Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009 /* SEK/2007/0069 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.1.2007 SEK(2007) 69 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Slovinska byl předložen v květnu 2004. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 5. července 2004 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. 2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ NOVÉHO PROGRAMU Komise prostudovala první program stability Slovinska[2] předložený dne 7. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k tomuto programu (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se rozpočtová strategie v programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice země podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. 2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Slovinská ekonomika byla v posledních 10 letech pozoruhodně stabilní. Neexistence větších nerovnováh svědčí o stabilitě hospodářství a schopnosti vyrovnávat se s hospodářskými otřesy. Zavedení eura však bude skutečnou zkouškou stability a flexibility trhů. Přestože byla snížena inflace, musí být důsledně sledován vývoj cen, i když se očekává, že tlaky na mzdy zůstanou vzhledem k nedávným kolektivním smlouvám pro veřejný i soukromý sektor pod kontrolou. Trh práce se vyvíjel všeobecně pozitivně, avšak přetrvávají některé strukturální nedostatky, což se projevuje zejména nízkou mírou zaměstnanosti starších pracovníků. Vytváření pracovních příležitostí mohlo využívat dalších opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, podpoře výzkumu a vývoje a podpoře aktivního stárnutí. 2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. února 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada zastávala názor, že „program usiluje o omezení míry inflace na úroveň blížící se průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu“. Rada vyzvala Slovinsko, aby „učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle programu, zejména tím, že provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a posune úsilí ohledně změn do počátečních let programového období“ a „přijalo opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem“. 2.3. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Slovinska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 16. října 2006. Slovinský národní program reforem směřuje politiky k pěti klíčovým výzvám: konkurenceschopné hospodářství a rychlejší růst; společnost založená na znalostech; efektivní stát; moderní sociální stát a vyšší zaměstnanost; udržitelný rozvoj. Komise ve svém vyhodnocení poslední aktualizace tohoto programu (přijatého jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [3] ) uvedla, že Slovinsko dosahuje při provádění svého národního programu reforem značného pokroku. Slovinsko využívalo svých relativně příznivých makroekonomických podmínek a přijalo přiměřená opatření v některých klíčových oblastech jako je podnikání a zlepšování právních předpisů a zahájila většinu z hlavních reforem politiky zaměstnanosti. Avšak pokrok při provádění strategie aktivního stárnutí a odstranění překážek v zaměstnanosti mladých lidí nebyl do dnešního dne dostatečně rychlý. V makroekonomické oblasti by byla potřebná přísnější opatření za účelem posílení inovací a konkurenčního rámce. Větší úsilí by bylo žádoucí také v oblasti restrukturalizace veřejných výdajů. Se zřetelem na zjištěné silné a slabé stránky bylo Slovinsku doporučeno přijmout opatření v oblasti: dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména s ohledem na posílení důchodového systému a zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a služby zaměstnanosti ve spojení s flexibilními smluvními ujednáními a přísnějšími podmínkami pro vyplácení sociálních dávek. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[4] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k programu stability Slovinska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] prostudovala Rada první program stability Slovinska na období od roku 2006 do roku 2009. 5. Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by se reálný růst HDP měl během programového období stabilně zvyšovat až na úroveň nad 4 %. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na přijatelných předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 6. Co se týče roku 2006, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 celkový schodek veřejných financí ve výši 1,6 % HDP, což bylo méně než cíl stanovený v aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2005 ve výši 1,7 % HDP. Zdá se, že plánované snížení podílu výdajů bylo víceméně dosaženo, avšak pokles příjmů může být i přes cyklické zlepšení hospodářství vyšší, než bylo v rozpočtu plánováno, a schodek se může ve srovnání s rokem 2005 mírně zvýšit. 7. Rozpočtová strategie programu je nasměrována tak, aby bylo do roku 2009 prostřednictvím dlouhodobé konsolidace dosaženo střednědobého cíle stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Probíhající daňová reforma a řada opatření na úsporu výdajů vedly během programového období ke značnému poklesu příjmů a výdajů vyjádřených jako podíl na HDP. Do roku 2008, kdy příslušné podíly budou klesat víceméně stejným způsobem, by se měl celkový schodek veřejných financí pohybovat kolem 1,5 % HDP. V roce 2009 klesne schodek na 1,0 %, protože snížení výdajů převáží ztráty příjmů. Primární saldo se zpočátku zhorší z 0,1 % HDP v roce 2006 na -0,3 % HDP v roce 2008, teprve v roce 2009 se očekává zlepšení na 0,3 % HDP. Ve srovnání s poslední aktualizací konvergenčního programu by podle programu stability mělo být dosaženo cíle nominálního schodku ve výši 1 % HDP o rok později, kdy bude makroekonomický scénář příznivější. 8. Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se během programového období mělo zlepšit o cca. 0,25 % HDP. Jak v aktualizaci konvergenčního programu z prosince 2005, tak v programu stability je jako střednědobý cíl pro rozpočtovou pozici uveden strukturální schodek ve výši 1 % HDP, kterého se má dosáhnout do roku 2009, tj. o rok později, než předpokládá předchozí program. Tento odklad se v programu přičítá především velkému železničnímu projektu s odhadovanými náklady ve výši 0,4 % HDP v roce 2007, 0,5 % HDP v roce 2008 a 0,2 % HDP v roce 2009. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), měl by se jeho dosažením splnit cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 9. Rizika zatěžující rozpočtové odhady se v programu jeví na roky 2007 a 2008 jako víceméně vyrovnaná, avšak v roce 2009 by rozpočtový výsledek mohl být horší, než se v programu předpokládá. Na jedné straně se předpoklady růstu a daňových příjmů zdají hodnověrné. Slovinsko navíc zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu, než se předpokládalo, což bylo umožněno také zavedením účinného rozpočtového mechanismu celkových veřejných výdajů jako reakce na neočekávané nižší příjmy. Na druhé straně zůstává poměr mandatorních výdajů bez ohledu na úsilí restrukturalizovat celkové vládní výdaje velmi vysoký. Je třeba dále upřesnit opatření, na jejichž základě mají být provedeny pro rok 2009 oznámené značné škrty v primárních výdajích jako procento HDP. 10. S ohledem na posouzení rizik nemusí být přístup k rozpočtu uvedený v programu pro dosažení střednědobého cíle do roku 2009, jak program předpokládá, dostatečný. Navíc se zdá, že je při běžných makroekonomických výkyvech během programového období zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Tempo změn vedoucích k dosažení střednědobého cíle programu je nedostatečné a mělo by být posíleno, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM-II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP; v případě hospodářsky příznivých podmínek by změny měly být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Zejména se očekává, že během programového období dojde k pozitivnímu vývoji, avšak neplánuje se, že strukturální saldo se před posledním rokem programu značně zlepší. V roce 2009 však může existovat riziko, že výsledek bude horší, než bylo zamýšleno. 11. Odhaduje se, že hrubý vládní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 28,5 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá v programovém období pokles míry dluhu o 0,8 procentního bodu. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet ve Slovinsku patří v zemích EU k nejvyšším a je ovlivněn zejména značným nárůstem výdajů na důchody jako podíl na HDP. I přes některá již přijatá opatření by provádění dalších reformních opatření k omezení výrazného zvyšování výdajů spojených se stárnutím populace přispěla ke snížení rizika udržitelnosti veřejných financí, což také slovinské orgány uznávají. Výchozí pozice rozpočtu přispívá ze střednědobého hlediska ke stabilizaci míry zadlužení, avšak omezené strukturální zlepšení během programového období nebude dostatečné, aby omezilo dopad stárnutí populace na rozpočet. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Slovinsku vystavena vysokému riziku. 13. Program stability obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu slovinského národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé rozpočtové strategie. Navíc obsahuje některé informace o přímých rozpočtových nákladech, popř. úsporách, jež vyplývají z nejdůležitějších reforem národního programu reforem, avšak rozpočtové odhady neberou výslovně v úvahu dopad všech opatření uvedených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se jeví být v souladu s opatřeními plánovanými v rámci národního programu reforem. Program stability zejména stanoví podrobné údaje týkající se daňové reformy oznámené v národním programu reforem a doplňuje opatření předpokládaná v národním programu reforem prostřednictvím opatření v oblasti výdajů. 14. Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. Zejména cesta k dosažení střednědobého cíle je nedostatečná a měla by být posílena. 15. Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje některé nedostatky, pokud jde o požadované a nepovinné údaje[7]. Celkově lze tedy dospět k závěru, že v programu se sice uznává, že je nutné utlumit inflační tlaky a pokračovat ve fiskální konsolidaci, aby byla zachována stabilita ekonomiky, avšak i přes optimistické předpovědi růstu program nepředpokládá dostatečný pokrok vůči střednědobým cílům. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by Slovinsko mělo: (i) využilo příznivých hospodářských podmínek k rychlejšímu dosažení střednědobých cílů posunutím úsilí ohledně změn do počátečních let programového období, a (ii) s ohledem na předpokládaný nárůst výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí posílením probíhající důchodové reformy s dodatečnými opatřeními zaměřenými zejména na zvýšení účasti starších pracovníků na trhu práce a podporováním rozvoje soukromých systémů důchodového zabezpečení. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | SP pros. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | KOM listopad 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | neuvedeno | KP pros. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | SP pros. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | KOM listopad 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuvedeno | KP pros. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP pros. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 | KOM listopad 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | neuvedeno | KP pros. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (v % HDP) (% HDP) | SP pros. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1.0 | KOM listopad 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | neuvedeno | KP pros. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | SP pros. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 | KOM listopad 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | neuvedeno | KP pros. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | SP pros. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1.1 | KOM listopad 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuvedeno | KP pros. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | SP pros. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 | KOM listopad 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuvedeno | KP pros. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | SP pros. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | KOM listopad 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | neuvedeno | KP pros. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | neuvedeno | Pozn.: 1Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu 3,8 % v roce 2005 a 4 % v letech 2006–2008. Zdroj: Stabilizační/Konvergenční program (SP/KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 stanoví, že „členský stát, který přijme jednotnou měnu v pozdější etapě [tj. později než 1. ledna 1999, kdy první členské státy EU přijaly jednotnou měnu], předloží stabilizační program do šesti měsíců od rozhodnutí Rady o jeho účasti na jednotné měně“. Dne 11. července 2006 Rada přijala v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy rozhodnutí o přijetí jednotné měny Slovinskem ke dni 1. ledna 2007 (rozhodnutí Rady 2006/495/ES, Úř. věst. L 195, 15.7.2006, s. 25). [3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Chybí zejména čistá salda zahraničního obchodu pro období 2006–2007 a některé nepovinné údaje týkající se odvětvových sald, vývojů na trhu práce, celkových vládních výdajů podle funkce a vývoje dluhu.