CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 14.7.2004 
KOM(2004) 490 v kone čném znění 
2004/0161 (CNS)   
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zem ědělského fondu  
pro rozvoj venkova (EAFRD) 
(předložená Komisí) 
   
{SEK(2004) 931} 
 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1. Po základní reform ě prvního pilí ře společné zemědělské politiky v roce 2003 a 2004 
je hlavním bodem reformy politiky v novém finan čním období rozvoj venkova. 
2. V p ětadvaceti zemích EU žije ve venkovských oblastech, které pokrývají 90 % 
území, více než polovina obyvatelstva. Proto je rozvoj venkova d ůležitou oblastí 
politiky. Zem ědělství a lesnictví mají stále zásadní význam po využívání p ůdy 
a správu p řírodních zdroj ů ve venkovských oblastech EU a jsou d ůležité jako 
platforma pro ekonomickou diverzifikaci ve venkovských spole čenstvích. 
3. Problémy a úkoly, které je t řeba řešit politikou rozvoje venkova, lze shrnout takto: 
– hospodářské: Venkovské oblasti mají podstatn ě nižší příjmy, než je pr ůměr, 
stárnoucí pracující populaci a jsou zá vislejší na primárním sektoru; 
– sociální: Existuje jasný d ůkaz o vyšší nezam ěstnanosti ve venkovských 
oblastech. Nízká husto ta obyvatelstva a vylid ňování určitých oblastí m ůže také 
zvyšovat riziko problém ů, jako je nap ř. špatný p řístup k základním službám, 
sociální vylou čení a omezen ější výběr možností zam ěstnání; 
– v oblasti životního prost ředí: Potřeba zajistit, aby zem ědělství a lesnictví kladn ě 
působily na p řírodu a širší životní prost ředí, vyžaduje pe člivé zachování 
rovnováhy. 
4. Agenda 2000 stanovila politiku rozvoje zem ědělství jako druhý pilí ř společné 
zemědělské politiky, který má doprovázet další reformu tržní politiky na celém území 
Evropy. Politika rozvoje venkova proto nem ůže být odlou čena od své úlohy v podob ě 
druhého pilí ře společné zemědělské politiky s d ůrazem na slovo „spole čná”, tj. 
možnosti, která byla zvolena pro organizaci zem ědělského sektoru na úrovni EU. Má 
zvláštní význam pro zajišt ění souladu nástroj ů a cílů politiky mezi ob ěma pilíři. 
5. Politika rozvoje venkova EU se všeobecn ě orientuje na udržitel ný rozvoj v souladu se 
závěry zasedání Evropských rad konaných v Lisabonu (b řezen 2000) a Göteborgu 
(červen 2001). Zatímco lisabonské záv ěry stanovují cíl u činit z Evropy 
nejvšestrann ější hospodá řskou oblast založenou na znalostech do roku 2010, záv ěry 
z Göteborgu kladly d ůraz na ochranu životního prost ředí a dosažení udržiteln ějšího 
vzorce rozvoje. Záv ěry z Göteborgu také zd ůrazňovaly skute čnost, že ve smyslu 
Agendy 2000 se Evropská zem ědělská politika „stala více orientovanou na 
uspokojování vzr ůstající poptávky ve řejnosti po bezpe čnosti potravin, kvalit ě 
potravin, diferenciaci produkt ů, zdraví zví řat, kvalitě životního prost ředí a ochran ě 
přírody a krajiny“.  
6. Další uskute čňování reformy CAP (spole čné zemědělské politiky) vyvolává pot řebu 
stálé přítomnosti odv ětvové složky v politice rozvoje venkova EU. Duality struktury 
zemědělských podnik ů a v některých p řípadech p řetrvávající velký podíl zem ědělství 
na zaměstnanosti v mnoha nových členských státech vyvolává krom ě toho další 
důležitou pot řebu, aby politika doprovázela  restrukturalizaci v zem ědělství a ve 
venkovských oblastech. 
7. Územní složky politiky rozvoj e venkova EU v reakci na hospodá řské, sociální 
a environmentální úkoly stojící p řed venkovskými oblastmi spo čívají v tom, že 
doprovázejí zem ědělství a lesnictví v jejich d ůležité funkci obhospoda řovat půdu 
 
CS 3   CS a začleňují zemědělství a lesnictví do diverzifikovaného hospodá řství venkova 
a přispívají k socioekonomickému rozvoji venkovských oblastí. 
8. Komplementarita obou pilí řů CAP byla posílena nedávnou reformou CAP zavád ějící 
odstranění vazeb, k řížové pln ění a modulaci (tzn. p řevod finan čních prost ředků 
z prvního na druhý pilí ř) pro rok 2005 a pozd ěji. První pilí ř se zaměřuje na poskytnutí 
základní podpory zem ědělcům, kteří mohou dále vyráb ět v souladu s tržní poptávkou, 
zatímco druhý pilí ř podporuje zem ědělství jako poskytovatele ve řejného zboží v jeho 
funkci v oblasti životního prost ředí a venkova a v jejich rozvoji. 
9. S ohledem na záv ěry konference v Salcburku (lis topad 2003) a strategické zam ěření 
Evropských rad konaných v Lisabonu a Göteborgu zd ůrazňující hospodá řské, 
environmentální a sociální pr vky udržitelnosti byly ve Sd ělení o finan čních 
perspektivách stanoveny následující t ři hlavní cíle politiky výzkumu a rozvoje na 
období 2007–2013: 
– zvyšování konkurenceschopnosti zem ědělského sektoru prost řednictvím 
podpory restrukturalizace, 
– zlepšování životního prost ředí a podmínek venkova prost řednictvím podpory 
pro obhospoda řování půdy (včetně činností výzkumu a ro zvoje týkající se 
lokalit programu Natura 2000), 
– zvyšování kvality života ve venkovs kých oblastech a podpora diverzifikace 
hospodářských činností na základ ě opatření zaměřených na sektor zem ědělství 
a další venkovské faktory. 
Souhrnně řečeno spočívá význam evropské dimenze politiky rozvoje zem ědělství 
v tom, že: 
– doprovází a dopl ňuje další reformu CAP a zajiš ťuje soulad s nástroji 
a politikami prvního pilí ře, 
– přispívá k dalším prioritám politiky EU, jako je udržitelná správa p řírodních 
zdrojů, inovace a konkurenceschopnost ve venkovských oblastech 
a hospodá řská a sociální soudržnost. 
10. Velké množství program ů, systémů programování a r ůzných systém ů finančního 
řízení a kontroly v sou časném programovacím období podstatn ě zvýšilo 
administrativní zát ěž členských stát ů a Komise a zhoršilo soudržnost, pr ůhlednost 
a zviditeln ění politiky rozvoje venkova. 
11. Prvním d ůležitým krokem je získat pro roz voj venkova jednotné financování 
a programový rámec. 
12. Významným nástrojem k tomu, aby se program rozvoje venkova zam ěřil na priority 
EU a komplementaritu s jinými politikami EU, je dokument pro venkovský rozvoj připravený Komisí, který poslouží jako zák lad národních strategií a program ů rozvoje 
venkova. 
13. Jasn ě stanovené cíle z hlediska priorit EU a v ětší důraz na zaznamenávání výsledk ů 
programu p řes výrazn ější sledování a hodnocení zajistí v ětší průhlednost 
a odpovědnost za užívání pen ěz EU, přitom současně ponechávají členským stát ům 
více svobody v tom, jak si p řejí své programy uskute čňovat prost řednictvím mén ě 
 
CS 4   CS podrobných pravidel, podmínek zp ůsobilosti a ujednání o zjednodušeném finan čním 
řízení a kontrole. 
14. Konzultace zainteresovaných subjekt ů v oblasti navrhování, uskute čňování 
a hodnocení národních strategií a program ů, integrace iniciativy LEADER zdola, 
výměna nejlepších postup ů a zapojení do sít ě také pom ůže zajistit strukturovaný 
dialog pot řebný pro řádnou správu v ěcí veřejných. 
15. Spole čně s lepší srozumitelností úkol ů a odpovědností členských stát ů a Komise ve 
finančním řízení by navrhované zm ěny měly významn ě zlepšit uskute čňování a řízení 
politiky rozvoje venkova. 
16. K dosažení strategi čtějšího přístupu k rozvoji zem ědělství je prvním krokem ve fázi 
programování p říprava strategického dokumentu Ko mise, který vymezí priority EU 
pro všechny t ři osy politiky. Dokument stanoví si lné a slabé stránky na úrovni EU 
a hlavní ukazatele k m ěření pokroku v pln ění priorit EU. Strategie rozvoje venkova 
EU přijatá Radou pak vytvo ří základ národních venkovských strategií členských 
států. Národní strategie rozvoje venkova p řenesou priority EU po konzultaci se 
zainteresovanými subjekty do konkrétní náro dní situace, stanoví hlavní ukazatele 
výsledků a prokáží komplementaritu programu rozvoje venkova s jinými politikami 
EU, zejména s politikou soudržnosti.  
17. Programy p řeformulují národní strategii do strategie pro každé ze t ří tematických os 
odpovídajících hlavním politickým cíl ům podle bodu 9 a pro osu LEADER užitím 
kvantifikovaných cíl ů a hlavních ukazatel ů výsledku (zahrnujíc í minimální soubor 
společných ukazatel ů pro celou EU). K zajišt ění vyvážené strategie je požadováno 
minimální financování pro osu 1 (konkur enceschopnost) a osu 3 (širší rozvoj 
venkova) alespo ň ve výši 15 % celkového financová ní programu EU a pro osu 2 
(obhospoda řování půdy) alespo ň ve výši 25 %. Pro osu LEADER je vyhrazeno 
minimáln ě 7 % finan čních prost ředků EU. 
18. Jako stavební kameny pro každou tematickou osu je k dispozici celá řada opatření. 
Podmínky, za jakých lze opat ření uplatnit, budou zefektivn ěny a zjednodušeny. 
19. Strategie restrukturalizac e pro osu 1, konkurenceschopnost zem ědělství a lesnictví, by 
měla být postavena na opat řeních týkajících se lidské ho a fyzického kapitálu 
a aspektů kvality a umož ňovat rozfázování ur čitých opat ření aktuáln ě použitelných 
pro nové členské státy. 
20. Pro strategii pro osu 2, pé či o životní prost ředí a obhospoda řování půdy, je povinným 
prvkem agroenvironment. Stávající opat ření pro mén ě zvýhodněné oblasti týkající se 
vymezení p řechodných zón ( částečně založených na socioekonomických datech, 
která v mnohých p řípadech zastarala) je definováno znovu. Sou časné vymezení má 
být založeno na produktivit ě půdy a klimatických podmínkách  a významu rozsáhlých 
zemědělských činností pro obhospoda řování půdy, nízkou produktivitu p ůdy a špatné 
klimatické podmínky ukazující, jak obtížné je udržet zem ědělskou činnost. 
21. Všeobecnou podmínkou pro opat ření podle osy 2 na úrovni p říjemce je respektování 
EU a národních povinných požadavk ů platných pro zem ědělství a lesnictví. 
22. Pro osu 3, širší rozvoj zem ědělství, je preferována metoda uskute čňování 
prostřednictvím místních ro zvojových strategií zam ěřených na subregionální subjekty 
buď vyvinutá v t ěsné spolupráci mezi národními, regionálními a místními orgány, 
 
CS 5   CS nebo vyvinutá a uplat ňovaná prost řednictvím iniciativy zdola pod názvem LEADER 
(výběr nejlepších plán ů místního rozvoje místních ak čních skupin p ředstavující 
partnerství ve řejného a soukromého sektoru) . Horizontální používání ur čitých 
opatření na ose 3 z ůstává možné. 
23. Každý program by m ěl obsahovat osu LEADER pro financování uskute čňování 
strategií místního rozvoje místních ak čních skupin vycházející ze t ří tematických os, 
provozních náklad ů místních ak čních skupin, projekt ů spolupráce mezi místními 
akčními skupinami, experimentálních a pilotních p řístupů a budování kapacity 
a zaujetí pot řebných pro p řípravu místních strategií rozvoje. 
24. Pro technickou pomoc lze vyhradit až 4 % programových finan čních prost ředků 
včetně financování národních sítí na podporu uskute čňování opat ření rozvoje 
zemědělství a zejména místních ak čních skupin a sloužících jako kontaktní místo pro 
Evropskou sí ť pro rozvoj venkova. Sí ť EU rozvoje venkova pomáhá Komisi p ři 
uskutečňování této politiky. 
25. Sazby spolufinancování EU jsou nastaveny na úrovni osy s minimem 20 % 
a maximem 50 % celkových ve řejných výdaj ů (75 % v regionech konvergence). Pro 
osu 2 a osu LEADER je maximální sazba 55 % (80 % v regionech konvergence) vyjadřující prioritu EU p řiřazenou těmto osám. Pro nejokrajov ější regiony jsou 
maximální sazby spolufinancování zvýšeny o 5 bod ů. 
26. Z celkových finan čních prost ředků EU pro výzkum a rozvoj, které jsou k dispozici 
pro danou lh ůtu (s výjimkou modulace), jsou  3 % udržována jako rezerva p řidělená 
v roce 2012 a 2013 členským stát ům s nejlepším pln ěním osy LEADER. 
27. Pro uskute čňování program ů se zavádí systém posíleného sledování, hodnocení 
a podávání zpráv vycházející ze spole čného rámce EU schváleného mezi členskými 
státy a Komisí. Na základ ě výročních souhrnných zpráv o provád ění program ů 
a pokroku p ři uskutečňování národních strate gií (ve smyslu výsledk ů) Komise 
každoročně oznamuje výsledky uskute čňování priorit EU pro rozvoj venkova. 
V případě potřeby by tyto výsledky mohly vést k návrhu na p řizpůsobení strategie 
rozvoje venkova EU. 
28. Navržený p řístup umožní zam ěřit spolufinancování EU dostupné pro rozvoj venkova 
na společně sjednané priority EU pro t ři osy politiky a sou časně ponechat na úrovni 
členských stát ů a regionální úrovni dostate čnou pružnost mezi sektorovým rozm ěrem 
(zemědělskou restrukturací) a územním rozm ěrem (obhospoda řování půdy 
a socioekonomický rozvoj venkovských oblas tí) v reakci na jednotlivé situace 
a potřeby. Model LEADER by navíc mohl být použit v širším m ěřítku, zatímco pro 
EU jako celek by byly zachovány pokra čování a konsolidace iniciativy LEADER.  
 
CS 6   CS 2004/0161 (CNS) 
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zem ědělského fondu  
pro rozvoj venkova (EAFRD) 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropských spole čenství, a zejména na článek 37 této 
smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise, 
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, s ohledem na stanovisko Hospodá řského a sociálního výboru, 
s ohledem na stanovisko Výboru region ů, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Politika rozvoje venkova by m ěla doprovázet a dopl ňovat politiku podpory trhu 
a politiku podpory p říjmů společné zemědělské politiky (CAP), a tím p řispívat 
k dosažení cíl ů politiky stanovených v čl. 33 odst. 1 Smlouvy. Politika rozvoje 
venkova by také m ěla brát v úvahu obecné cíle politiky hospodá řské a sociální 
soudržnosti stanovené v článku 158 Smlouvy a p řispívat k jejich dosažení p ři zahrnutí 
dalších významných priorit po litiky, jak jsou definovány v záv ěrech Evropských rad 
z Lisabonu a Göteborgu pro udržitelný rozvoj. 
(2) Podle čl. 33 odst. 2 písm. a) Smlouvy p ři vypracování spole čné zemědělské politiky 
a konkrétních metod její aplikace by m ěla být brána v úvahu zvláštní povaha 
zemědělské činnosti, která vyplývá ze sociální struktury zem ědělství a ze strukturálních 
a přírodních rozdíl ů mezi různými venkovskými oblastmi. 
(3) Reforma CAP v červnu 2003 a v dubnu 2004 zavedla velké zm ěny, které budou mít 
pravděpodobně významný vliv na hospodá řství na celém území Spole čenství 
z hlediska vzorc ů zemědělské produkce, metod obhospoda řování půdy, zaměstnanosti 
a širších sociálních a hospodá řských podmínek ve venkovských oblastech. 
(4) Působení Spole čenství by m ělo doplňovat činnost provád ěnou členskými státy nebo 
k ní přispívat. Partnerství by m ělo být posíleno na základ ě ujednání pro ú čast různých 
typů partnerů s plným ohledem na institucionální kompetence členských stát ů. 
Zainteresovaní partne ři by se m ěli účastnit přípravy, sledování a hodnocení pln ění 
programu. 
(5) Společenství m ůže přijmout opat ření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je 
stanoveno v článku 5 Smlouvy. Protože rozvoje venkova v dané mí ře nemohou členské 
 
CS 7   CS státy dosáhnout vzhledem k jeho spojení s dalšími nástroji spole čné zemědělské 
politiky a mí ře rozdílností mezi venkovskými oblastmi a limit ům finančních zdroj ů 
členských stát ů v rozšířené unii, lze jich lépe dosáhnout na úrovni Spole čenství 
prostřednictvím víceleté záruky fi nancování ze strany Spole čenství a soust ředěním se 
na jejich priority. Podle zás ady proporcionality uvedené v článku 5 Smlouvy toto 
nařízení nepřesahuje rámec toho, co je nut né k dosažení uvedeného cíle. 
(6) Činnosti Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova, dále jen „fond“ 
a operace, k nimž p řispívá, musí být konsistentní a slu čitelné s jinými politikami 
Společenství a vyhovovat všem právním p ředpisům Společenství. 
(7) Ve své činnosti ve prosp ěch rozvoje venkova pe čuje Spole čenství o to, aby 
podporovalo odstra ňování rozdíl ů a napomáhalo rovnoprávnosti žen a muž ů v souladu 
s články 2 a 3 Smlouvy. 
(8) Aby Rada zam ěřila strategický obsah rozvoje ve nkova v souladu s prioritami 
Společenství a tím uplatnila jeho pr ůhlednost, m ěla by přijmout strategické pokyny 
k návrhu Komise. 
(9) Na základ ě strategických pokyn ů přijatých Radou by m ěl každý členský stát p řipravit 
své národní strategi e rozvoje venkova tvo řící referen ční rámec pro p řípravu program ů 
rozvoje venkova. Členské státy a Komise by m ěly podat zprávu o sledování národní 
strategie a strategie Spole čenství. 
(10) Programování rozvoje venkova by m ělo být v souladu s prioritami Spole čenství 
a národními prioritami, zejména zem ědělskou tržní politikou, politikou soudržnosti 
a společnou rybářskou politikou. 
(11) K zajištění udržitelného rozvoje venkovskýc h oblastí je nezbytné soust ředit se na 
omezené množství úst ředních prioritních cíl ů na úrovni Spole čenství vztahujících se ke 
konkurenceschopnosti zem ědělství a lesnictví, obhospoda řování půdy a životnímu 
prostředí a kvalit ě života a diverzifikaci činností v t ěchto oblastech. 
(12) Existuje pot řeba zavést obecná pravidla pr o programování a revizi uskute čňování 
programu rozvoje venkova p ři zajištění příslušné rovnováhy mezi všemi t řemi 
prioritami program ů rozvoje venkova. Programování by m ělo být sedmileté. 
(13) K dosažení cíle zlepšení konkurenceschopnosti sektoru zem ědělství a lesnictví je 
důležité vybudovat jasné strategie rozvoje zam ěřené na zvyšování a úpravu lidského 
potenciálu, fyzického potenciálu a kvality zem ědělské produkce. 
(14) V oblasti lidského potenciálu by m ěly být zp řístupněny soubory opat ření týkající se 
vzdělávání, zahájení činnosti mladých zem ědělců, předčasného odchodu do d ůchodu 
zemědělců a zemědělských pracovník ů, využití poradenských služeb zem ědělci 
a majiteli les ů a vybudování služeb na pomoc zem ědělským podnik ům a jejich řízení. 
(15) V oblasti vzd ělávání vyžaduje rozvoj a specializace zem ědělství a lesnictví p říslušnou 
úroveň technické a ekonomické vzd ělávání včetně nových informa čních technologií 
i odpovídající v ědomosti v oblasti jakosti výrobk ů, výsledků výzkumu a udržitelného 
rozvoje p řírodních zdroj ů včetně požadavk ů křížového pln ění a používání výrobních 
postupů slučitelných se zachováním a zlepšování m krajiny a ochranou životního 
prostředí. Proto je nutné rozši řovat rozsah vzd ělávání na všechny dosp ělé osoby 
v oblasti zem ědělství a lesnictví a zahrnout činnosti týkající se informací a jejich ší ření. 
Vzdělávací a informa ční činnosti se týkají záležitostí vztahujících se ke 
 
CS 8   CS konkurenceschopnosti zem ědělství a lesnictví, obhospoda řování půdy a životnímu 
prostředí. 
(16) Poskytnutí konkrétních výhod mladým zem ědělcům jim m ůže pomoci p ři zahájení 
činnosti a strukturálních úpravách hospodá řství po po čátečním zavedení. Opat ření pro 
zahájení činnosti by m ělo být zefektivn ěno poskytnutím jednorázové finan ční částky 
podmíněné vypracováním obchodního plánu zajiš ťujícího rozvoj činností mladých 
zemědělců. 
(17) Cílem předčasného odchodu do d ůchodu ze zem ědělství by m ělo být provedení 
významné strukturální zm ěny převedených zem ědělských podnik ů na základ ě opatření 
pro zahájení činnosti mladých zem ědělců podle požadavk ů tohoto opat ření nebo 
převodem zem ědělských podnik ů s cílem zvýšení jeho velikosti, také s ohledem na 
zkušenosti získané p ři uskutečňování předcházejících program ů Společenství v této 
oblasti. 
(18) Využívání řídích a poradenských služeb zem ědělci a majiteli les ů by mělo umožnit 
zlepšení udržitelného řízení zem ědělských podnik ů. Využívání poradenských služeb 
v zemědělství, jak je stanoveno v na řízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. zá ří 
2003, kterým se stanoví spole čná pravidla pro režimy p římých podpor v rámci 
společné zemědělské politiky a kterým se zavád ějí některé režimy podpor pro 
zemědělce a kterým se m ění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) 
č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 
1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/20011, by mělo 
pomoci zem ědělcům zhodnotit výkonnost jejich podnikání a stanovit pot řebná zlepšení 
s ohledem na povinné požadavky na řízení uvedené v tomto na řízení. 
(19) Vybudování poradenských, řídících a pomocných služeb pro zem ědělce a majitele les ů 
by jim mělo pomoci p řizpůsobit, zlepšit a posílit řízení a zlepšit celkovou produktivitu 
jejich zem ědělských podnik ů dalším posílením lidského potenciálu pracujícího 
v sektorech zem ědělství a lesnictví. 
(20) S ohledem na fyzický kapitál by m ěl být zpřístupněn soubor opat ření týkajících se 
modernizace zem ědělských podnik ů, zvyšování hospodá řské hodnoty les ů, přidání 
hodnoty k primární zem ědělské a lesnické produkci, zlep šení a rozvoje infrastruktury 
zemědělství a lesnictví, obnovení potenciálu zem ědělské produkce poškozené 
přírodními nešt ěstími a zavedení vhodných preventivních opat ření. 
(21) Cílem investi ční podpory Spole čenství zem ědělských podnik ů je modernizovat 
zemědělské podniky a zvýšit jejich hospodá řskou výkonnost lepším využíváním 
výrobních faktor ů včetně zavedení nových technologií zam ěřených na kvalitu 
a diverzifikaci interních a externích záležitostí zem ědělských podnik ů včetně 
nepotraviná řských sektor ů a energetických plodin stejn ě jako zvyšování úrovn ě 
bezpečnosti pro životní prost ředí, pracovního prost ředí, hygieny a životních podmínek 
zvířat v zem ědělských podnicích p ři zjednodušení podmínek investi ční podpory 
v porovnání s podmínkami stanovenými v na řízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. 
května 1999 o podpo ře pro rozvoj venkova z Evropského zem ědělského orienta čního 
a záručního fondu (EZOZF) a o zm ěně a zrušení n ěkterých na řízení2. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Na řízení naposledy pozm ěněné nařízením (ES) č. 583/2004 (Ú ř. věst. 
L 91, 30.3.2004, s. 1). 
2 Ú ř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80. Na řízení naposledy pozm ěněné nařízením (ES) č. 583/2004. 
 
CS 9   CS (22) Soukromé lesy hrají významnou úlohu v hospodá řské činnosti ve venkovských 
oblastech, a proto je pomoc Spole čenství důležitá pro zvyšování a rozši řování jejich 
hospodářské hodnoty, pro zvyšování diverzifik ace výroby a zlep šování tržních 
možností, jako je nap ř. obnovitelná energie. 
(23) Zlepšení zpracování a prodeje primární zem ědělské a lesnické produkce by m ělo být 
podpořeno investicemi zam ěřenými na zlepšování efektivity v odv ětví zpracování a 
prodeje, prosazováním zpracování zem ědělské a lesnické produkce pro obnovitelnou 
energii, otvíráním nových možností trhu pro zem ědělské a lesnické výrobky, 
zdůrazněním kvality, zlepšením činnosti v oblasti oc hrany životního prost ředí, 
bezpečnosti při práci, hygieny a dobrých životních podmínek zví řat podle pot řeby 
zaměřením se na malé podniky a mikropodniky, které mají lepší p ředpoklady k tomu, 
aby přidaly hodnotu místním produkt ům při zjednodušení podmínek investi ční podpory 
v porovnání s podmínkami stanovenými v na řízení Rady (ES) č. 1257/1999. 
(24) Zemědělská infrastruktura a regenera ční a preventivní opat ření proti národním 
katastrofám by m ěly přispívat k priorit ě konkurenceschopnosti zem ědělství a lesnictví. 
(25) S ohledem na jakost zem ědělské výroby a produkt ů by měl být zpřístupněn soubor 
opatření pro pln ění norem zem ědělci na základ ě právních p ředpisů Společenství 
podporující ú čast zemědělců v programech kvality potravin a na podporu seskupení 
producent ů při informačních a reklamních činnostech. 
(26) Cílem opat ření týkajících se pln ění norem je podporovat rychlejší uplat ňování 
náročných norem vycházejících z právních p ředpisů Společenství v oblasti životního 
prostředí, veřejného zdraví, zdraví zví řat a rostlin, dobrých ži votních podmínek zví řat 
a bezpečnosti práce s ohledem na tyto normy pro zem ědělce. Z těchto norem mohou 
vyplývat nové závazky pro zem ědělce, a proto by m ěla být poskytnuta podpora na 
pomoc částečné úhrady dalších náklad ů plynoucích z t ěchto nových závazk ů. 
(27) Cílem opat ření na poskytnutí podpory pro zem ědělce účastnící se program ů 
Společenství nebo národních program ů jakosti kvality je poskytnutí záruky 
spotřebitelům na kvalitu výrobk ů nebo produkce používané v d ůsledku jejich ú časti 
v takových programech s cílem dosáhnout p řidané hodnoty pro primární zem ědělské 
výrobky a zlepšit možnosti trhu. Protože ú čast v takových programech m ůže být 
příčinou dodate čných náklad ů a závazk ů, které nejsou na trhu pln ě oceněny, zemědělci 
by měli být v účasti v takových programech podporováni. 
(28) Je třeba zlepšovat pov ědomí spot řebitelů o existenci a vlastnostech výrobk ů 
zhotovených v rámci výše uvedených program ů kvality. Seskupení producent ů by měla 
být podporována v tom, aby podávala spot řebitelům informace a podporovala výrobky 
vznikající na základ ě programů kvality podporovaných členskými státy v rámci jejich 
programů rozvoje. 
(29) Je třeba zajistit hladké časové rozvržení souboru jednotlivých opat ření zavedených na 
základě Smlouvy o p řistoupení z roku 2003, zejména opat ření o podpo ře pro částečně 
soběstačná hospodá řství a opat ření o seskupeních výrobc ů umožňující, aby sektor 
zemědělství členských stát ů čerpal výhody po první dva roky programového období. 
(30) Podpora speciálních metod obhospoda řování půdy by m ěla přispívat udržitelnému 
rozvoji na základ ě pomoci zem ědělcům a majitel ům lesů zejména za ú čelem využívání 
metod užívání p ůdy slučitelných s nutností zachovat p řírodní bohatství a krajinu 
a chránit a zlepšovat p řírodní zdroje. M ěla by přispívat k uskute čňování záv ěrů 
 
CS 10   CS 6. společného akčního programu pro životní prost ředí a závěrů předsednictva týkajících 
se strategie udržitelného rozvoje. Mezi zásadní otázky, které mají být řešeny, pat ří 
biodiverzita, řízení programu NATURA 2000, ochrana vody a p ůdy, zmírn ění 
klimatických zm ěn včetně snížení emisí skleníkových plyn ů, snížení emisí amoniaku 
a udržitelné užívání pesticid ů. 
(31) Lesnictví je nedílnou sou částí rozvoje venkova a podpora udržitelného využívání p ůdy 
by měla zahrnovat udržitelné řízení lesů a jejich multifunk ční úlohy. Lesy poskytují 
užitek v n ěkolika oblastech: dávají surovi nu pro obnovitelné výrobky ohleduplné 
k životnému prost ředí a hrají d ůležitou úlohu v hospodá řském bohatství, biologické 
diverzitě, globálním uhlíkovém cyklu, rovnováze vodního prost ředí, kontrole eroze a 
prevenci p řírodních nebezpe čí při poskytování sociálních a rekrea čních služeb. 
Opatření pro lesnictví by m ěla být přijata z hlediska závazk ů Společenství a členských 
států na mezinárodní úrovni a m ěla by být založena na nár odních nebo subnárodních 
programech lesnictví nebo rovnoc enných nástrojích, které by m ěly brát v úvahu 
závazky p řijaté na konferencích ministr ů k ochran ě životního prost ředí v Evrop ě. 
Opatření přijatá pro lesnictví by m ěla přispívat k uskute čňování spole čné strategie 
lesnictví. Uvedená podpora by však nem ěla narušovat hospodá řskou sout ěž a měla by 
být neutrální z hlediska trhu. 
(32) Platby přírodou znevýhodn ěným horským oblastem a jiným znevýhodn ěným oblastem 
by měly na základ ě stálého využívání zem ědělské půdy přispívat k zachování životního 
prostředí a udržování a podpo ře udržitelných zem ědělských systém ů. Měly by být 
stanoveny objektivní parametry pr o stanovení výše plateb k zajišt ění účinnosti tohoto 
programu podpory a dosažení jeho cíl ů. 
(33) Podpora by m ěla být stále poskytována zem ědělcům na pomoc řešení specifických 
nevýhod v p říslušných oblastech vyplýva jících z provedení sm ěrnice Rady 
79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochran ě volně žijících pták ů3 a směrnice Rady 
92/43/EHS ze dne 21. kv ětna 1992 o ochran ě přírodních stanoviš ť, volně žijících 
živočichů a planě rostoucích rostlin4 přispívajících k ú činnému řízení programu 
NATURA 2000. 
(34) Platby v oblasti agroenvironmentu by m ěly i nadále hrát významnou úlohu p ři podpoře 
udržitelného rozvoje venkovských oblastí a v reakci na zvyšující se poptávku 
společnosti po službách životního prost ředí. Měly by dále podporovat zem ědělce 
v tom, aby sloužili spole čnosti jako celku zavád ěním nebo stálým užíváním metod 
zemědělské produkce slu čitelných s ochranou a zlepšováním životního prost ředí, 
krajiny a jejích vlastností, p řírodních zdroj ů, půdy a genetické rozmanitosti. V souladu 
se zásadou, že platit má ten, kdo zne čištění způsobí, by tyto platby m ěly hradit pouze 
závazky p řekračující rozsah p říslušných povinných norem. 
(35) Zemědělci by měli být i dále podporováni v tom, aby na vysoké úrovni zajiš ťovali 
dobré životní podmínky zví řat tím, že podporu získají ti zem ědělci, kteří se zaváží 
přijmout veterinární normy p řísnější než příslušné povinné normy. 
                                                 
3 Ú ř. věst. L 103, 24.4.1979, s. 7. Sm ěrnice naposledy pozm ěněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Ú ř. věst. 
L 122, 16.5.2003, s. 36). 
4 Ú ř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Sm ěrnice naposledy pozm ěněná nařízením Evropského parlamentu a 
Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú ř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). 
 
CS 11   CS (36) Měly by být podporovány nevýnosné inve stice, pokud jsou nutné pro spln ění závazk ů 
přijatých podle program ů pro agroenvironment nebo pokud zvyšují spole čenskou 
hodnotu p říslušné přírodní oblasti NATURA 2000. 
(37) Za účelem pomoci p ři ochraně životního prost ředí, prevenci p řírodních rizik a požár ů 
a zmírnění klimatických zm ěn by měly být rozši řovány a zkvalit ňovány lesní zdroje 
prvním zalesn ěním zemědělské půdy a půdy jiného typu. Jakékoli první zalesn ění by 
mělo být přizpůsobeno místním podmínkám a m ělo by být slu čitelné s ochranou 
životního prost ředí a zlepšováním biodiverzity. 
(38) Zemědělsko-lesnické systémy ma jí velkou ekologickou a so ciální hodnotu, protože 
kombinují rozsáhlé zem ědělské a lesnické systémy zam ěřené na výrobu kvalitního 
dřeva a jiných produkt ů lesnictví. Jejich zakládání by m ělo být podporováno. 
(39) Vzhledem k významu les ů pro úspěšné provedení sm ěrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS 
by měla být poskytnuta konkrétní pomoc majitel ům lesů na podporu řešení konkrétních 
problémů vyplývajících z jejich provedení. 
(40) Platby za lesní prost ředí by m ěly být zavedeny pro dobrovolné závazky ke zvýšení 
biologické rozmanitosti, zac hování lesních ekosystém ů vysoké hodnoty a posílení 
ochranné hodnoty les ů vzhledem k erozi p ůdy, udržování vodních zdroj ů a kvalitě 
vody a přírodním rizik ům. 
(41) Podpora by m ěla být poskytnuta na obnovení potenciálu produkce lesnictví v lesích 
poškozených p řírodními nešt ěstími a ohn ěm a při zavádění preventivních opat ření. 
Preventivní opat ření proti oh ňům by měla pokrývat oblast i klasifikované členskými 
státy jako oblasti s vysokým nebo st ředním nebezpe čím požáru podle plán ů ochrany 
lesů. 
(42) Měly by být podporovány nevýnosné inve stice, pokud jsou nutné pro spln ění závazk ů 
v oblasti zem ědělského životního prost ředí nebo pokud zvyšují spole čenskou hodnotu 
příslušné oblasti. 
(43) Pro zajišt ění cíleného a ú činného využívání obhospoda řování půdy podle tohoto 
nařízení by členské státy m ěly stanovit podle ur čitých prioritních opat ření oblasti, kde 
mají zasáhnout. M ěly by být ur čeny zemědělské oblasti a další znevýhodn ěné oblasti 
podle objektivních spole čných kritérií. Proto by m ěly být zrušeny sm ěrnice 
a rozhodnutí Rady s uvedením vý čtu méně zvýhodn ěných oblastí nebo upravující 
takový seznam v souladu s článkem 21 odst. 2 a 3 na řízení Rady (ES) č. 950/97 ze dne 
20. května 1997 o zlepšení ú činnosti zem ědělských struktur5. Oblasti Natura 2000 jsou 
vymezeny v souladu se sm ěrnicemi 79/409/EHS a 92/43/EHS. Členské státy by m ěly 
stanovit oblasti vhodné pro zales ňování z důvodů souvisejících se životním prost ředím, 
jako je ochrana proti erozi, prevence p řírodních nebezpe čí nebo rozší ření lesních 
zdrojů přispívající ke zmírn ění klimatických zm ěn, a lesní oblasti se st ředním až 
vysokým nebezpe čím lesních požár ů. 
(44) Měl by být vypracován sank ční systém, pokud p říjemci plateb podle ur čitých opat ření 
pro obhospoda řování půdy nesplní povinné požadavky stanovené v článcích 4 a 5 a 
v příloze III a IV na řízení Rady (ES) č. 1782/2003 na všech svých hospodá řstvích 
s ohledem na závažnost, rozsah, provedení a opakované porušení p ředpisu. 
                                                 
5 Ú ř. věst. L 142, 2.6.1997, s. 1. 
 
CS 12   CS (45) Je třeba, aby zm ěny ve venkovských oblastech byly spojeny se zvyšováním 
rozmanitosti zem ědělských činností sm ěrem k nezem ědělským činnostem a rozvoji 
nezemědělských odv ětví, podpo ře zaměstnanosti, zlepšení základních služeb 
a investování pro zvýšení atraktivity zem ědělských oblastí za ú čelem změny trendu 
vylidňování venkova. V tomto ohledu je také t řeba vyvíjet snahu o zvýšení lidského 
potenciálu. 
(46) Podporována by m ěla být i jiná opat ření týkající se posílení hospodá řství venkova. M ěl 
by být definován seznam opat ření na základ ě zkušeností iniciativy LEADER s ohledem 
na multisektorální pot řeby vnitřního rozvoje venkova. 
(47) Uskutečňování strategií místního rozvoje m ůže posílit územní soudržnost a synergii 
mezi opat řeními pot řebnými pro posílení ekonomiky a zalidn ění venkova. 
(48) Je třeba jasně definovat zásady soudržnosti a dopl ňkovosti priority diverzifikace 
hospodářství venkova a zlepšení kvality život a ve venkovských oblastech s dalšími 
finančními nástroji Spole čenství a zejména s nástroji politiky soudržnosti. 
(49) Iniciativa LEADER dosáhl a po zkušenostech ze t ří programových období úrovn ě 
umožňující rozsáhlejší uskute čňování iniciativy LEADER v hlavním proudu programu 
rozvoje zem ědělství. Měla by proto být provedena opat ření pro p řenos základních 
zásad iniciativy LEADER do program ů, které se o n ě opírají, a definována místní ak ční 
skupina a opat ření, která mají být podporována, v četně uskutečňování místních 
strategií, spolupráce, zapojení do sít ě a osvojování si dovedností. 
(50) Vzhledem k významu iniciativy LEADER by na tuto prioritu m ěla být vy členěna 
podstatná část příspěvků fondu. 
(51) Fond má na základ ě technické pomoci podporovat činnosti týkající se uskute čňování 
programů. Jako sou část technické pomoci, na niž odkazuje článek 5… na řízení Rady 
(ES) č. …/…6 o financování spole čné zemědělské politiky, by m ěla být vytvo řena síť 
na úrovni Spole čenství pro rozvoj venkova. 
(52) Měla by být zavedena ustanovení o p řidělování prost ředků, které jsou k dispozici. 
Celková částka pro rozvoj venkova by m ěla být přidělována jedenkrát za rok. M ěla by 
být umožn ěna značná koncentrace region ů na základ ě cíle konvergence. 
(53) Roční částky přidělené členskému státu na základ ě cíle konvergence v rámci fond ů pro 
část pocházející z orienta ční sekce Evropského zem ědělského orienta čního a záru čního 
fondu (EZOZF), strukturálních fond ů, Fondu soudržnosti a FIFG (finan ční nástroj pro 
orientaci rybolovu – FNOR) by m ěly být omezeny do výše stanovené vzhledem 
ke kapacit ě absorpce. 
(54) Pro účely orienta čního rozpisu podpory na závaz ky, která bude k dispozici členským 
státům, by měla by být stanovena objektivní kritéria transparentní metodou. 
(55) Na podporu integrovaného a inovativního p řístupu by pro iniciativu LEADER m ěla být 
do společné rezervy vložena 3 % p říspěvků přidělených členským stát ům. 
(56) Nad tyto částky musí brát členské státy v úvahu částky vytvo řené modulací, jak 
stanovuje čl. 12 odst. 2 na řízení (ES) č. …/… [o financování CAP]. 
                                                 
6 Ú ř. věst. L […], […], s. […]. 
 
CS 13   CS (57) Příspěvky, které jsou k dispozici v rámci fond ů, by měly být v programu indexovány 
paušální částkou. 
(58) Poměr příspěvků fondu na programování  rozvoje venkova by m ěl být stanoven 
vzhledem k ve řejným výdaj ům členských stát ů s přihlédnutím k významu priority 
obhospoda řování půdy a prost ředí, situaci v regionech, jic hž se týká cíl konvergence, 
priority p řidělené iniciativ ě LEADER, nejokrajov ějším region ům uvedeným v článku 
299 Smlouvy a ostrov ům uvedeným v na řízení Rady (EHS) č. 2019/93 ze dne 
19. června 1993, kterým se zavád ějí zvláštní opat ření pro menší ostrovy v Egejském 
moři týkající se n ěkterých zem ědělských produkt ů7. 
(59) Podle zásady pod řízenosti a s ohledem na výjimky by m ěla existovat p říslušná 
vnitrostátní pravidla týkající se oprávn ěnosti výdaj ů. 
(60) Pro zajišt ění účinnosti, rovných podmínek a udržit elného vlivu f ungování fondu by 
měla existovat ustanovení zaru čující, že investice do podnik ů jsou trvalé, a k vylou čení 
toho, aby se tyto prost ředky využívaly k zavedení nekalé sout ěže. 
(61) Decentralizované uskute čňování krok ů v rámci fondu by m ělo být doprovázeno 
zárukami týkajícími se zejména kvality uskute čňování, výsledk ů, řádného finan čního 
řízení a kontroly. 
(62) Členské státy by m ěly přijmout příslušná opat ření pro zajišt ění kvalitního fungování 
řídících a kontrolních systém ů. Za tímto ú čelem je pot řebné stanovit obecné zásady a 
základní funkce, které musí být zajišt ěny jakýmkoli řídícím a kontrolním systémem. 
Proto je nutné zachovat ur čení samostatného řídícího orgánu a stanovit jeho 
odpovědnosti. 
(63) Každý program rozvoje venkova musí být vhodn ě sledován a kontrolován 
monitorovacím výborem na základ ě společného působení a je t řeba zavést a uplat ňovat 
rámec hodnocení v partnerství se členskými státy, který ú činně naplňuje specifické 
potřeby rozvoje venkova. 
(64) Účinnost a vliv činností v rámci fondu také závisí na kvalitn ějším hodnocení na 
základě společného rámce monitorování a hodnocení. Programy by m ěly být 
hodnoceny zejména z hlediska p řípravy, uskute čňování a ukon čení. 
(65) Aby mohlo partnerství ú činně fungovat a podporovat činnost Spole čenství, měly by být 
informace zve řejněny v co nejv ětším rozsahu. Odpov ědnost v tomto ohledu mají 
orgány řídící programy. 
(66) Reservy spole čenství pro iniciativu LEADER by m ěly být přiděleny s ohledem na 
plnění programu. Podle toho by m ěla být stanovena kritéria pro jejich p řidělení. 
(67) Opatření pro rozvoj venkova, jak jsou uvedena v tomto na řízení, by m ěla být 
oprávněná pro získání podpory členského státu bez spol ufinancování Spole čenstvím. 
Z hlediska hospodá řského vlivu této podpory, k zajišt ění souladu s opat řeními 
oprávněnými pro podporu Spole čenstvím a ke zjednodušení postup ů by měla být 
zavedena zvláštní pravidla státní pomoci, která budou ta ké brát v úvahu zkušenosti 
s prováděním nařízení (ES) č. 1257/1999. Navíc by m ěly být členské státy oprávn ěny 
k poskytnutí státní podpory za ú čelem dalšího financování pro opat ření rozvoje 
                                                 
7 Ú ř. věst. L 184, 27.7.1993, s. 1. Na řízení naposledy pozm ěněné nařízením (ES) č. 1782/2003. 
 
CS 14   CS venkova, pro n ěž je přidělována podpora Spole čenství, na základ ě postupu podle 
ustanovení tohoto na řízení jako sou část programování. 
(68) Podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon 
prováděcích pravomocí sv ěřených Komisi8 by měla být přijata opat ření požadovaná 
pro provedení tohoto na řízení. 
(69) Je třeba přijmout přechodná pravidla pro usnadn ění přechodu ze stávajíc ího systému 
podpory k novému systému podpory rozvoje venkova. 
(70) Nový systém podpory uvedený v tomto na řízení nahrazuje stáv ající systém podpory. 
Nařízení (ES) č. 1257/1999 by proto m ělo být zrušeno,  
PŘIJALA TOTO NA ŘÍZENÍ : 
HLAVA  I 
CÍLE  A OBECNÁ  PRAVIDLA  POMOCI 
KAPITOLA I 
OBLAST P ŮSOBNOSTI A DEFINICE 
Článek 1 
Oblast působnosti 
1. Toto nařízení stanovuje obecná pravid la pro podporu poskytovanou Spole čenstvím 
pro rozvoj venkova a financovanou Evropským zem ědělským fondem pro rozvoj 
venkova (dále „fond“) z řízeným na řízením (ES) č.…/… [financování CAP]. 
2. Toto nařízení vymezuje cíle, jimž má po litika rozvoje venkova napomáhat. 
3. Toto nařízení vymezuje strategický kontext rozvoje venkova v četně metody stanovení 
strategických pokyn ů Společenství pro politiku rozvoje ve nkova a národní strategický 
plán. 
4. Toto nařízení vymezuje priority a opat ření pro rozvoj venkova. 
5. Toto nařízení stanovuje pravidla partnerství, programování, hodnocení, finan čního 
řízení, monitorování a kontroly na základ ě odpovědností sdílených členskými státy 
a Komisí.  
Článek 2 
Definice 
Pro účely tohoto na řízení mají následující pojmy tento uvedený význam: 
a) „ programování“ : proces organizace, p řijímání rozhodnutí a financování v n ěkolika 
fázích určený k provedení spole čné akce Spole čenství a členských stát ů k dosažení 
prioritních cíl ů fondu v pr ůběhu několika let;  
                                                 
8 Ú ř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
CS 15   CS b) „ region“ : územní jednotka odpovídající úrovn i 1 nebo 2 nomenklatury územních 
statistických jednotek (úrove ň NUTS 1 a 2) ve smyslu na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. kv ětna 20039; 
c) „prioritní osa“ : jedna z priorit strategie v pr ogramu rozvoje venkova odpovídající 
jedné z os vymezených v tomto na řízení obsahující soudržnou skupinu opat ření 
s konkrétními m ěřitelnými cíli vyplývajícími p římo z jejich uskute čňování; 
d) „opatření“: soubor operací p řispívajících k uskute čňování priority; 
e) „ operace“ : projekt vybraný řídícím orgánem nebo na základ ě jeho odpov ědnosti 
podle kritérií stanovených progr amem rozvoje venkova a uplat ňovaný jedním nebo 
několika příjemci, umož ňující dosažení cíl ů opatření, jichž se týká;  
f) „společný rámec monitorování a hodnocení“ : společný přístup vytvo řený Komisí 
a členskými státy definující omezené množství spole čných ukazatel ů týkajících se 
základní situace a finan ční realizace, uskute čňování, výsledk ů a důsledků programů; 
g) „strategie místního rozvoje“ : souvislý  soubor operací  určených pro pln ění místních 
cílů a potřeb uplatňovaných v partnerství na p říslušné úrovni; 
h) „příjemce“ : operátor, orgán nebo firm a, státní nebo soukromý, odpov ědný za 
uskutečňování operací nebo p říjem pomoci; 
i) „veřejný výdaj“ : jakýkoli ve řejný příspěvek k financování operací pocházející 
z rozpočtu Spole čenství poskytnutý regionálními nebo místními orgány nebo 
z veřejného rozpo čtu Evropských spole čenství; 
j) „ cíle konvergence“ : cíle akce, na niž odkazuje čl. 3 odst. 2 na řízení Rady (ES) 
č. …/… …, kterým se stanoví všeob ecná ustanovení Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského so ciálního fondu a Fondu soudržnosti10. 
KAPITOLA II 
ÚKOLY A CÍLE 
Článek 3 
Úkoly 
Fond přispívá k podpo ře udržitelného rozv oje venkova prost řednictvím Spole čenství 
způsobem dopl ňujícím politiku podpory trhu a p říjmů v rámci spole čné zemědělské politiky, 
politiky soudržnosti a spole čné rybářské politiky. 
Článek 4 
Cíle 
1. Podpora rozvoje venkova p řispívá k dosažení následujících cíl ů: 
a) zlepšování konkurenceschopnosti zem ědělství a lesnictví na základ ě podpory 
restrukturalizace; 
                                                 
9 Ú ř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. 
10 Úř. věst. L […], […], s. […]. 
 
CS 16   CS b) zlepšování životního prost ředí a krajiny prost řednictvím podpory pro 
obhospoda řování půdy; 
c) zlepšování kvality života ve ve nkovských oblastech a podpora diverzifikace 
hospodářské činnosti. 
2. Cíle vymezené v odstavci 1 budou uplat ňovány na základ ě čtyř prioritních os 
vymezených v hlav ě IV. 
KAPITOLA III 
ZÁSADY POMOCI 
Článek 5 
Komplementarita, soulad a shoda 
1. Fond dopl ňuje národní, regionální a místní akce p řispívající k prioritám Spole čenství.  
2. Komise a členské státy zajistí, aby byla pomoc fondu a členských stát ů v souladu 
s činnostmi, politikami a prioritami Spole čenství. Pomoc fondu je v souladu s cíli 
hospodářské a sociální soudržnosti a zejména s cíli Evropského rybá řského fondu. 
3. Tento soulad je zajišt ěn strategickými pokyny Spole čenství uvedenými v článku 9, 
národním strategickým plánem uvedeným v článku 11, programy rozvoje venkova 
uvedenými v článku 15 a výro ční zprávou Komise uvedenou v článku 13. 
4. Je také t řeba dosáhnout souladu s opat řeními financovanými Evropským 
zemědělským záru čním fondem. 
5. Podle tohoto na řízení nebudou podporovány programy, které mají právo získat 
podporu od organizací spole čného trhu, p řičemž výjimky budou definovány v čl. 95 
odst. 2. 
6. Členské státy zajistí, aby operace financ ované fondem byly v souladu se Smlouvou 
a veškerými akty p řijatými na jejím základ ě.  
Článek 6 
Partnerství  
1. Pomoc fondu se uplat ňuje prost řednictvím podrobných konzultací, dále jen 
„partnerství“, mezi Komisí a členským státem a s orgány a subjekty jmenovanými 
členským státem na základ ě vnitrostátních pravidel a postup ů, zejména: 
a) příslušnými regionálními, místními a dalšími ve řejnými orgány; 
b) hospodá řskými a sociálními partnery; 
c) jakýmikoli dalšími p říslušnými subjekty zastupujícími ob čanskou spole čnost, 
nevládními organizacemi (zejména organizacemi zam ěřenými na životní 
prostředí) a orgány odpov ědnými za podporu rovnoprávnosti muž ů a žen. 
 
CS 17   CS Členský stát ur čí nejvíce reprezentativní partnery na národní, regionální a místní 
úrovni a v hospodá řské, sociální, environmentáln í a jiných sférách, dále jen 
„partnery“. Vytvo ří také podmínky pro širokou a ú činnou účast všech p říslušných 
subjektů v souladu s vnitrostátními zákony a zavedenými postupy s p řihlédnutím 
k podpoře rovnoprávnosti muž ů a žen a udržitelného rozvoje prost řednictvím 
integrace ochrany životního prost ředí a požadavk ů na zlepšování jeho kvality. 
2. Partnerství je řízeno s ohledem na jednotlivé institucionální, právní a finan ční 
odpovědnosti každé kategorie partner ů. 
3. Partnerství se zapojí do p řípravy a monitorování národn ího strategického plánu a do 
přípravy, uskute čňování, monitorování a hodnocení program ů rozvoje venkova. 
Členské státy zapojí do r ůzných fází programování všechny vhodné partnery 
s ohledem na časovou lh ůtu stanovenou pro každý krok.  
Článek 7 
Subsidiarita  
Členské státy budou odpov ědné za uskute čňování program ů rozvoje venkova na p říslušné 
územní úrovni podle jejich vlastních institucionálních opat ření. Uvedený úkol se provádí 
v souladu s tímto na řízením. 
Článek 8 
Rovnoprávnost muž ů a žen 
Členské státy a Komise budou v r ůzných fázích uskute čňování programu podporovat 
rovnoprávnost muž ů a žen. 
To zahrnuje fáze tvorby koncepce, provád ění, sledování a hodnocení. 
HLAVA  II 
STRATEGICKÝ  PŘÍSTUP  K ROZVOJI  VENKOVA 
KAPITOLA I 
STRATEGICKÉ POKYNY SPOLE ČENSTVÍ 
Článek 9 
Obsah a p řijetí 
1. Rada p řijímá na úrovni Spole čenství strategické pokyny pro rozvoj venkova na 
programovací období od 1. ledna 2007 do 31 . prosince 2013 z hlediska priorit 
politiky stanovených na úrovni Spole čenství. 
Tyto pokyny stanoví strategické priority  pro rozvoj venkov a na úrovni Spole čenství 
pro toto programové období z hlediska uskute čňování každého z prioritních bod ů 
stanovených v tomto na řízení. 
 
CS 18   CS 2. Nejpozd ěji tři měsíce po p řijetí tohoto na řízení budou strategické pokyny 
Společenství přijaty podle postupu stanoveného v článku 37 Smlouvy. Toto 
rozhodnutí bude zve řejněno v Úředním věstníku Evropských spole čenství . 
Článek 10 
Přezkum 
Zejména s ohledem na zm ěny priorit Spole čenství mohou strategické pokyny Spole čenství 
podléhat p řezkumu provedenému v polovin ě období.  
KAPITOLA II 
NÁRODNÍ STRATEGICKÝ PLÁN 
Článek 11 
Obsah 
1. Členský stát p ředloží národní strategický plán popisující priority činnosti fondu 
a členského státu s ohledem na strategické pokyny Spole čenství týkající se rozvoje 
venkova, jejich specifické cíle, p říspěvky z fondu a z dalších finan čních zdroj ů. 
2. Národní strategický plán  zajistí, aby pomoc Spole čenství poskytovaná pro rozvoj 
venkova byla v souladu se strategickými pokyny Spole čenství a byla zkoordinována 
s národními a regionálními prioritami. 
Národní strategický plán je referen čním nástrojem pro p řípravu programování fondu. 
Tento plán se plní na základ ě programů rozvoje venkova. 
3. Každý národní strategický plán obsahuje: 
a) zhodnocení hospodá řské a sociální situace, stavu životního prost ředí 
a potenciálu rozvoje; 
b) strategii zvolenou pro spole čnou akci Spole čenství a p říslušného členského 
státu popisující, jak jsou zvolené mo žnosti v souladu se strategickými pokyny 
Společenství; 
c) tematické a teritoriální priority pro rozvoj venkova na základ ě každé prioritní 
osy včetně hlavních kvantifikovaných cíl ů a příslušných ukazatel ů 
monitorování a hodnocení; 
d) seznam program ů rozvoje venkova uplat ňujících národní strategický plán 
a částku přidělenou z fondu pro každý program v četně částek vyplývajících 
z modulace podle čl. 10 odst. 2 na řízení (ES) č. 1782/2003; 
e) prost ředky k zajišt ění koordinace s dalšími nástroji CAP a s politikou 
soudržnosti; 
f) v případě potřeby rozpo čet pro dosažení cíle konvergence stanoveného v článku 
3 nařízení (ES) …/… [soudržnost];  
g) popis ujednání a částek vyčleněných pro zavedení národní sít ě venkova 
uvedený v čl. 67 odst. 2 t řetím pododstavci a v článku 69 v četně těch členských 
států, které se rozhodly pro programování podle region ů. 
 
CS 19   CS Článek 11a 
Příprava 
1. Každý členský stát p řipraví okamžit ě po přijetí strategických pokyn ů Společenství 
svůj národní strategický plán. 
Tento plán je p řipraven v souladu s institucionálním systémem členských stát ů včetně 
těsné spolupráce s partnery popisované v článku 6. Plán je vypracován v t ěsné 
spolupráci s Komisí a pokrývat období  od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.  
2. Každý členský stát pošle sv ůj národní strategický plán Komisi ješt ě před předložením 
svých program ů rozvoje venkova. 
KAPITOLA III 
STRATEGICKÉ MONITOROVÁNÍ 
Článek 12 
Výroční souhrnná zpráva vypracovaná členským státem 
1. Poprvé v roce 2008 a každý rok nejpozd ěji 1. října předloží každý členský stát 
Komisi souhrnnou zprávu o dosaženém pokroku p ři uskutečňování své strategie a cíl ů 
a svém příspěvku k dosažení strategických pokyn ů Společenství pro rozvoj venkova. 
2. Tato zpráva je shrnutím výro čních zpráv o uskute čňování programu uvedených 
v článku 86 a popisuje zejména následující:  
a) plnění a výsledky program ů rozvoje venkova vzhledem k ukazatel ům 
vymezeným národním strategickým plánem; 
b) výsledky pr ůběžných ročních hodnocení vypracovaných pro každý program. 
3. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy u samostatných program ů uvedených 
v čl. 14 odst. 2 zahrnout do výro čních zpráv o uskute čňování programu prvky 
stanovené v odstavci 2 v časové lhůtě vymezené v článku 86. 
Článek 13 
Výroční zpráva Komise 
1. Poprvé v roce 2009 a na po čátku každého roku p ředloží Komise výro ční zprávu, ve 
které shrne hlavní úsp ěchy, trendy a úkoly týkající se uskute čňování národních 
strategických plán ů a strategických pokyn ů Společenství.  
Tato zpráva vychází z analýzy provedené Komisí a zhodnocení výro čních souhrnných 
zpráv členských stát ů uvedených v článku 12 a veškerých dalších dostupných 
informací. Popisuje opat ření přijatá nebo p řipravená k p řijetí členskými státy 
a Komisí, která jsou navazují na záv ěry zprávy. 
2. Výro ční zpráva Komise se odešle Rad ě, Parlamentu, Hospodá řskému a sociálnímu 
výboru a Výboru region ů. 
 
CS 20   CS HLAVA III 
PROGRAMOVÁNÍ 
KAPITOLA I 
OBSAH PROGRAMOVÁNÍ 
Článek 14 
Programy rozvoje venkova 
1. Fond v členských státech p ůsobí prost řednictvím program ů rozvoje venkova. Tyto 
programy uplat ňují strategii rozv oje venkova prost řednictvím souboru opat ření 
uspořádaných v souladu s prioritními osami definovanými v hlav ě IV, pro jejichž 
dosažení je vyhledána pomoc fondu. 
Každý program rozvoje venkova pokrývá období mezi 1. lednem 2007 
a 31. prosincem 2013. 
2. Členský stát m ůže předložit bu ď samostatný program pro celé území, nebo program 
pro každý region. 
Článek 15 
Obsah program ů 
Každý program rozvoje venkova obsahuje: 
a) analýzu situace z hlediska silných a sl abých stránek, zvolenou strategii jeho pln ění 
a zhodnocení ex ante , o němž pojednává článek 89;  
b) zd ůvodnění zvolených priorit s ohlede m na strategické pokyny Spole čenství a národní 
strategické plány i o čekávaný vliv v hodnocení ex ante ;  
c) informace o prioritách a opat řeních navrhovaných pro každ ou prioritní os u a jejich 
popis včetně konkrétních ov ěřitelných cíl ů a ukazatel ů uvedených v článku 85, které 
umožňují měřit pokrok a ú činnost programu; 
d) finan ční plán obsahující dv ě tabulky:  
i) tabulku uvád ějící v souladu s čl. 70 odst. 5 a 6 celkový p říspěvek z fondu 
plánovaný na každý rok. V p řípadě potřeby finan ční plán uvede samostatn ě 
v rámci celkového p říspěvku z fondu částku poskytnutou region ům schválenou 
podle cíle konvergence. Plánovaný ro ční příspěvek fondu musí být v souladu 
s finančními perspektivami;  
ii) tabulku stanovující pro celé pr ogramové období celkový plánovaný p říspěvek 
Společenství a odpovídající ve řejné finan ční prostředky pro každou prioritní 
osu a částku vyhrazenou pro technickou pomoc. V p řípadě potřeby ukazuje 
tabulka také samostatn ě plánovaný p říspěvek fondu pro regiony schválený 
v rámci cíle konvergence a odpovídající ve řejným finan čním prost ředkům;  
(e) pro informaci orienta ční rozpis po čátečních částek z hlediska ve řejných 
a soukromých výdaj ů; 
 
CS 21   CS f) prvky pot řebné pro hodnocení pravidel hospodá řské soutěže a v případě potřeby 
seznam pomocných program ů povolených podle článku 87 Smlouvy; 
g) informace o komplementarit ě s opatřeními financovanými dalšími nástroji CAP 
prostřednictvím politiky soudržnosti a Evropským rybá řským fondem;  
h) ujednání o uskute čňování programu v četně:  
i) jmenování veškerých orgán ů členským státem, jak stanovuje článek 76;  
ii) popis program ů monitorování a hodnocení v četně složení monitorovacího 
výboru;  
iii) údaje o uskute čňování iniciativy LEADER; 
iv) popis řídících systém ů týkající se zejména organizace a postup ů orgánů 
a subjektů zodpovědných za uskute čňování programu a vnit řní kontrolní systém 
uplatňovaný v těchto orgánech a subjektech; 
v) ustanovení k zajišt ění zveřejnění programu;  
vi) popis ujednání mezi Komisí a p říslušným členským státem pro vým ěnu 
počítačových dat pot řebných k spln ění požadavk ů tohoto na řízení v oblasti 
plateb, monitorování a hodnocení; 
i) jmenování partner ů uvedených v článku 6 a výsledky konzultací partner ů. 
Článek 16 
Rovnováha mezi prioritami 
Finanční příspěvek Spole čenství každému ze t ří cílů uvedených v článku 4 pokrývá alespo ň 
15 % celkového p říspěvku fondu k programu pro prioritn í osy 1 a 3 uvedeného v hlav ě IV 
kapitole I oddíle I a III a 25 % celkového p říspěvku fondu k programu pro prioritní osu 2 
uvedeného v oddíle II kapitoly I.  
KAPITOLA II 
PŘÍPRAVA, SCHVÁLENÍ A P ŘEZKUM 
Článek 17 
Příprava a schválení 
1. Programy rozvoje venkova vypracují členské státy v t ěsné spolupráci s partnery 
uvedenými v článku 6. 
2. Členské státy p ředloží Komisi co nejd říve po předložení strategického plánu podle 
čl. 11a odst. 2 návrh programu rozvoje venkova obsahující informace uvedené 
v článku 15.  
3. Komise zhodnotí navržené programy na základ ě toho, jak vyhovují strategickým 
pokynům Společenství pro rozvoj venkova, národnímu  strategickému plánu a tomuto 
nařízení. 
 
CS 22   CS Pokud se Komise domnívá, že program rozvoje venkova nevyhovuje strategickým 
pokynům Spole čenství, národnímu strategi ckému plánu nebo tomuto na řízení, 
členské státy požádají o t o, aby navrhovaný program p říslušným zp ůsobem 
zrevidovaly. 
4. Každý program rozvoje venkova se p řijímá co možná nejd říve v souladu s postupem 
stanoveným v čl. 95 odst. 2 po p ředložení členským státem. 
Článek 18 
Přezkum 
1. Programy rozvoje venkova se po schv álení monitorovacím výborem znovu prov ěřují 
a je-li třeba, upravují se pro z bytek období na základ ě iniciativy členského státu nebo 
Komise. Ú čelem těchto revizí je zohle dnit výsledek hodnocení a výro čních zpráv 
Komise, zejména s ohledem na posílení nebo úpravu zp ůsobu, jímž jsou zohledn ěny 
priority Spole čenství. Programy rozvoje venkova se v p řípadě potřeby po přidělení 
rezerv iniciativy LEADER uvedených v článku 92 revidují. 
2. Komise p řijme rozhodnutí o žádostech o revizi program ů rozvoje venkova krátce po 
předložení žádosti členským státem v souladu s postupem stanoveným v čl. 95 
odst. 2. 
Změny vyžadující schválení Komisí jsou definovány podle postupu stanoveného 
v čl. 95 odst. 2. 
HLAVA IV 
PRIORITY ROZVOJE VENKOVA 
KAPITOLA I 
PRIORITY 
ODDÍL 1 
PRIORITNÍ  OSA  1: 
ZLEPŠENÍ KONKURENCESCHOPNOSTI  
SEKTORU ZEM ĚDĚLSTVÍ A LESNICTVÍ  
Článek 19 
Opatření 
Podpora zam ěřená na konkurenceschopnost sektoru zem ědělství a lesnictví se týká: 
a) opat ření zaměřených na zlepšování lidského potenciálu prost řednictvím: 
i) odborného vzd ělávání a informa čních akcí pro osoby pracující v sektoru 
zemědělství a lesnictví; 
ii) zahájení činnosti mladých zem ědělců; 
 
CS 23   CS iii) předčasného odchodu do d ůchodu zem ědělců a zemědělských pracovník ů; 
iv) využívání poradenských služeb zem ědělci a majiteli les ů; 
v) zavedení řízení farem, úlev poskytovaných zem ědělským podnik ům 
a poradenských služeb pro zem ědělské podniky a poradenských služeb pro 
lesnictví; 
b) opat ření zaměřených na restrukturalizaci fyzického potenciálu prost řednictvím: 
i) modernizace farem; 
ii) zlepšování hospodá řské hodnoty les ů; 
iii) přidané hodnoty k primární produkci zem ědělství a lesnictví; 
iv) zdokonalení a rozvoje infrastruktur y týkající se rozvoje a úpravy zem ědělství 
a lesnictví; 
v) obnovy potenciálu zem ědělské produkce poškozené p řírodními nešt ěstími 
a zavádění vhodných preventivních akcí; 
c) opat ření zaměřených na zlepšení kvality zem ědělské produkce a výrobk ů na základ ě: 
i) pomoci zem ědělcům přizpůsobit se vzr ůstajícím standard ům na základ ě 
právních p ředpisů Společenství; 
ii) podpory zem ědělců, kteří se účastní program ů jakosti potravin; 
iii) podpory seskupení producent ů pro informa ční a reklamní akce týkající se 
výrobků v rámci program ů jakosti potravin; 
d) p řechodných opat ření pro nové členské státy, které se týkají: 
i) podpory částečně soběstačných hospodá řství procházejících restrukturalizací; 
ii) podpory pro zakládání seskupení producent ů. 
PODODDÍL 1 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ ZAM ĚŘENÁ NA ZLEPŠOVÁNÍ LIDSKÉHO POTENCIÁLU  
Článek 20 
Odborné vzd ělávání a informa ční akce 
Podpora poskytnutá podle čl. 19 písm. a) bodu i) neobsahuj e instruktážní kurzy a vzd ělávání, 
které tvo ří součást běžných program ů nebo systém ů vzdělávání v oblasti zem ědělství 
a lesnictví na st ředních a vyšších úrovních. 
Článek 21 
Zahájení činnosti mladých zem ědělců 
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bodu ii) se poskytuje osobám, které: 
a) jsou mladší než 40 let a zahajují poprvé činnost v zem ědělském podniku jako 
ředitelé tohoto podniku; 
 
CS 24   CS b) mají p řiměřené pracovní dovednosti a kompetence; 
c) předloží obchodní plán svých zem ědělských činností. 
2. Podpora se poskytuje ve form ě jednorázové prémie až do maximální výše stanovené 
v příloze I.  
Článek 22 
Předčasný odchod do d ůchodu  
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bodu iii) se poskytuje: 
a) zem ědělcům, kteří se rozhodnou ukon čit svou zem ědělskou činnost za ú čelem 
převodu podnik ů jiným zem ědělcům; 
b) zem ědělcům, kteří se rozhodnou zcela ukon čit veškeré práce v zem ědělství. 
2. P řevodce musí: 
a) splňovat podmínku, že nesmí být mladší než 55 let, ale nesmí být v dob ě 
převodu v normálním d ůchodovém v ěku nebo o mén ě než 10 let mladší, než je 
normální d ůchodový v ěk v příslušném členském stát ě; 
b) ukon čit definitivn ě všechny obchodní zem ědělské činnosti; 
c) věnovat se zem ědělství po dobu 10 let p řed převodem. 
Příjemce musí: 
a) být nástupcem p řevodce na základ ě zahájení činnosti podle článku 21 nebo 
b) být zem ědělcem mladším než 50 let a p řevzít zem ědělský podnik uvoln ěný 
převodcem za ú čelem zvětšení tohoto podniku. 
Pracovník v zem ědělském podniku: 
a) nesmí být mladší než 55 let, ale nesmí být v dob ě přechodu v normálním 
důchodovém v ěku nebo o mén ě než 10 let mladší, než je normální d ůchodový 
věk v příslušném členském stát ě; 
b) musí v ěnovat v pr ůběhu předcházejících p ěti let alespo ň polovinu své pracovní 
doby práci v zem ědělském podniku jako rodinný pomocník nebo pracovník 
v zemědělském podniku; 
c) musí pracovat v pr ůběhu čtyřletého období p ředcházejícího p ředčasnému 
odchodu do d ůchodu převodce v zem ědělském podniku p řevodce alespo ň po 
dobu ekvivalentní dv ěma letům práce na plný úvazek; 
d) musí se ú častnit systému sociálního zabezpe čení. 
3. Celková doba trvání podpory pro p ředčasný odchod do d ůchodu pro p řevodce a pro 
pracovníka v zem ědělském podniku nesmí p řekročit dobu 10 let. Nesmí p řesáhnout 
70. narozeniny p řevodce a normální v ěk odchodu do d ůchodu pracovníka 
v zemědělském podniku. 
 
CS 25   CS Pokud je p řevodci vyplácen členským státem normální starobní d ůchod, podpora pro 
předčasný odchod do d ůchodu se poskytuje jako dopln ěk beroucí v úvahu částku 
národního starobního d ůchodu.  
4. Tato podpora se poskytuje ve form ě roční platby až do maximální výše stanovené 
v příloze I. 
Článek 23 
Využití poradenských služeb 
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. a) bod ě iv) se přiděluje proto, aby: 
a) pomohla zem ědělcům a majitel ům lesů hradit náklady vypl ývající z používání 
poradenských služeb pro zlepše ní celkové výkonnosti jejich podniku; 
b) pomohla zem ědělcům krýt náklady vyplývající z používání poradenských 
služeb z hlediska pln ění zákonných norem v oblasti ochrany životního 
prostředí, veřejného zdraví, zdraví zví řat a rostlin, dobrých životních podmínek 
zvířat a norem bezpe čnosti při práci. 
2. Podpora pro využívání poradenských služeb je omezena maximální výší stanovenou 
v příloze I.  
Článek 24 
Zavedení služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a poradenství 
Pomoc uvedená v čl. 19 písm. a) bod ě v) se poskytuje na úhradu náklad ů vyplývajících ze 
zavádění služeb týkajících se řízení, pomocných služeb a pora denství a po dobu 5 let od jejich 
založení má sestupnou tendenci. 
PODODDÍL 2 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ ZAM ĚŘENÁ NA RESTRUKTURALIZACI FYZICKÉHO 
POTENCIÁLU  
Článek 25 
Modernizace zem ědělských podnik ů 
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bod ě i) se poskytuje zem ědělcům pro investice, 
které: 
a) zlepšují celkovou výkonnost zem ědělského podniku a  
b) dodržují normy Spole čenství platné pro p říslušné investice. 
Pokud se investice uskute čňují za účelem spln ění norem Spole čenství, m ůže být 
podpora poskytnuta jen t ěm investicím, které jsou uskute čněny za účelem spln ění 
nově zavedených norem Spole čenství. V tomto p řípadě může být zem ědělcům pro 
splnění příslušné normy poskytnuta dodate čná lhůta nepřekračující 36 m ěsíců od 
data, kdy se norma stane pro zem ědělce závaznou. 
 
CS 26   CS 2. Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I.  
Článek 26 
Zvýšení hospodá řské hodnoty les ů 
1. Podpora investic uvedená v čl. 19 písm. b) bod ě ii) se poskytuje les ům, jejichž 
vlastníky jsou soukromníci nebo jejich sdružení nebo m ěsta nebo jejich sdružení. 
Toto omezení se netýká subtropických les ů a zalesn ěných oblastí na území Azor, 
Madeiry a francouzských zámo řských departament ů. 
2. Investice vycházejí z plán ů hospodaření s lesy. 
3. Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
Článek 27 
Přidání hodnoty k primární zem ědělské a lesnické produkci 
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bod ě iii) se poskytuje pr o investice, které:  
a) zlepšují celkovou produktivitu podniku; 
b) týkají se zprac ování a prodeje výrobk ů uvedených v p říloze I Smlouvy 
s výjimkou produkt ů rybářství a produkt ů lesnictví a  
c) dodržují normy Spole čenství platné pro p říslušné investice. 
Pokud jsou investice uskute čněny za účelem spln ění norem Spole čenství, m ůže být 
podpora poskytnuta jen t ěm investicím, které jsou uskute čněny mikropodniky podle 
odstavce 2, aby byly spln ěny nově zavedené normy Spole čenství. V tomto p řípadě 
může být zem ědělcům pro spln ění tohoto standardu poskytnuta dodate čná lhůta 
nepřekračující 36 m ěsíců od data, kdy se norma stane pro podnik závaznou. 
2. Podpora podle odstavce 1 je omezena na  mikropodniky a malé podniky ve smyslu 
doporučení Komise 2003/361/ES11. V případě lesnické produkce se podpora omezuje 
na mikropodniky.  
Podpora nesmí být ud ělena podnik ům, které mají obtíže ve smyslu obecných sm ěrů 
Společenství pro státní podpory na z áchranu a restrukturalizaci podnik ů v obtížích12.  
3. Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
                                                 
11 Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36. 
12 Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2. 
 
CS 27   CS Článek 28 
Infrastruktura týkající se rozvoje a p řizpůsobení zem ědělství a lesnictví 
Podpora uvedená v čl. 19 písm. b) bod ě iv) se m ůže týkat p ředevším činností souvisejících 
s přístupem k zem ědělským podnik ům a lesům, dodávkám energie a vodohospodá řství. 
PODODDÍL 3 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ ZAM ĚŘENÁ NA ZLEPŠENÍ KVALITY ZEM ĚDĚLSKÉ 
PRODUKCE A PRODUKT Ů 
Článek 29 
Plnění norem vycházejících z právních p ředpisů Společenství 
1. Podpora uvedená v čl. 19 písm. c) bod ě i) přispívá částečně ke vzniklým náklad ům 
a příjmům zemědělců, kteří musí uplat ňovat normy v oblasti ochrany životního 
prostředí, veřejného zdraví, zdraví zví řat a rostlin, dobrých životních podmínek zví řat 
a bezpečnosti práce. 
Tyto normy musí být nov ě zavedeny do vnitrostá tních právních p ředpisů a ukládat 
nové závazky nebo omezení v zem ědělské praxi, která mají významný vliv na 
provozní náklady b ěžného hospodá řství a týkají se významného po čtu zemědělců. 
2. Podpora je poskytnuta formou paušálu jako do časná postupn ě klesající pomoc na 
roční bázi trvající maximáln ě 5 let ode dne, kdy se norma stane závaznou podle 
právních p ředpisů Společenství.  
Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
Článek 30 
Účast zemědělců v programech jakosti potravin 
1. Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. c) bodu ii) musí:  
a) hradit zem ědělské výrobky ur čené pouze pro lidskou spot řebu; 
b) být ur čena pro programy kvality potravin Spole čenství nebo pro programy 
uznávané členskými státy, které vyhovují p řesným podmínkám definovaným 
v souladu s postupy uvedenými v čl. 95 odst. 2; programy, jejichž jediným 
účelem je zajistit vyšší úrove ň kontroly dodržování závazných norem podle 
právních p ředpisů Společenství nebo vnitrostátních právních p ředpisů nebudou 
oprávněny k získání podpory; 
c) být poskytnuty jako ro ční motiva ční platby, jejichž úrove ň je stanovena podle 
úrovně fixních náklad ů vyplývajících z ú časti v podporovaných programech 
s maximální dobou trvání 5 let. 
2. Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
 
CS 28   CS Článek 31 
Informační a reklamní činnosti 
Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. c) bodu iii) je ur čena pro výrobky, jichž se týká 
podpora program ů jakosti podle článku 30. 
Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
PODODDÍL 4 
PODMÍNKY PRO P ŘECHODNÁ OPAT ŘENÍ 
Článek 32 
Částečně soběstačná hospodá řství 
1. Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. d) bodu i) zem ědělským podnik ům, které 
vyrábějí zejména pro svou vlastní spot řebu a prodávají také část svého výnosu 
(„částečně soběstačná hospodá řství“) se p řiděluje zem ědělcům, kteří předloží 
obchodní plán. 
2. Vývoj obchodního plánu uvedeného  v odstavci 1 je hodnocen po t řech letech. 
3. Podpora se platí formou paušální částky až do maximální výše stanovené v p říloze I 
a po období nep řekračující 5 let. 
4. Podpora uvedená v odstavci 3 je pos kytnuta pro žádosti schválené nejpozd ěji do 
31. prosince 2008. 
Článek 33 
Seskupení producent ů 
1. Podpora poskytovaná podle čl. 19 písm. d) bodu ii) je poskytována, aby usnadnila 
zakládání a administrativní činnost seskupení producent ů pro účely: 
a) úpravy produkce a výkon ů producent ů, kteří jsou členy takových seskupení, 
požadavk ům trhu; 
b) spole čnému uvád ění zboží na trh v četně přípravy pro prodej, centralizace 
prodeje a dodávek velkoodb ěratelům; 
c) zavedení spole čných pravidel pro informace o produkci se zvláštním ohledem 
na sklizeň a dostupnost. 
2. Podpora se poskytuje jako pomoc paušální částkou v ro čních splátkách pro prvních 
5 let po datu, kdy bylo seskupení producent ů uznáno. Vypo čítá se na základ ě roční 
tržní produkce seskupení až do maximální výše vymezené v p říloze I. 
3. Podpora se poskytuje seskupení producent ů, která jsou formáln ě uznána p říslušným 
orgánem členského státu nejpozd ěji do 31. prosince 2008. 
 
CS 29   CS ODDÍL 2 
PRIORITNÍ  OSA  2: 
OBHOSPODA ŘOVÁNÍ  PŮDY 
Článek 34 
Opatření 
Podpora v rámci tohoto oddílu se  týká následujících opat ření: 
a) opat ření zaměřených na udržitelné využívání zem ědělské půdy prostřednictvím: 
i) plateb za p řírodní znevýhodn ění poskytovaných zem ědělcům v horských 
oblastech; 
ii) plateb zem ědělcům v znevýhodn ěných oblastech jiných než horských 
oblastech; 
iii) plateb v rámci programu NATURA 2000; iv) plateb v rámci agroenvironmentu a zajišt ění dobrých životních podmínek zví řat; 
v) podpory neproduktivních investic; 
b) opat ření zaměřených na udržiteln é užívání lesní p ůdy prostřednictvím: 
i) prvního zalesn ění zemědělské půdy; 
ii) prvního založení ag rolesnických systém ů na zemědělské půdě; 
iii) prvního zalesn ění nezemědělské půdy; 
iv) plateb v rámci programu NATURA 2000; v) plateb za lesní prost ředí; 
vi) obnovy potenciálu lesní produkce a zavád ěním preventivních opat ření; 
vii) podpory neproduktivních investic. 
PODODDÍL 1 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ ZAM ĚŘENÁ NA UDRŽITELNÉ  
VYŽÍVÁNÍ ZEM ĚDĚLSKÉ PŮDY 
Článek 35 
Platby za p řírodní znevýhodn ění v horských oblastech  
a platby v jiných znevýhodn ěných oblastech 
1. Platby podle čl. 34 písm. a) bod ů i) a ii) budou poskytnuty ro čně za hektar 
zemědělsky využité plochy.  
Tyto platby by m ěly kompenzovat dodate čné náklady zem ědělců a ztrátu p říjmů 
v souvislosti se znevýhodn ěním zemědělské výroby v p říslušných oblastech.  
2. Platby budou poskytnuty zem ědělcům, kteří se zaváží provád ět svou zem ědělskou 
činnost v oblastech jmenovaných podle čl. 47 odst. 2 a 3 alespo ň po dobu p ěti let od 
první platby.  
 
CS 30   CS 3. Platby se stanovují v rozmezí mezi minimální a maximální částkou stanovenou 
v příloze I. 
Platby vyšší než maximální částka se poskytují v řádně zdůvodněných případech, 
pokud průměrná částka všech t ěchto plateb poskytnutých doty čnému členskému státu 
nepřekročí maximální částku. 
4. Platby mají sestupnou hodnotu nad prahovou hodnotou plochy p řipadající na podnik, 
jak je definováno v programu. 
Článek 36 
Platby v rámci NATURA 2000 
Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bod ě iii) se poskytuje zem ědělcům každý rok a na hektar 
zemědělsky využité p ůdy ke kompenzaci náklad ů a příjmů vyplývajících z nevýhod 
v příslušných oblastech týkajících se provád ění směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS. 
Podpora je omezena maximem stanoveným v p říloze I. 
Článek 37 
Agroenvironment a platby za zajišt ění dobrých životních podmínek zví řat 
1. Členské státy poskytnou dostupnou podporu uvedenou v čl. 34 písm. a) bod ě iv) pro 
svá území podle konkrétních pot řeb. 
2. Platby v oblasti agroenvironmentu a dobrých životních podmínek zví řat se poskytují 
zemědělcům, kteří odevzdávají dobrovolné p říspěvky v oblasti agroenvironmentu 
nebo dobrých životních podmínek zví řat. Pokud jsou platby pro agroenvironment 
oprávněné pro dosažení cíl ů životního prost ředí, mohou být poskytnuty jiným 
správcům půdy. 
3. Platby v oblasti agroenvironmentu a dobrých životních podmínek zví řat se týkají 
pouze závazk ů překračujících příslušné povinné normy zavedené podle článků 4 a 5 
a příloh III a IV na řízení Rady (ES) č. 1782/2003 a dalších p říslušných zákonných 
požadavk ů zavedených vnitrostátními právními p ředpisy a stanove ných v programu. 
Zemědělci a jiní správci p ůdy se závazky v oblasti agroe nvironmentu musí dodržovat 
minimální požadavky týkající se pr ůmyslových hnojiv a p řípravků na ochranu rostlin, 
které budou uvedeny v programu. 
Tyto závazky se uzavírají na p ět let. V nezbytných a oprávn ěných případech m ůže být 
stanovena delší lh ůta podle postupu uvedeného v čl. 95 odst. 2 pro ur čité typy 
závazku.  
4. Platby jsou poskytovány ro čně a pokrývají další náklady a ztrátu p říjmů vyplývající 
ze závazk ů a v případě potřeby také náklady na transakci. 
Je-li třeba, jsou p říjemci vybíráni na základ ě výběrového řízení užitím kritérií 
účinnosti v hospodá řské oblasti, v oblasti životního prost ředí a dobrých životních 
podmínek zví řat. 
Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
 
CS 31   CS Článek 38 
Nevýrobní investice 
Podpora uvedená v čl. 34 písm. a) bod ě v) se uděluje pro: 
a) investice spojené s pln ěním závazk ů přijatých podle opat ření uvedeného v čl. 34 
písm. a) bod ě iv) a 
b) investice uskute čněné v hospodá řství, které zvyšují spole čenskou hodnotu p říslušné 
oblasti NATURA 2000. 
PODODDÍL 2 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ ZAM ĚŘENÁ NA UDRŽITELNÉ VYUŽÍVÁNÍ  
LESNÍ P ŮDY 
Článek 39 
Všeobecné podmínky 
1. Podpora podle tohoto pododdílu se poskytuje jen les ům a zalesn ěným oblastem 
soukromých vlastník ů nebo jejich sdružení nebo m ěstských částí nebo jejich sdružení.  
Toto omezení se nepoužije pro podporu uvedenou v čl. 34 písm. b) bodech i), vi) 
a vii). 
2. Opat ření navrhovaná v tomto pododdílu v ob lastech klasifikovaných jako les 
s vysokým nebo st ředním nebezpe čím požáru v rámci akce Spole čenství na ochranu 
lesů proti požár ům musí vyhovovat plán ům ochrany les ů zavedeným členskými státy 
pro tuto oblast. 
Článek 40 
První zalesn ění zemědělské půdy 
1. Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bod ě i) může zahrnovat: 
a) náklady na založení; b) roční odměnu za zalesn ěný hektar p řispívající k pokrytí náklad ů až na pětileté 
období; 
c) roční odměnu za hektar p řispívající k pokrytí ztráty p říjmů vyplývající ze 
zalesnění maximáln ě na období 10 let pro zem ědělce a jejich sdružení, kte ří 
obhospoda řovali půdu před jejím zalesn ěním, nebo pro další fyzické osoby 
nebo spole čnosti založené podle soukromého práva. 
2. Podpora zalesn ění zemědělské půdy, jejímž majitelem jsou ve řejné orgány, pokrývá 
jen náklady na založení. Je-li zem ědělská půda, která má být zalesn ěna, najata 
fyzickou osobou nebo spole čností založenou podle soukromého práva, m ůže být 
poskytnuta ro ční platba uvedená v odstavci 1. 
3. Podpora zalesn ění zemědělské půdy nemůže být poskytnuta:  
a) zem ědělcům, kteří dostávají podporu za p ředčasný odchod od d ůchodu; 
 
CS 32   CS b) v případě vysazování váno čních stromk ů. 
U rychle rostoucích druh ů pro krátkodobou kultivaci se podpora poskytuje pouze pro 
náklady na založení. 
4. Podpora zem ědělcům nebo jiným fyzickým osobám a spole čnostem založeným podle 
soukromého práva je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
Článek 41 
První založení agrolesnických systém ů na zemědělské půdě 
1. Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bod ě ii) se poskytuje zem ědělcům pro vytvo ření 
agrolesnických systém ů kombinujících rozsáhlé zem ědělské a lesnické systémy. 
Pokrývá náklady na založení. 
2. Agrolesnické systémy jsou systémy využívání p ůdy, v nichž se p ěstují stromy 
v kombinaci se zem ědělstvím na stejné p ůdě.  
3. Váno ční stromky a rychle rostoucí dr uhy pro krátkodobou kultivaci jsou z podpory 
vyloučeny. 
4. Podpora je omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
Článek 42 
První zalesn ění nezemědělské půdy 
1. Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bod ě iii) je ur čena k úhrad ě nákladů na založení 
zalesněné půdy, které nejsou oprávn ěny podle čl. 34, písm. b) bodu i). 
2. Podpora se neposkytuje pro váno ční stromky. 
3. Podpora fyzickým osobám nebo spole čnostem založeným podle soukromého práva je 
omezena maximální výší stanovenou v p říloze I. 
Článek 43 
Platby v rámci programu NATURA 2000 
Podpora podle čl. 31 písm. b) bodu iv) se poskytuje ro čně a na hektar lesa soukromým 
majitelům lesů nebo jejich sdružením na kompenzaci náklad ů vzniklých na základ ě omezení 
užívání les ů nebo jiné zalesn ěné půdy s ohledem na provád ění směrnic 79/409/EHS 
a 92/43/EHS v p říslušné oblasti.  
Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v p říloze I. 
Článek 44 
Platby za lesní prost ředí  
1. Platby za lesní prost ředí uvedené v článku 34 písm. b) bodu v) se poskytují za hektar 
lesa příjemcům, kteří mají dobrovolné závazky týkající  se lesa a životního prost ředí. 
Tyto platby pokrývají pouze závazky p řekračující příslušné zákonné požadavky.  
 
CS 33   CS Tyti závazky se uzavírají na p ět let. V nutných a oprávn ěných případech se pro ur čité 
typy závazk ů stanoví další období.  
2. Platby jsou ur čeny na úhradu dodate čných náklad ů vyplývajících z uzav řených 
závazků. Vypočítají se na základ ě reálných náklad ů. 
Podpora je vymezena minimální a maximální částkou stanovenou v p říloze I. 
Článek 45 
Obnova lesní produkce a zavedení preventivních opat ření  
1. Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodu vi) se poskytuje pro obnovu potenciálu 
lesnické produkce v lesích poni čených přírodními katastrofami a ohn ěm a zavedením 
příslušných preventivních opat ření. 
2. Preventivní opat ření se týkají les ů klasifikovaných členskými státy jako vysoce nebo 
středně ohrožené nebezpe čím požáru podle plán ů ochrany lesa. 
Článek 46 
Nevýrobní investice 
Podpora uvedená v čl. 34 písm. b) bodu vii) se poskytuje pro investice do les ů: 
a) spojené s pln ěním závazk ů přijatých podle opat ření uvedeného v čl. 34 písm. b) 
bodu v) a 
b) které zvyšují spole čenskou hodnotu p říslušné oblasti. 
PODODDÍL 3 
STANOVENÍ OBLASTÍ  
Článek 47 
Oblasti oprávn ěné pro platby 
1. Členské státy stanoví oblasti oprávn ěné pro platby uvedené v čl. 34 písm. a) bod ů i), 
ii) a iii) a písm. b) bod ů i), iii), iv) a vi) uvedeného článku s p řihlédnutím 
k ustanovením odstavc ů 2, 3, 4 a 5 tohoto článku.  
2. Aby byly horské oblasti oprávn ěny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. a) bod ě i), 
musí se vyzna čovat významným omezením možností pro užívání p ůdy a patrným 
nárůstem pracovních náklad ů následkem:  
a) složitých klimatických podmínek vlivem nadmo řské výšky, v jejichž d ůsledku 
se podstatn ě zkracuje vegeta ční doba;  
b) výskytu svah ů v nižších nadmo řských výškách ve v ětší části dotyčné oblasti 
příliš strmých na používání stroj ů nebo vyžadujících používání velmi 
nákladného zvláštního vyba vení nebo kombinaci t ěchto dvou faktor ů, přičemž 
znevýhodn ění plynoucí z každého z nich chápáno jednotliv ě je méně závažné, 
ale kombinací obou vzniká rovnocenné znevýhodn ění. 
 
CS 34   CS Oblasti severn ě od 62. rovnob ěžky a určité přilehlé oblasti jsou také považovány za 
horské oblasti. 
Členské státy potvrdí v programech stáva jící vymezení svých horských oblastí nebo 
je upraví podle zvláštních ustanove ní v souladu s postupy uvedenými v čl. 95 odst. 2. 
3. Aby byly jiné oblasti než horské oblasti uvedené v odstavci 2 tohoto článku 
oprávněny pro příjem plateb uvedených v čl. 34 písm. a) bodu ii), musí být:  
a) zna čně přírodně znevýhodn ěny, konkrétn ě nízkou produktivitou p ůdy nebo 
špatnými klimatickými podmínkami, a pokud je udržení rozsáhlé zem ědělské 
činnosti důležité pro obhospoda řování půdy nebo  
b) zvlášt ě znevýhodn ěny a mělo by se pokra čovat v obhospoda řování půdy za 
účelem zachování nebo zlepšení životního prost ředí, zachování krajiny 
a turistického potenciálu oblasti za ú čelem ochrany pob řežního pásma. 
Tyto oblasti zahrnují i zem ědělské oblasti, které jsou homogenní z hlediska 
přírodních výrobních podmínek. 
Pokud se jedná o oblasti ovlivn ěné specifickým znevýhodn ěním uvedené v prvním 
pododstavci písm. b), jejich celkový rozsah nesmí p řekročit 10 % oblasti p říslušného 
členského státu. 
Členské státy vymezí tyto oblasti v progr amech podle zvláštních ustanovení, aby byly 
definovány v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 odst. 2. 
4. Zem ědělské oblasti NATURA 2000 stanovené podle sm ěrnic 79/409/EHS 
a 92/43/EHS jsou oprávn ěny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. a) bod ě iii). 
5. Oblasti vhodné pro zalesn ění z důvodu ochrany životního prost ředí, jako je ochrana 
proti erozím nebo rozší ření lesních zdroj ů ke zmírn ění klimatických zm ěn, jsou 
oprávněny k platbám uvedeným v čl. 34 písm. b) bodech i) a iii). 
Lesní oblasti NATURA 2000 ur čené podle sm ěrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS jsou 
oprávněny pro příjem plateb podle čl. 34 b) odst. iv). 
Lesní plochy se st ředním až vysokým nebezpe čím požáru jsou oprávn ěny pro příjem 
plateb uvedených v čl. 34 písm. b) bod ě vi) týkajících se ochrany proti požár ům. 
PODODDÍL 4 
DODRŽOVÁNÍ NOREM  
Článek 48 
Snížení plateb nebo vylou čení z plateb 
Pokud příjemci plateb podle čl. 34 písm. a) bod ů i) až iv) a písm. b) bod ů i), iv) a v) 
nedodržují v celém hospodá řství v důsledku zásahu nebo pochybe ní, které jim lze p římo 
přisoudit, zákonné požadavky uvedené v článcích 4 a 5 a p řílohách III a IV na řízení Rady (ES) 
č. 1782/2003, celková částka plateb, které jim mají být p řiděleny v kalendá řním roce, kdy 
došlo k nevyhov ění, je snížena nebo zrušena.  
 
CS 35   CS Podrobná pravidla pro snížení a vylou čení se stanoví v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 
odst. 2. V této souvislosti je t řeba věnovat pozornost závažnosti, rozsahu, provedení a tomu, 
zda se nespln ění opakovalo. 
ODDÍL  3 
PRIORITNÍ  OSA  3: 
DIVERZIFIKACE  HOSPODÁ ŘSTVÍ  VENKOVA   
A KVALITA  ŽIVOTA  VE VENKOVSKÝCH  OBLASTECH 
Článek 49 
Opatření 
Podpora uvedená v tomto oddíle zahrnuje: 
a) Opat ření pro diverzifikaci hospodá řství venkova zahrnující: 
i) diverzifikaci činností nezem ědělského charakteru; 
ii) podporu zakládaní a rozvoje mikropodnik ů z hlediska podpory jejich podnikání 
a rozvoje hospodá řské struktury; 
iii) podporu turistických aktivit; iv) ochranu, modernizaci a správu p řírodního d ědictví s p řispěním k udržitelnému 
hospodářskému rozvoji. 
b) Opat ření ke zlepšení kvality života ve venkovských oblastech zahrnující: 
i) základní služby pro hospodá řství a obyvatelstvo venkova, 
ii) obnovu a rozvoj vesnic, zachování  a modernizaci kulturního d ědictví. 
c) Opat ření pro odborné vzd ělávání pro hospodá řské činitele v p říslušných oblastech, na 
které se vztahuje prioritní osa 3. 
d) Opat ření pro osvojování dovedností a oživení s ohledem na p řípravu a uskute čňování 
strategie místního rozvoje. 
PODODDÍL 1 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ PRO DIVERZIFIKACI HOSPODÁ ŘSTVÍ VENKOVA  
Článek 50 
Diverzifikace v nezem ědělských činnostech 
Příjemcem pomoci uvedeným v čl. 49 písm. a) bod ě i) může být zem ědělec, jeho nebo její 
partner nebo jedno z jejich d ětí. 
Článek 51 
Podpora pro zahájení a rozvoj podnikání 
Podpora poskytnutá v čl. 49 písm. a) bod ě ii) se týká pouze mikropodnik ů, jak jsou definovány 
v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. kv ětna 2003. 
 
CS 36   CS Článek 52 
Podpora turistiky 
Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod ě iii) hradí následující: 
a) infrastrukturu v malém m ěřítku, jako jsou informa ční střediska a zna čení turistických 
míst;  
b) rekrea ční infrastrukturu nabízející p řístup k přírodním oblastem a ubytování o malé 
kapacitě; 
c) rozvoj turistických produkt ů vztahujících se k venkovské tu ristice a jejich uvedení na 
trh. 
Článek 53 
Ochrana, modernizace a pé če o národní d ědictví  
Podpora uvedená v čl. 49 písm. a) bod ě iv) je určena k úhrad ě činností týkajíc ích se výchovy 
v oblasti životního prost ředí, zlepšování turistic kého ruchu a vypracování plán ů ochrany 
a řízení týkajících se lokalit NATUR A 2000 a dalších míst vysoké p řírodní hodnoty.  
PODODDÍL 2 
PODMÍNKY PRO OPAT ŘENÍ NA ZLEPŠENÍ  
KVALITY ŽIVOTA VE VENKOVSKÝCH OBLASTECH  
Článek 54 
Základní služby pro hospodá řství a obyvatelstvo venkova 
Podpora uvedená v čl. 49 písm. b) bod ě i) pokrývá zavedení základn ích služeb týkajících se 
vesnice nebo skupin vesnic a souv isející infrastr uktury v malém m ěřítku. 
Článek 55 
Obnova a rozvoj vesnic, zachování a modernizace venkovského d ědictví 
Podpora uvedená v čl. 49 písm. b) bodu ii) se týká studií a investic spojených s:  
a) programem rozvoje nebo zlepš ování podmínek na vesnicích;  
b) údržbou, obnovou a modernizací d ědictví venkova na úrovni vesnice nebo části 
vesnice, nap ř. jejich center a historických míst nebo památek . 
PODODDÍL 3 
ODBORNÉ VZD ĚLÁVÁNÍ , OSVOJOVÁNÍ DOVEDNOSTÍ A OŽIVENÍ  
Článek 56 
Odborné vzd ělávání 
Podpora podle čl. 49 písm. c) nezahrnuje instruktážní kurzy a vzd ělávání, které tvo ří součást 
běžných vzd ělávacích program ů nebo systém ů na středoškolské nebo vyšší úrovni. 
 
CS 37   CS Článek 57 
Osvojování dovedností a oživení 
Podpora uvedená v čl. 49 písm. d) pokrývá: 
a) studie p říslušné oblasti;  
b) opat ření na poskytování informací o oblas ti a strategii místního rozvoje; 
c) vzd ělávání zam ěstnanců účastnících se p řípravy a uskute čňování strategie rozvoje 
venkova; 
d) reklamní akce a školení řídících pracovník ů. 
PODODDÍL 4 
USKUTEČŇOVÁNÍ PRIORITNÍ OSY  
Článek 58 
Strategie místního rozvoje 
Opatření uvedená v článku 49 se uplat ňují přednostně prostřednictvím strategií místního 
rozvoje. 
Článek 59 
Vymezení 
Pokud se opat ření spadající to tohoto oddílu zam ěřuje na operace oprávn ěné také na základ ě 
jiného nástroje podpory Spole čenství včetně strukturálních fond ů a Evropského rybá řského 
fondu, stanoví členský stát v každém programu vymezujíc í kritéria pro operace podporované 
fondem a operace podporované jiným nástrojem podpory Spole čenství. 
KAPITOLA II 
LEADER  
ODDÍL I 
INICIATIVA  LEADER 
Článek 60 
Definice  
Iniciativa LEADER je strategie místního rozvoje zahrnující alespo ň následující prvky: 
a) programy oblastí ur čené pro správn ě identifikovaná subregionální venkovská území; 
b) p řístup zdola spole čně s rozhodovací pravomocí pro místní ak ční skupiny týkající se 
vypracování a uskute čňování strategie místního rozvoje; 
c) místní partnerství ve řejného a soukromého sektoru (dále „místní ak ční skupiny“);  
d) multisektorální globální p řístup na základ ě interakce mezi ú častníky a projekty 
v různých odv ětvích místního hospodá řství; 
 
CS 38   CS e) uplat ňování nových p řístupů; 
f) uskute čňování projekt ů spolupráce; 
g) propojení místních partner ů do sítě. 
Článek 61 
Místní ak ční skupiny 
1. Partnerský p řístup v koncepci místního rozvoje je uplat ňován místními ak čními 
skupinami, které spl ňují následující podmínky: 
a) musí navrhnout integrovanou st rategii místního rozvoje a být odpov ědné za její 
uplatňování; 
b) musí obsahovat bu ď skupinu oprávn ěnou pro iniciativy LEADER II13, 
LEADER+14 nebo LEADER, nebo být novou s kupinou zastupující partnery 
z různých místních socioekonomických sektor ů v příslušné oblasti. Na úrovni 
přijímání rozhodnutí ekonomických a sociálních partner ů zahrnuje zem ědělská 
sdružení, venkovské ženy, mladé li di a sdružení a musí tvo řit alespoň 50 % 
místního partnerství; 
c) musí prokázat schopnost definovat a uplat ňovat strategii rozvoj e pro tuto oblast; 
d) musí bu ď zvolit administrativního a finan čního vedoucího činitele pro správu 
veřejných fond ů a zajištění uspokojivého fungování partnerství nebo p řijít se 
spojit do zákonn ě ustavené spole čné struktury, jejíž ustavení zaru čuje 
uspokojivé fungování partnerství a schopnost spravovat ve řejné fondy. 
2. Oblast, jíž se strategie týká, musí být koherentní a nabízet odpovídající kritické 
množství ve smyslu lidských, finan čních a hospodá řských zdroj ů na podporu 
proveditelné strategie rozvoje. 
3. Místní ak ční skupiny vyberou projekty, kter é budou financovány v rámci této 
strategie. Mohou také zvolit projekty spolupráce. 
ODDÍL 2 
OBLASTI POMOCI  
Článek 62 
Opatření 
Podpora poskytnutá v rámci pr ioritní osy LEADER je ur čena pro: 
a) uskute čňování strategií rozvoje venkova pom ocí iniciativy LEADER s ohledem na 
dosažení cíl ů jedné nebo n ěkolika ze t ří prioritních os definovaných v kapitole I této 
hlavy;  
                                                 
13 Sd ělení Komise ze dne 19. b řezna 1991 (Ú ř. věst. C 73, 19.3.1991). 
14 Sd ělení Komise ze dne 14. dubna 2000 (Ú ř. věst. C 139, 18.5.2000, s. 5). 
 
CS 39   CS b) uskute čňování projekt ů spolupráce zahrnujících cíle zvolené v rámci bodu a) výše; 
c) vedení místní ak ční skupiny, získávání dove dností a oživení území. 
PODODDÍL 1 
PODMÍNKY  
Článek 63 
Uskutečňování místních strategií 
1. V p řípadě podpory uvedené v čl. 62 písm. a) spl ňují operace v rámci strategie cíle 
uvedené v tomto na řízení pro každou z prioritních os. 
2. Odpovídají-li plánovaná opat ření opatřením vymezeným v tomto na řízení pro každou 
z prioritních os, uplatní se odpovídajíc í podmínky podle kapitoly I této hlavy. 
Článek 64 
Spolupráce  
1. Podpora uvedená v čl. 62 písm. b) je poskytována pro projekty spolupráce mezi 
územími a pro mezinárodní projekty spolupráce. 
„Spoluprací mezi územími“ se rozumí spolupráce v rámci členského státu. 
„Mezinárodní spolupráce“ znamená spolupráci mezi územími v n ěkolika členských 
státech a územími v ne členských státech. 
2. Podporu mohou získat pouze výdaje týkají cí se území v rámci Evropské unie. 
3. Článek 63 se použije také pro projekty spolupráce. 
Článek 65 
Osvojování dovedností  
Podpora ur čená pro osvojování dovedností uvedená v čl. 62 písm. c) se poskytuje p řednostně 
novým region ům, kde se neuplat ňovala iniciativa LEADER. 
PODODDÍL 2 
USKUTEČŇOVÁNÍ PRIORITNÍ OSY  
Článek 66 
Financování prioritní osy  
Pro uskute čňování osy priority LEADER je vyhrazena alespo ň částka ve výši 7 % celkového 
příspěvku fondu. 
 
CS 40   CS KAPITOLA III 
TECHNICKÁ POMOC 
Článek 67 
Financování technické pomoci  
1. Podle článku 5 na řízení …/… [financování CAP] m ůže fond použít až 0,3 % své 
roční přidělené částky na financování p řípravné, monitorovací, administrativní 
podpory, hodnotících a kontrolních opat ření v rámci iniciativy Komise nebo dle 
svého vlastního rozhodnu tí. Tyto akce se provád ějí v souladu s čl. 53 odst. 2 na řízení 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 a veškerých dalších ustanovení tohoto na řízení a jeho 
prováděcích postup ů použitelných pro tuto formu pln ění rozpočtu. 
2. V rámci iniciativy členského státu m ůže fond pro každý program rozvoje venkova 
financovat p řípravu, řízení, monitorování, hodnocení a informa ční a kontrolní 
činnosti programu pomoci.  
Těmto opatřením mohou být v ěnována až 4 % celkové částky pro každý program.  
V rámci limitu stanoveného ve výše uve deném pododstavci vyhradí každý program 
částku pro založení a provozová ní národní venkovské sít ě uvedené v článku 69. 
Článek 68 
Evropská sí ť pro rozvoj venkova 
Evropská sí ť pro rozvoj venkova pro spojení ná rodních sítí, organizací a vlád činných v oblasti 
rozvoje venkova do sít ě na úrovni Spole čenství se zavádí podle čl. 67 odst. 1. 
Cílem evropské sít ě je: 
a) shromaž ďovat, analyzovat a ší řit informace o opat řeních Spole čenství pro rozvoj 
venkova; 
b) shromaž ďovat, šířit a konsolidovat správné post upy rozvoje venkova na úrovni 
Společenství; 
c) poskytovat informace o vývoji ve venkovských oblastech Spole čenství 
a v nečlenských státech; 
d) organizovat setkání a seminá ře na úrovni Spole čenství pro subjekty aktivn ě se 
účastnící rozvoje venkova; 
e) založit a provozovat sít ě odborník ů s ohledem na podporu vým ěny odborných 
znalostí a uskute čňování a hodnocení politiky rozvoje venkova; 
f) podporovat národní sít ě a mezinárodní iniciativy spolupráce. 
Článek 69 
Národní venkovská sí ť 
1. Každý členský stát založí národní venkovskou sí ť shromažďující všechny organizace 
a správní orgány ú častnící se rozvoje venkova. 
 
CS 41   CS 2. Podpora uvedená v čl. 67 odst. 2 t řetím pododstavci se poskytuje:  
a) strukturám pot řebným pro provoz sít ě; 
b) pro ak ční plán zahrnující alespo ň identifikaci a analýzu správných p řenosných 
postupů a poskytování p říslušných informací, řízení sítě, organizaci vým ěny 
zkušeností a know-how, p řípravu výukových program ů pro místní ak ční 
skupiny v procesu formování a technickou pomoc pro spolupráci mezi územími a pro mezinárodní spolupráci. 
HLAVA  V 
PŘÍSPĚVKY  Z FONDU 
Článek 70 
Prostředky a jejich rozd ělování 
1. Prost ředky, které jsou k dispozici pro záv azek z fondu pro období 2007 až 2013, jsou 
ve výši 88,75 miliardy EUR v cenách roku 2004. Ro ční rozpis je uveden v p říloze II. 
Z těchto prost ředků je alespo ň 31,3 miliardy EUR v cenách roku 2004 p řiděleno do 
oblastí cen oprávn ěných z hlediska cíle konvergence.  
2. 3 % finan čních prost ředků uvedených v odstavci 1 v hodnot ě 2,66 miliardy EUR 
v cenách roku 2004 je p řiděleno jako rezerva uvedená v článku 92. 
3. 0,30 % finan čních prost ředků uvedených v odstavci 1 v hodnot ě 0,27 miliardy EUR 
v cenách roku 2004 je v ěnováno na technickou pomoc Komisi, jak je uvedeno v čl. 
67 odst. 1. 
4. Za ú čelem programování a následného zahrnutí do obecného rozpo čtu Evropských 
společenství musí být částky uvedené v odstavci 1 kaž dý rok indexovány ve výši 2 %. 
5. Komise p řipraví počáteční roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 po ode čtení 
částek uvedených v odstavcích 2 a 3 podle členských stát ů na základ ě objektivních 
kritérií s p řihlédnutím k: 
a) částkám vyhrazeným pro regiony oprávn ěné pro cíl konvergence; 
b) předchozí činnosti a 
c) konkrétním okolnostem a pot řebám. 
Komise provede v roce 2011 revizi ro čních příspěvků pro léta 2012 a 2013 za ú čelem 
rozdělení částky uvedené v odstavci 2.  
6. Krom ě částek uvedených v odstavci 5 musí členské státy brát v úvahu ú čel 
programování částek vycházejících z modulace, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 2 
nařízení (ES) …/… [financování CAP]. 
7. Komise zajiš ťuje, aby celkový ro ční příspěvek z fondu pocházející z orienta ční sekce 
EAGGF pro jakýkoli členský stát podle tohoto na řízení a z ERDF a ESF podle 
nařízení (ES) č. .../… [v četně příspěvku ERDF na financování p řeshraniční 
spolupráce v rámci evropského ná stroje sousedství podle na řízení (ES) …/…a 
předvstupního nástroje podle na řízení (ES) …/…] a z části FIFG p řispívající k cíl ům 
 
CS 42   CS konvergence nep řekročil 4 % hrubého domácího produktu členského státu podle 
odhadu v dob ě přijetí interinsti tucionální dohody. 
Článek 71 
Příspěvek fondu 
1. Rozhodnutí p řijímající program rozvoje venkova stanoví maximální p říspěvek fondu 
pro každý bod priority. Rozhodnutí jasn ě stanoví, pokud je  to nutné, p říspěvky 
přidělené oblastem oprávn ěným pro cíl konvergence.  
2. P říspěvek fondu se po čítá na základ ě celkové částky oprávn ěných veřejných výdaj ů.  
3. Velikost p říspěvku fondu je stanovena pro každou prioritní osu. V p řípadě prioritní 
osy 1 (konkurenceschopnost) a osy 3 (diverzi fikace a kvalita života) platí následující 
limity:  
a) 75 % oprávn ěných veřejných výdaj ů do oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1 a 2 
nařízení (ES) č. …/… [soudržnost];  
b) 50 % oprávn ěných veřejných výdaj ů v jiných regionech.  
V případě prioritní osy 2 (obhospoda řování půdy) a iniciativy Leader platí následující 
limity: 
a) 80 % oprávn ěných veřejných výdaj ů do oblastí uvedených v čl. 5 odst. 1 a 2 
nařízení (ES) č. …/… [soudržnost];  
b) 55 % oprávn ěných veřejných výdaj ů do jiných oblastí. 
Minimální míra p říspěvku fondu na úrovni prioritní osy je 20 %.  
4. Nezávisle na limitech vymezených v odstavci 3 m ůže být příspěvek fondu zvýšen o 
pět procent pro programy v nejokrajov ějších regionech a pro menší ostrovy 
v Egejském mo ři. 
5. Opat ření technické pomoci p řijatá v rámci iniciativy Komise nebo jejím jménem 
mohou být financována ve výši 100 %. 
6. Operace financované Fondem nesmí sou časně během tohoto období oprávn ěnosti 
využívat p říspěvků strukturálních fond ů, Fondu soudržnosti nebo jiného finan čního 
nástroje Spole čenství. Výdaj spolufinancovaný fondem nesmí být spolufinancován 
prostřednictvím jiného finan čního nástroje Spole čenství. 
Operace m ůže být oprávn ěna pro p říspěvek z fondu jenom na základ ě jediného 
programu rozvoje venkova. M ůže být financována jen na základ ě jedné prioritní osy 
rozvoje venkova. 
7. Ve řejné výdaje na podporu podnik ům musí vyhovovat limit ům pomoci stanoveným 
s odhledem na státní pomoc, pokud toto na řízení nestanovuje jinak. 
 
CS 43   CS Článek 72 
Oprávněnost výdaj ů 
1. Aniž by byl dot čen čl. 39 odst. 1 na řízení (ES) č. …/… [financování CAP], výdaje 
jsou oprávn ěné pro p říspěvek z fondu, je-li p říslušná pomoc skute čně vyplacena 
platebním orgánem v dob ě mezi 1. lednem 2007 a 31. prosincem 2015. 
Spolufinancované operace nesmí být provedeny p řed datem zahájení oprávn ěnosti.  
Nový výdaj p řidaný v dob ě úpravy programu uvedeného v článku 18 musí být 
oprávněn ode dne p řijetí žádosti o úprav ě programu Komisí. 
2. Výdaj je stanoven jako oprávn ěný pro p říspěvek z fondu pouze tehdy, byl-li 
vynaložen na operace, o nichž rozhodl řídící orgán p říslušného programu nebo spadá-
li do jeho odpov ědnosti v souladu s kritérii stan ovenými monitorovacím výborem. 
3. Pravidla oprávn ěnosti výdaj ů se stanovují na národní úr ovni a podléhají zvláštním 
podmínkám stanoveným tímto na řízením pro ur čitá opatření rozvoje venkova. 
Následující náklady však nejsou oprávn ěny pro příspěvek z fondu: 
a) DPH; b) úrok z dluhu; c) nákup p ůdy překračující 10 % veškerých oprávn ěných výdaj ů na příslušné 
operace. 
4. Ustanovení podle odstavc ů 1 až 3 neplatí pro ustanovení uvedená v čl. 67 odst. 1. 
5. P říspěvek z fondu m ůže mít jinou formu než formu grant ů. V případě potřeby lze 
definovat podrobná pravidla podle postupu stanoveného v čl. 95 odst. 2. 
Článek 73 
Trvání operací týkajících se investic 
1. Aniž by tím byla dot čena pravidla týkající se ustanove ní o volném poskytování služeb 
a svobodě usazování ve smyslu článků 43 a 49 Smlouvy, zajistí členský stát, aby si 
operace udržela p říspěvek fondu, pokud operace b ěhem sedmi let od rozhodnutí 
řídícího orgánu o financová ní nepodstoupí významnou zm ěnu, která:  
a) ovlivní její podstatu nebo podmínky uskute čňování nebo poskytne zvýhodn ění 
některé spole čnosti nebo ve řejnému orgánu; 
b) vyplývá ze zm ěny povahy vlastnictví ur čité položky infrastruktury nebo 
ukončení nebo p řemístění podnikatelské činnosti.  
2. Částky vyplacené v nadm ěrné výši jsou nahrazeny v souladu s článkem 33 na řízení 
(ES) č. …/… [financování CAP]. 
 
CS 44   CS HLAVA  VI 
ŘÍZENÍ,  KONTROLA  A INFORMACE 
KAPITOLA I 
ŘÍZENÍ A KONTROLA 
Článek 74 
Odpovědnosti Komise 
K zajištění řádného finan čního řízení ve smyslu sdíleného řízení v souladu s článkem 274 
Smlouvy o ES provádí Komise opat ření a kontroly stanovené v článku 9 na řízení (ES) č. …/… 
[financování CAP].  
Článek 75 
Odpovědnosti členských stát ů 
1. K zajišt ění účinné ochrany finan čních zájm ů Společenství přijmou členské státy 
veškeré právní a správní p ředpisy a statutární ustanovení podle článku 9 na řízení (ES) 
č. …/… [financování CAP]. 
2. P řed přijetím programu členské státy zajistí , aby byly založeny p říslušné řídící 
a kontrolní systémy v souladu s následujícími požadavky: 
a) jasné definování funkcí subjekt ů zainteresovaných na řízení a kontrole a jasné 
přidělení funkcí v každém subjektu; 
b) vhodné odd ělení funkcí mezi subjekty zainteresovanými v řízení a kontrole 
a v rámci takového subjektu; 
c) dostate čné zdroje pro každý subjekt na vykonávání funkcí, které mu byly 
přiděleny; 
d) účinná opat ření pro vnit řní kontrolu v četně opatření k zajišt ění souladu 
s pravidly Spole čenství týkajícími se kombinací státní pomoci; 
e) účinný systém podávání zpráv a m onitorování, pokud je delegován výkon 
úkolů; 
f) existence p říruček o postupech týkajících se úkol ů, které mají být provedeny; 
g) opat ření pro kontrolu ú činného fungování systému; 
h) spolehlivé systémy ú čtování, monitorování a finan čního výkaznictví 
v elektronické podob ě; 
i) systémy a postupy k zajišt ění dostate čných záznam ů z kontrol. 
Členské státy jsou odpov ědné za zajišt ění toho, aby systémy po celé programovací 
období účinně fungovaly. 
3. Členské státy podniknou kontroly podle podrobných provád ěcích pravidel p řijatých 
v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 odst. 2, týkajících se typu a intenzity kontrol 
přizpůsobených r ůzným opat řením pro rozvoj venkova. 
 
CS 45   CS Článek 76 
Jmenování orgán ů 
Pro každý program rozvoje venkova členský stát jmenuje: 
a) řídící orgán – ve řejný nebo soukromý, regionální nebo místní orgán jmenovaný 
členským státem, nebo p římo členský stát, pokud vykonává tuto funkci – pro řízení 
programu; 
b) platební agenturu uvedenou v článku 6 na řízení (ES) č. …/… [financování CAP]; 
c) certifika ční orgán uvedený v článku 7 na řízení (ES) č. …/… [financování CAP]. 
Článek 77 
Řídící orgán 
1. Řídící orgán je odpov ědný za řízení a uskute čňování programu ú činným a správným 
způsobem zejména pro: 
a) zajišt ění, aby operace byly voleny pro fi nancování v souladu s kritérii 
použitelnými pro program rozvoje ve nkova a vyhovovaly po celé období svého 
provádění platným pravidl ům Spole čenství i vnitrostátním pravidl ům 
a politikám Spole čenství; 
b) zajišt ění toho, aby existoval systém pro zaznamenávání a uchovávání 
statistických údaj ů o uskute čňování v elektronické form ě vhodné pro ú čely 
monitorování a hodnocení; 
c) zajišt ění toho, aby p říjemci a jiné subjekty ú častnící se provád ění operací: 
i) byli informováni o svých závazcích vyplývajících z poskytnuté pomoci a 
vedli odd ělený účetní systém nebo p říslušné účetní knihy pro všechny 
transakce týkající se operací a 
ii) byli si v ědomi požadavk ů týkajících se poskytování dat řídícímu orgánu 
a zaznamenávání výstup ů a výsledk ů; 
d) zajišt ění toho, aby hodnocení programu byla provád ěna v časových lh ůtách 
stanovených tímto na řízením a vyhovovala spole čnému monitorování 
provedenému podle p říslušných vnitrostátních orgán ů a Komise; 
e) koordinaci monitorovacího výboru a posílání pot řebných dokument ů 
k monitorování uskute čňování programu z hledis ka jeho konkrétních cíl ů; 
f) zajišt ění souladu se závazky týkajícími se zve řejňování uvedenými v článku 80; 
g) vypracování výro ční zprávy o pokroku a po schválení monitorovacím výborem 
její předložení Komisi; 
h) zajišt ění, aby platební agentura obdržela všechny pot řebné informace 
o provedených postupech a kontrolách provedených v souvislosti s operacemi zvolenými pro financování ješt ě před schválením plateb. 
Když je část těchto úkol ů delegována na jiný orgán, je zachována plná odpov ědnost 
řídícího úřadu za účinnost a správnost řízení a pln ění těchto úkolů. 
 
CS 46   CS Článek 78 
Platební agentura 
Platební agentura je odpov ědná za schválení, provád ění a účtování plateb podpory 
poskytované p říjemcům a příjem příspěvku Spole čenství v souladu s na řízením (ES) č. …/… 
[financování CAP]. 
Článek 79 
Certifikační orgán 
Certifikační orgán ov ěří účinné fungování řídícího a kontrolního systému pro programy 
rozvoje venkova v souladu s na řízením (ES) č. …/… [financování CAP]. 
KAPITOLA II 
INFORMACE A ZVE ŘEJNĚNÍ 
Článek 80 
Informace a zve řejnění 
1. Členské státy musí poskytovat informace o částečně financovaných operacích a tyto 
informace zve řejňovat. Tyto informace jsou ur čeny evropským ob čanům. Musí 
zdůrazňovat úlohu Spole čenství a zajistit pr ůhlednost pomoci fondu. 
2. Řídící orgán programu odpovídá za jeho zve řejnění: 
a) informuje potenciální p říjemce, profesní organizace, hospodá řské a sociální 
partnery, subjekty odpov ědné za podporu rovnoprávnosti pohlaví a nevládní 
organizace zajímající se o možnosti nabídnuté programem a pravidla pro 
získávání p řístupu k financování programu;  
b) informuje p říjemce o částce, jíž p řispělo Společenství;  
c) informuje ob čany Evropy o úloze, kterou hraje Spole čenství v programech, 
a o jejich výsledcích.  
HLAVA  VII 
MONITOROVÁNÍ,  HODNOCENÍ  A REZERVY 
KAPITOLA I 
MONITOROVÁNÍ 
Článek 81 
Monitorovací výbor 
1. Po dohod ě s řídícím orgánem a po konzult aci s partnery musí být členským státem 
pro každý program rozvoje venkova založen monitorovací výbor. 
Každý monitorovací výbor  je založen maximáln ě do tří měsíců po rozhodnutí 
o schválení programu. 
 
CS 47   CS Každý výbor vypracuje sv ůj jednací řád v rámci institucionálního, právního 
a finančního rámce p říslušného členského státu a p řijme ho po dohod ě s řídícím 
orgánem za ú čelem vykonávání svých povinností podle tohoto na řízení. 
2. Každému monitorovacímu výboru p ředsedá zástupce členského státu nebo řídícího 
orgánu.  
O jeho složení rozhoduje členský stát a zahrnuje i partnery uvedené v čl. 6 odst. 1. 
Ze své vlastní iniciativy se m ůže zástupce Komise zú častnit práce monitorovacího 
výboru jako poradce. 
Článek 82 
Odpovědnosti monitorovacího výboru 
Monitorovací výbor se ubezpe čí o účinnosti uskute čňování programu rozvoje venkova. Za 
tímto účelem monitorovací výbor: 
a) do čtyř měsíců po schválení programu posoudí a schválí výb ěrová kritéria pro 
financované operace. Výb ěrová kritéria jsou revidována podle programových pot řeb; 
b) pravideln ě přezkoumá postup z hlediska dosažení konkrétních cíl ů programu na 
základě dokument ů předložených řídícím orgánem; 
c) prov ěřuje výsledky uplat ňování, zejména dosažení cíl ů stanovených pro každou 
prioritní osu a probíhajících hodnocení; 
d) posuzuje a schvaluje výro ční zprávu o pokroku a poslední zprávu o pokroku p řed 
jejich odesláním Komisi; 
e) m ůže navrhnout řídícímu orgánu jakoukoli úpravu nebo revizi programu zam ěřenou 
na dosažení cíl ů fondu definovaných v článku 4 nebo zdokonalení jeho řízení včetně 
finanční správy; 
f) posuzuje a schvaluje jakýkoli návr h na úpravu rozhodnutí Komise o p říspěvku 
z fondu. 
Článek 83 
Monitorovací postupy 
1. Řídící orgán a monitorovací výbor sledují kvalitu uskute čňování programu. 
2. Řídící orgán a monitorovací výbor provád ějí monitorování každého programu rozvoje 
venkova prost řednictvím finan čních ukazatel ů a ukazatel ů týkajících se pln ění 
programu a jeho výsledk ů. 
Článek 84 
Společný rámec monitorování a hodnocení 
Společný rámec monitorování a hodnocení je vypr acován ve spolupráci mezi Komisí 
a členskými státy a p řijat podle postupu stanoveného v čl. 95 odst. 2. Rámec specifikuje 
omezené množství spole čných ukazatel ů použitelných pro každý program. 
 
CS 48   CS Článek 85 
Ukazatele 
1. Pokrok, ú činnost a efektivita program ů rozvoje venkova ve vztahu k jejich cíl ům se 
měří prostřednictvím ukazatel ů vztahujících se k zákla dnímu stavu a k finan čnímu 
provádění a uskute čňování programu, k jeho výsledk ům a dopadu. 
2. Každý program rozvoje zem ědělství uvede omezené množství dalších ukazatel ů 
specifických pro tento program. 
3. Pokud to umož ňuje podstata pomoci, mohou být údaje týkající se ukazatel ů rozděleny 
podle pohlaví a v ěku příjemců. 
Článek 86 
Výroční zpráva o pokroku 
1. Poprvé v roce 2008 a každý rok do 30. června pošle řídící orgán Komisi výro ční 
zprávu o pokroku v uskute čňování programu. Řídící orgán pošle poslední zprávu 
o pokroku v pln ění programu Komisi nejpozd ěji do 30. června 2016. 
2. Každá výro ční zpráva o pokroku musí obs ahovat následující prvky: 
a) jakoukoli zm ěnu všeobecných podmínek, která má p římý vliv na podmínky 
uskutečňování programu a jakoukoli zm ěnu politik Spole čenství i národních 
politik ovliv ňující soulad mezi fondem a finan čními nástroji; 
b) pokrok programu z hlediska stanovených cíl ů na základ ě ukazatel ů výstupu 
a výsledku; 
c) finan ční provedení programu s uvedením výpisu výdaj ů zaplacených 
příjemcům pro každé opat ření, a jestliže program zahrnuje regiony vhodné pro 
cíl konvergence, je výdaj stanoven samostatn ě; 
d) kroky, které řídící orgán a monitorovací výbor podnikly k zajišt ění kvality 
a účinnosti uskute čňování programu, zejména: 
i) opat ření pro monitorování a hodnocení, 
ii) souhrn hlavních problém ů zjištěných při řízení programu a veškerých 
přijatých opat ření včetně reakce na p řipomínky podle článku 87, 
iii) využívání technické pomoci, iv) kroky p řijaté pro zajišt ění toho, aby byl program zve řejněn podle 
článku 80; 
e) prohlášení o souladu s politikami Spole čenství ve smyslu podpory v četně 
popisu zjišt ěných problém ů a opatření přijatých k jejich řešení; 
f) samostatná kapitola o pokroku a financování podle iniciativy LEADER; 
g) v případě potřeby další využívání pomoci uvedené v článku 33 na řízení (ES) 
č. …/…. [financování CAP]. 
 
CS 49   CS 3. Zpráva je považována za p řijatelnou z hlediska použití článku 26 na řízení (ES) 
č. …/… [financování CAP], jestliže obsa huje všechny prvky uvedené v odstavci 2 
a umožňuje hodnocení uskute čňování programu. 
Komise má po odeslání výro ční zprávy řídícím orgánem dva m ěsíce na to, aby k ní 
předložila své p řipomínky. Tato časová lhůta se pro poslední zprávu programu 
prodlužuje na p ět měsíců. Nezareaguje-li Komise v ur čené časovém lh ůtě, je zpráva 
považována za p řijatou. 
Článek 87 
Výroční posouzení program ů 
1. Každý rok p ři předložení výro ční zprávy o pokroku prov ěří Komise a řídící orgán 
hlavní výsledky p ředcházejícího roku v soulad u s postupy stanovenými po dohod ě 
s příslušným členským státem a řídícím orgánem. 
2. Po tomto posouzení m ůže Komise p ředložit členskému státu a řídícímu orgánu 
připomínky, které o tom informují monitorovací výbor. Členský stát informuje 
Komisi o krocích p řijatých v souvislosti s t ěmito připomínkami. 
KAPITOLA II 
HODNOCENÍ 
Článek 88 
Obecná ustanovení 
1. Politika a programy rozvoje venkova jsou hodnoceny ex ante , průběžně a ex post  
v souladu s články 89 až 91. 
2. Hodnocení se zam ěří na zlepšení kvality, ú činnosti a efektivity uskute čňování 
programů rozvoje venkova. H odnotí se vliv program ů z hlediska strategických 
pokynů Společenství uvedených v článku 9 a problém ů rozvoje venkova specifických 
pro členské státy a p říslušné regiony s p řihlédnutím k požadavk ům na udržitelný 
rozvoj a vliv na životní prost ředí a spln ění požadavk ů právních p ředpisů 
Společenství. 
3. Hodnocení je organizováno p říslušným zp ůsobem na základ ě odpovědnosti členských 
států nebo Komise. 
4. Hodnocení provádí nezávislí hodnotitelé. Výsledky se zve řejní v souladu 
s ustanoveními na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. 
května 2001 o p řístupu ve řejnosti k dokument ům Evropského parlamentu, Rady 
a Komise15. 
5. Členské státy poskytnou lidské a finan ční zdroje pot řebné pro provedení hodnocení, 
zorganizují získávání a shromaž ďování pot řebných údaj ů a využijí r ůzné informace 
poskytované monitorovacím systémem. 
                                                 
15 Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43. 
 
CS 50   CS 6. Členské státy a Komise schválí metody hodnocení a normy, které se budou používat 
z iniciativy Komise v rámci článku 84. 
Článek 89 
Hodnocení ex ante 
1. Hodnocení ex ante  tvoří součást vypracování každého programu rozvoje venkova 
a zaměřuje se na optimalizaci p řidělování rozpo čtových zdroj ů a zlepšení kvality 
programu. Musí um ět stanovit a zhodnotit st řednědobé a dlouhodobé pot řeby, cíle, 
jichž je t řeba dosáhnout, kvantifikované cíle zej ména z hlediska jejich vlivu na 
výchozí situaci, p řidanou hodnotu pro Spole čenství, míru, do ní ž jsou brány v úvahu 
priority Spole čenství, pou čení převzaté z minulého programování a kvalitu postupu 
uplatňování, sledování, hodnocení a finan čního řízení. 
2. Za provedení hodnocení ex ante  odpovídá p říslušný členský stát. 
Článek 90 
Průběžné hodnocení 
1. Členské státy zavedou pro každý pr ogram rozvoje venkova systém pr ůběžného 
hodnocení. 
2. Řídící orgán pro program a monitorovací výbor použijí pr ůběžné roční hodnocení k: 
a) prov ěřování pr ůběhu programu ve vztahu k jeho cíl ům prostřednictvím 
výsledků a pokud je to možné, ukazatel ů vlivu; 
b) zlepšení kvality program ů a plnění program ů; 
c) posouzení návrh ů na podstatné zm ěny v programech; 
d) přípravě střednědobého hodnocení a hodnocení ex post.  
3. Od roku 2008 p ředkládá řídící orgán každý rok zprávu monitorovacímu výboru 
obsahující výsledky pr ůběžného hodnocení. Po diskusi je zpráva odeslána Komisi 
společně s výroční zprávou o pokroku uvedenou v článku 86. 
4. V roce 2010 má pr ůběžné hodnocení formu st řednědobého hodnocení. Toto 
střednědobé hodnocení má navrhovat opat ření pro zlepšení kvality program ů a jejich 
uskutečňování. 
Z iniciativy Komise se pr ovede shrnutí zpráv se st řednědobým hodnocením. 
5. V roce 2015 musí mít pr ůběžné roční hodnocení formu ex post  hodnocení. 
6. Tato st řednědobá hodnocení a hodnocení ex post  prověří stupeň využívání zdroj ů, 
efektivitu a ú činnost programování fondu, jeho socioekonomický vliv a vliv na 
priority Spole čenství. Musí se týkat cíle programu a zam ěřit se na získávání poznatk ů 
týkajících se politiky ro zvoje venkova. Musí iden tifikovat faktory, které p řispěly 
k úspěchu nebo neúsp ěchu uskute čňování programu v četně udržitelného rozvoje 
a stanovit nejlepší postup. 
 
CS 51   CS 7. Pr ůběžné roční hodnocení je organizováno na základ ě iniciativy řídích orgán ů ve 
spolupráci s Komisí. Or ganizuje se na n ěkolikaleté bázi a pokrývá období 2007-2015. 
8. Komise organizuje z vlastní iniciativy opat ření za ú čelem organizace odborné 
přípravy, vým ěny nejlepších postup ů a informací pro pr ůběžné hodnotitele, 
odborníky v členských státech a členy monitorovacího výboru i o tematických 
a souhrnných hodnoceních. 
Článek 91 
Souhrnná hodnocení ex post  
1. Souhrn hodnocení ex post  se uskute ční na základ ě odpovědnosti Komise ve 
spolupráci s členským státem a s řídícím orgánem, který shromaž ďuje data pot řebná 
pro jejich uskute čnění. Tento souhrn pokrývá všec hny programy rozvoje venkova. 
2. Souhrn hodnocení ex post  musí být dokon čen nejpozd ěji do 31. prosince 2016. 
KAPITOLA III 
RESERVA 
Článek 92 
Rezerva Spole čenství pro prioritní osu LEADER 
1. Částka přidělená rezerv ě uvedená v čl. 70 odst. 2 se použije na podporu 
uskutečňování iniciativy LEADER v programech. 
2. Uskute čňování iniciativy LEADE R se hodnotí na základ ě objektivních kritérií v četně: 
a) priority p řiřazené iniciativ ě LEADER; 
b) územnímu pokrytí iniciativy LEADER; c) strategie dosažené p ři uskutečňování prioritní osy LEADER; 
d) působení na soukromý kapitál; 
e) výsledk ů střednědobých hodnocení. 
HLAVA  VIII 
STÁTNÍ  POMOC 
Článek 93 
Uplatňování pravidel státní pomoci 
1. Pokud není v této hlav ě uvedeno jinak, články 87 až 89 Smlouvy platí pro pomoc 
poskytnutou členskými státy pro opat ření na podporu pro rozvoj venkova. 
Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nepožijí na finan ční příspěvky poskytnuté 
členskými státy pro opat ření podléhající podpo ře Společenství podle ustanovení 
tohoto nařízení. 
2. Pomoc pro modernizaci farem, která p řesahuje procenta vymezená v p říloze I, 
týkající se čl. 25 odst. 2, je zakázána. 
 
CS 52   CS Tento zákaz se netýká pomoci pro investice v oblasti: 
a) investic vložených p řevážně ve veřejném zájmu a vztahujících se ke konverzi 
tradičních krajin ovliv ňovaných zem ědělskými a lesnickými činnostmi nebo 
přemístěním zemědělských budov; 
b) ochrany a zlepšování životního prost ředí; 
c) zlepšování hygienických podmínek chov ů hospodá řských zví řat a životních 
podmínek zví řat. 
3. Státní pomoc poskytnutá zem ědělcům ke kompenzaci p řírodních nešt ěstí v horských 
oblastech a v jiných znevýhodn ěných oblastech je zak ázána, pokud nespl ňuje 
podmínky stanovené v článku 35. V řádně zdůvodněných případech však m ůže být 
poskytnuta dodate čná pomoc p řekračující částky stanovené v čl. 35 odst. 3. 
4. Státní pomoc na podporu zem ědělců, kteří uzavírají závazky týkající se 
agroenvironmentu nebo dobrých životních podmínek zví řat a nesplní podmínky 
stanovené v článku 37, je zakázána. Avšak další pomoc p řekračující maximální 
částky stanovené v p říloze I podle čl. 37 odst. 4 m ůže být povolena, je-li řádně 
zdůvodněna. Ve výjime čných případech m ůže být povolena řádně zdůvodněná 
výjimka vzhledem k minimální dob ě trvání těchto závazk ů, jak je stanoveno čl. 37 
odst. 3. 
5. Státní pomoc na podporu zem ědělců, kteří se přizpůsobují náro čným normám na 
základě právních p ředpisů Společenství v oblasti ochrany životního prost ředí, 
veřejného zdraví a zdraví zví řat a rostlin, dobrých životních podmínek zví řat 
a bezpečnosti práce je zakázána, pokud nespl ňuje podmínky stanovené v čl. 29. Může 
být však poskytnuta dodate čná pomoc p řekračující maximální částky stanovené podle 
uvedeného článku na podporu toho, aby zem ědělci mohli dodržovat vnitrostátní 
právní předpisy, jejichž požadavky p řekračují normy Spole čenství. 
Neexistují-li p říslušné právní p ředpisy Spole čenství, je státní pomoc na podporu 
zemědělců, kteří se přizpůsobují náro čným normám na základ ě vnitrostátních 
právních p ředpisů v oblastech životního prost ředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin 
a zvířat, dobrých životních podmínek zví řat a zdraví v oblasti bezpe čnosti práce 
zakázána, pokud nespl ňuje podmínky stanovené v článku 29. Další pomoc 
překračující maximální částky stanovené v p říloze I vzhledem k čl. 29 odst. 2 m ůže 
být poskytnuta, je-li zd ůvodněna podle článku 29. 
Článek 94 
Dodatečné národní financování 
Státní pomoc ur čená k poskytnutí dalších finan čních prost ředků pro opat ření k rozvoji 
venkova, pro n ěž je nabízena státní pomoc Spole čenství, je oznámena členskými státy 
a schválena Komisí v soul adu s ustanoveními tohoto na řízení jako sou část programování 
uvedeného v článku 15. První v ěta čl. 88 odst. 3 Smlouvy se pr o takto oznámenou pomoc 
nepoužije.  
 
CS 53   CS HLAVA  IX 
PŘECHODNÁ  A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 
Článek 95 
Výbor 
1. Komisi pomáhá Výbor pro ro zvoj venkova (dále „výbor“). 
2. Pokud je uveden odkaz na tento odstavec, platí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. 
Období uvedené v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden m ěsíc. 
3. Výbor p řijme svůj jednací řád. 
Článek 96 
Prováděcí pravidla 
Nad rámec opat ření předpokládaných v jednotlivých ustanoveních tohoto na řízení se p řijmou 
podrobná ustanovení pro provedení tohoto na řízení v souladu s postupem uvedeným v čl. 95 
odst. 2. Týkají se zejména: 
a) p ředložení navrhovaných program ů rozvoje venkova; 
b) podmínek opat ření rozvoje venkova.  
Článek 97 
Přechodná ustanovení 
Pokud by na usnadn ění přechodu z platného systému na stav zavedený tímto na řízením byla 
nutná zvláštní opat ření, budou taková opat ření přijata podle postupu uvedeného v čl. 95 
odst. 2. 
Tato opat ření se přijímají zejména k integraci st ávající podpory poskytované Spole čenstvím 
pro období kon čící po 1. lednu 2007 do podpory pro roz voj venkova uvedené v tomto na řízení. 
Článek 98 
Zrušení 
1. Na řízení (ES) č. 1257/1999 se zrušuje s ú činkem od 1. ledna 2007. 
Odkazy na zrušené na řízení jsou chápany jako odkazy na toto na řízení. 
Zrušené na řízení se nadále použije pro akce sc hválené Komisí v rámci tohoto na řízení 
před 1. lednem 2007. 
2. Sm ěrnice a rozhodnutí Rady, které st anoví a upravují seznamy mén ě zvýhodn ěných 
oblastí uvedených v čl. 21 odst. 2 na řízení (ES) č. 950/97 se zrušují. 
Článek 99 
Vstup v platnost 
Toto nařízení vstupuje v platnos t … dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . 
 
CS 54   CS Použije se v souvislosti s podporou Spole čenství od 1. ledna 2007. 
Článek 10 však platí od vstupu tohoto na řízení v platnost. 
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a p římo použitelné ve všech členských státech . 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda/předsedkyně 
 
CS 55   CS PŘÍLOHA I  
 
ČÁSTKY A PROCENTA PODPORY  
Článek P ředmět Částka v eurech 
nebo podíl v %   
21 odst. 2 Prémie za zahájení činnosti 40 000  
22 odst. 3 P ředčasný odchod do d ůchodu 18 000 Na p řevodce a na rok 
  180 000 Celková částka na p řevodce 
  4 000 Na pracovníka na rok 
  40 000 Celková částka na pracovníka 
23 odst. 2 Poradenské služby 80 % Z oprávn ěných náklad ů na 
poradenské služby 
  1 500 Maximální oprávn ěná částka 
25 odst. 2 Intenzita pomoci na 
modernizaci farem 60 % Z částky oprávn ěných 
investic vložených mladými zemědělci do oblastí 
uvedených v čl. 34 
písm . a) 
bodech i), ii) a iii) 
  50 % Z částky oprávn ěných 
investic vložených jinými 
zemědělci do oblastí 
uvedených v čl. 34 písm . a) 
bodech i), ii) a iii) 
  50 % Z částky oprávn ěných 
investic vložených mladými 
zemědělci do jiných oblastí 
  40 % Z částky oprávn ěných 
investic vložených jinými 
zemědělci do jiných oblastí 
  75 %  Z částky oprávn ěných 
investic do nejokrajov ějších 
oblastí a ostrov ů v Egejském 
moři 
26 odst. 3 Intenzita pomoci pro zlepšení 
hospodářské hodnoty les ů  50 % Z částky oprávn ěných 
investic do oblastí uvedených 
v čl. 34 písm . a) bodech i), ii) 
a iii) 
  40 % Z částky oprávn ěných 
investic do jiných oblastí 
  75 % Z částky oprávn ěných 
investic do nejokrajov ějších 
oblastí 
 
CS 56   CS 27 odst. 3 Intenzita pomoci pro p řidanou 
hodnotu zem ědělské a lesnické 
produkce 50 % Z částky oprávn ěných 
investic do oblastí, na které se 
vztahuje cíl konvergence 
  40 % Z částky oprávn ěných 
investic do jiných oblastí 
  65 % Z částky oprávn ěných 
investic do nejokrajov ějších 
oblastí a ostrov ů v Egejském 
moři 
29 odst. 2 Maximální částka podpory pro 
dodržování norem 10 000 Na podnik 
30 odst. 2 Maximální částka podpory pro 
účast v programech jakosti 
potravin 3 000 Na podnik 
31 Intenzita pomoci pro 
informační a reklamní činnosti 70 % Z oprávn ěných náklad ů na 
akci 
32 odst. 3 Maximální částka pro částečně 
soběstačné zem ědělské 
podniky 1 500 Na zem ědělský podnik na rok 
33 odst. 2 Seskupení producent ů: strop 
jako procento z prodané 
produkce v pr ůběhu prvních 
pěti let po uznání 5 %, 5 %, 4 %, 3 % 
a 2 % (*) V uvedeném po řadí za 1., 2., 
3., 4. a 5. rok za prodanou 
produkci až do 1 000 000 € 
  2,5 %, 2,5 %, 2,0 %, 
1,5 % a 1,5 % V uvedeném po řadí za 1., 2., 
3., 4. a 5. rok za prodanou produkci p řekračující 
1 000 000 € 
 Ale nep řekračující pro každý 
z prvních p ěti let částku 100 000 
100 000 
80 000 60 000 50 000 Za 1. rok 
Za 2. rok 
Za 3. rok Za 4. rok Za 5. rok 
35 odst. 3 Minimální částka za 
znevýhodn ění 25 Na hektar zem ědělsky využité 
půdy 
 Maximální platba za p řírodní 
znevýhodn ění 250 Na hektar zem ědělsky využité 
půdy 
 Maximální platba za oblasti 
s jiným znevýhodn ěním 150 Na hektar zem ědělsky využité 
půdy 
36 Po čáteční maximální platba 
Natura 2000 za období 
nepřekračující pět let 500 (**)  Na hektar zem ědělsky využité 
půdy 
 Normální maximální platba 
Natura 2000 200 (**) Na hektar zem ědělsky využité 
půdy 
 
CS 57   CS 37 odst. 4 Ro ční úroda 600 (**) Na hektar 
 Speciální trvalé plodiny 900 (**) Na hektar 
 Jiné využívání p ůdy 450 (**) Na hektar 
 Místní plemena ohrožená 
ztrátou chovu 200 (**) Na jednotku živého skotu  
 Dobré životní podmínky zví řat 500 Na jednotku živého skotu 
40 odst. 1, 
2. odrážka Maximální ro ční odm ěna 
k úhradě ztráty p říjmů ze 
zalesnění   
 – pro zem ědělce nebo jejich 
asociace 500 Na hektar 
 – pro jiné osoby podle 
soukromého práva 150 Na hektar 
40 odst. 4, 
41 odst. 4 a 
42 odst. 3 – Intenzita pomoci pro 
náklady na založení 50 % Z částky oprávn ěných 
investic do oblastí uvedených 
v čl. 34 písm . a) bodech i), ii) 
a iii) 
 – 40 % Z oprávn ěných investic do 
jiných oblastí 
 – 75 % Z oprávn ěných investic do 
nejokrajov ějších oblastí 
43 a 
44 odst. 2 – Natura 2000 a ro ční platba 
za lesní prost ředí   
 – minimální platba 40 Za hektar 
 – maximální platba 200 Za hektar 
(*) V p řípadě Malty m ůže Komise stanovit minimální částku pomoci pro ta výrobní odv ětví, v nichž 
je celkový výnos mimo řádně nízký. 
(**) Tyto částky mohou být ve výjime čných případech zvýšeny s p řihlédnutím ke zvláštním 
okolnostem od ůvodněným v programech rozvoje venkova. 
 
CS 58   CS PŘÍLOHA II  
 
Roční rozpis částek pro závazky na roky 2007–2013  
(uvedené v čl. 70 odst.1) 
v miliónech EUR  – ceny roku 2004 
Rok 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
 
CS 59   CS FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE  
Domaines politiques: Agriculture et développement rural 
Activité: Développement rural 
 
DÉNOMINATION DE L ’ACTION : RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU 
DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE 
DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER) 
1. LIGNE(S)  BUDGÉTAIRE(S)  + INTITULÉ(S) 
2. DONNÉES  CHIFFRÉES  GLOBALES 
2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix 
constant 2004) 
2.2 Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013  
2.3 Estimation globale pl uriannuelle des dépenses: 
a) Échéancier crédits d'engagement/crédits  de paiement (intervention financière) 
(cf. point 6.1.1) 
millions d'euros ( à la 3e décimale) 
 Année 
2007  Année 
2008  Année 
2009  Année 
2010  Année 
2011  Année 
2012 Année 
2013 et 
exercices 
suivants 
Crédits 
d'engagement 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
Crédits de 
paiement 3 426 7 317 7 696 9 091 10 738 12 133 38 086 
b) Assistance technique et  administrative (ATA) et  dépenses d’appui (DDA) 
(cf. point 6.1.2)  
CE 35 37 38 38 39 39 40 
CP 35 37 38 38 39 39 40 
 
Sous-total a+b        
CE 11 759 12 235 12 700 12 825 12 952 13 077 13 205 
CP 3 461 7 354 7 734 9 129 10 777 12 172 38 086 
c) Incidence financière globale des ress ources humaines et autres dépenses de 
fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) 
C E / C P         
 
 
CS 60   CS TOTAL a+b+c        
C E         
C P         
2.4 Compatibilité avec la programmation fina ncière et les perspectives financières 
[X] Proposition compatible avec la  programmation financière 2007–2013. 
 Cette proposition nécessite une reprogram mation de la rubrique concernée des 
perspectives financières, 
 y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord 
interinstitutionnel. 
2.5 Incidence financière sur les recettes 
[X] Aucune implication financière. 
millions d'euros (à la première décimale)  
  Situation après l'action  
Ligne 
budgétaire  Recettes  Avant 
l'action 
(anné
e n–
1) Anné
e n3 n+1  n+2  n+3  n+4  n+5  
a) Recettes en termes 
absolus1         
b)Modification des recettes2  ∆       
3. CARACTÉRISTIQUES  BUDGÉTAIRES 
Nature de la dépense Nouvelle Participation 
AELE Participation 
pays candidats Rubrique PF 
DNO  CD NON  NON   N° 2 
4. BASE  JURIDIQUE 
Article 36 et 37 du traité. 
5. DESCRIPTION  ET JUSTIFICATION 
5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis 
La politique de développement rural accompagne  la politique commune relative aux marchés 
agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition 
établit le cadre de soutien du dévelo ppement rural par l’Union européenne. 
 
CS 61   CS Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds 
agricole pour le développement rural (FEADER) , contribuera à la réalisation des objectifs 
suivants : 
• l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la 
restructuration ; 
• l’amélioration de l’environnement et l’espace ru ral par le soutien à la  gestion du territoire ; 
• l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la 
diversification des activités économiques. 
5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante   
(Il s’agit ici: 
a) d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier 
et si le(s) rapport(s) est/sont disponib le(s) ou comment l'information correspondante 
a été collectée. 
 Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition. 
b) de décrire brièvement les constatations  et enseignements tirés de l'évaluation ex ante ) 
 Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact. 
5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation  ex post  
(Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les 
enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post. ) 
 Voir partie 5 de l’étude d’impact. 
5.2 Actions envisagées et modalités  de l'intervention budgétaire 
La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels 
couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe 
LEADER conformément aux dispositions de s titres III et IV  de la proposition. 
5.3 Modalités de mise en œuvre 
Les programmes de développement rural sont ét ablis et présentés à la Commission par les 
Etats membres à l’issue d’une concertati on avec les partenaire s régionaux, locaux, 
économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout 
son territoire soit un programme par région. 
La Commission approuve les programmes en fonc tion de leur cohérence avec les orientations 
stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan st ratégique national présenté par 
l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlemen t. La mise en œuvre des programmes et leur 
contrôle relève de la gestion pa rtagée (art. 53 du Règlement 1605/2002). 
L’assistance technique à l’initiative de la Co mmission est implémentée en gestion directe. 
 
CS 62   CS 6. INCIDENCE  FINANCIÈRE  
6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Le mode de calcul des montants totaux présenté s dans le tableau ci-après doit être expliqué 
par la ventilation dans le tableau 6.2.) 
6.1.1 Intervention financière 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
 
Ventilation Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
Action 1        
Action 2        
etc.        
TOTAL 11 724 12 198 12 662 12 787 12 913 13 038 13 165 
 
CS 63   CS 6.1.2 Assistance technique et admin istrative (ATA), dépenses d' appui (DDA) et dépenses TI 
(crédits d’engagement) 
 Année 
2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013 
1) Assistance technique et 
administrative (ATA):        
a) Bureaux d’assistance  
technique (BAT)        
b) Autre assistance  
technique et administrative: 
– intra-muros: – extra-muros: 
dont pour la construction et 
la maintenance de systèmes de gestion informatisés:        
Sous-total 1        
2) Dépenses d’appui (DDA):        
a) Études        
b) Réunion d’experts        
c) Information et  
publications        
Sous-total 2        
TOTAL  35 37 38 38 39 39 40 
6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de 
programmation) 
(Dans le cas où il y a plusieur s actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à 
prendre pour chaque action, les précisions nécessair es à l'estimation du volu me et du coût des 
réalisations.) 
Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)  
Ventilation Type  
de réalisations 
/outputs 
(projets, 
dossiers …) Nombre de 
réalisations/ 
outputs 
(total pour 
années 1…n)  Coût unitaire 
moyen Coût total 
(total pour années 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
– Mesure 1 
– Mesure 2   
Action 2  
– Mesure 1 
– Mesure 2 – Mesure 3 
etc.     
COÛT TOTAL     
(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 
 
CS 64   CS 7. INCIDENCE  SUR  LES  EFFECTIFS  ET LES  DÉPENSES  ADMINISTRATIVES   
7.1. Incidence sur les ressources humaines 
Effectifs à affecter à la gestion de l’action 
par utilisation des ressources existantes 
et/ou supplémentaires Description des tâches découlant de 
l’action 
Types d’emplois 
Nombre d’emplois 
permanents Nombre d’emplois 
temporaires Total 
 
Fonctionnaires ou 
agents 
temporaires A 
B 
C    (Si nécessaire, une description plus 
complète des tâches peut être annexée.) 
Autres ressources humaines     
Total     
7.2 Incidence financière globale des ressources humaines 
Type de ressources humaines Montants en euros Mode de calcul *  
Fonctionnaires 
Agents temporaires  
  
Autres ressources humaines 
(indiquer la ligne budgétaire)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 
7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action 
Ligne budgétaire  
(n° et intitulé) Montants en euros Mode de calcul 
Enveloppe globale (Titre A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Réunions 
A07031 – Comités obligatoires (1) 
A07032 – Comités non obligatoires (1) 
A07040 – Conférences 
A0705 – Études et consultations 
 Autres dépenses (indiquer lesquelles)  
  
Systèmes d’informat ion (A-5001 /A-4300)    
Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)   
Total   
Les montants correspondent aux dépenses  totales de l’action pour 12 mois. 
(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. 
I. Total annuel (7.2 + 7.3) 
II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) euros 
années euros 
(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les 
DG/services devront tenir compte des décisions  arrêtées par la Commission lors du débat 
 
CS 65   CS d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB ). Ceci signifie que les DG 
devront indiquer que les ressources humaines pe uvent être couvertes à l’intérieur de la 
préallocation indicati ve prévue lors de l’adoption de l’APB.  
Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la 
préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de déci der si la mise en œuvre de 
l’action proposée peut être acce ptée et selon quelles modalités (à travers une modification de 
la préallocation indicative, une opération ad ho c de redéploiement, un budget rectificatif et 
supplémentaire ou une lettre rect ificative au projet de budget.) 
Les besoins en ressources humaines et administ ratives seront couverts à l’intérieur de la 
dotation allouée à la DG gestionn aire dans le cadre de la pr océdure d’allocation annuelle. 
8. SUIVI  ET ÉVALUATION 
8.1 Système de suivi 
Il est défini a ux articles 81 à 87. 
8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue 
Les programmes de développement rural font  l’objet d’évaluations conformément aux 
dispositions des articles 88 à 91. 
9. MESURES  ANTIFRAUDE 
Les Etats membres assument en premier ressort  la responsabilité du contrôle financier des 
interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures nécessaires pour s’assurer de la réalité et ré gularité des opérations fi nancées par le FEADER, 
prévenir et détecter les irrégularités, poursu ivre et récupérer les fonds perdus en cas 
d’irrégularité. La Commission, pour  sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement 
des systèmes de gestion et de contrôle dans le s Etats membres et elle applique les corrections 
financières en cas de défaillance de ces syst èmes. Il convient de noter que la procédure 
d’apurement des comptes s’applique.