CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.6.2009 
SEK(2009) 777 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE  
Průvodní dokument k  
  
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
kterým se m ění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 o 
veterinárních podmínkách pro neobchodní p řesuny zví řat v zájmovém chovu  
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
[KOM(2009) 268 v kone čném znění] 
[SEK(2009) 776] 
 
 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE  
Průvodní dokument k  
  
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
kterým se m ění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 o 
veterinárních podmínkách pro neobchodní p řesuny zví řat v zájmovém chovu  
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
[KOM(2009) aaa v kone čném znění] 
[SEK(2009) bbbb] 
 
CS 3   CS Tato iniciativa je sou částí plánu agendy / pracovního programu Komise (odkaz 
2008/SANCO/010. 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
1.1. Právní souvislosti 
1.1.1. Právní povinnost p řezkumu 
Nařízení Evropského parl amentu a Rady (ES) č. 998/20031 (dále jen „na řízení“) 
stanoví harmonizované veteriná rní podmínky pro neobchodní p řesuny zví řat 
v zájmovém chovu v rámci Spole čenství a pro dovoz do Spole čenství (dále jen 
„obecný režim“). 
Nařízení však poskytuje Spojenému král ovství (dále jen „UK“), Irsku, Malt ě, 
Švédsku a Finsku p řechodné období, b ěhem nějž musí být p ři dovozu zví řat 
v zájmovém chovu na jejich území spln ěny určité dodate čné podmínky, aby se 
zabránilo riziku zavle čení vztekliny, echinokokózy a klíš ťat (dále jen „p řechodný 
režim“). 
Nařízení stanoví právní povinnost p řezkoumat pravidla ke konci p řechodného období 
a požaduje, aby Komise na základ ě získaných zkušeností a vyhodnocení rizika 
předložila Evropskému parlamentu a Rad ě zprávu spolu s návrhem režimu, který by 
měl být použit po skon čení přechodného období. Komise p řijala svou zprávu dne 
8. října 2007 spole čně s návrhem na řízení Evropského parlamentu a Rady na 
prodloužení p řechodných opat ření do zá ří 2009 (na řízením (ES) č. 454/20082 byla 
prodloužena až do 30. června 2010), aby byl získán dostatek času na posouzení všech 
aspektů a na konzultaci možností se všemi zú častněnými stranami.  
Na základ ě své zprávy, výsledku r ůzných uskute čněných konzultací, v četně 
konzultace Evropského ú řadu pro bezpe čnost potravin (dále jen „EFSA“), 
a dostupných informací o dot čených nákazách v celé EU Komise nyní posuzuje 
dlouhodobé možnosti, a zejména rozší ření obecného režimu na členské státy, ve 
kterých nyní platí p řechodný režim. 
1.1.2. Obecný režim 
Nařízení stanoví, že zví řata v zájmovém chovu, jež ce stují se svým majitelem 
z jednoho členského státu do druhého, musí být identifikována a musí mít pas EU 
potvrzující o čkování proti vzteklin ě. Režim použitelný na zví řata v zájmovém chovu, 
která jsou dovážena na území EU z t řetích zemí uvedených nebo neuvedených na 
seznamu, závisí na kvalit ě záruk poskytnutých t řetí zemí p ůvodu, pokud jde 
o vzteklinu.  
                                                 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/consleg/2003/R/02003R0998-20081122-en.pdf . 
2 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2008:145:0238:0239:CS:PDF   
 
CS 4   CS 1.1.3. P řechodný režim 
Tento režim, který byl po skytnut Finsku, Irsku, Malt ě, Švédsku a UK, je souhrnným 
způsobem uveden v tabulce 1 . Jde o kombinaci pravidel EU a vnitrostátních pravidel. 
Stanoví dodate čné podmínky pro dovoz zví řat, které se liší podle členského státu 
určení a podle nákazy. Stanoví rovn ěž výjimky uplat ňované mezi členskými státy, ve 
kterých se v sou časné dob ě používá p řechodný režim, a také pro styk s jinými 
členskými státy (nap ř. Dánskem), tzv. dvoustranná ujednání.  
1.1.4. Režim volného p řesunu  
Spojené království a Irsko používají vzájemný režim volného p řesunu pro psy 
a kočky bez nutnosti identifikace (ozna čení) nebo pasu pro zví řata v zájmovém 
chovu. Tento režim není ani sou částí obecného režimu ani p řechodného režimu 
stanoveného na řízením.  
1.2. Problémy k řešení  
1.2.1. Platná vnitrostátní prav idla jsou složitá a p ředstavují pro majitele zví řat v zájmovém 
chovu zna čné břemeno  
Přechodný režim umož ňuje Finsku, Irsku, Malt ě, Švédsku a UK zachovat svá 
vnitrostátní pravidla nezávisle  na nákazovém statusu zví řat v zájmovém chovu 
v členském stát ě původu. Tato pravidla – dodate čné veterinární podmínky a/nebo 
podmínky týkající se dopravy a tras – se zna čně liší, takže cestující se jen st ěží 
orientují v platných podmínkách členských stát ů a tato pravidla je omezují na 
dlouhých cestách p ři průjezdu těmito členskými státy.  
Tato situace má za následek nejen zvyšování náklad ů pro majitele zví řat v zájmovém 
chovu (viz tabulka 2  – odhad náklad ů), ale zárove ň vyvolává stále více stížností ze 
strany jednotlivc ů i orgánů členských stát ů.  
1.2.2. Rovnocennost nákazového statusu vztek liny, echinokokózy (E . multilocularis) 
a klíšťat v členských státech – stanoviska ú řadu EFSA  
1.2.2.1. Vzteklina 
Evropský ú řad pro bezpe čnost potravin doporu čil uplatňovat opatření na snížení rizik 
u zvířat v zájmovém chovu po prvním o čkování pocházejících z oblastí, kde se 
vzteklina v populaci zví řat v zájmovém chovu vyskytuje ro čně u více než jednoho 
zvířete z milionu, zejména v pobaltských zemích.  
Země, ve kterých byl výskyt ohlášených p řípadů vztekliny u voln ě žijících zví řat 
vyšší (nap ř. pobaltské zem ě), vyvinuly v uplynulých t řech letech zna čné úsilí 
k eradikaci této nákazy a nadále situaci sledují.  
V důsledku toho se výskyt té to nákazy u domácích zví řat snížil a situaci je nyní 
možné považovat za zhruba rovnocennou ve všech členských státech EU-27 
a srovnatelnou se situací v t ěch členských státech EU-15, kde výskyt vztekliny 
u volně žijících zví řat představoval zna čný problém v dob ě, kdy bylo p řijato nařízení 
(ES) č. 998/2003.  
 
CS 5   CS Již mnoho let, a zejména od doby, kdy uvedené na řízení vstoupilo v platnost, nebyly 
zaznamenány žádné p řípady vztekliny zp ůsobené povoleným p řesunem zví řat 
v zájmovém chovu p řes hranice v rámci EU, v četně dovozu z pobaltských zemí.  
Kritéria Spole čenství uplat ňovaná dosud v ůči třetím zemím uvedeným na seznamu 
nevycházejí z prevalence vztekliny v populaci zví řat v zájmovém chovu, který 
používá ú řad EFSA, nebo ť zohledňují provád ění regulačních opat ření pro prevenci 
a tlumení vztekliny, dále to, jakým zp ůsobem příslušné orgány zaru čují platnost 
osvědčení, a kvalitu monitorovacího systému a o čkování. Evropská unie tedy 
zahrnula t řetí země, např. Spojené státy americké a Ruskou federaci, do obecného 
režimu navzdory tomu, že výskyt vztekliny u voln ě žijících zví řat je u nich v ětší než 
v pobaltských zemích. 
1.2.2.2. Echinokokóza (Echinococcus multilocularis) 
Podle úřadu EFSA ukazují r ůzná izolovaná šet ření provedená ve volné p řírodě na 
značné rozdíly mezi jednotlivými zem ěmi, a dokonce i mezi regiony téže zem ě. Je 
proto nesmírn ě těžké porovnávat epizootologickou s ituaci a jakékoli epizootologické 
hodnocení m ůže být jen p řibližné. K dispozici je pouze málo údaj ů o výskytu nákazy 
u psů a koček v zájmovém chovu a stávající údaje je t ěžké interpretovat z d ůvodu 
nedostatku informací o postupech p ři odběru vzorků.  
Šetření dosud provedená ve Finsku za ú čelem zjišt ění parazita E. multilocularis  u psů 
a hlodavc ů přinesla negativní výsledky. Spojené království, Irsko, Švédsko a Malta 
neposkytly žádné informace o dozoru u domácích ps ů, konstatovaly však absenci 
parazita u voln ě žijících zví řat a místních obyvatel.  
Z omezeného po čtu zveřejněných šetření o dané nákaze u zví řat v zájmovém chovu 
v Evropě se zdá, že výskyt této nákazy tasemnicí je u domácích masožravc ů nízký, 
s největší pravd ěpodobností kv ůli nízké expozici mezistadiím parazit ů 
a pravidelnému od červování domácích zví řat v zájmovém chovu.  
Objevily se p řípady dovezené nákazy u lidí v neendemických oblastech. Ty ukazují, 
že nelze vylou čit riziko získání tohoto parazita  u lidí cestujících do endemických 
oblastí (bu ď z neendemických oblastí nebo odjinud), kte ří náhodně požijí vají čka 
tasemnice p ři kontaktu s nakaženými zví řaty v zájmovém chovu a voln ě rostoucím 
nebo pěstovaným ovocem či zeleninou.  
1.2.2.3. Klíš ťata 
Podle úřadu EFSA jsou druhy klíš ťat, jejichž hostiteli jsou zví řata v zájmovém 
chovu, rozší řeny po celé Evrop ě, včetně Spojeného království, Irska 
a pravděpodobně Malty. Režimy dozoru nad druhy klíš ťat a nákazami p řenášenými 
klíšťaty jsou omezené a nejsou komplexní. V sou časnosti dostupné údaje ukazují na 
nedostatek systematického odb ěru vzorků, epidemiologických souvislostí a ú činných 
kontrolních opat ření. Některé dostupné údaje jsou bu ď neoficiální nebo zastaralé. 
2. C ÍLE 
Na celkové cíle je t řeba pohlížet v kontextu voln ého pohybu osob (Smlouva o ES) 
a nové strategie Evropské unie v oblasti zdraví zví řat.  
 
CS 6   CS Specifické cíle jsou: 
• Harmonizovat požadavky na odstran ění neúm ěrných p řekážek p ři 
neobchodním p řesunu zví řat v zájmovém chovu v rámci EU nebo p ři jejich 
dovozu do EU ze t řetích zemí a sou časně řádně chránit ve řejné zdraví a zdraví 
zvířat, zejména pokud jde o vzteklinu.  
• Stanovit p řiměřená pravidla EU, která by nezp ůsobovala problémy a byla by 
přínosem z hlediska jasnosti a zjednodušení pro cestující majitele zví řat 
v zájmovém chovu. 
Operativním cílem je stanovit režim, který bude používán od 1. července 2010.  
3. K LÍČOVÉ MOŽNOSTI POLITIKY  
Komise ozna čila čtyři možnosti politiky vedoucí k dosažení cíl ů:  
Možnost 1 : Žádné opat ření 
To by znamenalo, že po 30. červnu 2010 nebudou již p ři dovozu zví řat v zájmovém 
chovu na území Finska, Irska, Malty , Švédska a UK platit žádné dodate čné 
podmínky, pokud jde o vzteklinu, echinokokózu a klíš ťata. Přestanou rovn ěž platit 
jednotlivá dvoustranná ujednání mezi t ěmito členskými státy.  
Možnost 2 : Prodloužení p řechodného režimu  
To by znamenalo další do časné prodloužení p řechodného období až do konce roku 
2011, kdy Komise o čekává ukon čení podpory EU pro vnitrostátní programy za 
účelem eradikace vztekliny u voln ě žijících živo čichů v pobaltských zemích. 
Výrazně lepší situace v t ěchto členských státech by zcela řešila rizika ozna čená 
úřadem EFSA, a jeho doporu čení na opat ření snižující rizika  by se tak stala 
zastaralými.  
Možnost 3 : Úprava sou časných pravidel platných pro všechny členské státy   
To by znamenalo ukon čení zvláštních podmínek uplat ňovaných p ěti členskými státy, 
včetně dvoustranných ujednání, a navržení technicky p řezkoumaného režimu 
v souladu s ú řadem EFSA, který doporu čuje, aby režim ur čoval nákazový status 
členského státu p ůvodu.  
Možnost 4 : Trvalé pokra čování přechodného režimu  
To by znamenalo neomezené prodloužení p řechodného režimu, a tudíž možnost pro 
pět členských stát ů systematicky požadovat dodate čné záruky. Není vylou čeno, že by 
i jiné členské státy, které spl ňují kritéria Sv ětové organizace pro zdraví zví řat (OIE) 
země prosté vztekliny, nebo žádají o zvlá štní status, pokud jde o nákazy ší řené 
klíšťaty nebo parazitem E. multilo cularis, požadovaly spln ění dodate čných 
podmínek.  
 
CS 7   CS 4. P OSOUZENÍ DOPAD Ů  
4.1. P ředběžné poznámky  
Náklady na p řípravu psa nebo ko čky na cestování se podle na řízení liší v závislosti 
na zemi p ůvodu a členském stát ě určení (viz tabulka 2  – náklady na první 
vycestování, což znamená, že p řed cestou je nutné provést identifikaci, o čkování 
a v případě nutnosti také sérologický test proka zující titr ochranné protilátky).  
Tabulka 2 nezohled ňuje zvláštní ujednání mezi členskými státy s p řechodným 
režimem, která mohou vést k výraznému snížení náklad ů na přípravu.  
Tabulka 2 ukazuje, že pro ob čana EU je mnohem nákladn ější cestovat se svým 
zvířetem v zájmovém chovu do členského státu s p řechodným režimem, s výjimkou 
Finska, než se vracet z t řetí země neuvedené na seznamu, kde platí obecný režim.  
4.2. Možnost 1 
4.2.1. Ekonomické dopady  
Tato možnost by byla pro ob čany jistě přínosem, nebo ť by odstranila náklady 
způsobené dodate čnými podmínkami členských stát ů s přechodným režimem. Na 
druhé stran ě by měla dopad na ob čany, jež pocházejí z členských stát ů a cestují mezi 
členskými státy, ve kterých je v sou časné době uplatňován přechodný režim, nebo ť 
dvoustranná ujednání p řestanou platit.  
Pro úřední veterinární léka ře by očekávané zvýšení po čtu cestujících zví řat 
v zájmovém chovu bylo jist ě ekonomicky výhodné.  
Dopad této možnosti na schválené laborato ře EU by byl minimální, nebo ť na příjmy 
laboratoří pocházející z testování zví řat v zájmovém chovu dovážených do EU nebo 
vracejících se do EU ze zemí ne uvedených na seznamu by to nem ělo vliv. Dopady 
by byly d ůležitější pro laborato ře, které svou činnost orientují výlu čně na splnění 
těchto povinností.  
Dopady na dodavatele lék ů na ošetření proti klíš ťatům nebo echinokokóze by nebyly 
žádné nebo jen nevýznamné, nebo ť takové ošet ření se doporu čuje i z důvodů zdraví 
zvířat a veřejného zdraví.  
Tato možnost by pravd ěpodobně neměla negativní dopad na dopravní spole čnosti 
(dále jen „dopravce“), protože by byl zjednodušen systém kontrol. Je možné 
předpokládat, že tato možnost by otev řela nové p říležitosti k podnikání dopravc ům, 
kteří by nabídli své služby ob čanům cestujícím se zví řaty v zájmovém chovu.  
Tato možnost m ůže mít zna čný dopad na provoz karanténních za řízení v Irsku, na 
Maltě, ve Švédsku a v UK. Řada zařízení, která mají oprávn ění pro umíst ění zvířat 
v zájmovém chovu pocházejících ze t řetích zemí neuvedených na seznamu do 
dlouhodobé karantény, m ůže ukončit provoz. Krátkodobé pobyty však mohou 
přetrvávat z jiných d ůvodů, než je nesprávné ošet ření proti klíš ťatům nebo 
echinokokóze.  
 
CS 8   CS 4.2.2. Sociální dopady  
Bude-li zvolena tato možnost, mohou mít problémy schválené laborato ře v EU. 
Většina laborato ří však zamýšlí p řevést své pracovníky na jinou činnost laborato ře.  
Tato možnost, která zjednodušuje pravidla, m ůže mít pozitivní dopad na turistický 
ruch, a tudíž i na zam ěstnanost obecn ě.  
Zvířata v zájmovém chovu již nebudou odlou čena od svých majitel ů, neboť zmizí 
dlouhé pobyty v karantén ě.  
Pokud jde o dopady na ve řejné zdraví, je možné s vyšší  mírou jistoty odhadovat, že 
riziko zavle čení vztekliny v d ůsledku p řesunu zví řat v zájmovém chovu 
z pobaltských zemí podle obecného režimu není vyšší, než riziko spojené s p řesuny 
mezi jinými členskými státy nebo dovozem z t řetích zemí uvedených na seznamu, 
např. Spojených stát ů amerických nebo Ruské federace, navzdory horší situaci ve 
výskytu vztekliny u voln ě žijících zví řat v těchto zemích.  
Zvířata v zájmovém chovu nejsou jediným zdrojem nákazy lidí alveolární 
echinokokózou. Je proto neopodstatn ěné soustředit opatření snižující rizika výlu čně 
na zvířata v zájmovém chovu, která cestují se svými majiteli. Žádný p říčinný dopad 
na veřejné zdraví, a zejména na rozší ření geografického rozložení druh ů klíšťat 
a nákaz p řenášených klíš ťaty, nemusí být nutn ě zaznamenán.  
4.2.3. Dopady na životní prost ředí  
Zjednodušení by zcela jist ě vedlo k nár ůstu přesunů zvířat v zájmovém chovu. 
Dopad této možnosti na životní prost ředí je však obtížné kvantifikovat.  
4.3. Možnost 2 
4.3.1. Ekonomické dopady 
Do konce roku 2011 budou ob čané i nadále platit z výšené náklady a pravd ěpodobně 
zvyšovat p říjmy veterinárních léka řů a schválených laborato ří v EU.  
Tato možnost také pom ůže dočasně udržet p říjmy dopravc ům a provozovatel ům 
karanténních za řízení díky monopolní situaci, která vznikla za sou časného systému.  
4.3.2. Sociální dopady  
Do konce roku 2011 se neo čekává žádný dopad na zam ěstnanost, rušivý vliv na 
cestování se rovn ěž nezmění. 
Pokud jde o dopady na ve řejné zdraví, sou časné údaje zve řejněné v časopise Rabies 
Bulletin Europe  naznačují, že ke konci tohoto prodlouženého období pravd ěpodobně 
dojde k eradikaci vztekliny v pobalts kých zemích. Tato možnost by pomohla 
k bezpečnějším přesunům zvířat v zájmovém chovu v EU a v d ůsledku toho ke 
snížení potenciálního ohrožení ve řejného zdraví. Jelikož však nebyly zaznamenány 
žádné případy nákazy lidí vzteklinou v souvislosti s p řesunem zví řat v zájmovém 
chovu z pobaltských zemí, o čekává se, že rozdíl bude minimální.  
 
CS 9   CS 4.3.3. Dopady na životní prost ředí  
Neočekává se žádná zm ěna oproti sou časné situaci.  
4.4. Možnost 3 
4.4.1. Ekonomické dopady  
Tato možnost by vedla k dodate čným náklad ům pro majitele zví řat v zájmovém 
chovu s prvním o čkováním pocházejících z pobaltských zemí, jak doporu čil úřad 
EFSA.  
Příjmy veterinárních léka řů by se nem ěly výrazn ě zvýšit, nebo ť dotčená populace je 
spíše omezená. 
Tato možnost by m ěla podobný dopad na dodavatele antiparazitik, dopravce 
a karanténní za řízení jako možnost 1.  
4.4.2. Sociální dopady  
Jelikož populace zví řat v zájmovém chovu, na n ěž se vztahují zvláštní dodate čná 
pravidla, je spíše omezená, budou omezené i dopady na majitele t ěchto zvířat a na 
cestovní ruch.  
Zjištění z praxe nazna čují, že negativní dopady na ve řejné zdraví by byly 
nevýznamné.  
4.4.3. Dopady na životní prost ředí 
Dopady na životní prost ředí nelze p ředpovědět, neboť dopad této možnosti na po čet 
přesunů zvířat v zájmovém chovu není možné kvantifikovat.  
4.5. Možnost 4 
4.5.1. Ekonomické dopady 
V dlouhodobém horizontu budou ob čané i nadále muset po čítat se zvýšenými 
náklady p ři cestě do členských stát ů s přechodným režimem nebo p ři návratu z nich. 
Na druhé stran ě občané pocházející z členských stát ů s přechodným režimem nebo 
občané cestující mezi t ěmito státy budou i nadále  moci využívat výhod 
dvoustranných ujednání.  
Tato možnost pravd ěpodobně přispěje k zachování p říjmů pro schválené laborato ře 
v EU a díky monopolní situaci, která vznikla za sou časného systému, také p říjmů 
dopravců a karanténních za řízení.  
4.5.2. Sociální dopady  
Činnost sérologických schválených laborato ří v EU, „dopravc ů“, karanténních 
zařízení, úředních veterinárních léka řů a dodavatel ů antiparazitik by z ůstala 
zachována, riziko zvýšení nezam ěstnanosti by tudíž nem ělo hrozit.  
 
CS 10   CS Zvířata v zájmovém chovu dovážená do EU z t řetích zemí neuvedených na seznamu, 
nebo ze zemí, které nespl ňují vnitrostátní pravidla (krátkodobé pobyty v karantén ě), 
by byla i nadále umís ťována do karantény. V t ěchto případech by m ěly být 
zvažovány sociální dopady (a/ne bo dopady na dobré podmínky zví řat) tehdy, jsou-li 
zvířata v zájmovém chovu odlou čena od svých majitel ů po dobu nejmén ě šesti 
měsíců.  
Lze opodstatn ěně předpokládat, že nenastane žádný výrazný p řínos, pokud jde 
o veřejné zdraví (jak je objasn ěno v bodě 1.2.2.1). 
4.5.3. Dopady na životní prost ředí  
I když dochází k nár ůstu počtu případů cestování se zví řaty v zájmovém chovu, což 
může mít vliv na životní prost ředí, je t ěžké určit souvislost mezi platnými 
restriktivními režimy a po čtem přesunů zvířat v zájmovém chovu (a jejich majitel ů).  
4.6. Záv ěry 
Nezdá se, že by možnosti 3 a 4  pomohly řešit nejnaléhav ější problémy, se kterými se 
potýkají správní orgány a ob čané v souvislosti s komplikovaným, zat ěžujícím 
a nekonzistentním systémem neúm ěrných a neoprávn ěných veterinárních požadavk ů, 
zejména pokud jde o vzteklinu.  
Možnost 3 by mohla nejen více zmást cestují cí potýkající se s novými režimy podle 
země původu, ale také by mohla zcela i gnorovat jiné aspekty rizik v t řetích zemích 
zvažované p ři jejich uvád ění na seznam. Pobaltské zem ě by tak neopodstatn ěně 
získaly špatnou pov ěst a diskriminovalo by je to oproti n ěkterým třetím zemím 
uvedeným na seznamu. To je v rozporu ze základními principy Smlouvy o EU. Nebyly by rovn ěž brány v úvahu požadavky členského státu na zjednodušení na 
základě praktických d ůkazů.  
Možnost 4 by i nadále znamenala velké b řemeno pro ob čany, kteří cestují do 
uvedených p ěti členských stát ů nebo se vracejí do t ěchto států nebo pravd ěpodobně 
i do dalších členských stát ů prostých nákazy.  
Vzhledem k podobné veterinární situaci v EU  jsou tyto možnosti velmi vzdálené 
přání většiny členských stát ů, jež chtějí dosáhnout harmonizace a zjednodušení 
v otázkách p řesunů zvířat v zájmovém chovu uvnit ř EU a při dovozu na její území.  
Možnosti 1 a 2  jsou v zásad ě podobné. Ob ě by dříve či později vedly k odstran ění 
neodůvodněných rozdíl ů, diskriminace a zát ěže občanů, včetně občanů uvedených 
pěti členských stát ů, na něž se vztahují dodate čné podmínky p ři návratu z ciziny.  
Současně by obě možnosti zachovaly vysoký stupe ň bezpečnosti zvířat v zájmovém 
chovu cestujících v rámci EU a do ní uplatn ěním obecného režimu, který se ukázal 
jako účinný při prevenci p řípadů výskytu vztekliny u lidí a zví řat v zájmovém chovu 
způsobených povoleným p řesunem zví řat v zájmovém chovu mezi členskými státy 
a dovozem do nich.  
Při výběru z těchto dvou možností existuje jedna výhoda, která hovo ří ve prosp ěch 
možnosti 2. Pokud jde o snížení rizika pro ve řejné zdraví, p řiměřené prodloužení 
přechodných opat ření by oddálilo používání obecného režimu v EU do doby, než 
 
CS 11   CS budou díky opat ření EU na podporu eradikace zbyl ého výskytu vztekliny u voln ě 
žijících živo čichů v EU (a na sousedním území) doporu čení úřadu EFSA ohledn ě 
snížení rizik zbyte čná.  
5. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Aby se zajistilo, že nový režim povede k dosažení cíl ů stanovených v části 2, bude 
Komise za ú čelem hodnocení jeho fungování pravideln ě sledovat n ěkolik ukazatel ů.  
Údaje o ukazatelích budou shromaž ďovány prost řednictvím r ůzných stávajících 
zdrojů informací. Za ú čelem zjišt ění míry spokojenosti mezi ob čany / majiteli zví řat 
v zájmovém chovu je možné získávat další údaje, p ředevším pomocí pr ůzkumů 
a/nebo dotazováním. Jako sou část procesu prohloubení spolupráce Stálého výboru  
pro potravní řetězec a zdraví zví řat (SCoFCAH) s členskými státy budou na úrovni 
EU pravideln ě shromaž ďovány údaje orgán ů členských stát ů (o přesunech zví řat 
v zájmovém chovu a o ve řejném zdraví).  
Externí hodnocení se v této fázi jeví jako nep řiměřené. Pokud se situace nezm ění, 
mechanismy sledování poskytnou dostatek informací pro posouzení p řípadu za 
účelem revize na řízení v pozd ější fázi (za 5 až 10 let).  
 
CS 12   CS Tabulka 1 : Přehled pravidel uplat ňovaných členskými státy s p řechodným režimem  
Právní 
režim Opatření IE MT SE UK FI  
Identifikace pomocí pasu a mikro čipu nebo tetování 
do roku 2011 ( článek 4) x x x x x 
Platné očkování proti vzteklin ě (článek 5) x x x x x Obecný 
režim Zjednodušený režim dovozu pro zví řata v 
zájmovém chovu ( čl. 8 odst. 3 písm. b))   Norsko   
Povinný mikro čip  x x  x neuve
deno
Povinný sérologický test pr okazující titr ochranné 
protilátky proti vzteklin ě před vstupem na jejich 
území  x x x x neuve
denoČl. 6 odst. 1 Výjimky z podmínek o čkování proti vzteklin ě a 
sérologického testu prokazu jícího titr ochranné 
látky pro p řesuny psů a koček v zájmovém chovu 
mezi těmito státy  x x x x neuve
deno
U zvířat v zájmovém chovu dovážených z t řetích 
zemí uvedených na seznamu musí být dodržena 
stejná pravidla jako u zví řat z jiných členských stát ů 
EU  x x x x neuve
denoČl. 8 odst. 1 Zvířata v zájmovém chovu dovážená z t řetích zemí 
neuvedených na seznamu musí být umíst ěna do 
karantény  x x x x neuve
denoČlánek 
16 Povinné ošet ření proti parazitu Echinococcus  / 
klíšťatům  x x x x x Ustanovení Spole čenství  
Článek 
21 Výjimky z podmínky pasu, o čkování proti vzteklin ě 
a sérologického testu prokazujícího titr ochranné látky pro dánské psy a ko čky v zájmovém chovu 
projíždějící územím Švédska    Dánsko
3  Článek 
16 Výjimky z podmínky ošet ření proti parazit ům v 
případě echinokokózy a klíš ťat  x x x x x Přechodný režim  
Vnitrostátní pravidla 
Nemají právní 
základ v na řízení 
Schválené dopravní spole čnosti  x x  x  
                                                 
3 Rozhodnutí Komise 2004/557/ES (Ú ř. věst. L 249, 23.7.2004, s. 18). 
 
CS 13   CS Režim volného p řesunu 
Vnitrostátní pravidla 
Nemají právní základ v 
nařízení Výjimky z podmínky identifikace a pasu pro 
přesuny ps ů a koček v zájmovém chovu mezi 
Irskem a UK  x   x  
 
CS 14   CS Tabulka 2 : ODHAD NÁKLAD Ů  
u psa průměrné velikosti cestujícího v rámci EU nebo vracejícího se do EU z ciziny ( zdroj: příslušné orgány členských stát ů) 
 Identifikace 
(mikročip + pas) Očkování 
uvedené v pase  Odběr vzorků 
+ osvědčení Test Ošetření 
proti 
klíšťatům Ošetření proti 
echinokokóze „Dopravci“ Karanténa Celkem 
Obecný režim 
Zvířata v zájmovém 
chovu cestující v 
rámci EU  42,934 EUR 
(15 až 95,5 EUR)  22,504 EUR 
(2 až 63 EUR ) - - - - - - 65,43 EUR 
Zvířata v zájmovém 
chovu vracející se 
do EU z t řetích 
zemí uvedených na seznamu 42,93
4 EUR 
(15 až 95,5 EUR) 22,504 EUR 
(2 až 63 EUR ) - - - - - -  65,43 
EUR 
Zvířata v zájmovém 
chovu vracející se 
do EU z t řetích 
zemí neuvedených na seznamu  42,93
4 EUR  
(15 až 95,5 EUR) 22,504 EUR 
(2 až 63 EUR) 29,204 EUR 
(5 až 53 
EUR) 50 EUR 
(30 až 88 
EUR) - - - -  144,63 
EUR 
Přechodný režim 
Zvířata v zájmovém 
chovu 
dovážená/vracející se na území UK, IE, MT z jiných zemí 
EU   50,50 EUR 
(15 až 107 EUR ) 26,70 EUR  
(2 až 63 EUR )  34 EUR 
(5 až 69 
EUR) 50 EUR  
(30 až 88 
EUR)  18,80 
EUR 
(5 až 56 
EUR ) 16,80 EUR 
(1 až 39,30 
EUR)  UK: 
Neuvedeno 
IE: trajekt = 2
0
EUR,  
letadlo = 910 EUR, 
MT: 72 EUR -  196,80 
EUR (+ 
náklady na 
dopravu) 
Zvířata v zájmovém 
chovu 
dovážená/vracející  50,50 EUR 
(15 až 107 EUR) 26,70 EUR  
(2 až 63 EUR ) 34 EUR  
(5 až 69 
EUR)  50 EUR 
(30 až 88 
EUR) - 16,80 EUR  
(1 až 39,30 
EUR)  - -  178 EUR 
                                                 
4 Údaje krom ě údajů z UK, IE, MT, SE a FI. 
 
CS 15   CS se na území SE 
z jiných zemí EU  
Zvířata v zájmovém 
chovu dovážená/vracející 
se na území FI 
z jiných zemí EU  50,50 EUR  
(15 až 107 EUR)  26,70 EUR 
(2 až 63 EUR) - - - 16,80 EUR  
(1 až 39,30 
EUR)  - - 94 EUR  
Zvířata v zájmovém 
chovu dovážená do 
UK, IE, MT, SE ze 
třetích zemí 
neuvedených na seznamu  - - - - - - - UK: 3 480 
EUR 
IE: 2 500 
EUR 
MT: 1 000 
EUR 
SE: 3 350 
EUR  3 480 
EUR 
2 500 EUR 1 000 EUR 3 350 EUR