P8_TA(2018)0457

Provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Evropský parlament,

— s ohledem na článek 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na část pátou Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

— s ohledem na dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé, která plně vstoupila v platnost dne 1. července 2016,

— s ohledem na svá předchozí usnesení ze dne 18. prosince 2014 obsahující návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (1) a usnesení ze dne 21. ledna 2016 o dohodách o přidružení / prohloubených a komplexních zónách volného obchodu s Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou (2), s ohledem na své doporučení Rady ze dne 15. listopadu 2017 o Východním partnerství (3) a na legislativním usnesení ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (4) a na své unesení ze dne 14. června 2018 okupovaných gruzínských územích deset let po ruské invazi (5),

— s ohledem na roční národní akční plány pro provádění dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Gruzií,

— s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Evropské komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) ze dne 9. listopadu 2017 nazvaný „Zpráva o provádění přidružení týkající se Gruzie“ (SWD(2017)0371),

— s ohledem na společná prohlášení přijatá na summitech Východního partnerství, včetně posledního summitu konaného 24. listopadu 2017 v Bruselu,

— s ohledem na rámec spolupráce „20 cílů pro rok 2020“, který byl vypracován na vrcholném jednání v Rize v roce 2015 a který prosazuje silnější hospodářství, silnější správu věcí veřejných, větší propojenost a silnější společnost,

— s ohledem na jednotný podpůrný rámec EU na podporu Gruzie v letech 2017–2020,

— s ohledem na výsledek čtvrtého zasedání Rady přidružení mezi EU a Gruzií, které proběhlo dne 5. února 2018,

— s ohledem na výsledky zasedání parlamentního shromáždění Euronest, z nichž poslední se konalo ve dnech 25.–27. června 2018 a bylo na něm přijato sedm usnesení, přičemž shromáždění vyzvalo EU ke zvýšení mediační činnosti v oblastech zamrzlých konfliktů,

— s ohledem na závěrečné prohlášení a doporučení přijatá na šesté schůzi Parlamentního výboru pro přidružení EU-Gruzie, která se konala dne 26. dubna 2018,

— s ohledem na společné prohlášení přijaté na třetí schůzi Platformy občanské společnosti EU-Gruzie, která se konala dne 22. března 2018,

— s ohledem na první zprávu Komise v rámci mechanismu pozastavení vízového režimu, která byla zveřejněna dne 20. prosince 2017 (COM(2017) 0815),

— s ohledem na závěrečné stanovisko Benátské komise k ústavní reformě Gruzie ze dne 19. března 2018 (CDL-AD (2018) 005),

— s ohledem na společný pracovní dokument útvarů ze dne 21. září 2015 nazvaný „Rovnost žen a mužů a posílení postavení žen: proměna života dívek a žen prostřednictvím vnějších vztahů EU (2016–2020)“ (SWD(2015)0182),

— s ohledem na zprávu organizace Transparency International nazvanou „Stav korupce: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina“, která byla zveřejněna dne 2. července 2015,

— s ohledem na odborné studie vypracované pro Výbor pro zahraniční věci, mimo jiné na studii s názvem „Volební reformy ve třech přidružených zemích Východního sousedství – na Ukrajině, v Gruzii a v Moldavsku – a jejich dopad na politický vývoj v těchto zemích“, která byla vydána dne 26. října 2017 (6), na studii s názvem „Dohody o přidružení mezi EU a Moldavskou republikou, Gruzií a Ukrajinou“, která byla zveřejněna dne 28. června 2018 (7), a na srovnávací studii s názvem „Vývoj institucionálního rámce pro provádění dohod o přidružení v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině: komparativní hledisko“, která byla vydána v září 2018 (8),

— s ohledem na článek 52 jednacího řádu a čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A8-0320/2018),

A. vzhledem k tomu, že vztahy EU a Gruzie se neustále prohlubují, a to díky novým významným úspěchům v souladu s dohodou o přidružení mezi EU a Gruzií, prohloubenou a komplexní zónou volného obchodu a programem přidružení, včetně vstupu v platnost bezvízového režimu a přistoupení Gruzie k Energetickému společenství;

B. vzhledem k tomu, že plné dodržování hlavních hodnot, mezi něž patří demokracie, právní stát, řádná správa věcí veřejných, lidská práva a základní svobody včetně práv menšin, je úhelným kamenem další evropské integrace;

C. vzhledem k tomu, že humanitární situace v okupovaných oblastech Jižní Osetie a Abcházie a jejich izolace i nadále představují pro Gruzii jednu z klíčových výzev;

D. vzhledem k tomu, že index vnímání korupce organizace Transparency International z roku 2017 ukazuje, že zemi se daří udržovat si dobré výsledky, co se týče boje proti korupci;

E. vzhledem k tomu, že nová vnitrostátní strategie pro boj proti organizovanému zločinu na období 2017–2020 a její akční plán, jež byly přijaty v roce 2017, se zaměřují na boj proti „vorům v zákoně“, tranzitu omamných látek a kybernetické kriminalitě a na vytváření politik na základě analýz se zaměřením na místní podmínky;

F. vzhledem k tomu, že dne 1. září 2017 vstoupila v platnost Istanbulská úmluva, jejímž mandátem je předcházet násilí na ženách a domácímu násilí a bojovat proti němu, a vzhledem ke zřízení meziagenturní komise pro záležitosti rovnosti žen a mužů, násilí na ženách a domácího násilí;

G. vzhledem k tomu, že světový index svobody tisku organizace Reportéři bez hranic vykazuje mírné zlepšení, neboť se Gruzie v roce 2018 posunula z 64. místa v roce 2017 na 61. místo;

1. vřele vítá nadále probíhající reformy a pokrok dosažený při provádění dohody o přidružení a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, díky nimž získala Gruzie postavení klíčového strategického partnera EU v regionu; vyzývá gruzínské orgány, aby i nadále zajišťovaly stabilitu, přijímání dalších demokratických reforem a kroků ke zlepšení hospodářské a sociální situace obyvatel Gruzie, na něž má dopad chudoba, nezaměstnanost a vysoká míra ekonomické migrace, neboť tak lze výrazně přispět k získání srdcí a myslí obyvatel na cestě Gruzie směrem ke svrchovanosti a územní celistvosti v rámci mezinárodně uznaných hranic země a posílit spolupráci mezi EU a Gruzií;

2. s uspokojením konstatuje, že evropský program Gruzie je i nadále podporován napříč všemi stranami politického spektra a většinou gruzínských občanů; poukazuje na to, že podle článku 49 Smlouvy o EU a v souladu s Římskou deklarací ze dne 25. března 2017 může jakýkoli evropský stát požádat o členství v EU za předpokladu, že dodržuje kodaňská kritéria; mezitím připomíná návrh politiky „Východního partnerství plus“ (EaP+) prosazovaný Parlamentem za účelem umožnění využití dalších možností spolupráce; vítá iniciativu gruzínské vlády vypracovat plán integrace do EU, jehož cílem je posílit stávající vztahy EU a Gruzie; vítá aktivní zapojení Gruzie do činností vícestranných platforem Východního partnerství;

3. oceňuje gruzínské orgány za pravidelné informační kampaně o výhodách a hospodářských příležitostech vyplývajících z dohody o přidružení a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu (DCFTA) a za pomoc, kterou poskytly při provádění nezbytných úprav;

Platný institucionální rámec pro provádění dohody o přidružení

4. zdůrazňuje, že podpora EU pro Gruzii dosáhne v období 2017–2020 částky mezi 371 a 453 miliony EUR spolu s dalšími prostředky dostupnými díky zásadě „více za více“ v souladu s programem přidružení Gruzie k EU; vybízí Komisi, aby tuto pomoc Gruzii poskytovala přiměřeným způsobem v závislosti na absorpční kapacitě Gruzie a na jejím reformním úsilí; bere na vědomí rozhodnutí Gruzie snížit celkový počet ministerstev ze 14 na 11 s cílem dosáhnout funkční optimalizace a snížení nákladů a vítá rozhodnutí gruzínské vlády přesunout uspořené prostředky do oblasti vzdělávání;

5. vyzývá k většímu zapojení předsedy vlády a ministra zahraničních věcí do politického dohledu na vysoké úrovni nad prováděním dohody o přidružení, a to konkrétně prostřednictvím zefektivnění příslušných vládních struktur, koordinace a synchronizace plánů ministerstev a plného a účinného provádění těchto plánů; vítá začlenění kanceláře státního ministra pro evropskou integraci do gruzínského ministerstva zahraničí; navrhuje nicméně, aby byla odpovědnost za evropskou integraci sdílena celého ministerského aparátu;

6. vítá přijetí tříleté verze prováděcího plánu dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, a vyzývá orgány, aby vypracovaly strategie reforem, které by tyto plány doplnily a zaměřily by se na výsledky i nad rámec právních předpisů a vzdělávání zaměstnanců, přičemž by vycházely z odborného posouzení dopadů, jež by se mimo jiné mělo zabývat také interinstitucionální spoluprací mezi parlamentem, vládou a pracovníky prezidentské kanceláře; v této souvislosti vyzývá gruzínský parlament, aby posílil kontroly toho, jak jsou v návrzích domácích reforem dodržována ustanovení dohody o přidružení;

7. zdůrazňuje, že Gruzie musí na provádění programu týkajícího se přidružení vyčlenit vysoce kvalifikovaný personál; žádá proto gruzínské úřady, aby zaručily, že strukturální jednotky na všech ministerstvech, které se zabývají otázkami evropské integrace, budou vybaveny dostatečným počtem speciálně vyškolených úředníků; vyzývá ESVČ a Komisi, aby poskytly pomoc při budování kapacit a školení gruzínských úředníků zabývajících se prováděním dohody o přidružení a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu;

8. vítá založení meziparlamentního shromáždění Gruzie, Moldavska a Ukrajiny a vybízí k tomu, aby toto shromáždění kontrolovalo také provádění dohod o přidružení;

9. naléhavě vyzývá ESVČ a Komisi, aby posílily vnitřní kapacity za účelem intenzivnějšího sledování provádění dohody o přidružení, zejména prostřednictvím navýšení přidělených lidských zdrojů s dostatečnou znalostí gruzínského správního a právního systému, a aby přešly na kvalitativní hodnocení pokroku, zejména prostřednictvím zavedení postupů kontroly, které umožní hodnotit míru skutečně dosaženého souladu s acquis EU, jak vyžaduje dohoda o přidružení;

10. zdůrazňuje zásadní úlohu zástupců občanské společnosti, včetně sociálních partnerů, kterou plní při provádění dohody o přidružení, a to jako aktéři dohledu nad reformami, a vítá jejich úsilí při monitorování toho, jak je tato dohoda prováděna; vyzývá gruzínské orgány, aby zajistily, že budou reformy v rámci o dohody o přidružení a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu prováděny při plném zapojení místních orgánů a zástupců občanské společnosti a sociálních partnerů v případě otázek týkajících se dosažení „evropského“ sociálního modelu, a žádá orgány a EU, aby zajistily jejich přístup i přístup obyvatel z okrajových zón k informacím o provádění dohody o přidružení;

11. zdůrazňuje význam proaktivní komunikace s gruzínskými občany o hmatatelných přínosech a cílech Východního partnerství i potřebu bojovat proti dezinformacím, a to prostřednictvím kvalitních informací vycházejících ze skutečnosti dostupných ve všech jazycích partnerské země; žádá Gruzii, aby za podpory EU a jejích členských států posílila svou komunikační strategii;

12. vítá otevření Evropské školy Východního partnerství dne 4. září 2018 v Tbilisi, která nabízí i mezinárodní bakalářský program pro studenty ze všech zemí zapojených do Východního partnerství; vyzývá gruzínské úřady, aby posílily úlohu evropských studií ve vzdělávacích programech běžných škol a univerzit;

13. podporuje předběžná zjištění a závěry týkající se prvního kola prezidentských voleb v Gruzii v roce 2018, které představila mezinárodní volební pozorovatelská mise, jejíž součástí byla delegace Evropského parlamentu; vítá podmínky, za jakých se kandidáti o funkci utkali, a skutečnost, že nedošlo k násilnostem; vyjadřuje politování nad skutečností, že Rusko okupuje Jižní Osetii a Abcházii, a nad rozhodnutím orgánů v Jižní Osetii, které jsou fakticky u moci, uzavřít administrativní hranici s Gruzií a zabránit tak mnoha gruzínským občanům v odevzdání hlasů; vyzývá orgány a politické strany, aby před druhým kolem voleb vyřešily problematické otázky, zejména zneužívání státních zdrojů, přehnaně vysoké stropy na financování volebních kampaní a intenzivní verbální útoky vysoce postavených úředníků proti nezávislým organizacím občanské společnosti;

Politický dialog

14. opětovně zdůrazňuje, že postoj EU k ústavní reformě Gruzie se shoduje s celkovým kladným hodnocením Benátské komise; lituje, že bylo zavedení plného poměrného volebního systému odloženo do roku 2024; opětovně zdůrazňuje, že je připraven plnit úlohu pozorovatele voleb, které se budou v Gruzii v budoucnosti konat, a pomáhat gruzínským orgánům provádět doporučení, která budou učiněna v této souvislosti; znovu podotýká, že složení ústřední volební komise by nemělo podléhat politickému vlivu a že v období před volbami by nemělo docházet k žádnému zneužívání správních zdrojů; žádá gruzínské orgány, aby smysluplně vyšetřily politicky motivovaných násilností, k nimž došlo v roce 2016 během parlamentních voleb;

15. podporuje demokratické posilování gruzínských politických institucí a je odhodlán být v této oblasti nápomocen; konstatuje, že Gruzie je jednou z mála zemí, kde jsou všechny složky moci zapojeny do partnerství otevřené správy věcí veřejných; zdůrazňuje význam úsilí o ambiciózní program reforem zaměřený na politickou neutralitu státních orgánů a institucí a jejich zaměstnanců; poukazuje na úlohu opozice v parlamentním systému a zdůrazňuje, že je třeba bezodkladně zavést přísnější mechanismy kontroly výkonné moci, včetně toho, aby mohli poslanci parlamentu pravidelně pokládat otázky ministrům a předsedovi vlády, a zajistila se tak jejich odpovědnost;

16. vítá, že je od 27. března 2017 účinně uplatňován bezvízový režim pro gruzínské občany; bere na vědomí, že Gruzie plní referenční kritéria pro uvolnění vízového režimu a podporuje jejich pravidelné sledování za účelem zajištění trvalého dodržování pravidel; podotýká, že zavedení bezvízových režimů přináší pozitivní výsledky, co se týče kontaktů mezi lidmi; oceňuje Gruzii za přijetí opatření s cílem neodkladně řešit porušování bezvízového režimu a žádá členské státy EU, aby uznaly Gruzii za bezpečnou zemi původu; zdůrazňuje význam posílení spolupráce mezi soudními orgány a agenturami pro prosazování práva v Gruzii a členských státech EU;

17. vítá trvalé provádění gruzínské strategie a akčního plánu pro migraci a posílení obnovy pohraničních oblastí s Tureckem a Ázerbájdžánem;

18. podporuje Gruzii v jejím provádění politiky mírového řešení konfliktů, usmíření a zapojení a v její konstruktivní účasti na mezinárodních jednáních v Ženevě; vítá úsilí Gruzie o pokračování dialogu s Ruskem; oceňuje iniciativu nazvanou „Krok směrem k lepší budoucnosti“, představenou dne 4. dubna 2018, jejímž cílem je zlepšit humanitární a socio-ekonomické podmínky obyvatelstva žijícího v okupovaných oblastech a podporovat kontakty mezi lidmi a budování důvěry mezi rozdělenými komunitami;

19. s politováním připomíná, že 10 let po ruské vojenské agresi v Gruzii Ruská federace stále pokračuje v nezákonné okupaci gruzínských území, a znovu opakuje, že jednoznačně podporuje svrchovanost a územní celistvost Gruzie; bere na vědomí probíhající soudní řízení Gruzie proti Rusku zahájené u Evropského soudu pro lidská práva, které se týká použití donucovacích opatření proti obyvatelům Abcházie a Jižní Osetie, a usnesení gruzínského parlamentu o vytvoření „černé listiny“ související s případem Gigy Otchozoriy a Archila Tatunašviliho, na níž jsou uvedeny osoby, které byly obviněny vraždy, únosu, mučení nebo nelidského zacházení nebo jsou v souvislosti s těmito činy vyšetřovány; zdůrazňuje, že mezinárodní společenství musí zaujmout soudržný, koordinovaný, jednotný a pevný postoj vůči ruské okupaci a politice anexe;

20. naléhavě žádá gruzínské úřady, aby nadále vyvíjely úsilí o překonání stávajících překážek a snažily se rozšířit výhody plynoucí z dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu i na obyvatele oblastí Abcházie a Cchinvalského regionu / Jižní Osetie, a to pomocí lepší komunikace ohledně nových příležitostí vyplývajících z dohody a pomocí rozvíjení projektů ad hoc v oblasti obchodní a hospodářské spolupráce na místní úrovni;

21. oceňuje pokračující zapojení Gruzie do civilních a vojenských operací pro řešení krizí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP); zdůrazňuje, že je třeba dále rozvíjet dialog na vysoké úrovni mezi EU a Gruzií týkající se bezpečnostních otázek, zejména pokud je o boj proti radikalizaci, násilnému extremismu a hybridním hrozbám;

Právní stát, řádná správa a svoboda sdělovacích prostředků

22. uznává výsledky, jichž Gruzie dosáhla v boji proti korupci na vysoké a střední úrovni a které přinesly v regionálním měřítku dobré hodnocení v indexech vnímání korupce; nicméně zdůrazňuje, že korupce vysoce postavených osob představuje i nadále vážný problém; oceňuje provádění protikorupční strategie a akčního plánu Gruzie; žádá Gruzii o zajištění toho, aby agentura pro boj proti korupci fungovala jakožto nezávislý subjekt nepodléhající jakémukoli politickému vměšování a aby byla tato agentura oddělena od státní bezpečnostní služby; znovu připomíná význam skutečného oddělení složek moci a jednoznačného oddělení politiky a ekonomických zájmů a zdůrazňuje, že boj proti korupci vyžaduje nezávislé soudnictví a dobré výsledky v oblasti vyšetřování korupce na vysoké úrovni, kterých stále nebylo dosaženo; považuje Gruzii za významného partnera EU v rozličných oblastech spolupráce, např. v boji proti terorismu a organizovanému zločinu;

23. naléhavě žádá gruzínské orgány, aby s cílem řešit přetrvávající problém nedostatku odpovědnosti zavedly plnohodnotný, nezávislý a účinný mechanismus vyšetřování případů zneužívání ze strany úředníků donucovacích orgánů, který bude oddělen od orgánu nejvyššího státního zastupitelství; vítá zřízení služby státního inspektora pro vyšetřování případů porušování lidských práv úředníky donucovacích orgánů;

24. je hluboce znepokojen nátlakem, který Turecko vyvíjí na turecké občany žijící v Gruzii a vzdělávací instituce, a to kvůli jejich údajnému napojení na Gülenovo hnutí; naléhavě vyzývá gruzínské úřady, aby případ pozorně sledovaly a zajistily, že soudní a jakékoli jiné postupy, k nimž dojde, budou plně odpovídat evropským zásadám a normám; naléhavě vyzývá EU, aby zemím Východního partnerství poskytla podporu a pomoc, díky nimž budou moci ustát tlak, který je na ně v posledních měsících zejména Tureckem vyvíjen;

25. bere na vědomí probíhající reformu soudnictví a známky větší nestrannosti a transparentnosti soudnictví, nicméně připomíná obavy Benátské komise ohledně navrhovaných změn právních předpisů, které nezaručují politickou neutralitu rady státního zastupitelství Gruzie; vyzývá, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k posílení soudního systému, a to i posílením správní kapacity, a aby byla zaručena naprostá nezávislost soudnictví a úřadu státního zastupitelství, a požaduje demokratickou kontrolu ministerstva vnitra, včetně policejních a bezpečnostních služeb, které je třeba reorganizovat a reformovat, a to mimo jiné s cílem zajistit transparentnost, zejména pokud jde o výběr, jmenování a povyšování soudců a disciplinární řízení, která se na ně vztahují;

26. vyzdvihuje význam probíhajících reforem veřejné správy; vítá nově přijaté právní předpisy o veřejné službě a očekává jejich urychlené provádění v zájmu udržitelného zvyšování důvěry občanů;

27. se znepokojením konstatuje, že gruzínská vláda nepřijala nové právní předpisy, které by zlepšily přístup veřejnosti k informacím; s politováním konstatuje, že navrhovaná reforma přístup v této oblasti dále omezuje; vyzývá gruzínskou vládu, aby zajistila účinný přístup k veřejným informacím; připomíná, že se jedná o zásadní závazek přijatý v rámci dohody o přidružení;

28. vyzývá vládu Gruzie, aby pokračovala v provádění reformy správy veřejných financí;

29. vítá přijetí národní strategie pro boj proti organizované trestné činnosti;

30. vyzývá gruzínský parlament, aby v souladu s rozhodnutím svého Ústavního soudu ze dne 30. listopadu 2017 zvážil přijetí souboru pozměňovacích návrhů za účelem reformy právních předpisů týkajících se protidrogové politiky;

31. vítá souhlas gruzínského parlamentu se souborem právních předpisů zaměřených na zlepšení situace vězňů;

Dodržování lidských práv a základních svobod

32. vyzývá gruzínské orgány, aby dále posílily fungování státního mechanismu pro koordinaci lidských práv a aby zintenzivnily svou spolupráci na mnohostranných fórech; vyjadřuje znepokojení v souvislosti s vyšetřováním únosu ázerbajdžánského novináře Afgana Muchtarlího z Tbilisi, který odhalil mnoho nedostatků v oblasti fungování bezpečnostních služeb, včetně vměšování politických stran; žádá gruzínskou vládu, aby zajistila rychlé a důvěryhodné uzavření vyšetřování, a zdůrazňuje, že je třeba, aby Gruzie zajistila bezpečné prostředí pro obránce lidských práv, kteří pobývají na jejím území, a zaručila, že se takovéto události nebudou opakovat;

33. všímá si rozsudku Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) ze dne 28. listopadu 2017 ve věci bývalého předsedy vlády Vana Merabišviliho, který stanoví, že gruzínské úřady porušily článek 18 Evropské úmluvy o lidských právech, když zatčením Vana Merabišviliho plnily „skryté záměry“ a řídily se „postranními úmysly“;

34. zdůrazňuje význam jasné a transparentní politiky založené na dodržování lidských práv a mechanismů pro vyšetřování, stíhání a odškodňování případů porušování lidských práv, ke kterým došlo během funkčních období dřívějších vlád, aby se zajistilo, že tyto postupy se plně řídí zásadami právního státu a spravedlivého procesu;

35. vyzývá gruzínské orgány, aby podnikly další kroky k prosazování základních svobod a lidských práv, zejména v případě zranitelných skupin, a to bojem proti nenávistným verbálním projevům a diskriminaci, včetně diskriminace na trhu práce prostřednictvím pozměněného zákoníku práce, vůči osobám LGBTQI, Romům, osobám nakaženým virem HIV nebo AIDS, osobám se zdravotním postižením a jiným menšinám; žádá především, aby Gruzie sladila své právní předpisy týkající se práv osob se zdravotním postižením s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením, kterou ratifikovala v roce 2014; vítá, že Gruzie ratifikovala Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulskou úmluvu) a že přijala zákon o úředním jazyku a státní strategii pro občanskou rovnost a integraci, a požaduje jejich plné provedení a vytvoření účinného monitorovacího mechanismu;

36. vyzývá gruzínské orgány, aby podnikly další kroky k ochraně osob před všemi formami násilí, sexuálního zneužívání a obtěžování na pracovišti a ve veřejném prostoru a aby zvýšily počet žen na pracovním trhu a v politice, kde jsou i nadále nedostatečně zastoupeny;

37. žádá, aby byla posílena ochrana práv dětí, včetně prevence násilí páchaného na dětech, přístupu všech dětí ke vzdělání, a to i dětí se zdravotním postižením; znovu upozorňuje, že gruzínská vláda je odpovědná za bedlivý dohled nad situací dětí v dětských domovech a náboženských ubytovacích institucích;

38. připomíná význam svobodných a nezávislých sdělovacích prostředků, redakční nezávislosti a plurality a transparentnosti vlastnictví v mediálním prostředí jako klíčových demokratických zásad; s uspokojením konstatuje zlepšení, které se v Gruzii odráží v jejím umístění na světovém indexu svobody tisku pro rok 2018, který byl sestaven Reportéry bez hranic; poukazuje na politizaci mediálního obsahu; připomíná případ televizního kanálu Rustavi 2;

Obchodní a hospodářská spolupráce

39. vítá důraz kladený na tvorbu pracovních míst i pracovní práva zaměstnanců, především přijetím zákona o bezpečnosti při práci s cílem účinně řešit dramatický počet obětí pracovních úrazů; naléhavě vyzývá gruzínský parlament, aby rozšířil působnost zákona, aby se tak zabránilo jakýmkoli výjimkám; připomíná gruzínským orgánům povinnost dodržovat mezinárodní normy v oblasti pracovních práv a zdůrazňuje, že je třeba inspektorát pro pracovní podmínky přeměnit v plnohodnotný a nezávislý systém inspekce pracovních podmínek, který bude v souladu s úmluvou MOP č. 81, s cílem zlepšit bezpečnost práce a omezit nehlášenou práci; požaduje, aby byla ukončena diskriminace osob, které uplatňují svá odborová práva, ze strany zaměstnavatelů; je znepokojen dětskou prací a nedostatečnou svobodou sdružovat se v odborových organizacích; připomíná, že bezpečnost práce má v souladu s požadavky dohody o přidružení zásadní význam;

40. konstatuje, že EU je největším obchodním partnerem Gruzie, neboť představuje téměř třetinu celkového obchodu, a je nejvýznamnějším dárcem a největším zdrojem přímých zahraničních investic; vítá provádění klíčových strukturálních reforem, jejichž cílem je zlepšení hospodářského a podnikatelského prostředí a maximalizace přínosů vyplývajících z prohloubené a komplexní zóny volného obchodu; Pozitivně vnímá pokrok, jehož Gruzie dosáhla při sbližování svých právních předpisů v oblastech souvisejících s obchodem, včetně sanitárních a fytosanitárních opatření, nicméně vyzývá k dalšímu pokroku v oblasti bezpečnosti potravin; zdůrazňuje význam probíhajících strukturálních reforem, které souvisejí se zlepšením investičního prostředí v Gruzii; zdůrazňuje, že je třeba, aby gruzínské úřady zajistily spravedlivé rozdělení přínosů hospodářského růstu Gruzie mezi obyvatele a aby bylo provádění dohody o přidružení přínosem pro MSP;

41. s uspokojením konstatuje, že do EU začaly být vyváženy některé nové výrobky, ačkoli Gruzie stále převážně vyváží zemědělské komodity a suroviny; vyzývá Komisi, aby podpořila Gruzii při zjišťování oblastí, které by mohly dále podpořit hospodářskou diverzifikaci, a aby tyto oblasti upřednostňovala během procesu provádění prohloubené a komplexní zóny volného obchodu; doporučuje Gruzii, aby zvážila strategii diverzifikace, pokud jde o výrobky vyvážené na trhy EU;

42. s uspokojením konstatuje pokrok v oblasti zadávání veřejných zakázek s plánovaným sladěním právních předpisů do roku 2022; zdůrazňuje význam nestranného a nezávislého přezkumného orgánu; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu, aby zlepšila transparentnost systému zadávání veřejných zakázek, zejména omezením výjimek z otevřených nabídkových řízení v zákoně o veřejných zakázkách s cílem snížit celkový objem přímých zakázek nezadaných na základě soutěže;

43. vítá přistoupení Gruzie k celoevropsko-středomořské úmluvě o pravidlech původu, jež umožní kumulaci původu v rámci prohloubené a komplexní zóny volného obchodu; vybízí Gruzii, aby obdobně přistoupila k Úmluvě o společném tranzitním režimu;

Energetika a další oblasti spolupráce

44. vítá členství Gruzie v Energetickém společenství a pokrok dosažený v integraci gruzínského trhu s energií do energetického trhu EU prostřednictvím sbližování právních předpisů v souladu s dohodou o přidružení a Smlouvou o Energetickém společenství; je přesvědčen, že to rovněž přispěje i k dosažení podmínek celoevropského energetického mixu, které jsou nutné pro splnění závazků vyplývajících z Pařížské dohody o boji proti změně klimatu a cíle 10 programu OSN pro udržitelný rozvoj do roku 2030, pokud jde o opatření v oblasti boje proti energetické chudobě; naléhavě vyzývá gruzínské úřady, aby s podporou EU vyvinuly veškeré úsilí nezbytné k rychlejšímu provedení acquis EU v oblasti energetiky a k rozvoji vědecké spolupráce a inovací v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie; konstatuje, že by plány, jako je začlenění ministerstva pro energetiku do rámce ministerstva pro hospodářství a udržitelný rozvoj měly být prováděny v úzké koordinaci s gruzínským parlamentem;

45. doporučuje, aby gruzínské orgány vytvořily silnou vnitrostátní strategii energetiky, aby snížily úroveň dotací v energetice a aby posílily bezpečnost energetických dodávek a energetickou nezávislost; vybízí k rozvoji energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinností a k přijetí potřebných právních předpisů a také k tomu, aby byl upraven institucionální rámec; podporuje posílení funkcí energetického tranzitu;

46. zdůrazňuje, že je třeba dále usilovat o provádění předpisů v oblasti dopravy a životního prostředí; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu, aby přijala strategii pro boj se znečištěním ovzduší; vyzývá gruzínské úřady, aby zvýšily zapojení veřejnosti do rozhodování v oblasti životního prostředí i míru sdílení informací o životním prostředí s cílem posílit zájem veřejnosti;

47. připomíná, že správa životního prostředí je klíčovým prvkem požadavků dohody o přidružení; vítá skutečnost, že vstoupil v platnost nový kodex posouzení dopadu na životní prostředí, v souladu s právními předpisy EU, rovněž vítá přijetí akčního plánu v oblasti klimatu; vyzývá k dalšímu sladění vnitrostátních politik v oblasti životního prostředí s cíli EU v oblasti boje proti změně klimatu v souladu s Pařížskou dohodou z roku 2015 a dále vyzývá zejména k dokončení a přijetí strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství;

48. konstatuje, že se Gruzie v rámci kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji zavázala k účinnému provádění multilaterálních dohod v oblasti životního prostředí, což si vyžádá další zlepšení;

49. bere na vědomí plán gruzínské vlády na další rozvoj hydroelektrické energie; vyzývá v této souvislosti gruzínské úřady, aby přijaly a dodržovaly normy EU ve všech projektech a zejména aby uplatňovaly otevřený a transparentní postup posuzování dopadů na životní prostředí se zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů v hlavních fázích procesu rozhodování;

Institucionální ustanovení

50. domnívá se, že je užitečné zapojit gruzínské orgány již ve fázi navrhování příslušného právního předpisu s cílem zajistit větší inkluzivnost procesu a snížit Gruzii náklady na přechod, a vyzývá Komisi, aby plně využívala mechanismy pro sdílení informací ex ante;

51. znovu vyjadřuje své odhodlání bedlivěji sledovat provádění mezinárodních dohod s východními partnery EU; znovu vyzývá Komisi a ESVČ, aby Parlamentu a Radě častěji předávaly podrobné písemné zprávy o provádění těchto dohod;

52. konstatuje, že hodnocení provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu je výrazně zaměřeno na obchodní toky a obchodní překážky; vyzývá Komisi, aby provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu náležitě monitorovala a posuzovala se zvláštním důrazem jak na provedení a uplatňování acquis , tak na dopady na gruzínskou společnost, a aby každoročně zveřejňovala kompletní informace, včetně informací o technické a finanční pomoci z EU;

53. vyzývá Radu a Komisi, aby nadále využívaly veškeré možnosti podpořit a pomoci Gruzii v úsilí o účinné provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, a připomíná, že udržitelné provádění prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu nemůže záviset pouze na pomoci ze strany EU, ale vyžaduje nezávislou správu ze strany Gruzie za účelem zvýšení obchodních toků, snížení administrativní zátěže a zjednodušení administrativních postupů; vyzývá obě strany, aby mikropodnikům a malým a středním podnikům nabídly výraznější podporu a poskytly jim rovněž technickou pomoc; naléhavě vyzývá Komisi, aby zvážila zřízení Skupiny na podporu Gruzie, tak jako byla vytvořena skupina pro Ukrajinu;

54. vyzývá ESVČ a Evropskou komisi, aby zveřejňovaly všechny výroční zprávy o provádění dohod o přidružení současně a aby zároveň zveřejňovaly srovnávací hodnocení pokroku dosaženého v provádění dohody o přidružení a prohloubené a komplexní zóny volného obchodu každým přidruženým partnerem, který bude měřen konkrétními ukazateli;

55. vyjadřuje odhodlání vypracovávat výroční zprávy o provádění dohod o přidružení;

o

o o

56. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Gruzie.

(1) Úř. věst. C 294, 12.8.2016, s. 31.

(2) Úř. věst. C 11, 12.1.2018, s. 82.

(3) Úř. věst. C 356, 4.10.2018, s. 130.

(4) Přijaté texty, P8_TA(2018)0073.

(5) Přijaté texty, P8_TA(2018)0266.

(6) „The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova“, Evropský parlament, 26. října 2017.

(7) „Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine“, Evropský parlament, 28. června 2018.

(8) „The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective“, Evropský parlament, září 2018.