ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o úsilí členských států během roku 2010 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy /* COM/2012/0368 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o úsilí členských států během roku 2010 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy 1. Úvod Členské státy mají povinnost Komisi každoročně do 1. května předkládat zprávu o úsilí, které vynaložily v předchozím roce k dosažení udržitelné rovnováhy mezi kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy. Na základě těchto zpráv a údajů z rejstříku rybářského loďstva EU Komise vypracovala shrnutí za rok 2010, které předložila Vědeckotechnickému a hospodářskému výboru pro rybářství (VTHVR) a Výboru pro rybolov a akvakulturu. Tato zpráva Komise nyní předkládá uvedené shrnutí zpráv členských států, technickou přílohu a stanoviska výše uvedených výborů Radě a Evropskému parlamentu. Význam těchto zpráv pro posouzení kapacity v členských státech je dosud bohužel omezený. Účetní dvůr dospěl k závěru, že pravidla, na jejichž základě členské státy podávají zprávy, nejsou přiměřená a dostatečně jasná, a domnívá se, že to je jeden z důvodů podávání neúplných a nepřiměřených zpráv ze strany většiny členských států, jehož důsledkem je to, že nelze vyvodit závěry ohledně nadměrné rybolovné kapacity. Komise s těmito závěry souhlasí a do provedení reformy společné rybářské politiky bude s VTHVR a členskými státy nadále spolupracovat na rozvoji stávajících pokynů útvarů Komise ke kapacitě v zájmu zajištění větší jasnosti ohledně požadovaných informací a struktury zpráv. 2. Shrnutí zpráv členských států Následující shrnutí vycházejí ze zpráv předložených členskými státy[1]. Představují ve stručné podobě vlastní hodnocení členských států, pokud jde o rovnováhu mezi velikostí jejich loďstva a přidělenými zdroji. Komise členským státům navrhla, aby použily pokyny útvarů Komise pro hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými zdroji, které byly vyhotoveny na základě doporučení VTHVR. Na tyto pokyny útvarů Komise se dále odkazuje jako na „pokyny“. 2.1. Belgie Ve zprávě byly pokyny uplatněny na dva segmenty plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla. Průměrné hodnoty biologického ukazatele u platýse velkého i jazyka obecného byly přijatelné. Míra využití kapacity byla v rozmezí od 80 % do 90 %. Návratnost investic vykazovala v roce 2009 záporné hodnoty, to však může být způsobeno novou metodou výpočtu. Počet ekvivalentů plných pracovních úvazků se i nadále snižoval, zatímco mzdy u segmentu plavidel o délce 24 až 40 metrů mírně vzrostly a u segmentu plavidel o délce 12 až 24 metrů se snížily. V roce 2010 byla z provozu částečně vyřazena dvě plavidla. Hlavním úspěchem v průběhu roku bylo provedení programu investic do plavidel v rámci Evropského rybářského fondu, včetně investic do plavidel k zvýšení energetické účinnosti. 2.2. Bulharsko Ve zprávě byly pokyny použity. Bulharsko dospělo k závěru, že rybí populace a loďstvo jsou zřejmě v rovnováze. U plavidel o délce nepřesahující 12 metrů hodlá Bulharsko zlepšit rovnováhu prostřednictvím opatření týkajících se sešrotování a modernizace. Kapacita bulharských rybářských plavidel se během roku 2010 zvýšila o 3,0 % z hlediska prostornosti a o 5,1 % z hlediska výkonu. Počet plavidel vzrostl o 134 (6,1 %). Počet dnů rybolovu se v roce 2010 v porovnání s rokem 2009 zvýšil v důsledku rozhodnutí správních orgánů nahradit neaktivní plavidla s cílem poskytnout příležitost novým vlastníkům plavidel. V roce 2010 bylo neaktivních celkem 1 311 plavidel (56 % všech plavidel). 2.3. Dánsko Pokyny byly uplatněny u 11 segmentů loďstva. Analýza ukazuje stabilní situaci a naznačuje, že z dlouhodobého hlediska neexistuje významná fyzická nadměrná kapacita. Pokud se však započítají i plavidla s pasivním lovným zařízením, existuje nadměrná kapacita v segmentech malých plavidel. Hospodářské ukazatele prokazují zvyšující se nadměrnou kapacitu z hospodářského hlediska. Možnost převodu kvót vedla k snížení počtu obchodních plavidel. V roce 2010 se kapacita dánského rybářského loďstva snížila o 9,5 % z hlediska hrubé prostornosti, o 9,4 % z hlediska výkonu a o 3,1 % z hlediska počtu plavidel. K největšímu snížení došlo v segmentu plavidel o délce 12 až 24 metrů. Na loďstvo se vztahuje plán obnovy populací tresky obecné v Severním a Baltském moři. V průběhu let 2009 a 2010 byla intenzita rybolovu v Severním moři poměrně stálá a v Baltském moři se snížila o 16 %. 2.4. Německo Zpráva se vyjadřovala k rovnováze na základě kvalitativního biologického přístupu a nedospěla k oficiálnímu závěru ohledně stavu. Ve zprávě nebyl uveden odhad ukazatelů rovnováhy. Z kvalitativního přístupu vyplývá, že loďstvo je obecně v rovnováze s rybolovnými právy, neodkazuje se však na dostupnou a využitou intenzitu rybolovu. Ke dni 31. prosince 2010 bylo v rejstříku loďstva zapsáno 1 674 plavidel, 67 219 GT a 158 385 kW. V průběhu roku došlo k čistému snížení o 93 plavidel. Největšího snížení bylo dosaženo vyřazením plavidel z loďstva provozujícího drobný pobřežní rybolov. Kapacita segmentu plavidel delších než 12 metrů s pasivním lovným zařízením a plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla (seznamy I a II) se snížila především kvůli špatnému stavu populace sledě obecného. 2.5. Estonsko Ve zprávě byly pokyny použity. Míra využití kapacity je u plavidel lovících vlečnými sítěmi v Baltském moři nízká, ačkoliv vzrostla z 60 % na 70 %, zatímco počet dotyčných plavidel se snížil. U plavidel lovících na volném moři vykazovalo využití kapacity přijatelnou hodnotu. Návratnost investic je kladná u plavidel lovících vlečnými sítěmi v Baltském moři a u plavidel lovících na volném moři, u malých plavidel (s délkou nepřesahující 12 metrů) je však záporná. Podle Estonského námořního institutu byla kapacita baltského segmentu plavidel lovících vlečnými sítěmi a plavidel lovících na volném moři nižší než optimální kapacita. V obou případech se to týká pouze aktivních plavidel. V průběhu roku 2010 se kapacita baltského segmentu plavidel lovících vlečnými sítěmi snížila o 10 % z hlediska výkonu a o 2 % z hlediska hrubé prostornosti; s využitím státní podpory bylo z loďstva vyřazeno pět plavidel. Kapacita segmentu plavidel lovících na volném moři se zvýšila o 7 %. 2.6. Řecko Zpráva neobsahovala výpočet ukazatelů navrhovaných v pokynech. Ve zprávě nebylo možno uvést technické a biologické ukazatele, jelikož nebyl proveden program shromažďování vnitrostátních rybolovných údajů. Na základě údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu shromážděných v rámci jiných programů však zpráva uvádí, že se rybolovné činnosti a situace biologických populací oproti předchozímu roku nezměnily. V roce 2010 nebyla z loďstva vyřazena se státní podporou žádná rybářská plavidla. Z loďstva byla stažena především plavidla provozující drobný pobřežní rybolov. V roce 2010 se rybářské loďstvo zmenšilo o 100 plavidel (0,6 %) a jeho rybolovná kapacita klesla o 0,08 % z hlediska výkonu, z hlediska hrubé prostornosti však vzrostla o 0,1 %. 2.7. Španělsko Kvůli problémům s dostupností údajů a odlišné povaze španělského loďstva byly pokyny použity částečně u některých segmentů plavidel. Jediným použitým ukazatelem byl cpue[2]. Ve zprávě nebyly uvedeny žádné závěry ohledně rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Zpráva obsahuje popis jednotlivých segmentů loďstva a zvláštních povolení k rybolovu vztahujících se na španělské loďstvo v rozdělení podle oblasti působení, používaného lovného zařízení a cílových druhů. Mezi rokem 2009 a 2010 se kapacita loďstva snížila o 274 plavidel (2,46 %), o 5,6 % z hlediska prostornosti a o 4,5 % z hlediska výkonu. Nebyla však zjištěna dostatečná souvislost mezi tímto snížením kapacity a plány úpravy intenzity rybolovu, které se vztahují na španělské loďstvo. 2.8. Francie Ve francouzské zprávě nebyly pokyny použity; Francie se místo toho rozhodla použít čtyři alternativní ukazatele. Na základě trendu týkajícího se kapacity loďstva a míry využití kvót se ve zprávě uvádí, že většina druhů rybolovu ve Francii vykazuje rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Kapacita loďstva kontinentální Francie se nadále snižuje a mezi 31. prosincem 2006 a 31. prosincem 2010 klesla přibližně o 20 % z hlediska výkonu a počtu plavidel. V témže období se počet plavidel lovících na volném moři zapsaných ve francouzských nejvzdálenějších regionech snížil o 10 %, zatímco počet malých plavidel v těchto regionech vzrostl o 30 %. Zpráva obsahuje seznam všech zvláštních režimů povolení k rybolovu a hlavní druhy, na něž se vztahují kvóty nebo omezení intenzity, není však dostatečně objasněna souvislost mezi těmito režimy a snižováním rybolovné kapacity. 2.9. Irsko V irské zprávě nebyly pokyny použity a zpráva neobsahuje hodnocení rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy. Loďstvo je rozděleno do pěti segmentů. K nejdůležitějším segmentům patří segment plavidel pro lov pelagických druhů, který se skládá z 23 plavidel pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi, a segment plavidel s polyvalentním zařízením, který zahrnuje velkou část loďstva. Ve zprávě se uvádí, že se mnoho cílových populací nachází mimo bezpečné biologické limity, což dokládá pokles kvót a vykládek. Na irské loďstvo se vztahuje program snižování intenzity rybolovu přijatý podle přílohy II nařízení o celkovém přípustném odlovu a kvótách a režim intenzity rybolovu v západních vodách, správní orgány však pokládají posouzení dopadu programů snižování intenzity rybolovu na kapacitu loďstva za obtížné. 2.10. Itálie V italské zprávě byly pokyny použity. Ukazatele byly vypočítány na základě údajů z roku 2010. Jediným použitým biologickým ukazatelem byl cpue. Jeho hodnota se v roce 2010 v porovnání s rokem 2009 mírně snížila, zejména kvůli segmentu plavidel lovících vlečnými sítěmi, u malých plavidel, plavidel s nevody a plavidel lovících sítěmi se však zlepšila. Využití kapacity bylo nižší než v roce 2009. Průměrný údaj pro celé loďstvo činí pouze 54 %, ačkoliv u plavidel lovících vlečnými sítěmi, plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla a plavidel s nevody jsou hodnoty vyšší než 70 %. Hospodářské ukazatele vykazují u větších plavidel lovících vlečnými sítěmi a plavidel s nevody záporné hodnoty. Rovnováha mezi loďstvem a rybolovnými právy se v roce 2010 celkově zhoršila. V roce 2010 se kapacita italského loďstva snížila přibližně o 4 % z hlediska prostornosti a o 3,2 % z hlediska výkonu, zatímco počet plavidel se snížil pouze o 0,5 %. 2.11. Kypr Ve zprávě byly pokyny použity. U plavidel lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně existují náznaky nadměrné kapacity. Jejich ukazatel cpue a příjmy se snížily, a ačkoli jsou tato plavidla plně využita, vztahuje se na ně dlouhé období zákazu rybolovu. U malých plavidel naznačuje poměrně stálý ukazatel cpue spolu s nízkou mírou využití a klesajícími příjmy nadbytečnou kapacitu. Segment plavidel využívajících pasivní polyvalentní zařízení (12 až 24 metrů) vykázal růst cpue a příjmů, ačkoli není dostatečně využitý; stahování plavidel v rámci programu pro přizpůsobování loďstva naznačuje, že od roku 2010 může být kapacita v rovnováze s rybolovnými právy. V období 2009–2010 se kapacita rybářského loďstva snížila o 21,4 % z hlediska hrubé prostornosti, o 11,4 % z hlediska výkonu a o 13,4 % z hlediska počtu plavidel. V roce 2010 vedlo provádění víceletého plánu obnovy populací tuňáka obecného k redukci loďstva složeného z plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru, která se zaměřují na tento druh, o 44 % z hlediska hrubé prostornosti a o 58 % z hlediska výkonu. 2.12. Lotyšsko Ve zprávě byly pokyny použity. Z vypočítaných biologických ukazatelů vyplývá, že rybolov je na udržitelné nebo téměř udržitelné úrovni. Hospodářský ukazatel (běžné příjmy vydělené příjmy kryjícími režijní náklady) v roce 2009 prokazuje ziskovou činnost u všech segmentů a sociální ukazatele dokládají hospodářský význam odvětví rybolovu pro obyvatelstvo. Využití kapacity vykazuje nízké hodnoty, u všech segmentů nižší než 70 %, to se však nepovažuje za náznak strukturální nerovnováhy. Na tomto základě dospěla zpráva k závěru, že další snižování kapacity povede k lepší rovnováze mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. V roce 2010 se kapacita loďstva snížila o 424 GT (1,0 %), 1 002 kW (1,6 %) a o 8 plavidel (1,0 %). 2.13. Litva Ve zprávě nebyly pokyny použity a nebylo v ní uvedeno ani hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Litva uvádí, že při dosahování této rovnováhy si musí rybářské loďstvo ponechat dostatečnou celkovou kapacitu, aby mohlo využít přidělené kvóty. U malých plavidel byla míra využití kvót poměrně nízká. V roce 2010 se kapacita litevského rybářského loďstva snížila o 3 325 GT (6,75 %), 1 990 kW (3,53 %) a o 22 plavidel (11,4 %), přičemž většina této kapacity připadala na zámořské loďstvo. Kapacita litevského rybářského loďstva se snížila před vstupem víceletého plánu řízení tresky obecné v Baltském moři v platnost, tento plán neměl proto na snižování kapacity loďstva žádný dopad. 2.14. Malta Ve zprávě byly pokyny použity. Ve zprávě se uvádí, že stav zdrojů využívaných maltským rybářským loďstvem je takový, že snížení rybolovné kapacity není nutné. Technický ukazatel ukazuje nízkou míru využití loďstva, využívá se méně než polovina stávajícího maltského loďstva. Biologický ukazatel vykazuje vysokou hodnotu u plavidel lovících vlečnými sítěmi. Ve zprávě se konstatuje, že celkový význam tohoto výsledku je malý, jelikož nejsou k dispozici dostatečné údaje pro provedení analytického posouzení stavu populací. Pokud jde o sociální ukazatel, v roce 2009 se považoval za udržitelný pouze jeden segment. V průběhu roku 2010 ukončilo na základě režimu podpory pro trvalé zastavení rybolovných činností rybolovnou činnost 8 rybářských plavidel. Na maltské loďstvo se nevztahoval žádný program úpravy intenzity rybolovu. 2.15. Nizozemsko Pokyny byly uplatněny na segment plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla a na segment mrazírenských plavidel pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi. Hodnota technického ukazatele u segmentu plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníků na bocích plavidla významně vzrostla z 0,67 v roce 2009 na 0,89 v roce 2010. Tato hodnota by činila 0,7, pokud by se vypočítal teoretický maximální počet dnů, což naznačuje nadměrnou kapacitu loďstva, jelikož kvóta mohla být odlovena s méně plavidly. Biologické ukazatele jsou dosud vyšší než 1, podle očekávání se však v roce 2011 zlepší. V roce 2009 dosáhlo odvětví platýsovitých ryb lepších hospodářských výsledků kvůli nižším cenám ropy. U plavidel pro lov pelagických druhů prokazuje ukazatel hrubé přidané hodnoty významný pokles způsobený vysokými cenami pohonných hmot, nižšími kvótami a nižšími cenami ryb. V roce 2010 se počet plavidel zvýšil o 1,8 %, kapacita však klesla o 2 % z hlediska výkonu a o 5 % z hlediska hrubé prostornosti. 2.16. Polsko Ve zprávě byly pokyny použity. Zpráva dospěla k závěru, že úroveň rybolovné kapacity je bezpečná u plavidel o délce nepřesahující 10 metrů a u plavidel o délce 12 až 24 metrů používajících vlečné sítě pro lov při dně. U ostatních segmentů existuje riziko nevyvážené rybolovné kapacity. U subdivizí 22–24 byla v roce 2008 úmrtnost těchto populací způsobená rybolovem vyšší než cílová úmrtnost. Žádný ze segmentů loďstva nedosáhl u použitých hospodářských ukazatelů dobrých výsledků. U většiny segmentů plavidel s výjimkou segmentu plavidel pro lov pelagických druhů byly mzdy nižší než průměrná výše mezd v národním hospodářství. Přidaná hodnota vytvořená baltským odvětvím rybolovu v roce 2008 činila 5,3 ‰ HND. V průběhu roku 2010 bylo se státní podporou z provozu vyřazeno 18 plavidel, což vedlo k trvalému snížení rybolovné kapacity polského loďstva o 1 528 GT a 4 379 kW. 2.17. Portugalsko Ve zprávě byly pokyny použity a zpráva dospěla k závěru, že loďstvo může fungovat udržitelným způsobem, a to z biologického i hospodářského hlediska. Ukazatele udávají nízkou míru využití kapacity u malých plavidel a nízkou ziskovost u plavidel delších než 24 metrů lovících vlečnými sítěmi. Jako biologický ukazatel byl u dvou druhů, a to sardinky obecné a štikozubce obecného, použit poměr mezi úlovky a biomasou. V roce 2010 se celková kapacita loďstva snížila o 2,4% z hlediska prostornosti a o 2 % z hlediska výkonu. Kapacita segmentu plavidel pro pobřežní rybolov pomocí vlečných sítí se snížila o více než 8 %, přičemž na Madeiře se kapacita zvýšila. Portugalsko zavedlo sedm programů úpravy intenzity rybolovu, v důsledku čehož v roce 2010 ukončilo se státní podporou rybolovné činnosti 35 rybářských plavidel. 2.18. Rumunsko V rumunské zprávě nebyly pokyny použity, ačkoliv byly poskytnuty hospodářské údaje. Z celkem 522 plavidel v rejstříku loďstva bylo v roce 2010 aktivních pouze 380 plavidel. Úlovky šprota obecného (28,4 tuny) byly i nadále mnohem nižší než přidělená kvóta (12 750 tun) a loďstvo je zastaralé a ve špatném technickém stavu. Ve zprávě se proto uvádí, že mezi kapacitou a rybími populacemi neexistuje nerovnováha. Zákaz týkající se používání vlečných sítí pro lov při dně mimoto podporuje názor, že loďstvo z biologického hlediska funguje udržitelným způsobem. V roce 2010 se kapacita loďstva snížila o 35,4 % z hlediska hrubé prostornosti. Rumunsko zaregistrovalo 46 plavidel (396 GT a 2 979 kW) na základě správního rozhodnutí, které bylo přijato před přistoupením, a se státní podporou bylo z loďstva vyřazeno 9 plavidel o celkové kapacitě 565 GT a 1 500 kW. Rumunsko hodlá udržovat minimální úroveň svého rybářského loďstva (tzv. „minimum vitalis“), která se odhaduje na 12 až 13 moderních rybářských plavidel. 2.19. Slovinsko Ve zprávě byly pokyny použity. Ukazatel cpue vykazuje u sardele obecné klesající tendenci, zatímco u sardinky obecné rostoucí tendenci. U rybářských plavidel používajících tenatové sítě a vlečné sítě s rozpěrnými deskami pro lov při dně byl u většiny cílových druhů zjištěn negativní trend, pokud jde o úlovek na jednotku intenzity. Nadměrná kapacita slovinského rybářského loďstva je zjevná z technického ukazatele s hodnotami nižšími než 70 %. Analýza mimoto ukázala, že intenzita rybolovu u tenatových sítí, třístěnných tenatových sítí a vlečných sítí s rozpěrnými deskami pro lov při dně je příliš vysoká. V roce 2010 nedošlo u slovinského rybářského loďstva k žádným změnám. Slovinsko hodlá zavést opatření týkající se omezení intenzity rybolovu, možnosti snížit počet plavidel poskytnutím státní podpory na sešrotování a možnosti trvalého nebo dočasného stažení z rybářského loďstva. 2.20. Finsko Ve zprávě nebyly pokyny použity, nicméně se v ní konstatuje, že celkově lze mít za to, že loďstvo je v přijatelné rovnováze s rybolovnými právy. Míra využití kvót je u všech druhů poněkud nízká, s výjimkou šprota obecného a tresky obecné. Má se za to, že pelagický rybolov je plně využitý, takže u plavidel delších než 12 metrů nebylo povoleno zvýšení kapacity. V roce 2010 došlo k mírnému zvýšení celkové kapacity loďstva o 143 GT a 440 kW. K tomuto nárůstu došlo u plavidel provozujících drobný pobřežní rybolov, přičemž se současně snížila kapacita plavidel pro lov pelagických druhů vlečnými sítěmi. Oproti roku 2009 vzrostla v roce 2010 intenzita rybolovu o 8,8 %, přičemž většina tohoto nárůstu připadá na pelagický rybolov. 2.21. Švédsko Ve zprávě byly pokyny použity. Z ukazatelů vyplývá nadměrná kapacita u řady segmentů loďstva. Hrubá přidaná hodnota prokazuje, že rybolov přispívá k hospodářství, ačkoliv na ekvivalent plného pracovního úvazku nebo na plavidlo se považuje za nízkou. Úmrtnost způsobená rybolovem je dosud příliš vysoká ve třech segmentech. Míra využití kapacity je v rozmezí od 30 % do 72 % (vypočítáno pro kW dny). Na loďstvo se vztahuje plán obnovy populací tresky obecné v Skagerraku, Kattegatu a v Severním moři. Plán sešrotování zaměřující se na plavidla s vlečnými sítěmi používanými při dně, jichž se týkají tato opatření, snížil kapacitu o 1 426 GT a o 6 284 kW. Celková kapacita se snížila o 3,6 % z hlediska počtu plavidel, o 12,4 % z hlediska hrubé prostornosti a o 7,8 % z hlediska výkonu. Při úpravě rybolovné kapacity hrály úlohu režim vstupu a výstupu, plány sešrotování a převoditelná rybolovná práva u pelagického rybolovu. 2.22. Spojené království Spojené království zprávu nepředložilo. 3. Dodržování pravidel řízení rybolovné kapacity Všechny členské státy dodržely tato pravidla včetně zvláštních omezení pro loďstva zapsaná v nejvzdálenějších regionech. Je však třeba uvést, že stropy rybolovné kapacity již nejsou restriktivní a dosud nepřispěly k cíli spočívajícímu ve snížení nadměrné kapacity. Rybolovná kapacita loďstva EU byla celkově o 12 % nižší než stropy rybolovné kapacity, pokud jde o prostornost, a o 9 % nižší než stropy pro výkon, přičemž tato rozpětí jsou v rozmezí od 2 % do 63 % (tabulky 1 a 2 v technické příloze této zprávy). Podle rejstříku rybářského loďstva EU se ke dni 31. prosince 2010 rybářské loďstvo EU skládalo ze 78 831 plavidel s celkovou rybolovnou kapacitou ve výši 1 674 320 GT a 6 058 017 kW. V roce 2010 se počet plavidel snížil o 0,96 %, zatímco prostornost klesla o 3,8 % a výkon klesl o 2,5 %. Tyto údaje zahrnují plavidla zaregistrovaná v nejvzdálenějších regionech. Tento omezený pokles kapacity sotva postačuje k vyrovnání odhadovaného technického pokroku ve výši 3 % ročně. Během osmiletého období od roku 2003 do roku 2010 bylo z loďstva EU staženo s veřejnou podporou přibližně 338 000 GT a 1058 000 kW (včetně nejvzdálenějších regionů), z toho bylo v roce 2010 staženo 32 672 GT a 87 645 kW. 4. Kvalita zpráv členských států Z celkem 22 dotčených členských států se u patnácti členských států mělo za to, že poskytly celkové stanovisko ohledně rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Spojené království zprávu o svém loďstvu nepředložilo. Z těchto patnácti členských států obdrželo osm členských států od VTHVR bodové hodnocení kvality ve výši dvou či více bodů (z celkem tří) a sedm členských států mělo bodové hodnocení kvality rovnající se 1,5 bodu nebo nižší. Pouze čtyři členské státy dosáhly maximálního skóre tří bodů. Tento výsledek znamená, že ačkoliv rostoucí počet členských států uplatňuje zcela nebo částečně pokyny útvarů Komise a předkládá své zprávy ve stanovené lhůtě, je stále zapotřebí zlepšení, aby bylo dosaženo kvality potřebné pro získání komplexního přehledu o rovnováze mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. V některých případech nebylo tvrzení ohledně existence rovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy podloženo žádným ukazatelem kapacity uvedeným v pokynech ani náhradním ukazatelem. K lepšímu odůvodnění těchto hodnocení na základě dosažených výsledků u jednotlivých ukazatelů je zapotřebí více práce. Aby bylo možno sledovat rovnováhu, členským státům se důrazně doporučuje, aby používaly pokyny útvarů Komise a aby uváděly odůvodněné závěry ohledně stavu rovnováhy. VTHVR ve zprávě z plenárního zasedání z listopadu 2011 uvádí, že samotnou rovnováhu nebo nerovnováhu nelze měřit nebo udávat pomocí kvantitativní hodnoty vzhledem k složitosti faktorů, které je nutno vzít v úvahu (biologické, hospodářské a sociální). Kvalitativní popisné hodnocení míry rovnováhy či nerovnováhy mezi kapacitou loďstva a rybolovnými právy je užitečné, je-li založeno na důkazech. Kromě spolehlivých údajů jsou nanejvýš důležité znalosti a zkušenosti členských států, pokud jde o situaci jejich loďstva, které členským státům umožňují předložit odpovědnou a náležitě podloženou analýzu rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy. Členské státy se při používání pokynů dosud potýkají s problémy. Účetní dvůr dospěl k závěru, že pravidla, na jejichž základě podávají členské státy zprávy o svém úsilí k dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, nejsou přiměřená a dostatečně jasná. Účetní dvůr uvádí, že to je jeden z důvodů podávání neúplných a nedostatečných zpráv ze strany většiny členských států s tím důsledkem, že není možné vyvodit závěry ohledně nadměrné rybolovné kapacity. Nejproblematičtější jsou i nadále biologické ukazatele. Míra úmrtnosti nebo poměry úlovků k biomase jsou použitelné pouze v omezené míře kvůli své složitosti nebo nedostatečným údajům. Komise bude s VTHVR a členskými státy nadále spolupracovat na rozvoji stávajících pokynů útvarů Komise k posuzování nadměrné kapacity, které jsou určeny členským státům, a zavede vzory zpráv navržené VTHVR s cílem zajistit větší jasnost, pokud jde o požadované informace a strukturu zpráv. Hodnocení VTHVR bylo shrnuto následovně: Celkově je úplnost a kvalita zpráv členských států za rok 2010 opět proměnlivá, avšak ve srovnání se zprávami za rok 2009 došlo k dalšímu všeobecnému zlepšení úplnosti a kvality. Ukazatele rovnováhy byly představeny na celkově vyšší úrovni než ve zprávách za rok 2009. Je třeba připomenout tyto klíčové body: V porovnání se zprávami za rok 2009 došlo k určitému dalšímu celkovému zlepšení při poskytování požadovaných prvků zpráv členských států. Pět členských států (Kypr, Malta, Portugalsko, Slovinsko a Švédsko) dosáhlo plného počtu bodů za zahrnutí požadovaných prvků v porovnání s pouze dvěma členskými státy u zpráv za rok 2009, a to navzdory přísnějšímu hodnocení zařazení požadovaných prvků tento rok. Požadovaným prvkem, který předložil nejnižší počet členských států, je opět prvek 1.d.ii, plán zlepšení systémů řízení loďstva, který poskytlo pouze osm členských států. U patnácti členských států se mělo za to, že poskytly celkové stanovisko ohledně toho, zda jejich loďstvo v roce 2010 bylo či nebylo v rovnováze s rybolovnými právy (v porovnání s 13 u zpráv za rok 2009 a 7 u zpráv za rok 2008). Největšího zlepšení v bodovém hodnocení kvality dosáhlo Švédsko, které se posunulo od 16,5 bodu za zprávu za rok 2009 k 30 z celkem 33 možných bodů v případě zprávy za rok 2010. Tabulka 1 podává přehled hodnocení VTHVR, pokud jde o zařazení požadovaných prvků do zpráv členských států. Q || Požadovaný prvek zprávy || Max. skóre || BE || BG || CY || DK || EE || FI || FR || DE || EL || IE || IT || LV || LT || MT || NL || PL || PT || RO || SI || ES || SE 1A || i) Popis loďstev || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ii) Vazba s druhy rybolovu || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 iii) Vývoj loďstev || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 0 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 1B || i) Uvedení programů snižování intenzity rybolovu || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 0 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ii) Dopad programů snižování intenzity rybolovu na rybolovnou kapacitu || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 1C || Uvedení dodržování režimu vstupu a výstupu a referenční úrovně || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 1D || i) Shrnutí slabých a silných stránek systému řízení loďstva || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 || 0 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 ii) Plán zlepšení systému řízení loďstva || 2 || 0 || 2 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 || 0 || 2 || 2 || 0 || 2 || 0 || 2 iii) Informace o všeobecné úrovni dodržování nástrojů politiky týkající se loďstva || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 1E || Informace o změnách správních postupů vztahujících se k řízení loďstva || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 0 || 1 || 0 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 2 || Rozsah zprávy 10 stran nebo méně? || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 0 || 1 O || Celkové posouzení: obsahuje zpráva hodnocení rovnováhy mezi kapacitou a rybolovnými právy? || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 0 || 3 || 3 || 3 || 3 || 0 || 3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 0 || 3 || 3 || 3 || 0 || 3 Celkové skóre: || 24 || 20 || 23 || 24 || 22 || 17 || 22 || 19 || 19 || 22 || 14 || 21 || 19 || 18 || 24 || 22 || 21 || 24 || 22 || 24 || 17 || 24 Tabulka 1: Skóre jednotlivých členských států dosažené za zařazení požadovaných prvků do výročních zpráv Tabulka 1: Skóre jednotlivých členských států dosažené za kvalitu požadovaných prvků ve výročních zprávách 5. Závěry Kapacita loďstva je i nadále jednou z hlavních překážek dosažení udržitelného rybolovu a jedním z prvků, jimiž se má podle návrhu Komise zabývat navrhovaná reforma společné rybářské politiky. Z údajů z roku 2010 vyplývá, že snížení kapacity v roce 2010, a to o 3,6 % z hlediska prostornosti a o 2 % z hlediska výkonu, je v souladu se snižováním kapacity v předchozích letech, ačkoliv se zdá, že údaje naznačují mírné zrychlení při úpravě kapacity z hlediska prostornosti. Výše kapacity vyřazené z provozu se státní podporou se v roce 2010 oproti roku 2009 snížila a soustředila se v několika málo členských státech. Na Španělsko, Itálii a Francii připadalo přibližně 80 % celkové prostornosti. Prostornost vyřazená z provozu se státní podporou odpovídá přibližně 50% snížení čisté prostornosti v průběhu roku. Nedostatkem systému řízení zmíněným v dánské zprávě je problém s ověřováním správného udávání výkonu motoru. To nepředstavuje specificky dánský problém, nýbrž se to týká i ostatních členských států. Údaje o nominálním snížení kapacity loďstva vypovídají velmi málo o skutečné nadměrné kapacitě: neschopnost pevných parametrů (jako GT a kW) zachytit technický pokrok spolu s problémy souvisejícími s měřením výkonu motoru v praxi znamená, že formální dodržení omezení kapacity nemá téměř žádný význam. Z výroční hospodářské zprávy za rok 2009 vyplývá, že významný počet rybářských plavidel (většinou malých) nevykazuje žádnou rybolovnou činnost. Ačkoliv neaktivita plavidel může být způsobena řadou technických, hospodářských a sociálních důvodů, kombinace nízkých úrovní činnosti, nadměrného tlaku rybolovu na některé populace a nedostatečné hospodářské výkonnosti naznačuje, že nadbytečná kapacita je i nadále jednou z hlavních překážek dosažení udržitelného rybolovu. Při hodnocení nadměrné kapacity je nezbytný jednotný přístup ke způsobu používání kapacity neaktivních plavidel, poněvadž to může vést k rozdílným závěrům ohledně existence nadměrné kapacity. Jelikož mnoho neaktivních plavidel je víceméně „připraveno k rybolovu“, měla by být tato plavidla vzata v úvahu za účelem získání úplné představy o nadměrné kapacitě. Přežití některých segmentů loďstva závisí na dostupnosti dotací. Vysoká závislost na dotacích k dosažení dobrých hospodářských a sociálních výsledků je dalším náznakem možné nadměrné hospodářské kapacity. Řada členských států ve svých zprávách uvedla, že nižší kapacita přispěje k zlepšení biologické a hospodářské udržitelnosti některých rybolovných činností. Za snížení rybolovné kapacity (s využitím či bez využití veřejných finančních prostředků) k dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy odpovídají dotčené členské státy. Úpravy kapacity závisí nejen na opatřeních přijatých správními orgány členských států, nýbrž rovněž na ochotě odvětví snížit rybolovnou kapacitu. Při současném tempu snižování kapacity, jež je přinejmenším částečně vyrovnáno technickým pokrokem, bude obtížné odstranit nadměrnou kapacitu v krátkodobém horizontu, nedojde-li ke změnám stávající politiky. Tyto připomínky zpochybňují potřebu a účinnost snižování kapacity financovaného z veřejných prostředků. Rovněž Účetní dvůr dospěl ve své zprávě k závěru, že stávající opatření nebyla úspěšná a že je nutné přijmout nový přístup k řešení problému, nebo je třeba lépe prosazovat stávající opatření. Navzdory používání lépe definovaných ukazatelů se ukázalo, že stávající omezení kapacity nejsou při odstraňování nadměrné kapacity účinná. Komise se nedostatky stávajícího systému zabývá ve svých návrzích na reformu společné rybářské politiky. [1] Tyto zprávy jsou zveřejněny na internetových stránkách Komise. [2] Úlovek na jednotku intenzity.