(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění priorit politik v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo přinejmenším jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability na rok 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 30. dubna 2021 předložila Itálie v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 Komisi svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Itálie. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Itálie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Uspokojivé splnění předpokládá, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Itálie předložila svůj národní program reforem na rok 2022 dne 27. dubna 2022 a svůj program stability z roku 2022 dne 27. dubna 2022, v souladu se lhůtou stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Itálie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Itálii pro rok 2022. Posoudila pokrok, který Itálie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Itálie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Itálii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Itálie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Komise v případě Itálie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 23. května 2022 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Itálie zejména nadále čelí zranitelnosti související s vysokým veřejným dluhem a slabým růstem produktivity v kontextu zranitelných míst na trhu práce a určitých slabých míst ve finančním sektoru.

(13)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Itálie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, přičemž její hrubý veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nerespektoval doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise při posouzení všech příslušných faktorů zohlednila, že soulad s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu by vyžadoval příliš náročné předsunutí fiskálního úsilí, které by mohlo ohrozit růst. Komise se proto domnívá, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu není za současných výjimečných hospodářských podmínek odůvodněné. Jak bylo oznámeno, Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a znovu posoudí, zda je vhodné navrhnout zahájení postupů při nadměrném schodku na podzim 2022.

(14)Dne 20. července 2020 Rada Itálii doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijala veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Itálii doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. V roce 2021 se schodek veřejných financí Itálie na základě údajů potvrzených Eurostatem snížil z 9,6 % HDP v roce 2020 na 7,2 % v roce 2021. Reakce Itálie v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření činila 3,5 % HDP (pokles z 4,4 % HDP v roce 2020). Opatření přijatá Itálií v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá z diskrečních opatření přijatých vládou v období 2020–2021 nebyla dočasná ani nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními a spočívala zejména ve snížení příspěvků na sociální zabezpečení v chudších regionech, rozšíření daňové úlevy u příjmů ze zaměstnání a zavedení rodinných přídavků. Hrubý veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 150,8 %.

(15)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability z roku 2022 vycházejí, je v roce 2022 příznivý a následně realistický. Vláda předpokládá růst reálného HDP o 3,1 % v roce 2022 a o 2,4 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 2,4 % v roce 2022 a 1,9 % v roce 2023, zejména v důsledku obezřetnějších projekcí domácí poptávky. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu poklesne v roce 2022 na 5,6 % HDP a v roce 2023 na 3,9 % HDP. Pokles v roce 2022 odráží především růst hospodářské činnosti a ukončení většiny mimořádných opatření. Podle tohoto programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP klesnout v roce 2022 na 147,0 % a v roce 2023 by se měl snížit na 145,2 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 5,5 % HDP a v roce 2023 ve výši 4,3 % HDP. Ve srovnání s programem stability z roku 2022 je schodek předpokládaný v prognóze Komise v roce 2022 téměř shodný, v roce 2023 je však vyšší, zejména v důsledku nižšího hospodářského růstu. Prognóza Komise z jara 2022 zároveň nezahrnuje dodatečná podpůrná opatření na rok 2022 oznámená v programu, neboť před datem uzávěrky nebyly k dispozici podrobnosti. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 147,9 % v roce 2022 a 146,8 % v roce 2023. Rozdíl je způsoben vyšším schodkem a nižším hospodářským růstem.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se odhaduje střednědobý (desetiletý průměr) růst potenciálního produktu ve výši 0,4 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Itálie podpořit.

(16)V roce 2022 vláda postupně ukončila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, a tudíž se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření se sníží z 3,5 % HDP v roce 2021 na 1,1 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními přijatými proti hospodářskému a sociálnímu dopadu zvýšení cen energií, která jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 0,5 % HDP v roce 2022 a postupně ukončena v roce 2023. Tato opatření spočívají především v sociálních transferech chudším domácnostem, ve snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a v dotacích pro energetické společnosti. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Některá tato opatření nejsou cílená, zejména plošné snížení nepřímých daní ze spotřeby energie (DPH a pevně stanovené odvody). Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,1 % HDP v letech 2022 a 2023.

(17)Dne 18. června 2021 Rada doporučila, aby Itálie v roce 2022 využívala Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně prováděla obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho měla zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž Itálii doporučila omezit růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Itálii doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovala investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(18)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v programu stability Itálie z roku 2022 se v roce 2022 předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude mít podpůrnou povahu a bude činit –2,7 % HDP. Itálie plánuje podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic podle doporučení Rady. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se podle projekcí oproti roku 2021 zvýší o 0,9 % HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Itálie má proto podle doporučení Rady v úmyslu zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,3 procentního bodu. Tento významný příspěvek expanzivní povahy zahrnuje dodatečný vliv opatření, která mají řešit hospodářský a sociální dopad nárůstu cen energií (0,2 % HDP), i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Růst běžných výdajů rovněž odráží vyšší výdaje na náhrady zaměstnancům sektoru vládních institucí v důsledku obnovení veřejných zakázek na období 2019–2021, u nichž bude podstatná část (ve výši 0,25 % HDP) evidována v roce 2022, přičemž dodatečné zdroje jsou rovněž zahrnuty do rozpočtu odvětví zdravotnictví (0,1 % HDP). Na straně příjmů se rovněž předpokládá, že k expanzivnímu nastavení fiskální politiky přispěje i snížení daní z příjmu fyzických osob a regionální daně z výrobních činností (0,4 % HDP). Na základě současných odhadů Komise proto Itálie v roce 2022 dostatečně neomezuje růst čistých běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

(19)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši –1,2 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Itálie bude v roce 2023 i nadále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2022 zvýší o 0,7 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 celkově neutrální povahu a bude činit –0,2 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření řešících zvýšené ceny energií (0,5 % HDP). Zároveň se předpokládá, že k růstu čistých běžných výdajů přispěje i zvýšení sociálních transferů (0,4 % HDP) v důsledku jejich indexace podle míry inflace v předchozím roce a dodatečné zdroje vyčleněné v rozpočtu na zdravotnictví (0,1 % HDP), které nejsou doprovázeny kompenzačními opatřeními. Obecně neutrální příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto závisí na postupném ukončování opatření, která mají řešit dopad zvýšení cen energií, jak je v současnosti plánováno.

(20)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na 3,3 % HDP v roce 2024 a na 2,8 % do roku 2025. Do roku 2025 se proto plánuje pokles schodku sektoru vládních institucí pod 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají snížení celkových výdajů přibližně o 3 procentní body HDP a snížení celkových příjmů přibližně o 2 procentní body HDP v letech 2023 až 2025. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 sníží, konkrétně v roce 2024 klesne na 143,4 % a v roce 2025 na 141,4 %. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako vysoká.

(21)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty řeší všechny hospodářské a sociální výzvy uvedené v doporučeních, která Itálii adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu, nebo jejich významnou část. Konkrétně má účinné a rychlé provedení plánu potenciál zajistit strukturální změny, a mít tak trvalý dopad na italské hospodářství a společnost. Očekává se, že široká škála reforem v hlavních oblastech politiky bude řešit dlouhodobé překážky hospodářského růstu. Plán zejména obsahuje reformy, jejichž cílem je podpořit strukturální změny fungování veřejné správy a systému soudnictví a zlepšit celkové podnikatelské prostředí. Plánované reformy a investice do odvětví vzdělávání, rozvoje dovedností a výzkumu jsou schopny v dlouhodobém výhledu posílit lidský kapitál a výzkumné kapacity. Předpokládané reformy trhu práce a investice pro zlepšení vyhlídek v oblasti zaměstnanosti, zejména mladých lidí a žen, mají potenciál zvýšit nabídku pracovních sil, zajistit rovný přístup k dovednostem a v konečném důsledku podpořit hospodářský růst. Očekává se, že reformy v odvětvích, jako je doprava a vodní hospodářství, mimo jiné strukturálně zlepší ekonomickou efektivnost, prostřednictvím systematičtějšího využití soutěžních řízení k zadávání zakázek na poskytování služeb.

(22)Provádění plánu pro oživení a odolnost Itálie má přispět k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Itálii 37,5 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 25 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Itálii rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí její odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(23)Itálie předložila programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti k dohodě o partnerství dne 17. ledna 2021 a své první programy předložila Evropské komisi. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Itálie při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která jí byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.