Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu /* KOM/2011/0822 v konečném znění - 2011/0387 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Evropský inovační a technologický institut (dále jen „EIT“) byl zřízen nařízením (ES) č. 294/2008 s cílem přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti posílením inovační kapacity EU a jejích členských států prostřednictvím plného začlenění znalostního trojúhelníku. Podle ustanovení uvedeného nařízení a na základě předlohy návrhu EIT přijme Komise do konce roku 2011 návrhu strategického programu inovací EIT, který bude předložen k přijetí Evropskému parlamentu a Radě a bude definovat oblasti s dlouhodobou prioritou pro EIT a bude zahrnovat přehled plánovaných činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací na dobu sedmi let. EIT předložil svůj první návrh strategického programu inovací Komisi před 30. červnem 2011. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU Při přípravě návrhu byly zohledněny reakce na otevřenou veřejnou konzultaci o EIT i výsledky otevřené veřejné konzultace o společném strategickém rámci pro financování výzkumu a inovací. Své názory vyjádřily členské státy a široká škála zúčastněných subjektů z průmyslu, akademické obce i občanské společnosti. Z konzultací vyplynulo, že se poslání EIT, kterým je podněcovat větší a lepší spolupráci mezi světy vysokoškolského vzdělávání, podnikání, výzkumu a inovací, těší velké podpoře. Podle respondentů by EIT měl hrát výraznou úlohu v „Horizontu 2020“, budoucím programu EU pro výzkum a inovace, a upevňovat užší vazby s ostatními evropskými a vnitrostátními činnostmi. Většina respondentů ocenila způsob, jakým EIT zajišťuje účast podniků na své práci, a naléhavě institut vyzvala, aby zintenzivnil své činnosti v oblasti poskytování informací. Kromě toho se respondenti domnívali, že zapojení podniků má velmi zásadní význam pro budoucí úspěch EIT. Flexibilita, jasné stanovení pravidel a jasné výnosy z investic jsou proto zásadní pro získání účasti soukromého sektoru. Návrh se rovněž opírá o zprávu o externím hodnocení, v níž jsou koncepce začlenění znalostního trojúhelníku, jakož i témata, která jsou základem struktury EIT, považovány za vysoce relevantní. Velkou podporu má model, který EIT vyvinul na základě dlouhodobých vysoce integrovaných sítí středisek společného umístění. Respondenti rovněž shodně prohlašovali, že přínos znalostních a inovačních společenství spočívá v tom, že mají působit jako katalyzátor umožňující vytvářet přidanou hodnotu u činností, které již jednotlivé členové provádějí v roztříštěnější podobě. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Návrh vychází z čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Opírá se o ustanovení nařízení o EIT a doplňuje návrhy začleněné do balíčku Horizont 2020. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Legislativní finanční výkaz přiložený k tomuto návrhu, jímž se mění nařízení, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut, stanoví důsledky pro rozpočet, lidské a administrativní zdroje. 2011/0387 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut[1], s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení (ES) č. 294/2008 vyžaduje, aby Komise předložila návrh prvního strategického programu inovací na základě návrhu, který předloží Evropský inovační a technologický institut. (2) Strategický program inovací by měl stanovit oblasti s dlouhodobou prioritou pro Evropský inovační a technologický institut (dále jen „EIT“) a zahrnout posouzení jeho hospodářského dopadu a jeho kapacity pro vytvoření nejlepší přidané hodnoty z hlediska inovací. Strategický program inovací by měl zohlednit výsledky sledování a hodnocení EIT. (3) První strategický program inovací by měl zahrnovat podrobné specifikace a podmínky fungování EIT, způsoby spolupráce mezi správní radou a znalostními a inovačními společenstvími a způsoby financování znalostních a inovačních společenství. PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Přijímá se strategický program inovací Evropského inovačního a technologického institutu ve znění uvedeném v příloze. Článek 2 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda PŘÍLOHA STRATEGICKÝ PROGRAM INOVACÍ EIT 1. Evropský inovační a technologický institut: aktér EU v oblasti inovací Strategický program inovací vymezuje priority Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období let 2014–2020, jakož i způsoby jeho fungování. Proto je klíčovým nástrojem evropských tvůrců politiky pro řízení strategického směřování EIT, který přitom institutu ponechává značnou autonomii při definování způsobů a prostředků pro dosahování stanovených cílů. Strategický program inovací je výsledkem důkladného postupu, který se snažil inventarizovat dosud získané zkušenosti EIT a plně zohlednit realitu evropského inovačního prostředí. Vychází z prvního návrhu strategického programu inovací, který vypracovala správní rada EIT a který byl v souladu s požadavky nařízení o EIT předložen Evropské komisi dne 15. června 2011. Rovněž se opírá o výsledky nezávislého hodnocení počátečního období EIT i o postup konzultací otevřený všem, kdo mají aktuální nebo potenciální zájem na činnostech EIT, včetně podniků, vysokoškolských institucí a výzkumných organizací i vnitrostátních a regionálních orgánů. 1.1. EIT: řešení společenských výzev prostřednictvím inovací ve znalostním trojúhelníku V rychle se měnícím světě je základem cesty Evropy k budoucnosti růst, který je inteligentní, udržitelný a podporuje začlenění. Pro dosažení tohoto cíle a udržení konkurenceschopnosti v celosvětové ekonomice založené na znalostech byly za klíčové hnací síly uznány „znalostní trojúhelník“ výzkumu, vzdělávání a inovací a vzájemné působení mezi jeho třemi stranami. V souladu s tím jednala Evropská unie, která tyto oblasti ve své strategii Evropa 2020 určila za politické priority. Tyto priority jsou prováděny zejména prostřednictvím stěžejních iniciativ „Unie inovací“ a „Mládež v pohybu“, které tvoří zastřešující rámec politiky pro opatření EU v těchto oblastech. Doplňují je stěžejní iniciativy „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace“ a „Evropa účinněji využívající zdroje“. Evropský inovační a technologický institut bude k dosahování cílů uvedených stěžejních iniciativ v plné míře přispívat. Důvody, proč se výzkum, vzdělávání a inovace dostávají do centra pozornosti, jsou prosté. V kontextu narůstající celosvětové hospodářské soutěže a tváří v tvář domácí demografické výzvě se budoucí hospodářský růst a pracovní místa Evropy budou ve stále větší míře opírat o zásadní inovační průlomy v oblasti produktů, služeb a modelů podnikání, jakož i o svou schopnost vychovávat, lákat a udržet si talenty. Ačkoli v Evropě nalezneme případy jednotlivých úspěchů, členské státy EU ve srovnání s celosvětovými předními subjekty v oblasti inovací v průměru zaostávají. Evropská unie navíc čelí zvýšené konkurenci, pokud jde o talenty vycházející z nových center excelence v rozvíjejících se ekonomikách. Je tedy nutná skutečná změna našich systémů a paradigmat inovací. Špičková výkonnost v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, ačkoli zcela zjevně v celé Evropské unii existuje, zůstává příliš často roztříštěná. Evropa musí překonat tento nedostatek strategické spolupráce přesahující hranice zemí, odvětví i oborů. Evropa si kromě toho potřebuje osvojit skutečnou podnikatelskou kulturu, která je nezbytná pro využití hodnoty výzkumu a inovací, pro zřizování nových projektů a pro skutečné tržní využití inovací v odvětvích s potenciálním vysokým růstem. Evropa musí podpořit úlohu vysokoškolských institucí jako motorů inovací, protože nadaní lidé musí mít náležité dovednosti, znalosti a postoje, aby inovace posunuli kupředu. Právě za tímto účelem byl zřízen EIT – s cílem přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti posilováním inovační kapacity Unie a jejích členských států. Tím, že plně začleňuje znalostní trojúhelník vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, bude institut výrazně přispívat k řešení společenských výzev v rámci programu Horizont 2020 a přinese systémovou změnu způsobu, jakým evropští inovační aktéři spolupracují. Aby tohoto cíle dosáhl, kombinuje EIT strategickou orientaci na úrovni EIT se zdola nahoru vedeným přístupem prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství. Znalostní a inovační společenství jsou vysoce integrovaná partnerství, která dlouhodobě propojují vynikající univerzity, výzkumná centra, malé a velké podniky a další aktéry inovací kolem konkrétních témat společenských výzev. Každé znalostní a inovační společenství je organizováno na základě malého počtu vzájemně propojených středisek společného umístění, v nichž partneři každodenně úzce spolupracují a která využívají dosud netušenou míru společných strategických cílů. Střediska společného umístění se opírají o stávající centra excelence, která dále rozvíjejí do podoby místních inovačních ekosystémů a vzájemně je propojují do širší sítě inovačních uzlů napříč Evropou. V rámci EIT byl jednotlivým znalostním a inovačním společenstvím přiznán vysoký stupeň autonomie při definování jejich vnitřní organizace, složení, programu činnosti i metod práce, což jim umožňuje zvolit si přístup, který je pro dosahování jejich cílů nejvhodnější. Na strategické úrovni EIT organizuje proces výběru znalostních a inovačních společenství, flexibilně koordinuje tato společenství a šíří jejich osvědčené modely řízení a financování. Prostřednictvím znalostních a inovačních společenství tak EIT pomáhá vytvářet prostředí, kde se bude inovacím s větší pravděpodobností dařit a kde dají vznik průlomům ve způsobu spolupráce vysokých škol, výzkumu a podniků. Tento přístup pomáhá holistickým způsobem řešit stále složitější společenské výzvy stanovené v programu Horizont 2020 a spojovat vynikající osobnosti z různých odvětví, prostředí a oborů (které by se jinak nemusely setkat), aby společně hledaly řešení dané výzvy. Úspěchy EIT dovršil svou počáteční fázi, která byla věnována zahájení činnosti prostřednictvím znalostních a inovačních společenství a zavedení rozhodovacích a výkonných funkcí EIT (správní rady a ústředí). EIT rovněž dosáhl úspěchu při naplňování svého hlavního cíle – plné integrace celého inovačního řetězce, sbližování vysokoškolských institucí, výzkumných organizací a podniků prostřednictvím prvních tří znalostních a inovačních společenství, jež byla zřízena v roce 2010 v oblastech, které Rada a Evropský parlament určily jako zásadní pro budoucí vývoj Evropy. Těmito oblastmi jsou udržitelná energie (KIC InnoEnergy), přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování (Climate-KIC) a budoucí informační a komunikační společnost (EIT ICT Labs). EIT navíc nyní prostřednictvím svého ústředí v Budapešti upevňuje své postavení inovační instituce. Zřídil také nadaci EIT, z právního hlediska nezávislou organizaci, která má propagovat a podporovat práci a činnost EIT a zvyšovat společenský dopad EIT. Znalostní a inovační společenství na cestě k integrovaným partnerstvím světové úrovně Stávajícím třem znalostním a inovačním společenstvím se podařilo dosáhnout ve svých oblastech kritického množství, včetně vyvážené účasti jednotlivých složek znalostního trojúhelníku. Kombinovaná síla partnerů ve znalostním a inovačním společenství – jak z hlediska počtu, tak váhy, kterou ve svých příslušných oborech představují – jim dává potenciál dosáhnout špičkové světové úrovně. Graf 1 – střediska společného umístění znalostních a inovačních společenství Znalostní a inovační společenství při budování svých strategií a správních struktur uplatňovala různé přístupy, které odrážely odlišné tematické oblasti. Jedno znalostní a inovační společenství bylo zřízeno jako společnost, zatímco další dvě jsou nezisková sdružení. Strukturu všech společenství tvoří přibližně třicet klíčových partnerů a pět až šest středisek společného umístění, která obvykle doprovází různý počet dalších přidružených partnerů včetně malých a středních podniků. Uspořádání znalostních a inovačních společenství jako samostatných právních subjektů vedených generálním ředitelem znamená jasný odklon od tradičního přístupu založeného na více příjemcích. Všechna znalostní a inovační společenství navíc při strategickém plánování svých činností uplatňují podnikatelskou logiku a všechna znalostní a inovační společenství zavedla koncepci společného umístění: spojení různých týmů na jednom fyzickém místě, působení ve funkci „zúčtovacího střediska“ pro mnoho činností znalostního a inovačního společenství a kombinování schopností a dovedností rozvinutých v různých oblastech specializace na celoevropské úrovni. Činnosti znalostních a inovačních společenství postihují celý inovační řetězec a mimo jiné zahrnují zřízení magisterských a doktorandských programů se značkou EIT, které kombinují vynikající vědeckou práci s podnikatelským vzděláváním, službami pro zřizování podniků a programy mobility. Počáteční iniciativy znalostních a inovačních společenství zaměřené na nadání a člověka dosáhly prvních výsledků v oblasti vzdělávání a podnikání včetně zřízení magisterských a doktorandských programů. Dvě znalostní a inovační společenství spojila své síly a spolupracují na společném magisterském programu Inteligentních sítí. Výsledky znalostních a inovačních společenství za první rok (2010–2011) jsou slibné: Téměř 500 studentů dokončilo své studium v rámci letních kurzů a do konkrétních magisterských kurzů pod značkou znalostních a inovačních společenství je nyní zapsáno více než 200 studentů. A poptávka ze strany nadaných lidí je vysoká: například znalostní a inovační společenství InnoEnergy obdrželo 950 přihlášek do svého magisterského studia, přičemž přijmout lze 155 studentů. Studenti, kteří dokončili svá studia v kurzech společenství Climate-KIC v letech 2010 a 2011, vytvořili sdružení absolventů s cílem udržovat se znalostním a inovačním společenstvím dlouhodobý vztah. Bylo zřízeno již šest nových podniků za pomoci peněz do začátku, které pocházely z cen a ocenění, nebo za podpory ze strany znalostních a inovačních společenství. Více než 50 nových podniků je nyní ve fázi přípravné činnosti. Společenství EIT ICT Labs podporuje 18 malých podniků prostřednictvím podnikatelských poradců. Vazby v rámci znalostního trojúhelníku na regionální úrovni byly vybudovány prostřednictvím mezioborových programů profesního rozvoje, jako je program společenství Climate-KIC „Průkopníci v praxi“ (dosud se tohoto programu mobility zúčastnilo 59 osob). Byla stanovena nová pravidla týkající se práv duševního vlastnictví, která určují rozdělení zisků u práv duševního vlastnictví mezi zúčastněné společnosti a právní subjekt znalostního a inovačního společenství. Graf 2 – Partneři znalostních a inovačních společenství v roce 2011 (podniky, vysoké školy, výzkum) 1.2. Přidaná hodnota EIT: charakteristické rysy Přístup EIT se vyznačuje řadou prvků, kterými na úrovni Unie přináší skutečnou přidanou hodnotu: · Překonání roztříštěnosti prostřednictvím dlouhodobých integrovaných partnerství a dosažení kritického množství v celém jeho evropském rozměru: EIT se opírá o stávající iniciativy spolupráce a přenáší vybraná partnerství ve znalostních a inovačních společenstvích na trvalejší a strategičtější úroveň. Znalostní a inovační společenství umožňují partnerům světové úrovně sjednotit se do nových konfigurací, optimalizovat existující zdroje, dostat se k novým příležitostem v podnikání prostřednictvím nových hodnotových řetězců zaměřených na výzvy s vyšším rizikem a větším rozsahem. Kromě toho, ačkoli ve všech členských státech EU existuje značný počet center excelence, jednotlivě často nedosahují kritického množství pro celosvětovou hospodářskou soutěž. Střediska společného umístění znalostních a inovačních společenství nabízejí silným místním aktérům příležitost těsnějšího propojení s ostatními špičkovými partnery bez ohledu na hranice států, což jim umožňuje jednat a dosahovat uznání v celosvětovém měřítku. · Zlepšení dopadu investic na vzdělávání, výzkum a inovace a zkoušení nových způsobů správy inovací: EIT vystupuje jako katalyzátor a přidává hodnotu existující výzkumné základně tím, že urychluje osvojování a využívání technologií a výsledků výzkumu. Inovační činnosti naopak přispívají ke sladění a využití účinků investic do výzkumu a k tomu, aby činnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy více reagovaly na potřeby podniků. Proto je EIT vybaven značným stupněm flexibility pro testování nových inovačních modelů, které umožňují skutečné rozlišování správy znalostních a inovačních společenství a financování modelů znalostních a inovačních společenství, jakož i rychlé přizpůsobování umožňující lépe se vyrovnat se vznikajícími příležitostmi. · Výchova talentů bez ohledu na hranice a podpora podnikání prostřednictvím začlenění znalostního trojúhelníku: EIT podporuje inovace, jejichž hnací silou jsou lidé, a do středu svých snah staví studenty, výzkumné pracovníky a podnikatele. Zajišťuje nové kariérní cesty mezi akademickou obcí a soukromým sektorem a inovativní programy pro odborný rozvoj. Značka EIT připojená k inovativním magisterským a doktorandským programům znalostních a inovačních společenství přispěje k vytvoření mezinárodně uznávané značky excelence, která bude pomáhat vzbuzovat zájem nadaných lidí z Evropy i zahraničí. Podnikání je podporováno prostřednictvím nové generace špičkových studentů, kteří mají znalosti a postoje potřebné k tomu, aby měnili myšlenky na nové podnikatelské příležitosti. · Inteligentní financování prostřednictvím pákového efektu v kombinaci s přístupem zaměřeným na výsledky a podnikání: EIT zajišťuje až 25 % rozpočtu znalostních a inovačních společenství a ovlivňuje poskytnutí 75 % finančních zdrojů od široké škály veřejných a soukromých partnerů, čímž vytváří významný pákový efekt v podobě sdružování rozsáhlých investic a usměrňování různých veřejných a soukromých zdrojů ve prospěch společně dohodnutých strategií. Svým zaměřením na tržní i společenské dopady navíc institut EIT uplatňuje přístup zaměřený na výsledky. Znalostní a inovační společenství vyvíjejí činnost podle podnikatelské logiky, na základě ročních podnikatelských plánů, které zahrnují náročné portfolio činností od vzdělávání po zřizování podniků, s jasnými cíli, požadovanými výsledky a klíčovými výkonnostními ukazateli, které slouží k jejich hodnocení. 1.3. Součinnost a návaznost na jiné iniciativy a politiky a financování Vzájemným vztahům mezi výzkumem, inovacemi a vzděláváním se v rámci iniciativ a programů EU dostává stále většího uznání. Existuje velký potenciál pro vzájemně se posilující akce na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni. Na úrovni EU bude plné využívání této součinnosti dále zajišťovat strategický rámec, který poskytuje Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020). EIT bude významně přispívat k cílům stanoveným v programu Horizont 2020, zejména prostřednictvím řešení společenských výzev způsobem doplňujícím ostatní iniciativy v těchto oblastech. V rámci programu Horizont 2020 bude EIT součástí priority „společenské výzvy“, bude však uplatňovat přístup souvislé interakce mezi všemi cíli, rovněž bude přispívat k „vedoucímu postavení průmyslu a rámcům konkurenceschopnosti“ podněcováním výzkumu motivovaného výsledky a podporováním zřizování inovativních malých a středních podniků s vysokým růstem. A v neposlední řadě bude přispívat k budování „vynikající vědecké základny“ podporováním mobility překračující hranice – oborů, odvětví a zemí – a začleňováním kultury podnikání a podstupování rizik do inovativního postgraduálního vysokoškolského studia. EIT tak bude významně přispívat k prosazování rámcových podmínek nutných pro realizaci inovativního potenciálu výzkumu EU a podporu dokončení evropského výzkumného prostoru. Kromě toho EIT vnáší do politiky výzkumu a inovací EU plnohodnotný rozměr vzdělávání. Pomocí inovativního a na podnikání zaměřeného vzdělávání hraje důležitou úlohu spočívající v propojení rámce pro výzkum a inovace s politikami a programy v oblasti vzdělávání a zajišťuje dlouhodobé úsilí potřebné k dosažení udržitelných změn ve vysokoškolském vzdělávání. Zejména prostřednictvím nových, mezioborových vysokoškolských titulů s označením EIT stojí institut EIT na čele spolupráce usilující o vzdělávání pro inovace s jasnými vedlejšími vlivy na širší evropskou agendu pro modernizaci institucí vysokoškolského vzdělávání a tím podporuje evropský prostor vysokoškolského vzdělávání. Existují i příležitosti pro vzájemně se posilující působení s politikou soudržnosti Unie pomocí řešení vazeb mezi místními a celosvětovými aspekty inovací. Střediska společného umístění zajišťují přeshraniční spolupráci a jejich postavení jim umožňuje zhodnotit různé programy financování z jejich příslušných regionů. Střediska společného umístění hrají zásadní úlohu při posilování aspektu propojení místní a celosvětové úrovně znalostního a inovačního společenství jako celku, také pomocí úzké spolupráce s regionálními orgány, zejména s těmi, které se podílejí na přípravě a provádění regionálních inovačních strategií pro inteligentní specializaci (RIS3). Kromě toho by bylo možné dále posílit vazby mezi znalostními a inovačními společenstvími a místními klastrovými organizacemi, aby se zvýšilo zapojení malých a středních podniků do činností znalostních a inovačních společenství. Ačkoli příležitosti k součinnosti se liší v závislosti na tematické oblasti znalostního a inovačního společenství, zdá se, že řada iniciativ a programů na úrovni EU pravděpodobně nabízí zejména přínosy ze spolupráce a koordinace. Protože podstata koncepce institutu EIT / znalostních a inovačních společenství spočívá v přidávání hodnoty k stávající evropské excelenci, budou se znalostní a inovační společenství – současná i budoucí – ze své definice snažit tuto součinnost prozkoumat v nejvyšší možné míře. Znalostní a inovační společenství budou přidávat hodnotu případným iniciativám v příslušných oblastech včetně iniciativ společného plánování, evropských inovačních partnerství a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Iniciativy společného plánování, klíčový nástroj pro řešení roztříštěnosti výzkumu, by se měly stát jádrem celoevropské výzkumné základny znalostních a inovačních společenství. Znalostní a inovační společenství mohou urychlit a podpořit využívání špičkového veřejného výzkumu, který byl uskutečňován společně prostřednictvím iniciativ společného plánování, a tím zmírnit roztříštěnost v oblasti inovací. Společné technologické iniciativy a nově zřízená partnerství veřejného a soukromého sektoru poskytují platformy k prosazování rozsáhlého výzkumu vycházejícího z potřeb průmyslu a zlepšují vývoj zásadních technologií. Znalostní a inovační společenství mohou pomoci urychlit tyto zásadní investice do výzkumu s cílem zintenzivnit předávání a komerční využití technologií a vyvinout nové projekty v rámci stávajících podniků pomocí talentů v oblasti podnikání. Prostřednictvím svého přístupu opírajícího se o znalostní trojúhelník bude EIT doplňovat investice Evropské rady pro výzkum (ERV) do špičkového světového hraničního výzkumu tím, že se bude zabývat celým inovačním řetězcem od nápadů po uplatnění a využití a bude výzkumným pracovníkům v rámci akce „Marie Curie“ a studentům v programu „Erasmus pro všechny“ poskytovat další příležitosti v oblasti inovací a skutečné účasti na podnikání. Budoucí evropská inovační partnerství poskytnou zastřešující rámce s cílem usnadnit slaďování a součinnost mezi výzkumem odvozeným od nabídky a poptávky a nástroji a politikami pro inovace. Znalostní a inovační společenství mohou k evropským partnerstvím pro inovace přispět prostřednictvím svého rozložení a zkušeností z praxe, zejména pak rozvíjením potřebného lidského kapitálu, vzděláváním klíčových aktérů, jako jsou podnikatelé a výzkumní pracovníci, a určováním rámcových podmínek a osvědčených postupů pro otázky politiky, regulace či normalizace ve svých příslušných sektorech. V praxi budou příležitosti k součinnosti vznikat různými způsoby, od jednoho znalostního a inovačního společenství k druhému a od jednotlivé výzvy k další. Dnes jsou na úrovni znalostních a inovačních společenství rozvíjeny vazby s ostatními iniciativami, které se liší podle konkrétních rysů každého znalostního a inovačního společenství a jeho tematické oblasti. Příklady součinnosti mezi znalostními a inovačními společenstvími a ostatními iniciativami v praxi (v září 2011) · Znalostní a inovační společenství EIT ICT Labs je ve spojení a úzce spolupracuje s budoucím partnerstvím veřejného a soukromého sektoru na internetu, společnou technologickou iniciativou Artemis a iniciativami EUREKA, jako je iniciativa ITEA (informační technologie pro evropský pokrok), a partnerství Trust in Digital Life (důvěra v digitální život). Využitím „katalyzátorů“ znalostních a inovačních společenství, jako je radar na inovace, podpora patentů a předávání technologií po celou dobu životního cyklu výzkumných projektů financovaných Evropskou unií, zvyšuje EIT ICT Labs dopad projektů na trh. Tím, že nabízí přístup do svých středisek společného umístění, může zvýšit mobilitu lidí a myšlenek v rámci celé Evropy. · Znalostní a inovační společenství InnoEnergy přispívá k plnění Strategického plánu pro energetické technologie Evropské unie (plán SET), mimo jiné prostřednictvím své účasti na platformě SETIS pro sledování a mapování technologií. V současné době rovněž spolupracuje se Společným výzkumným střediskem Komise ve věci možností simulace při přípravě scénářů. · Znalostní a inovační společenství Climate-KIC aktivně zajišťuje součinnost s iniciativami společného plánování v dané oblasti, protože program inovací a plán provádění Climate-KIC budou částečně vycházet ze společného strategického programu určeného v iniciativě společného plánování pro klima (klimatické služby a přizpůsobování). Regionální inovační a prováděcí společenství v rámci Climate-KIC poskytují původní celoevropský model regionálních inovací, který regiony využívá jako zkušební stanoviště a propojuje rozvoj manažerských schopností a regionálních silných stránek s celosvětovými výzvami. 2. Prohloubení úlohy EIT po roce 2013: priority 2.1. Podněcovat růst, dopad a udržitelnost prostřednictvím EIT Poznatky získané z fáze zřizování Proces zřizování prvních znalostních a inovačních společenství byl spojen s významnou složkou „učení praxí“. Ta ukázala, že znalostní a inovační společenství představují novátorské koncepce a všechny strany, které se na daném procesu podílely, podcenily náročný úkol spočívající v právním uspořádání znalostního a inovačního společenství a vybudování smluvních vztahů se znalostními a inovačními společenstvími a jejich partnery. Nedostatečné povědomí o vhodnosti jednotlivých forem právnické osoby nepomohlo bezproblémovému procesu zřizování. Jakkoli je nutné zachovat zdola nahoru vedený přístup, který každému znalostnímu a inovačnímu společenství ponechává značný prostor pro uspořádání vlastních partnerství, měly by být vydány další pokyny pro určení vhodných právních forem uspořádání. Navíc nelze podceňovat náročný úkol spočívající v propojování různých akademických a podnikatelských kultur do jediného právního subjektu; z toho vyplývá význam sdílení společných hodnot na úrovni znalostního a inovačního společenství i institutu EIT. Znalostní a inovační společenství kromě toho představují institucionální inovace ve velkém měřítku a žádná dvě znalostní a inovační společenství nejsou stejná. To sice nabízí bohatou škálu inovačních modelů, ale zároveň to zvyšuje náročnost celkové koordinace a monitorování znalostních a inovačních společenství. V budoucnosti je třeba poskytovat jasnější pokyny v průběhu celého procesu výběru, aby bylo zajištěno, že všechna znalostní a inovační společenství budou sdílet zásadní strategické rysy a zároveň budou možné odlišné přístupy, pokud jde o organizaci znalostních a inovačních společenství, jejich výsledky a financování. A v neposlední řadě, současný celkový počet tří znalostních a inovačních společenství dosud institutu EIT nezajišťuje kritické množství pro rozvinutí plného potenciálu jako předního inovačního institutu. Při pouze třech znalostních a inovačních společenstvích existují omezené příležitosti pro dosažení přínosů ze souvisejících příležitostí k inovacím napříč znalostními a inovačními společenstvími, jakož i k využití úspor z rozsahu v oblasti správy a šíření znalostí. Také to znamená, že EIT není dostatečně velký k tomu, aby sám o sobě skutečně působil jako evropská instituce. Aby mohl EIT dosáhnout kritického množství k tomu, aby se stal něčím více než jen prostým „součtem svých částí“, jsou nutná další znalostní a inovační společenství. Má-li EIT zkoumat nové inovační modely správy a řízení prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, je třeba zřídit omezený počet dalších partnerství s cílem zvětšit vzorek, na němž jsou zkušenosti EIT založeny. EIT jako investor ve znalostním trojúhelníku Na základě těchto poučení si EIT klade za cíl upevňovat a dále rozvíjet svou úlohu „investora“, který podporuje existující centra excelence v oblasti výzkumu, podnikání a vysokoškolského vzdělávání v Evropě a umožňuje jim, aby se spojila, a napomáhá jejich dlouhodobé systematické spolupráci prostřednictvím znalostních a inovačních společenství. Přístup „EIT jako investora“ znamená zaměřit se na určování nejlepších strategických příležitostí a výběr portfolia partnerství světové úrovně – znalostních a inovačních společenství – pro jejich využívání. V rámci tohoto přístupu EIT poskytuje znalostním a inovačním společenstvím roční granty podle předchozích výsledků těchto znalostních a inovačních společenství a podle činností navrhovaných v jejich podnikatelském plánu. Posouzení podnikatelských plánů podpoří externí, nezávislí odborníci. Z tohoto pohledu by EIT měl nejen vytyčovat obecné směry a vize, ale musí znalostním a inovačním společenstvím zajišťovat i odpovídající úroveň podpory a monitorovat jejich výkonnost. Současně mají znalostní a inovační společenství značnou míru volnosti pro definování svých vnitřních strategií a organizace i pro uskutečňování své činnosti a mobilizaci talentů a potřebných zdrojů. Výnosy z investic EIT do znalostních a inovačních společenství budou měřeny z hlediska hmatatelných přínosů pro evropské hospodářství a společnost obecně, například z hlediska tvorby nových podniků, produktů a služeb na existujících a budoucích trzích, lépe kvalifikovaných lidí s podnikatelským duchem, nových a lákavějších pracovních příležitostí a lákání a zachycování talentů z celé Evropské unie i ze zahraničí. To vyžaduje, aby byl pro EIT zřízen důkladný systém monitorování a hodnocení zaměřující se na výsledky, výkony a generování hospodářského i společenského dopadu, který bude srovnáván s nejlepšími mezinárodními postupy. V tomto směru je prioritou vybudování vyváženého systému monitorování výkonnosti pro hodnocení dopadu EIT prostřednictvím daného znalostního a inovačního společenství, vlastní výkonnosti EIT jako organizace a příspěvku EIT k programu Horizont 2020. Významným prvkem v tomto ohledu je i vybudovat společně se znalostními a inovačními společenstvími skutečnou „firemní identitu“ EIT na základě souboru společných hodnot. Ačkoli všechna znalostní a inovační společenství a jejich jednotliví partneři mají své vlastní firemní identity a hodnoty, všichni sdílejí hodnoty, které komunitu EIT a znalostních a inovačních společenství sbližují. Těmito hodnotami jsou: excelence v celém znalostním trojúhelníku, kvalifikovaní a podnikaví lidé, dlouhodobá spolupráce překračující hranice, obory a odvětví a zaměření na společenský a hospodářský dopad. Tato identita bude rovněž zvyšovat vnější viditelnost a pověst EIT a znalostních a inovačních společenství. 2.1.1. Upevňování a podpora růstu a dopadu stávajících znalostních a inovačních společenství EIT bude aktivně podporovat první tři znalostní a inovační společenství s cílem zvyšovat jejich potenciál a dopad a jejich přínos pro cíle programu Horizont 2020. Tato znalostní a inovační společenství postupně rozšíří své počáteční portfolio činností, aby zachytila nové tržní nebo společenské příležitosti. Na podporu tohoto vývoje bude EIT poskytovat poradenství a v těsné spolupráci s každým jednotlivým znalostním a inovačním společenstvím bude definovat na míru šité strategie spolufinancování, které současně z pohledu EIT podpoří strategické činnosti. Znalostní a inovační společenství by měla nadále představovat dynamická partnerství, a tudíž by měla být otevřená novým partnerům, ale v případě potřeby by měla stávající partnerství ukončit. Znalostní a inovační společenství by měla využívat nové zdroje stávající a potenciální excelence, kdykoli tím přinášejí přidanou hodnotu, prostřednictvím zapojení nových partnerů do stávajících středisek společného umístění, zvýšené spolupráce mezi společnými umístěními v rámci každého znalostního a inovačního společenství nebo i zřízení nového střediska společného umístění, a současně zajistit, aby partnerství jejich znalostního a inovačního společenství zůstalo nadále konkrétně zaměřené, silné a ovladatelné. K tomu, aby znalostní a inovační společenství dosáhla maximální výkonnosti, je stejně tak důležitá dobrá rovnováha mezi spoluprací a konkurencí. EIT bude znalostní a inovační společenství podněcovat k tomu, aby se zapojila do spolupráce jednotlivých znalostních a inovačních společenství v oblastech, jež nabízejí silný potenciál pro součinnost, např. prostřednictvím společných kurzů odborného rozvoje, společných výzkumných činností, magisterského nebo doktorandského studia či mobility napříč znalostními a inovačními společenstvími mezi akademickou obcí a podniky. Současně bude EIT zajišťovat pobídky pro určitý stupeň hospodářské soutěže s cílem povzbudit znalostní a inovační společenství k tomu, aby se i nadále soustředila na výsledky a dopad a přijímala vhodná opatření v případě neuspokojivé výkonnosti. Znalostní a inovační společenství nejen staví na stávající špičkové výzkumné základně svých partnerů, ale jsou i průkopníky při prosazování a uskutečňování mise EIT v oblasti vzdělávání. Cílem je poskytnout vzdělání a odbornou přípravu nadaným lidem s dovednostmi, znalostmi a myšlením potřebným v celosvětové znalostní ekonomice. Proto EIT aktivně podporuje mimo jiné studium zakončené tituly se značkou EIT tím, že sleduje jeho kvalitu a důsledné provádění ve všech znalostních a inovačních společenstvích. Při tomto úsilí bude rozsáhle využívat vzájemných a odborných hodnocení a navazovat dialog s vnitrostátními orgány a orgány zajišťujícími kvalitu. To zlepší vnitrostátní a mezinárodní uznávání kvalifikací se značkou EIT a celosvětově zvýší jejich atraktivitu a současně to poskytne platformu pro spolupráci na mezinárodní úrovni. V budoucnosti budou znalostní a inovační společenství povzbuzována k rozšiřování svých činností v oblasti vzdělávání nad rámec postgraduálního studia k větší různorodosti režimů studia, která by obsáhla širší škálu inovativních činností odborného rozvoje a zahrnula vzdělávání vedoucích pracovníků, na míru šité kurzy odborné přípravy a letní školy. S cílem zvýšit dopad vzdělávacích činností znalostních a inovačních společenství a oslovit širší cílovou skupinu mohou znalostní a inovační společenství předjímat experimentální přípravu modulů studia pro vysokoškolské studenty nebo balíčků cílených na školní vzdělávání. Institut EIT: · bude postupně budovat konkurenceschopné přezkumné mechanismy pro rozdělování určité procentní části grantu pro znalostní a inovační společenství, které budou zohledňovat skutečnost, že růst znalostních a inovačních společenství probíhá různou rychlostí, · bude motivovat znalostní a inovační společenství k vývoji společných opatření zaměřených na průřezové otázky, · zřídí systém vzájemných hodnocení pro kvalifikace se značkou EIT a zapojí se do dialogu s vnitrostátními a mezinárodními orgány pro zajišťování kvality, · bude povzbuzovat znalostní a inovační společenství k vývoji širší škály vzdělávacích a školicích činností. 2.1.2. Zřizování nových znalostních a inovačních společenství S cílem dále zlepšit dopad a motivovat inovace v nových oblastech společenských výzev bude EIT postupně rozšiřovat své portfolio znalostních a inovačních společenství. Cestou rozvoje zřizování narůstajícího počtu nových znalostních a inovačních společenství EIT zajistí, aby byly řádně zohledněny poznatky získané během předešlých kol činnosti a aby byla znalostní a inovační společenství zřizována pouze v oblastech, kde existuje jasný inovační potenciál a špičková excelence, o něž se lze opřít. V období let 2014–2020 budou proto nová znalostní a inovační společenství zřizována ve dvou vlnách, tj. po třech nových znalostních a inovačních společenstvích v letech 2014 a 2018, což bude v období let 2014–2020 znamenat portfolio devíti znalostních a inovačních společenství (to se rovná zřízení 40 až 50 středisek společného umístění v celé EU). Případný nový proces výběru znalostních a inovačních společenství v roce 2018 bude důsledně vycházet z výsledků důkladného externího hodnocení EIT a existujících znalostních a inovačních společenství včetně posouzení hospodářského a společenského dopadu znalostních a inovačních společenství a přínosu EIT pro posilování inovační kapacity EU a členských států, jakož i z výsledků hodnocení programu Horizont 2020. Nová znalostní a inovační společenství budou zřizována v oblastech velkých společenských problémů, které nabízejí skutečný inovační potenciál. EIT tak plně přispívá k cílům širší agendy politiky EU, a zejména k úkolům programu Horizont 2020, který určuje řadu velkých společenských výzev a klíčové a průmyslové technologie. Cílem je zřídit znalostní a inovační společenství v tematických oblastech, na které lze z důvodu jejich důležitosti a komplexní povahy uplatnit pouze mezioborový, přeshraniční a meziodvětvový přístup. Výběr tematických oblastí proto musí vycházet z pečlivé analýzy toho, zda znalostní a inovační společenství může přinést skutečnou přidanou hodnotu a mít pozitivní dopad na hospodářství a společnost. Evropská komise tuto analýzu provedla pomocí procesu určeného k objektivnímu posouzení potenciálu budoucích témat znalostních a inovačních společenství. Jedním výchozím bodem byl návrh strategického programu inovací, který správní rada EIT předložila Komisi v červnu 2011. Souběžně byl vytvořen soubor důkladných kritérií, aby bylo možné objektivně posoudit inovační potenciál, který nabízejí jednotlivá budoucí témata. Platnost těchto kritérií byla zkontrolována s širším inovačním společenstvím z celého znalostního trojúhelníku v otevřené veřejné konzultaci. Výsledkem tohoto procesu je následující seznam kritérií: · zabývat se velkými hospodářskými a společenskými výzvami, jimž Evropa čelí, a přispět k plnění agendy Evropa 2020, · sladit a koordinovat postup s prioritami příslušných politik EU i se stávajícími iniciativami v rámci programů Horizont 2020 a Erasmus pro všechny, · mít schopnost mobilizovat investice a dlouhodobý závazek podnikatelského sektoru; mít pro své produkty existující trh nebo mít schopnost vytvořit nové trhy, · vytvořit udržitelný a systémový vliv, měřený z hlediska nových vzdělaných podnikatelů, nových technologií a nové podnikatelské činnosti, · spojit kritické množství zúčastněných subjektů světové úrovně z oblasti výzkumu, vzdělávání a inovací, které by se jinak nespojily, · požadovat mezioborové přístupy a vývoj nových typů vzdělávání napříč obory, · zkoumat významné inovační mezery, jako je evropský paradox, tj. témata, v nichž má Evropa silnou výzkumnou základnu, ale slabé výsledky z hlediska inovací. Posouzení témat předložených v návrhu EIT i širší komunitou zúčastněných stran jasně ukázalo určitou míru variace z hlediska potenciálního dopadu, jaký by založení znalostního a inovačního společenství nabídlo. V důsledku toho byla řada témat zcela vyřazena; jiná byla přepracována, aby lépe reagovala na specifičnosti evropského a celosvětového kontextu v této oblasti. Následující tematické oblasti byly označeny za oblasti, kde má zřízení nového znalostního a inovačního společenství největší potenciál přidat hodnotu stávajícím činnostem a přinést skutečnou vzpruhu pro inovace: · výroba s přidanou hodnotou, · Food4future – udržitelný dodavatelský řetězec od zdrojů ke spotřebitelům, · inovace pro zdravý život a aktivní stárnutí, · suroviny – udržitelný průzkum, těžba, zpracování, recyklace a nahrazování, · inteligentní bezpečná společnost, · městská mobilita. Podrobné informace o jednotlivých tematických oblastech jsou uvedeny ve formě přehledů na konci tohoto dokumentu[3]. Na základě těchto témat bude institut EIT nezávislý, pokud jde o organizaci budoucího výběrového procesu znalostních a inovačních společenství. Úspěch budoucích výzev ke zřízení znalostních a inovačních společenství bude do velké míry záviset na jasných pokynech ve věci očekávání a požadavků i z hlediska časového rámce, který předkladatelům návrhů na znalostní a inovační společenství umožní řádně se uspořádat z hlediska právního i finančního již před podáním návrhu. Znalostní a inovační společenství budou vybírána na základě podrobných kritérií definovaných v nařízení o EIT a na základě obecných zásad excelence a významu pro inovace. Každé vybrané znalostní a inovační společenství bude muset prokázat, jak v dané oblasti vyvine maximální vliv, a doložit životaschopnost své strategie. Vzhledem k oběma předpokládaným vlnám výběru znalostních a inovačních společenství v roce 2014, resp. 2018, byla pro první vlnu určena tři témata. Výběr prvních tří témat, v němž se promítla potřeba postupného přístupu ke zřizování nových znalostních a inovačních společenství, vycházel ze zralosti dané oblasti, potenciálního společenského a hospodářského vlivu, jakož i z příležitostí k součinnosti s jinými iniciativami. Těmito tématy jsou: · inovace pro zdravý život a aktivní stárnutí, · suroviny – udržitelný průzkum, těžba, zpracování, recyklace a nahrazování, · Food4future – udržitelný dodavatelský řetězec od zdrojů ke spotřebitelům. Pro druhou vlnu v roce 2018 budou zvážena zbývající témata (městská mobilita, výroba s přidanou hodnotou a inteligentní bezpečná společnost), přičemž budou vzaty v úvahu nové a nepředvídané výzvy, které mohou vzniknout v budoucnosti. Institut EIT: · včas připraví výběrový proces pro druhou vlnu znalostních a inovačních společenství v roce 2014 a – po vyhodnocení programu Horizont 2020 včetně jeho zvláštního programu a EIT – pro třetí vlnu v roce 2018, · zabezpečí, aby rámcové podmínky budoucích postupů výběru znalostních a inovačních společenství napomáhaly optimálnímu výsledku, zejména tak, že budou poskytovat jasné pokyny týkající se požadavků a procesů a budou předkladatelům návrhů poskytovat dostatek času na organizaci daného partnerství. 2.2. Zlepšování dopadu EIT Podpora inovací v celé Unii V počátečním období se EIT soustředil hlavně na svou snahu o zakládání znalostních a inovačních společenství. Ačkoli je jasným cílem EIT posílit stávající centra excelence, bude muset EIT zajistit, aby byl přínosný i pro oblasti Unie, které se znalostních a inovačních společenství přímo neúčastní. Proto je pro EIT zásadním úkolem aktivně podporovat šíření osvědčených postupů pro začlenění znalostního trojúhelníku s cílem vytvořit společnou inovační kulturu a kulturu sdílení znalostí. V budoucnosti musí EIT usilovat o to, aby byla zkušenost znalostních a inovačních společenství pochopitelná a opakovatelná, a musí ji začlenit do kultury, která může v Evropě i mimo ni působit jako vzor. Prostřednictvím určování, analýzy a sdílení osvědčených postupů i nových modelů řízení a financování ze znalostních a inovačních společenství se institut EIT snaží zajistit, aby znalosti generované v rámci EIT a jeho znalostních a inovačních společenství byly šířeny a zhodnocovány ve prospěch lidí a institucí včetně těch, které se znalostních a inovačních společenství přímo neúčastní. EIT může hrát rozhodující úlohu při syntetizování nejrůznějších přístupů, které znalostní a inovační společenství uplatňují, a při zajišťování jejich přenositelnosti v oblastech, kde je inovační kapacita slabá a kde by jinak nebylo možné získat prospěch ze zkušeností získaných institutem EIT. Tento přesah zajistí, aby přínosy zkušeností EIT podporovaly rozvoj inovační kapacity v uvedených oblastech. Tato činnost může přinést vysoké výnosy, bude-li vycházet z práce znalostních a inovačních společenství. Hlavními hnacími silami učení na úrovni EIT mohou být: z inovací vycházející výzkum pro zřizování nových podniků a nových modelů podnikání, řízení portfolií duševního vlastnictví a nové přístupy ke sdílení duševního vlastnictví, podnikavost a nové integrované formy víceoborového vzdělávání, inovativní modely řízení a financování založené na koncepci otevřených inovací nebo zapojení veřejných orgánů. To institutu EIT pomůže být vzorem a měnit evropské inovační prostředí a stát se mezinárodně uznávanou inovační institucí. Podpora a lákání talentů Nadaní lidé jsou ústředním prvkem úspěšných inovací. Jednou z prvořadých úloh EIT je poskytovat nadaným lidem příležitost plně využít svůj potenciál a vytvářet prostředí, v němž se těmto lidem bude dařit. Prostřednictvím znalostních a inovačních společenství EIT taková prostředí buduje, musí je však doplňovat strategiemi pro přilákání a zapojení špičkových talentů z prostředí mimo znalostní a inovační společenství. EIT proto zavede zvláštní na lidské zdroje zaměřený program s cílem zajistit, aby byli s danou iniciativou plně propojeni nadaní lidé mimo střediska společného umístění – studenti, výzkumní pracovníci, pedagogové a podnikatelé na všech kariérních stupních. Takový program nejen poskytne špičkovým talentům mimo znalostní a inovační společenství příležitost těžit z inovačních prostředí vytvořených ve střediscích společného umístění, ale poskytne jim i pobídky k plnému využití znalostí a know-how získaných v oblastech mimo znalostní a inovační společenství. Významnou úlohu v této oblasti by mohla hrát nadace EIT. Kromě toho je jasným úkolem EIT lákat talenty ze zemí mimo EU. Tím, že vytvoří silnou značku a bude upevňovat strategické vztahy s klíčovými partnery z celého světa, může EIT přidat na přitažlivosti partnerům v rámci znalostních a inovačních společenství. V těsné spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími by měl EIT vyvinout silnou mezinárodní strategii, která bude určovat příslušné prostředníky a potenciální partnery a která s nimi bude ve spojení. V této souvislosti by EIT a jeho znalostní a inovační společenství měly plně využít existující iniciativy EU v dané oblasti, například program Erasmus pro všechny a akce Marie Curie. Kromě toho může EIT podporovat sdílení znalostí, mentoring a spolupráci v rámci sítí tak, že bude povzbuzovat zřizování sítě absolventů EIT. EIT své snahy o podporu nadaných lidí a vynikajících myšlenek doplní o další opatření, například pořádání soutěží o nejlepší nápady nebo udělování cen, a to z vlastního podnětu nebo ve spolupráci s předními celosvětovými partnery. Institut EIT: · v těsné spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími zřídí program („spolupracovníci EIT“), který umožní velmi nadaným lidem z celé EU a ze třetích zemí zapojit se po omezenou dobu do činnosti středisek společného umístění znalostních a inovačních společenství, a tím dosáhne vzájemného prospěchu pro účastníka i pro dané znalostní a inovační společenství, · zřídí/přizpůsobí internetový nástroj, který bude sloužit jako platforma pro sdílení znalostí a spolupráci v rámci sítí okolo EIT, · vybuduje a bude podporovat funkční a silnou síť absolventů vzdělávacích a školicích činností EIT / znalostních a inovačních společenství („absolventi EIT“), · bude poznatky a úspěchy ze znalostních a inovačních společenství systematicky zpřístupňovat širší inovační komunitě v EU i ve třetích zemích. Tato činnost může zahrnovat vývoj archivu otevřených výukových materiálů ze vzdělávací a školicí činnosti EIT a znalostních a inovačních společenství. 2.3. Nové mechanismy realizace a monitorování zaměřené na výsledky Řádně a odpovědně provedené zjednodušení je nezbytně nutné k tomu, aby institut EIT dosahoval efektivních výsledků, podporoval inovační průlomy a zapojení podnikatelské sféry. Stále existuje prostor, v němž může EIT v plné míře využít svou pružnost s cílem dosáhnout dalšího zjednodušení. Jakožto „investor“ ve znalostních a inovačních společenstvích považuje EIT zjednodušení za dynamický proces, který je pevnou součástí činnosti EIT a nedílným prvkem jeho podpůrné funkce ve vztahu ke znalostním a inovačním společenstvím. Proto se bude EIT snažit upravovat, zlepšovat a zefektivňovat své procesy monitorování, vykazování a financování a trvale usilovat o zjednodušené přístupy, které mohou znalostním a inovačním společenstvím pomoci vypořádat se s novými, vznikajícími potřebami a podpořit jejich dopad. Znalostní a inovační společenství poskytnou ideální zkušební prostředí pro nové přístupy k financování a řízení inovací. Prostřednictvím experimentů a zkušeností znalostních a inovačních společenství zajistí EIT program zjednodušení v klíčových oblastech, jako jsou smluvní ujednání, zjednodušené vykazování, paušální částky a sazby. Komise bude pečlivě sledovat schopnost EIT dosahovat co nejjednodušších dohod a zásad pro financování a řízení činností znalostních a inovačních společenství na základě vlastního programu zjednodušení EIT. Získané poznatky včetně selhání budou sdíleny s budoucími znalostními a inovačními společenstvími a s programy a projekty EU v rámci programu Horizont 2020. Komise zesílila své snahy podpořit EIT při zřizování řádného a na kvalitní výsledky zaměřeného systému monitorování. Tento systém monitorování zajistí plnou odpovědnost EIT a znalostních a inovačních společenství, kvalitu výstupů, přínos pro priority programu Horizont 2020, a současně umožní dostatečnou pružnost podnikatelské dynamiky znalostních a inovačních společenství. Systém dovolí EIT rozvíjet řádnou kapacitu pro shromažďování a analýzu vstupů ze znalostních a inovačních společenství, měřit výkonnost EIT na základě jeho vlastních cílů a porovnávat EIT a znalostní a inovační společenství s osvědčenými postupy na evropské i celosvětové úrovni. Systém bude navržen pružně a v případě potřeby bude upravován tak, aby zohlednil vyvíjející se a rostoucí portfolio činností EIT a znalostních a inovačních společenství. Na základě doporučení nezávislého externího hodnocení a obecných ustanovení pro monitorování v rámci programu Horizont 2020 Komise ve spolupráci s EIT a znalostními a inovačními společenstvími navrhla zřídit na výsledky zaměřený systém monitorování výkonnosti pro EIT, který se soustředí na čtyři úrovně činnosti: · Úroveň programu Horizont 2020: pravidelné monitorování přínosu EIT a znalostních a inovačních společenství pro dosahování cílů programu Horizont 2020. · Úroveň EIT: posuzování výkonnosti EIT jako účinného a efektivního subjektu EU; tato výkonnost bude měřena z hlediska podpory poskytované znalostním a inovačním společenstvím, intenzity a pokrytí činnosti institutu v oblasti poskytování informací, šíření znalostí a mezinárodní činnosti a jeho schopnosti zajišťovat zjednodušené postupy. · Úroveň napříč znalostními a inovačními společenstvími: monitorování přínosu všech znalostních a inovačních společenství k plnění strategických cílů EIT určených ve zvláštním nástroji, například přehledu výsledků EIT. · Úroveň jednotlivých znalostních a inovačních společenství: monitorování výkonnosti jednotlivých znalostních a inovačních společenství na základě individuálních cílů a klíčových ukazatelů výkonnosti stanovených v podnikatelských plánech jednotlivých znalostních a inovačních společenství. Znalostní a inovační společenství mají různé podnikatelské modely a trhy, a tudíž i různé odvětvové klíčové ukazatele výkonnosti, které jsou zásadní pro úspěšné řízení jednotlivého znalostního a inovačního společenství. Institut EIT: · vypracuje program zjednodušení včetně srovnávacích měřítek pro hodnocení pokroku a podá Komisi zprávu o jeho provádění prostřednictvím výroční zprávy o činnosti; zajistí, aby byly nové modely zjednodušení šířeny v celé EU, a bude informovat ostatní iniciativy EU, · ve spolupráci s Komisí a znalostními a inovačními společenstvími zřídí komplexní systém pro monitorování: přínosu EIT k programu Horizont 2020, dopadu EIT prostřednictvím jeho vlastních činností a činností znalostních a inovačních společenství a výsledků znalostních a inovačních společenství. EIT bude všechny své činnosti v oblasti monitorování vykazovat ve své výroční zprávě o činnosti. 3. Efektivní rozhodovací a pracovní procesy Řídicí struktura EIT kombinuje zdola nahoru vedený přístup znalostních a inovačních společenství se strategickým vedením z úrovně EIT. Rozhodování na úrovni EIT se proto musí vyznačovat skutečně strategickým výhledem kombinovaným s účinnými prováděcími mechanismy a systematickým zapojením aktérů znalostního trojúhelníku v celé Evropě. Model správy EIT prokázal svou obecnou hodnotu. Zkušenosti z počátků však ukazují, že lze učinit víc pro zvýšení efektivity rozhodovacích a prováděcích mechanismů EIT. Je třeba jasněji definovat a zefektivnit vztah mezi správní radou EIT, která odpovídá za strategická rozhodnutí, a ústředím EIT, které odpovídá za provádění. Ústředí EIT bude muset definovat kritické oblasti, v nichž by EIT měl poskytovat znalostním a inovačním společenstvím podporu, a dosáhnout vhodné rovnováhy mezi funkcemi podpory a monitorování. Správní rada musí lépe zajistit, aby strategická rozhodnutí využívala řádných informací založených na zkušenostech znalostních a inovačních společenství a širší inovační komunity. 3.1. Zefektivnění a vyjasnění rozhodovacích procesů v EIT Správní rada EIT vymezuje strategický směr EIT a rámcové podmínky pro znalostní a inovační společenství a prostřednictvím svých členů propojuje EIT s jednotlivými společenstvími zúčastněných subjektů v daném oboru. V souladu s přístupem EIT orientovaným na podnikání je třeba, aby rozhodování bylo účinné, rychlé a konkrétně zaměřené. Určujícími faktory v tomto smyslu jsou velikost, složení a postupy správní rady. Zásada nezávislých členů kombinovaná s omezeným počtem volených členů zastupujících znalostní a inovační společenství prokázala svou hodnotu a umožňuje shromažďovat odborné znalosti z celého znalostního trojúhelníku. Prvotní model s osmnácti volenými členy a nedávné doplnění dalších čtyř zástupců znalostních a inovačních společenství však ukázaly svá omezení. Zmenšená správní rada povede k účinnějšímu rozhodování a ke snížení správních režijních nákladů. A v neposlední řadě lze další účinnosti dosáhnout změnou zaměření správní rady EIT na její klíčovou úlohu spočívající v zajišťování strategického vedení. Kromě toho bude soulad s ostatními iniciativami EU dále posilován prostřednictvím posílených konzultací s Evropskou komisí o tříletém pracovním programu EIT. Informace o EIT a o znalostních a informačních společenstvích uvedené v tříletém pracovním programu EIT umožní posoudit a zajistit návaznost na další části Horizontu 2020 a na další politiky a nástroje Unie. Všechny tyto změny byly začleněny do upraveného nařízení o EIT, které je přílohou strategického programu inovací. Rozhodnutí správní rady EIT provádí ústředí EIT pod vedením ředitele, který nese odpovědnost za činnost EIT. Přitom ústředí zohledňuje na výsledky zaměřenou povahu EIT a jeho znalostních a inovačních společenství a je hnací silou postupů zjednodušování. Současně ústředí EIT vyvíjí kapacitu pro systematické zpracování poznatků ze znalostních a inovačních společenství a jejich zpřístupňování ve prospěch širší inovační obce. Postupně se ústředí EIT stane bohatým zdrojem postupů správné praxe a skutečným znalostním partnerem pro tvůrce politik. Náročným úkolem pro ústředí EIT je přilákat a udržet nadané odborníky. Aby ústředí získalo pro EIT nejlepší talenty a kvalifikaci, bude definovat jasnou strategii lidských zdrojů včetně možností přesahujících rámec přímého pracovního poměru, například vyslání nebo dočasných přidělení, která bude podporovat pravidelné výměny pracovníků a stáže u vynikajících inovačních, výzkumných a vzdělávacích institucí z EU i zbytku světa. Institut EIT: · prostřednictvím inteligentní strategie lidských zdrojů včetně systematického využívání interních i externích odborných znalostí a vnitřních postupů řízení zajistí, aby se EIT vyvinul v referenční instituci pro inovativní řízení, · přijme konkrétní opatření pro další prosazování kultury otevřenosti a transparentnosti. 3.2. Investice do znalostních a inovačních společenství: vztahy EIT a znalostních a inovačních společenství Vzájemné vztahy mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími poskytují nejen rámec pro úspěšnou činnost znalostních a inovačních společenství, ale jsou i ústředním prvkem procesu vzájemného učení, který institutu EIT umožňuje, aby plnil svou úlohu zkušebního stanoviště pro nové inovační modely. Aby znalostním a inovačním společenstvím zajistil řádné rámcové podmínky, musí EIT ve všech fázích procesu poskytovat jasné a jednotné pokyny, aniž by však tyto pokyny byly příliš normativní. Vzájemné působení mezi ústředím EIT a znalostními a inovačními společenstvími musí být systematické a založené na důvěře, aby bylo dosaženo maximální účinnosti. K tomu by měly přispět jak smluvní vztahy mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími, tak organizační uspořádání ústředí EIT. Při odklonu od úlohy pouhého správce bude ústředí EIT optimalizovat své operativní funkce, aby znalostní a inovační společenství dovedlo k maximální výkonnosti a zajistilo širokou dostupnost dobrých výsledků. Existují zisky v oblasti účinnosti, kterých lze dosáhnout poskytováním řady centralizovaných služeb a funkcí a nikoli jen na úrovni jednotlivých znalostních a inovačních společenství. Ačkoli všechna znalostní a inovační společenství pracují na konkrétních tématech, řada prvků má průřezovou povahu, a právě v těchto případech může EIT zajistit hmatatelnou přidanou hodnotu. Tyto funkce poskytovatele znalostí mohou souviset s tím, že se ústředí EIT stane zprostředkovatelem informací a na zdroje bohatým prostředníkem, např. při podpoře výměny a vzájemného učení napříč znalostními a inovačními společenstvími, při usnadňování vztahů s orgány EU a ostatními klíčovými organizacemi, jako je Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), nebo pokud jde o konkrétní průřezové otázky, například poradenství v oblasti duševního vlastnictví, předávání znalostí a technologií, srovnávání s mezinárodními osvědčenými postupy nebo provádění prognostických a do budoucnosti zaměřených studií s cílem určit budoucí směry činnosti EIT a znalostních a inovačních společenství. EIT a znalostní a inovační společenství by měly společně rozhodovat o tom, kde bude možné tyto úkoly nejefektivněji řešit. V tomto ohledu bude pro EIT a znalostní a inovační společenství mimořádně důležité zřídit životaschopné mechanismy pro systematickou spolupráci v oblasti průřezových témat. Institut EIT: · bude poskytovat jasné a důsledné pokyny ve věci očekávání, povinností a odpovědností po celý životní cyklus znalostních a inovačních společenství, · v těsné spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími vyvine v rámci ústředí EIT kapacitu pro usnadnění výměny a učení mezi znalostními a inovačními společenstvími, · bude znalostním a inovačním společenstvím poskytovat řadu služeb v oblasti horizontálních témat, kde lze dosáhnout zisků v účinnosti, a bude za tímto účelem provádět i další firemní politiky. 3.3. Spolupráce se zúčastněnými subjekty Aktivní výměna a vzájemné učení s ostatními iniciativami by měly být základním kamenem snahy EIT při zkouškách nových inovačních modelů. EIT tedy musí využít existující správnou praxi a externí odborné zkušenosti, aby se stal referenčním orgánem pro inovace, jak je jeho cílem. Je proto nezbytné, aby správní rada přijímala informovaná rozhodnutí na základě chápání a potřeb inovačních aktérů v praxi a v kontextu širšího evropského rámce. Tím, že EIT přijme kulturu otevřenosti a externí angažovanosti, může aktivně prosazovat osvojování a akceptování nových inovací ze strany společnosti jako celku. Proto bude EIT přímo spolupracovat s členskými státy a ostatními zúčastněnými subjekty z celého inovačního řetězce, což povede k přínosům na obou stranách. Pro zajištění větší systematičnosti takového dialogu a výměny by mohlo být zřízení fóra zúčastněných subjektů EIT, které by spojilo širší obec zúčastněných subjektů na základě průřezových témat, vhodným nástrojem, který by usnadnil dvousměrnou a interaktivní komunikaci. K zúčastněným subjektům budou patřit zástupci vnitrostátních a regionálních orgánů, zájmových skupin a jednotlivé subjekty z oblasti podnikání, vysokoškolského vzdělávání a výzkumu, klastrové organizace, jakož i další zainteresované subjekty z celého znalostního trojúhelníku. Organizace fóra zúčastněných subjektů byla začleněna do upraveného nařízení o EIT, které je přílohou strategického programu inovací. Kromě toho aktivní konzultace s ostatními institucemi EU, zejména s příslušnými útvary Komise, od rané fáze celého procesu pomohou maximalizovat součinnost a vzájemné učení s ostatními iniciativami EU. Institut EIT: · vybuduje řádné fórum zúčastněných subjektů EIT s cílem usnadnit vzájemné působení a učení s širším inovačním společenstvím z celého znalostního trojúhelníku a se zapojením vnitrostátních a regionálních orgánů. V této souvislosti může podpoře vzájemného působení jednotlivých účastníků dále napomoci internetová platforma, · bude systematicky využívat existující sdružení univerzit, podniků a výzkumných organizací a klastrových organizací jako platformy pro výměnu znalostí a šíření výsledků, · zřídí mechanismus pro další usnadnění součinnosti mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími a ostatními iniciativami EU, například výroční setkání EIT, znalostních a inovačních společenství a příslušných útvarů Evropské komise. 4. Odhad finančních potřeb a zdrojů financování v období 2014–2020 4.1. Upevnění modelu inteligentního financování vůči znalostním a inovačním společenstvím Institut EIT navrhl původní model financování, který se opírá o společné silné stránky a zdroje existujících špičkových organizací; financování EIT působí jako katalyzátor pro získání a sdružení dodatečných finančních zdrojů od široké škály veřejných a soukromých partnerů. Na tomto základě EIT poskytuje v průměru až 25 % celkového financování znalostních a inovačních společenství, zatímco zbývajících nejméně 75 % by mělo pocházet ze zdrojů mimo EIT. Ty zahrnují vlastní příjmy a zdroje partnerů znalostních a inovačních společenství, ale též veřejné financování na vnitrostátní a regionální úrovni a na úrovni EU, zejména (současné a budoucí) strukturální fondy a rámcový program pro výzkum a inovace. V posledním uvedeném případě znalostní a inovační společenství (nebo některý z jejich partnerů) podávají žádosti o financování v souladu s příslušnými pravidly programů a za stejných podmínek jako ostatní žadatelé. Příspěvek partnerů znalostních a inovačních společenství není klasickým požadavkem na grantové „spolufinancování“, ale je předpokladem minimální úrovně zapojení existujících organizací a jejich finančního závazku vůči znalostnímu a inovačnímu společenství. Tento zdola nahoru vedený přístup zaručuje silný závazek partnerů znalostního a inovačního společenství, pobízí k investicím a podněcuje strukturální a organizační změnu mezi partnery znalostního a inovačního společenství, jakož i v širším měřítku. Zkušenosti prvních znalostních a inovačních společenství naznačují, že průmysl má finanční zájem na plnění podnikatelských plánů znalostních a inovačních společenství a že podíl partnerů z průmyslu na rozpočtu znalostního a inovačního společenství se pohybuje mezi 20 % a 30 % celkového ročního rozpočtu znalostního a inovačního společenství. Kromě toho se znalostním a inovačním společenstvím podařilo sladit a sdružit další toky vnitrostátního financování, které by jinak nebyly k dispozici (například německá vláda se rozhodla pověřit řízením vzdělávací iniciativy „Software Campus“ znalostní a inovační společenství ICT Labs s rozpočtem ve výši 50 milionů EUR na období pěti let, který pochází z veřejných i soukromých zdrojů). Financování EIT je předpokládáno pouze pro „činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou“, zejména pro činnosti, které umožňují integraci politik a partnerů znalostního trojúhelníku (vzdělávání, výzkum a inovace) v rámci znalostních a inovačních společenství a napříč jimi, v souladu s cíli a prioritami stanovenými v podnikatelských plánech znalostních a inovačních společenství. Zahrnuje zejména projekty znalostních a inovačních společenství v oblasti vzdělávání, podnikání a zřizování podniků, které doplňují investice do zavedených činností (např. existujících projektů výzkumu). Příspěvek EIT by měl pokrýt i činnosti v oblasti správy, řízení a koordinace znalostního a inovačního společenství. Znalostní a inovační společenství procházejí před dosažením optimálního provozu různými fázemi vývoje, které se projevují různými charakteristikami celkových rozpočtů. Absorpční kapacita znalostního a inovačního společenství je na samém počátku poměrně omezená, v následujících letech však významně roste. Po počáteční fázi zřizování v délce dvou let rozpočty znalostních a inovačních společenství exponenciálně rostou a mohou v poměrně krátké době mobilizovat značné množství nových zdrojů od stávajících i nových partnerů. Aby dosáhly dostatečného kritického množství a dopadu na evropské úrovni, budou roční rozpočty znalostních a inovačních společenství při optimálním provozu činit 250 až 450 milionů EUR, v závislosti na strategii, partnerství a tržním potenciálu každého jednotlivého znalostního a inovačního společenství. Ačkoli znalostní a inovační společenství nebudou na EIT plně finančně nezávislá, ve střednědobém výhledu budou povzbuzována k tomu, aby dosáhla udržitelnosti, tzn. aby snížila svou závislost na financování z EIT v zájmu svého dalšího upevnění a rozšíření. Financování EIT bude nadále poskytováno pro určité hodnotu přidávající činnosti znalostních a inovačních společenství, kde investice EIT přináší podstatné výnosy, například v oblasti vzdělávání, tvorby podniků, společného umístění, externích činností a šíření znalostí. V současné době probíhá financování EIT pro znalostní a inovační společenství výhradně formou grantů. V příštím víceletém finančním rámci (VFR 2014–2020) může dojít i ke zřízení nových finančních mechanismů prostřednictvím dluhopisových nebo kapitálových nástrojů. Jakožto „investor“ do znalostních a inovačních společenství bude EIT tento vývoj pečlivě sledovat a bude podporovat přístup znalostních a inovačních společenství, aby společenství tento vývoj plně využila, a bude jejich přístup dle potřeby usnadňovat a koordinovat. 4.2. Rozpočtové potřeby EIT Rozpočtové potřeby EIT v období let 2014–2020 činí 3,1 miliardy EUR a vycházejí ze tří hlavních prvků: nezbytné výdaje na upevnění tří existujících znalostních a inovačních společenství, postupný vývoj k novým znalostním a inovačním společenstvím v letech 2014, resp. 2018, a výdaje na činnosti v oblasti šíření znalostí a poskytování informací a správní výdaje. Přibližně 1,69 miliardy EUR (53,15 % celkového rozpočtu EIT) se předpokládá na financování znalostních a inovačních společenství určených v roce 2009, která již dosáhla optimálního provozu; 1,01 miliardy EUR (31,81 %) se předpokládá pro znalostní a inovační společenství druhé vlny (v době zahájení provozu a vývoje) a 259,75 milionů EUR (8,1 %) pro znalostní a inovační společenství zřízená v rámci třetí vlny. Proto plánovaný rozpočet EIT pro znalostní a inovační společenství v období let 2014–2020 činí 2,9 miliardy EUR (93,13 % celkového rozpočtu EIT na období 2014–2020) Očekává se, že prostřednictvím silného pákového efektu EIT znalostní a inovační společenství zmobilizují dalších 8,890 miliardy EUR z ostatních veřejných a soukromých zdrojů. EIT se bude angažovat v řadě činností souvisejících se šířením znalostí a poskytováním informací, například v programu stipendií EIT, který značně zvýší dopad činností EIT v celé Evropě. Kromě toho četné průřezové služby podpory a monitorování zajistí přidanou hodnotu a přínosy v oblasti účinnosti činností znalostních a inovačních společenství. Při provádění a rozvoji těchto činností bude EIT muset sledovat strategii zaměřenou na vysoký koeficient účinnosti, tzn. maximální dopad dosahovaný prostřednictvím nezatěžujících mechanismů. Provádění těchto činností vyžaduje přibližně 141,76 milionů (4,4 %) z rozpočtu EIT. Má-li být EIT průkopníkem nových modelů otevřených inovací a zjednodušení, mělo by se to odrazit v jeho přístupu ke správním činnostem. Ústředí EIT musí být štíhlou organizací, která bude uplatňovat strategický přístup zaměřený na využití odborných zkušeností všude tam, kde to bude potřebné, aniž by však vytvářela zbytečně zatěžující a trvalé struktury. Náklady na správní výdaje kryjící potřebné náklady na zaměstnance, administrativu, infrastrukturu a provoz, nikdy nepřesáhnou 2,4 % rozpočtu EIT. Část správních výdajů hradí hostitelská země, Maďarsko, bezplatným poskytováním kancelářských prostor do konce roku 2030, jakož i ročním příspěvkem ve výši 1,5 milionu EUR na personální náklady do konce roku 2015. S tímto základem bude proto částka potřebná na správní výdaje činit v období let 2014–2020 přibližně 77 milionů EUR. Graf 3: Členění rozpočtových potřeb Přesné členění je uvedeno ve finančním výkazu, který je přílohou návrhu, kterým se mění nařízení o EIT. V příštím VFR bude EIT financován především prostřednictvím příspěvku z programu Horizont 2020, kde se předpokládá částka 2,8 miliardy EUR. Kromě toho EIT získá příspěvek ve výši zhruba 2,5 % celkového rozpočtu EIT z Norska, Islandu a Lichtenštejnska, což jsou zúčastněné státy na základě rozhodnutí o Evropském hospodářském prostoru. Přehled 1: Výroba s přidanou hodnotou 1. VÝZVA Jednou z hlavních výzev definovaných v Evropském programu inovací, která musela být rovněž řešena v rámci programu Horizont 2020, je konkurenceschopnost členských států EU na celosvětovém trhu. Jedním z odvětví, kde je tento problém obzvláště naléhavý, je výroba. Výroba v evropských zemích je pod značným tlakem: větší konkurence z jiných rozvinutých ekonomik, výroba s nízkými náklady v rozvojových zemích a vzácnost surovin vyvíjejí na evropské výrobní závody tlak. Souběžně s tím působí na změnu ve výrobním odvětví i další činitelé: nové potřeby trhu a společnosti, rychlý pokrok v oblasti vědy a technologií, požadavky ohledně životního prostředí a udržitelnosti. Jednou z možných odpovědí, pokud jde o řešení těchto výzev, je vytvoření odvětví „výroby s vysokou hodnotou (neboli přidanou hodnotou)“. Tato koncepce definuje integrovaný systém, který zahrnuje celý cyklus výroby, distribuce a zpracování zboží a produktů/služeb na konci jejich životnosti, s uplatněním systému inovací, jejichž hnací silou jsou zákazníci/uživatelé. Výrobci produktů s přidanou hodnotou nesoutěží primárně v oblasti nákladů, nýbrž spíše přinášejí hodnotu tím, že dodávají inovace produktů/služeb, vytvářejí excelenci procesů, dosahují vysokého uznání značky a/nebo přispívají k udržitelné společnosti[4]. Výrobní odvětví má značný hospodářský, sociální a environmentální význam. V roce 2010 výrobní odvětví představovalo 15,4 % HDP Evropské unie a více než 33 milionů pracovních míst[5]. Tento údaj vzroste na 37 %, jsou-li zahrnuty i výroba elektřiny, stavebnictví a související podnikatelské služby. Současně výroba také přispěla ke zhruba 25 % odpadu, 23 % skleníkových plynů a 26 % Box vygenerovaných v Evropě. Vzhledem k tomu je zcela jasné, že celkovými cíli v oblasti výroby musí být vyšší konkurenceschopnost Evropy na světovém trhu, jakož i vývoj udržitelnějších výrobních procesů příznivějších pro životní prostředí. 2. VÝZNAM A VLIV Znalostní a inovační společenství pro výrobu s přidanou hodnotou pomůže splnit priority programu Horizont 2020 z hlediska pokročilé výroby a zpracování a jeho konkrétní cíl „přeměnit dnešní průmyslové formy výroby na znalostně intenzivnější, udržitelné a nízkouhlíkové meziodvětvové technologie výroby a zpracování za účelem vytvoření inovativních produktů, procesů a služeb“. Toto společenství bude schopno mobilizovat investice a dlouhodobý závazek podnikatelského sektoru a rozšířit a vytvořit nové trhy. Mohlo by mít především funkci při podpoře opatření, která jsou definována ve strategickém plánu výzkumu Evropské technologické platformy „Manufuture“: · vývoj produktů a služeb s přidanou hodnotou, · vývoj nových podnikatelských modelů, · vývoj pokročilých výrobních inženýrských procesů, · nové vznikající výrobní vědy a technologie, · transformace stávajících výzkumných a vzdělávacích infrastruktur na podporu špičkové světové výroby. Při podpoře vývoje nových produktů, služeb, podnikatelských modelů a výrobních procesů by měl být důraz kladen na udržitelnost, se snížením neúčinnosti zdrojů a energie, maximalizací pozitivních vlivů na životní prostředí, ale též s příspěvkem k posilování pozitivních hospodářských a sociálních dopadů. Konkrétně to znamená, že tento čistý přístup bude znamenat procesy a strojní zařízení účinné z hlediska energie a materiálu, využití obnovitelných zdrojů energie a/nebo uplatnění inteligentního řízení energie, a povede tak k výraznému snížení odpadů a emisí. Díky svému přínosu k rozvoji a uplatňování udržitelnější, z hlediska zdrojů účinnější a konkurenceschopnější výroby by znalostní a inovační společenství mohlo být impulzem pro změnu chování průmyslu a spotřebitelů a vytvářet systematický vliv. Znalostní a inovační společenství pro výrobu s přidanou hodnotou by mohlo též mít velmi důležitou úlohu a vliv na regionální úrovni: podpora tvorby propojených regionálních klastrů s místními převody a spoluprací, rozvoj schopností ve špičkových výrobních technologiích a rozvoj excelence ve výrobních technologiích by byly klíčovým posláním znalostního a inovačního společenství na regionální úrovni. V této souvislosti by bylo možné věnovat zvláštní pozornost těm regionům, které jsou ve větší míře postiženy klesající výrobní kapacitou, jakož i malým a středním podnikům. Jednou z velkých výzev k dosažení výše uvedených cílů je dostupnost vysoce kvalifikovaných pracovních sil, které jsou dostatečné jak z hlediska kvality, tak z hlediska počtu. Znalostní a inovační společenství by tudíž mělo mít velmi důležitou úlohu při přetváření prostředí vzdělávání v této oblasti. Vytvořením těsnějších vazeb mezi těmi, kdo požadují dovednosti, a poskytovateli vzdělávání by znalostní a inovační společenství podporovalo společné postgraduální tituly, postgraduální profesní odborné vzdělávání a průmyslové kurzy „z reálného života“. Ústředním prvkem znalostního a inovačního společenství při výrobě s přidanou hodnotou bude také budování kapacit. To se týká nejen přísunu vysoce kvalifikovaných pracovních sil, ale také možnosti zřídit znalostní a inovační společenství jakožto fórum pro interakci a podporu mezioborových dovedností a schopností, zejména pro kombinaci vícenásobných klíčových technologií, jak je navrhuje skupina pro klíčové technologie[6]. Znalostní a inovační společenství pro tuto oblast bude mít potenciál k tomu, aby v tomto velmi mezioborovém odvětví svedlo dohromady různé aktéry a zúčastněné subjekty, včetně klíčových předcházejících a následných částí hodnotového řetězce. Patří sem zpracovatelská odvětví (např. ocelářský nebo chemický průmysl), která jsou bezprostředně spojená s hodnotovým řetězcem pro výrobu s přidanou hodnotou. 3. SOUČINNOST A NÁVAZNOST NA STÁVAJÍCÍ INICIATIVY Znalostní a inovační společenství popsané výše by představovalo doplněk pro celou řadu jiných iniciativ EU, jakož i iniciativ na úrovni členských států a průmyslových sdružení. Kromě již zmíněné evropské technologické platformy „Manufuture“ by mohlo navázat vztahy i s evropskou technologickou platformou pro integraci inteligentních systémů a se společnou technologickou iniciativou pro vestavěné počítačové systémy. Přirozenými spolupracujícími partnery by byla rovněž partnerství veřejného a soukromého sektoru pro výrobní závody budoucnosti, jakož i řada rámcových programů. Znalostní a inovační společenství by rovněž bralo v úvahu priority výzkumu a akční plány definované v rámci evropských technologických platforem a výzkumné práce, které dosud provádějí společné technologické iniciativy, partnerství veřejného a soukromého sektoru a rámcové programy v této oblasti. Podobnou měrou by také spolupracovalo s projekty tržních replikací ekologických inovací v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace, v nichž se rozvinuly zkušenosti v oblasti udržitelnější výroby. Tyto zkušenosti budou nadále využívány i v programu Horizont 2020, a sice v kontextu společenských výzev týkajících se opatření v oblasti klimatu, účinnosti zdrojů a surovin. Lze zvážit také součinnost s pilotním programem ověřování environmentálních technologií, jehož cílem je prosazovat environmentální technologie s vysokou hodnotou tím, že zajistí ověření jejich výkonnosti třetími subjekty. Znalostní a inovační společenství pro výrobu s přidanou hodnotou by mohlo být rovněž spojovacím bodem pro účinky součinnosti s Evropskou radou pro technologický výzkum, kterou skupina pro klíčové technologie na vysoké úrovni doporučuje pro účely podpory excelence v oblasti technologického výzkumu a inovací. Znalostní a inovační společenství v této oblasti by tyto aktivity doplňovalo, jelikož by se soustředilo na mezioborové činnosti ve znalostním trojúhelníku se silným důrazem na vzdělávání podnikatelů. 4. ZÁVĚR Pro řešení výzev nastíněných výše by bylo velmi vhodné znalostní a inovační společenství, které se soustředí na integraci všech zúčastněných subjektů dotčených výrobou a které klade velký důraz na přetvoření programu vzdělávání v této oblasti. Splňuje též kritéria předložená pro výběr témat znalostních a inovačních společenství ve strategickém programu inovací: · Soustředí se na významnou hospodářskou a společenskou výzvu, jíž Evropa čelí (zvyšovat konkurenceschopnost členských států EU na celosvětovém trhu a přispívat k rozvoji udržitelnějšího výrobního procesu příznivějšího pro životní prostředí), a přispívá k plnění agendy Evropa 2020 v oblasti inteligentního a udržitelného růstu. · Pozornost tohoto znalostního a inovačního společenství je sladěná s prioritami, kterou jsou definovány v programu Horizont 2020, a doplňuje se vzájemně s dalšími činnostmi EU v této oblasti. · Může se opřít o silné průmyslové odvětví, které znalostní a inovační společenství přiláká. · Nabízí možnosti pro různé vznikající produkty, služby a podnikatelské modely a – především – bude velmi vhodné pro řešení naléhavé potřeby kvalifikovaných osob v tomto odvětví. · Jeho přístup je systémový a vyžaduje tak mezioborové úsilí a rozvoj nového vzdělávání napříč různými obory. · Spojí kritické množství vynikajících zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu, inovací, vzdělávání a odborné přípravy v hodnotovém řetězci, které by se jinak nespojily. · Zaměří se na evropský paradox, protože zhodnotí silnou výzkumnou základnu EU a najde nové inovativní přístupy k zajištění konkurenceschopnějšího, udržitelnějšího a z hlediska zdrojů účinnějšího výrobního odvětví. Přehled 2: Food4Future – udržitelný dodavatelský řetězec od zdrojů ke spotřebitelům 1. VÝZVA Celosvětový potravinový řetězec čelí komplexnímu souboru výzev. Na straně poptávky situaci charakterizuje rostoucí světová populace, zvyšující se životní úroveň (zejména v nových rozvíjejících se zemích), která vytváří poptávku po rozmanitější, vysoce kvalitní stravě vyžadující další produkci potravin. V důsledku toho OSN předpověděla, že poptávka po potravinách vzroste do roku 2050 o 70 %[7]. Současně rychlá expanze odvětví bioenergie dále zdůrazňuje poptávku po vedlejších produktech získávaných z procesu produkce potravin. Na straně dodávky bude celosvětová změna klimatu zhoršovat tlaky na produkci potravin a jejich dodávku. Kromě toho řada systémů produkce potravin ve světě není udržitelná. Beze změny bude celosvětový potravinový systém stále zhoršovat životní prostředí a ohrožovat schopnost světa produkovat v budoucnosti potraviny. Na tyto problémy je zapotřebí zejména pohlížet v souvislosti s postoji spotřebitelů a jejich obavami, protože hnací silou výroby jsou spotřebitelé a trhy. Během posledních dvou desetiletí se dramaticky zvýšila složitost spotřeby potravin. Spotřebitelé požadují dostupné, diverzifikované, vysoce kvalitní a vhodné potravinářské produkty, které odpovídají jejich chuti a potřebám. Obavy týkající se různých problémů, počínaje bezpečností potravin a ochranou životního prostředí až po etické úvahy, jako jsou postupy „fair trade“ nebo dobré životní podmínky zvířat, nepřetržitě narůstají a výsledkem je stále vyšší počet žádostí spotřebitelských skupin o politické opatření. A konečně, návyky při spotřebě potravin (včetně plýtvání potravinami) mohou mít výrazný dopad na zdraví a pohodu spotřebitelů, jakož i na primární produkci a životní prostředí. Celým problémem se zabývá program Horizont 2020, který definuje výzvy související s tímto sektorem: „Výzva spočívá v zajištění dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a bioproduktů a v zajištění udržitelného řízení biologických zdrojů, které tak přispívá k rozvoji venkova a přímořských oblastí a ke konkurenceschopnosti evropských biotechnologických odvětví a které tak zachovává suchozemské a mořské ekosystémy, snižuje závislost na fosilních palivech, zmírňuje změnu klimatu a zajišťuje přizpůsobení na tuto změnu a propaguje nulové odpady.“ 2. VÝZNAM A VLIV Znalostní a inovační společenství pro udržitelný dodavatelský řetězec pomůže splnit priority podle programu Horizont 2020, a sice priority definované v kontextu společenské výzvy „Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a biohospodářství“. Tato tematická oblast je navíc vysoce relevantní z hlediska hospodářského a společenského dopadu. Otázky zabezpečení a bezpečnosti potravin mají souvislost s téměř všemi odvětvími našeho hospodářství a společnosti a velmi často vyzývají k regulačnímu zásahu. Potravinářské odvětví je největším výrobním odvětvím v Evropě a hraje zásadní úlohu v širším hospodářském rozvoji Evropy. Navzdory jeho příslušné úloze je zpochybňována konkurenceschopnost evropského odvětví výroby potravin a nápojů. V posledním desetiletí podíl Evropy na celosvětovém trhu klesl v reakci na konkurenci z rozvíjejících se ekonomik, jakými jsou Čína, Indie a Brazílie, z 25 % na 21 %. Má-li být tento pokles zvrácen, musí být evropský potravinářský průmysl, stále více neschopný konkurovat jen z hlediska nákladů, schopen přidat hodnotu vytvářením zdravějších, udržitelnějších a z hlediska zdrojů účinnějších produktů. Je nutné přijmout opatření pro zajištění klimatu odolného a udržitelného celosvětového potravinového systému a současně uspokojit rostoucí poptávku po potravinách v mezích možností daných dostupnou půdou a úbytkem populací ryb, chránit přirozené životní prostředí a ochraňovat lidské zdraví. Znalostní a inovační společenství v této oblasti se bude soustředit na potravinový řetězec. Toto zaměření se hodí obzvláště dobře k holistickému přístupu znalostního a inovačního společenství. Zahrnuje vstup zdrojů na úplném začátku řetězce (hnojiva apod.), výrobu potravin, zpracování, balení a distribuci a končí u spotřebitelů, což může být specifickou prioritou znalostního a inovačního společenství (menší plýtvání potravinami, zdravá výživa atd.). Cílem je zajistit účinnější a efektivnější systém potravinového řetězce a současně zlepšit udržitelnost a sledovatelnost všech částí tohoto řetězce. Zkoumání potravinového řetězce přes znalostní a inovační společenství tak dává možnost zkoumat nejen některé významné hospodářské a společenské výzvy, jimž Evropa čelí, ale též mobilizovat investice a dlouhodobý závazek ze strany podnikatelského sektoru, a sice při využívání nových a inovativních technologií, procesů a znalostí pro zvýšení udržitelné produkce potravin, jejich zpracování, balení a distribuci, pro snížení odpadů a propagaci lepší výživy. Prostřednictvím svého sjednocujícího přístupu bude znalostní a inovační společenství v této oblasti schopno ovlivnit přístup průmyslu, aby se zaměřil více na inovace motivované spotřebiteli. To půjde ruku v ruce s potenciálem nových podnikatelských modelů a tržních strategií, které se zaměřují na potřeby a trendy spotřebitelů a staví na lepším povědomí o potravinovém řetězci, což může mít potenciál sladit inovace a technologické možnosti se zájmy spotřebitelů, a vytvořit tak nové podnikatelské příležitosti. Znalostní a inovační společenství v této oblasti bude velmi důležité pro překonání vysoké míry roztříštěnosti celého potravinového řetězce. Spojí kritické množství vynikajících zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu, inovací, vzdělávání a odborné přípravy v celém řetězci. Všechny prvky řetězce (primární sektor, výroba potravin, zpracovatelé potravin, maloobchodníci, kanály potravinových služeb a – v neposlední řadě – spotřebitel) jsou pro účely pojetí budoucích inovací neoddělitelně propojeni. Znalostní a inovační společenství zajistí pro vyřešení těchto otázek nezbytný systémový a mezioborový přístup. Významnou přidanou hodnotou znalostního a inovačního společenství v této oblasti bude jeho úloha při řešení současného nedostatku dovedností a lidských zdrojů. V současné době čelí pravděpodobně až polovina evropských odvětví výroby potravin a nápojů nedostatku vědeckých a kvalifikovaných pracovníků. Je to překážka pro inovace v tomto sektoru. Znalostní a inovační společenství se bude touto problematikou zabývat tak, že vzdělávání začlení do ostatních sektorů znalostního trojúhelníku. Současně bude nabízet příležitost ke stimulování nových vzdělaných podnikatelů, kteří budou schopni vyvíjet nové inovativní technologie a podnikání. Tato orientace na podnikání by byla obzvláště relevantní v potravinářském odvětví, které je charakterizováno vysokým počtem malých a středních podniků. Velká rizika spojená s úspěchem znalostního a inovačního společenství v rámci tohoto tématu souvisejí zejména s nezbytnými průvodními podmínkami inovačního rámce, jimiž se znalostní a inovační společenství nezabývají přímo. Pro zvýšení udržitelnosti v celém potravinovém řetězci budou možná nutné určité změny regulace, aby byly například internalizovány náklady na výrobu potravin. Znalostní a inovační společenství musí tudíž v těchto záležitostech úzce spolupracovat s průběžnými unijními a vnitrostátními inovačními a politickými aktivitami (viz další oddíl). 3. SOUČINNOST A NÁVAZNOST NA STÁVAJÍCÍ INICIATIVY Evropská unie se v této oblasti plně angažuje. Znalostní a inovační společenství by přispělo k řešení společenské výzvy programu Horizont 2020 nazvané „Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a biohospodářství“. Zejména by spolupracovalo s navrženým evropským inovačním partnerstvím v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. Zatímco evropské inovační partnerství bude klást důraz na budování mostů mezi špičkovým výzkumem a praktickou inovací, znalostní a inovační společenství by zejména tvořilo prvek doplňující vzdělávání klíčových subjektů, např. podnikatelů a spotřebitelů. Zapotřebí je též koordinace s iniciativou společného plánování „Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu“, která sloučí vnitrostátní úsilí v oblasti výzkumu, aby integrovala přizpůsobení, zmírnění a bezpečnost potravin v odvětví zemědělství, lesnictví a využití půdy. Evropský námořní a rybářský fond podpoří environmentální a sociální udržitelnost rybolovu a akvakultury, a zdůrazní tak potřebu technického vývoje v souvislosti s novými podnikatelskými přístupy v těchto oblastech a s vývojem chování spotřebitelů a poskytnou příležitost k součinnosti. Podobně bude koordinace také možná u nedávno zahájených iniciativ společného plánování „Zdravé potraviny pro zdravý život“ a „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“ a s evropskými technologickými platformami v příbuzných oblastech (zejména platforma Potraviny pro život) nebo v četných projektech 7. rámcového programu. Podobnou měrou by také spolupracovalo s projekty tržních replikací ekologických inovací v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace, v nichž jsou jednou z prioritních oblastí potraviny a nápoje. Tyto zkušenosti budou nadále využívány i v programu Horizont 2020, a sice v kontextu společenské výzvy týkající klimatu a účinnosti zdrojů. Znalostní a inovační společenství v této oblasti by tyto aktivity doplňovalo, jelikož by se soustředilo na mezioborové činnosti ve znalostním trojúhelníku se silnou orientací na inovativní produkty a služby a vzdělávání podnikatelů, jakož i na problematiku spotřebitelů. 4. ZÁVĚR Pro řešení výzev nastíněných výše je nejvhodnější znalostní a inovační společenství, které se soustředí na potravinový řetězec. Splňuje též kritéria předložená pro výběr témat znalostních a inovačních společenství: · Soustředí se na významnou hospodářskou a společenskou výzvu (potřebu zajistit spolehlivý a udržitelný potravinový systém a současně uspokojit rostoucí poptávku po potravinách v mezích možností daných dostupnou půdou, chránit přirozené životní prostředí a ochraňovat lidské zdraví) a přispívá k plnění agendy Evropa 2020 a jejích cílů týkajících se klimatu a energie, zaměstnanosti, inovací a vzdělávání. · Zaměření tohoto znalostního a inovačního společenství je v souladu s prioritami, které jsou definovány v programu Horizont 2020 a doplňují další aktivity EU v potravinářském odvětví, zejména s evropským inovačním partnerstvím v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti. · Je schopno mobilizovat investice a dlouhodobý závazek podnikatelského sektoru a nabízí možnosti pro různé vznikající produkty a služby, a sice při využívání nových a inovativních technologií, procesů a znalostí pro zvýšení udržitelné výroby potravin, jejich zpracování, balení a distribuci, pro snížení odpadů a propagaci lepší výživy. · Vytváří udržitelný a systémový vliv, měřený z hlediska nových vzdělaných podnikatelů, nových technologií a nové podnikatelské činnosti. Bude podporovat nový technologický vývoj a účinnější a udržitelnější výrobní systémy. · Jeho cílem je překonání vysoké míry roztříštěnosti celého potravinového řetězce, podpora sledovatelnosti a spojí kritické množství vynikajících zúčastněných subjektů z oblasti výzkumu, inovací, vzdělávání a odborné přípravy v celém řetězci. · Vyžaduje tak mezioborovou činnost zahrnující různé obory vědění, např. agronomii, ekologii, biologii, chemii, dietetiku a socioekonomii. · Zaměří se na evropský paradox, protože najde nové inovativní přístupy k zajištění udržitelnějšího a efektivnějšího dodavatelského řetězce a ke zlepšení bezpečnosti potravin. Přehled 3: Inovace pro zdravý život a aktivní stárnutí 1. VÝZVA Mezi významné společenské výzvy, které budou řešeny v rámci programu Horizont 2020, patří zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky. Zastřešujícími cíli jakéhokoli opatření pro řešení této výzvy by mělo být zlepšení kvality života evropských občanů v každém věku a zachování ekonomické udržitelnosti systémů zdravotní a sociální péče v reakci na rostoucí náklady, ztenčující se lidské zdroje a očekávání občanů ohledně nejlepší možné péče. Výzvy související se sektorem zdravotní a sociální péče jsou četné a úzce propojené. Sahají od chronických onemocnění (kardiovaskulární choroby, rakovina, cukrovka) společně s nadváhou a obezitou, infekčních (HIV/AIDS, tuberkulóza) a neurodegenerativních onemocnění (zhoršených stále více stárnoucí populací) až po sociální izolaci, nižší životní podmínky, zvýšenou závislost pacientů na formální a neformální péči a několikanásobnou expozici environmentálním faktorům s neznámými dlouhodobými zdravotními důsledky. Kromě toho překážky pro uplatňování, zužitkování a využívání nových zjištění, produktů a služeb brání efektivním reakcím na tyto výzvy. Reakce na tyto výzvy byla definována v programu Horizont 2020 jako snaha o „zajištění lepšího zdraví, kvality života a obecných životních podmínek pro všechny prostřednictvím podpory činností v oblasti výzkumu a inovací. Tyto činnosti se zaměří na zachování a podporu zdraví po celou dobu našeho života a na prevenci nemocí, na zlepšování naší schopnosti léčit, ošetřovat a zvládat nemoc a postižení, na podporu aktivního stárnutí a na příspěvek k dosažení sektoru udržitelné a efektivní péče“. 2. VÝZNAM A VLIV Znalostní a inovační společenství pro inovace v oblasti zdravého života a aktivního stárnutí pomůže splnit priority programu Horizont 2020, a sice priority definované v kontextu společenské výzvy „Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky“. Tato tematická oblast je vysoce relevantní z hlediska společenského i z hlediska veřejné politiky. Otázky zdravého života a aktivního stárnutí mají souvislost s téměř všemi odvětvími našeho života a společnosti a velmi často vyzývají k regulačnímu zásahu. Sektor zdravotní a sociální péče je také vysoce relevantní z hlediska sociálně-hospodářského, protože je jedním ze sektorů, na který je vydávána většina peněz (veřejných i soukromých)[8]; a tento sektor nenabízí pouze příležitosti pro hospodářské a technologické inovace, ale má i významný potenciál pro sociální inovace. Sociálně-hospodářský význam může dále podtrhnout skutečnost, že Evropa těží z přítomnosti silného farmaceutického odvětví a rozvinutých systémů zdravotní a sociální péče, které v celé EU dávají práci milionům lidí. Toto odvětví je rovněž jedním z největších výrobních odvětví se špičkovými technologiemi v EU. Potenciál pro růst v těchto oblastech je velmi vysoký, protože stárnoucí společnost znamená růst souhrnné poptávky po produktech a službách v oblasti péče a nezávislého života. Do hry vstupují i další odvětví, například cestovní ruch. Stárnoucí obyvatelstvo do velké míry tvoří generace, která je zvyklá cestovat a stále cestovat chce, má vysoké nároky na kvalitu, a tudíž i rostoucí potřebu dostupných služeb (doprava, hotely, zábava atd.). Dostupnější služby cestovního ruchu mohou zlepšit konkurenceschopnost celého odvětví a podpořily by další začleňování stárnoucích obyvatel. V neposlední řadě má EU prospěch ze špičkové světové úrovně výzkumu a vzdělávání v této oblasti. V mnoha zemích EU existují vynikající infrastruktury a instituce pro výzkum, které poskytují atraktivní základnu pro zapojení průmyslu do plánovaných činností institutu EIT. Výzvy související se zdravým životem jsou platné napříč Evropou. Reakce, které může zajistit znalostní a inovační společenství, požadují intenzivní spolupráci mezi vynikajícími, víceoborovými a víceodvětvovými týmy s účastníky ze všech sektorů znalostního trojúhelníku (výzkum, podnikání a vzdělávání). Znalostní a inovační společenství na toto téma by mělo přidanou hodnotu v podobě propojení činností inovací a vysokoškolského vzdělávání s již existující vynikající výzkumnou základnou. Přitom bude klást zvláštní důraz na vysokoškolské učební plány, rozvoj nových dovedností (které jsou potřebné např. při technologickém rozvoji, ale i v péči o seniory), posilování podnikatelských aspektů s cílem podpořit rozvoj vysoce podnikavých pracovních sil v této oblasti, podpořit vývoj nových produktů a služeb a posílit stávající hodnotové řetězce, nebo dokonce vytvořit nové. Příklady potenciálních produktů a služeb, které by mohly vzniknout prostřednictvím znalostního a inovačního společenství, jdou za hranice technologických aplikací (například aplikace, které ošetřují, kódují, normalizují a interpretují údaje v oblastech, jako je rakovina či kardiovaskulární onemocnění, nebo nástroje pro posuzování rizik a včasné odhalení) a mohly by se stát spouštěčem sociálních inovací s novými koncepcemi, které zlepšují například řízení životního stylu a výživu, podporují aktivní a nezávislý život v prostředí příznivém pro stárnutí nebo udržují ekonomicky udržitelné systémy péče. Znalostní a inovační společenství v této oblasti, zaměřující se na systémové aspekty evropských systémů zdravotní a sociální péče a podporu aktivního stárnutí, by v zájmu většího oběhu znalostí zahrnovalo též intenzivnější spolupráci mezi velkými a menšími specializovanějšími firmami. Kromě toho specifickou přidanou hodnotou, kterou by znalostní a inovační společenství v této oblasti mohlo poskytovat, by mohlo být vytvoření inovativních partnerství na místní úrovni, která jsou pro sektor služeb obzvláště důležitá. Svým sjednocujícím přístupem ke znalostnímu trojúhelníku by znalostní a inovační společenství pro zdravý život a aktivní stárnutí proto mohlo být klíčovým přispěvatelem k řešení tzv. evropského paradoxu: přidání hodnoty vynikající pozici EU ve vědeckém výzkumu a přeměna tohoto aktiva na inovativní produkty a služby a nové podnikatelské příležitosti a trhy. Velká rizika spojená s úspěchem znalostního a inovačního společenství v rámci tohoto tématu souvisejí zejména s nezbytnými průvodními podmínkami inovačního a politického regulačního rámce, který by mohl vyžadovat určité úpravy, jimiž se znalostní a inovační společenství nezabývají přímo[9]. Proto znalostní a inovační společenství v těchto záležitostech potřebují úzce spolupracovat s průběžnými unijními a vnitrostátními inovačními a politickými aktivitami (viz další oddíl). 3. SOUČINNOST A NÁVAZNOST NA STÁVAJÍCÍ INICIATIVY Otázky související se zdravím a aktivním stárnutím výrazně podporuje mnoho iniciativ EU. Tyto iniciativy zahrnují vedle zdravotnictví širokou řadu domén politiky, např. hospodářství, bezpečnost a životní prostředí. Přispívají tudíž nepřímo k takovým cílům programu Evropa 2020, jako je výzkum, vývoj a inovace, zaměstnanost a sociální začlenění. Znalostní a inovační společenství pro inovace v oblasti zdravého života a aktivního stárnutí bude úzce spolupracovat s pilotním evropským inovačním partnerstvím pro aktivní a zdravé stárnutí. Bude přihlížet ke konkrétním akcím uvedeným ve strategickém plánu inovací evropského inovačního partnerství a bude přispívat k plnění jeho cílů. Vytvoří doplňující prvek v klíčových subjektech vzdělávání a odborné přípravy, ale též při poskytování jedinečné strukturované sítě odborníků z praxe, kterým jejich pozice umožní určit rámcové podmínky a osvědčené postupy v otázkách politiky, regulace či normalizace majících v daném sektoru vliv. V kontextu evropského inovačního partnerství bude znalostní a inovační společenství v této oblasti moci přispívat i k iniciativě rozhodujících trhů – elektronickému zdravotnictví, které usiluje o stimulaci trhu pro inovativní řešení elektronického zdravotnictví prostřednictvím své orientace na nástroje politiky (normalizace, certifikační systémy a zadávání veřejných zakázek). Koordinaci bude také podporovat iniciativa společného plánování pro zintenzívnění výzkumu Alzheimerovy choroby a dalších neurodegenerativních onemocnění a iniciativa společného plánování „delší a lepší život – potenciál a výzvy spojené s demogra