Všechny nedávné významné případy praní peněz oznámené v EU měly přeshraniční rozměr. Odhalování těchto finančních pohybů je však ponecháno na národních finančních zpravodajských jednotkách a na jejich vzájemné spolupráci. To sice odráží operativní nezávislost a autonomii finančních zpravodajských jednotek, ale neexistence společné struktury, která by tuto spolupráci podpořila, vede k situacím, kdy se společné analýzy neprovádějí z důvodu chybějících společných nástrojů nebo zdrojů. Tyto rozdíly brání přeshraniční spolupráci a snižují tím schopnost včasného a účinného odhalení praní peněz a financování terorismu. Výsledkem je roztříštěný přístup, který může být zneužit k praní peněz a financování terorismu a který neumožňuje včas identifikovat trendy a typologie na úrovni Unie.

Stejně tak Rada podporuje akční plán Komise ve svých závěrech o boji proti praní peněz a financování terorismu ze dne 5. listopadu 2020. Rada mimo jiné vyzvala Komisi, aby se přednostně zaměřila na zřízení dohledu na úrovni EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a na koordinační a podpůrný mechanismus pro finanční zpravodajské jednotky. Dohlížitel EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu by měl být vybaven pravomocemi, které budou využity výhradně podle míry rizika. Měl by mít možnost podporovat vnitrostátní orgány a prosazovat sbližování dohledu, a to i v nefinančním sektoru. Aby mohl orgán plnit svůj úkol přímého dohledu, měl by zřizovat společné týmy dohledu, provádět obecné inspekce a ukládat dohledová opatření a správní sankce, přičemž by měl respektovat specifika vnitrostátních systémů a nastavení prosazování práva. Nový dohlížitel by měl mít nezávislou a autonomní strukturu řízení a měl by spolupracovat s dalšími příslušnými orgány EU a vnitrostátními orgány. Pro zřízení koordinačního a podpůrného mechanismu finančních zpravodajských jednotek Rada navrhuje, aby byl nový orgán pověřen ústřední úlohou při posilování a usnadňování společných analýz mezi finančními zpravodajskými jednotkami, podpoře analýz finančních zpravodajských jednotek a podpoře výměn a budování kapacit mezi finančními zpravodajskými jednotkami a také s dalšími příslušnými orgány. Řízení koordinačního a podpůrného mechanismu by mělo být takové, aby plně zapojilo finanční zpravodajské jednotky a respektovalo jejich základní úlohy a povinnosti v oblasti operační nezávislosti a autonomie, jakož i bezpečnosti a důvěrnosti finančních zpravodajských informací.

Návrh vychází z článku 114 SFEU, tedy ze stejného právního základu jako současný právní rámec boje proti praní peněz a financování terorismu. Článek 114 byl shledán vhodným pro právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu proto, že na jedné straně by odlišný vývoj vnitrostátních právních předpisů mohl narušit řádné fungování vnitřního trhu a na druhé straně by mohlo dojít k pokusům využít pro činnosti praní peněz a financování terorismu volného pohybu kapitálu a volného pohybu finančních služeb, což by způsobilo hospodářské ztráty, narušilo fungování jednotného trhu a poškodilo pověst na úrovni Unie.

Dobrá spolupráce mezi orgánem a dalšími příslušnými decentralizovanými agenturami EU a jinými orgány EU a vnitrostátními orgány je zajištěna ustanoveními v návrhu nařízení v tomto smyslu; mezi relevantní orgány patří Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO), jednotný mechanismus dohledu (SSM) na úrovni Unie a různé vnitrostátní orgány, včetně orgánů obezřetnostního dohledu nad finančními institucemi. V zájmu zlepšení dohledu a vymáhání práva napříč odvětvími by měl orgán umožnit účinnou výměnu informací mezi výše uvedenými orgány a vytvořit synergie s těmito orgány tam, kde by to mohlo zlepšit úspěšnost boje proti praní peněz a financování terorismu.

1)Dohled v oblasti boje proti praní peněz by se nadále prováděl na vnitrostátní úrovni, přičemž kontrolou nad tímto dohledem ve finančním sektoru by byl pověřen Evropský orgán pro bankovnictví (základní scénář);

Úplné následné hodnocení stávajícího režimu EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a výkonu pravomocí Evropského orgánu pro bankovnictví v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, které tento orgán převzal na začátku roku 2020, dosud neproběhlo, a to vzhledem k řadě nedávných legislativních změn. Dne 20. května 2015 byla přijata čtvrtá směrnice o boji proti praní peněz, přičemž lhůta pro její pro provedení ve vnitrostátním právu byla pro členské státy stanovena na 26. června 2017. Dne 30. května 2018 byla přijata pátá směrnice o boji proti praní peněz s lhůtou pro provedení ve vnitrostátním právu do 10. ledna 2020. Kontrola provedení ve vnitrostátním právu stále probíhá. Výše uvedené sdělení Komise z července 2019 a doprovodné zprávy však slouží jako hodnocení účelnosti režimu EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu v jeho tehdejší podobě.

Dále vzhledem k nové povaze úkolů podpůrného a koordinačního mechanismu finančních zpravodajských jednotek a skutečnosti, že žádný stávající orgán Unie nemá k plnění těchto úkolů odpovídající právní mandát, bude pravděpodobně nutné zřídit novou zvláštní agenturu pro podpůrný a koordinační mechanismus finančních zpravodajských jednotek. Spojení obou funkcí (dohledu a koordinace finančních zpravodajských jednotek) v novém orgánu by mělo přinést úspory nákladů ve srovnání se dvěma agenturami a lze očekávat synergie. Zřízení jednoho orgánu pro boj proti praní peněz na úrovni Unie, který by zastřešoval různé fáze a prvky účinného boje proti praní peněz a financování terorismu v jedné instituci, se jeví jako jediná politická odpověď, která může vyřešit požadavek na komplexní politiku EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu.

Sloučení všech těchto úkolů do nového orgánu je zásadním krokem k zajištění řádného fungování nového orgánu, který bude spolupracovat s různými zúčastněnými stranami z finančního i nefinančního sektoru a koordinovat různé funkce dohledu a finančního zpravodajství. Po pečlivé analýze byla varianta svěření nových úkolů stávajícím orgánům (např. Evropskému orgánu pro bankovnictví) zamítnuta z několika důvodů: v důsledku specifických prvků modelu řízení orgánu EBA se vyskytly obtíže při výkonu některých stávajících pravomocí orgánu EBA, zejména pravomocí, které se týkají prosazování pravidel: EBA by musel mít dvojí model rozhodování – jeden pro stávající funkce jiné než boj proti praní peněz a druhý pouze pro úkoly v oblasti boje proti praní peněz. Kromě toho by synergické efekty byly velmi omezené, protože EBA nemá zkušenosti s přímým dohledem nad subjekty a musel by si vybudovat příslušné odborné znalosti nejen pro finanční, ale i nefinanční sektor. Je to také v souladu se zjištěními veřejné konzultace, která ukázala nízkou podporu tomu, aby se Evropský orgán pro bankovnictví stal budoucím unijním dohlížitelem v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Zatímco jedna třetina respondentů nevyjádřila žádný názor, pouze 19 % z těch, kteří se vyjádřili, bylo pro orgán EBA.

4)Platforma finančních zpravodajských jednotek EU by se stala finanční zpravodajskou jednotkou na úrovni EU a nahradila by národní finanční zpravodajské jednotky.

1)Finanční zpravodajské jednotky by nadále spolupracovaly v rámci Platformy finančních zpravodajských jednotek EU, která by byla klasifikována jako síť (základní scénář);

Orgán bude mít právní subjektivitu, a to ve formě decentralizované agentury EU. Bude působit v rámci právních předpisů EU o boji proti praní peněz a financování terorismu, včetně nového nařízení o boji proti praní peněz a financování terorismu, které Komise navrhuje společně s tímto návrhem, změn stávající směrnice (EU) 2015/849 a změn nařízení (EU) 2015/847. Jeho cílem je předcházení praní peněz a financování terorismu v Unii tím, že přispěje k posílení dohledu a zlepšení spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami a orgány dohledu. Rozhodnutí o sídle orgánu by mělo být přijato v souladu s příslušnými ustanoveními společného přístupu Evropského parlamentu, Rady EU a Evropské komise k decentralizovaným agenturám.

Orgán může převzít dohled nad jednotlivou povinnou osobou z finančního sektoru, pokud se u této osoby vyskytly problémy související s dodržováním platných požadavků a příslušný orgán dohledu nepřijal odpovídající opatření k včasnému řešení jejich nedodržování. K převzetí může dojít pouze na základě řízení ukončeného rozhodnutím Komise, kterým se převzetí potvrzuje. Předtím by orgán nařídil orgánu dohledu, aby přijal konkrétní opatření k nápravě zjištěných nedostatků u této povinné osoby, vnitrostátní orgán by takové opatření ve stanovené lhůtě nepřijal a orgán by věc předložil Komisi a požádal by o rozhodnutí o přenesení pravomoci v oblasti dohledu. Dohled nad vybranými povinnými osobami, nad nimiž je vykonáván přímý dohled, budou vykonávat společné dohledové týmy vedené orgánem, ale zahrnující pracovníky vnitrostátních dohledových orgánů. Součástí dohledu budou kontroly na místě. Orgán bude mít pravomoc vydávat těmto vybraným povinným osobám závazná rozhodnutí a ukládat právnickým osobám správní sankce až do výše 10 % obratu nebo 10 milionů EUR, podle toho, která částka je vyšší.

vzhledem k těmto důvodům:

1)Zkušenosti se současným rámcem pro boj proti praní peněz a financování terorismu, který se do značné míry opírá o vnitrostátní provádění opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, odhalily nedostatky nejen s ohledem na účinné fungování rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu v Unii, ale také s ohledem na začlenění mezinárodních doporučení. Tyto nedostatky vedou ke vzniku nových překážek řádného fungování vnitřního trhu, a to jak v důsledku rizik uvnitř vnitřního trhu, tak v důsledku vnějších hrozeb, kterým vnitřní trh čelí.

2)Přeshraniční povaha trestné činnosti a výnosů z trestné činnosti ohrožuje úsilí finančního systému Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu. Toto úsilí je třeba řešit na úrovni Unie vytvořením orgánu odpovědného za přispívání k provádění harmonizovaných pravidel. Kromě toho by měl tento orgán usilovat o harmonizovaný přístup k posílení stávajícího preventivního rámce Unie v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, konkrétně dohledu v oblasti boje proti praní peněz a spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami. Tento přístup by měl rozhodným způsobem omezit rozdíly ve vnitrostátních právních předpisech a postupech dohledu a zavést struktury, které budou přínosem pro hladké fungování vnitřního trhu, a měl by tudíž vycházet z článku 114 SFEU.

3)Z výše uvedených důvodů by měl být zřízen evropský orgán pro boj proti praní peněz a financování terorismu, Orgán pro boj proti praní peněz (dále jen „orgán“). Vytvoření tohoto nového orgánu má zásadní význam pro zajištění účelného a přiměřeného dohledu nad povinnými osobami, u nichž existuje vysoké inherentní riziko praní peněz/financování terorismu, pro posílení společných přístupů k dohledu nad nevybranými povinnými osobami a usnadnění společných analýz a spolupráce mezi finančními vyšetřovacími jednotkami.

4)Tento nový nástroj je součástí komplexního balíčku zaměřeného na posílení rámce Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Tento nástroj, směrnice [vložit odkaz – návrh šesté směrnice o boji proti praní peněz], nařízení [vložit odkaz – návrh přepracovaného znění nařízení (EU) 2015/847] a nařízení [vložit odkaz – návrh nařízení o boji proti praní peněz] budou společně tvořit právní rámec upravující požadavky na boj proti praní peněz/financování terorismu, které musí povinné osoby plnit, a základ institucionálního rámce Unie pro boj proti praní peněz/financování terorismu.

5)Aby byl dohled v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v celé Unii účinný a jednotný, je nezbytné poskytnout orgánu tyto pravomoci: přímý dohled nad určitým počtem vybraných povinných osob z finančního sektoru; sledování, analýza a výměna informací týkajících se rizik praní peněz a financování terorismu, která ovlivňují vnitřní trh; koordinace a kontrola dohlížitelů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu ve finančním sektoru; koordinace a kontrola dohlížitelů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v nefinančním sektoru, včetně orgánů stavovské samosprávy, a koordinace a podpora finančních zpravodajských jednotek.

6)Nejvhodnějším prostředkem pro zavedení dohledu a spolupráce mezi finančními zpravodajskými jednotkami na úrovni Unie je kombinace přímých i nepřímých dohledových pravomocí nad povinnými osobami a zároveň fungování jako podpůrný mechanismus a mechanismus spolupráce pro finanční zpravodajské jednotky. Toho by se mělo dosáhnout vytvořením orgánu, který by měl být nezávislý a současně by měl mít vysokou úroveň technických znalostí a měl by být zřízen v souladu se společným prohlášením a společným přístupem Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské komise k decentralizovaným agenturám.

7)Mezi orgánem a hostitelským členským státem by měla být uzavřena dohoda o sídle, která stanoví podmínky zřízení sídla a výhody, které členský stát poskytuje orgánu a jeho zaměstnancům.

8)Pravomoci orgánu by mu měly umožnit různými způsoby zlepšovat dohled v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v Unii. Ve vztahu k vybraným povinným osobám by měl orgán zajistit, aby byly požadavky stanovené v rámci boje proti praní peněz a financování terorismu a ve všech dalších právně závazných aktech Unie, které finančním institucím ukládají povinnosti související s bojem proti praní peněz a financování terorismu, dodržovány celou skupinou. Orgán by měl dále provádět pravidelné přezkumy s cílem zajistit, aby všichni finanční dohlížitelé měli odpovídající zdroje a pravomoci nezbytné pro plnění svých úkolů. Měl by usnadňovat fungování kolegií dohlížitelů v oblasti boje proti praní peněz a přispívat ke sbližování postupů dohledu a podpoře vysokých standardů dohledu. Pokud jde onefinanční dohlížitele, v příslušných případech včetně orgánů stavovské samosprávy, měl by orgán koordinovat srovnávací hodnocení standardů a postupů dohledu a žádat nefinanční dohlížitele o prošetření možných porušení požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Kromě toho by měl orgán koordinovat provádění společných analýz finančními zpravodajskými jednotkami a zpřístupnit finančním zpravodajským jednotkám služby a nástroje IT a umělé inteligence pro bezpečné sdílení informací, mimo jiné prostřednictvím hostingu sítě FIU.net.

9)Aby se posílila pravidla pro boj proti praní peněz a financování terorismu na úrovni Unie a zvýšila jejich srozumitelnost a aby byl zároveň zajištěn soulad s mezinárodními normami a dalšími právními předpisy, je nezbytné stanovit koordinační úlohu orgánu na úrovni Unie ve vztahu ke všem druhům povinných osob s cílem pomoci vnitrostátním dohlížitelům a podpořit sbližování dohledu, aby se zvýšila účinnost provádění opatření proti praní peněz a financování terorismu, a to i v nefinančním sektoru. Orgán by proto měl být pověřen přípravou regulačních technických norem, vydáváním pokynů, doporučení a stanovisek, aby v případech, kdy dohled zůstává na vnitrostátní úrovni, platily pro všechny srovnatelné subjekty v zásadě stejné postupy a standardy dohledu. Orgán by měl být vzhledem ke svým vysoce specializovaným odborným znalostem pověřen vypracováním metodiky dohledu v souladu s přístupem založeným na riziku. Některé aspekty této metodiky, které mohou zahrnovat harmonizovaná kvantitativní měřítka, jako jsou přístupy ke klasifikaci profilu přirozeného rizika povinných osob, by měly být podrobně popsány v přímo použitelných závazných regulačních opatřeních – regulačních nebo prováděcích technických normách. Jiné aspekty, které vyžadují větší volnost rozhodování orgánů dohledu, jako jsou přístupy k hodnocení profilu zbytkového rizika a vnitřní kontroly u povinných osob, by měly být upraveny nezávaznými pokyny, doporučeními a stanovisky orgánu. Harmonizovaná metodika dohledu by měla náležitě zohlednit a případně využít stávající metodiky dohledu týkající se jiných aspektů dohledu nad povinnými osobami ve finančním sektoru, zejména v případech, kdy dochází k interakci mezi dohledem v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a obezřetnostním dohledem. Konkrétně by metodika dohledu, kterou má orgán vypracovat, měla doplňovat pokyny a další nástroje vypracované Evropským orgánem pro bankovnictví, které podrobně popisují přístupy orgánů obezřetnostního dohledu, pokud jde o zohlednění rizik praní peněz a financování terorismu v rámci obezřetnostního dohledu, aby byla zajištěna účinná interakce mezi obezřetnostním dohledem a dohledem v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu.

10)Orgán by měl být zmocněn k vypracování regulačních technických norem s cílem doplnit harmonizovaný soubor pravidel stanovený v [vložit odkazy – návrh šesté směrnice o boji proti praní peněz, nařízení o boji proti praní peněz a návrh přepracovaného znění nařízení (EU) 2015/847]. Komise by měla schvalovat návrhy regulačních technických norem prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy o fungování EU, aby jim dala závaznou právní účinnost. Měly by být měněny jen za velmi omezených a mimořádných okolností, jelikož orgán je tím, kdo je v úzkém kontaktu s rámcem pro boj proti praní peněz a financování terorismu a zná jej nejlépe. Pro zajištění bezproblémového a urychleného procesu přijímání těchto norem by měla být Komisi pro přijetí rozhodnutí o jejich schválení stanovena lhůta.

11)Komise by měla být rovněž zmocněna k přijímání prováděcích technických norem prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU.

12)Vzhledem k tomu, že neexistují dostatečně účinná opatření pro řešení případů praní peněz a financování terorismu zahrnujících přeshraniční aspekty, je nezbytné zavést integrovaný systém dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni Unie, který zajistí jednotné a vysoce kvalitní uplatňování metodiky dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a podpoří účinnou spolupráci mezi všemi příslušnými orgány. Z těchto důvodů by měl orgán a vnitrostátní orgány dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu („orgány dohledu“) vytvořit systém dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Bylo by to přínosné i pro orgány dohledu, když čelí specifickým výzvám, například v souvislosti se zvýšeným rizikem praní peněz a financování terorismu nebo z důvodu nedostatku zdrojů, neboť v rámci tohoto systému by měla být na požádání možná vzájemná pomoc. Mohlo by to zahrnovat výměnu a vysílání pracovníků, školení a výměnu osvědčených postupů. Komise by dále mohla členským státům poskytovat technickou podporu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 na prosazování reforem zaměřených na posílení boje proti praní peněz.

13)Vzhledem k tomu, že u dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v celé Unii hrají důležitou roli tematické přezkumy, neboť umožňují určit a porovnat úroveň expozice rizikům a trendy ve vztahu k povinným osobám, nad nimiž je vykonáván dohled, a že v současné době orgány dohledu v různých členských státech tyto přezkumy nevyužívají, je nezbytné, aby orgán určil vnitrostátní tematické přezkumy, které mají podobný rozsah a časový rámec, a zajistil jejich koordinaci na úrovni Unie. Aby se předešlo situacím možné rozporuplné komunikace s osobami, nad nimiž je vykonáván dohled, měla by se koordinační úloha orgánu omezit na interakci s příslušnými orgány dohledu a neměla by zahrnovat žádnou přímou interakci s nevybranými povinnými osobami. Ze stejného důvodu by měl orgán prozkoumat možnost sladění nebo synchronizace časového rámce vnitrostátních tematických přezkumů a usnadnit veškeré činnosti, které by příslušné orgány dohledu chtěly provádět společně nebo podobně.

14)Efektivní využívání údajů vede k lepšímu monitorování a dodržování předpisů ze strany podniků. Proto by se přímý i nepřímý dohled orgánu a orgánů dohledu nad všemi povinnými osobami v celém systému měl opírat o účelný přístup k relevantním údajům a informacím o povinných osobách samotných i o činnostech a opatřeních dohledu vůči nim. Za tímto účelem by měl orgán zřídit centrální databázi AML/CFT s informacemi shromážděnými od všech orgánů dohledu a měl by tyto informace výběrově zpřístupnit kterémukoli orgánu dohledu v rámci systému. Měly by být zahrnuty také údaje o řízení o odejmutí povolení i o posouzení způsobilosti a bezúhonnosti akcionářů a společníků jednotlivých povinných osob, neboť to příslušným orgánům umožní řádně zvážit případné nedostatky konkrétních subjektů a osob, které se mohly projevit v jiných členských státech. Databáze by měla rovněž obsahovat statistické informace o orgánech dohledu a dalších orgánech veřejné správy zapojených do dohledu v oblasti AML/CFT. Takové informace by orgánu umožnily účinný dohled nad řádným fungováním a účelností systému dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Informace z databáze by orgánu umožnily včas reagovat na případné nedostatky a případy nedodržování předpisů ze strany nevybraných povinných osob. Podle článku 24 nařízení Rady (EU) 2017/1939 oznámí orgán bez zbytečného odkladu Úřadu evropského veřejného žalobce veškerou trestnou činnost, jež by v souladu s článkem 22 a čl. 25 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení mohla spadat do výkonu jeho pravomoci. Podle článku 8 nařízení č. 883/2013 předá orgán neprodleně úřadu OLAF veškeré informace týkající se možných případů podvodu, úplatkářství nebo jiného protiprávního jednání ohrožujícího finanční zájmy Unie.

15)S cílem zajistit účinnější a méně roztříštěnou ochranu finančního rámce Unie by měl orgán vykonávat přímý dohled nad omezeným počtem nejrizikovějších povinných osob. Vzhledem k tomu, že rizika praní peněz a financování terorismu nejsou úměrná velikosti subjektů, nad nimiž je vykonáván dohled, měla by být pro určení nejrizikovějších subjektů použita jiná kritéria. V úvahu by měly přicházet zejména dvě kategorie: vysoce rizikové přeshraniční úvěrové a finanční instituce s působností ve značném počtu členských států, které se vybírají pravidelně, a ve výjimečných případech jakýkoli subjekt, jehož závažná porušení platných požadavků nejsou dostatečně nebo včas řešena jeho vnitrostátním dohlížitelem. Tyto subjekty by spadaly do kategorie „vybraných povinných osob“.

16)První kategorie úvěrových a finančních institucí nebo skupin těchto institucí by měla být posuzována každé tři roky na základě kombinace objektivních kritérií týkajících se jejich přeshraniční přítomnosti a činnosti a kritérií souvisejících s jejich přirozeným rizikovým profilem v oblasti praní peněz a financování terorismu. Do procesu výběru by měly být zahrnuty pouze velké komplexní finanční skupiny působící ve více členských státech, nad nimiž by mohl být dohled vykonáván účinněji na úrovni Unie. Pokud jde o úvěrové instituce, minimální přeshraniční přítomnost pro zařazení do procesu výběru by měla vycházet z počtu dceřiných společností a poboček v různých členských státech, protože rizikové bankovní činnosti značného objemu vyžadují místní přítomnost ve formě provozovny. Jiné subjekty finančního sektoru mohou naopak vykonávat činnosti, které mohou být vzhledem k přímému poskytování služeb, například prostřednictvím sítě zástupců, dostatečně rizikové z hlediska praní peněz a financování terorismu, ale nemusí mít zřízeny dceřiné společnosti nebo pobočky ve velkém počtu členských států. Proto by použití stejných přeshraničních kritérií, tj. kritérií týkajících se svobody usazování, vedlo k vyřazení velkých subjektů finančního sektoru, které mohou mít v řadě členských států značně rizikový profil, aniž by v nich byly usazeny. Vzhledem k tomu, že objem činností prostřednictvím přímého poskytování služeb je obecně menší než objem činností vykonávaných v pobočce nebo dceřiné společnosti, je vhodné brát v úvahu pouze skupiny, které jsou usazeny alespoň ve dvou členských státech, ale poskytují služby přímo nebo prostřednictvím sítě zástupců v nejméně osmi dalších členských státech.

17)Aby bylo zajištěno, že pod přímým dohledem na úrovni Unie budou pouze nejrizikovější povinné osoby z těch, které mají významné přeshraniční operace, mělo by být posuzování jejich přirozeného rizika harmonizováno. V současné době existují různé vnitrostátní přístupy a orgány dohledu používají pro posuzování a klasifikaci přirozeného rizika praní peněz a financování terorismu u povinných osob různá měřítka. Používání těchto vnitrostátních metodik pro výběr subjektů k přímému dohledu na úrovni Unie by mohlo vést k rozdílným podmínkám mezi nimi. Orgán by proto měl být zmocněn k vypracování regulačních technických norem, které stanoví harmonizovanou metodiku a referenční hodnoty pro kategorizaci přirozeného rizika praní peněz a financování terorismu jako nízkého, středního, významného nebo vysokého. Metodika by měla být přizpůsobena konkrétním druhům rizik, a proto by měla sledovat různé kategorie povinných osob, které jsou finančními institucemi podle nařízení Evropského parlamentu a Rady o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu [OP vložte další číslo pro COM(2021)420]. Tato metodika by měla být dostatečně podrobná a měla by stanovit konkrétní kvantitativní a kvalitativní referenční hodnoty zohledňující přinejmenším rizikové faktory týkající se druhů obsluhovaných zákazníků, nabízených produktů a služeb a zeměpisných oblastí, včetně jurisdikcí třetích zemí, v nichž povinné osoby působí nebo s nimiž jsou spjaty. Konkrétně by každá hodnocená povinná osoba měla mít svůj profil přirozeného rizika klasifikovaný v každém členském státě, kde působí, způsobem, který je v souladu s klasifikací jakékoli jiné povinné osoby v Unii. Kvantitativní a kvalitativní měřítka by umožnila, aby tato klasifikace byla objektivní a nezávisela na uvážení daného orgánu dohledu v členském státě nebo na uvážení orgánu.

18)Konečné kritérium výběru by mělo zaručit rovné podmínky mezi povinnými osobami podléhajícími přímému dohledu, a proto by orgánu ani orgánům dohledu neměla být ponechána možnost libovolného uvážení při rozhodování o seznamu povinných osob, které by měly podléhat přímému dohledu. Pokud tedy daná posuzovaná povinná osoba působí přeshraničně a podle harmonizované metodiky spadá do kategorie vysokého rizika v minimálním počtu členských států, měla by být považována za vybranou povinnou osobu. V případě úvěrových institucí by měl být přeshraniční aspekt řešen zahrnutím těch úvěrových institucí, které jsou klasifikovány jako vysoce rizikové alespoň ve čtyřech členských státech a kde alespoň v jednom z těchto čtyř členských států byl daný subjekt předmětem dohledu nebo jiného veřejnoprávního šetření z důvodu závažných porušení požadavků v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. V případě ostatních finančních institucí by měl být přeshraniční aspekt řešen zahrnutím těch finančních institucí, které jsou klasifikovány jako vysoce rizikové alespoň v jednom členském státě, kde jsou usazeny, a alespoň v pěti dalších členských státech, kde působí prostřednictvím přímého poskytování služeb.

19)V zájmu zajištění transparentnosti a jasnosti pro příslušné instituce by měl orgán zveřejnit seznam vybraných povinných osob do jednoho měsíce od zahájení výběrového kola poté, co ověří soulad informací poskytnutých finančními dohlížiteli s kritérii přeshraničních činností a metodikou přirozeného rizika. Proto je důležité, aby příslušní finanční dohlížitelé na začátku každého výběrového období poskytli orgánu aktuální statistické informace pro stanovení seznamu finančních institucí způsobilých pro hodnocení v souladu s kritérii pro vstupní posouzení týkajícími se jejich přeshraničních činností. V této souvislosti by finanční dohlížitelé měli informovat orgán o kategorii přirozeného rizika, do které finanční instituce v jejich jurisdikci spadá, v souladu s metodikou stanovenou v regulačních technických normách. Orgán by pak měl pět měsíců po zveřejnění seznamu převzít úkoly související s přímým dohledem. Tato doba je potřebná k náležité přípravě převodu úkolů v oblasti dohledu z vnitrostátní úrovně na úroveň Unie, včetně vytvoření společného týmu dohledu a přijetí všech podstatných pracovních ujednání s příslušnými finančními dohlížiteli.