[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 25.11.2010 KOM(2010) 692 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích {SEK(2010) 1434 v konečném znění} OBSAH ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Rady (ES) č. 3/2008 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích 1 I. Úvod.. 3 II. Provádění propagační politiky v období 2006–2010 3 II.A Spolufinancované propagační programy 3 II.A.1 Změny zavedené od předložení zprávy v roce 2006 3 II.A.2 Rozpočtové otázky: zdroje a vydávání dostupných finančních prostředků 4 II.A.3 Analýza propagačních programů 5 II.B Propagační aktivity řízené přímo GŘ AGRI 6 II.B.1 Obchodní návštěvy na vysoké úrovni 6 II.B.2 Propagační kampaň na podporu ekologických potravin a zemědělství 6 II.B.3 Jiné výdaje v rámci přímého řízení 6 III. Hodnocení 6 III.A Zprávy interního auditu generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a Účetního dvora 6 III.B Pozitivní a negativní aspekty propagačního programu podle zprávy Účetního dvora 6 III.C Hodnocení na úrovni zemí/oblastí či odvětví produktů 6 III.D Hodnocení na úrovni spolufinancovaných programů 6 III.D.1 Prvky posuzování zavedené po roce 2006 6 III.D.2 První posouzení dopadu daných programů 6 III.E. Hodnocení činností řízených přímo Komisí 6 III.E.1 Obchodní návštěvy na vysoké úrovni: hodnocení jejich dopadu 6 III.E.2 Posouzení propagační kampaně na podporu ekologického zemědělství v období 2006–2009 6 IV. Obecné závěry 6 I. Úvod Propagační program vytvořený krátce po roce 2000 byl od svého zavedení pravidelně monitorován prostřednictvím zpráv, které Komise předkládala Radě a Evropskému parlamentu. Již byly předloženy dvě zprávy, a to v letech 2004 a 2006. Podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 3/2008 musí Komise předložit třetí zprávu do konce roku 2010[1]. Tato zpráva se týká průběhu propagačního programu od roku 2006[2] do první poloviny roku 2010. Pojednává zejména o zlepšení řízení a posuzování dopadu a rovněž o různých aspektech zjednodušení (sloučila se dvě různá nařízení, z nichž jedno bylo zacíleno na třetí země a druhé na vnitřní trh). Tato zpráva se zaměřuje na rozhodnutí Komise přijatá od předložení poslední zprávy a analyzuje dostupné údaje v oblasti propagace zemědělských produktů. II. Provádění propagační politiky v období 2006–2010 Propagační program EU je horizontální politika, která se týká téměř všech zemědělských odvětví a vyzdvihuje obecné charakteristiky a přínos společné zemědělské politiky: kvalitu, bezpečnost, zdraví, označování, zvláštní metody produkce, ohled na životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat atd. Doplňuje vnitrostátní iniciativy, které podporují či stimulují soukromé a veřejné propagační snahy na úrovni členských států. II.A Spolufinancované propagační programy II.A.1 Změny zavedené od předložení zprávy v roce 2006 Propagační program byl vylepšen na základě doporučení z poslední zprávy: došlo k požadované konsolidaci právních předpisů v tom smyslu, že dvě existující nařízení Rady byla sloučena do jednoho (nařízení Rady (ES) č. 3/2008) a dvě nařízení Komise také do jednoho (nařízení Komise (ES) č. 501/2008)[3]. Byl také zdokonalen způsob, jakým členské státy vykazují výdaje, čímž se umožnilo průběžné monitorování plnění rozpočtu. Zůstalo zachováno doporučení týkající se provádějícího subjektu a v neposlední řadě byly vypracovány a přijaty jasné a důkladné zásady tvorby propagačních programů. V daném referenčním období zahájily útvary Komise ještě řadu dalších zlepšení v souladu s doporučeními Účetního dvora uvedenými níže v bodě III.B. Všechny tyto změny jsou zmíněny v příloze 1 pracovního dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě. II.A.2 Rozpočtové otázky: zdroje a vydávání dostupných finančních prostředků Tabulka 1: Rozpočtové položky určené na propagaci zemědělských produktů V eurech | Rozpočtová linie | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Propagační opatření: | 05 02 10 01 Sdílené řízení | 42 000 000 | 38 000 000 | 45 000 000 | 56 000 000 | 56 000 000 | Propagační opatření: | 05 02 10 02 Přímé řízení | 10 000 000 | 7 295 000 | 5 371 000 | 2 119 000 | 1 210 000 | Propagace celkem | 52 000 000 | 45 295 000 | 50 371 000 | 58 119 000 | 57 210 000 | Od roku 2007 docházelo k výraznému nárůstu prostředků, které rozpočtový orgán vyčlenil na informační a propagační programy na podporu zemědělských produktů. V roce 2009 byla z rozpočtu přidělena výjimečně vysoká položka vzhledem k celkovým vyšším výdajům na víceleté propagační programy schválené v letech 2007 a 2008 (větší „zatížení z minulosti“ v důsledku vyššího rozpočtu programů přijatých v daných rocích). Totéž se týká roku 2010. Uvedené navýšení stojí v protikladu ke snížení objemu rozpočtových prostředků na „přímé řízení“. Mezi hlavní příčiny tohoto poklesu patří skutečnost, že se nepřispívá dobrovolně na IOC[4], skončil program „Původní evropská chuť“ ( European Authentic Tastes – EAT ) propagující kvalitní značky EU v Severní Americe a Číně a byla dokončena kampaň na propagaci ekologického zemědělství. Tabulka 2: Rozpočtové výdaje na propagaci zemědělských produktů V eurech | Rozpočtová linie | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Propagační opatření: | 05 02 10 01 Sdílené řízení | 34 163 896 | 47 873 132 | 49 431 246 | 46 514 165 | neuv. | Propagační opatření: | 05 02 10 02 Přímé řízení | 4 733 973 | 2 723 506 | 3 753 884 | 911 554 | neuv. | Propagace celkem | 38 897 869 | 50 596 638 | 53 185 130 | 47 425 719 | neuv. | Míra plnění (výdaje jakožto % položek)[5] | 75 % | 112 % | 106 % | 82 % | neuv. | Je třeba upozornit na trend v míře plnění: díky řádnému řízení oblasti propagace již nedocházelo k nedostatečnému využití prostředků, které bylo pro tuto oblast charakteristické do roku 2006. Rozpočtový rok 2009 však byl ovlivněn výjimečnými neočekávanými událostmi: tři propagační programy, které Komise schválila již v roce 2008, nebyly podepsány, a meziodvětvové sdružení, které se účastnilo spolufinancování řady probíhajících propagačních programů, muselo ukončit svou činnost v roce 2009 na základě rozhodnutí nejvyššího státního soudu v dané zemi. Tyto události vedly k neočekávanému poklesu výdajů na daný rok a rovněž ke snížení míry plnění. II.A.3 Analýza propagačních programů – Schválené a zamítnuté propagační programy V období, na které se tato zpráva vztahuje, vyvíjely všechny členské státy úsilí v oblasti propagace a prokázaly tak velký zájem o tento program. Útvary Komise obdržely na základě prvního výběru vnitrostátních orgánů celkem 430 návrhů programů s celkovým rozpočtem 505,6 milionů EUR; 183 z nich bylo přijato pro spolufinancování ze strany Společenství v celkové výši 248,6 milionů EUR. Vnitřního trhu se z těchto programů týkalo 134 a 49 bylo zaměřeno na trhy třetích zemí. Tabulka 3: Schválené a zamítnuté programy od července 2006 do července 2010 [pic] Pokud jde o trvání schválených programů, 150 (82 %) z nich trvá 3 roky (viz graf 1). Jak je vidět na grafu 2, 20 % programů má rozpočet nižší než 1 milion EUR, 25 % 1–2 miliony EUR, 36 % 2–4 miliony EUR a 19 % více než 4 miliony EUR. [pic] | [pic] | Jak je patrné v níže uvedené tabulce 4, úsilí v oblasti propagace bylo přínosné pro téměř všechny produkty zahrnuté v příloze 1 nařízení (ES) č. 501/2008. Co se týče počtu schválených programů, nejlépe dopadly mlékárenské výrobky (36), dále jakostní produkty (chráněné označení původu (CHOP), chráněné zeměpisné označení (CHZO), ekologické produkty a produkty z nejvzdálenějších regionů (32), čerstvé i zpracované ovoce a zelenina (30), masné výrobky včetně drůbežího masa (23), vína a lihoviny (20), olivový olej (8) atd. Tabulka 4 Schválené programy (vnitřní trh a třetí země) podle odvětví a rozpočtu Produkty | Celkový rozpočet (miliony EUR) | Spolufinancování EU (miliony EUR) | % | Počet schválených programů | Hovězí a vepřové maso (zpracované i nezpracované) | 9,3 | 4,6 | 1,86 % | 5 | Přadný len | 3,3 | 1,7 | 0,67 % | 1 | Čerstvé ovoce a zelenina | 89,0 | 44,6 | 17,93 % | 24 | Med a produkty včelařství | 4,3 | 2,1 | 0,86 % | 8 | Označování vajec | 1,0 | 0,5 | 0,20 % | 1 | Mléko a mléčné výrobky | 116,4 | 56,6 | 22,76 % | 36 | Různé produkty | 34,3 | 17,2 | 6,90 % | 14 | Olivový olej a stolní olivy | 34,2 | 15,5 | 6,22 % | 8 | Ekologické zemědělství a produkty | 35,7 | 17,9 | 7,18 % | 15 | Okrasné zahradnictví | 14,9 | 7,4 | 2,99 % | 9 | Nejvzdálenější regiony | 16,1 | 7,5 | 3,03 % | 2 | CHOP, CHZO a zaručené tradiční speciality (ZTS) | 39,4 | 19,7 | 7,93 % | 15 | Drůbeží maso | 13,3 | 6,6 | 2,67 % | 6 | Zpracované ovoce a zelenina | 16,9 | 8,4 | 3,39 % | 6 | Jakostní maso | 30,2 | 15,1 | 6,08 % | 11 | Jakostní drůbeží maso | 1,7 | 0,8 | 0,34 % | 1 | Oleje ze semen | 1,3 | 0,6 | 0,26 % | 1 | Lihoviny | 4,2 | 2,1 | 0,84 % | 2 | Vína | 39,1 | 19,6 | 7,87 % | 18 | Celkem | 504,6 | 248,6 | 100,00 % | 183 | Hlavní důvody zamítnutí v referenčním období byly tyto: akce nebyly popsány dostatečně podrobně, aby poskytly útvarům Komise jasnou představu o programu; rozpočet nebyl natolik podrobný, aby bylo možné posoudit nákladovou efektivitu daného programu podle ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 3/2008; nebyly uvedeny důvody, proč je daný program navrhován; chyběly skutečnosti dokládající, že provádějící subjekt byl dobře vybrán. V posledních letech bylo další významnou příčinou zamítnutí to, že v programech chyběly cíle SMART[6] nebo metody, které by se použily pro jejich vyhodnocení a posouzení dopadu. – Programy určené pro třetí země Ačkoliv se Komise zavázala posílit propagaci ve třetích zemích, tyto programy tvořily v průběhu referenčního období pouze 27 % všech navrhovaných programů (49/183). Obdržely 23 % prostředků Společenství přidělených na schválené propagační programy (57,6 milionů EUR/250,5 milionů EUR). Největší podpora byla poskytnuta odvětvím čerstvého a zpracovaného ovoce a zeleniny, vína, jakostních a mléčných výrobků. Hlavními cílovými oblastmi ve smyslu počtu schválených programů byly Severní Amerika (21), Rusko (20), Čína (13) a Japonsko (11).[pic] – Propagační programy určené pro vnitřní trh Mezi roky 2006 a 2010 se počet programů schválených v daných letech pro vnitřní trh (s výjimkou programů přijatých v roce 2009 v souvislosti s krizí v odvětví mlékárenství) výrazně snížil (viz tabulka 3). Došlo k tomu proto, že útvary Komise používaly při hodnocení v rámci výběrového procesu přísnější kriteria. Jak je však patrné z tabulky 3, zvýšil se objem prostředků přidělených Společenstvím, a to zejména mezi léty 2006 a 2009, kdy vzrostl o 50,1 %, z 30,4 milionů EUR na 45,8 milionů EUR. Tyto údaje zahrnují programy zaměřené na propagaci drůbežího masa (jeden program) a mlékárenských produktů (13 programů), které byly schváleny na základě dvou ad hoc rozhodnutí Komise za účelem boje proti dopadům krize na tato odvětví. Daný trend je způsoben zejména tím, že byly schváleny rozsáhlejší programy propagující více než jeden produkt, nebo že se více organizací z jednoho či více členských států spojilo, aby společně navrhly jeden program.[pic] Nejvíce programů bylo schváleno z IT (17), FR (11), NL (10), DE (9). Co se týče produktů, nejvíce prostředků bylo přiděleno na mlékárenské produkty (48,3 milionů EUR), čerstvé a zpracované ovoce a zeleninu (45 milionů EUR), jakostní produkty, včetně výrobků s logem ekologických produktů a nejvzdálenějších regionů (35,8 milionů EUR). II.B Propagační aktivity řízené přímo GŘ AGRI II.B.1 Obchodní návštěvy na vysoké úrovni Na základě rámce stanoveného v čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 3/2008 byly v letech 2007 až 2010 organizovány následující obchodní návštěvy na vysoké úrovni a propagační akce: - Obchodní návštěva na vysoké úrovni v Indii (6. až 10. března 2007) - Propagační akce v Číně (14. až 16. května 2008) - Propagační akce v Kapském Městě, Jižní Afrika (8. až 10. září 2008) - Obchodní návštěva na vysoké úrovni v Číně (18. až 22. května 2009) - Propagační akce v Hongkongu (4. až 6. května 2009). Tyto návštěvy umožnily realizovat velmi živý program aktivit, včetně seminářů, setkání s novináři, účasti na obchodních veletrzích, setkání mezi podniky a akcí v místních obchodních komorách. Každou z těchto aktivit doprovázelo systematické úsilí v oblasti vztahů s veřejností, a to během daných návštěv i po nich. V období, na které se tato zpráva vztahuje, činila rozpočtová položka určená na návštěvy na vysoké úrovni 1 milion EUR/rok. Na rok 2010 se plánuje propagační akce na vysoké úrovni v Moskvě v rámci Světového veletrhu potravin (14. až 17. září 2010). II.B.2 Propagační kampaň na podporu ekologických potravin a zemědělství Práce na této kampani začala v roce 2006 v souladu s ustanoveními nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 (později zrušeného nařízením Rady (ES) č. 3/2008) a navazovala na Akci 1 v rámci Evropského akčního plánu pro ekologické potraviny a zemědělství. Kampaň měla maximální rozpočet 3 miliony EUR na 3 roky, vztahovala se na všech 27 členských států a měla doplňovat vnitrostátní propagační aktivity. Byla spuštěna dne 25. července 2008. II.B.3 Jiné výdaje v rámci přímého řízení – Externí odborníci účastnící se výběru propagačních programů – Hodnotící studie Veškeré činnosti řízené přímo GŘ AGRI jsou podrobně popsány v příloze 2 pracovního dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě. III. Hodnocení III.A Zprávy interního auditu generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a Účetního dvora V roce 2009 se na program propagace zemědělských produktů zaměřily dvě zprávy o auditech, jedna vypracovaná Účetním dvorem a jedna oddělením interního auditu GŘ AGRI. Ve zprávě interního auditu GŘ AGRI ze dne 13. května 2009 se mimo jiné uvádí, že „používaný systém … vyhovuje dostatečně příslušným pravidlům a postupům“ a že „od roku 2005 se neustále zvyšuje kvalita výběrového řízení“. Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 10/09 uveřejněné dne 8. července 2009 vyhodnocoval dopad různých programů a zjistil, že „ve většině případů byly souhrnné zprávy o provedené práci dostatečně podrobné a zajistily, že utracené peníze a realizovaná opatření byly v souladu se záměrem dané propagační akce“. Co se týče sledování výdajů, Účetní dvůr dále zjistil, že Komise v předcházejících dvou letech zaváděla a posilovala postupy a nástroje určené k monitorování programů a nároků na platby členských států. Nicméně obě zprávy konstatovaly, že by se ještě dala zlepšit efektivita, účinnost a dopad na životní prostředí. V daných zprávách bylo také zdůrazněno, že Komise musí dále vylepšit řadu aspektů propagačního programu. Účetní dvůr také vyzval členské státy, aby přispěly ke zlepšení postupu výběru programů tím, že budou ověřovat relevanci návrhů a zpřísní kritéria výběru. Rovněž na členské státy apeloval, aby Komisi informovaly o stávajících vnitrostátních a regionálních propagačních opatřeních. Členské státy byly také vyzvány, aby zdokonalily postupy zadávání veřejných zakázek, s jejichž pomocí se vybírají provádějící subjekty, a to zejména tak, že se vyhnou těsným termínům, budou systematičtěji uplatňovat formální postupy a zajistí, aby organizace předkládající nabídku splňovaly kritéria pro výběr. III.B Pozitivní a negativní aspekty propagačního programu podle zprávy Účetního dvora Účetní dvůr ve své zprávě uvádí následující závěry a doporučení, které poukazují na hlavní silné a slabé stránky propagačního programu, přinejmenším z hlediska jeho fungování v období, na které se zpráva vztahuje: - Komise již několik let vylepšuje způsob řízení a kontroly výdajů spojených s opatřeními na podporu poskytování informací o zemědělských produktech a jejich propagace. Tato zlepšení je třeba dále upevnit a rozšířit. - Stávající systém neumožňuje měřit účinnost této politiky. Dopad této politiky je v současné době obtížné vyčíslit, ačkoliv je pravděpodobně pozitivní. Je třeba vymezit cíle zmíněné politiky a stanovit vhodné výkonnostní ukazatele; zároveň musí být uvedené ambice a příslušné přidělené rozpočty navzájem v souladu. - Měl by být zaveden formální postup pro konzultování všech zúčastněných subjektů, aby bylo možné definovat celkovou strategii a zajistit doplňkovost s různými stávajícími propagačními opatřeními. Na základě tohoto doporučení byla dne 28. září 2009 vytvořena zvláštní skupina Poradního výboru pro propagaci. - Komise začala při schvalování programů pro spolufinancování více vybírat. Tento pozitivní vývoj by měl pokračovat, zejména co se týče požadavku uvádět očekávaný dopad programu a způsob, jakým bude měřen. Členské státy by také měly nadále zpřísňovat kritéria výběru. - Co se týče provádění programů a řádnosti výdajů, je třeba zaměřit se zejména na – zatím stále příliš omezenou – kontrolu výběru provádějících subjektů, které v tomto ohledu hrají klíčovou roli. Následné sledování výdajů ze strany Komise bylo posíleno, ale v některých členských státech přetrvávají v oblasti kontroly značné nedostatky. Tyto nedostatky by měly být řešeny a rychle napraveny. III.C Hodnocení na úrovni zemí/oblastí či odvětví produktů Hodnotící studie informačních a propagačních programů spolufinancovaných EU uvedené v bodě II.B.3 provedli mezi léty 2006 a 2008 externí poradci na základě rámcových smluv. Čtyři z nich se týkaly vnitřního trhu : - Odvětví ekologických produktů (listopad 2006) - Odvětví vína (duben 2007) - Ovoce a zelenina (listopad 2007) - Mléčné výrobky (září 2008). Další čtyři se týkaly různých odvětví produktů ve třetích zemích/oblastech : - Spojené státy a Kanada (listopad 2006) - Švýcarsko a Norsko (květen 2007) - Rusko a Japonsko (listopad 2007) - Indie, Čína a jihovýchodní Asie (prosinec 2008). Každá hodnotící studie se zaměřila na posouzení soudržnosti, efektivity, účinnosti, dopadu a doplňkovosti informačních a propagačních programů spolufinancovaných EU provedených od roku 2002. Každá studie navíc vycházela ze vzorku programů vybraných z různých členských států EU a představujících vždy více než polovinu finančních prostředků přidělených na dané odvětví. Informace byly získávány z různých zdrojů, zejména z dostupné dokumentace a statistik, z rozhovorů a seminářů se zúčastněnými subjekty, a z rozsáhlých studií, které daný tým provedl. Toto byla hlavní doporučení pro vnitřní trh: - Programy by měly vycházet z analýzy celkového trhu i cílových trhů, zohlednit jejich velikost a jasně vymezit pořadí důležitosti kvantifikovaných cílů navrhované informační a/nebo propagační kampaně. - Měl by být uveden zamýšlený vliv na poptávku, celkově i podle skupin spotřebitelů, na základě zvláštních charakteristik trhu a dostupných zdrojů, a zároveň by měla být v souladu s aktuálními pokyny stanovena metoda jeho posouzení v průběhu provádění i po dokončení. - Je třeba dále vyjasnit role Komise a členských států. Postupy, na jejichž základě Komise programy s konečnou platností schválí či zamítne, by měly být lépe vysvětleny příslušným úřadům členských států i organizacím, které mohou předkládat návrhy. - Mělo by se pokračovat v postupu výběrového řízení (výzvy k předkládání návrhů) zaměřeného na optimální poměr nákladů a přínosů a založeného na standardech vnitrostátního trhu. - Pro velké programy a kampaně by se mělo stanovit jako povinné následné hodnocení a hodnocení v polovině období nebo průběžné hodnocení a do rozpočtu takových programů by měla být zahrnuta položka určená na tato hodnocení. - Více pobídek by se mělo poskytnout na součinnost a doplňkovost: mezi spolufinancovanými programy různých členských států a mezi programy spolufinancovanými EU a programy soukromého sektoru. Toto jsou hlavní doporučení pro třetí země: - Globální cíle propagačních opatření EU by se měly zaměřit na to, aby evropští producenti a obchodní organizace mohly vyvážet do třetích zemí. - Opatření EU by mělo přispět k součinnosti mezi producenty a programy. - Měla by být zavedena zvláštní ustanovení na podporu nových subjektů. - Návrhy programů a propagační aktivity by měly lépe zohlednit specifika nově vznikajících a/nebo odlehlých trhů. - Měl by být zdokonalen celkový rámec opatření EU, aby se vyřešily nejasnosti týkající se zeměpisného původu a značek. - Správní požadavky by měly být přizpůsobeny omezením programů. III.D Hodnocení na úrovni spolufinancovaných programů III.D.1 Prvky posuzování zavedené po roce 2006 V prvních letech provádění tohoto programu byly spolufinancované propagační programy považovány za úspěšné už tehdy, když byly provedeny podle plánů původního návrhu: nebylo požadováno žádné formální posouzení, a žádné náklady na hodnocení (pokud se nějaké provádělo) proto nebyly způsobilé. Za účelem vyřešení této situace bylo uskutečněno několik kroků: – V říjnu roku 2007 byl vnitrostátním úřadům rozeslán materiál s pokyny pro vyhodnocování programů, kterému by měly věnovat pozornost organizace předkládající návrhy. Tento dokument zohlednil všechna doporučení auditu daného odvětví i poradců. Později byl přepracován a jeho část s ustanoveními týkajícími se posuzování je nyní obsažena ve „Vysvětlující poznámce ohledně propagačních programů částečně financovaných EU“ přiložené k formuláři žádosti. Druhá část týkající se samotného posuzování byla připojena k „Manuálu postupů posuzování a schvalování navrhovaných programů určených na podporu zemědělských produktů“. – Vzorová smlouva, kterou mají k dispozici vnitrostátní úřady, byla změněna, aby mohly být výsledky programů vyhodnocovány s pomocí externího subjektu. Kromě toho byl rozpočet přidělený na hodnocení programu navýšen z 3 na 5 % (pro účely jeho konečného hodnocení) a jakýkoli nevyužitý rozpočet na režijní náklady může být také použit na další financování tohoto hodnocení. III.D.2 První posouzení dopadu daných programů Od roku 2008 se po dokončení jednotlivých programů provádí posouzení jejich dopadu, které je součástí závěrečných zpráv analyzovaných manažery daných programů. Při tomto posouzení se uplatňují různé ukazatele, jako například míra plnění rozpočtu či shoda provedeného programu s jeho návrhem. Stále se zvyšuje úspěšnost opatření zahrnutých v programech. Tyto zprávy doposud často vytvářely samotné organizace, které předkládaly dané návrhy. Počínaje rokem 2010 budou hodnotící studie provádět nezávislé posuzovací orgány. Dobrým ukazatelem kvality propagačních nástrojů vytvořených v průběhu provádění propagačních programů a jejich pozitivního dopadu je skutečnost, že po ukončení řady programů žádají organizace, které návrhy předložily, o povolení vytvářet na vlastní náklady větší množství těchto nástrojů pro další využití. III.E. Hodnocení činností řízených přímo Komisí III.E.1 Obchodní návštěvy na vysoké úrovni: hodnocení jejich dopadu Obchodní návštěva na vysoké úrovni v Indii (březen 2007) Návštěva splnila svou „průkopnickou“ roli v tom smyslu, že otevřela evropským vývozcům dveře na relativně nový indický trh a podařilo se jí rozšířit zprávu o jakosti a rozmanitosti evropských produktů. Návštěva byla velmi dobře přijata v indických sdělovacích prostředcích (dosáhla výskytu v médiích odhadovaného na 1,25 milionů EUR). Byl zmiňován zejména její evropský rozměr. Návštěva měla klíčový podíl na tom, že Indie snížila svá přemrštěná dovozní cla na alkohol. Propagační kampaň v Číně (květen 2008) Výskyt ve sdělovacích prostředcích, ke kterému vedla tato návštěva, odpovídal podle odhadů 450 000 EUR a týkal se 25 000 000 lidí. Několik tisíc návštěvníků přišlo ke stánku EU, který byl umístěn uprostřed mezi ostatními evropskými pavilony: 967 návštěvníků zde nechalo své vizitky a bylo vyplněno 1 127 dotazníků. Propagační akce v Kapském Městě, Jižní Afrika (září 2008) Tato akce probíhala zejména v oblasti vztahů s veřejností a byla zaměřena na osoby z úřadů Jižní Afriky a na evropské vývozce, přičemž měla ukázat, že EU podporuje jejich úsilí dobýt nové trhy světa. Obchodní návštěva na vysoké úrovni v Číně (květen 2009) Návštěva evropské delegace byla velmi dobře přijata sdělovacími prostředky a vedla k výskytu v médiích, který podle odhadů odpovídal 1 500 000 EUR a týkal se 49 600 000 osob. Několik tisíc návštěvníků přišlo ke stánku EU, který byl stejně jako v předchozím roce umístěn uprostřed ostatních evropských pavilonů. Propagační akce v Hongkongu (květen 2009) Na semináři bylo 50 účastníků a na festivalu 200. Zhruba 8 000 osob navštívilo stánek. Akci zmínilo 7 novinových článků v odhadované hodnotě 6 656 EUR s oběhem 260 000. III.E.2 Posouzení propagační kampaně na podporu ekologického zemědělství v období 2006–2009 Výsledky propagační kampaně na podporu ekologických potravin a ekologického zemědělství byly velmi pozitivní. I s omezeným rozpočtem – zejména v porovnání s některými rozsáhlejšími státními či soukromými kampaněmi – byly řadě různých cílových skupin nabídnuty jednoduché a účinné marketingové a informační nástroje. Bylo také napsáno a přeloženo více než 150 stran textů poskytujících informace o tomto odvětví a propagujících jej u různých cílových skupin. Hodnotící studie ukázala, že cílové skupiny tyto nástroje přijímají a využívají, a to zejména v zemích, kde je toto odvětví méně rozvinuté a kde probíhá méně iniciativ na státní úrovni. Spolufinancované programy podporující ekologické produkty využívají tento nový materiál vytvořený v rámci kampaně. To umožňuje, aby programy byly realizovány s nižším rozpočtem, což by jinak nebylo možné, neboť takto nemusí financovat vytváření nového propagačního materiálu, pro který již existuje obdoba. Statistické údaje o návštěvnosti internetových stránek jsou také velmi povzbudivé. Internetové stránky kampaně jsou nejnavštěvovanější dílčí stránkou GŘ AGRI na serveru Europa, s průměrným počtem 70 000–80 000 návštěv měsíčně a 15 000–30 000 stáhnutí materiálu. V roce 2008 v prvních pěti měsících po spuštění kampaně bylo zaznamenáno 186 991 návštěv těchto stránek, což je považováno za úspěch. V průběhu celého roku 2009 byla stránka navštívena 1 070 000krát (to představuje 63 % celkového počtu návštěv celých internetových stránek GŘ AGRI). Tyto internetové stránky dosahují vysokých výsledků v hlavních vyhledávačích, a staly se tedy významným zdrojem pro všechny, kteří hledají informace o ekologických potravinách a zemědělství. IV. Obecné závěry V období 2006–2010 došlo k několika změnám systému programů na podporu zemědělských produktů spolufinancovaných EU: – Zjednodušení: dvě nařízení Rady byla sloučena do jednoho a stejně tak byla sloučena do jednoho dvě nařízení Komise. – Postup výběru nových programů na úrovni Komise byl vylepšen prostřednictvím přijetí pokynů a zavedení kvantitativních metod hodnocení („hodnotící tabulka“) a referenčních nákladů pro různé akce zahrnuté v programech. – Zdokonalilo se posouzení dopadu programů v průběhu a na konci jejich provádění. – Řádné řízení: následně se také zlepšilo řízení programů. Výrazně vzrostla míra plnění (výdaje/přidělené prostředky) v tomto odvětví, téměř na 100 %. – V neposlední řadě byl během období, na které se zpráva vztahuje, systém propagace ve dvou případech využit také na řešení důsledků krize: ptačí chřipka (2007) a krize v mlékárenském odvětví (2008). Tyto pozitivní změny potvrdily také poslední audity Účetního dvora a generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova. Je však stále třeba zlepšit další aspekty: – Musí se dále zvýšit kvalita programů zasílaných útvarům Komise. V tomto ohledu určitě pomohou pokyny, které již byly přijaty a aktualizovány. – Výběr, monitorování a audit programů prováděné příslušnými úřady členských států se také musí ještě zlepšit. Je třeba věnovat vyšší pozornost postupům řízení používaného pro výběr provádějících subjektů. V čl. 9 odst. 2 písm. e) a v čl. 12 odst. 2 se v tomto smyslu klade důraz na technické a finanční možnosti, které tyto subjekty musí mít, aby zajistily co nejúčinnější provádění propagačních akcí. – Stávající postup používaný pro schvalování spolufinancovaných programů je poněkud těžkopádný. Programy jsou hodnoceny dvakrát: na úrovni členských států a poté na úrovni EU. Celý proces výběru trvá sedm měsíců. Nicméně jak ukazuje tabulka 3 na straně 6 této zprávy, více než 50 % přijatých programů je zamítnuto. Stávající informační a propagační politika bude přezkoumána zároveň s průběhem diskuse o reformě společné zemědělské politiky po roce 2013. Nástroje určené na propagaci by měly být účinným prostředkem pro producenty v EU a zároveň by měly usilovat o snížení administrativní zátěže. [1] Nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007, Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1. [2] Tato zpráva se vztahuje na celý rok 2006. [3] Nařízení Komise (ES) č. 501/2008 ze dne 5. června 2008, Úř. věst. L 147, 6.6.2008, s. 3. [4] Mezinárodní rada pro olivový olej. [5] Přečerpání v roce 2007 a 2008 bylo kryto z převodů. [6] SMART: konkrétní, měřitelné, přiměřené, realistické a časově vymezené cíle.