařízení předchozí vládou v lednu 2017 s cílem dekriminalizovat některé trestné činy korupce, např. zneužití funkce, a návrh zákona o amnestii. Vůči těmto opatřením se v celém Rumunsku konaly rozsáhlé protesty. Ačkoli mimořádné vládní nařízení bylo vládou i parlamentem zrušeno, tyto události vyvolaly u veřejnosti přetrvávající pochybnosti. Další kontroverze vyvolalo projednávání navrhovaných změn justičních zákonů od konce srpna. Vrchní rada soudců a státních zástupců dvakrát zamítla návrhy, v souvislosti s nimiž byla konzultována, a upozornila na problémy týkající se nezávislosti soudnictví. Rovněž rumunský prezident a občanská společnost vyjádřili své obavy. V petici, kterou podepsala velká většina rumunských soudců a státních zástupců, se požadovalo, aby bylo respektováno stanovisko Vrchní rady soudců a státních zástupců. Tři justiční zákony z roku 2004 upravují postavení soudců a státních zástupců, jakož i organizaci a fungování soudů, státních zastupitelství a Vrchní rady soudců a státních zástupců. Mají přímý dopad na nezávislost soudnictví a soudní systém obecněji a v původní podobě byly důležitým prvkem v pozitivního hodnocení provedeném Komisí v lednu loňského roku. Některé z navržených změn se týkaly otázek, jako je např. role soudní inspekce a osobní odpovědnost soudců a státních zástupců, jakož i jmenování vyšších státních zástupců, tedy otázek, které se dotýkají nezávislosti soudnictví. Změny v těchto oblastech vyvolaly otázky ohledně toho, zda by nebylo nutné přehodnotit hodnocení zprávy z roku 2017 týkající se pokroku v oblasti nezávislosti systému soudnictví. Justice a části občanské společnosti reagovaly na navržené změny velmi negativně, přičemž se zaměřovaly zejména na otázky týkající se nezávislosti soudnictví. Zásadní význam bude mít schopnost vlády a parlamentu zajistit u těchto justičních zákonů otevřený, transparentní a konstruktivní legislativní proces. Celkově lze konstatovat, že proces, v němž se náležitě zohledňuje nezávislost soudnictví a stanoviska soudních orgánů a který rovněž vychází ze stanoviska Benátské komise, je nezbytným předpokladem udržitelnosti reformy a důležitým prvkem pro plnění referenčních cílů MSO. Kritika soudnictví a soudních rozhodnutí zůstává problematickým aspektem veřejné diskuze. To je v rozporu s pozitivními zjištěními Komise, pokud jde o roli soudců a státních zástupců při provádění reforem, podporovanými Radou, a s potřebou zajistit nezávislost soudnictví. Konečné soudní rozsudky musí být přijímány a respektovány a soudcům a státním zástupcům musí být umožněno bez překážek plnit jejich povinnosti. To je velmi důležité rovněž pro splnění podmínek stanovených v lednové zprávě. 3. POSOUZENÍ POKROKU PŘI PLNĚNÍ REFERENČNÍCH CÍLŮ MSO NA ZÁKLADĚ DOPORUČENÍ STANOVENÝCH VE ZPRÁVĚ MSO Z LEDNA 2017 3.1. Referenční cíl 1: Nezávislost soudnictví a reforma soudnictví 3.1.1. Nezávislost soudnictví Doporučení 1: Zavést spolehlivý a nezávislý systém jmenování vysoce postavených státních zástupců založený na jasných a transparentních kritériích, který bude vypracován s podporou Benátské komise.

Doporučení 2: Zajistit, aby kodex chování poslanců parlamentu, který je nyní vypracováván parlamentem, obsahoval jednoznačná ustanovení o vzájemném respektu mezi institucemi a zajistit, aby poslanci a parlamentní procedura ctili nezávislost soudnictví. Podobný kodex chování by mohl být přijat pro ministry. Jmenování V lednu Komise znovu zopakovala své doporučení zavést systém transparentního jmenování vysoce postavených státních zástupců založený na zásluhách, který by poskytl dostatečné záruky proti politizaci. Postup jmenování vysoce postavených státních zástupců je klíčovou součástí debaty vedené od srpna, která se týká navržených změn zákonů týkajících se soudnictví. Vrchní rada soudců a státních zástupců se k tomuto postupu vyjádřila ve svém prvním negativním stanovisku v září a postup byl následně v současném návrhu dále pozměněn. Benátská komise uznává, že existují různé modely, pokud jde o jmenování do funkce nejvyššího státního zástupce (nebo do podobných vysokých funkcí v rámci státního zastupitelství). Zdůraznila však, že je třeba dbát na přiměřenou rovnováhu s cílem „získat důvěru veřejnosti a zajistit respektování soudnictví a právnické profese“. Debata se týkala zejména role prezidenta a míry volného uvážení ministra spravedlnosti při výběru kandidátů, jakož i otázky, v jakém rozsahu se by se tento postup jmenování a odvolávání uplatnil také na nižších řídících úrovních v rámci státního zastupitelství. V lednovém doporučení bylo vysvětleno, že je nutné využít podpory Benátské komise, aby bylo možné tuto dlouhotrvající diskuzi uzavřít . Požadavek doporučení, aby Rumunsko konzultovalo Benátskou komisi, stále trvá. Ke splnění tohoto doporučení bude rovněž nutné zavést odpovídající záruky, pokud jde o transparentnost, nezávislost a brzdy a protiváhy, dokonce i v případech, kdy by konečné rozhodnutí zůstalo na politické úrovni. Kodexy chování Od poslední zprávy MSO zaznívala z médií obzvláště ostrá kritika vůči systému soudnictví a soudcům. To potvrzuje platnost doporučení přijmout opatření, která mají odrazovat od chování, které otevřeně zpochybňuje nezávislost soudnictví a právní účinek soudních rozhodnutí. Vrchní rada soudců a státních zástupců a jednotliví soudci a státní zástupci se pokusili o nápravu tím, že předložili soudu své vlastní případy. Doporučení Komise však usilovalo o institucionální uznání problému a rozhodnutí přijmout opatření k řešení problému. Bylo tedy vydáno doporučení, aby byl vytvořen kodex chování pro členy parlamentu, který by zahrnoval ustanovení týkající se respektování nezávislosti soudnictví. Parlament přijal kodex chování dne 11. října 2017. Zahrnutí širokého ustanovení týkajícího se respektování dělby moci představuje pozitivní krok. I když nebylo naplněno doporučení Komise odkazovat konkrétně na nezávislost soudnictví, mohlo by prováděním kodexu být dosaženo stejného účinku jinými způsoby. Dalším krokem bude proto zjistit, jaké má kodex účinky v praxi, tj. jaké chování by znamenalo překročení hranic stanovených v kodexu a jaká opatření se v případě takového překročení přijímají. K tomu, aby se kodex stal účinným nástrojem pro snižování veřejné kritiky vůči soudcům a zvyšování respektu vůči soudnictví a soudním rozhodnutím, by mohly přispět například pokyny, příklady a zvyšování povědomí o tom, jak v konkrétních situacích jednat . Pokud Vrchní rada soudců a státních zástupců odsoudí výroky člena parlamentu, v nichž kritizuje soudce či systém soudnictví, očekávalo by se například, že parlament se bude situací zabývat a posoudí, zda došlo k porušení kodexu. V lednové zprávě bylo rovněž navrženo, že by vláda mohla přijmout kodex chování pro ministry. Nově jmenovaná vláda v červenci 2017 přijala kodex chování pro ministry, který zahrnuje podobná ustanovení o respektování dělby moci. Důležité je proto rovněž praktické uplatňování kodexů chování, pokud jde o reakce na členy parlamentu a vlády kritizující soudnictví. 3.1.2. Reforma soudnictví Doporučení 3: Současná fáze reformy rumunského trestního zákoníku by měla být ukončena, přičemž parlament by měl pokročit ve svých plánech přijmout změny předložené vládou v roce 2016 po konzultaci se soudními orgány. Ministr spravedlnosti, Vrchní rada soudců a státních zástupců a Nejvyšší kasační a trestní soud by měly dokončit akční plán, aby se zajistilo, že nová lhůta pro provedení zbývajících ustanovení občanského soudního řádu může být dodržena. Doporučení 4: Za účelem dalšího zlepšení transparentnosti a předvídatelnosti legislativního procesu a posílení vnitřních záruk v zájmu nezvratnosti by vláda a parlament měly zajistit plnou transparentnost a řádně zohlednit konzultace s příslušnými orgány a zúčastněnými stranami při rozhodování a legislativní činnosti v souvislosti s trestním zákoníkem a trestním řádem, zákony o korupci, zákony o bezúhonnosti (neslučitelnosti, střety zájmů, majetek bez prokázaného původu), justičními zákony (týkajícími se organizace systému soudnictví) a občanským zákoníkem a trestním řádem, přičemž se inspirují transparentností při přijímání rozhodnutí zavedenou vládou v roce 2016. Nové zákoníky V roce 2017 došlo k významnému vývoji, pokud jde o trestní zákoník a trestní řád. Zatímco některé tyto události slouží cílům, které podporuje doporučení Komise, jiné ohrožovaly cíl, který spočívá v tom, aby při reformě zákoníků bylo dosaženo větší jistoty a stability. V této souvislosti je třeba upozornit, že mnoho diskuzí o trestním zákoníku se týká především ustanovení o trestných činech korupce na vysoké úrovni. Doporučení k ukončení současné fáze reformy rumunského trestního zákoníků zůstává dosud nenaplněno. Parlament dosud nepřijal žádný z návrhů změn navržených vládou v roce 2016, které byly výsledkem širokých konzultací se soudními orgány . Parlament však přijal jiné změny trestního zákoníku, zejména změny, které mají dopad na dekriminalizaci střetu zájmů. Rychlý sled rozhodnutí Ústavního soudu, jimiž byla ustanovení zákoníků a kodexů prohlášena za protiústavní, zajištění stability ještě více znesnadnil. Ministerstvo vnitra se touto situací začalo zabývat a konzultovalo soudní orgány, zástupce právnické profese a občanskou společnost a vláda oznámila, že hodlá přijmout příslušné změny. Avšak žádná z navrhovaných změn nebyla dosud přijata formou legislativních změn a tato zpoždění mohou vést k rozdílným výkladům. Důležitou prioritou by měla rychlá a jednotná reakce na potřebu přijmout právní předpisy, které zohledňují rozsudky Ústavního soudu, aniž by došlo k ohrožení kvality při přípravě změn. Vláda prohlásila, že na základě rozhodnutí Ústavního soudu vypracuje nový balíček změn. Doporučení se rovněž vztahuje na dokončení reformy občanského soudního řádu. V prosinci 2016 byl stanoven jako nový termín pro vstup zbývajících ustanovení tohoto řádu v platnost leden 2019. V současné době probíhají diskuze mezi ministrem spravedlnosti, Vrchní radou soudců a státních zástupců a Nejvyšším kasačním a trestním soudem. Byly přijaty první kroky k poskytnutí nezbytné infrastruktury pro nové poradní místnosti a ministr spravedlnosti dokončuje plán pro jejich schválení vládou. Pokud jde o stabilitu občanského zákoníku a soudního řádu, výzvy představují rovněž rozhodnutí Ústavního soudu. Zejména nedávný rozsudek Ústavního soudu týkající se dříve zavedené prahové hodnoty k omezení možnosti odvolat se k druhé instanci by mohl vést k významné dodatečné pracovní zátěži Nejvyššího kasačního a trestního soudu. Ministr spravedlnosti zkoumá způsoby, jak zmírnit dopad rozsudku na pracovní zátěž Nejvyššího soudu a jak by více případů mohlo být řešeno nižšími soudy. Nejvyšší soud již čelí vysoké pracovní zátěži a ve zprávě z ledna byl zdůrazněn význam jeho práce v oblasti rušení a výkladu právních předpisů. Transparentnost a předvídatelnost legislativního procesu pro právní předpisy týkající se reformy soudnictví a boje proti korupci

Od lednové zprávy se objevila řada případů, u nichž vznikly pochybnosti ohledně transparentnosti a předvídatelnosti legislativního procesu. Týkaly se iniciativ parlamentu i vlády. Parlament před přijetím některých opatření či změn nabídl pouze malé či žádné možnosti konzultace či veřejné debaty . Navíc byly předloženy další problematické a nekoordinované návrhy, a ačkoli mnohé z nich se nepostupují procesem schvalování v parlamentu, samotná skutečnost, že zůstávají v jednání parlamentu, představuje vysoký stupeň nejistoty. Patří sem například zákon o amnestii nebo zákon o odpovědnosti soudců a státních zástupců. K těmto událostem se vyjadřovala i občanská společnost, která upozornila na potenciální dopady pro reformu soudnictví a boj proti korupci. Současná kontroverzní situace v souvislosti s justičními zákony bude důležitou zkouškou toho, do jaké míry je soudnictví a ostatním zúčastněným stranám dána příležitost vyjádřit své názory a do jaké míry jsou tyto dostatečně zohledněny v konečných rozhodnutích. Jednu z iniciativ k nápravě situace předložil předseda právního výboru senátu. Vyzval ministra spravedlnosti a Vrchní radu soudců a státních zástupců k trvalému dialogu mezi státními institucemi o změnách trestního zákoníku a ostatních důležitých právních předpisů. Cílem bylo zavedení předvídatelného procesu pro změny, který by zaručoval, že budou vedeny diskuze a veřejné konzultace. Parlament se touto myšlenkou zabýval a na začátku října zřídil zvláštní parlamentní výbor pro systematizaci, sjednocení a zajištění právní stability v soudnictví. K provedení doporučení 4 bude tento výbor muset prokázat, že je schopen vytvořit důvěru mezi parlamentem, vládou a soudnictvím a umožnit konstruktivní spolupráci na klíčových legislativních předpisech. Tento výbor má příležitost vyřešit nejistotu provázející kodexy a související doporučení 3, a to prostřednictvím konsensuálního přijetí změn zachovávajících pokrok, jehož bylo dosaženo prostřednictvím reforem těchto čtyř zákoníků a řádů. Výbor by mohl rovněž přispět k soudržnosti procesu s cílem zajistit právní jistotu v návaznosti na rozhodnutí Ústavního soudu. Doporučení 5: Vláda by měla zavést odpovídající akční plán na řešení otázek provádění soudních rozhodnutí a uplatňování judikatury soudů veřejnou správou, včetně mechanismu na poskytování přesných statistik za účelem budoucího sledování. Měla by rovněž vytvořit systém interního sledování, do něhož budou zapojeny Vrchní rada soudců a státních zástupců a Účetní dvůr, s cílem zajistit řádné provádění akčního plánu. Doporučení 6: Strategická soudní správa, tj. ministr spravedlnosti, Vrchní rada soudců a státních zástupců, Nejvyšší kasační a trestní soud a Vrchní státní zástupce by měli zajistit provedení akčního plánu tak, jak byl přijat, a zavést pravidelné společné veřejné podávání zpráv o jeho provádění, včetně řešení otázek nedostatku soudních úředníků, nadměrné pracovní zátěže a prodlení při odůvodnění rozhodnutí. Respektování soudních rozhodnutí Toto doporučení se týká výkonu rozhodnutí vůči státu, kdy veřejná instituce musí v návaznosti na soudní rozhodnutí uhradit peněžní částku nebo přijmout opatření. Ministr spravedlnosti uznal, že účinné provádění všech soudních rozhodnutí vůči států má zásadní význam. Na konci srpna Rumunsko aktualizovalo svůj akční plán z roku 2016, který připravilo pro zasedání Rady Evropy za účelem řešení strukturálních problémů nevykonávání soudních rozhodnutí vůči státu zjištěných Evropským soudem pro lidská práva. Provádění tohoto akčního plánu by ve velké míře zohlednilo doporučení 5. Za účelem posouzení míry pokroku v provádění tohoto doporučení Komise očekává, že obdrží konkrétní řešení zjištěných problémů a podrobný časový plán. Další opatření nutné k provedení tohoto doporučení spočívá ve vytvoření postupů v rámci veřejné správy, které zajistí, aby orgány veřejné správy důsledně uplatňovaly řešení poskytnutá soudy v obdobných případech, kdy Nejvyššího kasační a trestní soud vydal konečné rozhodnutí o odvolání nebo výkladu. Tento postup by snížil riziko, že se soudy budou zabývat případy opakovaně, a zvýšil by důvěru občanů a podniků v rozhodnutí veřejné správy. Strukturální reformy systému soudnictví Po určitém zpoždění na počátku roku se v červnu a v září 2017 konalo zasedání Rady pro strategickou soudní správu. Na posledním zasedání bylo rozhodnuto, že bude zavedeno celkové sledování provádění akčního plánu týkajícího se strategie rozvoje soudnictví na období 2015–2020, a to prostřednictvím čtvrtletních zpráv. Některé soudní orgány uvádějí, že akční plán provádějí, a ministerstvo spravedlnosti úspěšně žádalo o prostředky ze strukturálních fondů EU za účelem financování akčního plánu. Tyto kroky by měly být doplněny jasným sledováním a pravidelným využíváním Rady jako skutečného koordinačního orgánu k posílení dialogu a spolupráce ve všeobecných otázkách, které ovlivňují fungování systému soudnictví. Doporučení 7: Nová Vrchní rada soudců a státních zástupců by měla připravit společný program pro své funkční období, včetně opatření na podporu transparentnosti a odpovědnosti. Měl by obsahovat strategii informovanosti s pravidelnými otevřenými setkáními se shromážděním soudců a státních zástupců na všech úrovních, jakož i s občanskou společností a profesními organizacemi, a zavést podávání ročních zpráv, které budou projednávány na valných shromážděních soudců a státních zástupců. Transparentnost a odpovědnost Vrchní rady soudců a státních zástupců Nová rada zahájila svoji činnost dne 6. ledna 2017 . Nová rada musela čelit složitým okolnostem. V únoru, v září a v listopadu ovšem vydala negativní stanoviska k mimořádné vyhlášce, resp. ke změnám justičních zákonů, čímž prokázala svoji připravenost přijímat obtížná rozhodnutí. Rovněž musela bránit nezávislost a pověst soudců a zejména státních zástupců a vyrovnat se s obtížnou situací, kdy členové jiných orgánů státní správy podávali opakovaně vůči určitým soudcům a státním zástupcům disciplinární a správní stížnosti. Z tohoto důvodu je možné domnívat se, že Rada své úkoly splnila a prokázala, že je silnou a odolnou institucí. V souladu s doporučením Vrchní rada soudců a státních zástupců stanovila na konci února 2017 své priority pro své funkční období (2017–2022). Tyto priority představují prvotní základ pro prosazování odpovědnosti instituce. Rada přijala opatření na podporu transparentnosti a otevřenosti, např. nové webové stránky a přímá účast zástupců soudů, profesních sdružení soudců a státních zástupců nebo nevládních organizací na zasedáních Rady. Rada rovněž zorganizovala probíhající konzultace soudů a státních zastupitelství, které se ukázaly jako důležitý prostředek komunikace a konzultace. Rovněž vypracovává společný program a společnou strategii, které budou mimo jiné zahrnovat oblasti, jako je informovanost, opatření na zlepšení veřejného obrazu soudnictví, vztahy s masovými médii a spolupráci s vládou a parlamentem. Rada by měla nadále konsolidovat své úsilí za účelem konzistentní a účinné obrany pověsti soudců a státních zástupců a přispívat ke konstruktivnímu a transparentnímu dialogu s vládou a parlamentem. Rada by měla rovněž podporovat další posílení spolupráce mezi soudními orgány v klíčových nevyřešených otázkách, včetně fungování soudní inspekce.

Na základě analýzy doporučení 1 až 7 se Komise domnívá, že ke splnění referenčního cíle 1 je třeba vynaložit další úsilí. Byla zaznamenána řada pozitivních změn, zejména ve vztahu ke kodexům chování, občanskému zákoníku a soudnímu řádu, jakož i opatření přijatá za účelem provádění strategie pro rozvoj soudnictví a v souvislosti s činnostmi nové Vrchní rady soudců a státních zástupců. Pokrok je však brzděn politickou situací a legislativními návrhy, které by mohly mít na reformu negativní dopad. Analýza doporučení upozorňuje na několik iniciativ a postupů, které, budou-li provedeny, poskytnou Rumunsku slibné možnosti opět rychle dosahovat pokroku v rámci referenčního cíle 1. 3.2. Referenční cíl 2: Rámec pro prověřování bezúhonnosti a Národní úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti Doporučení 8: Zajistit zprovoznění systému PREVENT. Národní úřad pro otázky prověřování bezúhonnosti a Národní agentura pro zadávání veřejných zakázek by měly zavést podávání zpráv o kontrolách ex ante týkajících se postupů zadávání veřejných zakázek a jejich následných kontrol, včetně kontrol ex post, jakož i o zjištěných případech střetů zájmů nebo korupce, a organizovat veřejné diskuze, kde by vláda, místní orgány, soudy a občanská společnost byly vyzvány k reakci. Doporučení 9: Parlament by měl být v rozhodování transparentní, pokud jde o následná opatření týkající se konečných a pravomocných rozhodnutí vůči svým členům o neslučitelnosti, střetu zájmů a majetku neprokázaného původu. Systém PREVENT je určen k předcházení střetům zájmů při zadávání veřejných zakázek. Za tímto účelem byl vytvořen mechanismus pro ověřování ex-ante a bylo umožněno, aby veřejní zadavatelé mohli tyto střety před udělením zakázky napravit. Systém byl uveden do provozu na konci června. Je výsledkem úzké spolupráce mezi Národním úřadem pro otázky prověřování bezúhonnosti, Národní agenturou pro zadávání veřejných zakázek a Agenturou pro digitální agendu, jakož i spolupráce s vládou. Systém je nyní v provozu čtyři měsíce a přináší první výsledky. Již několik zpráv MSO postupně upozorňovalo na zpoždění a nesoudržnost v oblasti uplatňování sankcí na členy parlamentu, u nichž byla na základě konečného soudního rozhodnutí ke zprávě Národního úřadu pro otázky prověřování bezúhonnosti zjištěna neslučitelnost funkcí či střet zájmů. Komise proto doporučila, že by parlament měl být v rozhodování transparentní, pokud jde o následné kroky týkající se konečných a pravomocných rozhodnutí o neslučitelnosti, střetu zájmů a majetku neprokázaného původu vůči svým členům. Komise obdržela informace o použitelných postupech a o přístupu veřejnosti k parlamentním debatám. Nebyla však informována o tom, zda debaty skutečně proběhly a byla přijata rozhodnutí o dosud nevyřízených případech. Ačkoli se zdá, že pravidla a postupy v parlamentu týkající se uplatňování sankcí jsou jasná, Národní ústav pro otázky ověřování bezúhonnosti uvádí, že ve třech případech týkajících se členů parlamentu nebyla konečná rozhodnutí o otázkách bezúhonnosti vydaná soudy v roce 2017 dosud provedena. Není jasné, zda existují lhůty, které musí parlament dodržet pro uplatnění sankcí. Dále existují tři případy týkající se členů parlamentu, jejichž mandáty byly potvrzeny po volbách na konci roku 2016, ačkoli se na tyto osoby na základě konečného soudního rozhodnutí vztahuje tříletý zákaz vykonávat volenou funkci. Národní ústav pro otázky ověřování bezúhonnosti informoval v této souvislosti parlament v únoru 2017, avšak ten parlament dosud nepřijal žádná opatření k vyřešení těchto tří případů. Konkrétní opatření, která by umožnila skutečnou transparentnost v souladu s doporučením, by například mohla zahrnovat, že předseda příslušné komory parlamentu veřejně potvrdí přijetí konečného soudního rozhodnutí (nebo zprávy Národního ústavu pro otázky ověřování bezúhonnosti, která nebyla u soudu napadena), oznámení časového plánu rozhodnutí a poskytnutí informací veřejnosti a Národnímu ústavu pro otázky ověřování bezúhonnosti, jakmile je tento rozhodovací proces ukončen. Pokud by parlament přijal k těmto šesti případům opatření, bylo by možné dosáhnout v rámci tohoto doporučení rychlého pozitivního pokroku. Na základě analýzy doporučení 8 až 9 se Komise domnívá, že Rumunsko dosáhlo v oblasti doporučení 2 celkově značného pokroku. Provádění doporučení 8 je uspokojivé. Rychlé rozhodnutí o všech dosud nevyřešených případech členů parlamentu, vůči nimž existují konečná rozhodnutí o otázkách bezúhonnosti, by umožnilo rychlý pozitivní pokrok v oblasti referenčního cíle 2. 3.3 Referenční cíl 3: Boj proti korupci na vysoké úrovni Doporučení 10: Přijmout objektivní kritéria pro rozhodování o zbavení imunity členů parlamentu a odůvodnění těchto rozhodnutí s cílem zajistit, aby imunita nebyla využívána k zabránění vyšetřování a stíhání trestných činů korupce. Vláda by rovněž mohla zvážit změnu právních předpisů za účelem omezení imunity ministrů na dobu jejich funkčního období. Tyto kroky se mohly opírat o Benátskou komisi a skupinu GRECO. Parlament by měl vytvořit systém za účelem pravidelného podávání zpráv o rozhodnutích přijatých jeho komorami týkajících se žádostí o zbavení imunity a organizovat veřejné diskuze s cílem umožnit Vrchní radě soudců a státních zástupců a občanské společnost reagovat. Doporučení 10 se týká odpovědnosti parlamentu za jeho rozhodnutí o žádostech státního zastupitelství o schválení preventivních opatření (např. prohlídky či zadržení) a žádostech o povolení vyšetřování členů parlamentu v případě, že zastávali či zastávají ministerskou funkci (zbavení imunity). V dřívějších zprávách MSO bylo zdůrazněno, že tato rozhodnutí byla veřejností chápána jako pokusy o omezení či zabránění vyšetřování a stíhání trestných činů korupce. Stanovením kritérií pro rozhodování o takových žádostech státního zastupitelství by mohlo být docíleno toho, že příslušná rozhodnutí by byla přijímána na objektivním základě. Tři nedávné žádosti týkající se zbavení členů parlamentu imunity byly zamítnuty. S cílem zvýšit transparenci začala poslanecká sněmovna před hlasováním v plénu informovat o argumentech právního výboru pro zamítnutí či schválení těchto žádostí. Ve dvou případech uvedl právní výbor jako argument pro zamítnutí to, že neexistuje právní opodstatnění – ačkoliv opoziční strany tento argument zpochybňovaly na základě zdůvodnění, že pouze soudci mohou posuzovat, zda osoba spáchala trestný čin. Komise vítá skutečnost, že je zohledňována potřeba větší transparentnosti v návaznosti na žádosti státních zastupitelství, avšak domnívá se, že v oblasti opatření 10 je třeba vyvinout větší úsilí. Opakuje své doporučení obrátit se na Benátskou komisi a skupinu GRECO, které mohou poskytnout cenné odborné znalosti v této oblasti. V lednové zprávě Komise dala jasně najevo, že oslabení nebo omezení rozsahu korupce jako trestného činu nebo omezení nezávislosti či efektivnosti protikorupčního státního zastupitelství by představovaly krok zpět. Komise se domnívá, že v oblasti doporučení 10 je třeba vyvinout více úsilí. Celkově pozitivní hodnocení pokroku v rámci referenčního cíle 3 závisí na tom, jak nezávislé Národní protikorupční ředitelství bude schopno provádět své činnosti se všemi nástroji, které má k dispozici, a nadále dosahovat dobrých výsledků. V předchozích zprávách byla skutečnost, že Národní protikorupční ředitelství si udrželo přesvědčivé výsledky navzdory silnému tlaku, uvedena jako znak udržitelnosti. Z tohoto důvodu Komise vydala k referenčnímu cíli 3 pouze jedno doporučení. Pokud tento tlak začne mít negativní dopad na boj proti korupci, může Komise tento závěr přehodnotit. 3.4 Referenční cíl 4: Boj proti korupci na všech úrovních Doporučení 11: Pokračovat v provádění národní protikorupční strategie a dodržovat lhůty stanovené vládou v srpnu 2016. Ministr spravedlnosti by měl zavést systém pro podávání zpráv o účinném provádění národní protikorupční strategie (včetně statistik o případech narušení bezúhonnosti ve veřejné správě, podrobných informací o disciplinárním řízení a sankcích a informací o strukturálních opatřeních přijatých v nejohroženějších oblastech). Doporučení 12: Zajistit, aby Národní agentura pro správu zabavených aktiv byla plně a účinně funkční, tak aby mohla vydat první výroční zprávu se spolehlivými statistickými informacemi o zabavení majetku pocházejícího z trestné činnosti. Agentura by měla vytvořit systém pravidelného podávání zpráv o vývoji administrativní kapacity, výsledcích v oblasti zabavování a správě majetku pocházejícího z trestné činnosti.