EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 14.12.2011 
SEK(2011) 1575 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady  
o některých opat ření ve vztahu k zemím, které nespolupracují, za ú čelem zachování 
populací ryb 
{KOM(2011) 888 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1576 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady  
o některých opat ření ve vztahu k zemím, kt eré nespolupracují, za ú čelem zachování 
populací ryb 
1. DEFINICE PROBLÉMU : O JAKÝ PROBLÉM P ŘESNĚ JDE, KDO JE JÍM NEJVÍCE POSTIŽEN 
A PROČ JE NUTNÝ VE ŘEJNÝ ZÁSAH ? 
Úmluva OSN o mo řském právu1 a dohoda OSN o populacích ryb2 požaduje po 
pobřežních státech a státech lovících tyto populace v p řilehlé oblasti volného mo ře, aby 
spolupracovaly na odpov ědném řízení tažných a vysoce st ěhovavých populací ryb za 
účelem zajišt ění jejich dlouhodobé udržitelnosti, a to prost řednictvím p římých 
vzájemných konzultací nebo prost řednictvím p říslušných regionálních organizací pro 
řízení rybolovu (RFMO). 
Může nastat situace, že t řetí země při řízení tažné a vysoce st ěhovavé populace ryb, na 
níž má zájem rovn ěž EU, nespolupracuje a, co je d ůležitější, postoj této zem ě spočívající 
v její činnosti nebo ne činnosti vede k riziku nadm ěrného rybolovu. V takové situaci je 
nezbytně nutné využít všech dostupných prost ředků a přesvědčit danou zemi, aby od 
svého riskantního postoje upustila. Pokud obvyklé konzultace a jednání na odborné 
úrovni selžou, jako jasné řešení se jeví zavedení omezení souvisejících s obchodem. EU 
však nedisponuje rychlým mechanismem, který by umožnil p řijetí těchto omezení 
v účelném časovém horizontu. 
V současné době EU čelí bezprost řední hrozb ě nadměrného využívání populací makrel 
v důsledku opat ření v oblasti řízení přijatých Islandem a Faerskými ostrovy bez 
náležitého p řihlédnutí k práv ům dalších pob řežních stát ů a EU. Čím dříve bude EU moci 
vhodným zp ůsobem zareagovat, tím ú činnější bude řešení těchto problém ů a dalších 
problémů, které mohou nastat. 
Problém nadm ěrného rybolovu v d ůsledku nedostate čné spolupráce t řetích zemí 
postihuje tém ěř všechny aktéry v oblasti rybolovu: 
Odvětví rybolovu , a to z krátkodobého i dl ouhodobého hlediska: hospodá řská soutěž 
o omezený trh a pokles výnos ů v důsledku vy čerpání zdroj ů může vést k zna čným 
hospodářským ztrátám a snížení po čtu pracovních míst. 
                                                 
1 Úmluva Organizace spojených národ ů o mořském právu  ze dne 10. prosince 1982. 
2 Dohoda o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národ ů o mořském právu ze dne 
10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce st ěhovavých rybích 
populací  (v platnosti od 11. prosince 2001). 
 
CS 3   CS Zpracovatelský pr ůmysl  může krátkodob ě získat větší přístup k dodávkám surovin za 
nízké ceny, avšak ve st řednědobém a dlouhodobém horizontu by utrp ěl následky 
vyčerpání populace. 
Spotřebitelé  nebudou mít pravd ěpodobně z krátkodob ě zvýšené nabídky prosp ěch, 
protože ú činky na ceny budou pravd ěpodobně neutralizovány zvýšením zisk ů a počtu 
pracovních míst ve zpracovatelském pr ůmyslu a v odv ětví distribuce. V dlouhodobém 
horizontu naopak pocítí ú činky snížené nabídky a budou platit vyšší ceny. 
EU a vnitrostátní správní orgány  by byly jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého 
hlediska vnímány jako neschopné problém vy řešit. Ned ůvěra ve veřejné instituce se 
odrazí v pr ůzkumech ve řejného mín ění, což m ůže mít významný dopad v dalších 
politických oblastech. 
V rámci ochrany dlouhodobých zájm ů těchto aktér ů je prvo řadou odpov ědností 
veřejných orgán ů jednat. 
2. Analýza subsidiarity: Je postup EU od ůvodněn z hlediska subsidiarity 
(potřebnost a p řidaná hodnota EU)? 
Hlavním cílem plánovaného nástroje je zamezit nadm ěrnému využívání n ěkterých 
tažných a vysoce st ěhovavých populací ryb v souvislosti se spole čnou rybá řskou 
politikou EU, avšak plánovaný nástroj (omezení nebo zákaz dovozu) spadá do působnosti spole čné obchodní politiky. Ob ě politiky spadají do výlu čné pravomoci EU, a 
proto se v tomto p řípadě neuplatní zásada subsidiarity.  
3. Cíle iniciativy EU: Jaké jsou hlavní politické cíle? 
Hlavním obecným politickým cílem této iniciativy je p řispět k zachování rybolovných 
zdrojů, což je hlavním cílem spole čné rybářské politiky. Operativním cílem je poskytnout 
EU nástroj založený na obchodu, který by napomohl dosažení obecného cíle. 
4. Možnosti politiky: Jaké možnosti byly uváženy a jaké byly hodnoceny? 
Analýze bylo podrobeno t ěchto pět možností:  
1) nep řijímat žádné opat ření; 
2) p řijmout opat ření v podob ě nelegislativních nástroj ů, například mechanism ů 
typu veřejného obvin ění, ozna čení udržitelnosti nebo r ůzných druh ů 
diplomatických postup ů; 
3) opat řit společnou rybářskou politiku regula čním nástrojem umož ňujícím rychle 
zareagovat na problém uvalením zák azu obchodování s rybími produkty 
vyrobenými z p říslušné populace ryb a pocházejícími z dot čené země; 
4) zavést limitovaná omezení obchodu zam ěřená pouze na snadno rozpoznatelné 
rybí produkty; 
5) vydat regula ční nástroj stanovující „protiopat ření“ v reakci na „protiprávní 
jednání z hlediska mezinárodního pr áva“, kterého se dopustí jiný stát. 
 
CS 4   CS 5. Posouzení dopad ů: Jaké jsou hlavní hospodá řské, ekologické a sociální 
dopady každé z možností, zejména pokud jde o (vy číslené/pen ěžně vyjádřené) 
přínosy a náklady (v četně odhadů administrativní zát ěže), jiné náklady na pln ění 
legislativních požadavk ů a náklady na provád ění pro ve řejné správy? 
Aby bylo možné lépe řešit ekologické, hospodá řské a sociální dopady t ěchto možností, 
jejich analýza byla provedena na situaci makrely v rámci p řípadové studie. Tento p řípad 
odpovídá probíhajícímu sporu ohledn ě řízení populace makrely obecné 
v severovýchodním Atlantiku, kdy Island a Faerské ostrovy bez náležitého p řihlédnutí 
k právům dalších pob řežních stát ů přijaly opat ření, která ohrožují udr žitelnost rybolovu. 
Dostupné údaje a informace o této populaci umož ňují provést srovnávací analýzu výše 
uvedených možností. 
V rámci možností byla sou částí analýzy simulace vývoje rybolovu v p říštích dvanácti 
letech založená na výsledcích nejnov ějšího vědeckého posouzení populace. Analýza 
zahrnula také ad hoc  odhady administrativní zát ěže a další úvahy o možných výhodách a 
nevýhodách. 
Z výsledk ů analýzy vyplývá, že: 
– možnost 1 (možnost nep řijmout žádné opat ření) je nep řijatelná. EU by m ěla jednat, 
– nelegislativní opat ření (možnost 2) by sice v n ěkterých p řípadech teoreticky mohla 
pomoci, ve v ětšině případů je však daleko vhodn ější přijmout rázná právní opat ření. 
I když by to v omezeném po čtu případů bylo vhodn ější, tato skute čnost by byla 
důvodem pro p řijetí nezbytných právních mechanism ů, aby mohla být opat ření 
v tomto omezeném po čtu případů skutečně provedena, 
– níže uvedená tabulka obsahuje stru čné shrnutí dopad ů možností 3, 4 a 5: 
 Možnost 3  Možnost 4  Možnost 5  
• Velmi rychlý návrat 
k požadovaným 
stavům 
• Nehrozí riziko 
vyčerpání(*) 
• Zachování 
certifikátu MSC 
• Zlepšení d ůvěry 
v subjekty 
provádějící řízení 
• Lepší platy po 
obnovení stav ů 
• Lepší spot řebitelské 
ceny 
•  • Jako u možnosti 3, 
avšak možné opoždění účinků
 • Jako u možnosti 3, 
avšak účinněji Ekologické, 
hospodářské a sociální 
účinky 
 
 
  
 
  
 
 
 
 UMÍSTĚNÍ:
 1 2 1 
Administrativní zát ěž Velká: velmi podrobné Malá: jednodušší právní V ětší než u možnosti 1: 
 
CS 5   CS právní předpisy 
(sledovatelnost), 
sledování velkého po čtu 
výrobků předpisy, sledování 
menšího po čtu výrobk ů podrobnější škála 
opatření, kontroverzní 
právní předpisy, 
komplexní sledování   
 
  
UMÍSTĚNÍ:
 2 1 3 
• Potíže související s 
určením výrobk ů 
obsahujících dané 
druhy 
• Nutnost prokázat, že 
opatření jsou 
přiměřená a 
spravedlivá  • Žádné zásadní 
potíže. Lepší 
prokazatelnost 
přiměřenosti a 
spravedlivosti  • Jako u možnosti 3, 
ale složitější soubor 
opatření, s čímž 
souvisí větší potíže 
se slučitelností 
s právními p ředpisy  Hlavní nevýhody 
  
 
  
 
UMÍSTĚNÍ:
 2 1 3 
(*) V případové studii makrely pokles biomasy reproduk ující se populace pod mezní hodnotu 1,7 miot 
6. Srovnání možností: Jaká je up řednostňovaná možnost na základ ě jakých 
kritérií/od ůvodnění? 
Ekologické, hospodá řské a sociální ú činky jsou velice úzce spojeny a velice podobné 
uvedeným t řem možnostem. Jediným rozdílem je to, že u možnosti 4 se o čekává, že 
vyvolá účinky o určitou dobu pozd ěji, protože p řijatá opat ření nejsou tak p řísná jako u 
možností 3 a 5. Menší ú činnost možnosti 4 je nicmén ě kompenzována mnohem snazším 
použitím, a to jak s ohledem na p řípravu právních p ředpisů, tak při vlastním prosazování. 
Celkové umíst ění (5, 4, 7) neposkytuje dramaticky odlišné výsledky, které by umožnily 
zvolit nebo vylou čit některou z možností. 
Navíc je obtížné analýzu provedenou na p říkladu makrely zobecnit pro p řípady, které 
nastanou v budoucnosti. Mohou nastat situ ace, kdy možnost 3 nebude použitelná 
v případech, kdy dovážené zboží vyrobené z dot čených druh ů prošlo podstatným 
zpracováním nebo p řeměnou. V jiných p řípadech by nebyla použitelná obchodní opat ření 
(například pokud se s dot čeným druhem neobchoduje), avša k existuje prostor pro p řijetí 
protiopatření, pro která není k dispozici ú činný právní mechanismus EU. 
S ohledem na tyto okolnosti se dosp ělo k závěru, že nejlepší možností by pravd ěpodobně 
byla ta, která by byla dostate čně pružná, aby obnášela hlavní výhody všech t ří výše 
uvedených možností a zárove ň byla schopna minima lizovat jejich nevýhody a 
administrativní náklady. Možností, která by odpovídala tomuto popisu, by byl právní 
nástroj EU s t ěmito parametry:  
a) primárn ě vycházející z článku 207 Smlouvy o fungování Evropské unie, lze 
uvažovat také o jiných základech, pokud plánovaná opat ření nesouvisejí 
s obchodem; 
b) popisující svoji oblast p ůsobnosti jako u tohoto využit í: situace, kdy dochází 
k nedostatku spolupráce p ři řízení rybolovu a k p řijímání opat ření, která jsou 
v rozporu se spole čnou praxí mezinárodního sdílen í a ohrožují udržitelnost; 
 
CS 6   CS c) stanovující seznam možných opat ření, která lze použít, od omezení obchodu až 
po protiopat ření různé povahy; 
d) stanovující hlavní zásady a kritéria, na základ ě kterých by se tato opat ření měla 
použít: účinnost, přiměřenost, spravedlivost, soulad s právem atd.; 
e) dávající Komisi provád ěcí pravomoci k použití vhodných opat ření k dosažení 
vhodného řešení v souladu s výše uvedenými kritérii; 
f) stanovující konkrétní mechanismy kontroly členskými státy v souladu s novým 
nařízením o postupu projednávání ve výborech; 
g) ur čující jasná pravidla pro automatické nebo velmi rychlé pozastavení ú činnosti 
opatření v případě, že nespolupracující stát p řijal vhodná nápravná opat ření; 
h) Komise by také m ěla možnost v p řípadě potřeby vytvo řit nové mechanismy 
sledování tam, kde by stávající mechanismy byly nedosta čující. 
Oblast působnosti by m ěla jasně vyloučit případy, na n ěž se vztahují právní p ředpisy 
týkající se nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. Seznam opat ření by 
měl být dostate čně obsáhlý, aby z n ěj nebyla vylou čena nově vytvořená účinná a 
nekontroverzní opat ření, pakliže se taková opat ření objeví. Naproti tomu zásady a kritéria 
podle písmene d) by m ěly být velmi p řísné, aby byl manévrovací prostor Komise jasn ě 
vymezen. 
7. Sledování a hodnocení: Podle jakých ujednání se ur čují skute čné náklady a 
přínosy a dosahování požadovaných ú činků? 
Cílem celé akce (viz oddíl 3) je p řispět k zachování rybolovných zdroj ů a vrátit je na 
úroveň umožňující produkovat maximální udržitelný výnos. Ukazateli, které se obvykle 
používají ke sledování stavu rybolovných zdroj ů, jsou biomasa reprodukující se 
populace, tj. množství ryb, které jsou p řipraveny k reprodukci v dob ě tření, a úmrtnost 
způsobená rybolovem (F), která ozna čuje tempo, jakým ryb v populaci ubývá v d ůsledku 
rybolovné činnosti. Tyto ukazatele jsou dopln ěny dalšími ukazateli, které ilustrují, 
nakolik má rybolovná činnost vliv nejen na cílenou populac i, ale také na jiné ryby nebo 
mořské organismy, které jsou náhodn ě uloveny nebo zran ěny. 
V současné době je používán vysoce sofistikovaný systém vytvo řený za účelem zajišt ění 
včasného sledování na v ědeckém základu. Sou částí tohoto systému je sb ěr údajů 
o rybolovné činnosti, odb ěr vzorků a sběr biologických údaj ů, provádění vědeckých 
pozorování na mo ři pomocí výzkumných plavidel a rámec pro mezinárodní spolupráci 
vědců v oblasti rybolovu umož ňující sběr a výměnu údajů a informací, posuzování 
populací ryb a poskytování v ědeckých doporu čení pro řízení rybolovu. V p řípadě 
severovýchodního Atlantiku je v ětšina těchto činností koordinována Mezinárodní radou 
pro průzkum mo ří (ICES). Podobné orgány existují ta ké v jiných oblastech rybolovného 
zájmu EU. 
 
CS 7   CS Současný rámec pro sb ěr dat pro v ědeckou analýzu3 a mandát V ědecko-technického a 
hospodářského výboru pro rybá řství také poskytuje b ěžný základ pro získávání 
hospodářských údaj ů použitelných pro sledování ú činnosti plánovaného opat ření podle 
ukazatelů, jako jsou hospodá řské výnosy, obrat lo ďstev EU a jejich závislost na ur čité 
populaci ryb. Mezi b ěžné činnosti pat ří také sledování dovozu. Z tohoto d ůvodu není 
prozatím nutné vytvá řet nové systémy nebo posilovat st ávající systémy sledování stavu 
rybolovných zdroj ů. 
                                                 
3 Na řízení Rady (ES) č. 199/2008  ze dne 25. února 2008 o vytvo ření rámce Spole čenství pro 
shromažďování, správu a využívání údaj ů v odvětví rybolovu a pro podporu v ědeckého 
poradenství pro spole čnou rybářskou politiku.