EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 1.12.2017 COM(2017) 736 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Návazná opatření související s výzvou ke sdělení skutečností – regulační rámec EU pro finanční služby



Zpráva Komise o návazných opatřeních souvisejících s výzvou ke sdělení skutečností:

regulační rámec EU pro finanční služby 1. ÚVOD Dne 30. září 2015 Evropská komise zveřejnila výzvu ke sdělení skutečností o regulačním rámci EU pro finanční služby. Účelem výzvy bylo ověřit, zda více než 40 právních předpisů EU, které byly přijaty od finanční krize, plní zamýšlený účel. Své zkušenosti s prováděním finančních nařízení EU sdílelo více než 300 zúčastněných stran, které poskytly hodnocení individuálního a kombinovaného dopadu předpisů EU. Výzva ke sdělení skutečností, která byla prvním podobným opatřením uskutečněným v tomto odvětví v mezinárodním měřítku v návaznosti na reakci na finanční krizi, prokázala odhodlání Komise uskutečňovat program zlepšování právní úpravy, jehož cílem je zajistit, aby právní předpisy EU přinášely občanům a podnikům očekávané výsledky účinným a efektivním způsobem a s minimálními náklady. Tato výzva ke sdělení skutečností prokázala, že v obecné rovině funguje rámec finančních služeb v EU dobře a že provedené reformy byly nezbytné. Opatření se rovněž ukázalo jako užitečné pro zachování podpory pevného regulačního postoje, který chrání finanční stabilitu a udržitelným způsobem podporuje pracovní místa a růst. Odhodlání Komise sledovat zavádění a fungování nových pravidel a její ochota zvážit vhodné změny v případě, že tato pravidla nepřinášejí očekávané výsledky, mělo širokou podporu, zejména ze strany Evropského parlamentu a Rady. Výzva ke sdělení skutečností přispěla k demokratické odpovědnosti tím, že pomohla zajistit důvěru těch, na něž se tato pravidla vztahují, včetně koncových uživatelů. V listopadu roku 2016 Komise přijala sdělení o návazných opatřeních souvisejících s výzvou ke sdělení skutečností (dále též jen „sdělení“) a zveřejnila pracovní dokument útvarů Komise, který toto sdělení doprovází. Komise dospěla k závěru, že ačkoli rámec finančních služeb v EU v obecné rovině funguje dobře, je odůvodněné přijmout cílená návazná opatření v těchto čtyřech oblastech: 1.snížení zbytečných regulačních omezení v oblasti financování ekonomiky; 2.zvýšení proporcionality pravidel při současném zachování cílů obezřetnostního dohledu; 3.snížení nepřiměřené regulační zátěže; 4.zajištění konzistentnějšího regulačního rámce orientovaného na budoucnost. Mnohá z těchto návazných opatření byla využita v rámci: ·přezkumu jednotlivých právních předpisů: například kromě zohlednění příspěvků získaných na základě výzvy ke sdělení skutečností v návrzích nařízení o kapitálových požadavcích (CRR) / směrnice o kapitálových požadavcích z roku 2013 (CRD IV) byla návazná opatření využita také v rámci změn nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) a revize evropských orgánů dohledu; ·provádění průběžné činnosti v dané oblasti politiky (např. na dalším rozvoji unie kapitálových trhů); ·kalibrace technických norem „úrovně 2“ a nadcházejících nařízení a směrnic „úrovně 1“; ·příspěvků EU na globálních fórech.

Poznatky získané na základě výzvy ke sdělení skutečností se ukázaly jako cenné i mimo rámec opatření uvedených ve sdělení z listopadu 2016. Nedávný vývoj na globální úrovni a na úrovni EU přispěl k vývoji priorit, jako je větší důraz na udržitelné financování a inovativní technologie. Výzva ke sdělení skutečností hrála významnou roli při formulaci a dolaďování reakce Komise na tento vývoj. Rovněž v rámci hodnocení přezkumu akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období poukázala výzva na oblasti, ve kterých by přiměřenější přístup k regulaci dále posílil kapitálové trhy EU. Rok po přijetí sdělení poskytuje tato zpráva o pokroku informace o návazných opatřeních souvisejících s výzvou ke sdělení skutečností. V tomto kontextu je třeba zdůraznit dvě hlavní sdělení: 1)Komise se aktivně podílela na řešení problémů identifikovaných zúčastněnými stranami v rámci výzvy ke sdělení skutečností a činí tak i nadále, aby zajistila, že právní předpisy EU budou i nadále plnit svůj účel. 2)Komise usiluje o zajištění regulačního rámce vyhovujícího požadavkům digitální éry, pokud možno prostřednictvím automatizace a standardizace. To by mělo nakonec vést ke snížení zátěže pro příslušné odvětví a ke zlepšení finančního dohledu. Obecněji se díky výzvě ke sdělení skutečností podařilo zajistit zasazení jednotlivých legislativních návrhů do širšího kontextu. Kromě toho je potřeba vzít v úvahu i vývoj ve finančním sektoru a hospodářství obecně, včetně rychlých technologických změn, aby se zajistilo, že pravidla budou i nadále vyhovovat měnící se realitě. Celkově se ukázalo, že výzva ke sdělení skutečností je významným krokem s trvalým dopadem, který by měl vést k lepší tvorbě právních předpisů v EU. Část 2 této zprávy popisuje dosavadní pokrok za situace, přičemž téměř polovina opatření byla dokončena během 12 měsíců po přijetí sdělení o návazných opatřeních souvisejících s výzvou ke sdělení skutečností. Část 3 poskytuje další podrobnosti o odhodlání Komise provést komplexní posouzení celkového rámce pro podávání zpráv orgánům dohledu. Jedná se o jednu z klíčových problematických oblastí, na které upozornili respondenti, a je to poprvé, co se tato problematika řeší komplexním způsobem. Část 4 potvrzuje trvající odhodlání Komise k tvorbě politik založených na důkazech.



2. NÁVAZNÁ OPATŘENÍ DOSAŽENÝ POKROK Od loňského roku již Komise provedla mnoho návazných opatření navržených ve sdělení. Celkově tato opatření přispívají k vytvoření regulačního rámce, který: ·je příznivější pro poskytování půjček a investice, ·uznává jedinečné vlastnosti menších a méně rizikových podniků, ·usiluje o udržení zatížení v oblasti dodržování předpisů na nezbytném minimu. Nechtěné interakce či důsledky byly ošetřeny v co největší míře v nových legislativních návrzích a návrzích na revizi stávajících právních předpisů, jakož i při provádění pravidel, přičemž jsou zachovány cíle obezřetnostního dohledu a zajišťována celková stabilita finančního systému. Některá návazná opatření stále probíhají. Většina z nich se týká právních předpisů, které dosud nebyly plně provedeny, přičemž některé byly oznámeny s konkrétním odkazem na nadcházející přezkumy. U některých otázek bude Komise nadále zkoumat dostupné důkazy, aby mohla posoudit, zda jsou změny nezbytné. 2.1Snížení zbytečných regulačních omezení v oblasti financování ekonomiky V souladu se svou prioritou stimulovat tvorbu pracovních míst, růst a investice věnuje Komise zvláštní pozornost oblastem, v nichž pravidla EU mohou bránit přístupu k financování, a zkoumá, zdali by stejných cílů obezřetnostního dohledu nebylo možné dosáhnout jiným způsobem. Komise se zaměřila rovněž na situace, kdy by stávající pravidla potenciálně mohla poškozovat investice a hospodářský růst. Někteří respondenti v rámci výzvy ke sdělení skutečností vyjádřili obavy ohledně vlivu regulačního rámce na schopnost bank financovat ekonomiku, včetně financování malých a středních podniků, pobídek k dlouhodobě udržitelným investicím, likvidity trhu a přístupu ke clearingovým službám. V reakci na to Komise předložila v těchto oblastech řadu návazných opatření. Zpětná vazba se promítla také do přezkumu akčního plánu unie kapitálových trhů v polovině období, což vedlo k přijetí řady opatření s cílem dosáhnout přiměřenějšího přístupu k regulaci, omezení překážek v oblasti přeshraničních investic a rozvoji celoevropského ekosystému kapitálového trhu. Komise nyní provedla většinu těchto návazných opatření: ·V listopadu 2016 Komise navrhla bankovní balíček jakožto součást svého obecného programu pro snižování rizik. Odhaduje se, že v důsledku toho by se veřejné zdroje potřebné na podporu bankovního systému v případě finanční krize podobného rozměru jako krize z období let 2007–2008 snížily o 32 % nebo o ekvivalent 17 miliard EUR. Balíček obsahuje klíčové iniciativy k zachování schopnosti bank financovat ekonomiku, včetně malých a středních podniků a infrastruktury: oByly zavedeny úpravy a období pro postupné zavádění zásadního přezkumu obchodního portfolia a ukazatele čistého stabilního financování. To má zabránit neúměrnému navyšování kapitálu a zajistit řádné fungování finančních trhů EU. oAby byla zajištěna schopnost bank poskytovat clearingové služby podle nařízení EMIR, navrhuje Komise úpravu ukazatele pákového poměru, která by umožnila bankám započíst případnou budoucí expozici příslušných derivátových transakcí proti počáteční marži. oSnižování regulačního kapitálu u úvěrů pro malé a střední podniky (podpůrný koeficient pro malé a střední podniky) bylo rozšířeno tak, aby byly bankám poskytovány kapitálové pobídky za účelem poskytování půjček malým a středním podnikům. oZa účelem další podpory investic do projektů infrastruktury byly sníženy kapitálové požadavky k úvěrovému riziku u investic bank do způsobilých projektů. oNa podporu úvěrových institucí s přístupem k finančním prostředkům od věřitelů ze zemí mimo EU navrhla Komise úpravu směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank tak, aby požadavek na smluvní uznání ustanovení o rekapitalizaci z vnitřních zdrojů u věřitelů ze zemí mimo EU mohl být uplatňován pragmaticky. oKomise navrhla opatření na podporu integrace přeshraničního bankovnictví prostřednictvím umožnění příslušnému orgánu, aby upustil od uplatňování požadavků na vlastní kapitál a likviditu, pokud dohlíží jak na mateřské, tak na dceřiné společnosti se sídlem v různých členských státech bankovní unie. Aby byla zachována finanční stabilita, je to možné, pouze pokud mateřský podnik zaručuje plnou částku požadavku, od něhož je upuštěno, a pokud je tato záruka zajištěna nejméně z 50 %. ·V květnu 2017 přijala Komise v souvislosti s revizí nařízení EMIR v rámci programu REFIT návrh na zjednodušení a zlepšení proporcionality některých pravidel EU týkajících se derivátů. Pro zlepšení přístupu ke clearingovým službám zavádí návrh požadavek nabízení clearingových služeb za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních obchodních podmínek. Také osvobozuje nejdrobnější finanční protistrany od povinnosti clearingu a zavádí proporcionálnější povinnost clearingu pro nefinanční protistrany. Odhady potenciálních úspor u menších finančních a nefinančních protistran se pohybují od 2,3 miliard EUR do 6,9 miliard EUR v pevných nebo jednorázových nákladech a od 1,1 miliardy EUR a 2,66 miliard EUR v provozních nákladech. ·V červnu 2017 Komise přijala akt v přenesené pravomoci podle směrnice Solventnost II za účelem snížení kalibrace požadavků k riziku u investic pojistitelů do subjektů nebo skupin podniků, kterým plyne podstatná část výnosů z vlastnictví, financování, rozvoje nebo provozu aktiv infrastruktury (infrastrukturní společnosti). Ten doplňuje dřívější pozměňovací návrh, který zavádí nižší požadavky k riziku pro způsobilé infrastrukturní projekty, přijatý v září 2015. V důsledku této nejnovější změny kalibrace kapitálových požadavků budou pojišťovny schopny zvýšit své investice do infrastrukturních společností zhruba o 30 %. ·S cílem reagovat na obavy týkající se vnímaného snížení likvidity na trzích s podnikovými dluhopisy byla zřízena skupina odborníků, která pro Komisi měla provést analýzu fungování trhů s podnikovými dluhopisy v EU a předložit jí doporučení ke zlepšení jejich účinnosti při financování ekonomiky. Zpráva skupiny byla zveřejněna dne 20. listopadu 2017 a obsahovala doporučení zaměřená na: i) usnadnění vydávání společnostem, ii) podporu různorodé základny investorů se zkušenostmi, iii) podporu tradičního modelu zprostředkování prostřednictvím tvůrců trhu, iv) zohlednění rostoucího významu elektronických forem obchodování a efektivního prostředí po uzavření obchodu, a v) zajištění odpovídající úrovně informací a transparentnosti. Na základě těchto doporučení je na počátek roku 2018 plánována veřejná konzultace, která by vedla k přijetí sdělení později v daném roce. ·Komise provedla počáteční posouzení fungování repo trhů v rámci zprávy o obchodech zajišťujících financování zveřejněné dne 19. října 2017. Toto posouzení uznává měnící se dynamiku trhu v posledních několika letech a rovněž napětí v poskytování vysoce kvalitních záruk v důsledku zvýšené poptávky, a to zejména v období vykazování pro regulatorní účely.

Další návazná opatření probíhají a postupují v souladu s plánovaným harmonogramem. Některá návazná opatření se týkají dosud neúčinných právních předpisů nebo budoucích přezkumů. ·V rámci posouzení definice výjimky pro „činnost v rámci tvorby trhu“ podle nařízení o prodeji na krátko zaslala Komise v lednu 2017 Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (dále jen „ESMA“) žádost o poskytnutí poradenství. Poskytnutí poradenství orgánem ESMA se očekává v prosinci roku 2017. ·V návaznosti na dohodu mezi Evropským parlamentem a Radou o rámci pro jednoduchou, transparentní a standardizovanou sekuritizaci (JTS sekuritizaci) připravuje Komise změnu prováděcích opatření směrnice Solventnost II, aby zajistila, že pojistitelé mohou rovněž hrát svou úlohu dlouhodobých investorů na JTS trhu. ·Komise rovněž pokročila v přípravných pracích na změnách nařízení v přenesené pravomoci, které má v roce 2018 doplnit směrnici Solventnost II. Úsilí se zaměřuje na přezkum obezřetnostního zacházení se soukromým vlastním kapitálem a soukromým umísťováním dluhu, je-li z hlediska dohledu založeného na riziku obezřetně odůvodněno. V červenci 2016 byla Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (dále jen „EIOPA“) zaslána žádost o poskytnutí poradenství a odpověď orgánu EIOPA se očekává do února 2018. ·V rámci obecnějšího úsilí v oblasti financování malých a středních podniků, například požadavků na kotaci, bude Komise sledovat uplatňování pravidel podle směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID II) týkajících se investičního výzkumu, jakmile budou od ledna 2018 uplatňovány. Předpokládá se, že součástí bude studie k posouzení dopadu na výzkum v oblasti vlastního kapitálu pro malé a střední podniky. ·V souvislosti s přezkumem unie kapitálových trhů v polovině období se Komise zavázala ve druhém čtvrtletí roku 2018 prozkoumat, zda by cílené změny příslušných právních předpisů EU (včetně nařízení o zneužívání trhu a směrnice MiFID II) mohly dosáhnout přiměřenějšího, avšak obezřetného regulačního prostředí a podpořit uvedení malých a středních podniků na veřejných trzích na budoucích „trzích pro růst malých a středních podniků“. ·Přezkum směrnice Solventnost II plánovaný na rok 2020 umožní posouzení balíčku dlouhodobých záruk tak, aby se dále zkoumaly pobídky pro dlouhodobé investice ze strany pojistitelů První zpráva orgánu EIOPA o této problematice byla zveřejněna v prosinci 2016 a byla využita ke zmapování použití opatření týkajících se dlouhodobých záruk pojišťovnami. Druhá přípravná zpráva bude orgánem EIOPA zveřejněna do konce roku 2017. 2.2Zvýšení proporcionality pravidel při zachování cílů obezřetnostního dohledu Regulace se musí na podniky uplatňovat přiměřeným způsobem, při zohlednění jejich modelu podnikání, velikosti, systémového významu a rovněž jejich složitosti a přeshraniční činnosti. Přiměřenější pravidla pomohou podporovat hospodářskou soutěž a zvyšovat odolnost finančního systému zajišťováním jeho rozmanitosti při zachování cílů obezřetnostního dohledu, finanční stability a celkové odolnosti. Respondenti výzvy ke sdělení skutečností identifikovali různé oblasti, kde by mohla být proporcionalita pravidel posílena. Komise se zavázala reagovat na tyto obavy prostřednictvím různých návazných opatření v oblasti bankovnictví, derivátů, pojištění, správy aktiv a úvěrového hodnocení. Komise v této oblasti provedla několik klíčových návazných opatření: ·Uvedený bankovní balíček přijatý Komisí v listopadu 2016 zahrnoval celou řadu opatření s cílem zvýšit proporcionalitu bankovní regulace, a to prostřednictvím: i) zmírnění zatížení spojeného s podáváním zpráv a zveřejňováním pro malé a jednoduché úvěrové instituce, ii) vynětí malých a jednoduchých institucí a pracovníků s nízkou úrovní pohyblivé složky odměny z pravidel pro odklad a vyplácení v podobě nástrojů, a iii) odstranění zbytečné složitosti v oblasti zacházení s tržním rizikem obchodního portfolia a úvěrovým rizikem protistrany. ·Vzhledem k tomu, že neexistují konkrétní řešení, co se týče obav ohledně možných potíží penzijních fondů s přístupem k potřebnému hotovostnímu zajištění, navrhla Komise v květnu 2017 jako součást revize nařízení EMIR v rámci programu REFIT prodloužit uplatnění přechodné výjimky z povinnosti centrálního clearingu pro penzijní fondy o další tři roky s možností výjimečně prodloužit uplatnění výjimky o další dva roky v případě nepředvídaných okolností. Nyní je naléhavě zapotřebí, aby různé zainteresované strany, včetně penzijních fondů, ústředních protistran a členů clearingového systému poskytujících clearingové služby, navrhly vhodná řešení, která umožní penzijním fondům účastnit se služeb centrálního clearingu. ·Jak bylo oznámeno v přezkumu unie kapitálových trhů v polovině období, Komise má v úmyslu brzy přijmout legislativní návrh, který zavede nový a proporcionálnější obezřetnostní režim pro menší investiční podniky, které nemají žádný systémový význam. Reaguje tak na obavy ohledně toho, že současné uplatňování pravidel nařízení CRR určených pro banky není dostatečně proporcionální vůči nižšímu riziku, které představují některé investiční podniky. Řada dalších návazných opatření stále probíhá a před zavedením změn vyžaduje provedení další analýzy. ·Jak navrhuje současný bankovní balíček, Evropský orgán pro bankovnictví (dále jen „EBA“) zavede nástroj IT k podpoře dalšího zvýšení proporcionality v bankovní regulaci. Tento nástroj IT bude banky provádět prostředím platných předpisů, norem a šablon s ohledem na jejich specifickou velikost a obchodní model. ·V rámci přezkumu směrnice o správcích alternativních investičních fondů (dále jen „AIFMD“) Komise v současné době posuzuje proporcionalitu pravidel obsažených ve směrnici AIFMD (například pokud jde o sjednocení režimů odměňování a zmírnění zatížení spojeného s podáváním zpráv). Byla zadána externí studie směrnice AIFMD (její dokončení se očekává v roce 2018), která se bude rovněž zabývat otázkou proporcionality. Komise podá spolunormotvůrcům zprávu o výsledku přezkumu směrnice AIFDM v roce 2018. ·Přezkum nařízení v přenesené pravomoci Solventnost II plánovaný na rok 2018 se bude zabývat tím, jak zjednodušit metody, předpoklady a výpočty některých modulů ve standardním vzorci a vypracovat rámec pro využití alternativních ratingů na základě technického poradenství orgánu EIOPA. První návrhy orgánu EIOPA na zjednodušení byly obdrženy v říjnu 2017 a v únoru 2018 budou následovat další. ·Komise v současné době posuzuje, do jaké míry by bylo možné nařízení o ratingových agenturách uplatňovat přiměřeněji tak, aby se podpořila hospodářská soutěž v tomto odvětví. 2.3Snížení nepatřičné regulační zátěže Udržení regulační zátěže pouze na minimální úrovni nezbytné k naplnění cílů pravidel je jedním z hlavních cílů programu Komise REFIT v rámci programu zlepšování právní úpravy. Některé zúčastněné strany nicméně měly za to, že některé požadavky, například požadavky na podávání zpráv, nebyly přiměřené nebo účinné. Komise přijala řadu opatření týkajících se podávání zpráv orgánům dohledu. Jedná se o opatření zaměřená na odvětvové právní předpisy, jakož i o zahájení komplexní kontroly účelnosti celého rámce EU pro podávání zpráv orgánům dohledu. Část 3 této zprávy poskytuje podrobnější informace o přístupu Komise k podávání zpráv orgánům dohledu. Kromě opatření zaměřených na podávání zpráv orgánům dohledu se Komise rovněž zavázala k přijetí opatření týkajících se požadavků na zveřejňování informací, překážek vstupu a integrace trhu a také obecněji na náklady na dodržování předpisů. Komise provedla řadu návazných opatření, která vedla ke snížení regulační zátěže v různých klíčových oblastech: ·V rámci akčního plánu pro unii kapitálových trhů Komise v březnu 2017 přijala zprávu o vnitrostátních překážkách kapitálových toků, která určila vnitrostátní ustanovení vytvářející neodůvodněnou či neúměrnou zátěž pro přeshraniční pohyb kapitálu. Patřily mezi ně: i) diskriminační a zatěžující postupy při poskytování úlevy ze srážkové daně, ii) překážky pro přeshraniční distribuci investičních fondů, a iii) požadavky na bydliště. V květnu roku 2017 se Komise a členské státy dohodly na společném plánu ohledně opatření k odstranění těchto zjištěných překážek. Komise rovněž zřídila projektovou skupinu pro srážkovou daň, jejímž úkolem je vypracování kodexu chování pro zjednodušení a standardizaci postupů vrácení daně a daňové úlevy u zdroje. Kodex chování pro srážkovou daň bude zveřejněn do konce roku 2017. ·Mnoho respondentů výzvy ke sdělení skutečností také zdůraznilo, že ke zbytečné regulační zátěži přispívají i rozdílné a nekonzistentní přístupy dohledu. Na tyto obavy reagovaly různé iniciativy, jejichž cílem je dosáhnout většího sblížení různých přístupů k dohledu na úrovni EU. Tyto iniciativy snižují administrativní zatížení podnikání na jednotném trhu a zároveň posilují dohled a zajišťují rovné podmínky. Naposledy například diskusní dokument o prohlubování hospodářské a měnové unie a přezkum unie kapitálových trhů v polovině období zdůraznily význam účinnějšího dohledu a vytvoření institutu jediného orgánu dohledu nad evropskými kapitálovými trhy pro skutečně fungující unii kapitálových trhů. V září 2017 Komise navrhla změny nařízení, kterými se zřizují evropské orgány dohledu s cílem podpořit konzistentnější rámec dohledu v celé EU. Komise navrhla posílení pravomocí evropských orgánů dohledu v cílených oblastech, pokud jde o sbližování provádění dohledu a přidělení zvláštní nové role orgánu ESMA jako přímému orgánu dohledu s cílem podpořit funkčnost unie kapitálových trhů. Další opatření v této oblasti stále probíhají. Některá návazná opatření se týkala právních předpisů, které dosud nebyly v platnosti, zatímco jiná vyžadovala pečlivější posouzení, aby se zabránilo neúmyslnému zvyšování nákladů na dodržování předpisů z důvodu rychle se měnících požadavků. ·Komise dokončila mapování vnitrostátních prováděcích opatření u 11 směrnic a spolupracuje s členskými státy na řešení zjištěných problémů. Tato opatření přispějí k odstranění některých odlišných postupů při provádění směrnic EU do vnitrostátních právních předpisů. U deseti dalších směrnic mapování stále probíhá a mělo by být dokončeno v roce 2018. Rovněž se předpokládá, že mapování bude v roce 2018 zahrnovat směrnici MiFID II a její prováděcí směrnici úrovně 2. ·Komise v současné době posuzuje vnitrostátní prováděcí opatření u směrnice o průhlednosti a směrnice o účetních závěrkách. Součástí je i posouzení obav, že existují rozdílná pravidla, pokud jde o oznamování významných účastí na hlasovacích právech. Komise se těmito otázkami bude zabývat v rámci širší kontroly účelnosti právních předpisů EU v oblasti účetního výkaznictví a průhlednosti, která bude zahájena do konce roku 2017. ·Po konzultacích o přeshraničních překážkách při distribuci finančních prostředků a v rámci přezkumu unie kapitálových trhů v polovině období Komise připravuje návrh na první čtvrtletí roku 2018. Cílem iniciativy je zlepšit fungování jednotného trhu evropských investičních fondů snížením regulačních překážek přeshraniční distribuce finančních prostředků při zachování vysoké úrovně ochrany investorů. Relevantní oblasti zahrnují marketingové požadavky a postupy, administrativní požadavky, regulační poplatky, požadavky na oznamování a online distribuci. ·Komise bude sledovat uplatňování a dopady ustanovení o externím zajištění (outsourcingu) obsažených v nařízení o referenčních hodnotách, jakmile začne být v plném rozsahu uplatňováno dne 1. ledna 2018.

2.4Zajištění konzistentnějšího regulačního rámce orientovaného na budoucnost Výzva ke sdělení skutečností zároveň zdůraznila potřebu: i) zajistit konzistentnost celkového regulačního rámce, ii) dále posilovat ochranu investorů a spotřebitelů, iii) zabývat se zbývajícími riziky ve finančním systému, a iv) udržovat regulační rámec v souladu s aktuálním technologickým vývojem. Zúčastněné strany rovněž vyzvaly Komisi, aby pomohla při utváření definic, podporovala osvědčené postupy a stanovila pobídky pro dlouhodobě udržitelné investice a budovala trh udržitelných financí. Komise v této oblasti provedla několik návazných opatření: ·Bankovní balíček z listopadu 2016 má za cíl postupné zavedení vlivů obezřetnosti u kapitálu, které plynou z mezinárodního standardu účetního výkaznictví 9 (IFRS 9), aby se zabránilo náhlému dopadu na úvěrování ze strany bank. V červnu 2017 přijala Rada pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) obecný přístup pro urychlené přijetí těchto přechodných opatření. ·V listopadu 2016 přijala Komise návrh rámce pro ozdravné postupy a řešení krize u ústředních protistran. Navrhované nařízení bude v právu EU provádět mezinárodní normy, které v této oblasti přijaly Rada pro finanční stabilitu a Výbor pro tržní infrastrukturu a platební styk – Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (CPMI-IOSCO). Zohledňuje rostoucí význam ústředních protistran, který vyplývá z požadavku na clearing standardizovaných OTC derivátů. Ústřední protistrany v EU musí vzhledem ke své ústřední úloze v hospodářství a rizikům, která spravují, splňovat vysoké standardy (v rámci nařízení EMIR) a tento návrh zavede nezbytné harmonizované předpisy a pravomoci EU pro situace, kdy by ústřední protistrany mohly čelit vážným mimořádným situacím nebo selhání. ·V březnu 2017 Komise přijala akční plán pro finanční služby pro spotřebitele, v němž stanoví kroky na vybudování hlubšího jednotného trhu finančních služeb pro spotřebitele. Dvanáct opatření uvedených v tomto dokumentu bude: ozvyšovat důvěru spotřebitelů a posilovat postavení spotřebitelů, očinit přeshraniční platby levnějšími, oomezovat právní a regulační překážky pro podniky při poskytování přeshraničních služeb, ovyužívat příležitosti inovativního digitálního světa pro hlubší jednotný trh finančních služeb pro spotřebitele. ·V červenci 2017 Komise zveřejnila své hodnocení relevantnosti, účinnosti, efektivnosti, konzistentnosti a přidané hodnoty aktuálního rámce směrnice o finančních konglomerátech. Hlavním závěrem hodnocení bylo, že je důležité zachovat rámec pro dohled nad finančními seskupeními se smíšenou činností a že celkově funguje směrnice o finančních konglomerátech dobře. ·V prosinci 2016 Komise zřídila skupinu odborníků na vysoké úrovni, jejímž úkolem bylo vypracovat komplexní evropskou strategii pro udržitelné financování. V červnu 2017 Komise zveřejnila pokyny pro nefinanční výkaznictví, které podporují větší průhlednost podniků, pokud jde o opatření přijatá na podporu udržitelného financování. Dále Komise v září 2017 v rámci přezkumu evropských orgánů dohledu navrhla, aby tyto orgány převzaly významnou roli při podpoře udržitelného financování při současném zajištění finanční stability. Evropské orgány dohledu budou zejména muset v rámci svých aktivit zohledňovat rizika související s environmentálními, sociálními a správními (ESG) faktory. Různá další návazná opatření stále probíhají: ·V rámci akčního plánu pro unii kapitálových trhů Komise zahájila studii zaměřenou na posouzení způsobu distribuce investičních produktů drobným investorům v celé EU, a to včetně: i) podmínek, za nichž jsou produkty v různých členských státech nabízeny, ii) přístupu k finančnímu poradenství, iii) dopadu on-line distribuce, iv) rizik a přínosů nových distribučních modelů vyvinutých týmem FinTech. Konečné výsledky studie se očekávají na počátku roku 2018. Pokud to bude vhodné, budou zjištění využita k možným politickým rozhodnutím Komise. ·Makroobezřetnostní rámec EU se týká: i) řízení, ii) souboru nástrojů v oblasti bankovnictví a iii) souboru nástrojů mimo bankovní sektor. I.Pokud jde o otázky správy, Komise předložila v září roku 2017 návrh na změnu nařízení o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (dále jen „ESRB“) cíleným způsobem, pokud jde o její správu a nástroje. II.Co se týče souboru nástrojů v oblasti bankovnictví, přezkum provedený Komisí ukázal, že makroobezřetnostní soubor nástrojů je široce účinný, a proto není navrhováno žádné přepracování nástroje. Ve svém bankovním balíčku z listopadu 2016 Komise navrhla objasnit, že kapitálové požadavky uložené v rámci procesu přezkumného dohledu (pilíř 2) by měly být omezeny na mikro obezřetnostní účely. III.Pokud jde o soubor nástrojů mimo bankovní sektor, má Komise za cíl zhodnotit účinnost stávajících nástrojů a ustanovení v odvětvových právních předpisech předtím, než rozhodne o tom, zda je zapotřebí přijetí dalších iniciativ. Podporuje pokračující úsilí rady ESRB, Rady pro finanční stabilitu a evropských orgánů dohledu o sledování a odstranění problematiky chybějících údajů. ·Komise zaslala žádost o poskytnutí poradenství orgánu EIOPA v červenci 2016 před plánovaným přezkumem nařízení v přenesené pravomoci Solventnost II v roce 2018. Cílem je posoudit rámec pro zmírnění úvěrového rizika protistrany stanovený směrnicí Solventnost II a jeho možnou interakci s nařízením EMIR. Tento přezkum bude posuzovat také nesrovnalosti mezi směrnicí Solventnost II a nařízením o kapitálových požadavcích, pokud jde o přístup k finančním nástrojům vydaným regionálními vládami. ·Po veřejné konzultaci týkající se FinTech, která byla uzavřena v červnu roku 2017, Komise v současné době hodnotí, co je třeba učinit na úrovni EU za účelem přispění k prohloubení a rozšíření kapitálových trhů EU z pohledu FinTech. Konkrétněji Komise v současné době hodnotí, zda jsou zapotřebí nové, přiměřenější způsoby udělování licencí pro FinTech činnosti a podniky a zda by FinTech podniky, které realizují přeshraniční obchody, měly mít možnost využívat pasportizace v rámci celé EU. ·Na základě doporučení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro udržitelné financování předloží Komise ambiciózní akční plán pro udržitelné financování s regulačními opatřeními na počátku roku 2018.



3. ZAMĚŘENÍ NA PODÁVÁNÍ ZPRÁV 3.1 Souvislosti a popis problému Požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu umožňují příslušným orgánům získávat údaje o subjektech na trhu a jejich aktivitách. Přístup k údajům hraje zásadní roli při provádění dohledu nad finančními institucemi, jakož i při sledování systémového rizika a zajišťování řádného fungování trhů, ochrany investorů a spravedlivé hospodářské soutěže. Finanční krize odhalila určité nedostatky některých požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu, které nemusí zajišťovat dostatečné nebo užitečné informace. V důsledku toho museli zákonodárci vytvořit velké množství nových a podrobnějších požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu. Ačkoli tyto dodatečné požadavky na podávání zpráv ošetřily některé původní nedostatky, vzájemná interakce mezi nimi je stále nejasná a zvyšují se kvůli nim náklady na dodržování předpisů a zatížení podniků spojené s podáváním zpráv. Respondenti výzvy ke sdělení skutečností vyjádřili určité obavy ohledně zatížení spojeného s dodržováním požadavků na podávání zpráv v různých právních předpisech EU: 1.Požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu jsou vnímány jako příliš početné a příliš složité. Tato složitost je do značné míry způsobena zdvojováním a překrýváním různých rámců podávání zpráv, ale také nedostatečnou standardizací a nejasností v tom, co je třeba oznamovat (např. nedostatek harmonizovaných definic finančních údajů, nedostatek odkazů na stávající mezinárodní normy). 2.Zásadní změny právních předpisů EU o podávání zpráv orgánům dohledu často vedou k podstatným jednorázovým nákladům, a to zejména tam, kde je třeba přizpůsobit systémy IT nebo interní postupy. Zúčastněné strany proto zdůraznily, že je důležité snížit četnost změn v požadavcích na podávání zpráv orgánům dohledu a poskytnout dostatečný časový prostor k provedení takových změn. 3.Požadavky ad hoc, např. požadavky orgánů dohledu, které překračují rámec běžných požadavků na podávání zpráv, byly vnímány jako obzvláště zatěžující a nákladné. Orgány dohledu se domnívají, že kvalita podávání zpráv orgánům dohledu by se mohla dále zvýšit, aby bylo možné činit lépe informovaná a včasná rozhodnutí o rizikovém profilu podniků nebo odvětví. To je částečně zapříčiněno přetrvávajícím nesouladem mezi stávajícími rámci pro podávání zpráv orgánům dohledu. Dalším faktorem, který zde hraje roli, je nízká kvalita oznamovaných údajů. Ta zase z velké části vyplývá z potíží při sběru dat z důvodu nedostatečné standardizace. V návaznosti na výzvu ke sdělení skutečností dospěla Komise k závěru, že k řešení problémů týkajících se podávání zpráv orgánům dohledu je nutný dvojí přístup. Zaprvé by měla být přijata okamžitá a cílená opatření, která by se co nejvíce zabývala nejproblematičtějšími oblastmi. Zadruhé je potřebný komplexnější dlouhodobý přístup k ošetření nákladů a přínosů podávání zpráv orgánům dohledu. Komise přijala a nadále přijímá opatření v obou směrech, jak je uvedeno níže.

3.2 Opatření přijatá od listopadu 2016 Od přijetí sdělení v listopadu 2016 Komise zavedla různá cílená návazná opatření s cílem okamžitě reagovat na výše uvedené problémy. Tato opatření se zaměřují na nejvýraznější neefektivní aspekty rámce pro podávání zpráv orgánům dohledu, které lze zmírnit, aniž by podnikům vznikly značné administrativní náklady nebo náklady na dodržování předpisů. ·V květnu 2017 bylo v návrhu revize nařízení EMIR v rámci programu REFIT navrženo snížit zatížení v souvislosti s podáváním zpráv pro nefinanční podniky tím, že budou osvobozeny od povinnosti podávat zprávy o obchodech uvnitř skupiny a bude požadováno, aby v případě obchodů s nefinančními podniky ústřední protistrana nebo finanční smluvní strana podávala zprávy jménem obou smluvních stran. ·V rámci bankovního balíčku Komise navrhla snížit četnost, s níž musí menší a jednoduché banky podávat zprávy. ·Komise bude zkoumat povinnost podávat zprávy v průběhu přezkumu směrnice AIFMD, který byl zahájen v červenci 2017. Komise bude případně úzce spolupracovat s orgánem ESMA a vnitrostátními orgány dohledu. Kromě toho vypracuje externí dodavatel pověřený podáním zprávy o fungování směrnice AIFMD také zvláštní analýzu účinnosti a efektivity požadavků na podávání zpráv. ·Orgán EBA na žádost Komise dokončuje konzultace o souboru konkrétních návrhů na další snížení zatížení spojeného s podáváním zpráv v bankovním sektoru. Ten by zahrnoval sladění požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu a podávání zpráv pro statistické a makroobezřetnostní účely a lepší sladění definic používaných v různých právních předpisech. ·Komise brzy obdrží výsledky technického poradenství orgánu ESMA o proveditelnosti zavedení jednotné platformy podávání zpráv pro krátký prodej. Jednotná platforma podávání zpráv by mohla pomoci posílit informace poskytované regulačním orgánům a současně snížit zatížení při oznamování čistých krátkých pozic. ·Bylo revidováno několik technických norem souvisejících s podáváním zpráv (např. ty, které se týkají nařízení EMIR) s cílem ujasnit, co by mělo být oznamováno a jakým způsobem. Toto opatření zahrnovalo také snahu o zajištění většího souladu mezi různými rámci pro podávání zpráv (např. mezi nařízením EMIR a směrnicí MiFID / nařízením o trzích finančních nástrojů (MiFIR)). Tam, kde to bylo vhodné, byly zahrnuty odkazy na mezinárodní normy. ·Respondenti výzvy ke sdělení skutečností uvedli, že členské státy v řadě případů zavedly dodatečné požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu nad rámec požadavků stanovených právními předpisy EU (tzv. „gold-plating“). V návaznosti na přijetí zprávy Komise o vnitrostátních překážkách toků kapitálu v březnu 2017 (viz také část 2.3) vyzvala skupina odborníků pro odstraňování překážek volného pohybu kapitálu, složená ze všech členských států, k další práci na odstraňování zjištěných překážek, včetně zamezení dvojímu podávání zpráv. 3.3 Ucelený přístup Komise k podávání zpráv orgánům dohledu Přestože výše popsaná krátkodobá návazná opatření mohou zlepšit účinnost podávání zpráv orgánům dohledu, jsou zaměřena na jednotlivé právní předpisy, a nemusí nutně řešit vzájemné interakce mezi různými rámci pro podávání zpráv orgánům dohledu. S ohledem na četné vazby mezi požadavky na podávání zpráv v různých právních předpisech je odůvodněné zaujmout ucelenější přístup k podávání zpráv orgánům dohledu. Jak bylo uvedeno v části 3.1, zúčastněné strany zdůraznily, že vzhledem k vysokým jednorázovým nákladům spojeným se změnou systémů IT je důležité vyhnout se častým změnám jednotlivých požadavků na podávání zpráv. Z těchto důvodů má Komise v úmyslu přijmout ucelenější přístup k rámcům EU pro podávání zpráv orgánům dohledu. Zastřešující vizí je zajistit, aby požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu stanovené v právních předpisech EU poskytovaly orgánům dohledu a regulačním orgánům vysoce kvalitní a včasné informace, které jim pomohou ochránit stabilitu finančního systému, a současně udržovat administrativní náklady a náklady na dodržování předpisů a zátěž pro podniky na minimální úrovni. V souladu s touto vizí má projekt dva hlavní cíle: 1.Identifikovat konkrétní oblasti, ve kterých je zapotřebí přijmout opatření, tj. právní předpisy EU, u nichž se zdá, že požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu se překrývají nebo jsou duplicitní, kde není dostatečně jasné, co je třeba oznamovat, a kde existuje nedostatečná standardizace nebo nedostatky či nesrovnalosti; 2.Navrhnout konkrétní opatření, která mohou pomoci snížit náklady na dodržování předpisů pro podniky a zároveň zlepšit kvalitu informací poskytovaných orgánům dohledu. To znamená zefektivnit a zjednodušit požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu, ale také zvážit zcela nový a inovativní přístup k podávání zpráv orgánům dohledu. Jedním z klíčových aspektů je zásada „oznamovat jen jednou“. Smyslem je, aby subjekty oznamovaly informace pouze jednou, přičemž jakýkoliv příslušný orgán by následně měl přístup k těmto údajům „podle potřeby“. Dvě hlavní oblasti tohoto přístupu jsou: i) kontrola účelnosti požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu, a ii) projekt „standardizace finančních údajů“. Opatření v těchto oblastech probíhají současně a vzájemně se posilují. 3.3.1Oblast 1 – Kontrola účelnosti Kontrola účelnosti, která byla zahájena v létě roku 2017, poskytne komplexní posouzení na vysoké úrovni v oblasti účinnosti, efektivnosti, konzistentnosti, relevantnosti a přidané hodnoty EU rámců podávání zpráv orgánům dohledu se zvláštním zaměřením na konkrétní produkty nebo oblasti podávání zpráv (např. deriváty). Bude zahrnovat komplexní přezkum klíčových zdrojů nákladů a zatížení souvisejících s podáváním zpráv orgánům dohledu. Kontrola účelnosti určí potenciální oblasti, ve kterých by mohly být náklady na dodržování předpisů a zatížení související s povinností podávání zpráv orgánům dohledu sníženy (například jejich zefektivněním či zjednodušením), aniž by byly ohroženy cíle těchto povinností v oblasti finanční stability, integrity trhu a ochrany spotřebitelů.

Tato práce by měla být dokončena do konce roku 2018, kdy budou výsledky zveřejněny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Jako důležitý příspěvek ke kontrole účelnosti Komise dnes zahajuje veřejnou konzultaci s cílem shromáždit údaje o nákladech na dodržování požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu a také o konzistentnosti a efektivitě těchto požadavků. Konzultace bude vycházet ze zjištění výzvy ke sdělení skutečností a dalších cílenějších přezkumů. Bude se zaměřovat na shromáždění konkrétnějších informací mimo jiné o investicích potřebných k plnění požadavků na podávání zpráv, příkladů duplicitního podávání zpráv a příkladů oznamování nadbytečných nebo nepotřebných údajů. Dále budou zjišťovat informace o tom, jak by využívání pokročilejších a účinnějších nástrojů informačních a komunikačních technologií ve spojení s datovými standardy pomohlo snížit náklady na dodržování předpisů a zda existují překážky pro provádění a používání takových technologií a standardů. Konzultace bude otevřena po dobu tří měsíců. Výsledky budou předloženy a projednány během specializovaného pracovního setkání naplánovaného na 26. března 2018. Součástí práce v rámci kontroly bude studie externího odborníka, která podrobněji posoudí náklady související s dodržováním požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu ve finančním sektoru.

V říjnu roku 2017 Komise zřídila skupinu zainteresovaných stran, která sdružuje příslušné subjekty v oblasti podávání zpráv ze strany dozorčí a regulační komunity EU. Členové skupiny podpoří Komisi při posuzování nákladů na dodržování požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu. Tato práce, jež vyzdvihne význam koordinovaného přístupu, doplní zmíněnou studii a veřejnou konzultaci. 3.3.2Oblast 2 – Standardizace finančních údajů Projekt standardizace finančních údajů byl zahájen v roce 2016. Je financován z programu EU „ISA2“ pro řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy, podniky a občany. Jeho výstupy budou přímo využity v rámci kontroly účelnosti, jelikož má za cíl: 1)zmapovat všechny stávající požadavky na podávání zpráv orgánům dohledu na úrovni datových prvků s cílem identifikovat mezery, překrývání, nadbytečnosti a nesrovnalosti; 2)prozkoumat způsoby, jakými by bylo možné použít harmonizované definice údajů („společný jazyk pro finanční údaje“) k optimalizaci podávání zpráv orgánům dohledu, aniž by byly ohroženy cíle příslušných právních předpisů. Konkrétněji projekt standardizace finančních údajů identifikuje specifické oblasti, kde by další standardizace mohla přinést výhody, a učiní konkrétní návrhy na zefektivnění a zjednodušení požadavků na podávání zpráv. Dlouhodobým cílem je, aby všechny vykazující subjekty oznamovaly své údaje pouze jednou a současně k nim umožnily přístup všem příslušným orgánům („zásada oznamovat jen jednou“). Podrobné posouzení překrývání a nesrovnalostí napříč rámci podávání zpráv na úrovni datových prvků bude dokončeno do konce roku 2018. Bude sloužit jako základ pro jakákoliv pozdější opatření, která budou tyto záležitosti řešit konzistentním a dlouhodobým způsobem. Prvotní zjištění projektu standardizace finančních údajů již ukázala, že jedním z předpokladů větší standardizace je zavedení harmonizovaných definic údajů (tj. společný jazyk pro finanční údaje). To se zdá být nezbytné také pro větší využití informačních a komunikačních technologií při podávání zpráv orgánům dohledu. Tato práce bude rovněž usilovat o dosažení soudržnosti s paralelním vývojem v oblasti účetního výkaznictví, zejména se zavedením evropského jednotného elektronického formátu založeného na XBRL podle směrnice o průhlednosti. Projekt standardizace finančních údajů bude ve svém úsilí podpořen kulatým stolem zainteresovaných stran a úzkou interakcí s kontrolou účelnosti. 3.4Výhled do budoucna: technologie ve službách podávání zpráv orgánům dohledu Komise podá zprávu o výsledcích kontroly účelnosti a hlavních zjištěních projektu standardizace finančních údajů do léta 2019 a také uvede některé náměty týkající se možných způsobů řešení případných zjištěných překrývání a nesrovnalostí a způsobů optimalizace požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu. Ty budou zahrnovat způsoby, jakými dosáhnout větší standardizace a využít potenciál, který by mohly nabídnout automatizace a inovativní informační a komunikační technologie při dalším zefektivňování a zjednodušování procesu podávání zpráv. Standardizace je první a nepostradatelnou etapou směřující k zefektivnění požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu a nakonec k vytvoření „společného jazyka“ v oblasti podávání zpráv. Automatizace jde ještě o krok dále: po vyvinutí standardizovaného režimu podávání zpráv by iniciativy na podporu automatizace využívající inovativní technologie mohly minimalizovat potřebu lidského zásahu jak v oblasti podávání zpráv, tak při analýze dat. To značně zjednoduší a urychlí oznamování a zpracování údajů a v důsledku toho výrazně sníží jak náklady, tak i zatížení související s podáváním zpráv orgánům dohledu. Součástí procesu standardizace je řada iniciativ, které již byly zahájeny v rámci projektu standardizace finančních údajů: ·Komise by se mohla ujmout vedoucí úlohy při zajišťování provedení společného jazyka pro finanční údaje. Společný jazyk se bude zabývat otázkou nejasných definic, která se jeví jako jedna z hlavních příčin zatížení souvisejícího s podáváním zpráv. ·Komise rovněž prozkoumá přínos zavedení „evropského referenčního úložiště dat“ s cílem podpořit a urychlit harmonizaci identifikátorů finančních údajů a modelů referenčních údajů používaných v celém finančním odvětví. To by podnikům usnadnilo oznamování údajů různým orgánům dohledu a orgánům dohledu by to naopak pomohlo rychleji a účinněji shromažďovat a analyzovat oznamované údaje. V rámci procesu automatizace Komise prozkoumá přínos možných iniciativ, které by podnikům umožnily splnit požadavky na podávání zpráv bez lidského zásahu, nebo jen s minimálním lidským zásahem, a tím dále snížit náklady na dodržování předpisů. To bude zahrnovat zkoumání inovativních informačních a komunikačních technologií, které budou hrát klíčovou úlohu v této příští fázi, například prostřednictvím modernizace a případné harmonizace infrastruktury pro přenos dat, aby se zajistily plynulé toky dat. Toto by mimo jiné mohlo vést k automatickému oznamování obchodů uzavíraných na finančních trzích, což by ještě dále snížilo náklady na dodržování předpisů. Orgánům dohledu by taková automatizace umožnila účinnější sledování rizik ve finančním systému. Celkově toto rozsáhlé a komplexní posouzení požadavků na podávání zpráv orgánům dohledu vytvoří velmi pevný základ pro to, aby Komise zahájila koordinovaná budoucí opatření, jež by mohla přispět k revoluci v oblasti podávání zpráv a k výraznému zlepšení kvality a dostupnosti údajů.



4. ZÁVĚRY Výzva ke sdělení skutečností prokázala odhodlání Komise k lepší regulaci jako jejímu základnímu způsobu práce. Potvrdila, že vytváření a úprava politik na základě faktických důkazů, posuzování možných interakcí s existujícími právními předpisy a zapojení zúčastněných stran může vést k lepší a účinnější regulaci. Ta pak podporuje vytváření pracovních míst, růst a investice, přičemž zároveň zajišťuje finanční stabilitu a chrání jak spotřebitele, tak investory. Během jednoho roku od přijetí sdělení splnila Komise řadu svých závazků a nadále se věnuje zbývajícím opatřením a také dodatečným opatřením, jejichž potřeba se projevila v uplynulém roce. V této práci budou i nadále striktně a v plném rozsahu uplatňovány zásady zlepšování právní úpravy i v souvislosti s potenciálními environmentálními a sociálními dopady finančních právních předpisů EU, a to v souladu s probíhající činností, která se týká plnějšího začlenění aspektů udržitelnosti do finančního systému EU. Při zpracovávání legislativních návrhů se Komise zavázala systematicky hodnotit a posuzovat možnosti a jejich potenciální dopad tak, aby byly minimalizovány náklady na dodržování předpisů a zajištěna proporcionalita. Kromě toho bude Komise i nadále jednat s veřejností a dalšími relevantními zúčastněnými stranami prostřednictvím nejrůznějších konzultačních mechanismů, jimiž disponuje, aby měly tyto strany příležitost poskytnout další informace a přispět k rozvoji příslušné politiky.