CS Úřední věstník Evropské unie C 68/35

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru Strategická vize pro evropské normy – další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020

COM(2011) 311 final

2012/C 68/06

Zpravodaj: pan IOZIA

Dne 1. června 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru Strategická vize pro evropské normy – další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020

KOM(2011) 311 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. prosince 2011.

Na 477. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 18. a 18. ledna 2012 (jednání dne 19. ledna 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 158 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) je odhodlaným podporovatelem strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a vítá iniciativu Komise. Přijetí společných norem EU přispívá zejména k rozvoji konkurenceschopného jednotného trhu s interoperabilními a inovativními výrobky a službami, jež jsou založeny na normách.

1.2 Normy lze chápat jako dědictví naší civilizace: jsou ztělesněním současných i minulých poznatků. Musí být progresivní, aby se mohly náležitě vyvíjet. Doba nutná k vypracování norem by měla být zkrácena, aby se vždy odrážely potřeby společnosti. EHSV podporuje snahu Komise zkrátit tuto dobu do roku 2020 na polovinu, aniž by to však probíhalo jednotně a ohrozilo nezbytné a někdy dlouhotrvající konzultace zúčastněných subjektů. Tyto konzultace jsou nejefektivnější na celostátní úrovni a je vhodné je doplnit o přímou činnost specializovaných evropských organizací.

1.3 Zapojení do normalizace by mělo být stejně důležité jako zapojení do legislativního procesu. Je třeba vyšší zapojení spotřebitelů, malých a středních podniků a ostatních zúčastněných subjektů, kterého lze dosáhnout prostřednictvím finanční podpory. Zastoupení zájmů společnosti na všech úrovních by se mohlo zajistit vzájemným hodnocením národních norem, které provedou zúčastněné subjekty.

1.4 Normy pro zadávání veřejných zakázek mají klíčový význam pro správné plnění pravidel jednotného trhu.

1.5 EHSV potvrzuje názor, který vyjádřil již dříve: „Specifikace přijaté fóry nebo mezinárodními průmyslovými konsorcii v oblasti IKT by měly být přijaty teprve po přezkoumání evropskými normalizačními orgány (ENO) za účasti reprezentantů MSP, spotřebitelů, subjektů působících v ochraně životního prostředí, pracujících a organizací zastupujících významné společenské zájmy.“ (1)

1.6 Komise navrhuje řadu opatření v různých oblastech. Vzhledem k tomu, že normalizace je velmi důležitým nástrojem podpory průmyslové politiky, inovací a konkurenceschopnosti, EHSV podporuje navržená opatření, zejména opatření související s úlohou Společného výzkumného střediska Evropské komise, jejímž účelem je prověřit, že normy odpovídají potřebám, jež má evropská ekonomika a národní ekonomiky z hlediska hospodářské konkurenceschopnosti, sociálních potřeb, otázek bezpečnosti a zabezpečení a environmentálního dopadu (opatření 1–5 uvedená ve sdělení).

1.7 V zájmu společnosti Komise navrhuje, aby se zvláštní pozornost věnovala bezpečnosti a ochraně, a žádá členské státy, aby zajistily skutečné zapojení spotřebitelů, ekologických organizací, osob se zdravotním postižením a straších osob. Tyto návrhy (opatření 6–9) mají podle EHSV vysokou hodnotu.

1.8 EHSV vždy podporoval zapojení organizací občanské společnosti a jejich účinnou úlohu a plně souhlasí s Komisí a s její iniciativou rozšířit a zajistit na vnitrostátní i na evropské úrovni inkluzivnější pracovní postup zakládající se na uznaných kritériích, např. zásadách dohody Světové obchodní organizace o technických překážkách obchodu. Organizacím malých a středních podniků, spotřebitelům, odborovým svazům a dalším příslušným zúčastněným subjektům by měla být poskytnuta finanční podpora (opatření 10–15).

1.9 Kapitola 5 sdělení je věnována tvorbě norem v oblasti služeb. EHSV souhlasí s názorem vyjádřeným v této kapitole a domnívá se, že myšlenka dát odpovědnost skupině na vysoké úrovni pro služby podnikům, jež byla uvedena ve sdělení Na cestě k Aktu o jednotném trhu, prospěje všem hospodářským odvětvím, nejen sektoru služeb (opatření 16–18).

1.10 EHSV uznává specifickou povahu trhu s IKT a potřebu rychle stanovit normy, které by ve skutečnosti byly vytvářeny fóry a konsorcii. Jak již bylo uvedeno, platnost těchto norem by měl potvrdit skutečně inkluzivní přístup. Vytvoření fóra mnoha zúčastněných stran bude uvítáno. EHSV doporučuje, aby se toto fórum konalo pravidelně, nejen v souvislosti s jednou iniciativou. EHSV by se tohoto fóra rád účastnil.

Normy v oblasti IKT jsou nezbytné pro elektronické zadávání veřejných zakázek a pro elektronickou správu obecně. Je prvořadé zajistit interoperabilitu IKT (opatření 19–23).

1.11 V posledních návrzích je zdůrazněna úloha Evropy v mezinárodní normalizaci a aktivní iniciativu, již ohlásila Komise. EHSV schvaluje navržená opatření a domnívá se, že je v nejlepším zájmu EU hrát velmi aktivní úlohu v mezinárodní činnosti. Souhlasí s rozhodnutím Komise podporovat ENO v jejich činnosti na bilaterálním a multilaterálním základě (opatření 24–28).

1.12 Nejpozději v roce 2013 má být zahájen nezávislý přezkum, jenž vychází ze zájmu Komise na hodnocení pokroku a naplňování cílů v oblasti průmyslové politiky, inovací a technického rozvoje z hlediska potřeb trhu, inkluzivnosti a reprezentativnosti. EHSV plně souhlasí s tímto návrhem (opatření 29).

2. Obecné připomínky

2.1 Efektivní evropský systém normalizace v zásadě umožní vznik interoperabilních výrobků a služeb, jež bude možné jednotně nabízet v EU, nejen v přeshraničním kontextu, ale rovněž na místní, regionální či celostátní úrovni.

2.2 EHSV souhlasí s tím, že normy jsou účinnými politickými nástroji a že mohou přispívat k řádnému fungování jednotného trhu, zejména v oblasti IKT a služeb, kde dochází k rozvoji norem týkajících se postupů a výroby.

2.3 EHSV rozhodně podporuje použití norem při zadávání veřejných zakázek, neboť to podpoří dodávky výrobků a služeb založených na normách. Zadavatelé veřejných zakázek v EU by měli používat celosvětové či evropské normy, pokud jsou k dispozici, a to v jakékoli žádosti o výrobek či službu, zatímco od použití vlastních norem a neinteroperabilních výrobků či služeb by měli důrazně odrazovat.

2.4 EHSV připomíná, že je důležité neustále odstraňovat překážky obchodu, a proto oceňuje úsilí, jež vyvíjejí všechny národní normalizační orgány v členských státech s cílem zavést evropské normy coby identické vnitrostátní normy, zrušit stávající vnitrostátní normy, které jsou s evropskými normami v rozporu, a nepodnikat kroky, jež by mohly v budoucnu ohrozit tuto harmonizaci.

2.5 EHSV souhlasí s tím, že proces evropské normalizace by měl být urychlen, zjednodušen, zmodernizován a měl by být inkluzivnější. Do požadavků EK na normy a financování by mělo být začleněno použití přísných termínů a odborných zdrojů a skutečné zapojení všech zúčastněných subjektů, které o to mají zájem (zejména malých a středních podniků, spotřebitelů a dalších společenských subjektů, které jsou často slabě, či vůbec nejsou zastoupeny na vnitrostátní úrovni).

2.5.1 Velmi důležité je také zapojení na vnitrostátní úrovni. Návrhy národních normalizačních orgánů tvoří základ evropských norem. Pro spotřebitele a MSP je snazší přispívat na vnitrostátní úrovni.

2.6 Jelikož normalizace je dobrovolný postup, který je řízen trhem, a jeho úspěch závisí především na přijetí trhem, EHSV zdůrazňuje význam, jaký má vyšší zapojení malých a středních podniků, i prostřednictvím jejich sdružení, do všech etap normalizace: od konzultací k novým projektům včetně pověření přes přípravu norem po konečné hlasování, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni.

3. Konkrétní připomínky

3.1 Úvahy související s ENO (2)

3.2 EHSV oceňuje, že v posledních letech došlo k výraznému snížení průměrné doby potřebné k vypracování evropských norem. Nicméně bylo by třeba ještě zrychlit, avšak nikoli na úkor inkluzivního přístupu či kvality. Rovněž naléhavě žádáme Komisi, aby zlepšila a zrychlila své postupy pro přípravu pověření k vypracování norem a uvádění harmonizovaných norem v Úředním věstníku EU. EHSV vítá proklamovaný záměr komisaře zkrátit do roku 2020 trvání postupu o 50 %.

3.2.1 Složení členů pracovních skupin a technických výborů ENO musí být lépe vyvážené a musí reprezentovat všechny účastníky trhu pro otázku, jež je předmětem normalizace. Bylo by třeba poskytnout určité finanční zdroje, aby byla na pracovních seminářích zajištěna účast mikropodniků, spotřebitelů a dalších společenských subjektů a jejich sdružení. EHSV podporuje rozhodnutí revidovat a racionalizovat stávající systém pobídek a finančních podpor, aby byly rozšířeny možnosti účasti na všechny zúčastněné subjekty, které projeví zájem. Jednotná regulace stávajících nástrojů by byla velmi vítána.

3.2.2 Je nezbytný řádný dohled, aby se zamezilo zdvojování práce či výsledků pracovních skupin na úrovni EU (financovaných Evropskou komisí).

3.2.3 Národní normalizační orgány vyžadují účast členských států, zejména pokud jde o politickou podporu, ale i o technické a finanční zdroje, aby se umožnilo zapojení všech zúčastněných subjektů.

3.2.4 Zatímco jedním z klíčových přínosů normalizace je příležitost poskytnout interoperabilní výrobky a služby, měl by být vytvořen srozumitelný mechanismus a nástroje pro testování a potvrzování platnosti norem EU, aby byly zajištěny rychlejší vývojové cykly výrobků.

3.2.5 Coby odpověď na „stárnoucí Evropu“ má evropská normalizace rovněž klíčovou roli při zajišťování dodávek bezpečných a dostupných produktů a služeb spotřebitelům každého věku a schopností. To je obzvláště důležité, pokud uvážíme význam evropských norem pro podporu smluv plynoucích z veřejných zakázek.

3.3 Prováděcí pokyny: Některé mezinárodní normalizační orgány nesestavují prováděcí pokyny pro používání norem, jež vypracují. ENO by měly tento požadavek splnit a připravit jasné a stručné prováděcí pokyny, aby zajistily snadné plnění norem.

Malé a střední podniky budou moci získat přístup k trhům, na kterých se používají společné normy, což sníží míru složitosti a náklady pro MSP a zlepší hospodářskou soutěž.

Měly by posílit používání norem EU tam, kde chybějí vnitrostátní normy, nebo zajistit sblížení vnitrostátních norem s normami EU poskytnutím jasných plánů postupu.

3.4 Informovanost a zastoupení pro MSP: Na regionální a vnitrostátní úrovni by měly být pořádány cílené semináře, odborná příprava a akce zaměřené na zvýšení povědomí, neboť pozornost MSP lze snáze získat prostřednictvím místních průmyslových sdružení či sdružení malých a středních podniků a orgánů veřejné správy.

3.4.1 MSP často nevědí o mechanismu pro přípravu norem a jednoduše přijímají produkty se zakotvenými předem definovanými normami. Sdružení MSP na vnitrostátní úrovni a úrovni EU často nemají zdroje, jichž je třeba k poskytnutí poznatků pro přípravu norem, což dále snižuje jejich vliv.

3.4.2 EHSV souhlasí, že by se mělo posílit postavení evropských sdružení zastupujících malé a střední podniky a zúčastněné společenské subjekty. Mělo by se vážně uvažovat o hlasovacích právech pro sdružení MSP a společenské subjekty v rámci orgánů ENO. EHSV má zájem o účast v této, v současnosti kontroverzní, diskusi vzhledem k tomu, že ENO jsou soukromé orgány.

3.4.3 EHSV oceňuje činnost, kterou za finanční podpory Evropské komise odvedlo NORMAPME coby evropské sdružení zastupující v normalizaci řemeslnou výrobu a malé a střední podniky, a ANEC zastupující spotřebitele.

3.4.4 Za účelem zvýšení povědomí a vyššího používání norem EHSV navrhuje, aby normalizační orgány na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni zjednodušily potenciálním uživatelům přístup k normám, včetně shrnutí jejich obsahu. Je-li v právním aktu stanoveno, že používání norem je závazné, musí zákonodárce zajistit, aby tyto normy byly přístupné stejně jako sám právní akt.

3.5 Vzdělávání: Koncepty normalizace by měly být součástí osnov evropských středních a vysokých škol. Měly by být podpořeny zvláštní pobídky pro studenty a výzkumné pracovníky, které by byly zaměřeny na přípravu interoperabilních řešení a aplikací, jež jsou založeny na normách. Například by se mělo z prostředků EU jednoduše poskytovat financování studentů a vědeckých pracovníků coby jednotlivých subjektů nebo jako přeshraničních skupin.

3.5.1 Komise by měla monitorovat inovativní trendy prostřednictvím úzké spolupráce s odvětvím IKT, výzkumnými středisky a vysokými školami, aby bylo zabezpečeno, že normy vznikají v souladu s inovací výrobků/služeb. To by měl zajistit pracovní program pro normalizaci tím, že se v něm upřednostní kroky založené na chování a potřebách vedoucích k přijetí na trhu.

3.6 Normy představují dobrovolný postup vyhodnocování potřeb, požadavků a pravidel, jimž je třeba dostát, aby bylo usnadněno přijetí souvisejících výrobků a služeb. Nicméně tato pravidla se vyvíjejí v normy, pouze pokud se jim dostane přijetí na trhu formou širokého přijetí uživateli. Vyvážené požadavky zúčastněných stran a konsensus tedy musí představovat základy pro jakoukoli normalizační činnost. Nicméně na vypracování norem se podílejí převážně velké soukromé a veřejné společnosti, což vede k nevyrovnanému zastoupení zúčastněných subjektů.

3.7 Normalizace je důležitým nástrojem pro konkurenceschopnost. EHSV vyzývá členské státy, aby poskytly účinný vnitrostátní normalizační rámec, který by mohl přispět k přípravě evropských a mezinárodních norem a dokázal poskytnout řešení v podobě norem výhradně pro vnitrostátní potřeby.

3.8 Měly by být posíleny národní normalizační orgány. Avšak ve značné míře to závisí na vnitrostátní průmyslové politice, takže síla vnitrostátního závazku se v jednotlivých zemích liší. Mohly by být vypracovány zvláštní pobídky, jež by provázela komunikační kampaň o osvědčených postupech z členských států EU, které považují normy za strategickou výhodu pro svou konkurenceschopnost.

3.9 EHSV souhlasí s klíčovým významem, jaký má vypracování norem pro služby. Nicméně je zásadní zajistit, aby normy pro služby byly řízeny trhem a byly založeny konsensu.

3.9.1 Vnitrostátní normy vytvářejí překážky pro dokončení jednotného trhu. Je klíčové, aby normy vznikly na úrovni EU předtím, než členské státy začnou připravovat vlastní normy přizpůsobené dané zemi, které často nejsou vzájemně interoperabilní.

3.10 EHSV rozhodně podporuje kroky Evropské komise související s normami, jež se týkají IKT, a s interoperabilitou. Zejména se to týká možnosti široce použít přijaté normy pro IKT při zadávání veřejných zakázek, aby vznikla poptávka po interoperabilních službách, jíž by dominoval veřejný sektor, který bude působit jako hybná síla normalizace.

3.10.1 Jak již bylo navrženo, „Výbor považuje za nezbytné, aby za tím účelem ENO a Komise zajistily předběžnou kontrolu, zda specifikace přijaté fóry nebo mezinárodními průmyslovými konsorcii jako referenční hodnoty pro veřejné zakázky jsou vypracovány nestranným, rovným a transparentním způsobem za plné účasti reprezentantů malých a středních podniků, spotřebitelů, ochránců životního prostředí, pracujících a organizací prosazujících významné společenské zájmy.“

3.11 EHSV nahlíží na tento návrh skepticky rovněž v souvislosti se zlepšením světové konkurenceschopnosti; politiky a normy by měly být podpořeny legislativou, nikoli naopak. Normalizace by neměla brzdit inovace a rozvoj.

3.12 Výrobky nebo služby založené na normách, jež jsou výsledkem úspěšných iniciativ financovaných EU, by měly být zahrnuty do následných souvisejících iniciativ EU za účelem odstranění duplicit a podpory dalšího rozšíření/přijetí těchto norem.

V Bruselu dne 19. ledna 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 58.

(2) ENO: evropské normalizační orgány. Třemi oficiálními evropskými normalizační orgány jsou: CEN, CENELEC a ETSI.