Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Úvod Po společném programu střednědobé finanční pomoci, na němž se od jara 2009 do jara 2011 podílely EU a MMF a během nějž bylo ze strany EU vynaloženo 5 miliard EUR a ze strany Mezinárodního měnového fondu 12,9 miliardy EUR, přijala Rada Evropské unie dne 12. května 2011 rozhodnutí o návazném preventivním programu, v rámci kterého EU poskytne Rumunsku střednědobou finanční pomoc až do výše 1,4 miliardy EUR[1]. Ve druhém programu, který byl rovněž společným programem EU a MMF, nevyplatila ani EU ani MMF žádné finanční prostředky, neboť se jednalo o program preventivní. Dne 4. července 2013 požádaly rumunské orgány vzhledem ke zbývajícímu ohrožení platební bilance o třetí program střednědobé finanční pomoci EU, opět společně s podporou pohotovostního úvěru MMF. Očekává se, že pomoc EU a MMF bude preventivní, a nepočítá se se skutečnými výlohami. Hospodářský a finanční výbor zareagoval na tuto žádost kladně dne 9. července 2013 a pověřil Komisi sjednáním nového společného preventivního programu EU a MMF. Ve dnech 17. až 31. července 2013 se uskutečnilo společné jednání útvarů Komise se zástupci MMF v Bukurešti. Na úrovni zástupců bylo dosaženo dohody o podmínkách a obsahu nového programu. Nový program by i nadále poskytoval podporu ekonomickému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly veřejných financí. Nový program by probíhal po dobu 24 měsíců, sestával by z preventivní pomoci Evropské unie ve výši až 2 miliard EUR a Mezinárodního měnového fondu ve výši až 1,75 miliardy SDR (přibližně 2 miliardy EUR) a byl by podpořen pohotovostním úvěrem. Světová banka bude navíc nadále pokračovat v poskytování dříve dohodnuté podpory ve výši 891 milionů EUR, z níž dosud nebylo vyčerpáno 514 milionů EUR. 2. Makroekonomický vývoj a výhled Rumunsko vykazuje od roku 2011 pozitivní ekonomický růst. Poslední vývoj ukazuje, že v roce 2013 bude růst přibližně 2 %, což je o něco více než 1,6 %, s nímž počítala jarní prognóza Komise. K růstu nejvíce přispívá nadmíru výkonný vývoz (hlavně automobilový průmysl a služby) a dobrá úroda. Tento pozitivní vývoj však maskuje slabou domácí poptávku se stagnující spotřebou a poklesem investic v první polovině roku 2013. Počítá se s tím, že v budoucnu se bude růst postupně zvyšovat vzhledem k tomu, že se začínají projevovat strukturální reformy, zlepšuje se čerpání z fondů EU a vývoz je i nadále silný díky oživení evropské ekonomiky. Za předpokladu průměrné sklizně se v roce 2014 počítá s mírným růstem nad 2 %. Očekává se, že hlavním motorem růstu bude domácí poptávka posílená investicemi a soukromou spotřebu, i když čistý vývoz by měl podle prognóz přispět lehce negativně, neboť se očekává, že díky sílící domácí poptávce v roce 2014 opět vzroste dovoz. Inflace měřená indexem HISC zůstala v Rumunsku v období 2009–2011 vysoká, a to přibližně 6 %, ale v roce 2012 se snížila na průměrně 3,4 %. Tlaky na zvýšení cen však opět na konci roku 2012 a v první polovině roku 2013 zesílily. Míra inflace by měla ve druhé polovině roku 2013 poklesnout vzhledem k prudkému poklesu cen potravin a opačnému pohybu srovnávací základny a do konce roku 2013 se snížit pod 3,5 %, tudíž se dostat do cílového rozpětí centrální banky (2,5 % ± 1 procentní bod). V roce 2014 se očekává další zpomalení. 3. Veřejné finance Rumunsko v posledních letech úspěšně konsolidovalo své veřejné finance, snížilo svůj rozpočtový schodek z 9 % HDP v roce 2009 na úroveň těsně pod 3 % v roce 2012. Tento úspěch umožnil Radě dne 21. června 2013 zrušit v případě Rumunska postup při nadměrném schodku. Nový program by podpořil další úsilí vlády o fiskální konsolidaci, jehož cílem je dosáhnout v Rumunsku do roku 2015 střednědobého cíle strukturálního rozpočtového schodku ve výši 1 % HDP. Rumunské orgány se zavázaly splnit cíl ohledně schodku podle metodiky ESA pro rok 2013 ve výši 2,4 % uvedený v předchozím programu. Na rok 2014 je naplánována další konsolidace v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Podle stávající situace se zdá, že Rumunsko bude usilovat o dosažení cíle 2% schodku podle metodiky ESA v souladu s jeho konvergenčním programem aktualizovaným v roce 2013. Během červencového jednání byla schválena oprava rozpočtu v pololetí, která umožní provést některé přesuny v příjmech a výdajích a současně zachovat celkový cíl schodku na rok 2013 ve výši 2,3 % na hotovostní bázi a 2,4 % podle metodiky ESA. Revidovaný rozpočet zohledňuje nižší příjmy a snižuje kapitálové investice z domácích zdrojů, snižuje rezervy na opravy v souvislosti s prostředky EU a snižuje převody na jiné oblasti veřejné správy. Pokud jde o rozpočet na rok 2014, orgány hledají způsoby, jak zvýšit příjmy, zejména prostřednictvím rozšíření základu daně. Na straně výdajů je důležitým úkolem postupné zavádění sjednoceného zákona o mzdě schváleného v rámci prvního programu. Jakmile bude dosaženo hlavní části požadované fiskální konsolidace, zaměří se nový program na zlepšení fiskálního řízení. Jeho cílem bude modernizovat fiskální rámec tak, aby byl v souladu s požadavky rozpočtového paktu, společně s řadou dalších vylepšení obsahu fiskální strategie a transparentnosti rozpočtového procesu. Bude to vyžadovat zlepšení ročního a střednědobého investičního rozhodování, finalizaci systému kontroly závazků (aby se zabránilo novému zpoždění plateb), jakož i zlepšení daňové správy zaměřené na účinnější výběr daní. 4. Vývoj finančních trhů a bankovního sektoru Podmínky na finančním trhu se od léta 2012 výrazně zlepšily spolu se zlepšením nálady na světových trzích a po stabilizaci vnitřní politické situace ke konci roku. Situace se vyvíjela obdobně jako v jiných zemích regionu a v první polovině roku 2013 zůstala relativně příznivá. Rozpětí swapů úvěrového selhání u pětiletých státních dluhopisů pro Rumunsko se snížilo z téměř 500 bazických bodů v květnu 2012 na 200 bazických bodů na začátku ledna 2013 a od konce června 2013 se pohybuje těsně nad 200 bazickými body. Po značných ztrátách v květnu 2012 došlo do konce roku 2012 k oživení indexu akciového trhu BET; od té doby kolísá, ale do začátku září 2013 dosáhl přibližně 10 %. Bez ohledu na současný rostoucí trend u znehodnocených aktiv (objem nesplácených úvěrů dosáhl v červnu 2013 hodnoty 20,3 %) zůstala kapitalizace bankovního sektoru na uspokojivé úrovni (poměr kapitálové přiměřenosti činil v červnu 14,7 %). Rizika spojená s růstem nesplacených úvěrů byla zmírněna obezřetným přístupem k tvorbě rezerv na ztráty z úvěrů, i když tyto položky nadále vyvíjejí tlak na ziskovost (návratnost kapitálu dosáhla 6 % v první polovině roku 2013 po 3 letech ztrát). Centrální banka nadále bedlivě dohlíží na banky s mateřskými společnostmi z okrajových zemí eurozóny, které udržovaly dostatečné kapitálové rezervy. Následky krize na Kypru byly zmírněny dohodnutým převodem místního objemu vkladů rumunské pobočky Bank of Cyprus do Marfin Bank, dceřiné společnosti Laiki Group. Proces snižování zadluženosti zahraničních bank a snížení objemů financování mateřskými bankami (-14,6 % od prosince 2012) jsou sice v souladu s vývojem v regionu a probíhaly vcelku řádným způsobem, je však třeba, aby jim orgány dohledu i nadále věnovaly bedlivou pozornost. 5. Platební bilance a potřeba vnějšího financování Očekává se, že Rumunsko bude po plánované období programu (24 měsíců) udržovat neomezený přístup na trh se státními dluhopisy, nedojde-li k nepříznivému vnějšímu vývoji. Rozpětí swapů úvěrového selhání dosáhlo své nejnižší úrovně od roku 2010. Očekává se, že schodek běžného účtu se sníží z přibližně 4 % HDP v roce 2012 na přibližně 2 % v roce 2013, a to především díky snížení schodku obchodní bilance. Podle základního scénáře by se neměly v příštích dvou letech objevit žádné požadavky vlády na úvěry ani mezery ve vnějším financování. Rumunsko však zůstává zranitelné vůči kolísání směnných kurzů a kolísavému mezinárodnímu pohybu kapitálu. Podle nepříznivého scénáře by mohlo být obtížné financovat běžný účet a mohl by být narušen přístup na trh se státním dluhopisy. V tom případě by na prvním místě obrany byla hotovostní rezerva ministerstva financí (přibližně šest měsíců finančních potřeb) a v menší míře mezinárodní rezerva Rumunské národní banky. Pokud by se Rumunsko dostalo do vleklých a vážných finančních obtíží, mohl by být zahájen preventivní program a dostupné finanční prostředky (ve výši 2 miliard EUR od EU uvolňovaných ve splátkách po 1 miliardě EUR a až do výše 2 miliard EUR od MMF z pohotovostního úvěru) by umožnily pokrytí státních finančních a rozpočtových závazků. Nový program by rovněž poskytl ujištění finančním trhům, že Rumunsko se zavázalo k ambicióznímu programu ekonomických reforem. 6. Pomoc EU v rámci systému podpory platební bilance je součástí mezinárodního úsilí Vzhledem ke stále přetrvávajícímu ohrožení a rizikům v oblasti platební bilance a pod podmínkou závazku rumunských orgánů provést program fiskálních, finančních a strukturálních změn Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 3. října 2013 doporučuje, aby Rada přijala rozhodnutí pokračovat v poskytování vzájemné pomoci podle článku 143 Smlouvy (SFEU). Rumunská vláda uskuteční svůj ekonomický program s cílem řešit zbývající slabá místa a snížit zbývající rizika pro udržitelnost své platební bilance a zároveň vytvoří nezbytnou kapacitu pro koncipování a provádění hospodářské politiky bez mezinárodní podpory. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dále navrhuje, aby Rada přijala rozhodnutí, kterým se Rumunsku poskytne preventivní střednědobá finanční pomoc EU až do výše 2 miliardy EUR na podporu udržitelnosti jeho platební bilance. O zahájení preventivní finanční pomoci Unie a vyplacení finančních prostředků může Rumunsko zažádat až do dne 30. září 2015. 7. Hlavní obsah nového programu Nová preventivní finanční pomoc podporuje ekonomický program vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnění makroekonomické, fiskální a finanční stability, zvyšování odolnosti a růstového potenciálu ekonomiky, posílení administrativní kapacity, reforma daňové správy a zlepšení správy a kontroly veřejných financí. Zvláštní podmínky hospodářské politiky budou stanoveny v memorandu o porozumění, které Komise uzavře s rumunskými orgány. Budou v něm zachovány výsledky předchozích dvou programů a převezme podmínky z druhého programu, které dosud nebyly splněny. A: Fiskální konsolidace Po nápravě nadměrného schodku se očekává, že Rumunsko bude snižovat své strukturální saldo rozpočtu v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu, dokud nedosáhne svého střednědobého cíle strukturálního schodku veřejných financí ve výši 1 % HDP do roku 2015, a poté je bude udržovat. Program bude dále pokračovat v úsilí zabránit zpoždění plateb ze strany veřejného sektoru, a to jak na ústřední, tak i místní správní úrovni. Mzdové náklady ve veřejném sektoru musí zůstat na udržitelném základě, čímž se omezí růst mezd, jakož i úroveň zaměstnanosti ve veřejném sektoru. B: Fiskální řízení a fiskální strukturální reforma S cílem pevně zakotvit fiskální konsolidaci bude program obsahovat další posilování rámce fiskálního řízení. V tomto ohledu je zásadní provádění rozpočtového paktu a udržitelnější fiskální politiku zajistí rovněž lepší víceleté rozpočtové plánování. V oblasti řízení a kontroly veřejných financí poskytne vládě rozsáhlou odbornou pomoc MMF a Světová banka. Zavedení systému kontroly závazků, které proběhne v několika krocích, pomůže zajistit snížení zpoždění plateb a jejich kontrolu. V odvětví zdravotnictví budou posíleny rozpočtové kontrolní mechanismy díky zlepšení v oblasti výkaznictví a monitorování, zejména pokud jde o nemocnice a výdaje na léčiva, aby nedocházelo k opětovnému hromadění zpožděných plateb. U veřejných investic bude posilováno určení priorit, aby se posílil růstový potenciál země. C: Správa veřejného dluhu Orgány přijmou nezbytná opatření ke zlepšení správy veřejného dluhu s cílem snížit finanční náklady a rizika a zvýšit průměrnou splatnost veřejného dluhu. D: Regulace finančního sektoru a dohled nad tímto sektorem Ve finančním sektoru budou orgány nadále pokračovat ve zlepšování rámce k řešení problémů v bankovním sektoru a právních předpisů týkajících se fondu pojištění vkladů změnou předpisů GO 39/1996 a GEO 99/2006. Pro urychlení procesu čištění rozvahy Rumunská národní banka (BNR) upřesnila vůči rumunské bankovní asociaci ustanovení vztahující se k odepsání úvěrů a předloží komplexní analýzu kvality aktiv v bankovním sektoru. V zájmu dalšího rozvoje kapitálového trhu a diverzifikace zdrojů financování pro banky pozmění orgány právní předpisy o krytých dluhopisech. K vyšší finanční stabilitě významně přispěje zachování úvěrové disciplíny a předcházení morálnímu hazardu u dlužníků. Vláda se proto i nadále zdrží přijímání legislativních iniciativ (jako je zákon o osobním bankrotu) a prosazování ustanovení v zákoně o vymáhání pohledávek, které by narušily úvěrovou disciplínu. Orgány budou podrobně konzultovat se všemi příslušnými zúčastněnými stranami nová zneužívající ustanovení v zákoně pro uplatňování občanského soudního řádu a zohlední při tom mimo jiné posouzení dopadu, které dokončila BNR, čímž zajistí, že soudními případy týkajícími se podezřelých ustanovení se budou zabývat soudy vyššího stupně nebo specifický specializovaný soud, a přijmou veškerá další nezbytná opatření k zajištění důsledného uplatňování těchto ustanovení. V zájmu posílení dohledu nad nebankovním finančním trhem a zvýšení ochrany spotřebitele orgány zajistí, aby právní předpisy o integrovaném regulačním orgánu pro nebankovní sektor (orgán finančního dohledu) byly změněny tak, aby byly v souladu s mezinárodními osvědčenými postupy. E: Strukturální reformy Strukturální reformy se zaměřují na zlepšování fungování trhu, na zvyšování odolnosti vůči vnějším šokům a na posílení dlouhodobého růstového potenciálu Rumunska. Strukturální reformy obsažené v tomto programu jsou součástí širší agendy stanovené v národnímu programu reforem Rumunska a vztahují se na ně doporučení pro jednotlivé země určená Rumunsku v rámci evropského semestru. Bude posílena restrukturalizace státních podniků, včetně privatizace, aby se snížilo riziko pro rozpočet veřejných financí vyplývající z nahromaděných zpožděných plateb a provozních ztrát, a zároveň se zvýší finanční životaschopnost většiny těchto podniků. Orgány přijmou opatření k posílení správy a řízení podniků vlastněných státem, včetně finančního sektoru. V odvětví energetiky budou uskutečněna zbývající opatření dohodnutá v rámci dvou předchozích programů, mimo jiné provádění plánů na liberalizaci trhu s plynem a elektrickou energií. Dalším důležitým pilířem agendy strukturální reformy v programu je zlepšení podnikatelského prostředí a usnadnění přístupu k financování pro malé a střední podniky. Program má za cíl snížit administrativní zátěž malých a středních podniků, usnadnit jim přístup k bankovnímu a vlastnímu kapitálu, snížit právní nejistotu prostřednictvím zlepšení registrace pozemků a majetku a podpořit malé a střední podniky, pokud rozšiřují svoji činnost do zahraničí. Program navíc podporuje reformu rámce práv duševního vlastnictví, zejména ve vztahu k patentům, s cílem přilákat do výzkumu a inovačních činností přímé zahraniční investice. V oblasti trhu práce program podporuje dokončení důchodové reformy z roku 2010 vyrovnáním věkové hranice pro odchod do důchodu pro muže a ženy. Kromě výše uvedených rozsáhlých oblastí opatření ke zlepšení efektivnosti veřejné správy v oblastech rozhodujících pro provádění programu budou rumunské orgány vyzvány, aby každých šest měsíců podávaly zprávu o pokroku v této oblasti Hospodářskému a finančnímu výboru / Výboru pro hospodářskou politiku. F: Měnová politika Měnová politika bude i nadále zaměřena na stabilitu cen za účelem udržení inflace v cílovém pásmu Rumunské národní banky (2,5 % ± 1 procentní bod). Doporučení pro ROZHODNUTÍ RADY, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 143 této smlouvy, s ohledem na doporučení Evropské komise vydané po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Rumunsko od roku 2009 uskutečnilo významný program reforem. V rámci dvou programů na podporu platební bilance Rumunsko do velké míry napravilo svou vnější makroekonomickou nerovnováhu a Rada dne 21. června 2013 zrušila postup při nadměrném schodku. V souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu by měla pokračovat fiskální konsolidace, tak aby byl v roce 2015 naplněn střednědobý cíl. Vláda opětovně získala neomezený přístup k tržnímu financování a od poloviny roku 2009 je směnný kurs víceméně stabilní. (2) Makroekonomická a finanční stabilita by měla být upevněna pomocí obezřetné politiky. Měly by být realizovány, a popřípadě i posilovány strukturální reformy zahájené v rámci předchozích programů, tak aby byla ošetřena slabá místa a byl posílen základ pro budoucí růst a dohánění vývoje. (3) Rada bude pravidelně hodnotit hospodářskou politiku Rumunska, zejména v rámci každoročního hodnocení, jemuž podrobuje aktualizaci konvergenčního programu a provádění národního programu reforem této země, a v rámci pravidelného hodnocení pokroku Rumunska, jež probíhá v souvislosti s jeho konvergenční zprávou. (4) Přestože jsou podle základního scénáře hospodářského programu celkové finanční potřeby v hrubém vyjádření až do konce roku 2015 pokryty v plném rozsahu a vláda má nadále přístup k tržnímu financování, podalo Rumunsko vzhledem k rizikům, jimž je tento základní scénář vystaven, žádost o preventivní finanční pomoc v návaznosti na pomoc poskytnutou podle rozhodnutí Rady 2009/458/ES[2] a 2011/289/EU[3]. (5) O finanční pomoc Unie a dalších mezinárodních finančních institucí požádaly rumunské orgány v zájmu udržitelnosti platební bilance a zajištění toho, aby bylo možné udržet mezinárodní měnové rezervy na obezřetné úrovni i v případě nepříznivého hospodářského vývoje. (6) Navzdory zlepšení stavu běžného účtu zůstává Rumunsko ohroženo volatilitou směnných kurzů a mezinárodního pohybu kapitálu. Podle nepříznivého scénáře, který počítá s omezením stávajícího značného objemu likvidity, by mohly nastat situace, kdy by Rumunsku – případně i velmi náhle – vzrostly náklady na financování. Nepříznivý vývoj v eurozóně by navíc mohl obnovit tlaky na bankovní sektor. Tato zbývající slabá místa jsou důvodem k poskytnutí vzájemné pomoci ze strany Unie, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Jediný článek Unie poskytne Rumunsku vzájemnou pomoc. V Bruselu dne Za Radu předseda VÝKAZ ROZPOČTOVÉHO DOPADU (srov. článek 16 vnitřních předpisů) OBLAST POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI AKTIVITA: FINANČNÍ OPERACE A NÁSTROJE 1. NÁZEV NÁVRHU, PŘÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZEV Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc EU, ve spojení s doporučením pro rozhodnutí Rady, kterým se Rumunsku poskytuje vzájemná pomoc. 01 04 01 01 Záruka Evropské unie za půjčky Unie získané na podporu platební bilance. 2. PRÁVNÍ ZÁKLAD: Článek 143 Smlouvy o fungování EU a nařízení Rady č. 332/2002. 3. SOUHRNNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURECH) V tomto bodě je zaznamenána záruka, kterou poskytuje Evropská unie. Díky ní bude Komise schopna obsluhovat dluh (jistinu, úroky a další náklady) v případě nesplácení ze strany dlužníka (Rumunsko). Položka rozpočtu („p.m.“), která této rozpočtové záruce odpovídá, bude aktivována pouze tehdy, dojde-li ke skutečnému čerpání záruky. Předpokládá se však, že k čerpání této záruky za běžných okolností nedojde. 3a – Běžný rok Nevztahuje se na tento návrh || || Prostředky na závazky Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) || || Převody || || Dodatečné prostředky || || Celkové prostředky || || Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem || || Dostupný zůstatek || || Částka na navrhované opatření || || 3b – Částky přenesené do dalšího roku Nevztahuje se na tento návrh || || Prostředky na závazky Částky přenesené do dalšího roku || || Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem || || Dostupný zůstatek || || Částka na navrhované opatření || || 3c – Následující rozpočtový rok Nevztahuje se na tento návrh || || Prostředky na závazky Původní prostředky na rozpočtový rok (rozpočet) || || p.m. Převody || || Dodatečné prostředky || || Celkové prostředky || || Prostředky již vyčleněné jiným pracovním programem || || Dostupný zůstatek || || Částka pro navrhované opatření || || p.m. 4. POPIS OPATŘENÍ Navrhovanou preventivní střednědobou finanční pomoc EU Rumunsku (bude-li tato pomoc aktivována) tvoří úvěr Unie (který bude financován z úvěrů Unie přijatých na mezinárodních kapitálových trzích nebo od finančních institucí) do výše 2 miliard EUR. Pomoc bude poskytnuta v rámci mezinárodního finančního balíčku, zejména ve spojení s úvěrem MMF ve výši 1,75 miliardy SDR (přibližně 2 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostním úvěru. Světová banka uvolnila v rámci půjčky na rozvojovou politiku 1 miliardu EUR s odloženou možností čerpání. Bude též nadále poskytovat již dříve přislíbenou podporu ve výši 891 milionů EUR, z nichž zbývá uvolnit 514 milionů EUR. Preventivní střednědobá finanční pomoc EU pro Rumunsko má řešit zbývající rizika, jimž je vystavena udržitelnost platební bilance této země; přestože se schodek běžného účtu znatelně snížil, znamená volatilita kapitálových toků rizika z hlediska jeho financování. Preventivní pomoc poskytuje též další podporu hospodářskému programu vlády, jehož cílem je mimo jiné upevnit makroekonomickou, fiskální a finanční stabilitu, posílit správní kapacitu, zreformovat daňovou správu, zlepšit správu a kontrolu veřejných financí a posílit odolnost a růstový potenciál rumunské ekonomiky. Tato pomoc, kterou za konzultací s Hospodářským a finančním výborem spravuje Komise, má též napomoci k tomu, aby byla hospodářská politika Rumunska v souladu se závazky této země v rámci EU a s doporučeními Rady, zejména pokud jde o provádění národního programu reforem a konvergenčního programu. Na finanční prostředky EU získané na kapitálových trzích nebo od finančních institucí za účelem poskytnutí úvěru Rumunsku se vztahuje záruka EU v případě, že tato země podá žádost, kterou Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem posoudí kladně. Tento úvěr bude získán na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Jistina úvěrů, jež lze Rumunsku poskytnout, činí maximálně 2 miliardy EUR. Struktura záruky, kterou EU poskytne, umožní Komisi obsluhovat dluh v případě, že by Rumunsko úvěr nesplácelo. Za účelem splnění svých závazků je Komise pro účely obsluhy dluhu oprávněna dočasně čerpat své hotovostní zdroje. V tomto případě se použije článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31. 5. 2000, s. 1). 5. POUŽITÁ METODA VÝPOČTU Nevztahuje se na tento návrh. 6. ROZPIS PLATEB (V EURECH) Nevztahuje se na tento návrh. Název || Prostředky || Platby || || || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Následující rozpočtové roky || Rok n || || || || || || || Rok n+1 || || || || || || || || || || || || || || Rok n || || || || || || || Rok n+1 || || || || || || || || || || || || || || Celkem || || || || || || [1] Na první program se vztahovalo rozhodnutí Rady 2009/459/ES a na druhý program rozhodnutí Rady 2011/288/EU. [2] Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 6. [3] Úř. věst. L 132, 12.5.2011, s. 28.