Odchylka může být povolena na základě článku 395 směrnice o DPH, aby se zjednodušil postup výběru DPH nebo se zabránilo určitým formám daňových úniků či vyhýbání se daňovým povinnostem. Polsko požádalo o opatření odchylující se od směrnice v zájmu boje proti daňovým únikům v odvětvích, v nichž jsou podvody v oblasti DPH odhalovány již řadu let. Odchylka je v souladu s platnými předpisy v dané oblasti politiky.

Vzhledem k novosti a široké oblasti působnosti odchylky je nicméně důležité, aby byla zajištěna nezbytná následná opatření v rámci této odchylky, zejména pokud jde o dopad opatření na objem podvodů v oblasti DPH a na osoby povinné k dani (co se týče vracení DPH, administrativní zátěže, nákladů vznikajících osobám povinným k dani atd.). Polsko se proto vyzývá, aby osmnáct měsíců po vstupu opatření v platnost předložilo zprávu o jeho dopadu.

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že povinný mechanismus oddělených plateb pro dodávky zboží a poskytování služeb, jež jsou náchylné k podvodům a jsou uvedeny v příloze, může přinést účinné výsledky v boji proti daňovým podvodům. Navrhuje se proto povolit odchylku na období od 1. března 2019 do 28. února 2022.

Podle Polska by náklady na provoz systému oddělených plateb neměly být příliš vysoké a ve většině případů budou spojeny s prováděním systému, jeho údržbou a správou bankovního účtu. Osobám povinným k dani nevzniknou náklady na založení a vedení účtu pro DPH, jelikož banka účet pro DPH povede bez jakékoli provize nebo poplatků.

Podle obecných pravidel platných v Polsku se v případě přebytku daně na vstupu oproti dani na výstupu vykázané osobou povinnou k dani v přiznání k DPH jako částky DPH, jež má být vrácena, tato částka vrací do 60 dnů na běžný účet osoby povinné k dani. S cílem zmírnit dopad modelu oddělených plateb na peněžní toky obchodníků Polsko počítá s rychlejším postupem pro vracení přebytku daně na vstupu. Na žádost osoby povinné k dani bude daň vrácena do 25 dnů. Polsko dále ve své žádosti zdůraznilo, že prioritní otázkou bude zajištění účinného a včasně prováděného postupu vracení daně.

Polsko proto dne 1. července 2018 zavedlo dobrovolný mechanismus oddělených plateb. Polsko se však domnívá, že v oblastech, které jsou vystaveny zvýšenému riziku podvodů v oblasti DPH a v nichž jsou podvody odhalovány již řadu let, by bylo přínosné podniknout další krok a zavést povinný mechanismus oddělených plateb. Tyto oblasti zahrnují hospodářská odvětví, jako jsou ocel, šrot, elektronická zařízení, zlato, neželezné kovy, paliva a plasty, na něž se v Polsku obecně vztahuje mechanismus přenesení daňové povinnosti a společná a nerozdílná odpovědnost (seznam odvětví, na něž se má vztahovat mechanismus oddělených plateb, je uveden v příloze tohoto rozhodnutí).

Polsko tvrdí, že bez ohledu na četná opatření přijatá v rámci boje proti podvodům (např. zavedení mechanismu přenesení daňové povinnosti a společné a nerozdílné odpovědnosti zákazníka, zavedení standardního kontrolního souboru, přísnějších pravidel registrace plátců DPH a rušení jejich registrace, vyšší počet auditů atd.) tato řešení stále nepostačují k zamezení podvodům v oblasti DPH a zvýšení příjmů z DPH. Podle nedávné studie výpadku příjmů z DPH v členských státech EU-28 dosahuje výpadek příjmů z DPH v Polsku 25 %. Polsko se domnívá, že použití povinného mechanismu oddělených plateb zabrání podvodům v oblasti DPH na samém počátku. Jelikož model oddělených plateb spočívá v tom, že částku DPH vloženou na samostatný účet pro DPH osoby povinné k dani může tato osoba používat pouze k omezeným účelům, a to k odvádění DPH daňovému orgánu nebo k placení DPH uvedené na fakturách přijatých od dodavatelů, je lépe zaručeno, že daňové orgány obdrží celou částku DPH, kterou má osoba povinná k dani převést do státní pokladny.

Dopisem, který Komise zaevidovala dne 15. května 2018, požádalo Polsko o povolení odchýlit se od článku 226 směrnice o DPH, pokud jde o požadavky na fakturaci daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“), a zavést povinný mechanismus oddělených plateb pro dodávky zboží a poskytování služeb s vysokým rizikem podvodu, na které se v Polsku obecně vztahuje mechanismus přenesení daňové povinnosti a společná a nerozdílná odpovědnost. V souladu s čl. 395 odst. 2 směrnice o DPH uvědomila Komise o žádosti Polska ostatní členské státy, a to dopisem ze dne 3. září 2018. Dopisem ze dne 4. září 2018 uvědomila Komise Polsko, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

Vzhledem k novosti a široké oblasti působnosti odchylky se Polsko vyzývá, aby předložilo zprávu o dopadu opatření na objem podvodů v oblasti DPH a na osoby povinné k dani (pokud jde o vracení DPH, administrativní zátěž, náklady vznikající osobám povinným k dani atd.), a to osmnáct měsíců poté, co opatření v Polsku vstoupí v platnost.

•Posouzení dopadů

Návrhem prováděcího rozhodnutí Rady se Polsku povoluje odchýlit se od článku 226 směrnice o DPH a zavést povinný mechanismus oddělených plateb pro úhradu DPH z určitých dodávek zboží či poskytování služeb.

Návrh prováděcího rozhodnutí Rady stanoví, že se splatná DPH hradí na vázaný bankovní účet pro DPH dodavatele, a jeho cílem je boj proti daňovým podvodům ve formě neplacení DPH dodavateli zboží a služeb, u nichž existuje vysoké riziko podvodu. Jelikož lze částku DPH vloženou na samostatný účet pro DPH osoby povinné k dani použít pouze k omezeným účelům, a to k odvádění DPH daňovému orgánu nebo k placení DPH uvedené na fakturách přijatých od dodavatelů, je lépe zaručeno, že daňové orgány obdrží celou částku DPH, kterou má osoba povinná k dani převést do státní pokladny.

Osoba povinná k dani nebude moci finančními prostředky na vázaném účtu pro DPH disponovat, s výjimkou odvádění splatné DPH daňovému orgánu nebo placení DPH vyplývající z faktur přijatých od dodavatelů, což bude mít dopad na peněžní toky obchodníka. S cílem tento negativní dopad zmírnit počítá Polsko v případě přebytku daně na vstupu oproti dani na výstupu uznaného daňovými orgány s rychlejším postupem pro vracení přebytku daně na vstupu. Na žádost osoby povinné k dani bude daň vrácena do 25 dnů namísto 60 dnů v rámci běžného postupu. Polsko dále ve své žádosti zdůraznilo, že prioritní otázkou bude zajištění účinného a včasného vracení daně.

Povinný mechanismus oddělených plateb se bude vztahovat rovněž na obchodníky, kteří dodávají zboží nebo poskytují služby, na něž se model povinných oddělených plateb vztahuje, ale nejsou usazeni v Polsku. Tito obchodníci budou muset vlastnit bankovní účet vedený podle polského zákona o bankovnictví. Polsko v této souvislosti Komisi potvrdilo, že obchodníkům, kteří v Polsku nejsou usazeni, v souvislosti s povinností založit si bankovní účet v Polsku nevzniknou žádné dodatečné náklady, jelikož si tyto osoby povinné k dani budou moci tento bankovní účet v Polsku založit a nechat vést zdarma.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Opatření nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH.

5.OSTATNÍ PRVKY

Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti: automatickou lhůtu.

2019/0007 (NLE)

Návrh

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY,

kterým se Polsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 226 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty, a zejména na čl. 395 odst. 1 této směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Dopisem, který Komise zaevidovala dne 15. května 2018, požádalo Polsko o povolení odchýlit se od článku 226 směrnice 2006/112/ES a požadovat, aby faktury vystavené v souvislosti s dodávkami zboží a poskytováním služeb s vysokým rizikem podvodu, na které se v Polsku obecně vztahuje mechanismus přenesení daňové povinnosti a společná a nerozdílná odpovědnost, obsahovaly zvláštní požadavek, že daň z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) musí být zaplacena na vázaný účet pro DPH dodavatele. Polsko požádalo o odchylku na období tří let, a to od 1. ledna 2019 do 31. prosince 2021.

(2)V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES předala Komise žádost Polska ostatním členským státům dopisem ze dne 3. září 2018. Dopisem ze dne 4. září 2018 uvědomila Komise Polsko, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.