V Řecku existuje stále výrazný počet nelegálních migrantů a žadatelů o azyl (přibližně 60 000). Hotspoty a tábory v Řecku jsou pořád ještě přeplněny z důvodu pomalého pokroku ve zpracovávání žádostí; pokrok v oblasti relokace a navracení dosud stále nepostačuje k tomu, aby pomohl tyto počty výrazně snížit a uvolnit tlak, jemuž jsou vystaveny řecké vnitrostátní orgány. Situace na západobalkánské trase se v posledních týdnech, pokud jde o pohyby migrantů, do jisté míry stabilizovala; to se ovšem také může rychle změnit, zavládnou-li mírnější povětrnostní podmínky. Členské státy na této trase nadále přijímají opatření zaměřená na řešení možných mimořádných migračních toků a stavbu hraničních plotů.

Přesto je ale stále zapotřebí dalšího úsilí k naplnění kapacit Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, které budou schopny chránit vnější hranice Unie, čehož se dosáhne zejména komplementací nástrojů, jimiž agentura disponuje pro vedení operací, a to zejména pokud jde o povinné rezervy rychlého nasazení. Musí být také dokončeny probíhající analýzy zranitelnosti, přičemž první doporučení příslušným státům přednostně zaměřená na nejakutnější nedostatky se očekávají na konci května a výsledky první simulace na konci října 2017. Poté, co byl Radou schválen mandát k jednání, aby mohla být uzavřena dohoda o statusu se dvěma sousedními zeměmi EU, byla v dubnu 2017 zahájena jednání se Srbskem. EU očekává, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie zahájí jednání, jakmile to bude možné.

Počet nelegálních příchozích do Evropské unie přes řecké vnější hranice v období, na které se vztahuje doporučení ze dne 7. února 2017, je i nadále nízký, a to i navzdory mírnému zvýšení v posledních několika týdnech vlivem skutečnosti, že bylo klidné moře a zavládly mírné povětrnostní podmínky. Při zvládání situace hrálo i nadále klíčovou roli probíhající zajištění plné operativnosti a rozvoj Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a současně pokračující provádění prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016.

Komise na základě měsíčních zpráv předložených dotčenými pěti státy Schengenu a na základě všech informací, které měla k dispozici, dospěla k závěru, že kontroly nadále splňují podmínky stanovené v doporučení. Kontroly se stejně jako v předchozích obdobích provádějí, pouze pokud je to nezbytné, jsou přiměřené, cílené, omezené v intenzitě a co možná nejméně brání v překračování příslušných vnitřních hranic široké veřejnosti. Komise bere na vědomí, že pět států Schengenu uvedlo ve svých zprávách potřebu v kontrolách na vnitřních hranicích pokračovat. Komise nicméně rovněž bere na vědomí znepokojení, které vyjádřilo Slovinsko nad nezbytností kontrol na rakousko-slovinských hranicích, neboť Slovinsko se domnívá, že okolnosti se od zavedení dočasné ochrany vnitřních hranic výrazně změnily.

Nadále platí povinnost podávat podrobné zprávy, kterou zavedlo doporučení ze dne 7. února 2017. Po skončení každého měsíce provádění tohoto doporučení by dotčené členské státy měly Komisi a Radě v příslušných případech neprodleně podat zprávu o výsledku provedených kontrol a o posouzení potřeby kontroly zachovat. Tato zpráva by měla uvádět alespoň celkový počet zkontrolovaných osob, celkový počet odepřených vstupů po provedených kontrolách, celkový počet rozhodnutí o navrácení vydaných po provedených kontrolách a celkový počet žádostí o azyl přijatých na vnitřních hranicích, kde se kontroly provádějí.

Požadavky podle doporučení ze dne 7. února 2017 ohledně týdenních přezkumů, které provádějí dotčené členské státy a které se týkají nezbytnosti, četnosti, míst a doby kontrol, přizpůsobení kontrol úrovni příslušné hrozby a jejich ukončení ve všech vhodných případech, zůstávají v platnosti i pro toto doporučení. Dotčené státy Schengenu by rovněž měly průběžně konzultovat příslušné členské státy s cílem zajistit, aby byly kontroly na vnitřních hranicích prováděny pouze na těch úsecích vnitřních hranic, kde je to v souladu se Schengenským hraničním kodexem považováno za nezbytné a přiměřené.

Vzhledem k tomu, že se situace trvale stabilizuje, a s ohledem na cíl postupně ukončit dočasné kontroly na vnitřních hranicích by dotčené státy Schengenu měly nejprve pečlivě prozkoumat, zda by jiná opatření, zejména zesílené policejní kontroly na jejich území i v příhraničních oblastech, které navrhuje doporučení Komise ze dne 3. května 2017 o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru, nebyla dostatečnou reakcí na zjištěné hrozby pro veřejný pořádek či vnitřní bezpečnost, a účinné hraniční kontroly na vnitřních hranicích znovu zavést/prodloužit až jako krajní opatření. Posouzení možnosti použít jiná opatření by se mělo provádět pravidelně a použití takových opatření by se mělo upřednostnit jakožto alternativa s menším dopadem na volný pohyb v rámci schengenského prostoru. Dotčené státy Schengenu by měly zvážit, které nástroje, včetně policejních kontrol, jsou nejvhodnější, a informovat ve svých oznámeních ostatní členské státy, Evropský parlament a Komisi o důvodech pro volbu kontrol na hranicích jakožto krajního opatření.

Pěti státům Schengenu, které v současnosti v souladu s doporučením Rady ze dne 7. února 2017 provádějí dočasné kontroly na vnitřních hranicích, by mělo být povoleno činit tak i nadále, a to za přísných podmínek, po období šesti měsíců.

Na základě faktických ukazatelů, které jsou v této fázi dostupné, včetně odhadu času nezbytného pro zajištění plné operativnosti Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a času potřebného na provedení doporučení o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru, jakož i s ohledem na blížící se období mírnějších povětrnostních podmínek, které mohou zvýšit počet nelegálních příchodů do EU a následných sekundárních pohybů, by navrhované a konečné prodloužení dočasné ochrany vnitřních hranic vycházející z přetrvávání mimořádných okolností nemělo překročit šest měsíců.

Tyto schengenské státy samy rozhodnou, zda kontroly na vnitřních hranicích prodlouží, přičemž zohlední požadavek, že by se takové kontroly měly používat jen jako krajní opatření. Komise se zavázala, že bude s těmito státy Schengenu spolupracovat na postupném ukončení kontrol na vnitřních hranicích zlepšením jiných opatření nabízejících alternativu k hraničním kontrolám, která lze využít k účinnému řešení zjištěných hrozeb, a proto současně s tímto doporučením přijímá i doporučení o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru. V něm se věnuje doporučením ohledně toho, jak mohou všechny státy Schengenu více a lépe využívat své policejní pravomoci v rámci svého území i v příhraniční oblasti a na hlavních evropských dopravních trasách. Doporučení rovněž státy Schengenu vyzývá k posílení přeshraniční policejní spolupráce a přiměřených policejních kontrol na území příslušných států i v příhraniční oblasti. V tomto ohledu, vzhledem k tomu, že státy Schengenu možná budou muset provést provozní přípravy, pokud jde o zdroje, přerozdělení úkolů či akvizici moderního technologického vybavení, nebo jednoduše změnit svůj stávající přístup a zvyky, aby se přizpůsobily novým okolnostem, a na provedení doporučení bude zapotřebí přiměřená doba, doporučuje Komise, že by mělo být provedeno co možná nejdříve a nejpozději do šesti měsíců.

(7)Prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016 se již provádí déle než rok a toto provádění nadále přináší hmatatelné výsledky, jak bylo potvrzeno v páté zprávě o pokroku. Počet nově příchozích osob však stále převyšuje počet migrantů navracených z Řecka do Turecka, což dále zvyšuje tlak na řecké ostrovy. Práce zaměřená na další prvky prohlášení musí pokračovat. Provádění prohlášení proto musí být nepřetržitě monitorováno. Totéž platí pro situaci na západobalkánské trase a provádění prohlášení ze schůzky vedoucích představitelů zemí západobalkánské trasy.

(8)Z těchto důvodů stále přetrvává mimořádná situace, která představuje závažnou hrozbu pro veřejný pořádek a vnitřní bezpečnost a ohrožuje celkové fungování schengenského prostoru.

(9)S ohledem na výše uvedené skutečnosti se zdá odůvodněné umožnit jako krajní opatření státům schengenského prostoru, které v současné době tyto kontroly provádějí, tedy Rakousku, Německu, Dánsku, Švédsku a přidružené zemi Norsku, další a konečné prodloužení dočasných kontrol na dotčených vnitřních hranicích, a to v souladu s článkem 29 Schengenského hraničního kodexu.

(10)Rada bere na vědomí doporučení Komise o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru, které by rovněž přispělo k postupnému ukončení dočasných kontrol na vnitřních hranicích s cílem co nejdříve ukončit veškerou ochranu vnitřních hranic a obnovit běžné fungování schengenského prostoru prostřednictvím přednostního využití policejních kontrol k přiměřenému řešení závažných hrozeb pro veřejný pořádek či vnitřní bezpečnost. Rada bere na vědomí, že Komise doporučuje, aby všechny státy Schengenu provedly doporučená opatření co možná nejdříve a nejpozději do šesti měsíců.

(11)Z odhadu zbývajícího času, který je nezbytný k provedení nedokončených opatření s cílem zajistit přiměřenou ochranu vnějších hranic EU a přiměřenou bezpečnost v rámci schengenského prostoru, vyplývá, že by toto prodloužení nemělo přesáhnout šest měsíců ode dne přijetí tohoto prováděcího rozhodnutí.

(12)Členské státy, které se na základě tohoto prováděcího rozhodnutí rozhodnou nadále provádět kontroly na vnitřních hranicích, by to měly příslušným způsobem oznámit ostatním členským státům, Evropskému parlamentu a Komisi.

(13)Předtím, než se dotčené členské státy pro takové hraniční kontroly rozhodnou, by měly prozkoumat, zda by nebylo možné pro účinné odstranění zjištěných hrozeb použít jakožto alternativu k hraničním kontrolám jiná opatření, jež by méně bránila svobodě pohybu osob a zboží. V doporučení Komise o přiměřených policejních kontrolách a policejní spolupráci v schengenském prostoru Komise státy Schengenu vyzývá, aby efektivněji využívaly výkonu svých policejních pravomocí na celém území, a to i v příhraničních oblastech a na hlavních trasách, a dávaly přednost policejním kontrolám. Dokud ale nebude provedeno uvedené doporučení Komise, měly by dotčené státy Schengenu ve svých oznámeních informovat o výsledku úvah o nejhodnějších nástrojích a důvodech volby hraničních kontrol jakožto krajního řešení.

(14)Kontroly podle tohoto prováděcího rozhodnutí by měly být nadále prováděny pouze v nezbytném rozsahu, v intenzitě omezené na absolutně nezbytné minimum a přiměřeně k okolnostem. Je tak možné předpokládat, že každé další snížení toku migrantů by mělo vést k ukončení kontrol na daných hraničních úsecích. Měly by se provádět pouze cílené kontroly, a to na základě pravidelně aktualizované analýzy rizik a zpravodajské činnosti, s cílem optimalizovat přínos kontrol a omezit jejich negativní dopady na volný pohyb. Schengenské státy, jichž se tyto kontroly na příslušných úsecích hranic týkají, by měly mít možnost pravidelně vyjadřovat své názory, pokud jde o jejich nezbytnost; schengenské státy, které se rozhodnou takové kontroly znovu zavést, by měly tyto názory zohlednit při posuzování a přezkumu nezbytnosti těchto kontrol, s cílem postupně je omezovat.

(15)Na konci každého měsíce provádění tohoto prováděcího rozhodnutí by měla být Komisi neprodleně zaslána úplná zpráva o výsledcích provedených kontrol spolu s případným posouzením jejich přetrvávající nezbytnosti. Tato zpráva by měla obsahovat celkový počet zkontrolovaných osob, celkový počet případů odepření vstupu v návaznosti na tyto kontroly, celkový počet rozhodnutí o navrácení vydaných v návaznosti na tyto kontroly a celkový počet žádostí o azyl podaných na vnitřních hranicích, kde se kontroly provádějí.

(16)Rada bere na vědomí, že Komise oznámila, že bude pečlivě sledovat používání tohoto prováděcího rozhodnutí,

DOPORUČUJE:

1.Rakousko, Německo, Dánsko, Švédsko a Norsko by měly na dobu nejvýše šesti měsíců ode dne přijetí tohoto prováděcího rozhodnutí prodloužit přiměřené dočasné hraniční kontroly na těchto vnitřních hranicích:

–Rakousko na rakousko-maďarské pozemní hranici a rakousko-slovinské pozemní hranici,

–Německo: na německo-rakouské pozemní hranici,

–Dánsko v dánských přístavech, které mají trajektové spojení s Německem, a na dánsko-německé pozemní hranici,

–Švédsko ve švédských přístavech v jižním a západním policejním okrsku a na mostě přes průliv Öresund,

–Norsko v norských přístavech, které mají trajektové spojení s Dánskem, Německem a Švédskem.

2.Před rozhodnutím o dalším prodloužení těchto kontrol na základě tohoto doporučení by měly dotčené členské státy uskutečnit výměnu názorů s příslušným členským státem či státy s cílem zajistit, že kontroly na vnitřních hranicích budou prováděny pouze tehdy, pokud se to považuje za nezbytné a přiměřené. Kromě toho by dotčené členské státy měly zajistit, aby se kontroly na vnitřních hranicích prováděly pouze jakožto krajní opatření v případě, kdy nelze dosáhnout téhož účinku alternativními opatřeními, a pouze na těch úsecích vnitřních hranic, kde je to v souladu se Schengenským hraničním kodexem považováno za nezbytné a přiměřené. V případech, kdy tytéž výsledky v oblasti bezpečnosti přináší výkon policejních pravomocí, by toto opatření mělo být upřednostněno, neboť má menší dopad na volný pohyb osob a zboží. Dotčené členské státy by měly příslušným způsobem vyrozumět ostatní členské státy, Evropský parlament a Komisi.

3.Hraniční kontroly by měly zůstat cílené a založené na pravidelně aktualizované analýze rizik a zpravodajské činnosti a jejich rozsah, četnost, místa a doba provádění by měly být omezeny na to, co je nezbytně nutné jako reakce na závažnou hrozbu a co je v zájmu ochrany veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti. Členský stát, který provádí kontroly na vnitřních hranicích podle tohoto prováděcího rozhodnutí, by měl každý týden přezkoumat nezbytnost, četnost, místa a dobu kontrol, upravovat jejich intenzitu podle úrovně příslušné hrozby, ve všech vhodných případech je ukončit a každý měsíc podat neprodleně zprávu Komisi a Radě.