CS Úřední věstník Evropské unie CE 279/149

Hlavní směry politiky zaměstnanosti *

P6_TA(2008)0207

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států (KOM(2007)0803 ČÁST V — C6-0031/2008 — 2007/0300(CNS))

(2009/C 279 E/32)

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

— s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2007)0803 ČÁST V),

— s ohledem na čl. 128 odst. 2 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0031/2008),

— s ohledem na článek 51 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0172/2008),

1. schvaluje pozměněný návrh Komise;

2. vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem;

3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

5. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

(2) Hodnocení Národních programů reforem členských států obsažené ve Výroční zprávě o pokroku, kterou sestavila Komise, a v návrhu Společné zprávy o zaměstnanosti ukazuje, že by členské státy měly usilovat o řešení těchto priorit:

(2) Hodnocení Národních programů reforem členských států obsažené ve Výroční zprávě o pokroku, kterou sestavila Komise, a vnávrhu Společné zprávy o zaměstnanosti ukazuje, že by členské státy měly usilovat o dosažení plné zaměstnanosti, zvýšení kvality zaměstnání a rovných příležitostí, zajištění sociální soudržnosti a řešení těchto priorit:

— přilákání většího množství lidí do zaměstnání a udržení těchto lidí v zaměstnání, zvýšení nabídky práce a modernizace systémů sociální ochrany,

— vytvoření většího počtu kvalitnějších pracovních míst, přilákání většího množství lidí do kvalitního zaměstnání a udržení těchto lidí v zaměstnání, zvýšení nabídky práce , modernizace systémů sociální ochrany a vytvoření inkluzivních trhů práce ,

— zvýšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků a

— zvýšení přizpůsobivosti a jistoty pracovníků a podniků s cílem podpořit pružnost trhu práce a podpora schopnosti pracovníků získat zaměstnání prostřednictvím celoživotního učení a uznávání nabyté kvalifikace,

— zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělání a zlepšování dovedností.

— zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělání a zlepšování dovedností a rozšíření příležitostí k celoživotnímu učení,

— podpora mobility pracovníků na evropském trhu práce.

(3) Vzhledem k tomu, jak Komise hodnotí Národní programy reforem, a vzhledem k závěrům Evropské rady je třeba se zaměřit na efektivní a včasné provádění a zvláštní pozornost je třeba věnovat kvantitativním cílům a referenčním hodnotám.

(3) Vzhledem k tomu, jak Komise hodnotí Národní programy reforem, a vzhledem k závěrům Evropské rady je třeba se zaměřit na posilování sociální dimenze hlavních směrů zaměstnanosti a na jejich efektivní avčasné provádění, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat kvalitativním a kvantitativním cílům a referenčním hodnotám v souladu se závěry Evropské rady.

(5) Členské státy by měly zohlednit hlavní směry zaměstnanosti při využívání finančních prostředků z programů Společenství, zejména z Evropského sociálního fondu.

(5) Členské státy by měly zohlednit hlavní směry zaměstnanosti při využívání finančních prostředků z programů Společenství, zejména z Evropského sociálního fondu , Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci .

(6) Vzhledem k provázanosti celého souboru hlavních směrů by členské státy měly v plném rozsahu provést Hlavní směry hospodářských politik .

(6) Vzhledem k provázanosti celého souboru hlavních směrů by členské státy měly při provádění hlavních směrů hospodářských politik v plném rozsahu zohlednit hlavní směry politiky zaměstnanosti .

Článek 2a

1. Při provádění hlavních směrů stanovených v příloze členské státy:

— přihlíží k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, se zárukou přiměřené sociální ochrany, s bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví, a

— zaměřují se na boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.

2. Členské státy zajistí větší interakci hlavních směrů s otevřenou metodou koordinace v oblasti sociální ochrany a procesu sociálního začleňování.

3. Členské státy ve spolupráci se sociálními partnery a v souladu se svými národními zvyklostmi přezkoumávají způsoby, jak zlepšit dodržování a provádění zásad a pravidel evropského sociálního práva, smluv mezi sociálními partnery a základních zásad rovného zacházení a nediskriminace, a informují o tom ve svých národních akčních plánech.

Hlavní směry politik zaměstnanosti jsou součástí integrovaných hlavních směrů pro období 2008–2010, které spočívají na třech pilířích: makroekonomických politikách, mikroekonomických reformách a politikách zaměstnanosti. Tyto pilíře společně přispívají k dosažení cílů udržitelného růstu a zaměstnanosti a posilují sociální soudržnost.

Členské státy ve spolupráci se sociálními partnery provádějí politiky vedoucí k dosažení cílů a priorit uvedených níže, s cílem podpořit všem přístupný trh práce prostřednictvím zvýšené nabídky akvality pracovních míst. V souladu s Lisabonskou strategií a s přihlédnutím ke společným sociálním cílům podporují politiky zaměstnanosti členských států vyváženým způsobem:

Členské státy ve spolupráci se sociálními partnery a dalšími zúčastněnými subjekty a při dodržování národních zvyklostí budou provádět politiky vedoucí k dosažení cílů a priorit uvedených níže s cílem podpořit všem přístupný trh práce prostřednictvím zvýšené nabídky akvality pracovních míst a vzdělanější a kvalifikovanější pracovní síly . V souladu s Lisabonskou strategií a s přihlédnutím ke společným sociálním cílům budou politiky zaměstnanosti členských států vyváženým způsobem podporovat :

— Plnou zaměstnanost: Dosažení plné zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti a neaktivity zvýšením poptávky po pracovních silách a jejich nabídky prostřednictvím integrovaného přístupu flexicurity je zásadní pro udržení hospodářského růstu a posílení sociální soudržnosti. K tomu jsou zapotřebí politiky, které řeší současně pružnost trhů práce, organizaci práce a pracovní vztahy, a bezpečnost zaměstnání a sociální zabezpečení;

— Plnou zaměstnanost: Dosažení plné zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti a neaktivity zvýšením poptávky po pracovních silách a jejich nabídky prostřednictvím integrovaného přístupu flexicurity je zásadní pro udržení hospodářského růstu a posílení sociální soudržnosti. K tomu jsou zapotřebí politiky, které řeší současně pružnost trhů práce, organizaci práce a pracovní vztahy, sladění rodinného a pracovního života, jistotu zaměstnání a sociální zabezpečení;

— Zlepšení kvality pracovních míst a produktivity práce: Úsilí o zvýšení míry zaměstnanosti úzce souvisí se zvyšováním přitažlivosti pracovních míst, kvality pracovních míst, růstem produktivity práce a snižováním segmentace a podílu chudých pracujících. Je třeba plně využít synergií mezi kvalitou pracovních míst, produktivitou a zaměstnaností ;

— Zlepšení kvality pracovních míst a produktivity práce: Úsilí o zvýšení míry zaměstnanosti úzce souvisí se zvyšováním přitažlivosti pracovních míst, kvality pracovních míst, růstem produktivity práce, snižováním segmentace , zmírňováním nerovného postavení žen a mužů a podílu chudých pracujících. Je třeba plně využít synergií mezi kvalitou pracovních míst, produktivitou a zaměstnaností.

Pro dosažení pokroku jsou nezbytné rovné příležitosti a potírání diskriminace. Zohlednění rovnosti pohlaví a podpora rovnosti žen a mužů by měly být zajištěny v rámci všech opatření. Zvláštní pozornost je také třeba věnovat podstatnému snížení rozdílů mezi ženami a muži na trhu práce v souladu s evropským paktem pro rovné postavení žen a mužů. To pomůže členským státům řešit problematiku demografického vývoje. V rámci nového mezigeneračního přístupu by se měla pozornost věnovat především situaci mladých lidí, naplňování Evropského paktu mládeže a podpoře přístupu k zaměstnání během celého pracovního života. V souladu s vnitrostátními cíli je třeba také věnovat zvláštní pozornost podstatnému snížení rozdílů v zaměstnanosti znevýhodněných osob včetně osob se zdravotním postižením a rozdílů mezi státními příslušníky třetích zemí a občanů Evropské unie.

Pro dosažení pokroku jsou nezbytné rovné příležitosti a potírání diskriminace. Zohlednění rovnosti pohlaví a podpora rovnosti žen a mužů by měly být zajištěny v rámci všech opatření. Zvláštní pozornost je také třeba věnovat podstatnému snížení rozdílů mezi ženami a muži na trhu práce , zejména mzdových nerovností, v souladu s evropským paktem pro rovné postavení žen a mužů. To pomůže členským státům řešit problematiku demografického vývoje. V rámci nového mezigeneračního přístupu by se měla pozornost věnovat především situaci mladých lidí, naplňování Evropského paktu mládeže a podpoře přístupu k zaměstnání během celého pracovního života , včetně u starších pracovníků . V souladu s vnitrostátními cíli je třeba také věnovat zvláštní pozornost podstatnému snížení rozdílů v zaměstnanosti znevýhodněných osob včetně osob se zdravotním postižením a rozdílů mezi státními příslušníky třetích zemí a občanů Evropské unie. To pomůže členským státům řešit problematiku demografického vývoje.

— přilákat více lidí do zaměstnání a udržet je v něm, zvýšit nabídku pracovních sil a modernizovat systémy sociální ochrany;

— přilákat více lidí do kvalitního zaměstnání a udržet je v něm usnadněním souladu rodinného a pracovního života , zvýšit nabídku pracovních sil podporou zaměstnatelnosti, modernizovat systémy sociální ochrany a zajistit inkluzivní trhy práce ;

— v rámci boje s chudobou a sociálním vyloučením podporovat aktivní všeobecnou sociální integraci zajištěním přiměřeného příjmu, kvalitních sociálních služeb a přístupu na trh práce prostřednictvím náborových příležitostí a počáteční či průběžné odborné přípravy.

— zlepšit adaptabilitu pracovníků a podniků;

— zlepšit adaptabilitu a jistotu pracovníků a podniků;

— zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.

— zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace a přizpůsobit systémy všeobecného a odborného vzdělávání novým požadavkům na kvalifikaci,

— zvýšit a zkvalitnit investice do výzkumu, vědy a inovací,

— odstranit všechny formy diskriminace na základě pohlaví na pracovišti.

1. Přilákat více lidí dozaměstnání audržet je v něm, zvýšit nabídku pracovních sil a modernizovat systémy sociální ochrany

1. Přilákat více lidí do kvalitního zaměstnání a udržet je v něm, zvýšit nabídku pracovních sil , modernizovat systémy sociální ochrany a vytvořit inkluzivní trhy práce

Zvyšování úrovně zaměstnanosti představuje nejúčinnější způsob, jak dosáhnout hospodářského růstu a jak povzbudit hospodářství podporující sociální začlenění a zároveň zajistit záchrannou síť pro ty, kteří nejsou schopni pracovat. S ohledem na očekávaný pokles počtu obyvatel v produktivním věku je mnohem důležitější podporovat celoživotní přístup k práci a modernizaci systémů sociální ochrany k zajištění jejich přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat na měnící se potřeby společnosti. V rámci nového mezigeneračního přístupu by se měla zvláštní pozornost věnovat odstraňování přetrvávajících rozdílů v zaměstnanosti žen a mužů a dalšímu zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a mladých lidí a podpoře aktivního začlenění skupin, které jsou nejvíce vyloučeny z trhu práce. Dále je třeba zesílit úsilí ke zlepšení situace mladých lidí na trhu práce a k podstatnému snížení nezaměstnanosti mládeže, jejíž míra v průměru dvakrát převyšuje celkovou míru nezaměstnanosti.

Zvyšování úrovně zaměstnanosti představuje nejúčinnější způsob, jak dosáhnout hospodářského růstu a jak povzbudit hospodářství podporující sociální začlenění a zároveň zajistit záchrannou síť pro ty, kteří nejsou schopni pracovat. S ohledem na očekávaný pokles počtu obyvatel v produktivním věku je mnohem důležitější podporovat celoživotní přístup k práci a modernizaci systémů sociální ochrany k zajištění jejich přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat naměnící se potřeby společnosti. V rámci nového mezigeneračního přístupu by se měla zvláštní pozornost věnovat odstraňování přetrvávajících rozdílů v zaměstnanosti žen a mužů a mzdových nerovností mezi ženami a muži a dalšímu zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a mladých lidí a podpoře aktivního začlenění skupin, které jsou nejvíce vyloučeny z trhu práce. Dále je třeba více usilovat o zlepšení situace mladých lidí na trhu práce a o podstatné snížení nezaměstnanosti mládeže, zejména nekvalifikované, jejíž míra v průměru dvakrát převyšuje celkovou míru nezaměstnanosti.

Musí být vytvořeny vhodné podmínky, které umožní pokrok v oblasti zaměstnanosti, bez ohledu na to, zda se jedná o vstup do prvního zaměstnání, návrat do zaměstnání po určitém přerušení či přání prodloužit si pracovní život. Pro integrovaný přístup typu flexicurity spojující v sobě pružnost a sociální jistoty, jsou důležité kvalita pracovních míst včetně platu a dalších požitků, pracovní podmínky, jistota zaměstnání, přístup k celoživotnímu vzdělávání a perspektiva profesního postupu a také podpora a podněty plynoucí ze systémů sociální ochrany. Pro zlepšení celoživotního přístupu k práci a podporu sladění pracovního a rodinného života je nutné zajistit péči o děti. Jako vhodný referenční ukazatel slouží zajištění péče o dítě do roku 2010 nejméně pro 90 % dětí ve věku od 3 let až do doby zahájení školní docházky a nejméně pro 33 % dětí mladších 3 let věku. Ke zvýšení průměrné míry zaměstnanosti rodičů a zejména rodičů-samoživitelů, jsou nutná opatření na podporu rodin. Zejména by členské státy měly zohlednit zvláštní potřeby

Musí být vytvořeny vhodné podmínky, mimo jiné pomocí náležitého rozvoje lidského kapitálu a společensko-pracovního prostředí, které umožní pokrok v oblasti zaměstnanosti, bez ohledu na to, zda se jedná o vstup do prvního zaměstnání, návrat do zaměstnání po určitém přerušení či přání prodloužit si pracovní život. Pro integrovaný přístup typu flexicurity spojující v sobě pružnost a sociální jistoty, jsou důležité kvalita pracovních míst včetně platu a dalších požitků, pracovní podmínky, jistota zaměstnání, přístup k celoživotnímu učení a perspektiva profesního postupu a také podpora a podněty plynoucí ze systémů sociální ochrany. Pro zlepšení celoživotního přístupu k práci a podporu sladění pracovního a rodinného života je nutné zajistit péči o děti. Jako vhodný referenční ukazatel slouží zajištění péče odítě do roku 2010 nejméně pro 90 % dětí ve věku od tří let až do doby zahájení školní docházky a nejméně pro 33 % dětí mladších tří let věku. Ke zvýšení průměrné míry zaměstnanosti rodičů a zejména rodičů-samoživitelů, jsou nutná

rodičů-samoživitelů a rodin s mnoha dětmi. K prodloužení pracovního života by se musel efektivní průměrný věk odchodu z trhu práce do roku 2010 zvýšit na úrovni celé EU o pět let (oproti 59,9 v roce 2001). Členské státy by rovněž měly zavést opatření zajišťující ochranu zdraví, zdravotnickou prevenci a podporu zdravého životního stylu s cílem snížit zátěž, kterou představuje nemocnost, zvýšit produktivitu práce a prodloužit pracovní život.

opatření na podporu rodin. Zejména by členské státy měly zohlednit zvláštní potřeby rodičů-samoživitelů a rodin s mnoha dětmi. K prodloužení pracovního života by se musel efektivní průměrný věk odchodu z trhu práce do roku 2010 zvýšit na úrovni celé EU o pět let (oproti 59,9 v roce 2001). Členské státy by rovněž měly zavést opatření zajišťující ochranu zdraví, zdravotnickou prevenci a podporu zdravého životního stylu s cílem snížit zátěž, kterou představuje nemocnost, zvýšit produktivitu práce a prodloužit pracovní život.

K celoživotnímu přístupu k práci by mělo přispět také plnění Evropského paktu mládeže, a zejména usnadnění přechodu ze vzdělávacího systému na trh práce.

K celoživotnímu přístupu k práci by mělo přispět také plnění Evropského paktu mládeže a Evropské dohody o rovnosti mezi ženami a muži a založení Evropského sdružení pro rodinu a zejména usnadnění přechodu ze vzdělávacího systému na trh práce. Je třeba přijímat individuální opatření, která by mladým lidem s omezenými příležitostmi zajistila rovnou šanci na sociální a profesní začlenění.

Hlavní směr č. 18: Podporovat celoživotní přístup k práci prostřednictvím:

Hlavní směr č. 18: Podporovat celoživotní přístup k práci prostřednictvím:

— obnovené snahy o vybudování profesní dráhy u mladých lidí a o snížení nezaměstnanosti mládeže, jak k tomu vyzývá Evropský pakt mládeže,

— obnovené snahy o vybudování profesní dráhy u mladých lidí a o snížení nezaměstnanosti mládeže, jak k tomu vyzývá Evropský pakt mládeže, a současně prostřednictvím boje proti diskriminaci na základě pohlaví,

— opatření, která zajistí, aby lidé kombinující práci s péčí nebyli v pozdějším životě znevýhodněni v oblasti důchodů a dávek sociálního zabezpečení,

— opatření umožňujících návrat do zaměstnání lidem, kteří ztratili práci v pokročilejším věku, a prostřednictvím opatření k vymýcení diskriminace na základě věku, která jsou zaměřena zejména na osoby starší 40 let a zahrnují také formy samostatné výdělečné činnosti a sebeorganizace,

— rozhodných opatření provětší zapojení žen a snížení rozdílů v zaměstnanosti, nezaměstnanosti a v platech žen a mužů,

— rozhodných opatření pro větší zapojení žen a snížení rozdílů v zaměstnanosti, nezaměstnanosti a odborné přípravě žen a mužů, pro zajištění rovné mzdy a na podporu rovného postavení žen a mužů, včetně opatření na posílení rovných příležitostí a zvýšení míry zaměstnanosti žen, jak k tomu vyzývá Evropský pakt pro rovné postavení žen a mužů,

— zvláštní pozornosti věnované různým dopadům systémů sociálních dávek na muže a ženy a prostřednictvím revize všech systémů sociálních dávek, které negativně ovlivňují účast žen na trhu práce,

— lepšího sladění pracovního a soukromého života a zajištěním přístupných a cenově dostupných zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby,

— lepšího sladění pracovního , soukromého a rodinného života a zajištěním přístupných , cenově dostupných a kvalitních zařízení péče o dítě a jiné závislé osoby, včetně systémů rodičovské a jiné dovolené,

— zvláštní pozornosti věnované ženám a mužům, kteří po období nepřítomnosti uvažují o návratu k výdělečné činnosti, a prošetřením způsobů, jak postupně odstranit překážky tomuto návratu, aniž by se snížila kvalita zaměstnání,

— podpory aktivního stárnutí včetně přiměřených pracovních podmínek, lepšího zdravotního stavu ( v souvislosti se zaměstnáním ) a odpovídající motivace k práci a odrazování od předčasného odchodu do důchodu,

— podpory aktivního stárnutí včetně přiměřených pracovních podmínek, lepšího zdravotního stavu v souvislosti se zaměstnáním a odpovídající motivace k práci a povzbuzování pracovníků k prodlužování pracovního života, pokud chtějí odejít do důchodu později ,

— moderních systémů sociální ochrany včetně důchodových systémů a systémů zdravotní péče zajištěním jejich sociální přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat na měnící se potřeby tak, aby lépe podporovaly zapojení do trhu práce, setrvání v zaměstnaní a prodlužování pracovního života.

— moderních systémů sociální ochrany včetně důchodových systémů a systémů zdravotní péče zajištěním jejich sociální přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat na měnící se potřeby tak, aby lépe podporovaly zapojení do trhu práce, setrvání v zaměstnaní a prodlužování pracovního života.

Viz též integrovaný hlavní směr „Zabezpečit hospodářskou a finanční udržitelnost jako základ pro zvýšení zaměstnanosti“ (č. 2).

Viz též integrovaný hlavní směr „Zabezpečit hospodářskou a finanční udržitelnost jako základ pro zvýšení zaměstnanosti“ (č. 2).

Aktivní politiky začlenění mohou zvýšit nabídku pracovní síly aposílit sociální soudržnost. Jsou silným prostředkem podpory začlenění nejvíce znevýhodněných osob dospolečnosti atrhu práce. Každý člověk, který přijde o práci, musí během přiměřené doby dostat možnost nového začátku . Vpřípadě mladých lidí by toto období mělo být krátké, například vroce 2010 dosahovat maximálně 4 měsíců, vpřípadě dospělých pak maximálně 12 měsíců. Dále je třeba provádět politiky, které přinesou aktivní opatření na trhu práce pro dlouhodobě nezaměstnané a zohlední limit, podle nějž má být doroku2010 začleněno do trhu práce 25 % dlouhodobě nezaměstnaných. Pomoc by měla mít podobu odborné přípravy, rekvalifikace, praxe nebo jiného opatření kezvýšení zaměstnatelnosti, vkombinaci sprůběžnou pomocí při hledání místa. Ke zvýšení účasti natrhu práce akboji se sociálním vyloučením je nezbytné zlepšit přístup kzaměstnání proosoby hledající zaměstnání, předcházet nezaměstnanosti azajistit, aby osoby, které se stanou nezaměstnanými, byly nadále úzce napojeny natrh práce aaby se zvyšovaly možnosti jejich zaměstnatelnosti. To je také v souladu s přístupem tzv. flexicurity. Kdosažení těchto cílů je zapotřebí odstranit překážky na trhu práce prostřednictvím pomoci súčinným hledáním práce, usnadňování přístupu kodborné přípravě adalším aktivním opatřením natrhu práce, zajištění dostupného přístupu kzákladním službám azajištění minimální úrovně zdrojů provšechny. Tento přístup by měl současně zajistit, aby se všem pracujícím vyplatilo pracovat, ataké odbourat pasti nezaměstnanosti, chudoby aneaktivity. Zvláštní pozornost by se měla věnovat podpoře začleňování znevýhodněných osob, včetně pracovníků s nízkou kvalifikací, do trhu práce, a to jak prostřednictvím rozšiřování sociálních služeb a sociálního hospodářství, tak rozvojem nových zdrojů pracovních míst v souladu se společenskými

Aktivní politiky začlenění mohou zvýšit nabídku pracovní síly a posílit sociální soudržnost. Jsou silným prostředkem podpory začlenění nejvíce znevýhodněných osob do společnosti a trhu práce. Každý člověk, který přijde o práci, musí během přiměřené doby dostat nabídku zaměstnání, možnost absolvovat učební obor, možnost další odborné přípravy nebo jinou příležitost vedoucí k zaměstnání . V případě mladých lidí by toto období mělo být krátké, například v roce 2010 dosahovat maximálně čtyř měsíců, v případě dospělých pak maximálně dvanáct měsíců. Dále je třeba provádět politiky, které přinesou aktivní opatření na trhu práce pro dlouhodobě nezaměstnané a zohlední limit, podle nějž má být do roku 2010 začleněno do trhu práce 25 % dlouhodobě nezaměstnaných. Pomoc by měla mít podobu odborné přípravy, rekvalifikace, praxe nebo jiného opatření ke zvýšení zaměstnatelnosti, v kombinaci s průběžnou pomocí při hledání místa. Ke zvýšení účasti na trhu práce a k boji se sociálním vyloučením je nezbytné zlepšit přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání, předcházet nezaměstnanosti a zajistit, aby osoby, které se stanou nezaměstnanými, byly nadále úzce napojeny na trh práce a aby se zvyšovaly možnosti jejich zaměstnatelnosti. K dosažení těchto cílů je zapotřebí odstranit překážky na trhu práce prostřednictvím pomoci s účinným hledáním práce, usnadňování přístupu k odborné přípravě a dalším aktivním opatřením na trhu práce, zajištění dostupného přístupu k základním službám a zajištění minimální úrovně zdrojů pro všechny a zároveň uplatňovat zásadu spravedlivého odměňování, která je ekonomickou pobídkou k práci . Tento přístup by měl současně zajistit, aby se všem pracujícím vyplatilo pracovat a aby byla dodržována zásada „za stejnou práci stejná odměna“ , a také odbourat pasti nezaměstnanosti, chudoby a neaktivity. Zvláštní pozornost by se měla věnovat podpoře

potřebami. Obzvláště důležitý je boj proti diskriminaci, podpora přístupu k zaměstnání pro osoby se zdravotním postižením a integrace přistěhovalců a menšin.

začleňování znevýhodněných osob, včetně pracovníků s nízkou kvalifikací, do trhu práce, a to jak prostřednictvím rozšiřování sociálních služeb a sociálního hospodářství, tak rozvojem nových zdrojů pracovních míst v souladu se společenskými potřebami. Obzvláště důležitý je boj proti diskriminaci, podpora přístupu k zaměstnání pro ženy a osoby se zdravotním postižením a integrace přistěhovalců a menšin. Měly by se zohlednit místní osvědčené postupy spojené se zkušenostmi sociálních družstev a všechny druhy sociální zodpovědnosti firem.

— rozvoje nových zdrojů pracovních míst v oblasti služeb pro jednotlivce i podniky, především na místní úrovni.

— rozvoje nových zdrojů pracovních míst v oblasti služeb pro jednotlivce i podniky, neziskový sektor a sociální ekonomiku, především na místní úrovni.

Hlavní směr č. 19a: Zajistit aktivní sociální integraci všech občanů a řešit chudobu a sociální vyloučení tím, že budou zaručeny přiměřené příjmy a lepší přístup ke kvalitním sociálním službám i na trh práce prostřednictvím rozvoje pracovních příležitostí a počáteční nebo průběžné odborné přípravy.

— podpora modelů partnerství mezi zúčastněnými subjekty k lepšímu využití místního a regionálního potenciálu místních subjektů prostřednictvím otevřených, participativních forem organizace,

— předcházení odlivu mozků z okrajových regionů Evropské unie nebo členských států prostřednictvím ekonomických, sociálních a strukturálních investic do regionů,

2. Zlepšit adaptabilitu pracovníků a podniků

2. Zlepšit adaptabilitu a jistotu pracovníků a podniků (posílení jistoty pracovního místa)

Hlavní směr č. 21: Podporovat flexibilitu kombinovanou s jistotou zaměstnání a zmírnit segmentaci trhu práce, s náležitým přihlédnutím k úloze sociálních partnerů prostřednictvím :

Hlavní směr č. 21: Podporovat flexibilitu kombinovanou s jistotou a zmírnit segmentaci trhu práce, s náležitým přihlédnutím k úloze sociálních partnerů a zohledněním následujících klíčových komponentů :

— pružných a spolehlivých smluvních vztahů prostřednictvím moderních pracovněprávních předpisů, kolektivních smluv a organizace práce,

— strategií komplexního celoživotního učení zajišťujících trvalou adaptabilitu a zaměstnatelnost pracujících, zejména těch nejzranitelnějších,

— účinných aktivních politik trhu práce, mezi které nepatří aktivní politika předčasných odchodů do důchodu, ale spíše větší míra začleňování starších a zkušených pracovníků do pracovního života, přičemž tyto politiky pomáhají lidem vyrovnat se s rychlou změnou, zkrátit období nezaměstnanosti a usnadnit vstup do nového zaměstnání,

— moderních systémů sociálního zabezpečení, které odpovídajícím způsobem podporují příjmy, stimulují zaměstnanost a usnadňují mobilitu na trhu práce,

To zahrnuje také:

— úpravy pracovněprávních předpisů a v nutných případech vyhodnocení různých opatření týkajících se smluvních vztahů a pracovní doby,

— úpravu pracovněprávních předpisů a v nutných případech vyhodnocení různých opatření týkajících se smluvních vztahů a pracovní doby a zaručení základních zaměstnaneckých práv bez ohledu na postavení v zaměstnání , aby se podporovaly stabilní pracovní poměry,

— řešení problému nenahlášené práce,

— uplatňování preventivních opatření, doprovázených postihy, která mají řešit problém nenahlášené práce, s cílem snížit výskyt protiprávních forem práce posilováním a rozvojem kapacit specializovaných orgánů inspekce práce ,

— lepšího předvídání a pozitivního řízení změn včetně hospodářské restrukturalizace, zejména změn souvisejících s otevíráním trhů tak, aby se minimalizovaly jejich sociální náklady a usnadnila adaptace,

— lepší předvídání a pozitivní řízení změn včetně hospodářské restrukturalizace, zejména změn souvisejících s otevíráním trhů tak, aby se minimalizovaly jejich sociální náklady a usnadnila adaptace,

— podpory a šíření inovačních a adaptabilních forem organizace práce za účelem zlepšení kvality pracovních míst, včetně zdraví a bezpečnosti, a produktivity práce,

— podporu a šíření inovačních a adaptabilních forem organizace práce za účelem zlepšení kvality pracovních míst, včetně zdraví a bezpečnosti na pracovišti , a produktivity práce a poskytování přiměřeného ubytování osobám se zdravotním postižením ,

— podpory přechodu mezi jednotlivými profesními postaveními včetně odborné přípravy, samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a geografické mobility.

— podporu přechodu mezi jednotlivými profesními postaveními včetně odborné přípravy, samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a geografické mobility,

— zvláštní pozornost věnovanou překážkám, které brání ženám v zakládání nových podniků nebo zahajování samostatné výdělečné činnosti, s cílem tyto překážky odstranit.

Členské státy by měly uplatňovat svá vlastní řešení založená na obecných zásadách flexicurity přijatých Radou.

Zásadní význam má zapojení sociálních partnerů do navrhování a provádění politik flexicurity prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání.

Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat větší soudržnost mezi makroekonomickými a strukturálními politikami a politikou zaměstnanosti“ (č. 5).

Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat větší soudržnost mezi makroekonomickými a strukturálními politikami a politikou zaměstnanosti“ (č. 5).

Aby se maximalizovala tvorba pracovních míst, zachovala konkurenceschopnost a přispělo k obecnému ekonomickému rámci, měl by být celkový vývoj mezd v souladu s růstem produktivity během daného ekonomického cyklu a měl by odrážet situaci na trhu práce. Měly by být omezeny mzdové rozdíly mezi ženami a muži. Zvláštní pozornost by měla být věnována nízké úrovni mezd v profesích a odvětvích, jimž tradičně vévodí ženy, a důvodům, které zapříčiňují nižší výdělky v profesích a odvětvích, v nichž se ženy začínají více prosazovat. Pro usnadnění tvorby pracovních příležitostí může též být třeba usilovat o snížení nemzdových nákladů práce a o přezkoumání daňového zatížení, a to především pro zaměstnání s nízkou mzdou.

Aby se maximalizovala tvorba pracovních míst, zachovala konkurenceschopnost a přispělo k obecnému ekonomickému rámci, měl by být celkový vývoj mezd v souladu s růstem produktivity během daného ekonomického cyklu a měl by odrážet situaci na trhu práce. Měly by být omezeny mzdové rozdíly mezi ženami a muži. Zvláštní pozornost by se vzhledem k cíli snížit platové rozdíly mezi ženami a muži měla věnovat nízké úrovni mezd v profesích a odvětvích, jimž tradičně vévodí ženy, a důvodům, které zapříčiňují nižší výdělky v profesích a odvětvích, v nichž se ženy začínají více prosazovat. Pro usnadnění tvorby pracovních příležitostí může též být třeba usilovat o snížení nemzdových nákladů práce a o přezkoumání daňového zatížení, a to především pro zaměstnání s nízkou mzdou.

— podporováním sociálních partnerů v oblastech jejich působnosti v tom, aby stanovili takový rámec pro vyjednávání mezd, který bude odrážet problémy v oblasti produktivity a trhu práce na všech příslušných úrovních, a vyhnuli se platovým rozdílům mezi ženami a muži,

— podporováním sociálních partnerů, aby v oblastech jejich působnosti stanovili takový rámec pro vyjednávání mezd, aby byly zohledňovány problémy v oblasti produktivity a trhu práce na všech příslušných úrovních, aby byla pro evropské občany zajištěna dostatečná kupní síla a aby se zamezilo platovým rozdílům mezi ženami a muži a rostoucím nerovnostem ,

Evropa potřebuje více a účelněji investovat do lidského kapitálu. Příliš mnoha lidem se nedaří vstoupit na trh práce a udržet se na něm z důvodu nedostatečné kvalifikace nebo v důsledku nesouladu kvalifikace s požadavky na dané místo. Aby EU podpořila přístup k zaměstnání pro muže a ženy všech věkových kategorií a zvýšila úroveň produktivity práce a kvality pracovních míst, musí v souladu s koncepcí flexicurity více a účelněji investovat do lidského kapitálu a celoživotního vzdělávání ve prospěch jednotlivců, podniků, hospodářství i společnosti.

Evropa potřebuje více a účelněji investovat do lidského kapitálu. Příliš mnoha lidem se nedaří vstoupit na trh práce a udržet se na něm z důvodu nedostatečné kvalifikace nebo v důsledku nesouladu kvalifikace s požadavky na dané místo. Aby EU podpořila přístup k zaměstnání na základě rovných příležitostí pro muže a ženy všech věkových kategorií a zvýšila úroveň produktivity práce, inovací a kvality pracovních míst a pomohla pracovníkům vyrovnat se s novými podmínkami zapříčiněnými rychlou změnou , musí v souladu s koncepcí flexicurity více a účelněji investovat do lidského kapitálu a celoživotní odborné přípravy prostřednictvím přístupu k různým formám celoživotního učení ve prospěch jednotlivců, podniků, hospodářství i společnosti.

Hlavní směr č. 23: Zvýšit a zkvalitnit investice do lidského kapitálu prostřednictvím:

Hlavní směr č. 23: Zvýšit příležitosti k celoživotnímu učení a zkvalitnit investice do lidského kapitálu prostřednictvím:

— inkluzívních politik vzdělávání a odborné přípravy a opatření pro výrazné usnadnění přístupu k počáteční odborné přípravě, střednímu a vyššímu vzdělání včetně učňovského vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání,

— inkluzívních politik vzdělávání a odborné přípravy a opatření pro výrazné usnadnění přístupu k počáteční odborné přípravě, střednímu a vyššímu vzdělání včetně učňovského vzdělávání a odborné přípravy pro podnikání a uznávání nabyté kvalifikace ,

— významného snížení počtu mladých lidí, kteří předčasně opouštějí školu,

— co největšího snížení počtu mladých lidí, kteří předčasně opouštějí školu, aby se zabránilo odchodu žáků ze škol bez kvalifikace, který je spojen s vysokým rizikem nezaměstnanosti,

— efektivních strategií celoživotního vzdělávání nabídnutých všem ve školách, podnicích, orgánech veřejné správy a domácnostech v souladu s evropskými dohodami, včetně přiměřených pobídek a mechanismů sdílení nákladů, a to scílem podpory účasti na průběžném vzdělávání a odborné přípravě na pracovišti během celého životního cyklu, především v případě pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků.

— efektivních strategií celoživotního učení nabídnutých všem ve školách, podnicích, orgánech veřejné správy a domácnostech v souladu s evropskými dohodami, včetně přiměřených pobídek a mechanismů sdílení nákladů, a to s cílem podpory účasti na průběžném vzdělávání a odborné přípravě na pracovišti během celého životního cyklu, především v případě pracovníků s nízkou kvalifikací a starších pracovníků ,

— zajištění podmínek, které usnadní přístup žen ke vzdělání, průběžné odborné přípravě a celoživotnímu učení, zejména k odborné přípravě a odpovídající kvalifikaci pro kariéru,

Viz též integrovaný hlavní směr „Zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru“ (č. 7).

Viz též integrovaný hlavní směr „Zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru“ (č. 7).

Nestačí jen stanovit ambiciózní cíle a zvýšit úroveň investic všech zúčastněných stran. Aby se zajistilo, že nabídka bude v praxi pokrývat poptávku, musí být systémy celoživotního učení cenově dostupné, přístupné a musí odpovídat měnícím se potřebám. Systémy vzdělávání a odborné přípravy musí být zdokonaleny a jejich kapacita posílena tak, aby splňovaly požadavky trhu práce, odpovídaly potřebám hospodářství a společnosti založené na znalostech a aby se zlepšila jejich efektivita a spravedlivost . Ke zlepšení přístupu k učení a k jeho lepšímu přizpůsobení potřebám zaměstnavatelů a zaměstnanců lze využít informační a komunikační technologie. K zajištění větší přístupnosti pracovních příležitostí v celé EU je nutná větší mobilita pro pracovní i studijní účely. Měly být odstraněny zbývající překážky mobility na evropském trhu práce, zejména překážky týkající se uznávání a transparentnosti a využívání kvalifikací a výsledků odborné přípravy, zejména prostřednictvím zavedení Evropského rámce kvalifikací. Pro podporu reforem vnitrostátních systémů vzdělávání a odborné přípravy bude důležité využít schválených evropských nástrojů a odkazů, jak bylo stanoveno v pracovním programu Vzdělávání a odborná příprava 2010.

Nestačí jen stanovit ambiciózní cíle a zvýšit úroveň investic všech zúčastněných stran. Aby se zajistilo, že nabídka bude v praxi pokrývat poptávku, musí být systémy celoživotního učení cenově dostupné, přístupné a musí odpovídat měnícím se potřebám. Systémy vzdělávání a odborné přípravy musí být zdokonaleny a jejich kapacita posílena tak, aby splňovaly požadavky trhu práce, odpovídaly potřebám hospodářství a společnosti založené na znalostech , aby se zlepšila jejich efektivita a jejich přístupnost a dostupnost za spravedlivých podmínek. Přístup ke všeobecnému a odbornému vzdělávání pro muže a ženy všech věkových kategorií a sladění potřeb s kvalifikacemi a vzděláním poskytovaným veřejným a soukromým sektorem musí doprovázet systém celoživotního kariérního poradenství . Ke zlepšení přístupu k učení a k jeho lepšímu přizpůsobení potřebám zaměstnavatelů a zaměstnanců lze využít informační a komunikační technologie. K zajištění větší přístupnosti pracovních příležitostí v celé EU je nutná větší mobilita pro pracovní i studijní účely. Měly být odstraněny zbývající překážky mobility na evropském trhu práce, zejména překážky týkající se uznávání a transparentnosti a využívání kvalifikací a výsledků odborné přípravy, zejména prostřednictvím zavedení Evropského rámce kvalifikací. Pro podporu reforem vnitrostátních systémů vzdělávání a odborné přípravy bude důležité využít schválených evropských nástrojů a odkazů, jak bylo stanoveno v pracovním programu Vzdělávání a odborná příprava 2010.

— umožnění předávání vzdělávacích technik a obsahu výuky na další generace pedagogů,

— zajištění výuky cizích jazyků jako součásti počátečního a celoživotního učení.

V rámci evropské strategie zaměstnanosti byly schváleny následující cíle a referenční hodnoty:

— aby každé nezaměstnané osobě byl nabídnut nový začátek formou odborné přípravy, rekvalifikace, pracovní praxe, pracovního místa nebo jiného opatření týkajícího se zaměstnatelnosti, podle potřeby ve spojení se stálou pomocí při hledání zaměstnání, a to v průběhu čtyř měsíců nezaměstnanosti v případě mladých lidí a dvanácti měsíců v případě dospělých,

— aby se 25 % dlouhodobě nezaměstnaných zapojilo do roku 2010 do aktivních opatření formou odborné přípravy, rekvalifikace, pracovní praxe nebo jiného opatření týkajícího se zaměstnatelnosti s cílem dosáhnout průměru tří nejvyspělejších členských států,

— aby osoby, které hledají zaměstnání v rámci EU, mohly vzít v úvahu všechna volná pracovní místa nabízená úřady práce členských států, aby se podpořila mobilita uchazečů o zaměstnání na evropském trhu práce,

— aby se do roku 2010 zvýšil efektivní průměrný věk odchodu z trhu práce na úrovni EU o pět let (ve srovnání s. 59,9 lety v roce 2001),

— aby byla do roku 2010 poskytována péče o dítě pro alespoň 90 % dětí ve věku od tří let do věku povinné školní docházky a alespoň 33 % dětí ve věku do tří let,

— aby průměrný počet mladých osob, které předčasně opustily školu, byl v EU nižší než 10 %,

— aby do roku 2010 alespoň 85 % mladých lidí ve věku 22 let mělo ukončené vyšší střední vzdělání,