Hodnocení ex post druhého programu v oblasti zdraví na období let 2008–2013 podle rozhodnutí č. 1350/2007/ES, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)

Projekty se používají k prozkoumání široké škály tematických oblastí a prováděcích mechanismů a k přijímání iniciativ v oblasti zdravotní politiky inovativním způsobem, téměř jako „pilotní projekty“. Připadá na ně největší část dostupného rozpočtu programu. V průběhu programu však byl rozpočtový podíl určený na projekty zmenšen ve prospěch společných akcí a nabídkových řízení. Byl to rovněž výsledek snahy zaměřit program na několik velkých akcí, na nichž se podílí co nejvíce partnerů, ideálně ze všech členských států, aby byla vytvořena dynamika umožňující širší dopad.

Komise má podle čl. 13 odst. 3 písm. c) rozhodnutí č. 1350/2007/ES povinnost předložit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů externí a nezávislou hodnotící zprávu ex post o provádění a výsledcích druhého akčního programu Společenství v oblasti zdraví (dále jen „druhý program v oblasti zdraví“).

V polovině období (v letech 2010–2011) a ex post (2014–2015) bylo provedeno nezávislé externí hodnocení. Obě tato hodnocení programu byla s určitými výhradami pozitivní. Potvrdila význam financovaných opatření, nicméně zdůraznila nedostatky v koncepci programu (velký rozsah působnosti a nedostatečná explicitnost konkrétních cílů). Hodnocení dospěla k závěrům, že program prokázal přidanou hodnotu EU, zejména pokud jde o určování osvědčených postupů, srovnávání za účelem lepšího rozhodování a vytváření sítí, avšak v menším rozsahu ve vztahu k inovacím, právním předpisům EU v oblasti zdraví a úsporám z rozsahu. Nedostatečně pak byly zastoupeny akce zabývající se přeshraničními zdravotními hrozbami a volným pohybem osob. Hodnocení dospěla k závěru, že ne každá relevantní potřeba může vést k účinnému opatření; pouze opatření s přidanou hodnotou EU mají potenciál ovlivnit zdravotní politiky členských států. Dopad závisí na tom, zda členské státy přijmou a provedou výsledky. Proto je důležitá jejich distribuce příslušným zúčastněným stranám, zejména vnitrostátním orgánům zdravotní péče, které vytyčují a provádějí vnitrostátní zdravotní politiky. Pokud jde o dosah k příslušným zúčastněným stranám, byly akce programu úspěšné v různé míře. Dalším činitelem, který ovlivňuje přijetí členskými státy, je jejich aktivní zapojení do akcí, které bylo posíleno důraznějším zaměřením na společné akce ve druhé polovině.

stanoví omezený počet jasných tematických priorit (příloha I),

zahrnuje konkrétní kritéria pro posouzení přidané hodnoty EU (6. bod odůvodnění) ohledně stanovení priorit u potřeb (příloha II) a přidělování finančních prostředků,

formálně uznává úlohu národních kontaktních míst (článek 15) a

zdůrazňuje, že je třeba lépe šířit výsledky akcí a je nezbytná celková horizontální komunikace o politických prioritách Unie (čl. 13 odst. 4 a článek 9).

V hodnocení třetího programu v oblasti zdraví v polovině období bude posouzeno, zda a do jaké míry výše uvedené změny účinně přispívají k lepšímu provádění a k dosažení cílů programu.

3.3. Hodnocení ex post

V hodnocení ex post byla zkoumána hlavní hlediska provádění programu, včetně návazných opatření vyplývajících z přezkumu v polovině období. Bylo zaměřeno na řízení programu, šíření jeho výsledků, na jeho účinnost a součinnosti s dalšími programy EU. To znamená, že bylo možné se zaměřit na záležitosti, které v rámci hodnocení v polovině období ještě nebylo možné dostatečně prověřit, a vyhnout se zdvojování předcházející hodnoticí činnosti. Vzhledem k tomu, že v oblasti zdraví obvykle trvá dlouho, než se projeví výsledky a dopady, a že účinek programu v každém případě závisí na tom, jak členské státy přejmou výstupy akcí, což program nemůže řídit, hodnotitelé přistoupili k této záležitosti s ohledem na příští programové období a pokoušeli se odvodit určité prvky, které by umožnily lépe porozumět tomu, jak by mohl program ovlivnit zdravotní politiky v členských státech. V závěrech byly určeny jak činitele přispívající k úspěchu, tak činitele, které možný dopad opatření financovaných v rámci druhého programu v oblasti zdraví ovlivňují negativně. Tyto poznatky budou využity ke zdokonalení provádění třetího programu v oblasti zdraví a poslouží jako východisko pro tři níže uvedené hlavní oblasti činnosti.

a)Lepší sledování, podávání zpráv a šíření

Řízení programu bylo podstatně zdokonaleno. Priority programu byly v druhé polovině období uvedeny do souladu s iniciativami Evropa 2020 a jejími cíli inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Byly (a nadále budou) shromažďovány údaje získané na základě sledování a systematičtější přístup k jejich získávání, analyzování a běžnému využívání poskytne lepší datovou základnu, z níž lze vycházet při stanovování ročních priorit, podávání zpráv o výstupech a výsledcích a cílenějším šíření mezi příslušné zúčastněné strany.

Úspěch programu ve značné míře závisí na ochotě členských států a dalších zúčastněných zemí přejímat výsledky a začleňovat je do vnitrostátních iniciativ a politik (tj. pokyny pro screening nádorových onemocnění, které nyní přijaly všechny členské státy; plány připravenosti členských států na reakci na zdravotní hrozby a mimořádné události v oblasti zdraví). Proto je důležité, aby příslušné hlavní zúčastněné strany tyto akce a jejich výsledky dobře znaly. Je to rozhodující s ohledem na viditelnost programu, odpovědnost při využívání jeho zdrojů a především na jeho užitečnost.

Komise v posledních dvou letech posílila činnosti týkající se šíření výstupů. Hlavními nástroji k tomuto šíření byly projektová databáze agentury CHAFEA, příručky představující spolufinancované akce podle témat politiky (např. nerovnost v oblasti zdraví, vzácná onemocnění atd.), pravidelné pořádání „klastrových schůzí“ s novináři (např. na téma transplantace orgánů a HIV/AIDS) a konference na vysoké úrovni o programu v roce 2012. Od roku 2014 program podporuje orgány členských států, které pořádají konference a jiné akce na podporu šíření výsledků programu v konkrétních zdravotních oblastech mezi nejdůležitější příjemce. Tato zvýšená podpora snah o šíření u jednotlivých akcí se ukázala jako užitečná a pomohla rozšířit dosah příslušných výsledků. Vzhledem k rozmanitosti a šíři akcí však nemůže napravit skutečnost, že u některých projektů je propagace výsledků mezi určitými, v daném případě nejdůležitějšími příjemci, nedostatečná. Proto musí být v rámci třetího programu v oblasti zdraví jasně vymezena účinná strategie šíření výstupů již v rané fázi a pro všechny akce.

b)Podpora zapojení všech členských států a dalších zúčastněných zemí

Program je nástrojem podpory rozvoje politiky, koordinace a provádění v oblasti zdraví. Pravomoci v této oblasti mají z velké části členské státy a program jim pomáhá s vytvářením iniciativ na úrovni EU, jejichž cílem jsou účinnější a účelnější řešení společných zájmů v oblasti zdraví, např. „evropské pokyny pro kvalitní vnitrostátní programy kontroly nádorových onemocnění“, které poskytují tvůrcům politik vodítko k základním zásadám politiky v oblasti kontroly nádorových onemocnění; lepší vědomosti o kvalitě a účinnosti systémů pro dárcovství orgánů a transplantace v zúčastněných zemích; diagnostické nástroje a síť laboratoří na posílení připravenosti členských států a jejich spolupráce v případě zdravotních hrozeb; nebo práva pacientů, kteří žijí a pracují v jiném členském státě, než jehož jsou občany.

Programu se v různé míře zúčastnily všechny členské státy, všechny tři země EHP/ESVO (Island, Lichtenštejnsko a Norsko) a Chorvatsko. Přestože členské státy z EU-15 se do programu obecně zapojily více než členské státy z EU-12, a to zejména jakožto koordinátoři akcí, program v oblasti zdraví umožňoval větší zapojení členským státům s nízkým HDP/HND než sedmý rámcový program. Zapojení co nejvíce zemí vytváří propojené prostředí, které je zapotřebí k určení společných zájmů v oblasti zdraví, zvyšování informovanosti o nejdůležitějších vznikajících problémech v této oblasti a k přenosu znalostí s cílem zlepšit zdravotní situaci a zabývat se nerovností. Zdraví může být inteligentní pobídkou k investicím v hospodářství a má klíčovou úlohu pro evropskou soudržnost a začleňování.

Bylo uvedeno, že k důvodům malé účasti některých členských států patří obtížná hospodářská situace. Komise proto zařadila do nynějšího třetího programu v oblasti zdraví zásadu „výjimečné prospěšnosti“, která má být finanční pobídkou k zapojení všech členských států. I nadále by měly být ve všech členských státech a zúčastněných zemích pořádány informační dny na podporu programu, přičemž alespoň polovina těchto událostí by se měla uskutečnit v členských státech, které byly v předchozím programovém období zastoupeny nedostatečně. Mělo by být k dispozici více informačních materiálů ve všech jazycích EU.

Programu se na základě nákladů mohou účastnit rovněž přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země, v nichž působí jako mechanismus, jenž jim pomáhá přizpůsobit se acquis communautaire v oblasti zdraví prostřednictvím spolupráce s členskými státy na projektech a společných akcích.

c)Provádění programu v součinnosti s dalšími evropskými programy a prioritami Komise

Přijímání výsledků programu a jejich zabudování do vnitrostátních politik je i nadále rozhodujícím činitelem úspěšnosti či neúspěšnosti programu. Vzhledem k omezenému rozpočtu a obrovským potřebám a problémům v oblasti zdraví bylo vytváření součinností s dalšími programy za účelem dalšího šíření výsledků a podpory jejich využívání a rozvíjení sledováno ve větší míře již ve výzkumných programech Unie (sedmý rámcový program a program Horizont 2020) a v menším rozsahu v případě evropských strukturálních a investičních fondů.

Rozbití izolace a těsnější spolupráce s dalšími programy Unie je součástí představy Komise o dosažení výsledků v jejích 10 hlavních prioritách koordinovaným způsobem. Třetí program v oblasti zdraví nabízí možnosti takové spolupráce na podporu zdraví v oblastech, jako je migrace, vypořádávání se s novými onemocněními v souvislosti s environmentálními činiteli jako změna klimatu, inovace v oblasti zdraví, reforma odvětví zdravotnictví a celosvětové zdraví. Program také obsahuje hodnocení systémů zdravotnictví a vytváří poznatky o jednotlivých zemích i průřezové poznatky napříč zeměmi, které mohou být podkladem pro tvorbu politik na vnitrostátní i evropské úrovni.