Zvláštní zpráva Řeší finanční podpora 
z EU vhodným  
způsobem potřeby 
mikropodnikatelů?CS 2015  č. 08
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2547-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/34552 QJ-AB-15-008-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2542-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/0249 QJ-AB-15-008-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2552-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/1704 QJ-AB-15-008-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Řeší finanční podpora 
z EU vhodným 
způsobem potřeby 
mikropodnikatelů?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 08
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedla členka EÚD Iliana Ivanova s podporou vedoucího kabine -
tu Tonyho Murphyho, atašé kabinetu Mihaila Stefanova, vedoucího oddělení Emmanuela Raucha, vedoucího týmu Denni -
se Werneruse, vedoucího týmu Romualda Kayibandy, auditora Piotra Senatora a auditora Christiana Wiesera.
Zleva doprava: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, D. Wernerus, 
P . Senator, M. Stefanov.

03
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář  
I – VI Shrnutí
1 – 16 Úvod
17 – 18 Rozsah a koncepce auditu
19 – 63 Připomínky
19 – 37 Programování a koncepce podpory EU pro mikropodnikatele
21 – 30 Nedostatek specifického posouzení potřeb a vhodných systémů řízení rizika pro podporu ESF pro 
mikropodnikatele
31 – 33 Mechanismy zřizování finančních nástrojů v rámci EPMF byly obecně uspokojivé
34 – 36 Většině finančních nástrojů ESF se nepodařilo přilákat soukromé financování
37 Finanční nástroje EPMF určité soukromé financování přilákaly
38 – 54 Systémy pro monitorování a vykazování výkonnosti
41 – 44 U operačních programů ESF existovaly jen omezené informace o projektech a mírách přežití
45 – 47 U projektů EPMF byly k dispozici úplnější informace o dosahu projektů a míře přežití
48 – 54 Projekty se k mikropodnikatelům dostaly, přičemž polovina z těchto mikropodnikatelů byla předtím 
nezaměstnaná
55 – 63 Informace o nákladech na provádění podpory EU pro mikropodnikatele
56 – 58 Neúplné informace o administrativních nákladech na realizaci operačních programů ESF
59 – 63 Variabilita nákladů účtovaných za finanční nástroje ESF
64 – 72 Závěry a doporučení
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky
CGAP : Konzultační skupina pro pomoc chudým ( Consultative Group to Assist the Poor )
EaSI : Program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (Employment and Social Innovation)
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
EIB: Evropská investiční banka nebo skupina Evropské investiční banky v případě, že je v textu společný odkaz na 
EIB a EIF 
EIF: Evropský investiční fond
EPMF : Evropský nástroj mikrofinancování Progress ( European Progress Microfinance Facility )
ESF : Evropský sociální fond
EU: Evropská unie
HND : Hrubý národní důchod
MSP : Malé a střední podniky
OP: Operační program
PAR : Rizikové portfolio ( Portfolio‑at‑risk )
05
 Glosář
Dosah : Dosah je míra, v níž se projekty se dostanou k zamýšlené cílové skupině (např. mikropodnikatelům).
EaSI : Program pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSi, Employment and Social Innovation)  je finanční nástroj na 
úrovni EU, jehož cílem je podporovat vysokou kvalitu a udržitelnost zaměstnanosti, zaručit odpovídající a důstojnou 
sociální ochranu, bojovat proti sociálnímu vyloučení a chudobě a zlepšovat pracovní podmínky.
EaSI je řízen přímo Evropskou komisí. Slučuje EPMF a dva další programy EU, které byly v období 2007–2013 řízeny 
samostatně.
Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) má za cíl posílit 
hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii vyrovnáváním hlavních nerovností mezi regiony Unie 
prostřednictvím finanční podpory určené na budování infrastruktury a na produktivní investice vytvářející pracovní 
místa. Tato podpora je určena hlavně podnikům.
Evropský investiční fond : EIF je specializovaný poskytovatel rizikového financování ve prospěch malých 
a středních podniků (MSP) v celé Evropě. Tvoří součást skupiny EIB a jeho akcionáři jsou Evropská investiční banka 
(EIB), Evropská komise a celá škála veřejných a soukromých bank a finančních institucí. 
Evropský nástroj mikrofinancování Progress (EPMF) : Evropský nástroj mikrofinancování Progress (EPMF) provádí 
za Komisi pro záruky mikroúvěrů a pro úvěry bankám a dalším finančním zprostředkovatelům Evropský investiční 
fond (EIF).
Co se týče úvěrů bankám a dalším finančním zprostředkovatelům, je EIB spoluinvestorem nástroje EPMF.
Evropský sociální fond (ESF) : Evropský sociální fond (ESF) má za cíl posilovat hospodářskou a sociální soudržnost 
v rámci Evropské unie zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí (zejména prostřednictvím akcí 
odborného vzdělávání), podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zajištěním vyššího počtu pracovních míst 
a zvyšováním jejich kvality.
Finanční nástroje : Finanční nástroje je obecný pojem pro smlouvy, které oprávněné straně poskytují nárok vůči 
povinné straně (dlužníkovi). EU poskytuje podporu při tři možné typy finančních nástrojů: kapitálové, úvěrové 
a záruční nástroje. Kapitálové či úvěrové nástroje jsou smlouvy mezi investorem a příjemcem investice či mezi 
věřitelem a dlužníkem. Záruky jsou smlouvy, v nichž se ručitel zaručuje za práva investora či věřitele.
Kodex správného chování pro poskytování mikroúvěrů : Soubor pokynů a doporučení týkajících se 
„osvědčených postupů“, určený pro poskytovatele mikroúvěrů a vydaný Komisí v prosinci 2011.
Konzultační skupina pro pomoc chudým (CGAP) : Konzultační skupina pro pomoc chudým (CGAP) je středisko pro 
politiky a výzkum, které je podporováno přibližně 30 rozvojovými agenturami a soukromými nadacemi, jež mají za 
úkol usnadňovat přístup k financím chudému obyvatelstvu na světě. Skupina sídlí ve Světové bance.
Malý a střední podnik : Malé a střední podniky jsou podniky, které zaměstnávají méně než 250 zaměstnanců a mají 
roční obrat nepřesahující 50 milionů EUR anebo roční bilanční sumu nepřesahující 43 milionů EUR. V rámci kategorie 
malých a středních podniků je malý podnik definován jako podnik, který zaměstnává méně než 50 zaměstnanců 
a jehož roční obrat či bilanční suma nepřesahují 10 milionů EUR.
Mikrofinancování : V této zprávě je mikrofinancování definováno jako úvěry mikropodnikatelům a záruky bankám 
a dalším finančním zprostředkovatelům, kteří tyto úvěry poskytují.
06 Glosář
Mikropodnik : Jak je uvedeno v doporučení Komise 2003/361, mikropodnik je podnik s méně než deseti 
zaměstnanci, jehož roční obrat anebo bilanční suma nepřesahuje dva miliony eur.
Mikropodnikatel : V této zprávě se mikropodnikateli rozumí jednak samostatně výdělečně činné osoby a jednak 
mikropodniky (tj. zapsané jako podnikatelské subjekty).
Mikroúvěr : Komise definuje mikroúvěry jako úvěry v maximální hodnotě 25 000 EUR poskytované 
mikropodnikatelům (viz pracovní dokument útvarů Komise „Mikroúvěry pro evropské malé podniky“, 
SEK(2004) 1156).
Míra přežití : Míra přežití je ukazatel úspěšnosti finanční podpory pro mikropodnikatele. Vypočítává se tak, že se 
vydělí počet subjektů, které byly podpořeny a které jsou ke konci daného období stále funkční („zpětné sledovací 
období“), celkovým počtem podpořených subjektů.
Nadměrně dimenzovaný finanční nástroj : Finanční nástroj je klasifikován jako nadměrně dimenzovaný v případě, 
že jeho přidělené prostředky výrazně překračují objem financování, který je nutný k pokrytí skutečných potřeb 
cílové skupiny (tj. v kontextu tohoto auditu mikropodnikatelů).
Operační program (OP) : Operační program stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude 
financování (EU i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) v daném 
období (obvykle sedm let) využito k financování projektů. Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů 
specifikovaných na úrovni prioritní osy OP . Všechny fondy pro oblast soudržnosti (tj. EFRR a ESF) mají operační 
programy. Operační program připravuje členský stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU ho musí 
schválit Komise. Operační programy je možné v průběhu období, k němuž se vztahují, měnit, pokud s tím obě strany 
souhlasí.
Pákový efekt : Ve vztahu k finančním nástrojům financovaným z rozpočtu EU a vnitrostátních veřejných prostředků 
se pákový efekt vyjadřuje tím, kolik eur financování (veřejného či soukromého) bylo skutečně k dispozici 
pro finanční podporu pro konečné příjemce na jedno euro veřejného financování (EU a národních veřejných 
prostředků), jež bylo poskytnuto pro finanční nástroj k dispozici.
Revolvingový efekt : Efekt, při němž jsou finanční prostředky přidělené na určitý nástroj nejméně jednou opětovně 
využity (prostřednictvím úvěrů a záruk).
Rizikové portfolio : Hodnota všech nesplacených úvěrů, jejichž jedna či více splátek jistiny je po splatnosti více než 
určitý počet dní (obvykle 30 dní).
Řídicí orgán : Národní, regionální nebo místní veřejný orgán (nebo jiný veřejný či soukromý subjekt) určený 
členským státem k řízení operačního programu. Mezi jeho úkoly patří zejména výběr projektů k financování, 
monitorování realizace těchto projektů a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech a o dosažených výsledcích.
Výstupní politika : Výstupní politika znamená politiku anebo strategii pro zrušení účasti finančního nástroje podle 
určitého plánu, aby se dosáhla maximální návratnost.
Zrušení : Proces, který zahrnuje prodej veškerého majetku fondu, vypořádání s věřiteli, rozdělení případného 
zbývajícího majetku mezi vlastníky a rozpuštění fondu. Zrušením se v zásadě chápe likvidace fondu realizujícího 
finanční nástroj.
07
 Shrnutí
I
Mikropodnikatelé mají problémy s přístupem na 
tradiční úvěrový trh, což komplikuje vytváření nových 
mikropodniků nebo zahajování samostatně výdělečné 
činnosti. Podpora EU má za cíl odstranit do určité míry 
stávající mezeru ve financování, a to poskytováním 
finanční podpory mikropodnikům (v rámci ESF) nebo 
zajišťováním snadnějšího přístupu k úvěrům díky 
finančním nástrojům pro poskytovatele mikroúvěrů, 
kterými jsou konkrétně úvěry a záruky.
II
Podpora EU je poskytována hlavně prostřednictvím 
dvou různých nástrojů: Evropského sociálního fondu 
(ESF) a Evropského nástroje mikrofinancování Progress 
(EPMF). Pod ESF spadají opatření, která jsou realizo -
vána hlavně formou grantů a také finančních nástrojů 
(úvěrů či záruk) a která tvoří součást operačních 
programů připravovaných členskými státy a schva -
lovanými Komisí. EPMF je pak za Komisi realizován 
Evropským investičním fondem.
III
Účetní dvůr posuzoval, zda programování a koncepce 
podpory EU řešily skutečné potřeby mikropodnikatelů 
a zda byly zavedeny spolehlivé systémy pro vykazo -
vání výkonnosti. Kromě toho Účetní dvůr prověřoval, 
zda byly k dispozici dostatečné informace o realizač -
ních nákladech jednotlivých mechanismů financování 
EU podporujících mikropodnikatele.
IV
Účetní dvůr dospěl k závěru, že u finanční podpory 
z ESF pro mikropodnikatele existují nedostatky v pro -
gramování a koncepci podpory a že neexistují dosta -
tečné a spolehlivé informace o monitorování výkon -
nosti. Kromě toho Komise a členské státy nemají 
k dispozici dostatečné informace týkající se administ -
rativních nákladů za každý členský stát a za jednotlivé 
mechanismy financování (tj. granty či finanční nástroje 
jako např. úvěry či záruky).V
Účetní dvůr se celkově domnívá, že tyto otázky mohou 
mít negativní dopad na účinnost finanční podpory EU, 
která má řešit potřeby mikropodnikatelů.
VI
Pro odstranění problémů zjištěných v této zprávě 
Účetní dvůr doporučuje:
a) Pro programové období 2014–2020 by členské 
státy měly při koncipování finančních nástrojů 
a přípravě operačních programů, které zahrnu -
jí podporu EU pro mikropodnikatele, provádět 
důsledně posouzení potřeb. To by rovněž pomoh -
lo při alokaci vhodného objemu prostředků pro 
alternativní mechanismy financování, tj. granty 
nebo finanční nástroje (úvěry či záruky). Komise by 
v tomto ohledu měla poskytnout pokyny.
b) Komise by měla podmínit využívání finančních 
nástrojů ESF členskými státy nejen splněním regu -
lačních požadavků, ale též existencí spolehlivého 
systému řízení rizika, aby se tak předešlo předi -
menzování fondů.
c) Aby se v budoucnu zlepšil dosah projektů, měla by 
Komise spolu s členskými státy koncipovat opat -
ření finanční podpory z ESF pro mikropodnikatele 
a definovat kritéria způsobilosti tak, aby se dosáh -
lo na nezaměstnané a na zranitelné osoby, které 
jsou ve znevýhodněné situaci z hlediska přístupu 
na konvenční trh s úvěry.
d) Komise by měla pro programové období 2014–
2020 provést srovnávací analýzu realizačních 
nákladů grantů ESF, finančních nástrojů ESF a fi -
nančních nástrojů EaSi s cílem zjistit jejich skuteč -
nou úroveň. Toto vyhodnocení by mělo umožnit 
zjištění osvědčených postupů týkající se toho, jak 
bude možno tyto malé částky grantů, úvěrů a zá -
ruk vyplácet za přiměřených nákladů.
08
 Úvod
01 
Mikropodnikatelé často trpí nedostat -
kem přístupu na tradiční úvěrový trh. 
To potvrzuje skutečnost, že celková 
poptávka po mikrofinancování v člen -
ských státech EU, která byla v roce 
2012 odhadována na více než 12  mili -
ard EUR1, přesahuje nabídku úvěrů po -
skytovanou bankami a jinými finanč -
ními institucemi. Finanční podpora EU 
pro mikropodnikatele si klade za cíl 
do určité míry vyřešit tuto mezeru ve 
financování, se kterou se mikropodni -
katelé potýkají.
02 
Tím, že nabídne možnost založit či 
rozvinout nové podniky, má finanční 
podpora též řešit vyloučení z trhu 
práce a zvýšit zaměstnanost, zejména 
pak mezi osobami, které byly před -
tím nezaměstnané. Evropská unie tak 
přispívá k dosahování cílů strategie 
EU2020: inteligentního a udržitelného 
růstu podporujícího začlenění dosa -
ženého prostřednictvím zvyšování 
zaměstnanosti, produktivity a sociální 
soudržnosti.
03 
Podle definice Komise je mikrofi -
nancování finanční podpora do výše 
25 000 EUR, která může být v rámci 
Evropského nástroje mikrofinancování 
Progress udělena mikropodnikatelům. 
Zvýšení přístupnosti a disponibility 
této podpory je zajištěno pomocí 
finančních nástrojů ve formě úvěrů 
a záruk. V kontextu tohoto auditu jsou 
za finanční podporu pro mikropodni -
katele považovány i granty poskytnuté 
na založení či rozvinutí nových pod -
niků, které nepřesahují zmíněný limit 
25 000 EUR.Podpora EU pro 
mikropodnikatele z ESF 
a EPMF
04 
Finanční podpora EU pro mikropod -
nikatele byla v programovém období 
2007–2013 poskytována převážně 
z Evropského sociálního fondu (ESF) 
a v období 2010–2013 také z Evropské -
ho nástroje mikrofinancování Progress 
(EPMF).
05 
Mikrofinancování mikropodnikům 
je poskytováno i dalšími nástroji EU, 
jako např. finančními nástroji pro malé 
a střední podniky v rámci operačních 
programů EFRR (3 136 milionů EUR 
v programovém období 2007–20132) 
nebo záručním mechanismem pro 
malé a střední podniky v rámci progra -
mu pro konkurenceschopnost a ino -
vace, který za Komisi řídí EIF (550 mi -
lionů EUR3 v programovém období 
2007–2013). Na tyto nástroje se tento 
audit nevztahuje, protože buď nespa -
dají pod rozpočet EU (půjčky EIB), nebo 
se na mikropodnikatele specificky 
nezaměřují.
06 
Příklady projektů přezkoumávaných 
Účetním dvorem jsou uvedeny v  rá-
mečku 1 .1 Evropská komise, 
vyhodnocení pilotní fáze 
technické pomoci JASMINE, 
ICF GHK v zastoupení GŘ pro 
regionální a městskou politiku, 
14. listopadu 2013, s. 20–22.
2 Zdroj:  Shrnutí údajů o pokroku 
při financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství předkládaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 
11. července 2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu 
a Fondu soudržnosti 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 25), programové 
období 2007–2013, září 2014, 
Evropská komise, stav 
k 31. prosinci 2013, s. 26.
3 Zdroj:  Údaje týkající se 
finančních příspěvků za 
období 2007–2013, EIF, 
listopad 2011 ( http://www.eif.
org/news_centre/
publications/corporate_
brochure/fei_brochure_new/
files/assets/seo/page14.html ).
09 Úvod
Evropský sociální fond
07 
Cílem ESF je rozšiřovat možnosti za -
městnávání pracovníků (včetně samo -
statně výdělečné činnosti) a zvyšovat 
jejich profesní a geografickou mobilitu 
a usnadňovat jejich přizpůsobování 
se změnám v průmyslu a ve výrobních 
systémech4. V programovém období 
2007–2013 Komise doporučovala, aby 
se z ESF podporovala opatření, která 
zajišťují lepší finanční a společenské 
začlenění znevýhodněných osob 
a umožňují přístup k zaměstnání5.
08 
Podpora pro mikropodniky financova -
ná z ESF zahrnuje opatření realizovaná 
prostřednictvím grantů a finančních 
nástrojů. Je definována v operačních 
programech, které připravují členské 
státy a schvaluje Komise.09 
V programovém období 2007–2013 
členské státy připravily 117 operač -
ních programů v rámci ESF, z nichž 96 
financovalo opatření klasifikovaná jako 
„podpora pro samostatně výdělečnou 
činnost a zahájení podnikání“6, v cel -
kové výši přibližně 2,4 miliardy EUR, 
většinou prostřednictvím grantů. Ne -
jsou však k dispozici žádné informace 
o tom, jaký podíl z tohoto financování 
grantů byl přidělen mikropodnika -
telům. Finanční nástroje v rámci ESF 
určené na podporu mikropodnikatelů 
ke konci roku 2013 měly přiděleny pro -
středky ve výši 680 milionů EUR7.4 Článek 162 Smlouvy 
o fungování EU.
5 Doporučení Komise 2008/867/
ES ze dne 3 října 2008 
o aktivním začleňování osob 
vyloučených z trhu práce (OJ 
L 307, 18.11.2008, p. 11); 
SEK(2010) 1564 v konečném 
znění ze dne 16. prosince 2010, 
„Seznam hlavních iniciativ“.
6 Tento odhad vychází z analýzy 
výdajů podle 86 kódů 
stanovených Komisí pro 
vykazování ze strany 
členských států v souladu 
s přílohou II nařízení Komise 
(ES) č. 1828/2006 ze dne 
8. prosince 2006, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních týkajících se 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a k nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj 
(Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1) 
a zejména pak výdajů pod 
kódem 68 „Podpora 
samostatné výdělečné 
činnosti a zakládání podniků“.
7 Podpora ve výši 680 milionů 
poskytnutá prostřednictvím 
mikroúvěrů je částečně (ale ne 
výhradně) zahrnuta do 
2,4 milionu EUR výdajů z ESF 
na podporu samostatné 
výdělečné činnosti.Jaký typ mikropodnikatelů využil podporu z EU?
V malém městě v Opolském vojvodství (Polsko) získala mikropodnikatelka grant  ve výši 40 000 zlotých 
(přibližně 9 500 EUR) z projektu ESF, který ji měl pomoci se zahájením provozu interiérového dětského hřiště 
a obchodu s oděvy.
Ve spolkové zemi Bavorsko (Německo) byl mikropodnikateli poskytnut mikroúvěr ve výši 7 000 EUR na finan -
cování nové hudební aparatury, která má přilákat více klientů do jeho baru umístěného u jezera. Úvěr  poskytl 
finanční zprostředkovatel podpořený z ESF.
Na ostrově Kréta (Řecko) využil mikropodnikatel provozní úvěr ve výši 5 000 EUR na rozšíření svého kiosku ve 
městě. Tento mikroúvěr byl poskytnut místní bankou s  garancí EPMF.Rámeček 1
10 Úvod
8 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 283/2010/EU ze dne 
25. března 2010, kterým se 
zřizuje evropský nástroj 
mikrofinancování Progress pro 
oblast zaměstnanosti 
a sociálního začleňování (Úř. 
věst. L 87, 7.4.2010, s. 1).
9 SEK(2009) 907 ze dne 
2. července 2009.
10 Belgie, Bulharsko, Dánsko, 
Irsko, Řecko, Španělsko, 
Francie, Chorvatsko, Itálie, 
Kypr, Litva, Nizozemsko, 
Rakousko, Polsko, Portugalsko, 
Rumunsko, Slovinsko, 
Slovensko, Švédsko a Spojené 
království.
11 COM(2014) 639 final ze dne 
20. října 2014 „Provádění 
evropského nástroje 
mikrofinancování 
Progress – 2013“.
12 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1296/2013 ze dne 
11. prosince 2013 o programu 
Evropské unie pro 
zaměstnanost a sociální 
inovace („EaSI“) a o změně 
rozhodnutí č. 283/2010/EU, 
kterým se zřizuje evropský 
nástroj mikrofinancování 
Progress pro oblast 
zaměstnanosti a sociálního 
začleňování (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 238).Evropský nástroj mikrofinan -
cování Progress
10 
EPMF má za cíl rozšířit přístup k mikro -
financování například nezaměstnaným 
či jiným znevýhodněným osobám, 
které jsou znevýhodněny z hlediska 
přístupu k tradičnímu trhu s úvěry8, 
a mikropodnikům. Za Evropskou 
komisi tento nástroj provádí Evropský 
investiční fond (EIF), který jedná jako 
správce fondu pro financované nástro -
je a jako pověřený subjekt pro záruky.
11 
Rozhodnutí Evropského parlamentu 
a Rady o zřízení EPMF vycházelo z po -
souzení ex ante  provedeného Komisí. 
Posouzení dospělo k závěru, že je navíc 
ke stávajícím nástrojům EU zapotřebí 
vytvořit v rámci rozpočtu EU nástroj 
pro mikrofinancování9.
12 
V období 2010–2013 byly pro EPMF 
přiděleny prostředky ve výši 203 mili -
onu EUR (103 milionu EUR z rozpočtu 
EU a 100 milionů EUR z EIB): 25 mili -
onů EUR (12 % z celkové částky) bylo 
určeno na záruky a 178 milionů EUR 
(88 %) na úvěrové financování. Fi -
nanční nástroje EPMF neposkytují 
mikropodnikatelům finanční podporu 
přímo: poskytují podporu zprostředko -
vatelům prostřednictvím úvěrů anebo 
záruk.13 
EIF vybírá banky či jiné finanční 
zprostředkovatele, kteří mají zájem 
o poskytování podpory mikropod -
nikatelům za podmínek, které jsou 
co nejblíže tržním podmínkám. Tito 
zprostředkovatelé poskytují úvěry 
způsobilým konečným příjemcům, a to 
za preferenčních podmínek ve srovná -
ní se stávajícími podmínkami na trhu 
pro dlužníky s podobným úvěrovým 
rizikem.
14 
K 30. červnu 2014 bylo vybráno 
55 bank nebo jiných finančních zpro -
středkovatelů v celkem 20 členských 
státech10 a mikropodnikatelům bylo 
vyplaceno více než 23 000 mikroúvěrů 
v objemu 208 milionů EUR11.
15 
Pro programové období 2014–2020 
bude EPMF postupně nahrazen jednou 
ze tří částí programu EU pro zaměstna -
nost a sociální inovace (EaSI)12.
16 
Graf 1  ilustruje, jak je podpora EU 
mikropodnikatelům prostřednictvím 
grantů z ESF, finančních nástrojů ESF 
a EPMF poskytována.
11 Úvod Graf 1Podpora EU pro mikropodnikatele prostřednictvím grantů ESF, finančních nástrojů 
ESF a EPMF (schématické zobrazení)
Zdroj:  EÚD.Mikropodnikatelé
(koneční příjemci)Vnitrostátní rozpočty Rozpočet EU Rozpočet EIB
Operační programy Evropského sociálního fondu  
(OP ESF) 
prováděné Komisí a řídicími orgány členských států
Granty Finanční nástroje Finanční nástroje
Finanční zprostředkovatelé
(včetně bank)Finanční zprostředkovatelé
(včetně bank)Správci projektůESF EPMF
Evropský nástroj mikroﬁnancování
Progress (EPMF) 
prováděný za Komisi EIFpro záruky pro úvěry
12
 Rozsah a koncepce 
auditu
13 Projekty byly přezkoumávány 
na úrovni řídicího orgánu či 
zprostředkujícího subjektu 
(v případě grantů) nebo 
finančního zprostředkovatele 
(v případě finančních nástrojů).
14 Německo (pět projektů), Řecko 
(šest projektů), Itálie (čtyři 
projekty), Polsko (osm 
projektů) a Rumunsko (čtyři 
projekty).
15 Belgie, Bulharsko, Česká 
republika, Estonsko, 
Španělsko, Francie, Lotyšsko, 
Litva, Malta, Portugalsko, 
Slovinsko, Slovensko, Finsko 
a Spojené království.
16 Odpovědi byly obdrženy od 
16 řídicích orgánů ze 
14 členských států a týkaly se 
celkem 19 operačních 
programů.17 
Účetní dvůr v rámci tohoto auditu 
posuzoval, zda finanční podpora 
z Evropského sociálního fondu (ESF) 
a Evropského nástroje mikrofinanco -
vání Progress (EPMF) řešila potřeby 
mikropodnikatelů. Účetní dvůr zejmé -
na přezkoumával, zda:
 — programování a koncepce pod -
pory EU zohledňovaly skutečné 
potřeby mikropodnikatelů,
 — byly zavedeny spolehlivé systémy 
na vykazování výkonnosti,
 — byl k dispozici dostatek informací 
o realizačních nákladech jednotli -
vých mechanismů financování EU 
na podporu mikropodnikatelů.
18 
Výsledky auditu vycházely z:
 — přezkumu dokumentů na úrovni 
Komise a členských států (u ESF) 
a EIF (u EPMF),
 — přezkumu vzorku 27 projektů13, 
v jejichž rámci byla poskytnuta 
finanční podpora mikropodnikate -
lům: pro šest operačních programů 
ESF – 14 grantů a šest finančních 
nástrojů (tři úvěrové a tři záruční 
fondy); a sedm finančních nástrojů 
EPMF (dva nástroje poskytující 
úvěry a pět nástrojů poskytujících 
záruky). Tyto projekty, které před -
stavovaly přibližně 1,6 miliardy EUR 
prostředků přidělených na závazky 
(1,2 miliardy EUR bylo vyplaceno), 
byly realizovány v pěti členských 
státech14 (Německu, Řecku, Itálii, 
Polsku a Rumunsku) a byly buď 
zčásti či úplně dokončeny na konci 
roku 2013 (viz tabulka 1 ), — pohovory s odborníky v dané 
oblasti,
 — analýzy složek klientů (příjem -
ci grantů a dlužníci) na úrov -
ni bank a jiných finančních 
zprostředkovatelů,
 — průzkumu provedeného mezi 
18 dalšími řídicími orgány ve 
14 členských státech15, které 
mají na starosti 22 operačních 
programů ESF s výdaji na oblast 
samostatně výdělečné činnosti 
a zahájení podnikání. Míra odpově -
dí v průzkumu byla 89 %16 a řídicí 
orgány poskytly zpětnou vazbu 
o svých zkušenostech s finanční 
podporou pro mikropodnikatele. 
Účetní dvůr analyzoval odpovědi 
11 řídicích orgánů v deseti člen -
ských státech, které uvedly, že 
jejich operační programy zahrnují 
opatření pro mikropodnikatele.
13 Rozsah a koncepce auditu Tabulka 1Veřejné finanční prostředky využité (do konce roku 2013) na podporu přístupu 
mikropodnikatelů k financování u projektů přezkoumávaných Účetním dvorem 
v milionech EUR
Členský státESF EPMF
Celkem
Granty Záruky Úvěry Záruky Úvěry
Německo 665,8 100,0 765,8
Řecko 368,9 0,8 369,7
Itálie 9,1 13,9 9,5 32,5
Polsko 21,0 11,6 7,9 40,5
Rumunsko 1,7 6,2 18,9 26,8
Celkem 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Zdroj:  Analýza EÚD, prosinec 2013.
14
 Připomínky
17 Bulharsko, Česká republika, 
Estonsko, Francie 
(metropolitní Francie, 
Martinik), Lotyšsko, Litva, 
Portugalsko (Madeira), 
Slovinsko, Slovensko a Finsko.Programování a koncepce 
podpory EU pro 
mikropodnikatele
19 
Vytvoření koncepce finančních ná -
strojů, které mají dosáhnout určitých 
cílů politiky, je náročným úkolem. 
Důležitým faktorem v tomto ohledu je 
zajistit, aby charakter a druh podpo -
ry (tj. granty nebo finanční nástroje) 
a také částky, které jsou k dispozici, 
odpovídaly skutečným potřebám po -
tenciálních příjemců.
20 
Účetní dvůr proto posuzoval, zda:
 — byla pro ESF provedena posouzení 
potřeb, aby se stanovil celkový 
objem a druh opatření podpory 
nabízených mikropodnikatelům 
a, v případě finančních nástrojů, 
zda byly zavedeny náležité inves -
tiční strategie a postupy řízení 
rizika, jimž lze předejít nadměrné 
či naopak nedostatečné velikosti 
fondů, a dále zda byly definovány 
výstupní politika anebo pravidla 
pro zrušení,
 — byl pro finanční nástroje finan -
cované v rámci EPMF zaveden 
spolehlivý systém řízení rizika, 
zejména pak zda bylo provedeno 
posouzení rizikového portfolia,
 — byly finanční instrumenty finan -
cované z ESF nebo EPMF úspěšné 
v přilákání dodatečného soukro -
mého financování  – vypočtením 
dosaženého pákového efektu.Nedostatek specifického 
posouzení potřeb a vhod -
ných systémů řízení rizika 
pro podporu ESF pro 
mikropodnikatele
Potřeby mikropodnikatelů 
nebyly řídicími orgány ve fázi 
koncipování přezkoumávaných 
operačních programů ESF 
specificky zohledněny
21 
Z auditu Účetního dvora vyplynulo, 
že řídicí orgány ESF přezkoumávaných 
operačních programů neprovedly 
před přidělením finančních prostředků 
posouzení specifických potřeb mikro -
podnikatelů a nestanovily nejvhodněj -
ší způsob, jakým mají být tyto finanční 
prostředky využity.
22 
Při odpovědích na dotazník Účetního 
dvora odpovědělo 11 řídicích orgánů 
v deseti členských státech17, že jejich 
operační programy ESF zahrnovaly 
opatření podpory pro mikropodnikate -
le. Z analýzy provedené Účetním dvo -
rem však vyplynulo, že žádný z těchto 
11 řídicích orgánů před schválením 
příslušného operačního programu 
neprovedl posouzení specifických 
potřeb mikropodnikatelů. To platilo 
též pro všechny operační programy 
v pěti členských státech, kde Účetní 
dvůr přezkoumával konkrétní projekty. 
Účetní dvůr konstatuje, že v programo -
vém období 2007–2013 neexistovala 
pro členské státy žádná regulatorní 
povinnost provádět posouzení potřeb.
15 Připomínky
19 Článek 43 nařízení Komise (ES) 
č. 1828/2006.23 
Rámeček 2  uvádí příklad nespadající 
do kontrolovaného vzorku, kdy bylo 
provedeno solidní posouzení potřeb 
za účelem zjištění potřeby cílených 
opatření pro mikropodnikatele.
U tří ze šesti přezkoumávaných 
finančních nástrojů ESF nebyly 
vytvořeny investiční strategie
24 
Obecně platí, že finanční nástroje ESF 
dostávají příspěvek z operačního pro -
gramu na své prostředky v momentu, 
kdy je vytvořena jejich právní struk -
tura. Tyto prostředky následně použijí 
na podporu projektů spadajících do 
rozsahu daného operačního progra -
mu (tj. poskytováním úvěru a záruk 
konečným příjemcům). V souladu 
s regulačními požadavky na finanční 
nástroje ESF musí tedy být pro každý 
fond vytvořena investiční strategie. Pro finanční nástroje ESF je součástí 
investiční strategie19 též analýza poten -
ciální cílové populace, aby se předešlo 
příliš velkým či naopak nedostatečným 
prostředkům pro daný fond.Příklad studie, která měla zjistit potřebu specifického opatření podpory 
zaměřeného na mikropodnikatele
V německé spolkové zemi Braniborsko byla v roce 2006 provedena studie, která měla zjistit specifické 
potřeby začínajících podniků18, a zejména pak přiměřenost finančních služeb poskytovaných bankami 
mikropodnikatelům.
Studie vycházela z kvalitativního a kvantitativního posouzení poptávky a nabídky mikrofinancování v tomto 
regionu.
Ve studii se zjistilo, že i) pro tradiční banky není poskytování finančních služeb mikropodnikatelům atraktivní, 
zvláště u malých úvěrů do 10 000 EUR, ii) stávající iniciativy na finanční podporu (např. úvěry dotované stá -
tem) nenabízejí mikropodnikatelům vhodné alternativy.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit  (Německá společnost pro mezinárodní spolupráci, GIZ , někdejší GTZ) GmbH, 
„Mikrofinance v Evropě – regionální případové studie z Francie, Německa a Řecka“, s. 13–15 (zpráva spolufinancovaná ESF).Rámeček 2
16 Připomínky
20 Pokyny týkající se nástrojů 
finančního inženýrství podle 
článku 44 nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006, 
COCOF_10-0014-04-EN, 
21. února 2011, článek 4.1.6.25 
Ve třech ze šesti kontrolovaných fi -
nančních nástrojů ESF (v Polsku a Itálii 
(Kalábrii)) Účetní dvůr zjistil, že nebyla 
vytvořena žádná investiční strategie 
(viz tabulka 2 ).
Systémy pro řízení rizika 
nebyly vhodné u pěti z šesti 
přezkoumávaných finančních 
nástrojů ESF
26 
Kromě počátečního posouzení potřeb 
by správci fondů měli rovněž zavést 
vhodné postupy pro řízení rizika. 
Sem patří zejména analýza rizikového 
portfolia daného finančního nástroje 
s cílem posoudit, zda jsou prostředky 
fondu přiměřené, a zejména aby se 
zjistilo, zda je možno pokrýt poten -
ciální ztráty z úvěrů a záruk. Podle pokynů Komise20 pro členské státy pro 
programové období 2007–2013 zajistí 
provedení takovéto analýzy soulad se 
zásadami řádného finančního řízení.Tabulka 2Existence investiční strategie, systémů pro řízení rizika a výstupní strategie / pravidel 
pro zrušení v kontrolovaných finančních nástrojích ESF
Kontrolované finanční nástroje 
v rámci ESF (členský stát)Investiční strategieSystémy pro řízení rizika  
(analýza rizikového portfolia)Výstupní politika / pravidla pro 
zrušení
Finanční nástroj A (Německo) ano ne ano 
Finanční nástroj B (Itálie) ne ne ne
Finanční nástroj C (Itálie) ne ne ne
Finanční nástroj D (Itálie) ano ne ne
Finanční nástroj E (Polsko) ano ano ano
Finanční nástroj F (Polsko) ne ne ano
Zdroj:  Analýza EÚD, 2014.
17 Připomínky
21 Čl. 43 odst. 2 nařízení Komise 
(ES) č. 1828/2006.
23 Čl. 43 odst. 2 nařízení Komise 
(ES) č. 1828/2006.27 
Účetní dvůr zjistil, že analýza rizikové -
ho portfolia byla provedena pouze pro 
jeden finanční nástroj ESF z šesti kon -
trolovaných finančních nástrojů (viz 
tabulka 2 ). V případě Itálie má Účetní 
dvůr za to, že tři kontrolované finanční 
nástroje ESF jsou výrazně předimenzo -
vány (viz rámeček 3 ).28 
Podle nařízení musí být nevyužité 
prostředky finančních programů při 
uzavírce těchto programů vráceny do 
rozpočtu EU21.
Nedostatky v oblasti výstupní 
politiky a pravidel pro zrušení 
pro finanční nástroje ESF
29 
Účetní dvůr rovněž posuzoval, zda 
řídicí orgány zavedly výstupní politiku 
či pravidla pro zrušení v souladu s plat -
nými předpisy23 pro finanční nástroje 
ESF. Účelem této politiky a pravidel 
je zajistit řádné zrušení fondu v době 
jeho uzávěrky.30 
Účetní dvůr zjistil, že u tří ze šesti 
přezkoumávaných finančních nástrojů 
ESF (dvou v Kampánii a jednoho v Ka -
lábrii) nebyla vytvořena ani výstupní 
politika, ani pravidla pro zrušení.Příklad předimenzovaných finančních nástrojů ESF
Ke konci roku 2013 představovaly platby mikropodnikatelům 9,5 % celkových prostředků úvěrového fondu 
v Kampánii (tento fond byl zřízen v prosinci 2009); u dvou záručních fondů v Kalábrii (zřízených v září a listopa -
du 2012) pak tento údaj činil 0 % a 26,7 %.
Aby se dodržela pravidla způsobilosti výdajů, měla by být tato podpora vyplacena do 31. prosince 201522. Není 
pravděpodobné, že do konce roku 2015 se zbývající prostředky k mikropodnikatelům dostanou.
22 Konec období způsobilosti, definovaného v nařízení č. 1083/2006, je v současné době předmětem jednání.Rámeček 3
18 Připomínky
24 V případě, že část prostředků 
byla použita na poplatky za 
správu, se může vyskytnout 
i pákový poměr menší než 1,0.Mechanismy zřizování 
finančních nástrojů v rámci 
EPMF byly obecně uspokojivé
31 
Zřízení finančních nástrojů v rámci 
EPMF se liší od zřízení finančních ná -
strojů v rámci ESF. Finanční zprostřed -
kovatelé u EPMF (jako například banky) 
musí vznést žádost k EIF o přidělení 
financování pro své finanční nástroje. 
V případě, že finanční zprostředkovate -
lé nemají žádnou poptávku po úvěrech 
či zárukách, o financování z EIF vůbec 
nežádají. Není tudíž nutné specifické 
posouzení regionálních potřeb.
32 
Kromě toho v souladu s pravidly EPMF 
podléhá každý finanční zprostředkova -
tel standardnímu procesu due dili -
gence, který provádí EIF. Tento proces 
zahrnuje posouzení systémů řízení 
rizika včetně postupů pro rizikové 
portfolio. Toto portfolio a příslušný 
poměr selhání jsou následně finanč -
ním zprostředkovatelem sledovány 
a pravidelně EIF hlášeny. Konkrétní 
pravidla pro tyto monitorovací a vy -
kazovací mechanismy tvoří nedílnou 
součást smlouvy mezi EIF a finančním 
zprostředkovatelem.
33 
Účetní dvůr zjistil, že požadované 
analýzy rizikového portfolia byly 
provedeny u všech sedmi prověřova -
ných finančních nástrojů EPMF. Ačkoli 
činnosti v oblasti mikrofinancování 
jsou ze své podstaty vysoce rizikové, 
z analýzy Účetního dvora vyplynulo, 
že rizikové portfolio pro jeden úvěrový 
fond v Rumunsku bylo považováno za 
nízké ve srovnání s podobnými fondy. 
Tento fond, který fungoval od března 
2012, měl k 30. září 2013 u svého port -
folia poměr selhání 0,3 % a nevykazo -
val žádné odpisy.Většině finančních nástrojů 
ESF se nepodařilo přilákat 
soukromé financování
34 
Jednou z výhod využití finančních 
nástrojů ve srovnání s granty je to, 
že mohou potenciálně navíc k finan -
cování z veřejných zdrojů (z EU a vni -
trostátních rozpočtů) přilákat také 
soukromé financování. To se označuje 
též jako pákový efekt. Pákový efekt se 
měří jako poměr celkového financo -
vání k financování z veřejných zdrojů. 
Pákový poměr přesahující hodnotu 1 
znamená, že se soukromé financování 
podařilo přilákat. Účetní dvůr prověřo -
val, zda byly finanční nástroje, použité 
v rámci ESF či EPMF na podporu mikro -
podnikatelů, úspěšné v získání soukro -
mého financování navíc k financování 
veřejnému.
35 
Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, 
že soukromé financování se podařilo 
získat pouze jednomu ze šesti finanč -
ních nástrojů ESF: jednalo se o záruční 
fond v Itálii (Kalábrie) s pákovým po -
měrem 1,2. U čtyř z těchto šesti nástro -
jů neexistoval pákový poměr žádný, 
neboť jejich pákový poměr činil jedna 
nebo méně24 (viz tabulka 3 ). U po -
sledního nástroje  – dalšího záručního 
fondu v Itálii (Kalábrie) – nebyl řídicí 
orgán informace o pákovém poměru 
schopen poskytnout.
19 Připomínky
36 
Co se týče kvantitativních cílů, Účetní 
dvůr konstatuje, že stanovení cílového 
poměru pákového efektu netvořilo 
v programovém období 2007–2013 
regulatorní povinnost. Zjistil však, že 
cílový poměr pákového efektu nad 1,0 
byl při zřízení fondu stanoven pouze 
u dvou italských záručních fondů (jed -
nalo se o poměr 1,25, kterého mělo být 
dosaženo při uzávěrce fondů v roce 
2015). Ve všech ostatních případech 
nebyly buď k dispozici žádné infor -
mace, nebo cílová hodnota pákového 
efektu nepředpokládala, že se podaří 
nějaké soukromé financování přilákat.Finanční nástroje EPMF 
určité soukromé financování 
přilákaly
37 
Účetní dvůr zjistil, že sedm finančních 
nástrojů EPMF, které byly v době auditu 
realizovány, přilákalo dodatečné sou -
kromé financování. Co se týče záruk, 
cílovou hodnotu pro pákový poměr 
se podařilo přesně splnit v jednom ze 
sedmi případů a ve dvou případech 
tato hodnota dosažena nebyla. U dvou 
dalších případů není pravděpodobné, že 
se původních cílových hodnot dosáhne, 
neboť rozdíl mezi stávající hodnotou 
a cílovou hodnotou je příliš výrazný 
na to, aby mohl být do poloviny roku 
2015 (cílové datum) odstraněn. Ve dvou 
případech portfolií mikroúvěrů nebyly 
žádné cílové hodnoty stanoveny. Dle 
vyjádření Komise bude konečné posou -
zení toho, zda se podařilo dosáhnout 
cílových pákových efektů za celý nástroj 
EPMF, provedeno po uzávěrce tohoto 
nástroje, nejdříve však v roce 2020.Tabulka 3Pákový efekt přezkoumávaných finančních nástrojů EPMF
Subjekt (členský stát) Popis projektuUkazatel pákového poměru
Cílové datumSoukromé financování  
(v mil. EUR)Cílová hodnotaSkutečná situace 
(31. 12. 2013)
Subjekt 1 (Řecko)Záruka za portfolio 
mikroúvěrů 7, 47 1,33 18.12.2014 0,3
Subjekt 2 (Rumunsko) Portfolio mikroúvěrů Nebyla stanovena 1,25120.3 .2014 2,4
Subjekt 3 (Rumunsko) Portfolio mikroúvěrů Nebyla stanovena 1,18 16.5 .2013 1,7
Subjekt 4 (Rumunsko)Záruka za portfolio 
mikroúvěrů 8,33 1,38 29.12.2013 2,4
Subjekt 5 (Polsko)Záruka za portfolio 
mikroúvěrů 9,13 9,13 30.3 .2013 55,2
Subjekt 6 (Polsko)Záruka za portfolio 
mikroúvěrů 6,67 1,33 27.6 .2015 0,3
Subjekt 7 (Polsko)Záruka za portfolio 
mikroúvěrů 7, 5 8 1,33 27.6 .2015 0,1
1 Údaje o skutečně dosaženém pákovém poměru jsou k 30. 9. 2013.
Zdroj:  Analýza EÚD vycházející z údajů EIF (2013).
20 Připomínky
25 Čl. 20 odst. 2 nařízení Komise 
(ES) č. 1828/2006.
26 Evropský kodex správného 
chování pro poskytování 
mikroúvěrů; CGAP , Inteligentní 
kampaň (Středisko pro 
finanční začleňování), 
Univerzální normy pro řízení 
sociální výkonnosti (Pracovní 
skupina pro sociální 
výkonnost).Systémy pro monitorování 
a vykazování výkonnosti
38 
Účetní dvůr nejprve posuzoval re -
levantnost systémů na vykazování 
výkonnosti zavedených členskými 
státy a EPMF a pak to, zda u projektů 
zařazených do vzorku bylo pravděpo -
dobné, že poskytly podporu mikro -
podnikatelům, a to obzvlášť předtím 
nezaměstnaným osobám. Účetní dvůr 
konstatuje, že monitorování ESF bylo 
v programovém období 2007– 2013 
prováděno na úrovni prioritní osy, 
nikoli projektů25.
39 
Konečným cílem finanční podpory 
EU pro mikropodnikatele je vytváření 
udržitelných podniků a pracovních 
míst a předcházení nebo překoná -
vání nezaměstnanosti. Účetní dvůr 
proto posuzoval, zda byly ze strany 
ESF či EPMF vykazovány následující 
informace, neboť takovéto ukazatele 
výkonnosti jsou rovněž doporučovány 
Komisí v kodexu správného chování 
a také odbornými organizacemi v ob -
lasti mikrofinancí26:
 — informace o sociálním profilu 
(např. vzdělání, věk, místo nebo 
příslušnost ke specifické zne -
výhodněné skupině jako např. 
nezaměstnaní, zdravotně postiže -
ní, etnické menšiny nebo migranti) 
příjemců finanční podpory pro 
mikropodnikatele, — informace o míře přežití mikropod -
niků po uplynutí určité doby od 
konce podpory (např. dvou let).
40 
Toto posouzení bylo provedeno na 
základě přezkumu projektů na místě, 
odpovědí na dotazník Účetního dvora 
a prověrky výročních zpráv o prová -
dění předložených řídicími orgány 
Komisi za 17 operačních programů ESF, 
kterých se tento audit týkal.
U operačních programů ESF 
existovaly jen omezené infor -
mace o projektech a mírách 
přežití
41 
Z analýzy Účetního dvora vyplynulo, 
že:
 — Informace o tom, zda jsou příjemci 
finanční podpory pro mikropod -
nikatele součástí znevýhodněné 
skupiny, nebyly k dispozici u 11 
z celkem 17 (65 %) prověřovaných 
operačních programů ESF. U dal -
ších šesti programů měl Účetní 
dvůr za to, že tyto informace jsou 
k dispozici jen částečně, neboť byly 
poskytnuty pouze k projektům, 
které byly specificky zaměřeny na 
nezaměstnané. Kromě toho nebyly 
u kontrolovaných operačních pro -
gramů ESF systematicky monitoro -
vány informace o profilu příjemců 
(v případě, že byly k dispozici),
 — informace o míře přežití byly k dis -
pozici u tří (v Německu, Bulharsku 
a Finsku) ze 17 operačních progra -
mů ESF (18 %). Vzhledem k absenci 
spolehlivých informací o výkon -
nosti v oblasti míry přežití nelze 
udržitelnost projektů u zbývajících 
14 operačních programů posoudit.
21 Připomínky
27 Článek 8 rozhodnutí 
č. 283/2010/EU.42 
Tuto analýzu potvrzuje přezkum 
výročních zpráv o provádění operač -
ních programů, předložených Komisi 
řídicími orgány, které také obsahují 
jen omezené údaje o podpoře EU pro 
mikropodnikatele či takové údaje ne -
obsahují vůbec.
43 
Vzhledem k těmto omezením u údajů 
poskytovaných členskými státy není 
pro Komisi možné agregovat jednot -
né, smysluplné a spolehlivé souhrnné 
informace týkající se monitorování 
výsledků podpory ESF pro mikro -
podnikatele, a to zejména z hlediska 
začleňování.
44 
Účetní dvůr se proto domnívá, že 
vzhledem k nedostatku odpovídajících 
a spolehlivých informací o výkonnosti 
není možné dojít k celkovému závěru 
o tom, do jaké míry byly splněny ko -
nečné cíle finanční podpory z ESF pro 
mikropodnikatele.U projektů EPMF byly k dis -
pozici úplnější informace 
o dosahu projektů a míře 
přežití
45 
U sedmi projektů EPMF, kterých se 
týkal audit Účetního dvora, byly ve 
všech případech poskytnuty informace 
o tom, zda projekty dosáhly k mik -
ropodnikatelům. Ve většině případů 
zahrnovalo vykazování EPMF rovněž 
informace o profilu příjemců finanční 
podpory pro mikropodnikatele (např. 
o pohlaví, vzdělání, věku a nábožen -
ském vyznání). Údaje o předchozím 
zaměstnání konečných příjemců byly 
však k dispozici pouze u jednoho ze 
sedmi prověřovaných finančních ná -
strojů EPMF (v Řecku).
46 
Pokud jde o míru přežití, tři projek -
ty EPMF vykázaly míru přežití 100 % 
a jeden projekt průměrnou míru pře -
žití 70 %. U tří dalších projektů EPMF 
nedovoluje dosud stav jejich realizace 
podobný výpočet provést.
47 
Účetní dvůr celkově zjistil, že vy -
kazování informací bylo v souladu 
s rozhodnutím o EPMF u všech sedmi 
přezkoumávaných projektů27 a po -
skytnuté informace byly kvalitnější 
než informace, které byly k dispozici 
za finanční nástroje v rámci sdíleného 
řízení.
22 Připomínky
28 Doporučení Komise 2003/361/
ES ze dne 6. května 2003 
týkající se definice 
mikropodniků a malých 
a středních podniků 
(Úř. věst. L 124, 20.5.2003, 
s. 36).Projekty se k mikropodni -
katelům dostaly, přičemž 
polovina z těchto mikro -
podnikatelů byla předtím 
nezaměstnaná
48 
Účetní dvůr posuzoval, zda je u pro -
jektů zařazených do vzorku pravděpo -
dobné, že podpořily mikropodnikatele 
a zejména pak nezaměstnané osoby. 
Toto posouzení bylo provedeno nejpr -
ve ověřením toho, zda byla průměrná 
částka podpory úměrná potřebám 
mikropodnikatelů a následně pak 
přezkoumáním profilů příjemců grantů 
či finančních nástrojů.Průměrná finanční podpora 
EU je úměrná potřebám 
mikropodnikatelů
49 
Účetní dvůr zjistil, že průměrná částka 
podpory u všech 20 prověřovaných 
projektů ESF s výjimkou jednoho 
pohybovala pod či těsně nad do -
poručeným limitem EU, který činí 
25 000 EUR28. U všech sedmi prověřo -
vaných projektů EPMF byl pak dodržen 
doporučený povinný limit 25 000 EUR, 
stanovený v právním základu pro EPMF 
(viz graf 2 ). Podle vyjádření Komise 
činil k 30. září 2014 průměrný objem 
úvěru poskytnutého v rámci EPMF 
9 825 EUR u záruk a 6 717 EUR u úvěro -
vých nástrojů.Graf 2Průměrná finanční podpora EU pro mikropodnikatele na jeden projekt ve srovnání 
s vybranými limity
Zdroj:  Analýza EÚD (2013) vycházející z údajů poskytnutých řídicími orgány (2013) a Světovou bankou (2012).
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Německo Itálie Řecko Polsko Rumunskoriziko chudoby dle CGAP
„mikroﬁnance“ EU
projekty ESF
projekty EPMFv tis. EUR
23 Připomínky
29 Strop dle CGAP představuje 
hodnota HND na jednoho 
obyvatele vyjádřená v USD 
vynásobená 2,5.50 
Účetní dvůr však konstatuje, že limit 
25 000 EUR, platný ve všech 28 člen -
ských státech, nebere v úvahu výrazné 
rozdíly v příjmech a bohatství mezi 
nimi. Účetní dvůr proto ověřoval, 
zda byla podpora pod limitem váže -
ným HND: ten zohledňuje míru, v níž 
podpora dosáhla na populaci ohrože -
nou chudobou („riziko chudoby“ dle 
CGAP29). Z této dodatečné analýzy vy -
plynulo, že se všech 27 prověřovaných 
projektů pohybovalo pod stropem 
CG A P.
51 
Z uvedeného vyplývá, že objem 
jednotlivých podpůrných opatření 
lze považovat za úměrný potřebám 
mikropodnikatelů.
Ne všechny projekty ve vzorku 
byly zacíleny na nezaměstnané
52 
Účetní dvůr rovněž přezkoumal profily 
příjemců grantů (na úrovni řídicích 
orgánů) či profily klientů, kteří získali 
finanční podporu prostřednictvím 
nástrojů ESF a EPMF (na úrovni správců 
fondů). Účelem bylo posoudit, do jaké 
míry byli zacíleni mikropodnikatelé, 
kteří byli dříve nezaměstnaní.53 
Na mikropodnikatele, kteří byli dříve 
nezaměstnaní, bylo zaměřeno 11 z 20 
přezkoumávaných projektů ESF (55 %). 
Mezi ně patřilo devět projektů (45 %), 
které na nezaměstnané cílily výlučně 
(pět v Řecku, dva v Polsku, jeden v Itálii 
(Kampánie) a jeden v Německu).
54 
U EPMF byli dříve nezaměstnaní 
koneční příjemci zacíleni specificky 
v jednom ze sedmi přezkoumávaných 
projektů. Dle Komise však z celkových 
agregovaných údajů za EPMF ke konci 
září 2014 vyplývá, že 58 % samostat -
ně výdělečných osob financovaných 
v rámci EPMF bylo dříve nezaměstna -
ných a že více než 60 % mikropodniků 
podporovaných EPMF byly nově za -
ložené podniky, což dokládá vysokou 
míru míra dosahu na dříve nezaměst -
nané mikropodnikatele.
24 Připomínky
30 Belgie, Česká republika, Itálie, 
Malta, Polsko, Finsko a Spojené 
království.
31 GŘ pro zaměstnanost, sociální 
věci a sociální začleňování, 
výroční zpráva o činnosti za rok 
2013 , s. 61 ( http://ec.europa.
eu/atwork/synthesis/aar/doc/
empl_aar_2013.pdf ).Informace o nákladech na 
provádění podpory EU 
pro mikropodnikatele
55 
Co se týče realizačních nákladů na 
podporu EU pro mikropodnikatele, je 
třeba vzít v úvahu dva prvky: náklady 
na veřejnou správu a náklady účtované 
za příslušné finanční nástroje. Účetní 
dvůr proto posuzoval, zda má Komise 
a členské státy o těchto nákladech 
k dispozici dostatečné informace.
Neúplné informace o admini -
strativních nákladech na rea -
lizaci operačních programů 
ESF
56 
Podle odhadu Komise provedeného 
v roce 2011 činí administrativní nákla -
dy na realizaci operačních programů 
3,2 % z celkového objemu financování 
EFRR/FS a ESF pro programové ob -
dobí 2007–2013. Tento údaj zahrnuje 
náklady na kontroly, odhadované ve 
výši 0,9 %, které se týkají ověřování, 
certifikace a auditních činností prová -
děných vnitrostátními orgány. Tento 
odhad vychází z údajů vykázaných 
některými členskými státy30 za úvodní 
roky programového období 2007–2013 
pro operační programy jak EFRR/FS, 
tak ESF.57 
Na základě těchto údajů31 provedlo Ge -
nerální ředitelství pro zaměstnanost, 
sociální věci a sociální začleňování ve 
své výroční zprávě o činnosti za rok 
2013 odhad, že tyto náklady na úrovni 
členských států budou představovat 
přibližně 4,8 % rozpočtu ESF na pro -
gramové období 2007–2013 (náklady 
pokrývají řídicí, certifikační a auditní 
orgány). Odhad vychází z průměrných 
nákladů členských států, jež se pohy -
bovaly mezi 2 % a 13 %. Kromě toho 
celkové roční administrativní náklady 
Komise činí přibližně 0,2 % celkových 
přidělených prostředků. Celkové 
odhadované administrativní náklady 
na správu a kontroly ESF představují 
okolo 5 % celkového ročního rozpočtu. 
Hlavní prvky administrativních nákladů 
jsou popsány v  rámečku 4 .
58 
Jako závěr Účetní dvůr konstatuje, 
že Komise nemá k dispozici žádné 
srovnatelné informace o administrativ -
ních nákladech za každý členský stát 
nebo za každý mechanismus financo -
vání (tj. granty nebo finanční nástroje 
jako např. úvěry a záruky). Údaje, 
které jsou k dispozici, byly kromě 
toho aktualizovány pouze za finanční 
nástroje. U operačních programů ESF 
prověřovaných Účetním dvorem v pěti 
členských státech nebyly na úrovni 
různých řídicích orgánů k dispozici 
informace o reálných administrativních 
nákladech.
25 Připomínky
32 Podle článku 43 nařízení 
Komise (ES) č. 1828/2006 jsou 
správní náklady pro finanční 
nástroje ESF omezeny na 
maximální částku 4 % 
z celkových prostředků fondu 
v ročním průměru, kromě 
případů, kdy byl správce fondu 
vybrán na základě veřejné 
soutěže, což byl případ 
jednoho fondu v Německu.Variabilita nákladů účtova -
ných za finanční nástroje ESF
59 
Vysoké náklady vedou k tomu, že 
pro mikropodnikatele je v konečném 
důsledku k dispozici méně financování, 
a může tak být ohrožena udržitelnost 
fondu, zejména v případě malých 
fondů pro mikrofinancování. Nejběž -
nějšími náklady účtovanými za finanč -
ní nástroje jsou správní náklady, které 
mohou obsahovat různé složky (např. 
osobní náklady, náklady na reklamu 
a marketing, cestovní náklady a nákla -
dy na poradenství).60 
Z analýzy Účetního dvora vyplývá, 
že se správní náklady pro pět ze šesti 
přezkoumávaných finančních nástrojů 
ESF pohybovaly mezi 2,3 % a 4,2 %32. 
Jeden záruční fond v Itálii (Kalábrie) 
nebyl schopen poskytnout informace 
o svých správních nákladech, o které 
jej Účetní dvůr požádal.Hlavní složky veřejných administrativních nákladů na operační programy ESF
Pro členské státy představují administrativní náklady související se správou, kontrolami, monitorováním 
a hodnocením operačních programů vnitrostátními orgány. Takovéto náklady mohou zahrnovat odměny pra -
covníků, provozní náklady, cestovní náklady a náklady na odborné vzdělávání. Aby se zajistilo, aby daná země 
účinně využívala poskytnutou podporu, mohou administrativní náklady obsáhnout též náklady na informační 
a komunikační činnosti týkající se propagace možností financování z OP ESF nebo náklady na posílení správ -
ních kapacit příjemců (např. prostřednictvím odborného vzdělávání).
V případě finančních nástrojů provádí část administrativní činnosti správce fondu (např. výběr konečných 
příjemců), což znamená nižší administrativní náklady na úrovni členského státu. Za tyto činnosti jsou správní 
náklady správci fondů účtovány přímo na vrub operačních programů.
Na úrovni Komise souvisejí administrativní náklady s náklady na vypracování regulačního rámce ESF, finanč -
ní řízení, kontroly, auditu, technickou koordinaci s členskými státy a také na vyhodnocovací a informační 
činnosti.
Tyto administrativní náklady nezahrnují náklady, které nesou příjemci finanční podpory EU.Rámeček 4
26 Připomínky
61 
Účetní dvůr konstatuje, že v jeho 
vzorku byly u dvou finančních nástrojů 
v Itálii (Kalábrie) účtovány na vrub ope -
račního programu dodatečné náklady 
navíc ke správním nákladům. Konkrét -
ně šlo o platbu úroků ze zaručených 
úvěrů (viz rámeček 5 ). V důsledku 
toho tak narostly realizační náklady 
u jednoho ze dvou finančních nástrojů 
na 7,8 %, což představuje přibližně 
4 miliony EUR ročně.62 
Struktura nákladů, jež jsou za finanční 
nástroje ESF účtovány na vrub rozpoč -
tu EU, se lišila v závislosti na varia -
bilních složkách. Ačkoli Účetní dvůr 
uznává, že pro takovéto rozdíly mohou 
existovat platné důvody, Komise nemá 
úplný přehled o základu pro výpočet 
nákladů na správu a provádění finanč -
ních nástrojů ESF, ani o tom, zda jsou 
tyto náklady opodstatněné.
63 
Na druhé straně činí u EPMF (úvěrové 
a záruční instrumenty dohromady) dle 
odhadů Komise průměrné roční nákla -
dy splatné z rozpočtu EU maximálně 
0,5–0,7 % celkových prostředků.
Vysoké náklady účtované finančním nástrojem v Kalábrii
V Kalábrii byly správní náklady účtované záručním fondem pro mikroúvěry vykázány Komisi ve výši 2,23 % 
celkových prostředků. Znamená to, že formálně byly pod regulačním limitem 4 %.
Řídicí orgány však s místními bankami sjednaly takovou strukturu správních nákladů, v níž ESF bude hradit 
úroky z mikroúvěrů jménem dlužníků. Když se ke správním nákladům přidají platby úroků ze zaručených úvě -
rů ve výši 5,6 %, činí celkové náklady účtované na vrub OP více než 7,8 %. Kromě toho stejné soukromé banky, 
které dostávaly platby úroků, získávaly rovněž úroky z uložených fondů ESF sloužících jako záruky.Rámeček 5
27
 Závěry a doporučení
64 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že u fi -
nanční podpory z ESF pro mikropod -
nikatele existují nedostatky v pro -
gramování a koncepci podpory a že 
informace o výkonnosti nejsou dosta -
tečné a spolehlivé. Kromě toho Komise 
a členské státy nemají k dispozici 
žádné srovnatelné informace týkající 
se administrativních nákladů za každý 
členský stát a za jednotlivé mechanis -
my financování (tj. granty či finanční 
nástroje jako např. úvěry či záruky).
65 
Celkově se Účetní dvůr domnívá, 
že tyto otázky mohou mít nega -
tivní dopad na účinnost finanční 
podpory EU, která má řešit potřeby 
mikropodnikatelů.
Nedostatky v programování 
a koncepci finanční podpory 
z ESF pro mikropodnikatele
66 
Členské státy obecně při stanovování 
koncepce operačních programů ESF 
neposoudily přiměřeným způsobem 
specifické potřeby mikropodnikatelů. 
V programovém období 2007–2013 ne -
existovala žádná regulatorní povinnost 
řešit specifické potřeby mikropodnika -
telů na evropské úrovni. Během obdo -
bí, kterého se audit týkal, byly hlavními 
používanými mechanismy podpory 
pro mikropodnikatele z ESF granty.67 
Finanční podpora EU pro mikropodni -
katele z ESF byla zpravidla poskytová -
na bez doloženého posouzení potřeb. 
U některých z přezkoumávaných 
finančních nástrojů ESF vedla absence 
investiční strategie spolu s nepřiměře -
nými systémy řízení rizika k nadměr -
nému objemu prostředků přidělených 
fondům. Účetní dvůr rovněž zjistil, že 
polovina přezkoumávaných finančních 
nástrojů ESF neměla žádnou výstupní 
politiku a pravidla pro zrušení, přes -
tože je toto příslušnými nařízeními 
vyžadováno.
68 
Finanční nástroj Komise EPMF je po -
važován za nástroj, který uspokojivým 
způsobem zřídil mechanismy týka -
jící se systémů řízení rizika. Tomuto 
nástroji se též podařilo přilákat určité 
dodatečné veřejné financování, což 
nebyl případ finančních nástrojů ESF. 
Avšak částky, které byly z rozpočtu 
EU do EPMF dosud přiděleny, jsou (ve 
srovnání s finančními nástroji ESF) 
omezené.
Doporučení 1
Pro programové období 2014–2020 
by členské státy měly při koncipování 
finančních nástrojů a přípravě operač -
ních programů, které zahrnují podporu 
EU pro mikropodnikatele, provádět 
důsledně posouzení potřeb. To by 
rovněž pomohlo při alokaci vhodného 
objemu prostředků pro alternativní 
mechanismy financování, tj. granty 
nebo finanční nástroje (úvěry či záru -
ky). Komise by v tomto ohledu měla 
poskytnout pokyny.
28 Závěry a doporučení
Doporučení 2
Komise by měla podmínit využívání fi -
nančních nástrojů ESF členskými státy 
nejen splněním regulačních požadav -
ků, ale též existencí spolehlivého systé -
mu řízení rizika, aby se tak předešlo 
předimenzování fondů.
Neexistence dostatečných 
a spolehlivých informací 
o monitorování výkonnosti
69 
Systémy na vykazování výkonnosti 
v rámci EPMF poskytovaly úplnější 
informace než stejné systémy v rámci 
ESF, které byly považovány za nedo -
statečné. Pro Komisi není na základě 
údajů poskytnutých členskými státy 
možné agregovat jednotné, smys -
luplné a spolehlivé informace (např. 
o míře přežití mikropodnikatelů 
a dosahu projektů) a monitorovat tak 
výsledky podpory ESF u mikrofinan -
cování mikropodnikatelů. Účetní dvůr 
má za to, že tento stav neumožňuje 
dospět k celkovému závěru o účin -
nosti podpory z ESF poskytované 
mikropodnikatelům.
70 
Z přezkoumávaného vzorku vyplývá, 
že mikropodnikatelům byla poskyt -
nuta podpora z grantů ESF, finančních 
nástrojů ESF a z Evropského nástroje 
mikrofinancování Progress (EPMF). 
Zhruba polovina projektů dosáhla 
k mikropodnikatelům, kteří byli dříve 
nezaměstnanými osobami.Doporučení 3
Aby se v budoucnu zlepšil dosah pro -
jektů, měla by Komise spolu s členský -
mi státy koncipovat opatření finanční 
podpory z ESF pro mikropodnikatele 
a definovat kritéria způsobilosti tak, 
aby se dosáhlo na nezaměstnané 
a zranitelné osoby, které mají znevý -
hodněné postavení z hlediska přístupu 
na konvenční trh s úvěry.
Nedostatek informací 
o realizačních nákladech grantů 
ESF a finančních nástrojů
71 
U přezkoumávaných operačních pro -
gramů ESF neměly řídicí orgány žádné 
informace o reálných administrativních 
nákladech. Komise a členské státy ne -
disponují žádnými srovnatelnými infor -
macemi o veřejných administrativních 
nákladech za jednotlivé členské státy 
či mechanismy financování (tj. granty 
či finanční nástroje jako např. úvěry 
a záruky). Tento stav jim neumožňuje 
zvážit, jaký je nákladově nejefektivněj -
ší způsob poskytování podpory EU pro 
mikropodnikatele.
72 
U kontrolovaných finančních nástrojů 
Účetní dvůr zjistil rozdílné struktury 
nákladů a také odlišnosti v procentní 
sazbě správních nákladů účtova -
ných na vrub rozpočtu EU. Komise 
nemá komplexní přehled o základu 
pro výpočet realizačních nákladů 
finančních nástrojů ESF, a není tedy 
schopna posoudit, zda jsou rozdíly 
v nákladech mezi jednotlivými nástroji 
odůvodněné.
29 Závěry a doporučení
Doporučení 4
Pro programové období 2014–2020 by 
Komise měla provést srovnávací ana -
lýzu realizačních nákladů grantů ESF, 
finančních nástrojů ESF a finančních 
nástrojů EaSI s cílem zjistit jejich sku -
tečnou úroveň. Toto vyhodnocení by 
mělo umožnit zjištění osvědčených po -
stupů týkající se toho, jak bude možno 
tyto malé částky grantů, úvěrů a záruk 
vyplácet za přiměřených nákladů.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 10. června 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

30
VI d)
Komise s tímto doporučením nesouhlasí.
Komise se na straně jedné domnívá, že by analýza 
vyžadovala oddělení nákladů na řízení grantu nebo 
finančního nástroje, které nese řídicí orgán. Srov -
nání nákladů a poplatků mezi granty a finančními 
nástroji ESF a mezi finančními nástroji ESF a EPMF 
by bylo mimoto obtížné (např. náklady na finanční 
nástroje ESF zahrnují bankovní poplatky, nikoli 
však náklady řídicích orgánů a zprostředkujících 
subjektů; rovněž struktura nákladů se u finančních 
nástrojů EPMF liší od struktury nákladů u finančních 
nákladů ESF, jelikož nezasahují řídicí orgány).
Na straně druhé nemusí analýza dosáhnout účelu 
spočívajícího v zjištění osvědčených postupů pro 
nové programové období, jelikož regulační rámec 
stanoví nová pravidla pro náklady a poplatky 
spojené s řízením, které jsou výkonnostně založené 
a zahrnují prahové hodnoty (viz nařízení v přene -
sené pravomoci č. 480/2014).
Úvod
09
V programovém období 2007–2013 nebylo podá -
vání zpráv o cílové skupině mikropodnikatelů na 
úrovni projektů Komisi ze strany řídicích orgánů 
povinné.Shrnutí
VI a)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
V programovém období 2014–2020 regulační rámec 
zajistí, aby byl každý finanční nástroj podpořen „na 
základě předběžného posouzení“, které prokázalo 
různá selhání trhu či neoptimální investiční situace, 
a na základě potřeb v oblasti investic. Požadavky 
týkající se předběžného posouzení  se předpokládají 
i v případě zachování finančních nástrojů, které byly 
vytvořeny v předchozím programovém období.
Při schvalování operačních programů zajistila 
Komise rovněž soulad se strategickými prioritami, 
určení/splnění předběžných podmínek a posouzení 
odůvodnění navrhované formy podpory.
Komise se také zavazuje vydat doporučení k před -
běžnému posouzení  a poskytnout vodítko ohledně 
provádění finančních nástrojů.
Komise již poskytla pokyny a praktickou metodiku 
pro přípravu povinného předběžného posouzení  
v novém programovém období.
VI b)
Komise s tímto doporučením, kterým se již zabývá 
nový regulační rámec ESF, jenž u finančních 
nástrojů vyžaduje předběžné posouzení, souhlasí.
VI c)
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Nový regulační rámec umožní určit pro každý 
zvažovaný trh nejdůležitější cílové skupiny nástroje 
mikrofinancování. Toho by mělo být dosaženo pro -
střednictvím předběžného posouzení.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 31
27
Viz společná odpověď k bodům 21 a 22.
V programovém období 2014–2020 představuje 
provedení předběžného posouzení požadavek 
a pravidla týkající se plateb předpokládají postup -
nou certifikaci plateb. To přispěje k optimalizaci 
velikosti finančních nástrojů.
Rámeček 3
Pokud jde o Kampánii, předimenzování bylo způso -
beno (jak zjistil Účetní dvůr) nadměrným předklá -
dáním žádostí týkajících se jednoho cíle osy na úkor 
ostatních, s ohledem na něž žádosti podány nebyly. 
V zájmu vyřešení této záležitosti byla následná 
výzva k předkládání návrhů pozměněna. Koncem 
května 2015 bylo mikropodnikatelům vyplaceno 
37,4 % celkových finančních prostředků fondu.
33
Komise se domnívá, že na posouzení rizikového 
portfolia je ještě příliš brzy, jelikož portfolio EPMF 
je nové a dosud nebylo dosaženo prvního cyklu 
úhrad.
Společná odpověď k bodům 35 a 36
Pákový poměr nepředstavoval v programovém 
období 2007–2013 právní požadavek. Do právního 
rámce na období 2014–2020 však byl zahrnut1.
I bez získání dodatečných soukromých finančních 
prostředků však mohou finanční nástroje financo -
vané z ESF dosáhnout vzhledem ke své revolvin -
gové formě multiplikačního efektu.
1 34. bod odůvodnění a čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 46 odst. 2 
písm. h) nařízení (EU) č. 1303/2013.Připomínky
Společná odpověď k bodům 21 a 22
U finančních nástrojů v rámci sdíleného naří -
zení zavádí nařízení o společných ustanoveních 
č. 1303/2013 v programovém období 2014–2020 
povinné předběžné posouzení, které by mělo 
zahrnovat mimo jiné odůvodnění navrhované formy 
podpory.
Společná odpověď k bodům 24 a 25
V rámci sdíleného řízení odpovídají v souladu se 
zásadou subsidiarity vnitrostátní orgány za zajištění 
toho, aby byly jednotlivé operace provedeny v sou -
ladu s platnými právními předpisy.
Komise uznává, že u tří ze šesti finančních nástrojů 
nebyla investiční strategie vytvořena.
Tento problém, který vznikl v programovém 
období 2007–2013, byl pravděpodobně způso -
ben nedostatečnou jistotou u obecného nařízení 
č. 1828/2006, které bylo s ohledem na finanční 
nástroje v roce 2010 a 2011 několikrát pozměněno.
26
V programovém období 2007–2013 vyplýval tento 
požadavek ze zmíněných pokynů COCOF. Tento 
požadavek jde nad rámec pravomocí řídicích 
orgánů a v souladu se zásadami řádného finančního 
řízení za něj nese odpovědnost správce fondu.
V programovém období 2014–2020 jsou tyto 
požadavky jednoznačně stanoveny v čl. 37 odst. 2 
nařízení o společných ustanoveních, který ukládá 
povinnost provést předběžné posouzení.
Odpovědi Komise 32
45
Podle pravidel EPMF byly údaje o předchozím 
zaměstnání shromažďovány u fyzických osob, nikoli 
však u mikropodniků. V návrhu finančních nástrojů 
v rámci programu pro zaměstnanost a sociální ino -
vace byla tato otázka vzata v úvahu.
Společná odpověď k bodům 52 až 54
Komise podotýká, že kontrolované nástroje mikro -
financování představují nástroje k dosažení přísluš -
ných cílů částí operačních programů ESF a EPMF, 
v jejichž rámci jsou prováděny, to může přesahovat 
začlenění nezaměstnaných osob.
Podle rozhodnutí o EPMF jsou cílové skupiny 
vymezeny jako jednotlivci, zejména ze zranitelných 
skupin, a mikropodniky.
Spoluprací s nebankovními mikrofinančními institu -
cemi (pokud na příslušném trhu existují) je zajištěn 
náležitý dosah k příjemcům mikroúvěrů, kteří jsou 
v nevýhodné pozici z hlediska přístupu na tradiční 
úvěrový trh. Obchodní model nebankovních mikro -
finančních institucí vychází ze současné situace, kdy 
zranitelné osoby jsou v nevýhodné pozici z hlediska 
přístupu na tradiční úvěrový trh, jelikož je hlavní 
banky považují za nákladnější a/nebo rizikovější.
58
Komise se domnívá, že by poskytování těchto 
informací bylo v porovnání s očekávanými výsledky 
nepřiměřeně zatěžující. Vyžadovalo by zejména 
oddělení nákladů na řízení grantu nebo finančního 
nástroje, které nese řídicí orgán. Srovnání nákladů 
a poplatků mezi granty a finančními nástroji ESF 
by bylo mimoto obtížné (např. náklady na finanční 
nástroje ESF zahrnují bankovní poplatky, nikoli 
však náklady řídicích orgánů a zprostředkujících 
subjektů).37
Pokud jde o cílovou hodnotu pro pákový poměr, 
Komise chce zdůraznit, že skutečnost, že některé 
transakce nedosahují očekávaného pákového 
poměru, není otázkou výkonnosti, nýbrž přija -
telnou obchodní realitou v případě nevyspělého 
trhu s mikrofinancováním a nástroje, který se snaží 
oslovit nejen nejvýkonnější zprostředkovatele, 
nýbrž i nové zprostředkovatele a zprostředkova -
tele, kteří se zaměřují na zranitelné skupiny. Aby 
se maximálně využil dostupný rozpočet EU, upra -
vuje EIF v dohodách o zárukách, které nedosahují 
cílové hodnoty pro pákový poměr, v souladu s tím 
příslušné maximální částky a uvolněné maximální 
částky používá na nové transakce. Zprostředkova -
telé musí mimoto uhradit poplatky za poskytnutí, 
nedosáhnou -li dohodnutého objemu portfolia.
Společná odpověď k bodům 41 až 44
Monitorování ESF se uskutečňuje na úrovni prio -
ritních os, a nikoli na úrovni projektů. Ukazatele 
výstupů a výsledků byly stanoveny na úrovni 
prioritních os v souladu s cíli. V programovém 
období 2014–2020 dojde k zlepšení, jelikož ukaza -
tele výstupů a výsledků jsou stanoveny na úrovni 
investiční priority se zohledněním specifických cílů 
dané investiční priority.
Pokud jde o podávání zpráv o míře přežití, nelze je 
očekávat, jelikož se nejedná o požadavek stanovený 
v nařízení.
Komise se mimoto nedomnívá, že by míra přežití 
byla sama o sobě důležitým kritériem pro posou -
zení úspěšnosti nástroje mikrofinancování. Pokud 
například nezaměstnaná osoba zkusila založit 
vlastní podnik a neuspěla, získala i tak odborné 
zkušenosti a řídicí dovednosti, díky kterým si může 
později najít zaměstnání. Výsledek intervence by se 
proto měl hodnotit kladně.
Míra přežití podpořených mikropodnikatelů by 
mohla být doplněna například posouzením situace 
konečného příjemce na trhu práce po určité době 
od provedení opatření.
Odpovědi Komise 33
Závěry a doporučení
Společná odpověď k bodům 64 a 65
Komise se domnívá, že by shromažďování těchto 
informací bylo nepřiměřeně zatěžující. Srovnání 
nákladů a poplatků mezi granty a finančními 
nástroji ESF a mezi jednotlivými členskými státy by 
bylo mimoto obtížné.
Administrativní náklady nemohou být navíc samy 
o sobě hlavním faktorem při výběru nejvhodnějšího 
mechanismu financování.
67
Viz odpovědi Komise k bodům 21, 22 a 27.
68
EPMF uskutečňuje od roku 2010 pilotní iniciativu. 
Další rozpočtové zdroje byly přiděleny následnému 
programu v rámci programu pro zaměstnanost 
a sociální inovace.
Doporučení 1
Komise s tímto doporučením souhlasí.
V programovém období 2014–2020 regulační rámec 
zajistí, aby byl každý finanční nástroj podpořen „na 
základě předběžného posouzení“, které prokázalo 
různá selhání trhu či neoptimální investiční situace, 
a na základě potřeb v oblasti investic. Požadavky 
týkající se předběžného posouzení  se předpokládají 
i v případě zachování finančních nástrojů, které byly 
vytvořeny v předchozím programovém období.
Při schvalování operačních programů zajistila 
Komise rovněž soulad se strategickými prioritami, 
určení/splnění předběžných podmínek a posouzení 
odůvodnění navrhované formy podpory.59
Náklady na řízení opatření týkajících se mikroúvěrů 
jsou z podstaty věci vyšší než u běžných úvěrů 
kvůli zvláštní cílové skupině, malé částce a vyso -
kému počtu úvěrů poskytnutých mikrofinančními 
institucemi.
62
V rámci sdíleného řízení odpovídají v souladu se 
zásadou subsidiarity vnitrostátní orgány za zajištění 
toho, aby byly jednotlivé operace provedeny v sou -
ladu s platnými právními předpisy.
Od roku 2011 musí členské státy poskytovat ve 
výroční zprávě o provádění údaje o nákladech 
a poplatcích spojených s prováděním finančních 
nástrojů.
Tyto údaje jsou institucím a veřejnosti zpřístupněny 
v dokumentu nazvaném „Shrnutí údajů o pokroku 
ve financování a provádění nástrojů finančního 
inženýrství spolufinancovaných ze strukturálních 
fondů“, který je zveřejňován každý rok v prosinci.
Je třeba rovněž zdůraznit, že správce fondu je určen 
prostřednictvím zadávacího řízení, zatímco výši 
nákladů a poplatků spojených s řízením stanoví trh.
Pokud jde o výpočet nákladů, právní rámec na 
období 2014–2020 zahrnuje stejně jako v progra -
movém období 2007–2013 omezení výše nákladů 
a poplatků spojených s řízením. Povinným prvkem 
těchto poplatků je nyní výkonnostní složka2.
Komise v nařízení v přenesené pravomoci 
č. 480/2014 stanovila kritéria pro určení nákladů 
a poplatků spojených s finančními nástroji na 
základě výkonnosti a rovněž prahové hodnoty 
nákladů a poplatků spojených s řízením, které jsou 
založeny na osvědčených tržních postupech.
2 Viz čl. 42 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Odpovědi Komise 34
Společná odpověď k bodům 71 a 72
Co se týká finančních nástrojů ESF, od roku 2011 
musí členské státy poskytovat ve výroční zprávě 
o provádění údaje o nákladech a poplatcích spoje -
ných s prováděním finančních nástrojů.
Pro programové období 2014–2020 stano -
vila Komise v nařízení v přenesené pravomoci 
č. 480/2014 kritéria pro určení nákladů a poplatků 
spojených s finančními nástroji na základě výkon -
nosti a rovněž prahové hodnoty nákladů a poplatků 
spojených s řízením, které jsou založeny na osvěd -
čených tržních postupech.
Doporučení 4
Komise s tímto doporučením nesouhlasí.
Komise se na straně jedné domnívá, že by analýza 
vyžadovala oddělení nákladů na řízení grantu nebo 
finančního nástroje, které nese řídicí orgán. Srov -
nání nákladů a poplatků mezi granty a finančními 
nástroji ESF a mezi finančními nástroji ESF a EPMF 
by bylo mimoto obtížné (např. náklady na finanční 
nástroje ESF zahrnují bankovní poplatky, nikoli 
však náklady řídicích orgánů a zprostředkujících 
subjektů; rovněž struktura nákladů se u finančních 
nástrojů EPMF liší od struktury nákladů u finančních 
nákladů ESF, jelikož nezasahují řídicí orgány).
Na straně druhé nemusí analýza dosáhnout účelu 
spočívajícího v zjištění osvědčených postupů pro 
nové programové období, jelikož regulační rámec 
stanoví nová pravidla pro náklady a poplatky 
spojené s řízením, které jsou výkonnostně založené 
a zahrnují prahové hodnoty (viz nařízení v přene -
sené pravomoci č. 480/2014).Komise se také zavazuje vydat doporučení k před -
běžnému posouzení  a poskytnout vodítko ohledně 
provádění finančních nástrojů.
Komise již poskytla pokyny a praktickou metodiku 
pro přípravu povinného předběžného posouzení  
v novém programovém období.
Doporučení 2
Komise s tímto doporučením, kterým se již zabývá 
nový regulační rámec ESF, jenž u finančních 
nástrojů vyžaduje předběžné posouzení, souhlasí.
69
Nezdá se, že by se EPMF potýkal s nedostatečnými 
a nespolehlivými informacemi z monitorování 
výkonnosti.
Komise podotýká, že v programovém období 2014–
2020 pomohou při měření účinnosti podpory 
poskytované mikropodnikatelům z ESF kromě míry 
přežití i zvláštní ukazatele pro ESF, jako je počet 
podpořených mikropodniků a zaměstnanecký sta -
tus účastníků při vstupu a výstupu.
Doporučení 3
Komise s tímto doporučením souhlasí.
Nový regulační rámec umožní určit pro každý 
zvažovaný trh nejdůležitější cílové skupiny nástroje 
mikrofinancování. Toho by mělo být dosaženo pro -
střednictvím předběžného posouzení.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Mikropodnikatelé v celé EU mají problémy s přístupem na 
tradiční úvěrový trh. Aby Unie jejich situaci zlepšila, 
poskytuje formou grantů a finančních nástrojů finanční 
podporu.
V této zprávě Účetní dvůr posuzoval, zda programování 
a koncepce podpory EU řešily skutečné potřeby 
mikropodnikatelů a zda byly zavedeny spolehlivé systémy 
pro vykazování výkonnosti. Účetní dvůr rovněž zkoumal, zda 
je k dispozici dostatek informací o realizačních nákladech 
jednotlivých mechanismů financování EU podporujících 
mikropodnikatele.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR