Konkurenceschopnost finančních trhů EU: některá ustanovení stávajícího regulačního rámce vedla ke vzniku právní nejistoty pro účastníky trhu. Platnost ustanovení o otevřeném přístupu týkajících se derivátů obchodovaných v obchodním systému byla spolunormotvůrci z různých důvodů několikrát pozastavena. Komise považuje za nezbytné tato ustanovení odstranit s cílem jednak podpořit hospodářskou soutěž, inovace a rozvoj burzovních derivátů v EU, a jednak dále posilovat schopnost provádět clearing v EU. Rovněž bude zohledněn dlouhodobý mezinárodní trend vertikální integrace mezi obchodováním a clearingem u těchto typů derivátů. Důvodem tohoto trendu je skutečnost, že povinnost „otevřeného přístupu“ neprospívá inovacím u derivátů obchodovaných v obchodním systému, neboť toto pravidlo odstraňuje pobídky k uzavírání nových derivátových smluv obchodovaných v obchodním systému, pokud konkurenti nemusejí provádět počáteční investice. Podobně by burzy již nebyly povinny akceptovat skutečnost, že jejich poobchodní operace budou zajišťovat nepřidružené clearingové systémy. Tento návrh by rovněž upřesnil rozsah povinnosti obchodování s akciemi tím, že by byla jasně omezena na cenné papíry s ISIN EU. Kromě toho by návrh zavedl možnost pozastavit povinnost obchodování s deriváty pro některé investiční podniky, které by při interakci s protistranami mimo EU na platformách mimo EU podléhaly překrývajícím se povinnostem.

Pokud jde o vytvoření služby konsolidovaných obchodních informací, v akčním plánu pro unii kapitálových trhů z roku 2020 Komise oznámila, že do konce roku 2021 předloží legislativní návrh na vytvoření centralizované databáze, která by pro kapitálové nástroje a finanční nástroje kapitálového typu měla poskytovat komplexní přehled údajů o trhu, zejména o cenách a objemech cenných papírů obchodovaných v celé Unii napříč mnoha obchodními systémy. Cílem této centralizované databáze, označované také jako „konsolidované obchodní informace“, bude „zlepšit celkovou transparentnost cen napříč obchodními systémy“.

Tato iniciativa představuje jedno z řady opatření, která uskutečňují unii kapitálových trhů (UKT). Jejím cílem je posílit postavení investorů, zejména menších a retailových, tím, že jim umožní přístup k údajům o trhu nezbytným k tomu, aby mohli snadněji investovat do akcií nebo dluhopisů, a tím, že posílí tržní infrastruktury EU. To rovněž přispěje ke zvýšení likvidity trhu, což následně podnikům usnadní získávání finančních prostředků z kapitálových trhů. Aby Komise dosáhla svého cíle, kterým je podpora skutečného a efektivního jednotného trhu pro obchodování, stanovila tři prioritní oblasti přezkumu: zlepšení transparentnosti a dostupnosti údajů o trhu, zlepšení rovných podmínek mezi místy provádění pokynů a zajištění toho, aby tržní infrastruktury EU zůstaly konkurenceschopnými na mezinárodní úrovni. Tato iniciativa je doplněna návrhem na změnu směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů (MiFID) a je zahrnuta do pracovního programu Komise na rok 2020.

Navrhovaná harmonizace standardů pro údaje o trhu a licenčních podmínek pro poskytování údajů o trhu poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. Různorodá vnitrostátní pravidla pro opatření obsažená v tomto návrhu by nevedla k dosažení stanovených cílů konsolidace údajů o trhu tak, aby se tyto informace zpřístupnily širší skupině účastníků trhu. Vyřešení problémů kvality údajů o trhu a složitostí v souvislosti s udělováním licencí k údajům o trhu vyžaduje navrhovanou harmonizaci zpráv s údaji o trhu a povinné používání těchto standardů pro podávání zpráv, aby bylo možné poskytovat údaje o trhu poskytovateli konsolidovaných obchodních informací.

Různé členské státy by mohly přijmout různé standardy nebo zvolit různé systémy udělování licencí platné pro konsolidátora údajů o trhu. Některé členské státy nemusí podniknout žádné kroky. Vzhledem k tomu, že konsolidace údajů o trhu musí fungovat v celé Unii, je účinnější i efektivnější řešit standardy pro vykazování údajů a podmínky pro udělování licencí na údaje, které jsou nezbytné pro vypracování konsolidovaného přehledu o všech obchodních trzích, na úrovni Unie. Standardizace výkazů údajů a licenčních podmínek by se vztahovala pouze na vykazování údajů poskytovateli konsolidovaných obchodních informací o trhu. Například licence na používání údajů o trhu, které se netýkají tvorby konsolidovaných obchodních informací, by navrhovaným pravidlům nepodléhaly.

Obchodní trhy pro různé kategorie finančních nástrojů existují v celé Unii. Konsolidace údajů o trhu zveřejňovaných těmito obchodními systémy vyžaduje soubor pravidel, který by platil v celé Unii. Opatření přijatá jednotlivými členskými státy by potřebu konsolidace údajů o trhu v celé Unii účinně neřešila. Členské státy by se mohly pokusit harmonizovat standardy pro vykazování údajů o trhu a podmínky udělování licencí pro konsolidátora údajů o trhu prostřednictvím vnitrostátních právních předpisů. Vnitrostátní iniciativy nemohou odstranit problémy vyplývající z roztříštěnosti údajů o trhu v celé Unii.

Přesněji řečeno, pokud by pokračovala neexistence centralizované databáze poskytující tržní údaje o cenných papírech obchodovaných v obchodních systémech EU, bránilo by to investorům z EU, s výjimkou velmi sofistikovaných investorů, v získání konsolidovaného přehledu o tom, kde najít nejlepší investiční příležitosti. Tím by se udržovaly stávající informační asymetrie, což by investorům bránilo v plném využívání výhod jednotného trhu. Použití článku 114 SFEU se tedy jeví jako nejvhodnější právní základ k tomu, jak tyto problémy řešit uceleně a jednotně a vyhnout se roztříštěnosti trhu.

Článek 114 SFEU především zmocňuje Evropský parlament a Radu k přijetí opatření ke sbližování ustanovení právních a správních předpisů členských států, jejichž účelem je vytvoření a fungování vnitřního trhu. Článek 114 SFEU umožňuje EU přijímat opatření nejen k odstranění současných překážek výkonu základních svobod, ale také k zabránění vzniku takových překážek, jsou-li dostatečně konkrétně předvídatelné, a to včetně těch, které ztěžují hospodářským subjektům, včetně investorů, plné využívání výhod vnitřního trhu. Článek 114 SFEU je tedy vhodným právním základem pro řešení překážek při konsolidaci údajů, které vyplývají z 1) roztříštěných zdrojů údajů o trhu, 2) nejasných standardů pro vykazování údajů o trhu a 3) složitých systémů udělování licencí pro používání údajů o trhu. To jsou hlavní faktory, které brání vytvoření konsolidovaného přehledu o obchodní likviditě v celé Unii.

Pro zachování vyváženého obchodního prostředí by byly užitečné určité úpravy pravidel transparentnosti, jimiž se řídí obchodování na burzách i na alternativních platformách nebo prostřednictvím systematických internalizátorů (investičních bank a tvůrců trhu). Má se za to, že příčinou relativně nízkého procenta obchodů s akciemi, které jsou prováděny v cenově transparentních systémech, je používání některých výjimek z pravidel transparentnosti. Stávající nařízení již obsahuje pravidla omezující používání nejčastěji používaných výjimek z požadavků na transparentnost. Pravidla, jako je „dvojí objemový strop“, mají stanovit horní limit (strop) objemu akcií, které mohou účastníci trhu obchodovat v rámci výjimky z požadavku na transparentnost. Tato ustanovení kromě toho, že jejich správa je pro regulátory z hlediska zdrojů náročná, se ukázala jako nepružná a společně vnášejí do fungování akciových trhů zbytečnou složitost. Přezkum proto usiluje o zefektivnění složité souhry mezi výjimkami z požadavků na transparentnost a dvojím objemovým stropem.

Očekává se, že účastníci trhu budou dodržovat velmi složitá pravidla transparentnosti, včetně uplatňování výjimek, odkladů a dvojího objemového stropu. Tato skutečnost vede ke značným administrativním nákladům, které mají dopad na celkovou konkurenceschopnost platforem EU, a nepřiměřeně zatěžuje účastníky trhu z EU. Zjednodušení pravidel transparentnosti by prospělo celé investiční komunitě tím, že by se zvýšila dostupnost obchodních údajů a snížily náklady na provádění obchodů. Vedlo by to také k většímu určování cen v Unii.

Vzhledem k různorodým cenovým politikám v oblasti tržních údajů na jednotném trhu je pro konsolidátora údajů o trhu obtížné získat přístup k tokům proprietárních údajů o trhu včas a za spravedlivých a nestranných podmínek. Ve zprávě o konsolidovaných obchodních informacích se orgán ESMA domnívá, že stávající pravidla směrnice MiFID II nezavazují obchodní systémy a schválené systémy pro uveřejňování informací k tomu, aby poskytovaly údaje o trhu pro konsolidované obchodní informace za spravedlivých a přiměřených podmínek. Orgán ESMA proto navrhuje, aby obchodní systémy a schválené systémy pro uveřejňování informací byly povinny poskytovat údaje pro konsolidované obchodní informace buď tím, i) že by od obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací bylo poskytování údajů pro konsolidované obchodní informace vyžadováno, nebo ii) by byla stanovena kritéria pro určení ceny (a podmínek používání) za poskytování údajů pro konsolidované obchodní informace.

Obchodníci s cennými papíry a makléři-prodejci jsou zodpovědní za zajištění nejlepšího způsobu provedení, což znamená dosažení nejvýhodnější transakce, pokud jde o cenu a nejnižší celkové explicitní a implicitní náklady pro investory. Nejlepší způsob provedení znamená, že makléři musí svým zákazníkům ukázat ceny, za které provedli nákup a prodej, v porovnání s cenami a objemy, které byly v době uskutečnění obchodu k dispozici na jiných burzách a v alternativních obchodních systémech. Neexistence konsolidovaného přehledu o všech obchodních trzích představuje problém, když je některý finanční nástroj zpřístupněn k obchodování nejen v jednom kotačním systému, ale v několika konkurenčních systémech. Investor má a měl by mít i nadále možnost volby mezi konkurenčními systémy, ale v současné době musí vycházet z tržních údajů, které se týkají pouze jednotlivých systémů. Proto mají investoři nedostatečný přístup ke konsolidovaným a srovnatelným údajům o trhu a nemohou porovnat, zda by na alternativní platformě získali lepší podmínky k provedení, nebo ne. To brání tomu, aby za dosažení nejlepšího provedení daného obchodního pokynu nesli odpovědnost jejich makléři a makléři-dealeři.

První konzultace se zúčastněnými stranami, kterou Komise provedla po vstupu pravidel rámce směrnice MiFID / nařízení MiFIR v použitelnost v lednu 2018, se uskutečnila v období od února do května 2020 (viz níže). Ukázalo se, že většina investorů nemá při rozhodování o investicích na kapitálových trzích Unie úplný přehled o cenách a dostupných objemech (tj. likviditě).

Možnost 1.2 by naopak s největší pravděpodobností představovala příležitost pro zavedené společnosti pro zpracování údajů o trhu k využití svých odborných znalostí v oblasti shromažďování údajů při tvorbě nového trhu konsolidovaných údajů. Umožňuje to sice snadný vstup na trh a potenciálně nižší náklady na zřízení a provoz, ale existuje také riziko, že mnozí nově vznikající konsolidátoři budou součástí zavedených finančních skupin, a tudíž nebudou oproštěni od možných střetů zájmů.

Dvěma upřednostňovanými možnostmi jsou možnost 1.2 (konkurenční konsolidátoři) a 1.4 (jediný nezávislý konsolidátor). Pokud jde o dosažení optimální kvality a včasného dodání údajů o trhu, je model decentralizované konsolidace uvedený v možnosti 1.2 mírně ve výhodě oproti centralizované konsolidaci (možnost 1.4). Na druhé straně nabídkové řízení v možnosti 1.4 poskytuje orgánu ESMA větší volnost a možnost udělení úlohy konsolidátora zcela novému subjektu vstupujícímu na trh. To by umožnilo výběr konsolidátora, který je zcela nezávislý jak na poskytovatelích údajů o trhu, tak na společnostech pro zpracování údajů o trhu, a který provozuje účinnější systém účasti na výnosech.

Možnost 1.5 – pravidlo koncentrace. Veškeré obchodování s kótovanými akciemi je soustředěno na kótující burze (u nekapitálových nástrojů ve stávajícím primárním centru likvidity), hlavní údaje o trhu nemusí konsolidovat výhradní ani nevýhradní konsolidátor údajů o trhu s cennými papíry. Tato možnost by nezahrnovala vytvoření konsolidovaných obchodních informací. Tato možnost by byla zaměřena spíše na konsolidaci toku údajů o trhu (nepřímo) soustředěním obchodování určitých kategorií aktiv do určených platforem k provádění obchodů.

Možnost 1.4 – jeden nezávislý konsolidátor pro každou kategorii aktiv. Jediný konsolidátor by provozoval centralizovaný „model založený na paprskové síti s ústředním uzlem“ pro každou kategorii aktiv (akcie, fondy obchodované v obchodním systému, dluhopisy a deriváty). Při tomto přístupu by výhradní konsolidátoři údajů shromažďovali údaje o určitých cenných papírech ze zeměpisně vzdálených systémů, tyto údaje konsolidovali v jednom centralizovaném datovém centru a poté je z tohoto centra poskytovali předplatitelům, kteří se nacházejí na jiných místech. Ve srovnání s decentralizovaným provozním modelem by tak byl centralizovaný model o něco méně přesný, pokud jde o včasnost předobchodních kotací poskytovaných v rámci konsolidovaných obchodních informací, ale zajišťoval by větší integraci údajů a účinnější systém účasti na výnosech.

Možnost 1.3 – konsolidátoři řízení burzou. Konsolidátor řízený burzou provozuje centralizovaný „model založený na paprskové síti s ústředním uzlem“. Při tomto přístupu by se každá burza cenných papírů stala výhradním konsolidátorem údajů týkajících se akcií nebo jiných nástrojů kótovaných na této burze. Výsledkem by bylo, že by se kótující burzy staly konsolidátory („uzly“) všech tržních údajů, které se týkají jejich kótovaných cenných papírů („oznamované cenné papíry“). V praxi by možnost 1.3 vedla například ke vzniku samostatných konsolidovaných obchodních informací pro každou evropskou kótující burzu (např. Euronext, Deutsche Börse, NASDAQ OMX, BME, vídeňská burza, varšavská burza).

Možnost 1.2 – konkurenční konsolidátoři. Model konkurenčních konsolidátorů rovněž uplatňuje decentralizovaný přístup ke konsolidaci hlavních údajů o trhu. Po registraci u orgánu ESMA by konkurenčním konsolidátorům bylo umožněno shromažďovat harmonizované údaje o trhu z jednotlivých zdrojů údajů (obchodních systémů, schválených systémů pro uveřejňování informací) a poté tyto tržní údaje konsolidovat v datovém centru, kde se nacházejí jeho předplatitelé (čímž by se zabránilo konsolidaci v centrálním uzlu). Cílem decentralizovaného modelu konsolidace údajů je zohlednit zeměpisnou rozptýlenost a zpoždění tím, že každému předplatiteli údajů o trhu ukazuje jeho místní podmínky. V důsledku toho bude moci každý předplatitel sledovat nejlepší cenu dostupnou z jeho zeměpisné polohy. Cílem tohoto decentralizovaného modelu je zmírnit často kritizovaný aspekt, pokud jde o konsolidované obchodní informace: skutečnost, že „nejlepší způsob provedení“ představují místní podmínky, které platí v jednom okamžiku, v jednom konkrétním místě, kde se nachází makléř provádějící pokyny.

Možnost 1.1 – shromažďování vlastních údajů. Shromažďovatelé vlastních údajů o trhu jsou definováni jako účastníci trhu, kteří shromažďují a konsolidují údaje o trhu pro své vnitřní použití. Schopnost stát se shromažďovateli vlastních údajů mají tvůrci elektronických trhů (podniky zabývající se vysokofrekvenčním obchodováním) nebo velké investiční banky. Shromažďovatelé vlastních údajů budou shromažďovat tržní údaje z obchodních trhů a budou je konsolidovat přímo ve svých vlastních prostorách (decentralizovaná konsolidace). Po registraci u orgánu ESMA jako „shromažďovatelé vlastních údajů“ by účastníkům trhu bylo umožněno shromažďovat všechny hlavní (harmonizované) údaje o trhu a tyto informace konsolidovat výhradně pro své vnitřní použití (harmonizace standardů pro podávání zpráv snižuje náklady na konsolidaci údajů). Shromažďovatelé vlastních údajů by nezveřejňovali konsolidované obchodní informace. Aby se zabránilo složitým individuálním licenčním ujednáním týkajícím se údajů o trhu často se stovkami platforem k provádění obchodů nebo jejich schválených systémů pro uveřejňování informací, které slouží jako poskytovatelé údajů, musely by shromažďovatelům vlastních údajů zpřístupňovat standardizované hlavní údaje o trhu všechny zdroje údajů o trhu (povinné poskytování).

Návrh dodržuje základní práva a ctí zásady uznané v Listině základních práv Evropské unie, zejména zásadu zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů pro všechny občany EU (článek 38). Bez vytvoření podmínek pro vznik konsolidovaných obchodních informací v EU by neprofesionální zákazníci potenciálně zůstali bez nástroje pro posouzení dodržování pravidla nejlepšího způsobu provedení ze strany svých makléřů a bez nástroje, který by jim poskytoval větší škálu investičních příležitostí, a to zejména v některých členských státech, kde jsou obchodní systémy menší a nabízejí investičních příležitostí méně.

Potenciální přínosy lze předpokládat i na regulovaných trzích, neboť konsolidované obchodní informace zvýší úroveň viditelnosti akcií, zejména akcií malých a středních podniků, kótovaných v takových systémech, které budou mít větší viditelnost než jejich vlastní místní trhy, a následně povedou ke zvýšení likvidity. Tato zvýšená viditelnost zvyšuje atraktivitu investic a možnosti zahrnout akcie do investičních fondů nebo investičních portfolií. Jako důsledek zvýšení přitažlivosti akcií malých a středních podniků by proto konsolidované obchodní informace mohly zvýšit i účinnost získávání kapitálu pro tyto podniky.

Odstraněním překážek bránících vytvoření konsolidovaných obchodních informací budou správci aktiv a portfolií motivováni k tomu, aby do portfolií, která spravují, zahrnuli co nejoptimálnější nástroje (nebo jejich kombinaci), které jsou v Unii k dispozici, a nikoli pouze nástroj dostupný v (několika) systémech, k jejichž údajům o trhu mají v současné době předplatné. Měli by informace, které by jim umožňovaly se rozhodnout, zda je nutné, aby se stali členy určitých (jiných) systémů, pokud tyto systémy poskytují optimální produkty pro jejich účely. Tyto informace budou sloužit jako důležitý průvodce obchodníka na straně kupujících při posuzování a přijímání obchodních rozhodnutí a při nastavování svých algoritmických parametrů.

Odstranění překážek konsolidace údajů o trhu by mělo pozitivní dopad na investory, stranu kupujících na kapitálových trzích. Strana kupujících (tj. investoři na kapitálových trzích) by měla z konsolidace tržních údajů největší prospěch, neboť konsolidované obchodních informace zajistí investorům a jejich správcům investic úplný přehled o celé likviditě u jakéhokoli daného finančního nástroje a v konečném důsledku jim umožní plně využít výhod jednotného trhu.

Možnost 2.3 – Povinné poskytování údajů s kompenzací prostřednictvím „poplatku za použití referenční ceny“. Možnost 2.3 předpokládá zajištění kompenzace pro poskytovatele údajů o trhu prostřednictvím poplatku za použití pro všechna místa provádění, která nepřispívají k tvorbě cen na akciových trzích („nepřehledné obchodování“). „Nepřehledné obchodování“ je technicky definováno jako forma obchodování bez předobchodní transparentnosti – nezveřejňují se žádné kotace a obchody se provádějí za referenční cenu stanovenou na převodních platformách primárního trhu, které párují obchody s použitím referenční ceny „importované“ z kótující burzy. Uživatelé výjimky na základě referenční ceny by si museli referenční cenu „koupit“ prostřednictvím měsíčního „valorického“ poplatku, který by museli zaplatit (za účelem vrácení zpět na kótující burzu) provozovateli konsolidovaných obchodních informací.

Možnost 2.2 – Povinné poskytování údajů se zákonem stanoveným předplatným. Možnost 2.2 by představovala zákonné minimální předplatné za získávání konsolidovaných údajů o trhu. Podmínění povinného poskytování údajů „modelem účasti na výnosech“ má za cíl zajistit existenci společných zájmů mezi poskytovateli údajů o trhu a konsolidátory údajů o trhu. Stanovením minimálních sazeb poplatků za používání hlavních údajů o trhu se poskytovatelé údajů o trhu podílejí na obchodním úspěchu toků konsolidovaných údajů o trhu a sdílejí riziko úspěchu produktu konsolidace údajů o trhu s konsolidátory údajů o trhu. Předplatné by stanovil a pravidelně přezkoumával nezávislý operační výbor.

Možnost 2.1 – Povinné poskytování údajů se stanovením „cílů minimálních výnosů“ pro konsolidátory údajů o trhu. Všechny zdroje údajů o trhu by musely zpřístupňovat standardizované hlavní údaje o trhu shromažďovatelům údajů o trhu (povinné poskytování údajů). Za účelem vytvoření dodatečných výnosů pro rozdělení poskytovatelům údajů o trhu by byly zavedeny „cíle minimálních výnosů“, které by v případě jediného konsolidátora (možnost 1.4) byly součástí výběrového řízení, nebo v případě konkurenčních konsolidátorů (možnost 1.2) součástí procesu registrace. Cíle minimálních výnosů by stanovil a pravidelně přezkoumával nezávislý operační výbor. Výnosové cíle by zohledňovaly různá využití konsolidovaných obchodních informací ze strany předplatitelů údajů a zohledňovaly by příslušné parametry, jako je komerční přerozdělování, referencování cen, indexování, syndikace, prodej údajů o trhu sdělovacím prostředkům. Výnosové cíle týkající se profesionálních uživatelů by mohly být stanoveny na úrovni dostatečné k tomu, aby z velké části dotovaly náklady na poskytnutí přístupu pro neprofesionální účastníky za minimální nebo nulové náklady.

Čl. 1 bod 26 zakazuje systematickým internalizátorům nabízet platby za tok pokynů (neprofesionálních zákazníků). Tento návrh by ukončil kontroverzní praxi, kdy někteří vysokofrekvenční obchodníci organizovaní na základě velkých objemů svých transakcí jako systematičtí internalizátoři, platí retailovým makléřům výměnou za to, že své pokyny neprofesionálních zákazníků přesměrují k provedení vysokofrekvenčnímu obchodníkovi. Očekává se, že při neexistenci plateb za tok pokynů budou pokyny neprofesionálních zákazníků zasílány k provedení na trh s předobchodní transparentností (regulovaný trh nebo mnohostranný obchodní systém). V kombinaci s rozšířenou povinností předobchodního zveřejňování kotací platnou pro systematické internalizátory by tyto subjekty musely „získávat“ tok pokynů neprofesionálních zákazníků zveřejňováním konkurenčních předobchodních kotací. Za předpokladu, že tok pokynů neprofesionálních zákazníků představuje něco mezi 7 až 10 % celkového denního objemu, a za předpokladu očekávaného zvýšení online makléřských služeb je zákaz platby za tok pokynů příslibem zvýšení kvality provádění obchodů pro retailové investory a zvýšení předobchodní transparentnosti všech platforem, které pokyny neprofesionálních zákazníků provádějí.

Čl. 1 bod 3 navrhuje zavedení minimálního prahového objemu obchodu pro uplatnění výjimky na základě referenční ceny, který by bránil jakémukoli alternativnímu obchodnímu systému (mnohostrannému obchodnímu systému) v provádění malých objemů obchodů v rámci výjimky na základě referenční ceny, a to v souladu s doporučeními orgánu ESMA.

(4)Až do dnešního dne však žádný subjekt, nad nímž je vykonáván dohled, nepožádal o povolení působit jako poskytovatel konsolidovaných obchodních informací. Orgán ESMA identifikoval tři hlavní překážky, které subjektům, nad nimiž je vykonáván dohled, brání v tom, aby požádaly o registraci jako poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací. Za prvé, nedostatečné objasnění toho, jak má poskytovatel konsolidovaných obchodních informací údaje o trhu z různých dotčených míst provádění nebo od poskytovatelů služeb hlášení údajů získávat. Za druhé, nedostatečná kvalita, pokud jde o harmonizaci údajů oznamovaných těmito místy provádění, která by umožňovala nákladově efektivní konsolidaci. Za třetí, nedostatek obchodních pobídek k podání žádosti o povolení působit jako poskytovatel konsolidovaných obchodních informací. Uvedené překážky je proto nutné odstranit. Toto odstranění za prvé vyžaduje, aby údaje o trhu poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací poskytovaly všechny obchodní systémy a systematičtí internalizátoři (pravidlo poskytování). Za druhé vyžaduje zlepšení kvality údajů harmonizací zpráv o údajích, které by obchodní systémy a systematičtí internalizátoři měli poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací předkládat.

(3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 stanoví legislativní rámec pro „poskytovatele konsolidovaných obchodních informací“, a to jak u kapitálových, tak u nekapitálových nástrojů. Tito poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací jsou v současné době odpovědní za shromažďování údajů o trhu týkajících se finančních nástrojů z obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací a za konsolidaci těchto údajů do nepřetržitého elektronického datového toku, který poskytuje údaje o trhu ve vztahu k jednotlivým finančním nástrojům. Myšlenka, která stála za zavedením poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací, spočívala v tom, že údaje o trhu z obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací budou konsolidovaným způsobem zpřístupněny veřejnosti, včetně všech obchodních trhů Unie, a to za použití stejných datových značek, formátů a uživatelských rozhraní.

(5)Čl. 1 odst. 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU vyžaduje, aby provozovatelé systémů, v nichž na sebe mohou vzájemně působit zájmy o obchodování více třetích stran týkající se nákupu či prodeje finančních nástrojů („mnohostranné systémy“), se řídili požadavky týkajícími se regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů nebo organizovaných obchodních systémů. Umístění tohoto požadavku ve směrnici 2014/65/EU ponechává prostor pro různé interpretace tohoto požadavku, což vedlo k nerovným podmínkám mezi mnohostrannými systémy, které mají licenci jako regulovaný trh, mnohostranný obchodní systém nebo organizovaný obchodní systém, a mnohostrannými systémy, které tuto licenci nemají. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto požadavku, měl by být začleněn do nařízení (EU) č. 600/2014.

(6)Článek 4 nařízení (EU) č. 600/2014 umožňuje příslušným orgánům, aby upustily od požadavků na předobchodní transparentnost u organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém, kteří určují své ceny odkazem na střední cenu na primárním trhu nebo na nejrelevantnějším trhu z hlediska likvidity. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný důvod pro vyloučení nejmenších pokynů z transparentní evidence pokynů, a za účelem zvýšení předobchodní transparentnosti, a tím i posílení procesu tvorby cen by se tato výjimka měla vztahovat na pokyny o objemu větším nebo rovném dvojnásobku standardního tržního objemu. Pokud jsou v konsolidovaných obchodních informacích týkajících se akcií a fondů obchodovaných v obchodním systému uvedeny kupní a prodejní ceny, z nichž lze odvodit střední hodnotu, měla by být pro systémy odvozující střední cenu z konsolidovaných obchodních informací rovněž k dispozici výjimka na základě referenční ceny.

(7)Nepřehledné obchodování je obchodování bez předobchodní transparentnosti s použitím výjimky na základě referenční ceny stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 600/2014 a výjimky na základě sjednané ceny stanovené v čl. 4 odst. a) písm. a) bodě i) uvedeného nařízení. Použití obou výjimek je omezeno dvojím objemovým stropem. Dvojí objemový strop je mechanismus, který omezuje úroveň nepřehledného obchodování na určitý podíl celkového objemu obchodování s daným kapitálovým nástrojem. Objem nepřehledného obchodování s kapitálovým nástrojem v určitém obchodním systému nesmí překročit 4 % celkového objemu obchodování s tímto nástrojem v Unii. Pokud dojde k překročení této prahové hodnoty, je v uvedeném systému nepřehledné obchodování s tímto nástrojem pozastaveno. Za druhé, objem nepřehledného obchodování s kapitálovým nástrojem v Unii nesmí překročit 8 % celkového objemu obchodování s tímto nástrojem v Unii. Pokud dojde k překročení této prahové hodnoty, je pozastaveno veškeré nepřehledné obchodování s tímto nástrojem. Prahová hodnota stanovená pro obchodní systém ponechává prostor pro další využívání těchto výjimek na jiných platformách, na nichž není obchodování s tímto kapitálovým nástrojem ještě pozastaveno, dokud není překročena prahová hodnota pro celou Unii. To způsobuje komplikace při sledování úrovní nepřehledného obchodování a prosazování pozastavení. Aby bylo zjednodušeno uplatňování dvojího objemového stropu a současně zachována jeho účinnost, měl by se nový a jediný objemový strop vztahovat pouze k prahové hodnotě pro celou Unii. Tato prahová hodnota by měla být snížena na 7 %, aby se kompenzovalo potenciální zvýšení objemu obchodování v rámci těchto výjimek v důsledku zrušení prahové hodnoty stanovené pro obchodní systém.

(8)Článek 10 nařízení (EU) č. 600/2014 obsahuje požadavky, aby obchodní systémy zveřejňovaly informace týkající se transakcí s nekapitálovými nástroji, včetně ceny a objemu. Článek 11 uvedeného nařízení obsahuje důvody, které příslušným vnitrostátním orgánům umožňují povolit odklad zveřejnění těchto údajů. Odložené zveřejnění těchto údajů je povoleno, pokud objem transakce převyšuje prahovou hodnotu pro velký rozsah a transakce je uskutečňována s nástrojem, pro který není k dispozici likvidní trh, nebo pokud objem transakce převyšuje prahovou hodnotu pro objem specifický pro daný nástroj v případě, že se transakce účastní poskytovatelé likvidity. Příslušné vnitrostátní orgány mají pravomoc rozhodnout o době odkladu a o podrobnostech transakcí, jejichž zveřejnění lze odložit. Tato pravomoc rozhodování vedla k rozdílným postupům mezi členskými státy a k neúčinnému zveřejňování v rámci poobchodní transparentnosti. Aby byla zajištěna transparentnost vůči všem druhům investorů, je nezbytné harmonizovat režim odkladu na úrovni Evropské unie, odstranit pravomoc rozhodování na vnitrostátní úrovni a usnadnit konsolidaci údajů o trhu. Proto je vhodné posílit požadavky na poobchodní transparentnost odebráním pravomoci rozhodování příslušným orgánům.

(9)Aby byla zajištěna přiměřená úroveň transparentnosti, měla by se lhůta zveřejnění ceny nekapitálové transakce co nejblíže blížit reálnému času a zveřejnění by mělo být odloženo maximálně do konce obchodního dne. Aby však poskytovatelé likvidity v souvislosti s nekapitálovými nástroji nebyli vystaveni nepřiměřenému riziku, mělo by být možné objemy transakcí na krátkou dobu „skrýt“, což by nemělo trvat déle než dva týdny. Přesná kalibrace různých košů odpovídajících různým dobám odkladu by měla být ponechána orgánu ESMA z důvodu odborných znalostí potřebných k určení kalibrace i z důvodu nutnosti umožnit flexibilitu při změně kalibrace. Uvedené odklady by měly vycházet z likvidity nekapitálového nástroje, objemu transakce a u dluhopisů z úvěrového ratingu a neměly by již zahrnovat objem specifický pro daný nástroj.

(10)Článek 13 nařízení (EU) č. 600/2014 požaduje, aby organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém zveřejňovali předobchodní a poobchodní informace o transakcích s finančními nástroji za přiměřených obchodních podmínek a aby k těmto informacím zajistili nediskriminační přístup. Uvedený článek však své cíle nesplnil. Informace poskytované obchodními systémy, schválenými systémy pro uveřejňování informací a systematickými internalizátory za přiměřených obchodních podmínek neumožňují uživatelům porozumět politikám v oblasti údajů o trhu a způsobu, jakým je cena za údaje o trhu stanovena. Orgán ESMA vydal pokyny, které vysvětlují, jak by měl být pojem „za přiměřených obchodních podmínek“ uplatňován. Tyto pokyny by měly být převedeny na právní povinnosti. Vzhledem k tomu, že pro upřesnění pojmu „za přiměřených obchodních podmínek“ je nutná vysoká míra podrobnosti, a vzhledem k požadované flexibilitě při změně platných pravidel na základě rychle se měnícího datového prostředí by měl být orgán ESMA zmocněn k vypracování návrhů regulačních technických norem, které blíže určí, jak by se měl pojem „za přiměřených obchodních podmínek“ uplatňovat, čímž by se dále posílilo harmonizované a jednotné uplatňování článku 13 nařízení (EU) č. 600/2014.

(11)V zájmu posílení procesu tvorby cen a zachování rovných podmínek mezi obchodními systémy a systematickými internalizátory vyžaduje článek 14 nařízení (EU) č. 600/2014, aby systematičtí internalizátoři zveřejňovali všechny kotace kapitálových nástrojů umístěných dotčeným systematickým internalizátorem do výše standardního tržního objemu. Systematičtí internalizátoři mohou svobodně rozhodnout o objemech obchodů, jejichž ceny budou kotovat, pokud kotovaný objem odpovídá nejméně 10 % standardního tržního objemu. Tato možnost však vedla k velmi nízké míře předobchodní transparentnosti, kterou poskytují systematičtí internalizátoři ve vztahu ke kapitálovým nástrojům, a brání dosažení rovných podmínek. Je proto nezbytné vyžadovat, aby systematičtí internalizátoři zveřejňovali pevné kotace týkající se minimálně dvojnásobku standardního tržního objemu.

(12)Za účelem vytvoření rovných podmínek by kromě povinnosti zveřejňovat pevné kotace týkající se minimálně dvojnásobku standardního tržního objemu systematickým internalizátorům již nemělo být povoleno párování na střed u obchodů nedosahujících dvojnásobku standardního tržního objemu. Dále je třeba vyjasnit, že systematickým internalizátorům by mělo být umožněno párování na střed, pokud splňují pravidla kroků kotace v souladu s článkem 49 směrnice 2014/65/EU, při obchodování s objemy převyšujícími dvojnásobek standardního tržního objemu, avšak nižšími než prahová hodnota pro velký rozsah. Pokud systematičtí internalizátoři obchodují s objemy převyšujícími prahovou hodnotu pro velký rozsah, měli by mít i nadále možnost párovat na střed, aniž by dodržovali režim kroků kotace.

(13)Účastníci trhu potřebují hlavní údaje o trhu, aby mohli přijímat informovaná investiční rozhodnutí. Podle stávajícího článku 27h nařízení (EU) č. 600/2014 vyžaduje získávání hlavních údajů o trhu týkajících se některých finančních nástrojů přímo z obchodních systémů a schválených systémů pro uveřejňování informací, aby poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací uzavřeli se všemi těmito poskytovateli údajů samostatné licenční smlouvy. Tento proces je zatěžující, nákladný a časově náročný. Představuje jednu z překážek bránících tomu, aby poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací vznikli a působili napříč různými trhy. Tato překážka by měla být odstraněna, aby poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací mohli získávat údaje o trhu a aby byly překonány problémy spojené s udělováním licencí. Obchodní systémy a schválené systémy pro uveřejňování informací nebo investiční podniky a systematičtí internalizátoři bez zásahu schválených systémů pro uveřejňování informací („poskytovatelé údajů o trhu“) by měli mít povinnost poskytovat své údaje o trhu poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací a používat k tomu harmonizované šablony, které zajišťují dodržování vysokých standardů kvality údajů. Možnost shromažďovat harmonizované údaje o trhu z jednotlivých zdrojů údajů v souladu s pravidlem povinného poskytování údajů by měli mít pouze poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací vybraní a povolení orgánem ESMA. Aby byly údaje o trhu pro investory užitečné, měli by mít poskytovatelé údajů o trhu povinnost poskytovat údaje o trhu poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací co nejblíže reálnému času v mezích technických možností.

(14)Hlava II a III nařízení (EU) č. 600/2014 vyžadují, aby obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací, investiční podniky a systematičtí internalizátoři („poskytovatelé údajů o trhu“) zveřejňovali předobchodní údaje o finančních nástrojích, včetně kupních a prodejních cen, a poobchodní údaje o transakcích, včetně ceny a objemu, za kterých byla transakce v určitém nástroji uzavřena. Účastníci trhu nejsou povinni používat konsolidované hlavní údaje o trhu poskytované poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací. Požadavek na zveřejňování těchto předobchodních a poobchodních údajů by proto měl zůstat v platnosti, aby účastníkům trhu umožňoval přístup k údajům o trhu. Aby se však zabránilo nepřiměřenému zatěžování poskytovatelů údajů o trhu, bylo by vhodné sladit požadavek na zveřejňování údajů ze strany poskytovatelů údajů o trhu do maximální možné míry s požadavkem na poskytování údajů poskytovateli konsolidovaných obchodních informací.

(15)Vzhledem k různorodé kvalitě údajů o trhu je pro účastníky trhu obtížné tyto údaje porovnávat a jejich konsolidace tak postrádá podstatnou přidanou hodnotu. Pro řádné fungování režimu transparentnosti stanoveného v hlavě II a III nařízení (EU) č. 600/2014 a pro konsolidaci údajů ze strany poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací je nanejvýš důležité, aby měly údaje o trhu vysokou kvalitu. Je proto vhodné požadovat, aby tyto údaje o trhu splňovaly vysoké standardy kvality, a to jak z hlediska obsahu, tak formátu. Mělo by být možné v krátké době změnit obsah i formát údajů tak, aby mohly být zohledněny měnící se tržní postupy a poznatky. Proto by Komise měla stanovit požadavky na kvalitu údajů v aktu v přenesené pravomoci a tyto požadavky by měly zohledňovat doporučení specializované poradní skupiny složené z odborníků z oboru i z veřejných orgánů.

(16)Za účelem lepšího monitorování událostí podléhajících hlášení harmonizovala směrnice 2014/65/EU synchronizaci obchodních hodin pro obchodní systémy a jejich členy. Aby bylo zajištěno, že v souvislosti s konsolidací údajů o trhu lze smysluplně porovnávat časová razítka vykazovaná různými subjekty, je vhodné rozšířit požadavky na harmonizaci synchronizace obchodních hodin na systematické internalizátory, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatele konsolidovaných obchodních informací. Vzhledem k úrovni odborných znalostí potřebných k vymezení požadavků na používání synchronizovaných obchodních hodin by měl být orgán ESMA zmocněn k vypracování návrhů regulačních technických norem, které určí míru přesnosti, s jakou mají být tyto hodiny synchronizovány.

(17)Článek 23 nařízení (EU) č. 600/2014 vyžaduje, aby většina obchodů s akciemi probíhala v obchodních systémech nebo v systematických internalizátorech („povinnost obchodování s akciemi“). Tento požadavek se nevztahuje na obchody s akciemi, které jsou nesystematické, ad hoc nebo nepravidelné a sporadické. Není jasné, kdy se tato výjimka použije. Orgán ESMA to tedy vyjasnil tak, že rozlišuje akcie na základě jejich mezinárodního identifikačního čísla cenných papírů (ISIN). Na základě tohoto rozlišení podléhají povinnosti obchodování s akciemi pouze akcie s číslem ISIN z EHP. Tento přístup zajišťuje srozumitelnost pro účastníky trhu, kteří obchodují s akciemi. Je proto vhodné začlenit stávající postup orgánu ESMA do nařízení (EU) č. 600/2014 a současně odstranit výjimku pro obchody s akciemi, které jsou nesystematické, ad hoc nebo nepravidelné a sporadické. Aby bylo možné účastníkům trhu poskytnout jistotu ohledně toho, na které nástroje se vztahuje povinnost obchodování s akciemi, měl by být orgán ESMA oprávněn zveřejnit a vést seznam obsahující všechny akcie, na něž se tato povinnost vztahuje.

(18)Pro zajištění dostatečné připravenosti orgánů dohledu i vykazujících subjektů je důležité stanovení data, do kterého mají být transakce oznámeny. Rovněž je důležité sladit načasování změn v různých rámcích pro podávání zpráv. Stanovení tohoto data v aktu v přenesené pravomoci poskytne nezbytnou flexibilitu a sladí pravomoci orgánu ESMA s pravomocemi stanovenými v nařízení (EU) 2019/834. V zájmu zvýšení celkové konzistentnosti oznamování údajů o trhu by měl orgán ESMA při vypracovávání příslušných návrhů regulačních technických norem zohlednit rovněž mezinárodní vývoj a normy dohodnuté na úrovni Unie nebo na celosvětové úrovni.

(19)Oznamování na finančních trzích – zejména hlášení o transakcích – je již nyní vysoce automatizované a údaje jsou více standardizované. Některé nesrovnalosti mezi rámci pro podávání zpráv již byly vyřešeny v nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) v rámci programu Refit a v nařízení o obchodech zajišťujících financování (SFTR). Zmocnění orgánu ESMA by měla být uvedena do souladu tak, aby mohl přijímat technické normy a zajistit při vykazování obchodů větší konzistentnost mezi rámci nařízení EMIR, SFTR a MiFIR. Tím se zlepší kvalita údajů o transakcích a zabrání se zbytečným dodatečným nákladům v tomto odvětví.

(20)Hospodářská soutěž mezi poskytovateli konsolidovaných obchodních informací zajišťuje, aby konsolidované obchodních informace byly poskytovány co nejefektivněji a za nejlepších podmínek pro uživatele. Až dosud však žádný subjekt nepožádal o to, aby mohl působit jako poskytovatel konsolidovaných obchodních informací. Proto se považuje za vhodné zmocnit orgán ESMA k tomu, aby pravidelně pořádal výběrová řízení, v nichž bude vybrán jediný subjekt, který je schopen poskytovat konsolidované obchodní informace pro každou stanovenou kategorii aktiv. S ohledem na novost navrhovaného režimu by měl orgán ESMA v prvním výběrovém řízení, které uspořádá v souvislosti s akciemi, uložit povinnost poskytovat pouze údaje poobchodní transparentnosti. Nejméně 18 měsíců před zahájením druhého výběrového řízení by měl orgán ESMA předložit Komisi zprávu, v níž posoudí, zda na trhu existuje poptávka po rozšíření údajů poskytovaných pro účely konsolidovaných obchodních informací o předobchodní údaje. Na základě této zprávy by měla být Komise zmocněna dále upřesnit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci hloubku předobchodních údajů poskytovaných pro účely konsolidovaných obchodních informací.

(21)Podle údajů předložených v posouzení dopadů, které je přiloženo k návrhu tohoto nařízení, se předpokládané výnosy získané na základě konsolidovaných obchodních informací budou lišit v závislosti na přesných vlastnostech konsolidovaných obchodních informací. Předpokládané výnosy poskytovatele konsolidovaných obchodních informací by měly výrazně překročit náklady na jejich vytvoření, a přispět tak k vybudování spolehlivého systému účasti na výnosech, v jehož rámci by poskytovatel konsolidovaných obchodních informací a poskytovatelé údajů o trhu sdíleli stejné obchodní zájmy. Tato zásada by neměla poskytovatelům konsolidovaných obchodních informací bránit v získání nezbytné marže pro zachování životaschopného obchodního modelu a ve využívání hlavních údajů o trhu k nabízení dalších analýz nebo jiných služeb zaměřených na zvýšení společných výnosů.

(22)Existuje objektivní rozdíl mezi systémem, v němž je finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, a ostatními obchodními systémy, které slouží jako sekundární obchodní trhy. Systém prvního přijetí k obchodování umožňuje vstup společností na veřejné trhy a hraje tak klíčovou roli v životě akcie i v její likviditě. To platí zejména u akcií kótovaných na menších regulovaných trzích, které obvykle zůstávají obchodovány převážně v systému prvního přijetí. Pokud se obchodování s určitou akcií s předobchodní transparentností uskutečňuje výhradně nebo převážně v systému prvního přijetí, hraje tento menší systém významnější roli při tvorbě cen této akcie. Hlavní údaje o trhu, které menší regulovaný trh poskytne pro účely konsolidovaných obchodních informací, proto hrají významnější roli při tvorbě cen akcií, které tento systém přijímá k obchodování. Proto se považuje za vhodné zajistit takovému systému preferenční zacházení v systému účasti na výnosech, aby si tyto menší burzy mohly zachovat své lokální nástroje přijaté k obchodování a aby byl zajištěn bohatý a živý ekosystém v souladu s cíli unie kapitálových trhů.

(23)Malé regulované trhy jsou regulované trhy, které přijímají akcie emitentů, pro něž je obchodování na sekundárním trhu obvykle méně likvidní než obchodování s akciemi přijatými k obchodování na větších regulovaných trzích. Aby se zabránilo tomu, že by nižší objemy obchodů (nebo nominální hodnoty) penalizovaly menší burzy v systému účasti na výnosech navrženém pro konsolidované obchodní informace týkající se akcií, měly by být údaje o obchodech s těmito méně likvidními akciemi honorovány vyšší odměnou, než by naznačovala jejich pomyslná obchodní hodnota. To, zda je akcie méně likvidní, by mělo být stanoveno na základě poměru předobchodní transparentní likvidity uvedené regulovaným trhem, který méně likvidní akcii přijímá, vzhledem k průměrnému dennímu obchodnímu obratu této akcie.

(24)Vzhledem k tomu, že konsolidované obchodní informace jsou v kontextu finančních trhů EU zcela nové, měl by být orgán ESMA pověřen tím, aby Evropské komisi předložil hodnocení systému účasti na výnosech navrženého pro regulované trhy v souvislosti s konsolidovanými obchodními informacemi týkajícími se akcií. Tato zpráva by měla být vypracována na základě nejméně dvanáctiměsíčního fungování poskytovatele konsolidovaných obchodních informací a poté na žádost Komise, pokud to bude považováno za nezbytné nebo vhodné. Hodnocení by se mělo zaměřit zejména na to, zda je účast malých regulovaných trhů na výnosech poskytovatele konsolidovaných obchodních informací spravedlivá a účinná při zachování úlohy, kterou tyto trhy hrají ve svém místním finančním ekosystému. Komise by měla mít pravomoc revidovat mechanismus rozdělování výnosů prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, bude-li to nezbytné nebo vhodné.