CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 9.11.2005 
KOM(2005) 561 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
Strategický dokument o rozší ření 2005 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
CS 2   CS 1. P OLITIKA ROZŠI ŘOVÁNÍ EU 
Rozšiřování je jedním z nejú činnějších politických nástroj ů EU. Přitažlivá síla EU p řispěla k 
přeměně střední a východní Evropy z komunistických režim ů v moderní, dob ře fungující 
demokratické státy. Zcela nedávno p řiměla EU k obrovským reformám Turecko, Chorvatsko 
a země západního Balkánu. Pro všechny evropské ob čany je přínosem, jsou-li jejich sousedé 
stabilní demokratické státy s fungujícím tržním hospodá řstvím. Pro EU je životn ě důležité 
zajistit pe člivě řízený proces rozši řování, kterým se mír, stabi lita, prosperita, demokracie, 
lidská práva a právní stát budou ší řit po celé Evrop ě. 
Po generacích rozd ělení a konfliktu vytvá ří EU mírovou cestou sjednocenou Evropu. V roce 
2004 přistoupilo k EU deset nových členů a v dubnu 2005 podepsala EU smlouvu o 
přistoupení s Bulharskem a Rumunskem. V říjnu 2005 zahájila Unie p řístupová jednání 
s Tureckem a Chorvatskem a jednání o dohod ě o stabilizaci a p řidružení se Srbskem a Černou 
Horou. Každá z t ěchto událostí byla od ůvodněna pokrokem doty čné země při plnění 
náležitých podmínek. 
Západní Balkán p ředstavuje pro EU mimo řádnou výzvu. Politika rozši řování musí prokázat 
svou schopnost uskute čnit přeměnu v regionu, v n ěmž jsou státy slabé a spole čnosti 
rozdělené. K tomu, aby byly jejich reformy stále na správné cest ě, hraje významnou úlohu 
přesvědčivá politická perspektiva možného za členění do EU. Zárove ň je jasné, že tyto zem ě 
mohou k EU p řistoupit pouze tehdy, pokud v plném rozs ahu splní stanovená kritéria. 
Politika rozši řování je definována článkem 49 Smlouvy o Evropské  unii, který uvádí, že 
každý evropský stát, který uznává zá kladní demokratické zásady EU, m ůže požádat o členství 
v Unii.1 EU stanovila politická a hospodá řská kritéria pro členství, jakož i kritéria související 
se závazky vyplývajícími z členství a správní kapacitou k provád ění a prosazování právních 
předpisů a politik EU.2 Přístup Komise k rozši řování se vyzna čuje třemi základními zásadami, 
kterými jsou dodržování závazk ů, uplatňování kritérií a lepší informovanost. 
Dodržovat závazky EU, pokud jde o rozší ření 
Rozšiřování tvo řilo vždy d ůležitou část evropského projektu. EU nem ůže ustat ve svých 
povinnostech týkajících se zajiš ťování bezpe čnosti, stability a prospe rity na svém vlastním 
kontinent ě i v širokém okolí. Podle rozhodnutí hlav stát ů a předsedů vlád EU po čítá stávající 
program rozši řování se zem ěmi Balkánu a Tureckem. Evropská  perspektiva je hnací silou 
významného pokroku, kterého tyto zem ě v posledních letech dosáhl y, avšak reformní proces 
je stále k řehký. Důležité výzvy, jako je vy řešení statusu Kosova, v nichž bude hrát EU 
ústřední úlohu, jsou stále p řed námi.  
Komise je p řesvědčena, že pe člivě řízený proces p řistoupení pozitivn ě přispěje k evropskému 
projektu. Dob ře fungující Unie je v zájmu jejích sou časných i budoucích členských stát ů. 
Schopnost Unie p řijímat nové členské státy a zárove ň zachovávat dynamiku evropské 
integrace je d ůležitým faktorem, který je v obecném  zájmu Unie i kandidátských zemí.3 
                                                 
1 Články 49 a 6 Smlouvy o Evropské unii. 
2 Jak se uvádí v záv ěrech Evropské rady ze zasedání v Kodani v roce 1993 a v Madridu v roce 1995. 
3 Jak bylo stanoveno na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993. 
 
CS 3   CS Nepočítá se s žádným dalším rozší řením o velkou skupinu zemí najednou. P řístupová jednání 
s Tureckem jsou dlouhodobým procesem. Západní Balkán je tvo řen menšími zem ěmi, které 
se na cest ě k EU nacházejí v odliš ných fázích. Budoucí rozší ření budou probíhat tempem 
udávaným výkony každé jednotlivé zem ě v souvislosti s pln ěním přísných standard ů, čímž 
bude zajišt ěno bezproblémové p řijímání nových členů. 
Rychlost rozši řování musí brát v úvahu schopnost EU p řijímat nové členy. Rozši řování 
znamená sdílení projektu založeného na spole čných zásadách, politikách a orgánech. Unie 
musí zajistit, aby si zachovala svou schopnost jednat a rozhodovat v rámci vyváženého vztahu mezi svými orgány, dodržovala rozpo čtová omezení a provád ěla společné politiky, které 
dobře fungují a plní své cíle.  
Během tří desetiletí EU úsp ěšně přijala velmi r ůznorodé zem ě. Vytvořením politik a orgán ů 
se Unii poda řilo pozitivn ě reagovat na nové situace jako pá d diktatur, zhroucení komunismu a 
vzestup globalizace. Rozši řování se v tomto procesu osv ědčilo jako úsp ěšný nástroj. 
Spravedlivé a p řísné uplat ňování příslušných kritérií  
EU musí nadále p řísně vyžadovat pln ění platných kritérií a zárove ň spravedliv ě odměňovat 
jednotlivé zem ě za dosažený pokrok. Zem ě, které usilují o p řistoupení, mohou postoupit do 
další fáze jen tehdy, když splní všechny podmínky p ředchozí fáze. Krom ě toho je Komise 
připravena doporu čit zastavení postupu do další fáze v p řípadech vážného a trvalého 
porušování základních zásad EU nebo v p řípadech, kdy se zemi nepoda ří splnit základní 
požadavky n ěkteré fáze. Mezi tyto požadavky pat ří spolupráce s Mezinárodním trestním 
tribunálem pro bývalou Jugoslávii. 
EU bude nadále neústupn ě požadovat, aby zem ě usilující o p řistoupení spl ňovaly před 
vstupem do EU všechny požadavky. Komise bude t ěmto zemím pomáhat a bude sledovat, 
jakého pokroku k zajišt ění řádného provád ění a prosazování dosahují. 
Na Balkán ě a v Turecku je ú činnost uplat ňování kritérií k uskute čňování reforem závislá na 
zachování v ěrohodné politické perspektivy možného za členění do EU. Zem ě, které usilují o 
přistoupení, mohou ve řejnou podporu pro odvážné a často bolestivé reform y nejlépe udržovat 
tehdy, pokud je podpo ří EU, spolupracuje s nimi a dodržuje své vlastní sliby. 
Perspektiva postupu do další fáze vztah ů s Unií je pro zem ě účinným stimulem k tomu, aby se 
přeměnily a přijaly standardy a hodnoty EU. Hodnotu má samotná cesta k členství v Evropské 
unii, a to i v p řípadech, kdy se p řistoupení uskute ční až za mnoho let. Tato cesta je často 
obtížná, a proto je nezbytné, aby se EU angažovala b ěhem celého procesu a až do jeho záv ěru. 
Níže uvádí tento dokument plán sm ěřování zemí západního Balkánu k evropské perspektiv ě, 
který stanovuje jednotlivé fáze a související podmínky. 
Strategie informovanosti o rozší ření 
Podpora široké ve řejnosti je k udržení politiky rozši řování nezbytná. Komise si je v ědoma 
obav občanů EU souvisejících s evropskou integrací obecn ě, zvláště pak s rozší řením. Je 
nutné, aby EU lépe informovala o svých cí lech a výzvách spojených s procesem p řistoupení a 
o tom, jak jedná s doty čnými zem ěmi. To je obzvláš ť důležité v souvislosti s obavami 
veřejnosti ohledn ě výzev globalizace a v souvislosti  s diskusí o budoucnosti Evropy. Je 
zapotřebí, aby Unie na obavy svých ob čanů reagovala p římo. Zejména musí nabídnout 
srozumitelnou strategii budoucích p řistoupení, která bude založena na objektivních 
 
CS 4   CS podmínkách a splnitelných závazcí ch. Zlepšení informovanosti o p ředchozích rozší řeních je 
důležitým krokem k zajišt ění podpory pro další p řistoupení.  
Poslední rozší ření bylo pozoruhodným úsp ěchem. Před 1. kv ětnem 2004 se obecn ě 
předpokládalo, že nejv ětší rozšíření v historii EU p řivodí velké problémy, nap ř. institucionální 
ochromení a masivní imigraci pracovník ů. Ve skute čnosti však byla pot řeba přizpůsobení 
omezená a zvládnutelná. P ětadvacet členských stát ů je v orgánech pln ě zastoupeno. Ob čané 
EU, kteří pracují mimo své domovské zem ě, jsou pro členské státy, které otev řely své 
pracovní trhy, pozitivním hospodá řským přínosem. 
Nové členské státy mezitím do EU vná šejí ekonomickou dynamiku, a p řispívají tak k 
zachování a vytvá ření pracovních míst po celé EU. Z výšením obchodu a investic byl posílen 
jednotný trh. Uplat ňování evropských standard ů v nových členských státech, nap ř. v oblasti 
ochrany životního prost ředí, je přínosem pro všechny evropské ob čany. 
O tomto úsp ěchu však nebyla ve řejnost dostate čně informována. Zde se vyžaduje 
koordinovaná spole čná reakce. Členské státy musejí p řevzít odpov ědnost a povinnost 
vysvětlovat a obhajovat politi ky, které jednomysln ě schválily. Toto úsilí doplní Komise 
použitím širokého výb ěru způsobů, jak bude informovat o politice rozši řování a jak bude 
podloženě čelit mylným p ředstavám. Usilovat bude o zapojení se do dialogu s klí čovými 
účastníky v oblasti politiky, sd ělovacích prost ředků, vysokých škol a obchodu a se sociálními 
partnery, aby podpo řila kvalifikovan ější diskusi o minulých a budoucích rozší řeních. Velmi 
důležitou sou částí strategie Komise pro lepší informovanost je dialog s ob čanskou 
společností, jehož cílem je posílit propojení mezi ob čanskou spole čností v EU a ob čanskou 
společností v kandidátských zemích za ú čelem zlepšení vzájemného porozum ění, řešení obav 
a podpory hodnotné diskuse.4 
*** 
Tento dokument se v první řadě zabývá kandidátskými zem ěmi, tj. Chorvatskem a Tureckem, 
a případnými kandidátskými zem ěmi, tj. zem ěmi západního Balkánu.5 Podrobné zprávy o 
pokroku dosaženém každou jednotlivou zemí jsou zve řejněny společně s tímto dokumentem. 
Analýza týkající se Bývalé jugoslávské republ iky Makedonie je však obsažena ve stanovisku 
k žádosti o členství v EU, kterou tato zem ě podala, p ředloženém rovn ěž dne 9. listopadu. 
2. T URECKO A CHORVATSKO  
2.1. Pokrok dosažený Tureckem 
V Turecku práv ě probíhá politický p řechod a zem ě nadále dostate čně plní koda ňská politická 
kritéria. D ůležité legislativní reformy nyní vstoupily v platnost a m ěly by vést ke 
strukturálním zm ěnám právního systému, zejména soudnictví. Rychlost zm ěn se však v roce 
2005 zpomalila a provád ění reforem z ůstává nerovnom ěrné. Nadále se objevují p řípady 
porušování lidských práv, a čkoliv jich ubývá, a ex istuje naléhavá pot řeba provád ět již platné 
právní předpisy a s ohledem na ur čité oblasti podnikat další le gislativní iniciativy. Je 
                                                 
4 Viz sd ělení Komise nazvané Dialog s ob čanskou spole čností mezi EU a kandidátskými zem ěmi 
(KOM(2005) 290). 
5 Dne 25. října 2005 podala Komise zprávu o sledování pokroku Bulharska a Rumunska (viz sd ělení 
Komise KOM(2005) 534). 
 
CS 5   CS zapotřebí dále vyvíjet zna čné úsilí, pokud jde o základní svobody a lidská práva, zejména 
svobodu projevu, práva žen, náboženskou svobodu, odborová práva, kulturní práva a další 
posilování boje proti mu čení a špatnému zacházení. Turecko by m ělo zejména lépe za členit 
reformní proces do činností všech ve řejných orgán ů. Závazek Turecka pokra čovat v dalších 
politických reformách by m ěl být převeden v konkrétn ější činy ve prosp ěch všech tureckých 
občanů bez ohledu na jejich p ůvod. 
V hospodá řské oblasti dosáhlo Turecko zásadního pokroku a za p ředpokladu, že nepoleví ze 
svých nedávno dosažených úsp ěchů týkajících se stabilizace a reformy, m ůže být nyní 
považováno za fungujíc í tržní hospodá řství. Turecko by m ělo být rovn ěž schopno st řednědobě 
se vypořádat s konkuren čním tlakem a tržními silami v rámci Unie, a to za p ředpokladu, že 
pevně zachová svou stabiliza ční politiku a podnikne da lší rozhodné kroky sm ěrem ke 
strukturálním reformám. 
Pokud jde o p řijímání a provád ění právního řádu EU ( acquis ), dosáhlo sice Turecko p ři 
sbližování právních p ředpisů v několika oblastech pokroku, avšak ve v ětšině oblastí z ůstává 
v počáteční fázi. Ve všech oblastech je zapot řebí další práce, nové právní p ředpisy by se 
neměly vzdalovat od acquis  a zamezeno by m ělo být diskriminaci proti poskytovatel ům 
služeb nebo výrobk ů netureckého p ůvodu nebo odlišnému zacházení s členskými státy EU. 
Dodržovány by m ěly být závazky vyplývající z celní unie.  Je třeba posílit správní a soudní 
kapacity pro uplat ňování právních p ředpisů EU po jejich zavedení v zemi. 
2.2. Pokrok dosažený Chorvatskem 
Při plnění politických požadavk ů na členství se Chorvatsko nepotýká s žádnými velkými 
problémy. Ve v ětšině oblastí bylo dosaženo pokroku, nicmén ě je třeba vyvinout úsilí k 
reformování soudního systému, v četně nezaujatého stíhání vále čných zločinů, boje proti 
korupci, zlepšení podmínek menšin a usnadn ění návratu uprchlík ů. Pokud jde o regionální 
spolupráci, byl zaznamenán zna čný pokrok jak u dvoustranných vztah ů se sousedními 
zeměmi, tak i u regionálních iniciativ. Nedostate čná plná spolupráce s Mezinárodním trestním 
tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) zabránila EU v tom, aby zahájila p řístupová 
jednání v b řeznu 2005, jak se p ředpokládalo.Plná spolupráce byla nyní zavedena a musí být 
zachována.  
Pokud jde o hospodá řská kritéria, m ůže být Chorvatsko považováno za fungující tržní 
hospodářství. Chorvatsko by m ělo být schopno st řednědobě se vypo řádat s konkuren čním 
tlakem a tržními silami v rámci Unie, a to za p ředpokladu, že bude pokra čovat v provád ění 
svého reformního programu zam ěřeného na odstran ění zbývajících slabin.  
Pokud jde o p řijímání a provád ění právního řádu EU, dosáhlo Chorvatsko ur čitého pokroku, 
především p ři sbližování právních p ředpisů. Chorvatsko musí pokra čovat ve sbližování 
právních p ředpisů ve všech oblastech a zárove ň posilovat správní a soudní kapacity pro 
prosazování acquis . V mnoha p řípadech je prosazování sl abé a správní kapacity z ůstávají 
nerovnom ěrné.  
2.3. P řístupová strategie 
Vedení přístupových jednání 
Zahájením p řístupových jednání dne 3. října 2005 vstoupily vztahy mezi EU a Tureckem a 
Chorvatskem do nové a historické fáze. V tomto ohledu splnila EU své závazky. Jednání 
 
CS 6   CS poskytnou ob ěma zemím p říležitost prokázat své odhodlání a schopnost dokon čit nezbytnou 
přeměnu a splnit všechny požadavky na členství.  
Podepsání dodatkového protokolu k ankarské dohod ě v létě 2005 bylo podmínkou pro 
zahájení p řístupových jednání s Tureckem. Provád ění tohoto protokolu bude EU pozorn ě 
sledovat a v roce 2006 jej posoudí, p řičemž se zam ěří zejména na to, zda byla zrušena 
všechna omezení volného pohybu zboží, v četně dopravních prost ředků.  
Posudek vrchního státního zástupce ICTY, podle n ěhož je nyní Chorvatsko pln ě 
spolupracující zemí, p řipravil cestu k tomu, aby Rada zahájila p řístupová jednání. Trvalá plná 
spolupráce s ICTY z ůstane požadavkem na jeho postup celým procesem p řistoupení. Slabší 
než plná spolupráce s ICTY ve všech fázích by ovlivnila celkový vývo j jednání a mohla by 
vést až k jejich zastavení.  
Jednání budou vedena na základ ě jasných a p řísných rámc ů jednání schválených Radou, které 
stanovují postup a hlavní zásady.6 Jednání se budou opírat o výsledky každé zem ě a jejich 
tempo bude záviset na pokroku p ři plnění požadavk ů na členství. Unie o čekává, že politická 
kritéria splní ob ě země v plném rozsahu a že budou po ce lou dobu jednání usilovat o další 
zlepšení. Dojde-li ze strany Turecka či Chorvatska k závažnému a trvalému porušování zásad 
svobody, demokracie, dodržování lidských práv  a základních svobod a právního státu, na 
nichž je Unie založena, mohou být p řístupová jednání pozastave na. Aby se mohly stát 
členským státem, musejí ob ě země přijmout acquis  Unie. Jako u všech p ředchozích 
přístupových jednání mohou být dohodnut y konkrétní podmínky ujednání.  
Unie přesně stanoví referen ční kritéria pro p ředběžné uzavření každé kapitoly, p řípadně i pro 
její otevření. V rámci referen čních kritérii, ke kterým bude p řihlíženo u kapitol týkajících se 
oblasti hospodá řství, bude Komise v ěnovat zvláštní pozornost pln ění smluvních závazk ů vůči 
Unii a všem jejím členským stát ům podle dohod o p řidružení, a v p řípadě Turecka rovn ěž 
závazků vyplývajících z celní unie a dodatkového protokolu, jakož i spln ění kritéria, které 
požaduje, aby zem ě byla fungujícím tržním hospodá řstvím. Pokud dojde Komise v pozd ější 
fázi k záv ěru, že kandidátská zem ě tyto závazky nebo tato kritéria již neplní, m ůže navrhnout 
členským stát ům, aby byla p řístupová jednání o p říslušných kapitolách pozastavena.  
Prvním krokem jednání bylo zahájení analytické prov ěrky (tzv. „screeningu“) acquis  EU dne 
20. října 2005. P ři screeningu se spolu setkají odborníci z Turecka a Chorvats ka a odborníci z 
Komise, kte ří jim objasní právní p ředpisy EU a prozkoumají plány t ěchto dvou zemí ohledn ě 
jejich přijímání a provád ění. Předpokládá se, že screening všech kapitol acquis  bude probíhat 
do podzimu 2006. Po provedení screeningu každé kapitoly rozhodne EU na návrh Komise, 
zda může být kapitola otev řena nebo která referen ční kritéria musejí být p řed jejím otev řením 
splněna.  
Podpora reforem 
Pilířem strategie Komise pro Turecko je ak tivní podpora procesu politických reforem. 
Pravidelné sledování pln ění politických kritéri í bylo zesíleno konáním častých zasedání na 
politické a odborné úrovni za ú čelem podrobného p řezkoumání všech otázek a problém ů 
souvisejících s r ůznými kapitolami politických kritérií. Hlavní dosud nevy řešené otázky bude 
                                                 
6 Rámce jednání jsou zve řejněny na této internetové stránce: 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  a 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm  
 
CS 7   CS třeba řešit v počátečních fázích p řístupových jednání, a to i stanovením referen čních kritérií 
pro nezbytná opat ření v rámci p říslušných kapitol jednání, má-li být dynamika jednání 
zachována. 
Komise i nadále poskytuje aktiv ní podporu procesu politických, hospodá řských a jiných 
reforem souvisejících s procesem p řistoupení v Chorvatsku, zejména v souvislosti s dohodou 
o stabilizaci a p řidružení, která vstoupila v platnost v únoru 2005.  
Pro obě země navrhuje Komise p řístupová partnerství, která odráže jí hlavní prior ity stanovené 
ve zprávách o pokr oku. Partnerství p řevádějí podmínky pro pokrok sm ěřující k za členění do 
EU v konkrétní opat ření. Projekty pomoci EU jsou zam ěřeny na stejné priority.  
Poté, co se Chorvatsko stalo kand idátskou zemí, se stalo zemí zp ůsobilou pro všechny t ři 
předvstupní finan ční nástroje:  Phare pro posilování institucí a hospodá řskou a sociální 
soudržnost, ISPA pro životní prost ředí a dopravní infrastruktur y a SAPARD pro rozvoj 
zemědělství a venkova. Krom ě toho je Chorvatsko i nadále zp ůsobilé pro regionální program 
CARDS v roce 2005 a 2006. P ředvstupní finan ční prostředky činí 105 milion ů EUR v roce 
2005 a 140 milion ů EUR v roce 2006. Chorvatsko se rovn ěž může účastnit program ů 
Společenství. 
Program p ředvstupní finan ční pomoci na rok 2005 pro Turecko se skládal z vnitrostátního 
programu a souvisejících výdaj ů na mnohonárodní programy, komunikaci a řízení a celkov ě 
představoval 300 milion ů EUR v roce 2005 a 500 milion ů v roce 2006. Klí čové priority pro 
programy na rok 2005 odrážejí priority EU týkající se politickýc h kritérií, hospodá řské a 
sociální soudržnosti, provád ění acquis  v klíčových oblastech a poli tického a sociálního 
dialogu mezi EU a Tureckem. Pat ří sem rovn ěž finanční prostředky určené k přípravě 
Turecka na provád ění rozsáhlé infrastruktury a opat ření týkajících se strukturálních fond ů od 
roku 2007. 
3. Z ÁPADNÍ BALKÁN  
3.1. Pokrok dosažený Albánií, Bosnou a Hercegovinou, Bývalou jugoslávskou 
republikou Makedonie,7 Srbskem a Černou Horou a Kosovem8 
Politický vývoj 
Celková politická situace se zlepšuje, i p řesto však p řetrvávají zna čné problémy.  Albánie je 
politicky stabiln ější, což názorn ě dokazuje její hladký p řechod k nové vlád ě v červenci / srpnu 
2005, i p řesto však musí významn ě zlepšit správu v ěcí veřejných. Bosna a Hercegovina 
dosáhla p ři provádění priorit stanovených ve  studii proveditelnosti zna čného pokroku, avšak 
její složité ústavní struktury často vedou k p řekážkám a neú činnosti při rozhodování. Bývalá 
jugoslávská republika Makedonie dem onstrovala silné odhodlání provád ět rámcovou dohodu 
z Ochridu, od roku 2001 dosáhla významn ého pokroku a posílila stabilitu zem ě. Srbsko a 
Černá Hora má strukturální nedostatky a problémy s koordina cí, zejména v oblastech, ve 
kterých jsou pravomoci rozd ěleny mezi svaz stát ů a jeho dv ě republiky. Kosovským orgán ům 
                                                 
7 Pokrokem dosaženým Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie se zabývá samostatn ě zveřejněné 
stanovisko Komise (KOM(2005) 562). 
8 Kosovo je v sou časné době spravováno na základ ě rezoluce Rady bezpe čnosti Organizace spojených 
národů č. 1244. 
 
CS 8   CS stále chybí politická vysp ělost potřebná k vybudování skute čně demokratické, bezpe čné a 
multietnické spole čnosti.  
Fungování demokratických orgán ů se všeobecn ě zlepšuje. Zem ě potřebují dokon čit své 
volební reformy. Volební standardy se zlep šily. Parlamenty se stávají stále více ú činnější 
v celém regionu, avšak nedostatek zdroj ů a nekonstruktivní politické prost ředí v některých 
zemích jejich práci brzdí. Ve řejné správy snadno podléhají politickému zasahování a mají 
slabé správní a provád ěcí kapacity. Zem ě potřebují zesílit reformní úsilí. Rovn ěž musejí 
vytvořit vysoce kvalifikovanou a nezávislou státní sp rávu, která bude schopna řídit evropský 
integrační proces.  
V současné dob ě probíhají reformy soudních systém ů a jsou zlepšovány právní rámce. 
Soudnictví však obecn ě zůstávají velmi slabá a jejich nezávislost je nedostate čná. Ke 
společným problém ům patří neúčinnost, nedostatek zdroj ů, nevyřešené případy a slabé 
provádění a prosazování právních p ředpisů. Zaměstnávání p říslušníků menšin v soudnictví 
patří v Kosovu mezi klí čové priority. A čkoliv jsou skoro ve všech zemích zavedeny právní 
rámce pro ochranu lidských práv a menšin, v praxi stále p řetrvává diskriminace.  
Je třeba pokra čovat v reform ě policejních služeb, aby bylo zajišt ěno, že tyto sl užby nejsou 
přístupné politickému zasahování a že jsou or ganizovány podle technických a profesních 
kritérií. Organizovaný zlo čin a korupce nadále z ůstávají závažnými problémy v celém 
regionu. Protikorup ční strategie zemí je t řeba zlepšit a aktualizovat s ohledem na realistické 
cíle a časové rozvrhy. 
Počet osob, které jsou stále zaregis trovány jako uprchlíci nebo vnit řně vysídlené osoby, se 
snížil, a to p ředevším v d ůsledku nové registrace uprchlík ů a vnitřně vysídlených osob 
v Srbsku a Černé Hoře a v Bosn ě a Hercegovin ě. Násilné události v Kosovu v b řeznu 2004 
byly vážnou p řekážkou procesu návratu a dialog mezi B ělehradem a P řištinou o této 
problematice z ůstává nejistý. 
Bosna a Hercegovina a Srbsko a Černá Hora dosáhly významného pokroku, pokud jde o 
spolupráci s ICTY a velký po čet předvedených obžalovaných do Haagu, stále je však t řeba 
dosáhnout plné spolupráce. Tém ěř všechny zem ě se přizpůsobily rozhodnutí Rady týkajícímu 
se zmrazení majetku fyzických osob obvin ěných Mezinárodním trestním tribunálem pro 
bývalou Jugoslávii.9 
Pro další stabilizaci a usmí ření hraje d ůležitou úlohu zvyšování regioná lní spolupráce, která je 
náznakem schopnosti zem ě zvládat pokro čilejší vztahy s EU. Nedávná omluva srbského 
prezidenta za vále čné zločiny spáchané jeho krajany v Bosn ě a Hercegovin ě byla 
povzbudivým signálem prohlubujícího se procesu usmi řování. Spolupráce v oblasti návratu 
uprchlíků se zlepšila a v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti, včetně boje proti 
organizovanému zlo činu, dochází k jejímu zlepšování.  
Cenným p řínosem byl v pr ůběhu posledních šesti let pakt stability, p ředpoklady pro jeho práci 
se však m ění. Region si postupn ě osvojuje regionální spolupráci, nap říklad prost řednictvím 
Procesu spolupráce v jihovýchodní Evrop ě. Reformovaný pakt stability by mohl postupn ě a 
přiměřeně přenést své klí čové funkce na region, aby byl a zachována dynamika regionální 
spolupráce. 
                                                 
9 Rozhodnutí Rady 2004/767/SZBP, kterým se provádí spole čný postoj 2004/694/SZBP. 
 
CS 9   CS Hospodářský rozvoj 
Makroekonomická stabilita byla dále celkov ě posilována. To p řispělo k trvalým mírám r ůstu a 
mírné inflaci. Sou časné vysoké schodky b ěžného účtu však zůstaly příčinou zranitelnosti.  
Strukturální reformy se vyvíjely nerovnom ěrně. Proces privatizace a restrukturalizace se 
nachází v odlišných stádiích. Prosazování vlas tnických práv a smluv je stále obtížné. 
Rozsáhlý stínový sektor z ůstal příčinou nerovnom ěrné hospodá řské soutěže a daňových 
úniků. Liberalizace obchodu byla uspíšena dokon čením regionální sít ě dohod o volném 
obchodu. Za ú čelem zřízení fungujících tržních hospodá řství musejí zem ě zajistit další 
makroekonomickou stabilizaci a strukturální reformy, v četně liberalizace a privatizace. Tento 
proces vyžaduje vhodné právní rámce a struktury řízení podnik ů.  
3.2. P ředvstupní strategie 
Uskutečňování perspektivy členství: plán  
Všem zemím západního Balkánu jsou dávány šance na členství v EU za p ředpokladu, že splní 
nezbytné podmínky.10 Od tohoto závazku EU neupustí. Každá zem ě se bude k tomuto cíli 
přibližovat podle svých vlastních zásluh a v závislosti na svém pokroku dosahovaném p ři 
plnění požadavk ů. Na cestě k členství v EU se zem ě nacházejí v odlišných fázích, všechny 
však budou schopny uskute čnit svou evropskou perspekti vu tím, že budou pos tupovat podle 
níže vysv ětleného plánu. 
Jakožto p řípadné kandidátské zem ě již mají zem ě západního Balkánu p řístup k řadě nástrojů, 
které jsou za ú čelem pomoci k dispozici rovn ěž kandidátským zemím. Pat ří sem přístup 
k program ům Společenství (nap ř. v oblasti vzd ělávání, v ědy a výzkumu), pomoc p ři 
dosahování standard ů EU, obchodní preference pro jeji ch výrobky, podávání pravidelných 
zpráv ze strany Komise a stanovování politických priorit ze strany EU.  
Každá zem ě může s EU uzav řít dalekosáhlou dohodu o stabilizaci a p řidružení (DSP) . Tyto 
dohody pomohou p řipravit zem ě západního Balkánu na budoucí členství zavedením právních 
předpisů EU v různých oblastech v dostate čném předstihu p řed přistoupením. V sou časné 
době mají platné dohody o stabilizaci a p řidružení Chorvatsko a Bývalá jugoslávská republika 
Makedonie. Albánie je t ěsně před uzavřením této dohody, Srbsko a Černá Hora práv ě zahájily 
o DSP jednání a Bosna a Hercegovina tak u činí v dohledné dob ě. 
Před zahájením jednání o DSP  přezkoumá EU, zda jsou spln ěny základní podmínky. 
Základní podmínkou pro zaháj ení jednání je dostate čná úroveň stabilizace .  
EU podpo ří další stabilizaci regionu prost řednictvím řady nástroj ů v rámci spole čné 
zahraniční a bezpe čnostní politiky, v četně vyslání zvláštních zástupc ů Evropské unie, 
Pozorovatelské mise Evropské unie, vojenských sil EU v Bosn ě a Hercegovin ě a policejních 
misí EU v Bosn ě a Hercegovin ě a v Bývalé jugoslávské republice Makedonie. P řítomnost EU 
bude muset být p řizpůsobena přiměřeně stabilizaci a pokrok ům zemí na cest ě k evropské 
integraci. V roce 2005 podnikla Unie d ůležitý krok, když tutéž osobu jmenovala vedoucím 
delegace Komise a zárove ň zvláštním zástupcem Evropské unie ve Skopje. 
                                                 
10 Zasedání Evropské rady v Soluni v červnu 2003. 
 
CS 10   CS Jakmile je stabilizace dostate čně zajištěna, může Komise ve zprávě o proveditelnosti 
doporučit Radě, zda a za jakých podmínek mohou být zah ájena jednání o DSP. Vzhledem k 
důležitosti smluvního vztahu považuje Komise  za prioritní jedna t se zbývajícími zem ěmi o 
DSP co nejd říve a co nejd říve tyto dohody uzav řít. Jednání o DSP se Srbskem a Černou 
Horou byla zahájena v říjnu 2005. V říjnu také Komise doporu čila Radě zahájit jednání o 
DSP s Bosnou a Hercegovinou. 
Jednání o DSP mohou být uzavřena, jakmile zem ě dosáhne dostate čného celkového pokroku 
v reformních oblastech nezbytných pro provád ění dohody. Po podepsání je dohoda 
předmětem ratifikace ze strany EU a ze strany budoucí p řidružené zem ě. Obchodní 
ustanovení dohody o stabilizaci a p řidružení se mezitím uplat ňují v podob ě prozatímní 
dohody. Po ratifikaci vstupuje dohoda v platnost. 
Platné dohody o stabilizaci a p řidružení mají Chorvatsko a Bývalá jugoslávská republika 
Makedonie. P ři vytváření právního a institucioná lního rámce a správní ka pacity nezbytné pro 
řádné provád ění budoucí dohody dosáhla Albánie dostate čného pokroku, čímž si připravila 
cestu k uzav ření jednání o DSP.  
Komise se domnívá, že by m ělo být možné uzav řít jednání o DSP se Srbskem a Černou 
Horou a s Bosnou a Hercegovinou do jednoho roku od jejich zahájení. To je ambiciózní časový rozvrh, který bude záviset na konkrétní ch pokrocích týkajícíc h se politických, 
hospodářských a institucionálních reforem. 
Úspěšná jednání a uzav ření dohody umožní zemi prokázat, že je schopna udržovat i 
pokročilejší vztahy s EU. Řádné provád ění dohody je proto nejlepším základem pro 
hodnocení p řipravenosti zem ě postupovat do dalších fází statusu kandidátské zem ě a následn ě 
i přístupových jednání. P ři zvažování žádostí  o členství v EU bude d ůležitým prvkem i 
uspokojivé pln ění závazk ů vyplývajících z DSP, v četně obchodních ustanovení. 
Po předložení žádosti o členství a na základ ě stanoviska Komise m ůže EU rozhodnout o tom, 
že žadatelské zemi ud ělí status kandidátské zem ě. Tento status je politickým uznáním 
bližšího vztahu se zemí na její cest ě k členství v EU. V praxi to znamená, že pomoc EU m ůže 
být použita ve všech oblastech relevantních pro schopnost zem ě nakonec p řevzít závazky 
vyplývající z členství, jako je p říprava na provád ění strukturálních fond ů. Neznamená to však 
automatické zvýšení celkové částky pomoci, která bude zemi p řidělena. Status kandidátské 
země znamená, že doty čná země vstoupí ve vztahu s EU do nové fáze a bude mít prosp ěch 
z intenzivn ějšího politického dialogu a hospodá řské spolupráce s Komisí a členskými státy.  
Status kandidátské zem ě je nezbytný, avšak k zahájení p řístupových jednání není 
dostačující. Předtím, než mohou být p řístupová jednání zahájena, musí zem ě dosahovat 
dostatečné úrovně při dodržování koda ňských kritérií. Zem ě musí splnit politická kritéria
11 a 
případně také pln ě spolupracovat s ICTY. Dále musí dosáhnout významného pokroku p ři 
dodržování hospodá řských kritérií a závazk ů vyplývajících z členství. Komise p řezkoumá 
úroveň celkového dodržování kritérií ve  svém stanovisku k žádosti zem ě o členství v EU a 
poté v pravidelných zprávách o pokroku. Na základ ě doporučení Komise rozhodne Evropská 
rada, zda a kdy mohou být jednání  zahájena. Jakmile je o to m rozhodnuto, bude na návrh 
Komise na základ ě rámce jednání p řijatého Radou svolána mezivládní konference. 
                                                 
11 Tato politická kritéria stanovila Evropská rada na svém zasedání v Helsinkách v prosinci 1999. 
 
CS 11   CS Jak bylo uvedeno v rámci jednání pro C horvatsko, je nezbytné, aby daná zem ě až do 
přistoupení nadále plnila zv láštní kritéria stanovená pro proces stabilizace a p řidružení a 
nadále provád ěla DSP. Nedostate čné plnění těchto požadavk ů ovlivní rychlost jednání. Z 
předchozích zkušeností vyplývá, že p řístupová jednání mohou trvat rozdíln ě dlouhou dobu, 
což závisí na každé jednotlivé zemi. Svou povahou jsou jednání procesem s otev řeným 
koncem. Jakmile jsou jednání uzav řena, jsou jejich výsledky promítnuty do smlouvy o 
přistoupení. Po schválení Evropským parlamentem a ratifikaci všemi členskými státy a 
přistupující zemí umožní tato smlouva p řistoupení zem ě k Unii.  
Podpora reforem 
Evropská partnerství  udávají sm ěr reformního úsilí zemí a uvád ějí konkrétní opat ření 
potřebná k dosahování pokroku v rámc i plánu. Stanovují krátkodobé a st řednědobé priority 
pro každou fázi p ředvstupního procesu. Zem ě by měly na priority, které navrhla EU, 
neprodlen ě reagovat vlastními odpovídajícími ak čními plány. Za ú čelem co nejv ětšího využití 
tohoto nástroje musejí zem ě plně začlenit priority partnerstv í do svých vnitropolitických 
programů, a to nejen do zákonodárného, nýbrž také rozpo čtového a správního plánování. 
Evropská partnerství budou i nadále zák ladem pro program pomoci CARDS zemím 
západního Balkánu.12 
Reformní program zahrnutý v evropských partnerstvích podpo ří Unie řadou nástroj ů. Pomoc 
EU západnímu Balkánu je tvo řena přidělenými finan čními prost ředky ve výši 539 milion ů 
EUR v roce 2005, v četně podpory regionálního programu, pro n ějž Chorvatsko neztrácí 
způsobilost. Pomoc se zam ěřuje na výzvy stanovené v rámci evropských partnerství. V ětšina 
nových nástroj ů podpory EU schválených na summitu v Soluni v roce 2003 byla nyní 
zavedena. Zem ě dostaly možnost ú častnit se program ů Společenství, aby se seznámily s 
politikami a pracovními postupy EU. Komise plánuje p ředložit v blízké budoucnosti návrh 
týkající se uplat ňování diagonální kumulace p ůvodu v obchodu mezi zem ěmi daného regionu, 
které s EU uzav řely dohody o volném obchodu. V podstat ě pro všechny výrobky navrhla 
Komise prodloužení volného p řístupu zemí k trhu EU o dalších p ět let. Pokrok na cest ě 
k uzavření dohod o zp ětném přebírání osob a zjednodušení ud ělování víz bude signálem 
vzájemného závazku k další spolupráci v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti. 
4. Z ÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
(1) Politika rozši řování, kterou Komise provádí, se  zakládá na dodržování závazk ů, 
uplatňování kritérií a lepší informovanosti. Pe člivě řízený proces rozši řování šíří mír, 
stabilitu, prosperitu, demokrac ii a právní stát po celé Evrop ě. Unie dostojí svým 
závazkům, jakmile tyto zem ě splní přísná kritéria pro p řistoupení. Každá zem ě bude 
hodnocena na základ ě vlastních výsledk ů a zásluh. Komise bude t ěmto zemím 
pomáhat a bude sledovat, jakého pokroku k zajišt ění řádného provád ění a prosazování 
dosahují. Zárove ň musí EU o cílech a výzvách spojených s procesem p řistoupení lépe 
informovat. 
(2) Zahájením p řístupových jednání s Tureck em a Chorvatskem dne 3. října byla zapo čata 
nová fáze politické a hospodá řské integrace. P řístupová partnerství stanovují klí čové 
úkoly, které musí každá zem ě splnit, aby v jednáních dosahovala pokrok ů. 
                                                 
12 CARDS = Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation (Pomoc 
Společenství při obnově, rozvoji a stabilizaci ). 
 
CS 12   CS (3) Budoucnost západního Balkánu je spojena s EU. Zem ě západního Balkánu postupují 
od stabilizace a rekonstrukce k udržitelnému rozvoji, p řidružení a integraci do 
evropských struktur, čímž dosahují cíl ů stanovených na zasedání Evropské rady 
v Soluni v roce 2003. Komise se  snaží zajistit, aby všechny zem ě podepsaly s EU 
dohody o stabilizaci a p řidružení (DSP) k navázání řádného smluvního vztahu. P ři 
zvažování žádostí o členství v EU bude d ůležitým prvkem i uspokojivé pln ění závazk ů 
vyplývajících z DSP, v četně uplatňování obchodních ustanovení v podob ě 
prozatímních dohod. 
(4) Tento rok doporu čila Komise, aby EU zahájila jednání o DSP se Srbskem a Černou 
Horou a s Bosnou a Hercegovinou. V závislo sti na jejich pokrocíc h týkajících se 
politických, hospodá řských a institucionálních reforem by m ělo být možné uzav řít tato 
jednání o DSP do jednoho roku od jejich zahájení. Celkov ě dosáhla Albánie 
dostatečného pokroku v reformních oblastech d ůležitých pro provád ění budoucí DSP, 
čímž si připravila cestu k uzav ření jednání. 
(5) EU zajistí, aby m ělo Kosovo prosp ěch z klíčových nástroj ů, které jsou regionu 
poskytovány. Zahájení diskus í o statusu je výzvou jak pro celý region, tak i pro 
mezinárodní spole čenství. Silný závazek všech stran k multietnickému, stabilnímu a 
demokratickému Kosovu bude nezbytností pro udržitelné vy řešení statusu Kosova, 
který by posílil bezpe čnost a stabilitu v regi onu a zajistil další pokrok sm ěrem k EU. 
(6) Ve svém stanovisku Komise doporu čuje, aby Evropská rada ud ělila status kandidátské 
země Bývalé jugoslávské republice Makedonie. P řístupová jednání by m ěla být 
zahájena, jakmile zem ě při dodržování kritérií členství dosáhne dostate čné úrovně. 
Nejpozději do konce roku 2006 p ředloží Komise Rad ě zprávu o pokroku Bývalé 
jugoslávské republiky Makedonie.  
Příloha: Záv ěry zpráv o pokroku týkají cí se Albánie, Bosny a 
Hercegoviny, Chorvatska, Srbska a Černé Hory a Kosova, 
Turecka 
Albánie 
Pokud jde o politickou situaci , dosáhla Albánie pokroku p ři posilování svých 
demokratických a soudních orgán ů a orgánů veřejné správy, musí však aktivn ěji provád ět 
strategie a zákony za ú čelem dalšího zlepšení jejich fungov ání. Bylo vyvinuto úsilí v oblasti 
boje proti korupci a zlepšení lidských práv. K dosažení významných výsledk ů je zapotřebí 
dalšího odhodlání. Z hlediska politiky a obchodu zastávala Albánie v tomto regionu nadále 
pozitivní úlohu. 
Parlament z ůstal centrem politické vým ěny a schválil velký po čet důležitých právních 
předpisů. Příliš silná politická konfrontace zabránila  politickému konsenzu o reformních 
otázkách a zpomalila pokrok. Nový vnit řní řád parlamentu, a zejména posílený Výbor pro 
evropskou integraci, mohl podpo řit konstruktivní konsenzus. Parlamentní volby konané 
v červenci 2005 prob ěhly v podstat ě řádně a vyústily v bezproblémové p ředání moci, 
poukázaly však na nedostatky, které potvrdily pot řebu další volební reformy. 
 
CS 13   CS Vláda vytvo řila hlavní nové strategie a nástroje koordinace relevantní pro pokrok Albánie 
směrem k členství v EU. V mnoha p řípadech je vyžadován další elán a odhodlání k dosažení 
skutečně lepších výsledk ů. Ministerstvo pro evropskou integraci bylo posíleno, pot řebuje však 
další prost ředky ke zlepšení svého vedení a k oordinace týkající se otázek EU. Slou čení 
několika ministerstev by mohlo zlepšit koordinaci v souvisejících oblastech  politik, bude však 
zapotřebí dbát na to, aby byly zajišt ěny vhodné možnosti kontroly. 
Albánie zlepšila dohled nad svou ve řejnou správou, jakož i p řijímání a vzd ělávání 
zaměstnanců veřejné správy a podnikla kroky ke zlepšení  svého právního rámce. Nyní musí 
zajistit vhodné rozd ělení kompetencí mezi politickou a správní úrove ň a zdokonalit postupy 
hodnocení a pracovní podmínky pro své státní ú ředníky.  
Pokroku bylo dosaženo v oblasti zlepšení fungová ní soudního systému v Albánii. Zlepšeno 
bylo vzdělávání pro soudce a státní zástupce a nyní by m ěly následovat další kroky k zajišt ění 
nezávislosti soudc ů a státních zástupc ů a lepších pracovních podmínek pro ostatní soudní 
pracovníky. Byla p řijata opat ření k zajišt ění transparentnosti soud ů a jejich koordinace, 
zapotřebí je však dalšího úsilí. Po čet vykonaných rozsudk ů je v současné době vyšší, stále 
však zůstává relativn ě nízký. Používat by se m ěly nové právní nástroje a regionální dohody, 
aby bylo dosaženo lepších konkrétních výsledk ů v oblasti boje proti organizovanému zlo činu 
a terorismu. 
V oblasti boje proti korupci bylo u činěno několik snah: pokra čovala práce v mezinárodních 
fórech, přijaty byly právní p ředpisy týkající se st řetu zájmů, kvůli korupci bylo stíháno více 
úředníků veřejné správy a p řijata byla d ůrazná opat ření proti korupci policie. Konkrétní 
výsledky jsou však stále skromné: vyžadováno je další zna čné úsilí o prosazování sou časných 
právních p ředpisů a přijímání nových opat ření v souladu s albánským ak čním plánem proti 
korupci, doporu čeními Skupiny stát ů proti korupci (GRECO) a mezinárodními 
protikorup čními úmluvami.  
V oblasti lidských práv vyvinula Albánie jistého úsilí o zlepšení podmínek v ězňů, včetně 
přijetí nového kodexu chování a zákona o vnit řní kontrole v ězňů, nedostačující infrastruktura 
však znamená, že fyzické podmínky ve v ězeňství zůstávají špatné. Zl epšit by se m ěla znalost 
vnitrostátního práva a mezinárodních úmluv týkajících se zacházení s v ězni a jejich 
prosazování. V oblasti zlepšení svobody mé dií bylo dosaženo pouze malého konkrétního 
pokroku. V zákonodárství bylo dosaženo pokroku p ři posilování vlastnických práv, provád ění 
právních p ředpisů v této oblasti však musí být zna čně zrychleno. Albánie je p říkladem zem ě 
s náboženskou tolerancí, pot řebuje však u činit další pokrok k dosažení mezinárodních 
standardů v oblasti lidských práv a práv menšin. 
Albánie zastávala v tomto regionu na dále pozitivní úlohu, když aktivn ě usilovala o 
prohlubování politických a obchodních vztah ů se svými sousedy prost řednictvím dohod o 
volném obchodu a regionálních mnohostranných inic iativ, jakož i udržováním konstruktivní 
politiky v ůči Kosovu.  
Hospodá řství Albánie do jisté míry funguje v rámci zásad fungujícího trhu. K vy řešení 
nedostatk ů týkajících se konkurenceschopnosti hospodá řství jsou další d ůrazné reformní 
snahy nezbytností. 
Růst zůstal silný a infla ční tlaky oslabené. Schodek b ěžného účtu se snížil. Proces fiskální 
konsolidace pokra čoval a rozpo čtový schodek se snížil. Na dále bylo dosahováno pokroku 
v reformě veřejné správy a zvyšovala se správní kapacita da ňové správy. V oblasti finan ční 
 
CS 14   CS kontroly a vnit řního auditu ve ve řejném sektoru bylo dosaženo jistého pokroku. Dokon čena 
byla privatizace malých a st ředních podnik ů. Prodej spo řitelny byl dokon čen v roce 2004 a 
privatizace Albtelecomu byla zahájena na za čátku roku 2005. Zavedením kontrolního postupu 
založeného na rizi ku byl posílen obez řetnostní dohled. Pracovní trh je považován za relativn ě 
flexibilní. 
Nicméně je třeba nadále posilovat správu ve řejného sektoru a privat izace velkých podnik ů se 
zpožďuje. Schopnost finan čního sektoru p řidělovat úspory na produktivní investice byla 
nedávno zlepšena, dosud však z ůstává slabá. Nep řestávající potíže se zavedením a 
prosazováním vlastnických práv poškoz ují potenciál pro investice a hospodá řskou činnost. 
Zakládání podnik ů nadále čelí překážkám, jakými jsou slabá infr astruktura, špatné právní 
předpisy a slabé provád ění daňových právních p ředpisů. Problémem z ůstává nekalá 
hospodářská soutěž podniků činných v šedé ekonomice. Dosažené vzd ělání zůstává relativn ě 
nízké a nabídka kvalifikované pracovní síly je omezená.  
Albánie dosáhla jistého pokroku p ři plnění evropských standard ů. Pokrok spo číval 
především v p řijetí nových právních p ředpisů a zřízení nových orgán ů. Učiněny byly rovn ěž 
určité snahy ohledn ě posílení správní kapacity, v řadě případů však další pokrok nadále 
vyžaduje siln ější odhodlání a více prost ředků. 
Pokud jde o otázky vnitřního trhu , dosahovala Albánie dalšího pokroku v oblasti volného 
pohybu zboží . Normalizace a certifikace byly uspokojiv ě zlepšeny, více pozornosti by se však 
mělo věnovat provád ění směrnic nového a globálního p řístupu a starého p řístupu. V oblasti 
metrologie nedošlo k rozvoji žádných právních p ředpisů a vybavení pro testování je 
nedostačující. Zajišt ění řádného dozoru nad trhem vyžaduje další zna čný pokrok v právní a 
správní oblasti. Zlepšeny a provedeny by m ěly být zákony týkají cí se ochrany spot řebitele. 
Pokud jde o pohyb osob a služeb a o právo usazování , čelí Albánie i nadále problému 
emigrace. Právní p ředpisy týkající se práv a usazování jsou relativn ě otevřené, avšak za 
účelem odstran ění diskriminace mezi vnitrostátními a zahrani čními podniky musejí být 
pozměněny. Pravidla pro poskytování služeb jsou pom ěrně liberální. Pokud jde o pohyb 
kapitálu , nedošlo k žádnému významnému vývoji. 
Albánie dosáhla zna čného pokroku v oblasti celních  pravidel a vybrala více p říjmů, zatímco 
pokrok dosažený v ostatních souvisejících oblastech byl více omezený a je zapot řebí 
podniknout další opat ření zaměřená na boj proti korupci celních orgán ů. Zdokonaleny byly 
daňové právní p ředpisy, z čehož mají prosp ěch zejména malé a st řední podniky. Pozitivním 
krokem bylo p řevedení odd ělení pro výb ěr příspěvků na sociální a zdravotní pojišt ění pod 
daňovou správu. Da ňové právní p ředpisy by m ěly být provád ěny poctiv ě a transparentn ě a 
zlepšen by m ěl být výběr příjmů.  
V oblasti hospodářské soutěže je třeba více usilovat o zvýšení porozum ění zásad hospodá řské 
soutěže ze strany subjekt ů působících na trhu. Mimo řádného pokroku bylo dosaženo 
v souvislosti se státní  podporou tím, že byl z řízen odbor státní podpor y a byly schváleny nové 
právní předpisy. Dodržována by m ěla být stávající pravidla pro zadávání ve řejných zakázek  a 
k tomu, aby související právní p ředpisy byly v souladu se standardy EU, je t řeba vynaložit 
značné úsilí. P řijaty byly nové právní p ředpisy týkající se práv duševního vlastnictví , jejich 
prosazování by však m ělo být zlepšeno. Jistého pokroku bylo dosaženo v souvislosti se 
statistickým  systémem, zejména pokud jde o klasifikaci a z řízení registru podni kání, který by 
měl být nyní rozší řen. Zdokonaleny by m ěly být makroekonomické statistiky.  
 
CS 15   CS Pokud jde o odvětvové politiky , bylo v odv ětví průmyslu a malých a st ředních podnik ů 
dosaženo jen omezeného pokroku, avšak výše uvedené kroky v oblasti daní mu p řinesly 
prospěch. Albánie by m ěla plně provést ak ční plán ke snížení správních p řekážek a řešit 
stínovou ekonomiku.  
V odvětví zemědělství a rybolovu  bylo dosaženo malého pokroku. Zem ědělství nadále funguje 
jako hospodá řský a sociální štít, který snižuje chudobu a nezam ěstnanost, a čkoliv se podíl 
zemědělství na HDP stále snižuje. Je t řeba vyvinout mnoho úsilí ke zlepšení kvality produkce 
zemědělství a rybolovu, zejména ohledn ě bezpečnosti potravin. 
V oblasti životního prost ředí bylo dosaženo pouze omezeného pokroku. P řijaty byly n ěkteré 
zlepšené právní p ředpisy, avšak jejich prosazování z ůstává problematické. Posílena by m ěla 
být správní kapacita pro provád ění právních p ředpisů v oblasti životního prost ředí.  
Jistého pokroku bylo dosaženo v odv ětví dopravy , zejména s ohledem na právní p ředpisy a 
zapojení se do mezinárodních fór, avšak tamní infrastruktura je i nadále nedostate čná a 
nedostate čně udržovaná. Albánie by m ěla provést sv ůj hlavní dopravní plán a zlepšit 
bezpečnost dopravy v r ůzných druzích dopravy. Investice do dopravy by m ěly být 
transparentní a m ěly by být v souladu s pr avidly pro zadávání ve řejných zakázek.  
V energetickém odv ětví dosáhla Albánie dobrého pokroku, zejména provedením 
energetického ak čního plánu, sblížením právních p ředpisů a podpisem Smlouvy o 
Energetickém spole čenství pro jihovýchodní Evropu. Nadále musí p řísně provádět 
energetický ak ční plán za ú čelem snížení stále častých výpadk ů elektrického proudu a 
nezákonných p řipojení. 
Jistého pokroku bylo dosaženo v odv ětví informační společnosti a médií , zejména liberalizací 
odvětví telekomunikací a lepší distribucí elektronických komunikací. Zbývá úsp ěšně dokončit 
privatizaci Albtelecomu, rozvinuty by m ěly být právní p ředpisy týkající se telekomunikací za 
účelem přilákání dalších investic. Dalšího úsilí je zapot řebí ke sblížení právních p ředpisů 
týkajících se elektronických komunikací, informa ční technologie a audi ovizuální oblasti a 
k zajištění jejich nediskrimina čního provád ění. 
Albánie vypracovala po litický dokument o ve řejné interní finan ční kontrole, který však musí 
být dále rozpracován. Pokud jde o externí audit, m ěl by být zlepšen albánský Nejvyšší 
kontrolní ú řad v souladu s pokyny INTOSAI a zajišt ěna by m ěla být jeho finan ční 
nezávislost. 
V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti  byla zajišt ěna lepší ochrana cestovních 
dokladů, avšak stále je zapot řebí učinit pokrok p ři automatizaci vízového  systému a p ři 
slaďování právních p ředpisů týkajících se víz se st andardy EU. Albánie zna čně zlepšila 
správu hranic  prostřednictvím lepšího řízení a infrastruktury IT a lepší spoluprací se svými 
sousedy, nelegální obchodování však z ůstává významným problémem, který by m ěl být řešen 
provedením strategie integrované správy hranic stanovující lepší spolupráci mezi službami a 
další prost ředky. Přijaty byly národní strategie v oblasti migrace a azylu  a Albánie uzav řela 
s EU dohodu o zp ětném přebírání osob. Nyní je t řeba je financovat a provád ět. 
V oblasti boje proti praní pen ěz bylo novými provád ěcími právními p ředpisy a opat řeními ke 
zlepšení spolupráce mezi jednotlivými or gány a regionální spolupráce dosaženo pokroku. 
Zapotřebí je však dalšího úsilí zam ěřeného na výsledky; útvar pro finan ční zpravodajství, 
 
CS 16   CS státní zastupitelství a policejní útvar pro vyšet řování hospodá řské trestné činnosti pot řebují 
více prost ředků, aby mohly fungovat skute čně účinně.  
V oblasti boje proti nezákonnému obchodu s drogami dosáhla Albánie jistého pokroku, a to 
schválením národní protidrogové strate gie a zavedením zvláštních vyšet řovacích technik a 
právních p ředpisů týkajících se zabavení majetku. Albáni e je však i nadále hlavní tranzitní 
zemí v souvislosti s obchodem s drogami, a prove dení své protidrogové strategie by m ěla 
přidělit vyšší prioritu i více finan čních prost ředků. Země by měla dále posílit prosazování, 
zlepšit koordinaci, a to jak vnitrostátn í koordinaci, tak i koordinaci se zahrani čními partnery, a 
zamezit brán ění protidrogových vyšet řování ze strany státních zam ěstnanců. 
Při zlepšování ú činnosti albánské státní policie  bylo dosaženo jistého pokroku, a to posílením 
oddělení pro vyšet řování organizovaného zlo činu a korupce a stíháním a propušt ěním 
zvýšeného po čtu policist ů, kteří se dopustili korupce, často z řad vyšších policejních 
důstojníků. Albánie však musí dále zlepšit vybavení a řízení policie, zejména pokud jde o 
lidské zdroje, transparentnost, autonomii a policejní záznamy, a m ěla by urychlit snahy o 
uzavření dohody s Europolem. 
V oblasti boje proti organizovanému zlo činu a terorismu  dosáhla Albánie pokroku p řijetím 
cíleného balíku právních p ředpisů. Albánie pokra čovala v provád ění specifických ak čně 
orientovaných opat ření proti organizovanému zlo činu a modernizovala klí čové ministerské 
orgány a zdokonalila právní p ředpisy týkající se výnos ů z trestné činnosti. Analýza 
policejního zpravodajství se zlep šila a obchodování s lidmi námo řní cestou se snížilo. Pokrok 
při provádění akčně orientovaných opat ření by však m ěl být urychlen a nezbytn ě nutné jsou 
konkrétní kroky ke zlepšení ochrany sv ědků. Albánie by m ěla zdokonalit spolupráci mezi 
jednotlivými orgány, d ůsledněji se zapojit do regionální a mezinárodní spolupráce a rázn ěji 
používat své nové právní nástro je k zatýkání a stíhání osob  zapojených do organizovaného 
zločinu. Boj proti terorismu  byl posílen z řízením odborného policejního ředitelství. Albánie 
podpořila mezinárodní inicia tivy v dané oblasti, vypov ěděla ze zem ě podezřelé přívržence 
terorismu a zlepšuje leteckou bezpe čnost. Měla by urychlit provád ění mezinárodních úmluv a 
dále zlepšit bezpe čnost na tiranském letišti. 
Bosna a Hercegovina 
Pokud jde o politickou situaci , dosáhla Bosna a Hercegovina pokroku v dalším upev ňování 
stability svých orgán ů v zájmu zaru čení demokracie, právního státu, lidských práv a 
respektování a ochrany menšin. Spln ěna byla v ětšina závazk ů Rady Evropy po p řistoupení. 
Zapotřebí je však i nadále dalšího úsilí o zajišt ění stabilního a sob ěstačného státu schopného 
převzít plnou odpov ědnost za vedení státu. 
Pokud jde o demokratické zásady, p řevzala Bosna a Hercegovina plnou organiza ční a finan ční 
odpovědnost za obecní volby v roce 2004. Dalšího pokroku bylo dosaženo p ři provádění 
zákona týkajícího se Rady ministr ů a zákona o ministerstv ech. Nyní musí být pokra čováno ve 
snahách o zlepšení ú činnosti výkonných a zákonodárných orgán ů, o zajištění, aby byly orgány 
na státní úrovni k provád ění svých úkol ů řádně vybaveny, a o posílení koordinace mezi státem 
a entitami.  
Podniknuty byly n ěkteré pozitivní kroky v oblasti ve řejné správy. Z řízen byl Koordina ční 
úřad pro reformu ve řejné správy, došlo k posílení ředitelství pro evropskou integraci a byl 
proveden p řezkum klí čových sektor ů veřejné správy. Nyní je t řeba zvýšeného úsilí o 
vytvoření moderní a ú činné státní správy. Dosud nebyl p řijat ucelený ak ční plán reformy 
 
CS 17   CS veřejné správy. Nedostatek pot řebných zam ěstnanců a odpovídajících prostor pro r ůzné 
správy je opakujícím se probl émem. Rozhodující je také vytvo ření školicí kapacity pro státní 
úředníky.   
V oblasti soudního systému bylo dosaženo pokroku. P řijaty byly právní p ředpisy ustavující 
Vysokou radu pro soudnictví a státní  zastupitelství. Tyto právní p ředpisy posílily nezávislost 
soudnictví po celé zemi. Bo sna a Hercegovina postupn ě přebírá od mezinárodního 
společenství odpov ědnost za řízení svého soudního systému. 
V oblasti boje pro ti korupci je zapot řebí dalšího úsilí. P řestože bylo zajišt ěno stíhání řady 
specifických p řípadů korupce, mnoho jich nadále uniká spravedlnosti. Je t řeba vypracovat a 
provádět příslušné protikorup ční akční plány. Pozitivním krokem bylo p řijetí zákona o st řetu 
zájmů. Zajištěno musí být jeho d ůsledné provád ění. 
K pozitivnímu vývoji došlo v oblasti reformy obrany p řijetím právních p ředpisů nezbytných 
k vybudování spole čné menší, profesionální armády v souladu s požadavky programu NATO 
„Partnerství pro mír“. Pokud jde o refo rmu policie, vítáno je schválení dohody o 
restrukturalizaci policie v souladu s požadavky EU ze strany parlament ů na státní úrovni a na 
úrovni entit. Vyžadováno je nyní řádné provád ění.  
Přijaty byly zbývající právní p ředpisy na podporu návratu uprchlík ů a zprovozn ěn byl fond 
pro návrat uprchlík ů. Významného pokroku bylo dosaženo v oblasti návratu uprchlík ů a 
vysídlených osob do jejich oblastí p řed válkou. Prioritou by nyní m ělo být dokon čení procesu 
a usilování o sociáln ě ekonomickou integraci uprchlík ů. K významnému vývoji došlo 
v oblasti p řevedení odpov ědnosti z mezinárodní na vnitrostátní úrove ň u subjekt ů 
zabývajících se lidskými právy. Zapot řebí je však dalšího pokroku ke spln ění mezinárodních 
standardů v oblasti lidských práv a práv menšin. V tomto ohledu by m ěla být zvláštní 
pozornost v ěnována zamezení rozd ělení škol na základ ě etnických d ůvodů. Úsilí by m ělo být 
zaměřeno také na zlepšení in tegrace romské menšiny. 
Spolupráce s ICTY byla zlepšena. M ělo by však být vyvinuto da lší úsilí k dosažení plné 
spolupráce s tribunálem, a by byli všichni obžalovaní p ředvedeni p řed soud. Konstruktivní 
spolupráce se sousedními zem ěmi pokračovala. Zajišt ěno by však m ělo být řádné provád ění 
regionálních dohod o volném obch odu. Bosna a Hercegovina by m ěla pokračovat v dalším 
úsilí o spln ění zbývajících požadavk ů Rady Evropy po p řistoupení, zejména v oblasti 
vzdělávání a voleb. 
Hospodá řství Bosny a Hercegoviny funguje v rámci zásad fungujícího trhu jen omezen ě. 
K vyřešení závažných nedostatk ů týkajících se konkurenceschopnosti hospodá řství jsou 
nezbytné další d ůrazné reformní snahy. 
Hospodářský růst se v roce 2004 zlepšil, stejn ě jako průmyslová výroba. Inflace z ůstala nízká 
a příliv zahrani čních přímých investic byl významný. Pokra čovalo se v harmonizaci mezi 
entitami, zejména v oblasti nep římých daní, kde byly pravomoci p řevedeny z entit na ú řad pro 
nepřímé daně. Tím byl vytvo řen nový prostor pro spolupráci a u činěny byly také další snahy 
ke zlepšení koordinace fiskálních a hospodá řských politik, nap říklad zřízením Rady pro 
fiskální záležitosti. Podniknuty byly ur čité kroky ke zlepšení podnikatelského prost ředí. S 
dalším zlepšováním právního rámce se dále prohlubovalo bankovní zprost ředkování. 
Nezaměstnanost a vn ější nevyváženosti však z ůstávají velmi závažné a objevily se fiskální 
problémy. K zachování makroekonomické stability a k zabezpe čení udržitelnosti pevných 
 
CS 18   CS směnných kurz ů bude zcela nezbytná obez řetná konfigurace makroe konomických politik. Za 
účelem posílení výrobní základny hospodá řství musí být podnikatels ký sektor, který je 
z velké míry ztrátový, naléhav ě a podstatn ě restrukturalizován a privatizace musí být 
urychlena. Nezbytností budou krom ě toho opat ření ke snížení cel kových vládních zásah ů do 
hospodářství a ke zlepšení  podnikatelského prost ředí. Pružnost pracovního trhu by m ěla být 
zvýšena a soudní systém, zejména pokud jde o řešení úpadk ů a vlastnických práv, by m ěl být 
posílen. K úsp ěšnému zvládnutí fiskálních problém ů je třeba zlepšit koordina ci a analytické 
schopnosti a reáln ě snížit ve řejné výdaje. Tyto náro čné úkoly budou vyžadovat rychlá 
opatření a pevné politické odhodlán í a spolupráci mezi r ůznými úrovn ěmi vlády.  
Od vydání poslední zprávy dosáhla Bosna a Hercegovina dalšího pokroku na cest ě k plnění 
evropských standard ů. Pokrok spo číval především v p řijetí nových právních p ředpisů a 
zřízení řady nových orgán ů. Zaznamenány byly také ur čité snahy o posílení správní kapacity. 
Nyní je nutné zajistit, aby zem ě trvale usilovala o zvýšení svých provád ěcích kapacit, zejména 
s ohledem na budoucí dohodu o stabilizaci a p řidružení. 
Pokud jde o vnitřní trh , dosáhla Bosna a Hercegovina ur čitého pokroku v oblasti volného 
pohybu  zboží , zejména p řijetím nových právních p ředpisů týkajících se standard ů, certifikace, 
posuzování shody, všeobecné bezpe čnosti výrobk ů a dozoru nad trhem. Nové právní p ředpisy 
však dosud nebyly řádně provedeny. Lidské a technické zdroje z ůstávají omezené a 
neuplatňování posuzování shody na místní výrobu nadále zt ěžuje vývozní kapacitu Bosny a 
Hercegoviny. Pokud jde o pohyb osob a služeb  a o právo usazování , bylo dosaženo ur čitého 
dalšího pokroku ohledn ě služeb a usazování, zejména p řijetím právních p ředpisů týkajících se 
pojišťovnictví a z řízením jednotného rejst říku pro podniky. Pokud jde o pohyb kapitálu , 
nedošlo k žádnému významnému vývoji.  
V oblasti cel a daní  dosáhla Bosna a Hercegovina pokroku p řijetím nových celních právních 
předpisů, zřízením jednotné celní správy a reorganizací celních služeb. P řijat byl zákon o dani 
z přidané hodnoty a byly podniknuty p řípravy pro jeho provedení. Provedení tohoto zákona a 
skutečný výběr daně z přidané hodnoty se však stále řadí k důležitým výzvám. Zapot řebí je 
trvalé úsilí ke zvýšení výb ěru příjmů, k boji proti da ňovým únik ům, korupci a p řeshraničnímu 
zločinu a k zajišt ění toho, aby záležitos ti svobodných pásem a ur čování celní hodnoty a 
původu byly řešeny v souladu se standardy EU. Konkrétn ě u určování celní hodnoty vzbuzuje 
velké znepokojení používání ceník ů. V oblasti hospodářské soutěže bylo pozitivním krokem 
zřízení Rady pro hospodá řskou sout ěž a přijetí nových právních p ředpisů týkajících se 
hospodářské soutěže. V souvislosti se státní podporou  však nem ůže být podána zpráva o 
žádném významném pokroku. Došlo k da lšímu sbližování  právních p ředpisů, pokud jde o 
systém zadávání ve řejných zakázek . Nyní jsou vyžadovány další snahy ke z řízení agentury 
pro zadávání ve řejných zakázek a kontrolního ú řadu pro zadávání ve řejných zakázek a k 
zahájení jejich fungování. Pokud jde o práva duševního, pr ůmyslového a obchodního 
vlastnictví , stanovují nové právní p ředpisy zřízení samostatného institutu pro duševní 
vlastnictví. Bosna a Hercegovina podepsal a dohodu o spolupráci s Evropskou patentovou 
organizací a provedla n ěkolik opat ření proti piráctví. Provád ění a prosazování právních 
předpisů týkajících se práv k duševnímu, pr ůmyslovému a obchodnímu vlastnictví však 
zůstává omezené a musí být zlepšeno. 
Pokud jde o odvětvové politiky , pokračovala Bosna a Hercegovina ve snahách o odstran ění 
překážek podnikání a provád ění Evropské charty pro malé a st řední podniky. Nebyla však 
schopna vypracovat vhodné strategie pro průmysl a malé a st řední podniky . V oblasti 
zemědělství došlo k ur čitému zlepšení p řijetím právních p ředpisů v oblasti bezpe čnosti 
potravin a veterinární a rostlinoléka řské politiky, avšak stále chybí  celkový strategický plán a 
 
CS 19   CS dosud nebyly z řízeny některé orgány stanovené novými právními p ředpisy. Zlepšena by m ěla 
být také koordinace mezi celostátní úrovní a úrovní entit, jakož i mezi entitami navzájem. 
V oblasti životního prost ředí byly podniknuty n ěkteré kroky v oblasti zne čištění ovzduší a 
vod a v oblasti odpad ů. Prováděcí kapacita však z ůstává omezená, a to kv ůli nedostate čným 
lidským a technickým zdroj ům. V této souvislosti by m ělo být prioritou z řízení řádně 
vybavené státní agentury pro životní prost ředí.  
V oblasti dopravy  bylo i nadále usilováno o zlepše ní dopravních infrastruktur. P řijaty byly 
právní předpisy o železnici. Pozitivní vývoj byl zaznamenán rovn ěž v oblasti letectví, a to i 
pokud jde o regionální spolupráci. Zapot řebí je však trvalého úsilí ke zvýšení strategického 
plánování, k dalšímu zlepšení  infrastruktury a k zajišt ění postupného sbližování právních 
předpisů, zejména pokud jde o technické a bezpe čnostní standardy, so ciální standardy a 
liberalizaci trhu. Pokud jde o energetiku , došlo k pozitivnímu vývoji v oblasti elekt řiny, 
zejména z řízením celostátního regula čního orgánu a z řízením nezávislého provozovatele 
systému a vnitrostátní p řenosové spole čnosti. Ob ě entity přijaly akční plány zam ěřené na 
restrukturalizaci odv ětví a pokra čovaly ve spolupráci s cílem z řízení regionálního 
energetického trhu. Bosna a Hercegovina by nyní m ěla zajistit provád ění různých akčních 
plánů, upevnit regula ční orgány na státní úrovni a na  úrovni entit, urychlit reformu 
plynárenského sektoru a vytvo řit ucelenou strategii pro ener getiku. Bosna a Hercegovina 
podepsala Smlouvu o Energetickém spole čenství pro jihovýchodní Evropu. 
Určitého pokroku bylo dosaženo v oblasti informační společnosti a médií . Podniknuty byly 
určité kroky k posílení regula čního komunika čního úřadu, ale právní p ředpisy za ú čelem 
zřízení agentury pro informa ční společnost nebyly p řijaty a v oblasti liberalizace oligopolních 
služeb pevných linek nedošlo k pokroku. K pozitivnímu vývoji pat ří přijetí zákona o 
veřejnoprávním vysílání a pokrok na cest ě k přijetí celostátního zákona o službách 
veřejnoprávního vysílání. P říslušné právní p ředpisy na úrovni entit by m ěly být schváleny 
poté, až bude formáln ě přijat zákon o službách ve řejnoprávního vysílání. 
Pokroku bylo dosaženo v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti  ve vztahu k vízové 
povinnosti, správ ě hranic, azylu a migrace . Přijata byla strategie integr ované správy hranic a 
byly učiněny snahy o snížení nelegální migrace a o zvýšení ú činnosti ohledn ě vydávání víz. 
Povinnosti související s azy lem, které dosud vykonávaly mezinárodní orgány, postupn ě 
přebírají státní orgány. Nedostate čný počet zaměstnanců na ministerstvu bezpe čnosti však 
ohrožuje řádné provád ění úkolů. Počet víz vydaných na hranicích by m ěl být dále snižován. 
Pokud jde o praní pen ěz, bylo pozitivním krokem p řijetí nových právních p ředpisů a zřízení 
nezbytných strukt ur. Nyní by m ělo být zajišt ěno řádné provád ění a prosazování t ěchto 
právních p ředpisů. V oblasti boje proti drogám  nebylo dosaženo p říliš velkého pokroku. 
Bosna a Hercegovina by m ěla vytvořit celostátní protidrogovou politiku, p řijmout příslušné 
právní předpisy týkající se drog a prekurzor ů a zřídit celostátní ú řad pro narkotika za ú čelem 
dosažení v ětší účinnosti v boji proti obchodu s drogami. 
Jistého pokroku bylo dosaženo v oblasti policie . Kromě dosažené dohody týkající se celkové 
reformy policie byly z řízeny celostátní ú řady, které jsou v sou časné dob ě funkční. 
Zpravodajské služby byly sjednoceny. Pos kytnuto bylo školení a vybavení. Pokud jde o boj 
proti organizovanému zlo činu a terorismu , byla přijata strategie proti obchodování s lidmi. 
Byly podniknuty další kroky, pokud jde o strategii, právní p ředpisy a struktur y, a v oblasti 
boje proti terorismu docházelo k dobré spolupráci s mezinárodním spole čenstvím. Zapot řebí 
je však nadále zvýšeného úsilí, zejména vzhledem ke skute čnosti, že organizovaný zlo čin je 
považován za hlavní ohrožení stability Bosny a Hercegoviny a jejího celkového sociálního a 
hospodářského rozvoje. Právní p ředpisy týkající se ochrany údaj ů zůstávají dosud nevy řešeny 
 
CS 20   CS a měly by být neprodlen ě přijaty. Prvo řadé je řádné provád ění právních p ředpisů a stíhání 
pachatelů trestné činnosti. 
Chorvatsko 
Při plnění politických kritérií  na členství ne čelí Chorvatsko žádným velkým problém ům. 
Problémy, které se od vydání stanoviska13 objevily v souvislosti s požadavkem plné 
spolupráce s Mezinárodním trestním tribuná lem pro bývalou Jugoslávii, byly mezitím 
vyřešeny. Chorvatsko nadále dosahovalo celkového pokroku, zapot řebí je však dalšího 
trvalého úsilí v řadě důležitých oblastí.  
Pokrok byl zaznamenán v oblasti soudnictví, v četně přijetí strategie pro soudní reformu a 
různých procesních a organiza čních zlepšení, avšak rozsah této oblasti a s ní související 
výzvy, kterým čelí, budou vyžadovat pokra čující vážnou pozornost, zejména pokud jde o 
velký počet nevyřešených p řípadů a potřebu zajistit řádné vykonávání rozsudk ů. Došlo ke 
zlepšení stíhání vále čných zločinů, avšak předpojatost v ůči obžalovaným srbského etnického 
původu trvá nadále. 
Navzdory jistému pokroku p ři vytváření nezbytného právního a institucionálního rámce musí 
být dále posilováno úsilí, jehož cílem je vy řešení korupce, která v Chorvatsku z ůstává nadále 
vážným problémem. 
V oblasti lidských práv a práv menšin byl zav eden náležitý právní rámec. Od doby vydání 
stanoviska se pozice menšin obecn ě dále zlepšovala. Konkrétn ě provedení ústavního práva 
v oblasti národnostních menšin však bylo po malé. Srbové a Romové se stále potýkají 
s diskriminací; naléhavou prioritou je pot řeba zlepšit jejich situaci, zejména pokud jde o 
pracovní p říležitosti, jakož i o vytvo ření přístupnějšího prost ředí ve většinovém spole čenství. 
Zahájeno bylo provád ění nové strategie týkající se Rom ů, hlavní výzvy jsou však dosud 
nevyřešeny. Zvláštní pozornost by m ěla být věnována zajišt ění toho, aby všechny etnicky 
motivované p řípady byly řádně vyšetřeny a odpov ědné osoby stíhány.  
V regionálních zálež itostech bylo dosaženo slušného pok roku v oblasti návratu uprchlík ů, 
pokud jde o op ětovné nabytí vlastnictví a rekonstr ukci bydlení, nebyla však dodržena řada 
stanovených lh ůt. Zvláště slabého pokroku bylo dosaženo p ři provádění program ů ubytování 
bývalým vlastník ům nájemních práv. Pokra čující snahy o vytvo ření hospodá řských a 
sociálních podmínek nezbytných pro udržitelnost návratu uprchlík ů musejí být zrychleny. 
Pokud jde o regionální spolupr áci, byl zaznamenán zna čný pokrok ve zlep šení dvoustranných 
vztahů se sousedními zem ěmi, jakož i regionálních inicia tiv. Chorvatsko podepsalo Smlouvu 
o Energetickém spole čenství pro jihovýchodní Evropu. Zapot řebí je však vážného úsilí 
ke konečnému vy řešení všech dosud nevy řešených dvoustranných otázek, zvlášt ě otázek 
hranic, jakož i všech otev řených otázek týkajících se vlastnictví. Od vydání stanoviska 
vznikaly problémy v souvislosti s požadavke m plné spolupráce s Mezinárodním trestním 
tribunálem pro bývalou Jugoslávii, a p římo tak p řispěly k odložení zahájení p řístupových 
jednání, které bylo plánováno na b řezen 2005. Situace se však mezitím zlepšila, a proto mohl 
vrchní státní zástupce ICTY dojít v říjnu 2005 k záv ěru, že spolupráce je plná. To následn ě 
připravilo cestu k to mu, aby Rada dne 3. října 2005 došla k záv ěru, že zbývající podmínka pro 
zahájení p řístupových jednání byla spln ěna. Týž den byla formáln ě zahájena jednání. Ve 
svých záv ěrech potvrdila Rada, že trvalá , plná spolupráce s ICTY z ůstane požadavkem na 
                                                 
13 KOM(2004) 257 ze dne 20. dubna 2004. 
 
CS 21   CS postup Chorvatska celým procesem p řistoupení. Menší než plná spolupráce s ICTY ve všech 
fázích procesu by mohla by vést k zastavení jednání.  
Pokud jde o hospodářská kritéria , může být Chorvatsko považováno za fungující tržní 
hospodářství. Chorvatsko by m ělo být schopno st řednědobě se vypo řádat s konkuren čním 
tlakem a tržními silami v rámci Unie, a to za p ředpokladu, že bude pokra čovat v provád ění 
svého reformního programu zam ěřeného na odstran ění zbývajících slabin. Podle všeho dále 
panuje politická shoda o zásadách tržního hospodá řství. Makroekonomické politiky 
orientované na stabilitu p řispěly k relativn ě nízké inflaci a stabilním sm ěnným kurz ům. Došlo 
ke snížení významného rozpo čtového schodku a schodk ů běžného účtu a provedena byla 
některá opat ření ke zlepšení kontroly výdaj ů v systému zdravotní pé če a důchodovém 
systému. V roce 2005 získal privatiza ční proces op ět na dynamice a registra ční řízení podnik ů 
a pozemk ů byla zjednodušena. Zem ě pokračovala v rozvoji bankovního sektoru a dále nad 
ním posílila dozor. Díky významným investicím do dálni ční sítě se zlepšila silni ční 
infrastruktura. Pokroku bylo dosaženo v oblasti liberalizace odv ětví telekomunikací 
s pozitivním dopadem na rozvoj infrastrukt ury, a to po vstupu soukromých poskytovatel ů 
služeb na trh. Podniknuty byly d ůležité první kroky k restruktur alizaci ztrátové železnice. 
Hospodářství Chorvatska již je dob ře integrované s hospodá řstvím EU a posílena byla 
regionální obchodní integrace. 
Významné vn ější a fiskální nevyváženosti však zn amenají potenciální rizika pro 
makroekonomickou stabilitu. Proto je t řeba dále posilovat fiskální konsolidaci a ú činně ji 
podepřít strukturálními opat řeními, zejména v oblasti dávek a sociálních transfer ů. Rozvoj 
živějšího soukromého sektoru a p římých zahrani čních investic byl omezován složitými 
právními p ředpisy a nedostatky ve ve řejné správ ě a soudnictví, jakož i pomalými postupy pro 
vstup spole čností na trh a jejich odchod z trhu. Prosazování vlastnických a v ěřitelských práv 
je nadále oslabováno neú činným soudnictvím. Státní zásahy do hospodá řství jsou i nadále 
značné a malého pokroku bylo dosaženo v obla sti restrukturaliz ace velkých podnik ů ve 
státním vlastnictví, zejména v odv ětví stavby lodí, ocelá řství a v energetickém odv ětví. 
Posílení finan ční disciplíny podnik ů ve státním vlastnictví z ůstává mimo řádnou výzvou 
hospodářské politiky. Za ú čelem zvýšení konkurenceschopnosti a zlepšení šancí na trvalé 
investice a r ůst musí Chorvatsko odhodlan ě řešit zjištěné slabiny a problémy.  
Pokud jde o schopnost p řevzít závazky vyplývající z členství , dosáhlo Chorvatsko od 
vydání stanoviska ur čitého pokroku, zejména pokud jde o sbližování právních p ředpisů 
s acquis v oblasti volného pohybu zboží a zadávání ve řejných zakázek nebo v oblasti 
informační společnosti. Slušného pokroku bylo dosaženo rovn ěž v oblasti vzd ělávání, kultury 
a zahraniční, bezpečností a obranné politiky.  
Chorvatsko však musí pokra čovat ve sbližování právních p ředpisů ve všech oblastech a 
zároveň posilovat správní a soudní strukt ury, které jsou nezbytné pro ú činné prosazování 
acquis. V mnoha p řípadech je prosazování sl abé a správní kapacity z ůstávají nerovnom ěrné. 
Zvýšeného úsilí bude zapot řebí zejména p ři sbližování právních p ředpisů s acquis a jejich 
účinném provád ění a prosazování v t ěchto oblastech: volný pohyb kapitálu, právo spole čností, 
informační společnost a média, rybolov, doprava,  energetika, ochrana spot řebitele a zdraví, 
celní unie a finan ční kontrola. 
Značné a trvalé úsilí bude muset Chorvatsko vyvinout p ři sbližování právních p ředpisů s 
acquis a jejich ú činném provád ění a prosazování v t ěchto oblastech: volný pohyb zboží, 
zadávání ve řejných zakázek, volný pohyb pracovník ů, právo usazování a volný pohyb služeb, 
 
CS 22   CS finanční služby, politika hospodá řské soutěže, zemědělství a rozvoj venkova, bezpe čnost 
potravin, dan ě, sociální politika a zam ěstnanost, regionální politika, soudnictví a základní 
práva a spravedlnost, svoboda a bezpe čnost. 
Velmi významného úsilí bude zapot řebí v oblasti životního prost ředí, včetně značných 
investic a posilování správní ka pacity pro prosazování acquis. 
Srbsko a Černá Hora 
Pokud jde o politickou situaci  a demokracii a právní stát  v Srbsku a Černé Hoře, zůstává 
ústavní a právní jistota stále nestabilní. Legitimita svazového parlamentu byla obnovena a 
fungování srbského parlamentu zlepšeno p řijetím nového jednacího řádu, avšak celkové 
fungování demokratických orgán ů je i nadále ovlivn ěno strukturálními nedostatky. Pokud jde 
o přepracování ústav t ěchto dvou republik, nebylo dosaženo žádného skute čného pokroku. 
Ústavní otázky v Srbsku a Černé Hoře, zejména s ohledem na vztah mezi jeho dv ěma 
republikami a fungování svazových orgán ů, by měly být řešeny konstruktivn ě a za plného 
respektování ústavní charty Srbska a Černé Hory. To platí rovn ěž pro případné referendum o 
nezávislosti každé z t ěchto dvou republik. Takové refere ndum bude muset být v souladu 
s mezinárodn ě uznávanými demokratickými standardy, s ohledem na nadcházející doporu čení 
Benátské komise.  
V obou republikách bylo dosaženo pokroku, pokud jde o právní rámec pro reformu ve řejné 
správy, avšak provád ění této reformy se stále nachází ve velmi raném stádiu. Pokud jde o 
reformu svazové ve řejné správy, nebylo dosaženo žádného pokroku. Úrove ň správní kapacity 
zůstává všeobecn ě nízká. S ohledem na jednání  o DSP musejí být vybudovány správní 
struktury na úrovni svazu a jeho dvou republik.   
Reforma obrany se nadále potýká s vážnými p řekážkami kv ůli nedostate čné demokratické 
kontrole a nedostate čně transparentního finan čního řízení.  
Soudní dv ůr svazu zahájil svou činnost, ačkoliv jeho kapacita z ůstává slabá a dohoda o 
rozsahu jeho pravomocí je stále z velké části nevyzkoušená. P ředání pravomocí vojenských 
soudů civilním soud ům proběhlo hladce, s výjimkou zna čného počtu nevyřízených správních 
případů. Zejména v Srbsku je soudnictví nadále ovliv ňováno vážnými nedostatky a jeho 
nezávislost je oslabována p řílišnými politickými zásahy.  
Závažným problémem z ůstává korupce. Ur čitého pokroku bylo dosaženo, pokud jde o 
vytvoření protikorup čních strategií, které je nyní t řeba dokon čit - v Srbsku - a ú činně provést. 
V oblasti dodržování lidských práv  dosáhlo Srbsko a Černá Hora pokroku p ři provádění 
závazků přijatých u p říležitosti p řistoupení k Rad ě Evropy, zejména jmenováním vládního 
zmocněnce pro Evropský soud pro lidská práva. Problémy byly zaznamenány v oblasti 
svobody projevu a ob čanské spole čnosti. Hlášeny byly p řípady špatného zacházení ze strany 
policie. Malého pokroku bylo dosaženo v souvislosti s vyšet řováním trestných činů 
spáchaných b ěhem předchozího režimu. Dosud n eexistují souhrnné právní p ředpisy proti 
diskriminaci. V oblasti dodržování práv menšin  bylo opět dosaženo jistého pokroku, incidenty 
se však objevují nadále.  
S blížícím se zve řejněním zprávy Komise o p řipravenosti zem ě zahájit jednání o DSP dosáhlo 
Srbsko a Černá Hora významného pokroku p ři spolupráci s ICTY, zejména p ředáním velkého 
 
CS 23   CS počtu obžalovaných p řed tribunál v Haagu. Od té doby pokra čuje země v dobré spolupráci, 
zejména pokud jde o osvobození sv ědků a o přístup k dokument ům, ačkoliv tomuto procesu 
občas stále ješt ě stojí v cest ě správa a armáda. Také v oblasti stíhání pachatel ů, kteří prchají 
před spravedlností, dosáhlo Srbsko a Černá Hora ur čitého dalšího pokroku, a č pouze 
omezeného. V tomto pokroku je t řeba pokra čovat až do dosažení plné  spolupráce s ICTY. 
Pokud jde respektování rezoluce Rady bezpe čnosti Organizace spojených národ ů č. 1244 o 
Kosovu , zesílil B ělehrad dialog s P řištinou o technických záležitostech spole čného zájmu. 
Aktivně však nepodpo řil kosovské Srby k zapojení se do prozatímních institucí samosprávy. 
Konstruktivní ú čast Bělehradu v souvislosti s otázkou Kosova podpo ří evropskou perspektivu 
Srbska a Černé Hory, zatímco obstruk ční politika by mohla být p řekážkou.  
Regionální spolupráce na ví cestranné a dvoustranné úrovn i se nadále zlepšuje, a čkoliv se 
sporadicky objevují problémy. 
Hospodá řství obou republik do jisté míry fungují v rámci zásad fungujícího trhu. K vy řešení 
nedostatk ů týkajících se konkurenceschopnos ti jsou nezbytné další d ůrazné reformní snahy. 
V první polovin ě roku 2005 byla hospodá řská činnost v Srbsku nadále relativn ě silná. Na 
základě silné domácí poptávky a posíleného výb ěru daní pokra čovala zem ě v restriktivní 
fiskální politice. Schodek obchod ní bilance se v první polovin ě roku 2005 snížil a 
mezinárodní rezervy se zlepšily. Uzav ření jednání s Londýnským klubem obchodních v ěřitelů 
v roce 2004 p řispělo ke snížení vn ějšího dluhu. Strukt urální reformy op ět získaly na 
dynamice, dalšího pokroku bylo dosaženo zejména p ři restrukturalizaci a privatizaci 
bankovnictví.  
Vládní závazek týkající se makroekonomické stability a strukturální reformy však z ůstal 
smíšený. Tlak inflace a mezd se zvýšil a vn ější nevyváženosti z ůstaly výrazné. Také pracovní 
trhy dále ukazovaly významné nevyváženosti. Podnikatelské prost ředí je stále ješt ě 
omezováno byrokratickými p řekážkami a pomalé a neú činné fungování soud ů vážně 
postihuje hospodá řský rozvoj. Podíl soukromého sektoru na HDP z ůstává relativn ě skromný a 
úroveň hospodá řské soutěže nízká. Navzdory pokroku v oblas ti privatizace dosud nebyl 
vytvořen konkuren ční a dynamický soukromý sektor. Na ve řejný sektor stále p řipadá velký 
podíl zdroj ů, čímž je oslabováno volné vzájemné p ůsobení tržních sil a zt ěžováno ú činné 
přidělování zdroj ů. Ztráty podnik ů ve státním a ve řejném vlastnictví z ůstávají i nadále zát ěží 
pro veřejné finance.  
Hospodářský růst Černé Hory byl posílen. Inflace nadá le klesala a liberalizace cen byla tém ěř 
dokončena. V oblasti privatizace byl o dosaženo dalšího pokroku. Nezam ěstnanost mírn ě 
poklesla. Rozpo čtový schodek se v roce 2004 mírn ě snížil. Nízká míra poskytování 
bankovních úv ěrů se zvýšila díky obnovené d ůvěře v bankovní sektor.  
Vnější nevyváženosti však vzrostly a vn ější dluh se dále zvýšil. Podíl soukromého sektoru na 
HDP je stále relativn ě malý. Rozvoj soukromého sektoru je stále bržd ěn nedostatky 
v soudnictví. Silný r ůst mezd negativn ě ovlivnil konkurencesc hopnost vývozu a míru 
zaměstnanosti. 
Srbsko a Černá Hora dosáhlo pokroku na cest ě ke splnění evropských standard ů. V oblasti 
vnitřního trhu  dosáhly ob ě republiky celkov ě slušného pokroku. Nyní musejí pokra čovat 
v trvalém úsilí o zlepšení právních a sp rávních kapacit s ohledem na budoucí závazky 
vyplývající z DSP. Rovn ěž musejí zamezit vytvá ření nových p řekážek mezi sebou navzájem.  
 
CS 24   CS Obě republiky dosahují ur čitého pokroku v oblasti volného pohybu zboží . V oblasti 
normalizace a certifikace nem ůže být podána zpráva o zvláštním pokroku. V oblasti pohybu 
osob a práva usazování  nedošlo k žádnému podstatnému vývoji. Pokud jde o volný pohyb 
služeb , bylo dosaženo slušného pokroku v Srbsku, které p řijalo balík novýc h právních 
předpisů v oblasti finan čních služeb. Omezený vývoj byl zaznamenán v obou republikách, 
pokud jde o volný pohyb kapitálu . V Černé Hoře byly p řijaty nové právní p ředpisy o 
směnných kurzech a právní p ředpisy o zahrani čních běžných a kapitál ových transakcích, 
kterými byl pohyb kapitálu dále liberalizován. P ři zajištění volného pohybu kapitálu v rámci 
svazu stát ů nebylo dosaženo pokroku, nebo ť centrální banky obou republik dosud neuzav řely 
dohodu o pln ě funkčním systému odpovídajících ú čtů.  
Jistý pokrok byl zaznamenán v oblasti cel. Srbsko p řijalo změny celního zákona a zákona o 
celních sazebnících, které uvád ějí celní nomenklaturu v soulad s kombinovanou 
nomenklaturou EU. Černá Hora p řijala změny celního zákona a zákona o celních orgánech. 
Správní a provozní kapacita celních orgán ů v obou republikách se zlepšuje, avšak stále musí 
být značně posílena. V oblasti hospodářské soutěže přijaly obě republiky nové antimonopolní 
právní předpisy a z řídily základní struktury pro monitorová ní státní podpory. Dalšího úsilí je 
zapotřebí k zajišt ění plné funk čnosti mechanism ů, které republiky z řídily ke kontrole v oblasti 
státní podpory a antimonopolních opat ření. V oblasti zadávání ve řejných zakázek  nebyl 
v Srbsku zaznamenán žádný legi slativní ani správní pokrok. Černá Hora dosáhla ur čitého, 
omezeného pokroku tím, že rozší řila pravidla pro zadávání ve řejných zakázek na svazové 
orgány. Podstatn ě posílena musí být správní kapacita k provád ění a prosazování právních 
předpisů o zadávání ve řejných zakázek, zvlášt ě v Černé Hoře. Obě republiky by m ěly zajistit, 
aby hospodá řské subjekty z jedné republiky mohly mít prosp ěch z národního zacházení 
v druhém stát ě a aby se na svazové orgány vzta hovala zákonná pravidla pro zadávání 
veřejných zakázek. Pokud jde o práva duševního vlastnictví , byl v obou republikách 
zaznamenán ur čitý pokrok v zákonodárství. Černá Hora p řijala rámcový zákon na ochranu 
práv duševního vlastnictví.  Prosazování se postupn ě zlepšuje, avšak zapot řebí je dalších 
důrazných opat ření. Úloha ú řadu duševního vlastnictví z řízeného na úrovni svazu musí být 
plně uznána ob ěma republikami. Ú řadu musí být poskytnuta nezbytná správní kapacita 
k provádění jeho úkol ů.  
Pokud jde o odvětvové politiky , bylo dosaženo jistého pokroku, a čkoliv nerovnom ěrného. 
V oblasti průmyslu a malých a st ředních podnik ů dosáhly ob ě republiky ur čitého pokroku p ři 
provádění Evropské charty pro malé a st řední podniky. Jistého pokroku bylo dosaženo 
v oblasti zemědělství. Srbsko p ředevším posílilo správní kapacitu ministerstva zem ědělství a 
schválilo nové rámcové zákony ve veterinární oblasti. Pokud jde o životní prost ředí, dosáhly 
obě republiky ur čitého, omezeného pokroku. Černá Hora v první řadě přijala zákon týkající se 
integrované prevence a kontroly zne čištění. Obě republiky dosáhly ur čitého pokroku v oblasti 
dopravy , zejména svým zapojením do regionální dopravní sít ě v jihovýchodní Evrop ě. Obě 
republiky dosáhly pokroku v energetické  oblasti. Energetická agentura v Srbsku zahájila 
provoz a schválena byla rozvojová stra tegie pro energetiku na období do roku 2015. 
Pokračuje proces roz členění státního dodavatele el ektrické energie. V Černé Hoře bylo 
dosaženo ur čitého pokroku p ři restrukturalizaci odv ětví elektřiny. Srbsko a Černá Hora 
podepsalo Smlouvu o Energetickém spole čenství pro jihovýchodní Evropu. 
Určitého pokroku bylo dosaženo v oblasti informační společnosti a médií . V Srbsku byl 
zrušen výhradní monopol na posky tování pevných linek, telekomunika ční agentura však 
dosud není v provozu kv ůli nedostatku finan čních prost ředků. V Černé Hoře byl dokon čen 
privatizační proces poskytovatele pevných linek. Pokud jde o audiovizuální politiku , 
nedosáhlo Srbsko žádného pokroku. Zem ě změnila svůj zákon o ve řejnoprávním vysílání, aby 
 
CS 25   CS prodloužila lh ůtu pro přeměnu vládou kontrolovaného rozhlasu a televize Srbska na rozhlas a 
televizi ve řejné služby a odsunula privatizaci rozhla su a televize provozovaných místními 
správami. V Černé Hoře uskutečnila rozhlasová rada nabídkové řízení na vydávání licencí na 
využívání frekven čního spektra. 
V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti  nebylo v oblastech, ve kterých jsou 
odpovědnosti rozd ěleny mezi svaz stát ů a jeho dv ě republiky, dosaženo žádného skute čného 
pokroku. Ob ě republiky nadále používají odlišné víz ové režimy. V obou republ ikách se teprve 
připravují národní stra tegie o integrované správě hranic  a v Srbsku bylo p řevedení správy 
hranic z armády svazu stát ů na policii zpožd ěno. V oblasti azylu  dosud ani jedna z obou 
republik nep řijala zákony nezbytné k provedení celosvazového rámcového zákona. Pokud jde 
o migraci , je třeba plně prosazovat dohody o zp ětném přebírání osob. 
V oblastech, které spadají do pravomoci republik, bylo dosaženo ur čitého pokroku 
v zákonodárství v souvislosti s bojem proti praní pen ěz. Pokud jde o reformu policie , dosáhla 
Černá Hora pokroku p řijetím zákon ů o policii a národní bezpe čnostní agentu ře. V Srbsku 
dosud nebyly schváleny nové právní p ředpisy o policii a bezpe čnostních službách. 
Organizovaný zlo čin je i nadále d ůvodem k obavám v obou republikách. V Černé Hoře byla 
přijata strategie na boj proti korupci a organizovanému zlo činu. 
Kosovo 
Politická situace  v Kosovu z ůstala stabilní b ěhem parlamentních voleb i následného 
sestavení koali ční vlády, jakož i u p říležitosti obžaloby bývalého p ředsedy vlády 
Mezinárodním trestním tribunálem pro býval ou Jugoslávii a jeho dobrovolného odstoupení. 
Výkonnost prozatímních institucí sa mosprávy je však oslabena zna čnými nedostatky v oblasti 
demokracie a pracovní efektivity. 
Vztahy mezi kosovskými Srby a kosovskými Albánci z ůstávají napjaté. Bojkotem voleb 
v roce 2004 se kosovští Srbové p řipravili o možnost řešit oprávn ěné zájmy svého spole čenství 
demokratickými prost ředky. Zárove ň se kosovskoalbánské v ětšině nepodařilo vytvo řit 
podmínky nezbytné k usnadn ění účasti kosovských Srb ů na politických procesech. Tato 
situace výrazn ě omezila provedení reformy místní samosprávy. 
Celkově musí být právní stát výrazn ě posílen. Jedním ze zásadních problém ů je právní 
nejistota panující s ohledem na zá kony platné v Kosovu. K hlavním problém ům stále pat ří 
soudní správa, nebo ť narůstá počet nevyřešených p řípadů. Soudní a donucovací orgány 
musejí být podstatn ě zlepšeny, aby byly schopny pln ě prosazovat právo, zejména pokud jde o 
vlastnická práva a boj pr oti organizovanému zlo činu a finan ční kriminalit ě. Korupce je široce 
rozšířená; soudržná a ú činná opatření k boji proti korupci nejsou k dispozici. 
Správní kapacita Kosova z ůstává velmi slabá. Ve řejná správa Kosova pracuje neú činně, je 
přístupná politickému zasahování  a ne vždy funguje spravedliv ě. Ačkoliv pro státní správu a 
pro správu ve řejných financí existují právní základy, vyzna čuje se jejich činnost 
nedostate čnou transparentností a odpov ědností. Je t řeba zlepšit koordinaci provád ěnou vládou 
a konkrétn ěji definovat vztah mezi úst řední úrovní a obecními úrovn ěmi. Za prioritu se 
považuje zlepšení nabídky základních ve řejných služeb všem spole čenstvím, které v podstat ě 
přispěje ke snížení poptávky po službách poskytovanýc h paralelními strukturami, které nadále 
existují ve v ětšině obcí, v nichž žijí p řevážně kosovští Srbové. 
 
CS 26   CS K dalšímu pokroku došlo v oblasti svobody projevu vytvo řením právního rámce pro nezávislá 
média a z řízením dvou nových akademických instituc í na podporu prestižního žurnalismu. 
Přijat byl zákon proti diskriminaci, který však musí být nyní pln ě proveden, má-li řádně 
sloužit k ochran ě práv nejzraniteln ějších skupin, zejména d ětí a žen. Ú řad veřejného ochránce 
práv hrál nadále zásadní úlohu v souvislosti se zajiš ťováním lidských práv a ochranou 
menšin. 
Byly učiněny rozsáhlé snahy o to, aby kosovské orgány odsoudily násilné činy páchané na 
menšinových skupinách, zvýšily zastoupení menšin a povzbudily uprchlíky k návratu. Dosud se však jedná pouze o prohlášení o zám ěrech, k jejichž p řevedení do praxe na místní úrovni 
zatím nedošlo. Situace etnických menšin je proto nadále velmi problematická. Používání 
jazyků menšin v úst ředních a obecních orgánech není dostate čné a brání zapojení se osob 
hovořících těmito jazyky do t ěchto orgán ů. Přístup menšin k ve řejným službám rovn ěž 
představuje problém. Pokud jde o návrat uprchlík ů a vnitřně vysídlených osob, z ůstává počet 
navrátilců velmi nízký. Nejistota ohledn ě budoucího statusu Kosova, obavy o bezpe čnost a 
bezútěšné vyhlídky na zam ěstnání odrazují kosovské Srby a jiná spole čenství od návratu do 
země. Vyžadována je zvláštní pozornost k zajišt ění udržitelného živobytí pro všechna 
menšinová spole čenství, která již v Kosovu žijí. Naléhavá opat ření jsou nezbytná k řešení 
situace Rom ů, Ashkalija a egyptských skupin, zejména t ěch, které žijí v podmínkách 
nebezpečných pro zdraví. 
Technický dialog s B ělehradem byl znovu zahájen a zapojení Kosova do regionálních 
iniciativ spolupráce se zvýšilo. 
Zahájení diskusí o budoucím statusu Kosova je výzvou pro celý region. Silný závazek všech 
stran k multietnickému, stabilnímu a demokr atickému Kosovu je nezbytný pro udržitelné 
vyřešení statusu Kosova, které by posílilo bezpe čnost a stabilitu v regionu a další pokrok 
směrem k EU.  
Hospodá řství Kosova funguje na základ ě vznikajícího rámce zásad fungujícího trhu. 
K vyřešení závažných nedostatk ů týkajících se konkurenceschopnosti hospodá řství jsou 
nezbytné další d ůrazné reformní snahy. 
Měnová stabilita byla i nadále zajiš ťována prost řednictvím eura používaného jako hlavní 
platidlo. Inflace se stala negativní v druhé polovin ě roku 2004 a na za čátku roku 2005. Pokrok 
byl zaznamenán u strukturálních reforem,  zejména se od poloviny roku 2004 zrychlila 
privatizace podnik ů ve veřejném vlastnictví. Dva podniky ve ve řejném vlastnictví byly 
inkorporovány. Orgány dále provád ěly liberální politiky v obla sti obchodu a pracovního trhu 
a pokračovaly v zajiš ťování relativn ě otevřeného vstupu spole čností na trh a celkov ě 
příznivého podnikatelského prost ředí. V souvislosti se zrychlenou privatizací došlo 
k některým mírným tok ům přímých zahrani čních investic.  
Hospodářský růst však byl spíše slabý, rovn ěž byl poznamenaný poklesem podpory 
zahraničních sponzor ů a nedostate čnou dynamikou hospodá řství. Nezam ěstnanost z ůstává 
velmi vysoká a schodek b ěžného účtu je i nadále zna čný. Konfigurace politik nebyla zcela 
vhodná: zna čná zvýšení výdaj ů vedla v roce 2004 k vysokému rozpo čtovému schodku. 
Restrukturalizace elektrárenské spole čnosti byla odsunuta p ředevším kv ůli nedostate čným 
prostředkům na financování nezbytných investic. Zajišt ění vlastnických práv nadále z ůstává 
výzvou. Právní nejistota a nedostatky p ři provádění právních p ředpisů a prosazování smluv 
nadále brání rozvoji soukromého sektoru a soukromých investic. Odchod spole čností z trhu je 
i nadále obtížný a zdlouhavý p ředevším kv ůli nedostatk ům v soudnictví. Hospodá řská činnost 
 
CS 27   CS je nadále bržd ěna nedostate čnou základní infrastrukturou. R ůst reálných mezd oslabil 
konkurenceschopnost kosovského vývozu. 
Při sbližování s evropskými standardy  dosáhlo Kosovo v mnoha oblastech pokroku, a č 
nerovnom ěrného.   
Nové právní p ředpisy a politiky jsou nyní již v po čátečních stádiích koncepce a návrhu 
rozsáhle p řezkoumávány na p říslušných ministerstvech a ú řadu pro evropský integra ční 
proces, zda jsou v souladu s p říslušnými právními p ředpisy EU. Sedm ministerstev z řídilo 
oddělení příslušná pro evropskou integraci, n ěkterým z nich vypomáhají zahrani ční odborníci. 
Nedostatek kvalifikovaných domácích odborník ů na právo EU je p řekážkou. Problémy se 
objevily také p ři překladech nových právních p ředpisů. Navzdory všem dosaženým pokrok ům 
nejsou dosud zcela upevn ěny struktury státní správy a parl amentní výbor pro mezinárodní 
spolupráci a integraci EU není dosud pln ě funkční. 
V oblasti vnitřního trhu  bylo dosaženo ur čitého pokroku p řijetím nových právních p ředpisů. 
Přepracovaný zákon o zadávání ve řejných zakázek  vychází z pravidel EU a v sou časné době 
jej zkoumá Kosovské shromážd ění. V oblasti práva duševního vlastnictví  nemůže být podána 
zpráva o žádném pokroku. Pozitivní vývoj byl zaznamenán v oblasti cel, a to zejména p ři 
provádění integrovaného sazebníku pro Kosovo a celního kodexu. Ur čitého pokroku bylo 
dosaženo v oblasti daní, kde probíhá postupné sbližování právních p ředpisů s acquis. V roce 
2005 zavedlo Kosovo zjednodušený systém se dv ěma druhy dan ě z příjmu. Je t řeba zlepšit 
výběr daní a rovn ěž kontrolní kapacitu da ňové správy a bojovat proti podvod ům v souvislosti 
se spotřebními dan ěmi.  
Pokud jde o rozvoj odvětvových politik , pokračuje země v provád ění Evropské charty pro 
malé a střední podniky. Zve řejněn byl zákon o podpo ře malých a st ředních podnik ů. Potenciál 
zemědělství v Kosovu z ůstává nevyužit a je t řeba zabývat se klí čovými výzvami, jakými jsou 
špatná infrastruktura, vlastnická práva, nevhodné úv ěry, nedostate čné mechanismy kontroly 
jakosti a nízké vzd ělání. V oblasti životního prost ředí dosáhlo Kosovo pokroku na cest ě ke 
sblížení právních p ředpisů s acquis EU p řijetím právních p ředpisů o kvalitě vody a ovzduší, 
jakož i dopl ňujících právních p ředpisů týkajících se hodnocení dopad ů na životní prost ředí. 
Vláda schválila strategii ochrany životního prost ředí, připravován je p ětiletý akční plán pro 
ochranu životního prost ředí. K pokroku došlo v oblasti dopravy , kde se Kosovo ú častní 
regionálních iniciativ. Letišt ě v Prištině bylo postaveno pod civilní kontrolu a inkorporováno. 
Kosovo se podílí na rozší ření společného evropského vzdušného prostoru na jihovýchodní 
Evropu. Pokud jde o energetiku , podepsalo Kosovo Smlouvu o Energetickém spole čenství 
pro jihovýchodní Evropu. V oblasti telekomunik ací a poštovních služeb vstoupily v červnu 
2005 v platnost nové poštovní kódy.  
V oblasti spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti  je situace st ále nevyhovující. Ur čitého 
pokroku bylo dosaženo p ři vytváření právního rámce pro boj proti praní pen ěz, provád ěcí 
mechanismy však musejí být podstatn ě zdokonaleny. Dosud nebyla vypracována komplexní 
protidrogová  strategie, a to jak s ohledem na obchod s drogami, tak i na zvyšující se 
zneužívání drog v zemi. Probíhá p ředání pravomoci kosovským policejním jednotkám. Nutné 
je však vytvo ření další kapacity, zejména v oblasti vyšet řování, řízení a vedení pracovník ů. 
Zapotřebí je dosažení v ětšího pokroku v oblasti odsouzení pachatel ů trestných činů a podpory 
právního státu. Je t řeba zesílit boj proti organizovanému zlo činu a finanční kriminalit ě a 
vytvořit místní kapacity s ohledem na budoucí p ředání dalších pravomocí místním orgán ům.  
 
CS 28   CS Turecko 
V Turecku práv ě probíhá politický p řechod a zem ě dále dostate čně plní koda ňská politická 
kritéria . Důležité legislativní reformy nyní vstoupily v platnost a m ěly by vést ke 
strukturálním zm ěnám právního systému, zejména soudnictví. Rychlost zm ěn se však v roce 
2005 zpomalila a provád ění reforem z ůstává nerovnom ěrné. Nadále se objevují p řípady 
porušování lidských práv, a čkoliv jich ubývá, a ex istuje naléhavá pot řeba provád ět již platné 
právní předpisy a s ohledem na ur čité oblasti podnikat další le gislativní iniciativy. Zapot řebí 
je dalšího významného úsilí, pokud jde o zákl adní svobody a lidská práva, zejména svobodu 
projevu, práva žen, náboženskou svobodu, odborová pr áva, kulturní práva a další posilování 
boje proti mu čení a špatnému zacházení. Turecko by m ělo zejména lépe za členit reformní 
proces do činností všech ve řejných orgán ů. Závazek Turecka pokra čovat v dalšíc h politických 
reformách by m ěl být převeden v konkrétn ější činy ve prosp ěch všech tureckých ob čanů bez 
ohledu na jejich p ůvod. 
Pokud jde o demokracii a právní stát , byly zavedeny d ůležité strukturální reformy, zejména v 
oblasti fungování soudnictví. Šest právních p ředpisů uvedených v doporu čení Komise z roku 
2004 vstoupilo v platnost. V pr axi jsou však stále provád ěny nejednotn ě. Zatímco n ěkteré 
rozsudky ukazují, že soudy se stále více řídí judikaturou Evropského soudu pro lidská práva, 
vynesena byla také rozhodnutí, kt erá vedla ke stíhání a odsouzení,  a to zejména v souvislosti s 
vyjadřováním názor ů týkajících se tradi čně citlivých záležitostí. Zem ě pokračovala v 
reformách týkajících se vztah ů mezi civilní spole čností a armádou, avšak ozbrojené síly mají 
stále velký vliv tím, že vydávají ve řejná prohlášení o politickém vývoji a vládních politikách.  
V oblasti ochrany lidských práv a práv menšin  zůstává situace navzdory ur čitému pokroku 
stále smíšená. Pokud jde o boj proti mu čení a špatnému zacházení, vstoupily v platnost další 
právní předpisy, které doplnily již zavede ný komplexní právní rámec, a po čet případů mučení 
a špatného zacházení se snižuje. P řesto zůstávají zprávy o mu čení a špatném zacházení časté a 
osoby, které se t ěchto zločinů dopouštějí, často nejsou potrestány.  
V zákonodárství bylo dosaženo pokroku v oblasti základních svobod, zejména vstupem 
v platnost nového trestního zá koníku a nového zákona o sdružování, v praxi jsou jednotlivé 
osoby, jakož i organizace ob čanské spole čnosti svobodn ější než v minulosti. Nadále jsou však 
jednotlivé osoby stíhány a odsuzovány za vyjad řování nenásilných názor ů a některá sdružení 
se nadále setkávají s omezováním svých činností. V této so uvislosti budou soudní řízení na 
základě článku 301 pe člivě sledována.  
Stále jsou ješt ě podávány zprávy o p řípadech nep řiměřeného násilí použitého bezpe čnostními 
složkami p ři demonstracích. Pokud jde o svobodu náboženského vyznání, náboženské 
menšiny a spole čenství dosud nemají navzdory n ěkterým ad doc opat řením právní 
subjektivitu. Existuje naléhavá pot řeba řešit jejich problémy p řijetím komplexního právního 
rámce v souladu s evropskými standardy. Práv ům žen je sice v ěnována větší pozornost, avšak 
násilí proti ženám stále z ůstává důvodem k vážným obavám.  
Ačkoliv se používání jiných jazyk ů než turečtiny nyní setkává s v ětší tolerancí, je uplat ňování 
kulturních práv nadále velmi obtížné. Dosud nebyla povolena žádná mí stní rozhlasová nebo 
televizní vysílání v kurdštin ě, jazykové kurzy kurdštiny byly zrušeny a stále ješt ě bývají 
stíháni politici, když v n ěkterých situacích používají kurdš tinu. V souvislosti s menšinami a 
kulturními právy uplat ňuje Turecko nadále restriktivní p řístup. 
 
CS 29   CS Navzdory zvyšující se shod ě o potřebě řešit hospodá řský, kulturní a sociální rozvoj 
jihovýchodní oblasti, bylo dosaženo malého konkrétního pokroku a bezpe čnostní situace se 
od obnovení násilí ze strany Kurdské st rany pracujících (PKK) zhoršila. Vnit řně vysídlené 
osoby se nadále potýkají s řadou problém ů.  
Pokud jde o regionální záležitosti,  uvedla turecká vláda již n ěkolikrát, že bude pokra čovat ve 
svém závazku týkajícím se komplexního vy řešení kyperského problém u, a sice v souladu 
s plánem p ředstaveným generálním tajemníkem OSN. Dne 29. července podepsalo Turecko 
dodatkový protokol upravující dohodu o p řidružení mezi ES a Tureckem v souvislosti 
s přistoupením deseti nových členských stát ů. Souběžně vydalo Turecko jednostranné 
prohlášení, v n ěmž uvedlo, že jeho podpis v žádném p řípadě neznamená formální uznání 
Kyperské republiky. Dne 21. zá ří přijala EU prohlášení, v n ěmž se uvádí, že prohlášení 
Turecka nijak neovlivní jeho povinnosti vyp lývající z dodatkového pr otokolu. V prohlášení 
zdůraznila EU, že uznání všech členských stát ů je nezbytnou sou částí procesu p řistoupení. 
Rovněž vyzdvihla, že je nutné podporovat gene rálního tajemníka OSN v jeho úsilí o kone čné 
a komplexní vy řešení kyperského problému, které by p řispělo k míru, stabilit ě a 
harmonickým vztah ům v regionu. Turecko pokra čovalo v zamítání kyperského členství 
v některých mezinárodních or ganizacích, jakož i p řístupu Kypru k Dohod ě o kontrole exportu 
konvenčních zbraní a materiál ů a technologií dvojího ur čení (Wassenaar). Vztahy mezi 
Řeckem a Tureckem se dále vyvíjely pozitivn ě. Přesto však strany neby ly ani po 31 kolech 
zasedání v roce 2002 schopny dohodnout se na komplexním vy řešení zbývajících spor ů v 
pohraničí.  
Pokud jde o hospodářská kritéria , může být Turecko považováno za fungující tržní 
hospodářství, za p ředpokladu, že nepoleví ze svých nedávno dosažených úsp ěchů týkajících 
se stabilizace a reformy. Turecko by m ělo být rovn ěž schopno st řednědobě se vypořádat 
s konkuren čním tlakem a tržními silami v rámci Unie, a to za p ředpokladu, že pevn ě zachová 
svou stabiliza ční politiku a podnikne další rozhodné kroky sm ěrem ke strukturálním 
reformám. 
V průběhu loňského roku dosáhlo Turecko dalších d ůležitých pokrok ů v oblasti 
makroekonomické stability. Díky p řísné a obez řetné konfiguraci  politik pokra čoval proces 
fiskální konsolidace, zlepš ila se dynamika zadlužení a dále klesala inflace, zatímco 
hospodářský růst zůstal silný. Zna čného pokroku bylo dosaženo v oblasti zlepšování 
finančního řízení a kontroly ve ve řejném sektoru, v d ůsledku čehož byla zlepšena fiskální 
transparentnost. Systémy so ciálního a zdravotního pojišt ění jsou v sou časné době zásadně 
přepracovávány. Postupné zlepšování kontrolní ho a právního rámce pro bankovní sektor a 
pokroky v privatizaci jsou p říčinou postupn ě se zlepšující finan ční disciplíny hospodá řských 
subjektů a zlepšujícího se podni katelského a investi čního prost ředí v Turecku. Zvyšuje se tok 
přímých zahrani čních investic. 
V návaznosti na tento pokrok by m ěla země dále usilovat o makroekonomickou stabilizaci na 
základě restriktivní rozpo čtové politiky. Nedávné silné zvýšení schodku b ěžného účtu 
vyžaduje pe člivé sledování a p řipravenost k rychlému jednání. Podep řít a posílit proces 
stabilizace by m ěly další strukturální re formy, zejména reformy zam ěřené na právní stát, 
zintenzivn ění privatizace a restrukturalizace podnik ů, korekci nerovnováh na trhu práce a 
snížení stínové ekonomiky. Zdroje by m ěly být přidělovány účinněji; v této souvislosti je 
důležitá zejména reforma klí čových trh ů výrobních faktor ů. Celková částka určená na platy 
by měla být dodržována v souladu se závazky. Zem ě by měla pokračovat v reform ě 
rozpočtových postup ů při vynakládání ve řejných výdaj ů a měla by zajistit plné provád ění 
zdokonalených právních a správních p ředpisů. 
 
CS 30   CS Pokud jde o schopnost Turecka  přijmout a provést právní řád EU , bylo od roku 2004 
dosaženo jistého pokroku, a čkoliv tento pokrok nebyl ve všec h oblastech stejný. Pokroku bylo 
dosaženo v oblasti volného ob ěhu zboží , zejména s ohledem na provád ěcí předpisy v rámci 
nového přístupu, včetně možnosti Turecka informovat subjekty posuzování shody, jakož i na 
dozor nad trhem. V p řípadě ostatních oblastí, nap ř. v oblasti starého p řístupu a v 
neharmonizovaných oblastech, nedošlo k žádné mu pokroku. Navzdory celní unii mezi ES a 
Tureckem není dosud ob ěh výrobků zcela volný. 
Volný pohyb kapitálu  se mírn ě zlepšil. Zrušena byla n ěkterá omezení, avšak cizí státní 
příslušníci si nemohou po řizovat nemovitosti, ani p ůsobit v n ěkterých hospodá řských 
odvětvích. Jistého pokroku bylo dosaženo v d ůležité oblasti praní pen ěz, sbližování 
souvisejících právních p ředpisů však dosud nebylo dokon čeno. 
Určitý pokrok byl zaznamenán v oblasti práva spole čností , zejména pokud jde o ú četní 
standardy a audit. Celkov ě je sblížení právních p ředpisů v případě této kapitoly stále 
omezené. 
Sblížení právních p ředpisů týkajících se práv duševního vlastnictví  se posunulo kup ředu a 
dále se zlepšilo. Do jisté míry se zlepšilo rovn ěž jejich prosazování, které však p řesto zůstává 
nejslabším aspektem v systému.  
V oblasti politiky hospodá řské sout ěže jsou právní p ředpisy týkající se podnikání 
(antimonopolní právní p ředpisy a právní p ředpisy o kontrole fúzí) dostate čně sblíženy a 
prováděny Úřadem na ochranu hospodá řské soutěže. Pokud jde o státní podporu, nem ůže být 
naopak podána zpráva o žádném pokroku v souvi slosti se sblížením nebo prosazováním 
právních p ředpisů. Navzdory konkrétním dvoustranným závazk ům je tedy sblížení právních 
předpisů stále velmi omezené. Zvláštní pozornost by m ěla být věnována kontrole státní 
podpory v ocelá řském odv ětví. 
Jistého pokroku bylo dosaženo v souvislosti s finančními službami , zejména v 
odvětví pojišťovnictví a penzijního p řipojištění. Je třeba upevnit pokrok v bankovním sektoru. 
Celkově je však sblížení právních p ředpisů v této oblasti omezené a správní kapacitu je t řeba 
posílit. 
V oblasti informační společnosti a médií  byl zaznamenán ur čitý pokrok v souvislosti s 
elektronickými komunikacemi a informa čními technologiemi, kde pokro čila liberalizace, a se 
službami informa ční společnosti. Účinné provád ění právních p ředpisů by vyžadovalo další 
rozvoj správní kapacity. V oblasti audiovizuální politiky bylo v poslední dob ě dosaženo jen 
malého pokroku a celkové sblížení právních p ředpisů zůstává rovn ěž omezené.  
V oblasti zemědělství a rybolovu  bylo dosaženo pouze omezeného pokroku. Podniknuto bylo 
několik iniciativ na podporu rozvoje venkova, které je t řeba ještě posílit. Celkov ě je stupeň 
sblížení právních p ředpisů a rovněž správní kapacita na velmi nízké úrovni. 
Sblížení právních p ředpisů v oblasti bezpečnosti potravin a veterinární a rostlinoléka řské 
politiky  je rovn ěž velmi omezené. Sblížení právních p ředpisů je významn ější v 
případě některých pododv ětví obecné politiky v oblasti pot ravin, avšak je stále nedokon čené, 
a jejich provád ění se jeví jako obtížné. Nebyl zavede n obecný rámec pro veterinární politiku. 
Správa se však nyní snaží id entifikovat problémy, které se v praxi vyskytují, a správní zm ěny, 
kterých bude zapot řebí k jejich vy řešení. V oblasti rostlinoléka řské politiky bylo dosaženo 
omezeného pokroku. Bude zapot řebí silně modernizovat správní stru ktury v této oblasti. 
 
CS 31   CS Pokrok v oblasti dopravy  se liší v závislosti na r ůzných druzích dopravy. Ur čitého pokroku 
bylo dosaženo v silni ční doprav ě, kde je sblížení právních p ředpisů pokročilejší, avšak 
provádění stále není dokon čeno. V železni ční doprav ě jsou zapot řebí významných 
legislativních a institucionálních reforem. V námo řní doprav ě bylo dosaženo ur čitého 
pokroku, pokud jde o sblížení právních p ředpisů a posílení správní kapacity. S ohledem na 
leteckou dopravu lze podat zprávu o ur čitém pokroku, a čkoliv celkov ě zůstává sblížení 
právních p ředpisů omezené. V energetické  oblasti bylo dosaženo ur čitého pokroku, zejména 
pokud jde o bezpe čnost dodávek a o obnovitelné zdroje. Zatímco v souvislosti s vytvo řením 
vnitřního trhu s energií bylo v omezené mí ře dosaženo pokroku, nebyl zaznamenán žádný 
pozitivní vývoj s ohledem na státní podpory v energetickém odv ětví, ani na energetickou 
účinnost. Pokud Turecko vytvo ří kapacitu k výrob ě jaderné energie, budou muset být posíleny 
správní kapacity k zajišt ění vysoké úrovn ě jaderné bezpe čnosti. V oblasti radia ční ochrany 
došlo k ur čitému pokroku. 
Omezený pokrok byl zaznamenán v oblasti daní, a to pokud jde o p římé i nep římé daně. 
Celkově je turecký da ňový systém částečně v souladu s acquis, avšak stále je zapot řebí 
značného sblížení. Problémem je i nadále rozsah stínové ekonomiky. Je t řeba značně 
modernizovat správní kapacitu. 
V oblasti statistiky  došlo k ur čitému pokroku, zejména pokud jde o klasifikace a odv ětvové 
statistiky. Sblížení právních p ředpisů s acquis je v sou časné době omezené, avšak spolupráce 
mezi Eurostatem a státním statistickým ú řadem pokra čuje. Určitého pokroku bylo dosaženo 
v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky . Zatímco je však sblížení právních p ředpisů 
v oblasti bezpe čnosti a ochrany zdraví p ři práci relativn ě pokročilé, zásadní úsilí je stále 
nezbytné v oblastech, jako je so ciální dialog, rovnost žen a muž ů a boj proti diskriminaci. 
Velkým úkolem, který má zem ě před sebou, je provád ění právních p ředpisů a posílení správní 
kapacity v této oblasti.  
Turecká strategie týkající se průmyslové politiky  již je z velké části v souladu se základními 
zásadami EU. Od vydání p ředchozí zprávy byl zaznamenán další pokrok, zejména v p řípadě 
politiky týkající se malých a st ředních podnik ů. V oblasti regionální politiky a koordinace 
strukturálních nástroj ů je pokrok nestejný. Od vydání p ředchozí zprávy nedošlo k žádnému 
vývoji v souvislosti s územní organizací a programováním. Právní rámec, finan ční řízení a 
kontrola naopak doznaly pokroku. Nezbytné  je i nadále podstatné úsilí o z řízení 
institucionálních struktur. Z řízeny a následn ě modernizovány by m ěly být správy zapojené do 
regionální politiky, a to jak na cen trální, tak i na regionální úrovni. 
V oblastech soudnictví a základních práv  učinilo Turecko pokrok p ři přebírání standard ů a 
postupů EU týkajících se soudnictví a protikorup čních opat ření. Zapot řebí je však dalších 
kroků k zajištění nezávislosti a ú činnosti soud ů. Pokud jde o korupci, jsou vyžadována další 
opatření ke zlepšení ú činnosti příslušných subjekt ů zřízených za ú čelem boje proti korupci a 
ke zvýšení pov ědomí veřejnosti o korupci jakožto závažného trestného činu.  
Turecko pokra čovalo ve sbližování svých právních p ředpisů s acquis v oblasti spravedlnosti, 
svobody a bezpe čnosti.  Celkově jsou turecké právní p ředpisy v této oblasti částečně v souladu 
s acquis. Dalšího pokroku je zapot řebí v řadě oblastí, nap říklad je t řeba přijmout zákon o 
ochraně osobních údaj ů, přijmout a provád ět národní ak ční plán o správ ě hranic, provád ět 
národní ak ční plán pro migraci a azyl, odstranit zem ěpisná omezení Ženevské úmluvy a 
zavést spolupráci mezi jednotlivými orgány. 
 
CS 32   CS V oblasti životního prost ředí dosáhlo Turecko omezeného pokroku. Celková úrove ň 
provedení acquis do vnitrostátního práva z ůstává nízká, s výjimkou nakládání s odpady a 
hluku, kde je provedení do vnitros tátního práva již daleko. D ůvodem k obavám je nadále 
nedostate čné provád ění a prosazování. Turecko musí podniknout kroky k za členění 
environmentální politiky do definice vš ech ostatních politik a jejich provád ění. 
Sbližování právních p ředpisů v oblasti ochrany spot řebitele a zdraví  stále postupuje kup ředu. 
Pokroku bylo dosaženo zejména p ři provádění opatření, která se netýkají bezpe čnosti. 
V případě bezpečnostních opat ření nedošlo k žádnému dalšímu pokroku. Jistý vývoj byl 
zaznamenán v oblasti ve řejného zdraví, zejména v souvislosti s právními p ředpisy v oblasti 
tabáku. Posílena by m ěla být správní kapacita.  
Předpisy týkající se celní unie  jsou z v ětší části sblíženy, takže jsou v souladu rovn ěž s 
dvoustrannými dohodami mezi ES a Tureckem. Zapot řebí je však stále dalšího sblížení 
celního kodexu Turecka s celním kodexem ES. D ůvodem k obavám v této oblasti jsou jiné 
než celní právní p ředpisy uplat ňované ve svobodných pásmech a rovn ěž pokračující 
nedostate čné prosazování práv duševního vlastnictví u cel ních kontrol. 
Turecko se do zna čné míry řídí obchodními aspekty pol itiky EU týkající se vnějších vztah ů, 
neboť se jedná o závazek vyplývající z celní unie mezi ES a Tureckem. Turecko p ředevším 
uzavřelo s třetími zem ěmi nové dohody o volném obchodu. Turecku se poda řilo sblížit 
z velké části právní p ředpisy se systémem všeobecných ce lních preferencí ES. Pokud jde o 
společnou zahrani ční a bezpe čnostní politiku , dosáhlo Turecko zna čného stupn ě sblížení 
právních p ředpisů. Dvoustranné vztahy se sousedními zem ěmi, včetně Řecka, se dále zlepšily. 
Hranice s Arménií je nadále uzav řena. Turecko a EU odlišn ě interpretují dohody „Berlín 
plus“ uzav řené mezi EU a NATO, což zt ěžuje strategickou spolupr áci mezi EU a NATO p ři 
řešení krizí.