EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.5.2020 COM(2020) 404 final 2020/0106(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2015/1017, pokud jde o vytvoření nástroje na podporu solventnosti



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Komise navrhuje využít naplno potenciál rozpočtu EU k mobilizaci investic a předsunutí finanční podpory v klíčových prvních letech oživení. Tyto návrhy jsou založeny na třech pilířích: ·navýšení stropů víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 s cílem umožnit okamžité provádění opatření v rámci Unie i mimo ni v reakci na dopad koronavirové pandemie; ·nouzový evropský nástroj pro oživení jakožto výjimečné opatření podle článku 122 SFEU, jehož financování bude založeno na zmocnění uvedeném v návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů. Získané finanční prostředky umožní provádění opatření, která mají okamžitý účinek a která byla přijata v reakci na současnou krizi, konkrétně za účelem ochrany zdrojů obživy, zvýšení prevence a posílení odolnosti a oživení; ·posílený víceletý finanční rámec pro období 2021–2027. V této souvislosti Komise navrhuje řešení negativních socioekonomických dopadů koronavirové pandemie na pracovníky, domácnosti a společnosti v Unii. Mnoho evropských společností se už teď v důsledku krize potýká s potížemi ohledně solventnosti, a jelikož omezení hospodářských a společenských činností zůstávají v platnosti, budou tyto problémy výraznější a na podnikatelskou činnost v mnoha odvětvích budou mít i nadále dopad předpisy omezující sociální kontakt. Potíže mohou být dlouhodobé a mohou pokračovat i po ukončení stávajícího omezení volného pohybu osob a prohloubit rozdíly mezi členskými státy v rámci členských států. Stanovit přesnou částku na pokrytí potřeb obnovy kapitálu, které vznikly v důsledku koronavirové pandemie, je obtížné. Odhady Komise odvozené z údajů na úrovni podniků svědčí o tom, že částka na pokrytí těchto potřeb by v roce 2020 – v případě, že se naplní výchozí scénář, na němž je založena jarní prognóza Komise –, mohla dosáhnout přibližně 720 miliard EUR. Pokud by opatření nařizující omezení volného pohybu osob zůstala v platnosti déle, než předpokládá jarní prognóza, nebo pokud by musela být v důsledku opětovného propuknutí nákazy znovu zavedena, tyto potřeby by výrazně vzrostly. V případě zátěžového scénáře, ve kterém by předpokládaná výše růstu HDP v roce 2020 dosahovala -15,5 %, by přímý dopad na vlastní kapitál všech společností (kótovaných i nekótovaných) zapsaných v obchodním rejstříku v členských státech EU-27 mohl vzrůst na 1,2 bilionu EUR. Pokud nebude tento nedostatek kapitálu vyřešen, může to vést k delšímu období nižších investic a vyšší nezaměstnanosti. Dopad nedostatku kapitálu nebude ve všech odvětvích, regionech, průmyslových ekosystémech a členských státech stejný, což povede k vytvoření rozdílů na jednotném trhu. Většina evropských průmyslových ekosystémů je obecně závislá na složitých dodavatelských řetězcích, které jsou na jednotném trhu rozprostřeny napříč členskými státy. K tomu se přidává skutečnost, že schopnost poskytovat státní podporu se v jednotlivých členských státech značně liší. Tento návrh počítá se vznikem dočasného akciového nástroje, jehož investiční období v souvislosti s oknem na podporu solventnosti probíhá obecně do konce roku 2024, pokud jde o schválení investičního výboru a řídících orgánů EIB/EIF, a do konce roku 2026, pokud jde o podepsání operací. Podle tohoto návrhu mají být podporovány společnosti, jejichž obchodní model je jinak životaschopný, ale které mají následkem koronavirové krize omezenou solventnost. Cílem je pomoci jim překonat toto obtížné období, aby – až k tomu nastane čas – byly schopny oživení. Dalším cílem návrhu je vyvážit očekávané narušení jednotného trhu, neboť některé členské státy nemusí mít k dispozici dostatečné rozpočtové prostředky na poskytnutí odpovídající podpory společnostem v nouzi. Dostupnost vnitrostátních opatření na podporu solventnosti společností se proto může v jednotlivých členských státech značně lišit a může vést k nerovným podmínkám. Navíc, protože existuje značné riziko, že dopady onemocnění koronavirem budou dlouhodobé, může nedostatečná schopnost pomoci životaschopným společnostem vést k systémovým zkreslením, a tím k vytvoření nových nebo upevnění stávajících rozdílů. Vzhledem k silné propojenosti evropské ekonomiky by hospodářský útlum v jedné části EU měl negativní vedlejší účinky na přeshraniční dodavatelské řetězce a celé hospodářství EU. Z téhož důvodu by podpora v jedné části EU měla na přeshraniční dodavatelské řetězce a celé hospodářství EU naopak pozitivní vedlejší účinky. V souvislosti s hospodářským zpomalením vyvolaným koronavirovou pandemií, kdy dochází k omezování veřejných financí, je rovněž důležité v maximální možné míře mobilizovat soukromé zdroje na podporu solventnosti životaschopných společností v Unii. Tyto cíle budou prováděny prostřednictvím poskytnutí záruky Unie Evropské investiční bance na základě nařízení o EFSI. Podpora solventnosti bude představovat třetí okno podle nařízení o EFSI – okno na podporu solventnosti –, jehož cílem bude mobilizace soukromého kapitálu na podporu solventnosti způsobilých společností. Skupina EIB využije záruku EU k investicím zejména prostřednictvím zprostředkovatelů nebo ke snížení rizika investic soukromých investorů do způsobilých společností, na jejichž podporu tím budou uvolněny soukromé zdroje. Dosáhne toho investováním do kapitálových fondů, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem, národních podpůrných bank či institucí nebo v nezbytných případech prostřednictvím přímých investic či jiných příslušných opatření. Tento návrh je součástí obecné iniciativy týkající se oživení, kterou Komise oznámila. Je nezbytné, aby byl tento nástroj zaveden co nejdříve v roce 2020 – nejpozději do začátku října – a aby mohl být v průběhu roku 2021 rychle využit v plném rozsahu. Nástroj na podporu solventnosti bude otevřen všem členským státům a všem odvětvím, na něž se nařízení o EFSI vztahuje, přičemž důraz bude kladen na ty členské státy, jejichž hospodářství bylo dopady koronavirové pandemie postiženo nejvíce a/nebo ve kterých je dostupnost státní podpory solventnosti omezenější. Účelem je pomoci obnovit životaschopnost společností, rozvinout jejich růstový potenciál a zároveň přispět k prioritám Unie, k nimž patří například ekologická a digitální transformace nebo podpora přeshraniční činnosti v Unii, jakož i posílení sociálního rozměru a sbližování Unie. Podpora bude k dispozici ve prospěch všech cílů nařízení. Za účelem podpory spuštění tohoto nástroje mohou členské státy i) zřídit vnitrostátní zvláštní účelové jednotky, které by mohly požádat o podporu v rámci okna na podporu solventnosti; ii) investovat v souladu s pravidly pro státní podporu, a to buď přímo, nebo prostřednictvím národní podpůrné banky nebo instituce do fondů nebo do zvláštních účelových jednotek; a iii) prostřednictvím spolupráce s institucionálními investory usnadnit vytváření kapitálových fondů nebo zvláštních účelových jednotek. Komise by měla mít možnost podílet se na případném zvýšení kapitálu (v jednom nebo více kolech) Evropského investičního fondu (EIF), který bude hrát klíčovou úlohu při podpoře hospodářského oživení prostřednictvím vydávání záruk, provádění sekuritizačních operací a podpory kapitálových investic v celé Unii. Aby byla Unie, zastoupená Komisí, schopna zachovat svůj celkový podíl na kapitálu EIF, musí být za tímto účelem na revidovaný víceletý finanční rámec pro stávající období vyhrazeno finanční krytí do výše 500 000 000 EUR. Správní struktura EFSI bude zachována a bude se vztahovat na třetí okno. Každou finanční nebo investiční operaci EIB v rámci okna na podporu solventnosti schválí investiční výbor, tj. rozhodne o poskytnutí záruky EU na financování a o poskytnutí záruky nebo investice do fondu, zvláštní účelové jednotky, národní podpůrné banky nebo instituce či jiné jednotky. Pokud jde o operace prováděné Evropským investičním fondem, jsou finanční produkty, které schválili řídící rada a výkonný ředitel a v jejichž rámci EIF jednotlivé operace uzavírá, konzultovány s investičním výborem. Jednotlivá rozhodnutí o výběru společností, které obdrží zprostředkovanou podporu, bude přijímat fond nebo správce jednotky v souladu s kritérii stanovenými v nařízení o EFSI a s příslušnými smluvními ujednáními uzavřenými s EIB. V případě finančních nebo investičních operací EIB si investiční výbor rovněž může ponechat právo schvalovat základní dílčí operace v souladu s nařízením o EFSI. Členské státy nejsou do rozhodování o poskytování záruky EU zapojeny. Jakmile se investiční výbor ustavený podle nařízení o Programu InvestEU ujme svých funkcí, bude plnit úkoly investičního výboru ustaveného podle nařízení o EFSI.

V souladu se stávajícím nařízením o EFSI nebudou stanoveny žádné zeměpisné kvóty. Cíl týkající se opatření v oblasti klimatu zůstává zachován. Řídící rada však v souladu se zásadami stanovenými v tomto nařízení určí specifické limity zeměpisné koncentrace pro okno podpory solventnosti, aby bylo zajištěno, že větší část záruky EU v rámci nástroje na podporu solventnosti podporuje způsobilé společnosti v členských státech, respektive sektory, jež byly dopady koronavirové pandemie postiženy, a že větší část záruky podpoří způsobilé společnosti v členských státech, kde je dostupnost státní podpory solventnosti omezenější. Tím se zajistí, aby záruka EU byla řízena pružně, podle aktuálních potřeb. Limity lze s ohledem na dopady koronavirové pandemie postupně aktualizovat, přičemž je třeba zabránit tomu, aby byla podpora z nástroje soustředěna v omezeném počtu členských států. Nástroj na podporu solventnosti bude podporovat společnosti v Unii, které jsou sice životaschopné, ale které by v důsledku hospodářské krize způsobené koronavirovou pandemií byly vystaveny rizikům týkajícím se solventnosti (kromě těch, o nichž se má za to, že se na konci roku 2019 nacházely v obtížích, co se týče státní podpory), přičemž cílem bude uvést je opět do udržitelného a ziskového stavu. Další kritéria týkající se kapitálu a hybridního financování budou stanovena v investičních směrnicích nebo v záruční dohodě. Jelikož je třeba zabránit tomu, aby nástroj využívaly společnosti s přístupem ke kapitálovému financování, a protože je také nutné zajistit jeho adicionalitu, mělo by být kapitálové financování poskytováno podle obchodních podmínek nebo podle podmínek podobných dočasnému rámci státní podpory (jako jsou např. odměňování a výstupní strategie), přičemž by měla být věnována patřičná pozornost evropské povaze nástroje a nezávislému řízení fondů a dalších jednotek a měla by být zohledněna rozdílnost kapitálových trhů v celé Unii. Hloubkovou prověrku fondů nebo jiných zprostředkujících jednotek provede EIB nebo EIF v souladu se svými pravidly a postupy a s cíli okna na podporu solventnosti, přičemž hloubkovou prověrku podkladových společností vykonají fondy nebo jiné jednotky. Zprostředkující fondy nebo jednotky budou usazeny v Unii. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh poskytuje podporu společnostem, které mají životaschopný obchodní model, ale vlivem krize způsobené koronavirem se mohou potýkat s problémy se solventností, a doplňuje tedy investiční podporu a přístup k financování, jež jsou k dispozici podle nařízení o EFSI a podle návrhu nařízení o programu InvestEU ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027. Nástroj na podporu solventnosti takovýmto společnostem umožňuje čelit dopadům krize prostřednictvím dočasné podpory solventnosti. Nástroj na podporu solventnosti doplňuje další unijní programy zaměřené na snížení dopadů krize způsobené koronavirem nebo na oživení ekonomiky po zmírnění krize. Doplňuje zejména podporu malých a středních podniků, jež bude poskytována prostřednictvím i) pomoci s oživením v oblasti soudržnosti (REACT-EU), což umožní předsunutí podpory i pro malé a střední podniky; a ii) Celoevropského garančního fondu, který v reakci na krizi způsobenou koronavirem založila EIB na základě záruky členských států. Od roku 2021 poskytne další podporu nástroj pro malé a střední podniky, který je posílen v rámci Programu InvestEU. •Soulad s ostatními politikami Unie Nástroj na podporu solventnosti je v souladu s příslušnými politikami Unie, jako jsou Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán pro udržitelnou Evropu a odvětvové politiky, které se týkají investiční podpory. Podmínky financování a investičních operací v rámci okna na podporu solventnosti by měly být v souladu s pravidly pro státní podporu, aby byly zajištěny rovné podmínky a usnadněny případné kombinace s podporou poskytovanou přímo členskými státy. Kromě toho je náležitě brán zřetel na evropskou povahu nástroje na podporu solventnosti a na nezávislé řízení fondů a dalších jednotek. Záruka EU bude stanovena tak, aby se zabránilo jakémukoli nadměrnému narušení hospodářské soutěže, neboť bude omezena na řešení problému, jenž spočívá v obnovení kapitálové pozice společností, které před koronavirovou pandemií nebyly v obtížích a které se následkem krize potýkají s vážnými riziky v oblasti solventnosti. Kromě toho budou přilákáni soukromí investoři a bude podporován vznik nových fondů a jednotek. Při rozhodování o financování bude uplatňována obchodní logika a nezávislí obchodně provozovaní správci fondů vyberou společnosti s přiměřeným výhledem na návratnost. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrhem se mění nařízení o EFSI, a je tedy použitelný stejný právní základ. •Subsidiarita Cílů návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států a může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie. Vzhledem k rozdílům ve fiskální kapacitě jednotlivých členských států, které ovlivňují jejich schopnost jednat, lze opatřeními na úrovni Unie – díky jejich rozsahu a účinkům – lépe dosáhnout sledovaných cílů. Konkrétně opatření na úrovni Unie umožní vyvážit narušení vnitřního trhu způsobené rozdílnou fiskální kapacitou jednotlivých členských států ovlivňující jejich možnosti v oblasti podpory solventnosti podniků pomocí státní podpory, a jelikož zabrání úpadku životaschopných společností, umožní rovněž, aby propojené dodavatelské řetězce na vnitřním trhu fungovaly při jeho menším narušení. Dále tím budou umožněny úspory z rozsahu při využívání rozpočtových prostředků Unie v kombinaci s financováním skupinou EIB, jelikož opatření bude působit jako katalyzátor soukromých investic v celé Unii. •Proporcionalita Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení sledovaných cílů. Jeho záměrem je podpora podniků a projektů trpících hospodářskými důsledky koronavirové pandemie, jež postihla všechny členské státy. Mobilizace soukromých prostředků na podporu solventnosti spolu s veřejnými prostředky účinným a přiměřeným způsobem posiluje rozpočtové prostředky. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Tento návrh je součástí balíčku, jehož cílem je čelit negativním hospodářským důsledkům koronavirové pandemie, a představuje krizové opatření.

•Konzultace se zúčastněnými stranami Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné připravit návrh tak, aby jej mohly Evropský parlament a Rada včas přijmout, nebylo možné provést konzultaci se zúčastněnými stranami. •Posouzení dopadů Vzhledem k naléhavé povaze návrhu nebylo posouzení dopadů provedeno. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Záruka EU poskytnutá na základě nařízení o EFSI bude zvýšena z 26 miliard EUR na 92,4 miliardy EUR. V souladu s odhadovanou rizikovostí portfolia, které má být vytvořeno v rámci okna na podporu solventnosti, se odhaduje, že část záruky EU přidělená tomuto třetímu oknu vyžaduje tvorbu rezerv ve výši 50 %, což odráží vyšší riziko cílených investic za současných hospodářských okolností. Navíc značná výše záruky EU a typy plánovaných intervencí rovněž poukazují na potřebu konzervativního přístup k tvorbě rezerv. To znamená, že dodatečná tvorba rezerv v souvislosti se zvýšenou zárukou EU bude činit 33,2 miliardy EUR. Míra tvorby rezerv záručního fondu EU bude tedy celkově snížena na 45,8 % celkových závazků ze záruky EU. Záruční fond EFSI by proto měl být navýšen o 33,2 miliardy EUR, čímž by dosáhl celkové výše 42,3 miliardy EUR. Vlastní zdroje z hrubého národního důchodu budou mobilizovány prostřednictvím navýšení stropů v rámci víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 a financování poskytnutého prostřednictvím evropského nástroje pro hospodářské oživení na základě zmocnění stanoveného v novém rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů. Na pokrytí nákladů spojených se zřízením a správou struktur (kapitálových fondů, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem atd.), jejichž prostřednictvím má být poskytována podpora v rámci okna na podporu solventnosti, a nákladů na související poradenské služby a technickou pomoc, a to zejména za účelem podpory zelené a digitální transformace podniků financované v rámci okna na podporu solventnosti, bude zapotřebí konkrétní částka ve výši 100 milionů EUR. Účast Unie na případném budoucím navýšení kapitálu EIF (v jednom nebo více kolech) si v revidovaném víceletém finančním rámci pro stávající období vyžádá finanční krytí ve výši až 500 milionů EUR. To souvisí s podílem Unie na splacené části navýšení kapitálu. Unie by měla mít možnost zachovat svůj celkový podíl na kapitálu EIF. Další rozpočtové informace jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto návrhu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv Nástroj na podporu solventnosti bude provádět EIB, a to buď přímo, nebo prostřednictvím EIF. Ujednání o sledování a podávání zpráv budou stanovena v dohodě o záruce a budou v souladu se stávajícími požadavky. Sledování bude zahrnovat klíčové ukazatele výkonnosti, aby bylo možné sledovat pokrok při dosahování cílů okna na podporu solventnosti. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Konkrétní ustanovení jsou vysvětlena v příslušné kapitole nařízení o EFSI. Kapitola II V rámci EFSI je zřízeno třetí okno (okno na podporu solventnosti). Kritéria použití záruky EU v rámci okna na podporu solventnosti stanoví, že způsobilost společností a projektů čerpat v rámci tohoto okna záruku EU, je podmíněna tím, že na konci roku 2019 nebyly v obtížích, pokud jde o státní podporu, čímž bude zajištěno, že záruka EU bude zaměřena na poskytování podpory solventnosti, která jim pomůže zotavit se z krize způsobené koronavirovou pandemií. Společnosti rovněž zahrnují zvláštní účelové jednotky, projektové společnosti a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Podpora je poskytována prostřednictvím investic nebo fondů, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem nebo prostřednictvím jiných zprostředkovaných nástrojů. Doporučuje se spolupráce s národními podpůrnými bankami či institucemi. Kapitola III a investiční směrnice (příloha II)

Aby byly společnosti způsobilé na podporu solventnosti, musí být usazeny v Unii a musí v ní působit. Předpokládá se, že operace v rámci okna na podporu solventnosti bude moci provádět EIB i EIF. Obecné cíle EFSI jsou doplněny o odkaz na Zelenou dohodu pro Evropu, na strategii formování digitální budoucnosti Evropy a na potřebu zabránit vzniku regionálních rozdílů způsobených nerovnoměrným oživením po koronavirové pandemii. Řídící rada stanoví veškeré nezbytné požadavky související s kontrolou zprostředkovatelů (fondů, zvláštních účelových jednotek atd.), co se týče veškerých příslušných hledisek veřejného pořádku nebo bezpečnosti. Podporu lze poskytovat prostřednictvím různých nástrojů a produktů, mimo jiné prostřednictvím národních podpůrných institucí a bank v souladu s příslušnými pravidly pro státní podporu a s mezinárodními pravidly. Záruka EU související s oknem na podporu solventnosti činí 66,4 miliardy EUR. Zavedení tohoto okna znamená, že celková záruka EU dosáhne maximálně 92,4 miliardy EUR. Odpovídající tvorby rezerv (při 50% míře tvorby rezerv, pokud jde o navýšení záruky EU) činí 33,2 miliardy EUR, a záruční fond EFSI tedy dosahuje celkové výše 42,3 miliardy EUR. Celková míra tvorby rezerv je proto upravena na 45,8 %. Investiční období v souvislosti s oknem na podporu solventnosti probíhá obecně do konce roku 2024, pokud jde o schválení investičního výboru a řídících orgánů EIB/EIF, a do konce roku 2026, pokud jde o podepsání operací. Nicméně 60 % finančních a investičních operací musí být schváleno do konce roku 2022. Využití záruky EU v rámci okna na podporu solventnosti schvaluje investiční výbor, jak je tomu v současnosti v případě ostatních dvou oken. V případě operací prováděných EIF jsou s investičním výborem konzultovány finanční produkty. Jakmile bude investiční výbor podle navrhovaného nařízení o Programu InvestEU zřízen, bude odpovídat i za poskytování záruky EU pro okno na podporu solventnosti, čímž se zabrání zdvojování struktur. Cílem je uvolnit až 300 miliard EUR do reálné ekonomiky v rámci okna na podporu solventnosti. Počítá se se samostatnou částkou ve výši 100 milionů EUR na pokrytí nákladů, poradenských služeb a technické pomoci v souvislosti se zřízením a správou finančních prostředků, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem a dalších jednotek pro účely nástroje na podporu solventnosti. Z této částky bude rovněž podpořena zelená a digitální transformace společností financovaných v rámci nástroje na podporu solventnosti. Tuto podporu bude spravovat Komise. Ta může ve vhodných případech rovněž ukládat úkoly Evropskému centru pro investiční poradenství (EIAH). Další technické podrobnosti o nástrojích a produktech, které mají být použity, a o strukturách financování v rámci okna na podporu solventnosti obsahuje příloha II, která také odkazuje na stanovení specifických limitů zeměpisné koncentrace ze strany řídící rady. Kapitola IIIa Tato kapitola pojednává o účasti Unie na nadcházejícím navýšení kapitálu EIF. Kapitola IV Technická podpora a poradenství budou poskytovány Komisí nebo prostřednictvím EIAH s cílem usnadnit členským státům vytváření fondů, zvláštních účelových jednotek nebo jiných jednotek, které splňují požadavky záruky Unie, a to zejména v případě členských států s nerozvinutým kapitálovým trhem. Tato podpora může rovněž zahrnovat náklady na zřízení a správu prostředků nebo jiných jednotek. Kapitola VI Zvláštní požadavky na podávání zpráv týkající se finančních a investičních operací v rámci okna na podporu solventnosti budou stanoveny v dohodě o záruce s EIB. Kapitola VIII Aby bylo zajištěno rychlé zprovoznění nástroje na podporu solventnosti, může EIB investičnímu výboru navrhnout, aby v rámci okna na podporu solventnosti poskytl podporu formou záruky EU v případě záruk nebo financování poskytnutých v době mezi přijetím tohoto legislativního návrhu Komisí a podpisem pozměněné dohody o záruce mezi Komisí a EIB. Aby byly příslušné záruky nebo financování pro takové „skladování“ způsobilé, musí splňovat kritéria okna na podporu solventnosti. EIB tento návrh předloží, jakmile vstoupí v platnost pozměněné nařízení o EFSI.

2020/0106 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) 2015/1017, pokud jde o vytvoření nástroje na podporu solventnosti EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 172 a 173, na čl. 175 třetí pododstavec a na čl. 182 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Odhady Komise odvozené z údajů na úrovni podniků svědčí o tom, že částka na pokrytí potřeb obnovy kapitálu, které vznikly v důsledku koronavirové pandemie, by v roce 2020 mohla dosáhnout přibližně 720 miliard EUR. Tato částka by se mohla zvýšit, pokud by opatření související s omezením volného pohybu osob zůstala v platnosti déle, než se v současné době předpokládá, nebo pokud by musela být z důvodu opětovného výskytu nákazy znovu uložena. Pokud nebude tento nedostatek kapitálu vyřešen, může to vést k delšímu období nižších investic a vyšší nezaměstnanosti. Dopad nedostatku kapitálu nebude ve všech odvětvích a ve všech členských státech stejný, což povede k vytvoření rozdílů na jednotném trhu. K tomu se přidává skutečnost, že schopnost poskytovat státní podporu se v jednotlivých členských státech značně liší. (2)V souladu s nařízením [nástroj Evropské unie na podporu oživení] a v mezích zdrojů, které jsou v tomto nařízení přiděleny, by měla být v rámci nástroje EFSI na podporu solventnosti prováděna opatření zaměřená na obnovu a odolnost s cílem řešit nebývalé dopady koronavirové krize. Tyto dodatečné zdroje by měly být použity způsobem, který zajistí dodržování lhůt stanovených v nařízení [EURI]. (3)Za účelem boje proti závažným hospodářským důsledkům koronavirové pandemie v Unii by společnostem, které se dostaly do potíží kvůli hospodářské krizi způsobené pandemií a které nemohou získat dostatečnou podporu prostřednictvím tržního financování nebo prostřednictvím opatření přijatých členskými státy, měl být v rámci nástroje na podporu solventnosti, který se stane třetím oknem v rámci EFSI, urychleně poskytnut systém podpory solventnosti. (4)Společnosti podporované v rámci nástroje na podporu solventnosti by měly být usazeny a provozovány v Unii, což znamená, že by měly mít své sídlo v členském státě a měly by být v Unii aktivní v tom smyslu, že vykonávají podstatné činnosti, pokud jde o personál, výrobu, výzkum a vývoj nebo jiné obchodní činnosti, v Unii. Měly by vykonávat činnosti na podporu cílů, na něž se vztahuje toto nařízení. Měly by mít životaschopný obchodní model a neměly by patřit ke společnostem, jež byly už koncem roku 2019 v obtížích z hlediska rámce státní podpory. Podpora by měla být zaměřena na způsobilé společnosti působící v těch členských státech a odvětvích, na něž má koronavirová krize největší dopad a/nebo ve kterých je dostupnost státní podpory solventnosti omezenější. (5)Za účelem vytvoření třetího okna EFSI (okna na podporu solventnosti), v jehož rámci má být poskytována podpora solventnosti, by měla být záruka EU poskytnutá Evropské investiční bance (EIB) zvýšena o 66 436 320 000 EUR. (6)V souvislosti s tím by měla být navýšena tvorba rezerv pro záruku EU. Vzhledem k vysoké rizikovosti finančních a investičních operací v rámci okna na podporu solventnosti musí být celková míra tvorby rezerv EFSI upravena na 45,8 %. (7)Očekává se, že výše záruky EU, která bude k dispozici v rámci okna na podporu solventnosti, zajistí až 300 000 000 000 EUR investic do reálné ekonomiky. (8)Způsoby poskytování podpory musí být pružné s ohledem na potřebu různých řešení v různých členských státech. Měly by mimo jiné zahrnovat financování skupiny EIB nebo záruku či investice do stávajících nezávisle řízených fondů nebo do zvláštních účelových jednotek, které pak investují do způsobilých společností. Kromě toho by podpora mohla být poskytována prostřednictvím nově založených nezávisle řízených fondů, a to i prostřednictvím nově sestavených týmů, nebo prostřednictvím zvláštních účelových jednotek zřízených na evropské, regionální nebo vnitrostátní úrovni s cílem využít záruku EU za účelem investování do způsobilých společností. Za účelem podpory způsobilých podniků by záruka EU mohla být rovněž využita k zaručení nebo financování zásahu národní podpůrné banky nebo instituce v souladu s pravidly pro státní podporu, a to i ve spolupráci se soukromými investory. Je třeba zabránit nepatřičnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

(9)Kapitálové fondy, zvláštní účelové jednotky, investiční platformy a národní podpůrné banky a instituce by měly způsobilým společnostem – avšak s výjimkou subjektů, které se zaměřují na odkup (nebo náhradní kapitál) za účelem vyvedení aktiv – poskytovat kapitálové nebo kvazikapitálové nástroje (např. hybridní dluh, prioritní akcie nebo konvertibilní kapitál). (10)Finanční a investiční operace by měly být sladěny se stávajícími politickými prioritami Unie, jako je např. Zelená dohoda pro Evropu a strategie formování digitální budoucnosti Evropy. Podpora přeshraničních činností by rovněž měla být cílená. (11)O finančních a investičních operacích v rámci okna na podporu solventnosti musí být rozhodnuto do konce roku 2024, přičemž do konce roku 2022 by mělo být rozhodnuto nejméně o 60 % finančních a investičních operací, aby bylo možné rychle reagovat na krizi způsobenou koronavirovou pandemií. (12)Aby mohla Komise prostřednictvím Evropského investičního fondu (EIF) poskytovat podporu evropskému hospodářství, měla by mít možnost účastnit se jednoho nebo více případných navýšení kapitálu EIF, což by jí umožnilo nadále podporovat evropské hospodářství a jeho oživení. Unie by měla mít možnost zachovat svůj celkový podíl na kapitálu EIF. V revidovaném víceletém finančním rámci pro stávající období by za tímto účelem mělo být stanoveno dostatečné finanční krytí. (13)Měla by být stanovena částka ve výši 100 000 000 EUR na podporu zakládání a řízení investičních fondů, zvláštních účelových jednotek a investičních platforem v členských státech, a to zejména v těch, v nichž dosud nebyly vytvořeny trhy s kapitálovým fondem, a na podporu zelené a digitální transformace společností financovaných v rámci nástroje na podporu solventnosti. (14)Investiční výbor ustavený v rámci nařízení o Programu InvestEU má být po svém založení odpovědný za poskytnutí záruky EU i podle tohoto nařízení. (15)Čl. 137 odst. 2 dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii stanoví, že Spojené království a projekty nacházející se ve Spojeném království jsou způsobilé pouze pro finanční operace zaručené rozpočtem Unie v rámci EFSI, které byly schváleny příslušnými subjekty a orgány včetně EIB a Evropského investičního fondu (EIF) nebo osobami pověřenými prováděním části těchto akcí před datem vstupu dohody o vystoupení v platnost. Kromě toho čl. 143 odst. 1 dohody o vystoupení omezuje odpovědnost Spojeného království za jeho podíl podmíněných závazků Unie pouze na podmíněné závazky vyplývající z finančních operací, o nichž Unie rozhodla před datem vstupu dohody o vystoupení v platnost. Veškeré podmíněné závazky Unie podle tohoto nařízení vznikají po datu vystoupení Spojeného království z Unie. Toto nařízení by se proto nemělo uplatňovat na Spojené království a ve Spojeném království. (16)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění a stanoví kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a efektivní financování z EU. (17)Nařízení (EU) 2015/1017 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EU) 2015/1017 se mění takto: 1)V článku 2 se doplňuje nový bod 9), který zní: „9) „společnostmi“ se pro účely okna na podporu solventnosti rozumějí obchodní společnosti, projektové společnosti, partnerství veřejného a soukromého sektoru a další právní struktury.“ 2)V článku 3 se doplňuje nové písmeno c), které zní: „c) solventnost společností usazených v členském státě a působících v Unii.“ 3)V čl. 4 odst. 2 písm. a) se bod iv) mění takto: „oceňování operací v rámci záruky EU, které má být v souladu s obecnou cenovou politikou EIB; pro okno na podporu solventnosti mohou být dohodnuta jiná ujednání.“ 4)V článku 5 se k poslednímu pododstavci odstavce 1 doplňuje odsazený pododstavec, který zní:

„– podpora pro fondy, zvláštní účelové jednotky, investiční platformy nebo jiná opatření v rámci okna na podporu solventnosti.“ 5)V čl. 6 odst. 1 písm. a) se vkládá následující pododstavec: „Podpora v rámci okna na podporu solventnosti se však poskytuje pouze tehdy, pokud je ku prospěchu společností, které ještě na konci roku 2019 nebyly v obtížích, pokud jde o podmínky státní podpory, ale od té doby se v důsledku krize způsobené koronavirovou pandemií potýkají se značnými riziky v oblasti solventnosti.“ 6)V článku 6 se doplňuje nový odstavec 3, který zní: „3. „Bez ohledu na odstavec 2 mohou být dílčí operace prováděné finančními zprostředkovateli omezeny na minimální velikost, pokud jde o investiční operace v rámci okna na podporu solventnosti.“ 7)V čl. 7 odst. 2 se doplňuje nové písmeno e), které zní: „pokyny podle bodu 6 písm. d) přílohy II.“ 8)V článku 8 se doplňuje třetí odstavec, který zní: „Bez ohledu na první odstavec mohou být finančními a investičními operacemi v rámci okna na podporu solventnosti podporovány pouze společnosti usazené v členském státě a působící v Unii.“ 9)V čl. 9 odst. 2 prvním pododstavci se doplňuje druhá věta, která zní: „Záruka EU se poskytuje rovněž na finanční a investiční operace prováděné Evropským investičním fondem v rámci okna na podporu solventnosti.“ 10)V čl. 9 odst. 2 třetím pododstavci se uvozující věta mění takto: „Dotčené operace musí být v souladu s politikami Unie, včetně Zelené dohody pro Evropu a strategie pro utváření digitální budoucnosti Evropy, a kromě rovnoměrného oživení následujícího po koronavirové pandemii a podporujícího začlenění musí podporovat některý z následujících obecných cílů:“ 11)V čl. 9 odst. 2 třetím pododstavci se doplňuje nové písmeno j), které zní: „j) podpora solventnosti v rámci okna na podporu solventnosti společnostem uvedeným v čl. 3 písm. c), pokud jde o podporu některého z cílů uvedených v tomto odstavci.“ 12)V článku 9 se zrušuje poslední pododstavec odstavce 2 a vkládá se nový odstavec 2a, který zní: „EIB uznává podstatu EFSI založenou na poptávce, avšak: a)dává si za cíl, aby nejméně 40 % financování z EFSI v rámci okna pro infrastrukturu a inovace podporovalo projekty se složkami, které přispívají k opatřením v oblasti klimatu v souladu se závazky přijatými na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (COP21). Financování z EFSI pro malé a střední podniky a malé společnosti se střední tržní kapitalizací se do tohoto výpočtu nezahrnuje. K určení těchto složek nebo nákladových podílů projektů, jež se týkají opatření v oblasti klimatu, použije EIB svou mezinárodně dohodnutou metodiku; b)zajistí, aby většina financování z EFSI v rámci okna na podporu solventnosti byla využita na podporu způsobilých společností v členských státech a odvětvích, které byly koronavirovou pandemií postiženy nejvíce; c)zajistí, aby většina financování z EFSI v rámci okna na podporu solventnosti byla využita na podporu způsobilých společností v členských státech, v nichž je dostupnost státní podpory solventnosti omezenější.

Řídící výbor v případě potřeby poskytne k písmenům a) až c) podrobné pokyny. 13)V čl. 9 odst. 3 se písmena a) a b) mění takto: „a) 31. prosince 2020 pro operace EIB v rámci okna pro infrastrukturu a inovace, u nichž byla smlouva mezi EIB a příjemcem nebo finančním zprostředkovatelem podepsána do 31. prosince 2022; b) 31. prosince 2020 pro operace EIB v rámci nástroje pro malé a střední podniky, u nichž byla smlouva mezi EIB a příjemcem nebo finančním zprostředkovatelem podepsána do 31. prosince 2022;“ 14)V čl. 9 odst. 3 se doplňuje nové písmeno c), které zní: „c) 31. prosince 2024 pro operace EIB nebo EIF v rámci záruky EU pro okno na podporu solventnosti, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 1 třetím pododstavci. Smlouvy ohledně těchto operací uzavřené mezi EIB nebo EIF a příjemcem nebo finančním zprostředkovatelem podléhají do 31. prosince 2026 schválení ze strany řídících orgánů EIB nebo EIF v souladu s čl. 4 odst. 6 nařízení [EURI].“ 15)V čl. 10 odst. 2 se písmena b) a c) mění takto: „b) financování nebo záruky EIB pro EIF, jež mu umožňují poskytovat úvěry, záruky, protizáruky, jakoukoli jinou formu nástroje úvěrového posílení, nástroje kapitálového trhu a kapitálové nebo kvazikapitálové účasti, a to i ve prospěch národních podpůrných bank či institucí, investičních platforem, fondů nebo zvláštních účelových jednotek; c) záruky EIB poskytnuté národním podpůrným bankám či institucím, investičním platformám, fondům nebo zvláštním účelovým jednotkám v rámci protizáruky záruky EU.“ 16)V čl. 10 odst. 2 se doplňuje třetí pododstavec, který zní: „Způsobilé nástroje v rámci okna na podporu solventnosti zajišťují poskytnutí kapitálu nebo kvazikapitálu společnostem uvedeným v čl. 3 písm. c). Hybridní nástroje mohou být používány v souladu s přílohou II, pokud splňují účel okna.“ 17)V čl. 10 odst. 4 se doplňuje druhá věta, která zní: „V rámci okna na podporu solventnosti může EIF poskytnout záruku fondům a zvláštním účelovým jednotkám.“ 18)V článku 10 se doplňuje nový odstavec 5, který zní: „Zprostředkovatelé v rámci okna na podporu solventnosti musí být usazeni v členském státě a působit v Unii. Řídící rada stanoví veškeré nezbytné požadavky související s kontrolou zprostředkovatelů (fondů, zvláštních účelových jednotek a jiných), co se týče veškerých příslušných hledisek veřejného pořádku nebo bezpečnosti.“ 19)V článku 11 se odstavec 1 se mění takto: „1. Záruka EU nesmí přesáhnout v žádném okamžiku 92 436 320 000 EUR, z čehož část může být přidělena na financování nebo záruky EIB pro EIF v souladu s odstavcem 3 nebo v rámci okna na podporu solventnosti. Částka v maximální výši 66 436 320 000 EUR ze záruky EU se přidělí na operace v rámci okna na podporu solventnosti. Částka v maximální výši 56 476 320 000 EUR z částky uvedené v druhém pododstavci se přidělí na prováděcí opatření stanovená v článku 2 nařízení [EURI] a bude k dispozici pouze ke dni uvedenému v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Souhrnné čisté platby ze souhrnného rozpočtu Unie v rámci záruky EU nesmějí překročit částku 92 436 320 000 EUR a před [datum vstupu tohoto nařízení v platnost] nesmějí překročit částku 26 000 000 000 EUR.“

20)V čl. 11 odst. 3 se první věta mění takto: „3. Pokud EIB poskytuje EIF financování nebo záruky v rámci nástroje pro malé a střední podniky za účelem provádění finančních a investičních operací EIB, poskytuje záruka EU plnou záruku takového financování nebo záruky až do původní částky ve výši 6 500 000 0000 EUR pod podmínkou, že EIB poskytuje postupně částku financování nebo záruk ve výši nejméně 4 000 000 000 EUR bez krytí zárukou EU.“ 21)V čl. 11 odst. 6 se druhý pododstavec mění takto: „Záruka EU se rovněž vztahuje na částky uvedené v čl. 9 odst. 6 druhém, třetím a čtvrtém pododstavci.“ 22)Článek 12 se mění takto: a)V odstavci 2 se doplňuje nové písmeno e), které zní: „e) částkou 28 238 160 000 EUR z částky uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. c) bodě ii) nařízení [EURI].“ b)V odstavci 3 se vkládá druhý pododstavec, který zní: „Prostředky pro záruční fond uvedené v odst. 2 písm. e) tohoto článku představují vnější účelově vázaný příjem v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.“ c) Odstavec 5 se mění takto: „5. Prostředky pro záruční fond uvedené v odst. 2 písm. a) až d) a prostředky uvedené v odst. 2 písm. e) musí být využity tak, aby byla dosažena náležitá úroveň (dále jen „cílová částka“) odrážející celkové závazky ze záruky EU. Cílová částka se stanoví na 45,8 % celkových závazků ze záruky EU.“; d)Odstavec 7 se mění takto: „7. Počínaje 1. lednem 2028, pokud v důsledku čerpání záruky EU poklesne objem záručního fondu pod 50 % cílové částky nebo dojde-li k poklesu pod uvedenou úroveň do jednoho roku podle posouzení rizik Komisí, předloží Komise zprávu o mimořádných opatřeních, která mohou být nutná.“ e)Odstavec 10 se mění takto: „10. V případě, že je záruka EU plně obnovena na její původní výši nepřesahující 92 436 320 000 EUR, se jakýkoli přebytek v záručním fondu vyplatí do souhrnného rozpočtu Unie.“ 23)V článku 13 se druhý odstavec mění takto: „V případě potřeby mohou být prostředky na platby zaneseny do souhrnného rozpočtu Unie po roce 2020 až do rozpočtového roku 2027 včetně, za účelem splnění povinností vyplývajících z čl. 12 odst. 5.“ 24)Vkládá se kapitola IIIa, která zní: „Článek 13a Účast na navýšení kapitálu Evropského investičního fondu

Unie upisuje podíly na budoucím navýšení kapitálu Evropského investičního fondu tak, aby její relativní podíl na kapitálu zůstal na současné úrovni. Upisování podílů a platba částky v maximální výši 500 000 000 EUR ze splacené části podílů se uskuteční v souladu s podmínkami, které schválí valná hromada fondu.“ 25)Článek 14 se mění takto: a) V odstavci 2 se vkládá písmeno i), které zní: „ i) poskytování podpory na finanční a investiční operace v rámci okna na podporu solventnosti.“ b) Odstavec 3 se mění takto: „Služby centra EIAH jsou dostupné pro veřejné i soukromé navrhovatele projektů včetně národních podpůrných bank či institucí a investičních platforem, fondů, zvláštních účelových jednotek a regionálních nebo místních veřejných subjektů.“ 26)Vkládá se nový čl. 14a, který zní; „Článek 14a Financování poradenských služeb a technické pomoci Zpřístupní se částka v maximální výši 100 000 000 EUR na pokrytí nákladů, poradenských služeb a technické a administrativní pomoci za účelem zřízení a správy fondů, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem a dalších jednotek pro účely okna podpory solventnosti, a to včetně podpory uvedené v čl. 14 odst. 2 písm. i), se zvláštním zřetelem na členské státy s méně rozvinutými kapitálovými trhy. Technická pomoc bude také k dispozici pro oblast podpory zelené a digitální transformace společností financovaných v rámci tohoto okna. Komise provádí tuto částku v rámci přímého nebo nepřímého řízení podle čl. 62 odst. 1 písm. a) a c) finančního nařízení. Částka 80 000 000 EUR z částky uvedené v prvním pododstavci představuje vnější účelově vázaný příjem v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení a podléhá ustanovením čl. 4 odst. 4) a 8) nařízení [EURI]. 27)V čl. 16 odst. 2 se doplňuje druhý pododstavec, který zní: „Zprávy o operacích v rámci okna na podporu solventnosti se podávají samostatně podle potřeby a tak, jak je stanoveno v dohodě o záruce.“ 28)V čl. 16 odst. 3 se doplňuje druhý pododstavec, který zní: „Výroční finanční výkazy záruky EU vypracované v souladu s účetními pravidly přijatými účetním Komise podle článku 80 finančního nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie. Neauditované finanční výkazy a veškeré informace nezbytné k vypracování účetnictví Unie poskytne skupina EIB do 15. února následujícího rozpočtového roku a auditované finanční výkazy do 31. března následujícího rozpočtového roku.“ 29)V čl. 18 odst. 3 se uvozující věta mění takto: „3. Do 30. června 2018, do 30. prosince 2021 a poté každé tři roky:“

30)V článku 24 se doplňují nové odstavce 3 a 4, které znějí: „3. „EIB může po vstupu tohoto nařízení v platnost předložit investičnímu výboru finanční a investiční operace schválené jejími řídícími orgány během období od přijetí návrhu Komise na změnu nařízení (EU) 2015/2017 až do podpisu pozměněné dohody o záruce vyplývající z pozměněného nařízení, pokud tyto operace splňují požadavky na podporu v rámci nástroje na podporu solventnosti. Operace, které mají být předloženy investičnímu výboru, nesmějí patřit k těm, které čerpaly podporu ze záruky EU již dříve. 4. Jakmile se investiční výbor ustavený podle nařízení o Programu InvestEU ujme svých funkcí, bude rovněž odpovědný za poskytování záruky EU podle tohoto nařízení.“ 31)Příloha II nařízení (EU) 2015/1017 se mění takto: 1)V oddíle 1 se třetí odstavec nahrazuje tímto: „Pokyny pro investování se vztahují pouze na operace EFSI týkající se dluhových a kapitálových nástrojů uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení a na operace EFSI v rámci okna na podporu solventnosti uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a v čl. 10 odst. 2 písm. c). Tyto pokyny se proto nevztahují na operace EFSI týkající se nástrojů uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. b) vyjma těch, jež jsou podporovány v rámci okna na podporu solventnosti.“ 2)Oddíl 2 se mění takto: a)V písmenu b) se první odstavec nahrazuje tímto: „b) Záruka EU se poskytuje přímo či nepřímo na podporu financování nových operací.“ V oblasti infrastruktury by měly být podpořeny investice „na zelené louce“ (tvorba aktiv). Rovněž mohou být podpořeny investice do stávajících zařízení (rozšíření a modernizace již existujících aktiv). Financování v rámci okna na podporu solventnosti se zaměřuje na posílení kapitálové základny společností a na zlepšení jejich solventnosti. Podmínky financování musí zabránit narušení hospodářské soutěže mezi podniky. Pravidlem je, že záruka EU se neposkytuje na podporu operací refinancování (jako je náhrada stávajících úvěrových smluv nebo jiných forem finanční podpory pro projekty, jež jsou již částečně či úplně uskutečněny), vyjma případů v rámci okna na podporu solventnosti a kromě výjimečných a řádně odůvodněných okolností, kdy je prokázáno, že taková transakce umožní novou investici alespoň odpovídající částce transakce, jež by splňovala kritéria způsobilosti podle článku 6 a obecné cíle podle čl. 9 odst. 2. b) Písmeno c) se mění takto: „c) Záruka EU podporuje celou řadu produktů, které EFSI umožní přizpůsobit se potřebám trhu a zároveň podpořit soukromé investice do projektů, aniž by vytlačovala soukromé tržní finance. V této souvislosti se očekává, že EIB poskytne v rámci EFSI finance, aby byl dosažen celkový cíl ve výši nejméně 500 000 000 000 EUR soukromých nebo veřejných investic v rámci okna pro infrastrukturu a inovace a v rámci nástroje pro malé a střední podniky, což zahrnuje finanční prostředky uvolněné z EIF v rámci operací EFSI týkajících se nástrojů uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. b) a národních podpůrných bank či institucí a prostřednictvím lepšího přístupu k financování pro subjekty s nejvýše 3 000 zaměstnanci. Způsobilé produkty zahrnují mimo jiné úvěry, záruky / protizáruky, mezaninové a podřízené finance, nástroje kapitálového trhu včetně nástrojů úvěrového posílení a kapitálové nebo kvazikapitálové účasti, včetně účasti prostřednictvím národních podpůrných bank či institucí, investičních platforem, fondů nebo zvláštních účelových jednotek. S cílem umožnit v této souvislosti široké řadě investorů investovat do projektů EFSI má mít EIB možnost strukturovat vhodná portfolia. V rámci okna na podporu solventnosti mezi způsobilé produkty patří ty, které vedou k poskytování investic, zprostředkovaného kapitálu nebo kvazikapitálu společnostem a projektům, avšak s výjimkou subjektů, které se zaměřují na odkup (nebo náhradní kapitál) za účelem vyvedení aktiv. Očekává se, že EIB a EIF poskytnou financování, tak aby bylo dosaženo cílové hodnoty ve výši až 300 000 000 000 EUR investic v rámci okna na podporu solventnosti. c)V písmenu d) se první věta mění takto: „d) Národní podpůrné banky či instituce, investiční platformy, fondy a zvláštní účelové jednotky jsou způsobilé ke krytí zárukou EIB v rámci protizáruky záruky EU v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c).“ (3)V oddíle 6 se doplňuje nové písmeno d), které zní: „d) Okno na podporu solventnosti –Záruka EU může být použita na podporu financování EIB nebo EIF nebo na poskytnutí záruk fondům, zvláštním účelovým jednotkám nebo jiným investičním platformám či na investice do fondů, zvláštních účelových jednotek nebo jiných investičních platforem, mimo jiné prostřednictvím národních podpůrných bank či institucí nebo jiných příslušných subjektů, které poskytují kapitálové investice a investice kapitálového typu do společností. –Okno na podporu solventnosti bude obzvláště zaměřeno na fondy, zvláštní účelové jednotky nebo investiční platformy, které se zaměřují na společnosti zapojené do přeshraničních činností v rámci Unie a/nebo na společnosti s vysokým potenciálem v oblasti zelené a digitální transformace. –Fondy, zvláštní účelové jednotky nebo investiční platformy poskytují financování za obchodních podmínek nebo za podmínek, které jsou v souladu s dočasným rámcem státní podpory, přičemž náležitě zohledňují evropskou povahu nástroje na podporu solventnosti a nezávislé řízení fondů a dalších jednotek. –Fondy, zvláštní účelové jednotky nebo investiční platformy mají obchodní vedení, které přijímá investiční rozhodnutí, nebo vedení, jež je nezávislé na všech investorech. –Společnosti, na něž se fondy, zvláštní účelové jednotky nebo investiční platformy zaměřují, se vyzývají, aby v maximální možné míře dodržovaly minimální sociální a environmentální záruky na vysoké úrovni v souladu s pokyny řídící rady. Tyto pokyny by měly zahrnovat odpovídající ustanovení, která zabrání nepřiměřené administrativní zátěži s ohledem na velikost společností, přičemž ustanovení pro malé a střední podniky budou mírnější. Společnosti s určitou úrovní expozice činnostem poškozujícím životní prostředí a uvedeným v předem definovaném seznamu, zejména v odvětvích, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS), se vyzývají k tomu, aby zavedly plány zelené transformace. Společnosti se rovněž vyzývají k tomu, aby pokročily v digitální transformaci. Pro účely těchto transformací je k dispozici technická pomoc.

–Operace v rámci tohoto okna jsou prováděny v souladu s vnitřními pravidly a postupy EIB nebo EIF. Veškeré relevantní informace týkající se posuzování operace jsou zpřístupněny členům řídící rady a členům investičního výboru. –Záruky nebo investice EIB či EIF se oceňují v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. a) bodem iv) nebo čl. 4 odst. 2 písm. a) bodem v).“ 4)V oddíle 8 se písmeno b) mění takto: „b) Zeměpisná koncentrace Operace podporované EFSI se na konci dotčeného investičního období nesmějí koncentrovat na žádném konkrétním území. Řídící rada za tímto účelem přijme orientační pokyny pro zeměpisnou diverzifikaci a koncentraci. Řídící rada může po konzultaci s investičním výborem rozhodnout o změně těchto orientačních limitů. Řídící rada stanoví konkrétní limity pro diverzifikaci a koncentraci v rámci okna na podporu solventnosti s cílem zajistit, aby byly splněny příslušné požadavky čl. 9 odst. 2a písm. b) a c), přičemž bude zabráněno nadměrné koncentraci v omezeném počtu členských států. Řídící rada pravidelně hodnotí hospodářské dopady koronavirové pandemie na členské státy a odvětví. Na tomto základě může řídící rada po konzultaci s investičním výborem rozhodnout o změně těchto limitů. Řídící rada písemně vysvětlí svá rozhodnutí týkající se orientační limitů a limitů specifických pro okno na podporu solventnosti Evropskému parlamentu a Radě. EFSI se zaměří na všechny členské státy.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1Název návrhu/podnětu Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2015/1017, pokud jde o vytvoření nástroje na podporu solventnosti 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB Oblast politiky: Hospodářské a finanční záležitosti

Aktivita ABB: Finanční operace a nástroje Podrobný popis činnosti ABB viz oddíl 1.4.2. 1.3Povaha návrhu/podnětu ◻ Návrh/podnět se týká nové akce ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4Cíle 1.4.1Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Podpora investic usnadňujících růst a podpora solventnosti v souladu s příslušnými prioritami Unie, jako jsou Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán pro udržitelnou Evropu a odvětvové priority, které se týkají investiční podpory. 1.4.2Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl 1: Zvýšení objemu financování skupiny Evropské investiční banky (skupina EIB) a počtu investičních činností v prioritních oblastech Specifický cíl 2: Poskytovat veřejným a soukromým protistranám poradenskou podporu při identifikaci, přípravě a vývoji investičních projektů nebo podporovat zakládání a řízení fondů a jiných jednotek pro účely nástroje na podporu solventnosti; Příslušné aktivity ABM/ABB ECFIN: Finanční operace a nástroje 1.4.3Očekávané výsledky a dopady Očekává se, že návrh zajistí investice ve výši 300 000 000 000 EUR do reálné ekonomiky prostřednictvím podpory společností, které se potýkají s hospodářskými obtížemi v důsledku krize způsobené koronavirovou pandemií v Unii. 1.4.4Ukazatele výsledků a dopadů Dosažení cílů návrhu bude sledováno prostřednictvím klíčových ukazatelů výkonnosti a klíčových ukazatelů sledování v souladu se stávajícími opatřeními týkajícími se okna pro infrastrukturu a inovace a nástroje pro malé a střední podniky podle nařízení o EFSI. Pro účely okna na podporu solventnosti budou případně stanoveny zvláštní ukazatele. 1.5Odůvodnění návrhu/podnětu

1.5.1Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Komise navrhuje posílení svého návrhu víceletého finančního rámce s cílem řešit negativní hospodářské dopady koronavirové pandemie na společnosti a projekty v Unii. Mnoho z nich se už teď v důsledku krize potýká s potížemi ohledně solventnosti, a jelikož omezení volného pohybu osob zůstává v platnosti, budou tyto problémy výraznější a na podnikatelskou činnost v mnoha odvětvích budou mít i nadále dopad předpisy omezující sociální kontakt. Potíže mohou mít trvalejší charakter a mohou pokračovat i po ukončení omezení volného pohybu osob. Podle tohoto návrhu mají být podporovány podniky, jejichž obchodní model byl před koronavirovou krizí životaschopný, ale které mají následkem této krize omezenou solventnost. Cílem je pomoci jim překonat toto obtížné období, aby nezanikly a aby byly schopny oživení, až nastane vhodná doba. 1.5.2Přidaná hodnota ze zapojení EU Cílem návrhu je vyvážit očekávané narušení jednotného trhu vzhledem k tomu, že dostupnost opatření na podporu solventnosti pro společnosti se může v jednotlivých členských státech značně lišit a může vést k nerovným podmínkám. 1.5.3Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Navrhuje se navýšit rozpočtové výdaje poskytnutím záruky EU s cílem přilákat další soukromé financování na podporu společností v Unii, čehož již bylo úspěšně dosaženo v rámci nařízení o EFSI. 1.5.4Slučitelnost a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Návrh je v souladu s příslušnými politikami Unie, jako jsou Zelená dohoda pro Evropu, investiční plán pro udržitelnou Evropu a odvětvové politiky, které se týkají investiční podpory. Nástroj na podporu solventnosti doplňuje další unijní programy zaměřené na snížení dopadů krize způsobené koronavirem nebo na oživení ekonomiky po zmírnění krize. Doplňuje zejména podporu malých a středních podniků, jež bude poskytována prostřednictvím i) pomoci s oživením v oblasti soudržnosti (REACT-EU), což umožní předsunutí podpory i pro malé a střední podniky; a ii) Celoevropského garančního fondu, který v reakci na krizi způsobenou koronavirem založila EIB na základě záruky členských států. Od roku 2021 poskytne další podporu nástroj pro malé a střední podniky, který je posílen v rámci Programu InvestEU. 1.6Doba trvání a finanční dopad x Časově omezený návrh/podnět –◻ Návrh/podnět s platností od roku 2020 do roku 2026 –x Finanční dopad od roku 2020 do roku 2027 1.7Předpokládaný způsob řízení x Přímé řízení Komisí –x prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, –◻ prostřednictvím výkonných agentur. ◻ Sdílené řízení s členskými státy x Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

–◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), –X EIB a Evropský investiční fond, –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení, –◻ veřejnoprávní subjekty, –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. Poznámky Záruční fond EFSI je řízen přímo Komisí. Evropské centrum pro investiční poradenství je řízeno nepřímo prostřednictvím EIB. Komise může přímo či nepřímo řídit poradenské služby a technickou pomoc, a to i prostřednictvím EIB. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1Pravidla pro sledování a podávání zpráv Podle článku 10 nařízení o EFSI bude EIB, popřípadě ve spolupráci s EIF, jednou za půl roku předkládat Komisi zprávu o finančních a investičních operacích EIB. Kromě toho EIB, popřípadě ve spolupráci s EIF, podává Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o finančních a investičních operacích EIB. Do 31. března následujícího rozpočtového roku musí Komise zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru výroční zprávu o stavu záručního fondu a jeho správě v předcházejícím roce. Podle článku 12 nařízení o EFSI vyhodnotí EIB fungování EFSI a své hodnocení poskytne Evropskému parlamentu, Radě a Komisi. Komise navíc vyhodnotí využívání záruky EU a fungování záručního fondu a své hodnocení poskytne Evropskému parlamentu a Radě. Komplexní zpráva o fungování EFSI je požadována každé tři roky (aktuálně v roce 2021) jako komplexní zpráva o využívání záruky EU a fungování záručního fondu. 2.2Systém řízení a kontroly 2.2.1Zjištěná rizika S finančními a investičními operacemi EIB, na něž se vztahuje záruka EU, je spojeno nezanedbatelné finanční riziko. Pravděpodobnost čerpání záruky je reálná. Podle odhadů však záruční fond poskytuje požadovanou ochranu pro rozpočet Unie. U projektů samotných může docházet ke zpoždění v provádění a k překročení nákladů. I podle konzervativních předpokladů by nákladová efektivita iniciativy mohla utrpět nedostatečným zájmem o dané nástroje na trhu a měnícími se tržními podmínkami v průběhu času, čímž by se předpokládaný multiplikační účinek snížil. Podle čl. 8 odst. 4 nařízení o EFSI mají být prostředky záručního fondu investovány. Tyto investice ponesou investiční riziko (např. tržní a úvěrové riziko) a určité provozní riziko.

2.2.2Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly EFSI řídí řídící rada, která určuje strategickou orientaci EFSI, provozní politiky a postupy, pravidla pro operace s investičními platformami a národními podpůrnými bankami a rizikový profil EFSI. Rozhodnutí o využití podpory EFSI v rámci okna na podporu solventnosti má přijímat investiční výbor, jak je tomu v současné době v případě ostatních dvou oken. V případě operací prováděných EIF jsou s investičním výborem konzultovány finanční produkty. Investiční výbor je složen z nezávislých odborníků se znalostmi a zkušenostmi v oblasti investičních projektů, přičemž jsou odpovědní řídící radě, která dohlíží na plnění cílů EFSI. Výkonný ředitel EFSI odpovídá za každodenní řízení EFSI a za přípravu zasedání investičního výboru Výkonný ředitel je odpovědný přímo řídící radě a předkládá jí každé čtvrtletí zprávu o činnosti EFSI. Výkonného ředitele jmenuje prezident EIB poté, co Evropský parlament schválí kandidáta vybraného řídící radou. Aktiva záručního fondu spravuje Komise v souladu s nařízením o EFSI a se svými platnými vnitřními pravidly a postupy. 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Článek 21 nařízení o EFSI upřesňuje pravomoci Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) provádět šetření operací podporovaných v rámci této iniciativy. Skupina EIB stanovila konkrétní pravidla pro spolupráci s úřadem OLAF v souvislosti s možnými případy podvodu, korupce nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání, které by mohlo poškodit finanční zájmy Společenství. Kromě toho se použijí pravidla a postupy EIB, k nimž patří mimo jiné politika EIB v oblasti boje proti podvodům. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky ·Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdajů Příspěvek Číslo

Okruh 1a (2014–2020 MFF) ………………………...……………] RP/NRP. ze zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 1a 01.010401 Výdaje na podporu „Evropského fondu pro strukturální investice (EFSI)“ NRP NE NE NE NE 1a 01.040101 Evropský investiční fond – Poskytnutí splacených akcií upsaného kapitálu 01.0404 Záruka pro Evropský fond pro strategické investice (EFSI) 01.040502 Tvorba rezerv pro záruku pro „Evropský fond pro strategické investice (EFSI)“ – okno na podporu solventnosti 01.040602 Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů (EIPP) – (technická pomoc) – okno na podporu solventnosti RP NE NE NE NE ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

Okruh 1 (2021–2027 MFF) RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 1 02.0104 Výdaje na podporu „Evropského fondu pro strukturální investice (EFSI)“ NRP NE NE NE NE 1 02.0501 Záruka pro Evropský fond pro strategické investice (EFSI) 02.050202 Tvorba rezerv pro záruku pro „Evropský fond pro strategické investice (EFSI)“ – okno na podporu solventnosti 02.050302 Evropské centrum pro investiční poradenství a Evropský portál investičních projektů (EIPP) – (technická pomoc) – okno na podporu solventnosti RP NE NE NE NE 3.2Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Okruh víceletého finančního

rámce Číslo Okruh 1a (víceletý finanční rámec 2014–2020), poté okruh 1 (víceletý finanční rámec 2021–2027) 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 CELKEM 01.010401 (2020) poté 02.0104 Výdaje na podporu „Evropského fondu pro strukturální investice (EFSI)“ Závazky = platby (3) 2,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 2,000 2,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 2,000 01.040101 Evropský investiční fond – Poskytnutí splacených akcií upsaného kapitálu Závazky 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 500,000 platby 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 500,000 01.0404 (2020) poté 02.0501 Záruka pro „Evropský fond pro strategické investice (EFSI)“ Závazky (1) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby (2) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 01.040502 (2020) poté 02.050202 Tvorba rezerv pro záruku pro „Evropský fond pro strategické investice (EFSI)“ – okno na podporu solventnosti Závazky (1) 4 980,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 4 980,000 platby (2) 2 490,000 490,000 500,000 500,000 500,000 500,000 p.m. p.m. 4 980,000 01.040602 (2020) poté 02.050302 Evropské centrum pro investiční poradenství (EIAH) a Evropský portál investičních projektů (EIPP) – (technická pomoc) – okno na podporu solventnosti Závazky (1) 18,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 18,000 platby (2) 8,000 10,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 18,000 Prostředky na krytí programu CELKEM Závazky =1+3 5 500,000 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. 5 500,000 platby =2+3 3 000,000 500,000 500,000 500,000 500,000 500,000 p.m. p.m. 5 500,000



Kromě finančního krytí přiděleného na záruku EFSI podle nařízení (EU) 2015/1017 (nařízení o EFSI) bude k dispozici částka ve výši 28 318,160 milionu EUR (v běžných cenách) jakožto vnější účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení v rámci financování z nástroje Evropské Unie na podporu oživení. Z toho až 6,520 milionu EUR může být vyčleněno na správní výdaje, včetně nákladů na externí zaměstnance. Na pokrytí provozních nákladů spojených se zřízením a správou struktur (kapitálových fondů, zvláštních účelových jednotek, investičních platforem atd.), jejichž prostřednictvím má být poskytována podpora v rámci okna na podporu solventnosti, a nákladů na související poradenské služby a technickou pomoc, včetně administrativní podpory bude zapotřebí konkrétní částka ve výši 80 milionů EUR. V souladu s ustanoveními nařízení [EURI] budou právní závazky kryté vnějšími účelově vázanými příjmy plynoucími z půjček uzavřeny do 31. prosince 2024. Orientační rozdělení výdajů z vnějších účelově vázaných příjmů je následující: EFSI – Nástroj na podporu solventnosti 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po roce 2027 CELKEM Provozní výdaje z vnějších účelově vázaných příjmů EURI Závazky (1) 8 275,120 8 441,120 5 740,120 5 855,280 28 311,640 Platby (2) 4 717,773 4 718,773 4 718,773 3 539,080 3 539,080 3 539,080 3 539,080 28 311,640 Výdaje na administrativní podporu z vnějších účelově vázaných příjmů EURI Závazky = Platby (3) 1,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 6,520 Celkové vnější účelově vázané příjmy Závazky =1+3 8 277,000 8 442,000 5 741,000 5 856,000 0,720 0,720 0,720 28 318,160 Platby =2+3 4 719,653 4 719,653 4 719,653 3 539,800 3 539,800 3 539,800 3 539,800 28 318,160



Okruh víceletého finančního

rámce 5 / 7 Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok 2023 Rok

2024 Rok 2025 Rok 2026 Rok 2027 CELKEM GŘ: ECFIN • Lidské zdroje • Jiné správní výdaje CELKEM GŘ ECFIN Prostředky CELKEM prostředky

za OKRUH 5 (2020) / OKRUH 7 (2021–2027)

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) CELKEM prostředky

ze všech OKRUHŮ

víceletých finančních rámců 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Po roce 2027 Celkem Závazky Platby 3.2.2Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.2.1Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

–X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM OKRUH 5/7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní správní výdaje Mezisoučet za OKRUH 5/7

víceletého finančního rámce mimo OKRUH 5/7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 5,520 Ostatní výdaje

správní povahy 2 1 3 Mezisoučet

mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce CELKEM 2 1,880 0,880 0,880 0,720 0,720 0,720 0,720 8,520 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Dodatečný externí personál, který bude financován výhradně z účelově vázaných příjmů. 3.2.2.2Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky Rok

2020 Rok

2021 Rok 2022 Rok 2023 Rok 2024 Rok 2025 Rok 2026 Rok 2027 • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) XX 01 01 02 (při delegacích) XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) XX 01 04 yy - v ústředí - při delegacích XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) Ostatní rozpočtové položky (účelově vázané příjmy) 11 11 11 9 9 9 9 CELKEM 11 11 11 9 9 9 9 GŘ ECFIN, COMP a BUDG jsou příslušné oblasti politiky nebo dotčené hlavy rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Dodateční externí zaměstnanci, kteří budou financováni výhradně z účelově vázaných příjmů. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci – Externí zaměstnanci Oddělení front-office (vypracování politických dokumentů, příprava a jednání o dohodě o záruce, operativní návazná opatření a podávání zpráv, řízení poradenství a technická pomoc); Oddělení back-office (sledování programu a jeho provádění, včetně výzev k podávání žádostí o čerpání záruky, provozního a finančního výkaznictví a dalších činností v oblasti řízení záruk; sledování a podávání zpráv o poradenských službách a technické pomoci); Riziko (sledování úvěrového rizika portfolií operací v rámci záruky EU, hodnocení a podávání zpráv); 3.3Odhadovaný dopad na příjmy –X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – ◻Návrh/podnět má tento finanční dopad: –◻ na vlastní zdroje –◻ na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)