EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.10.2019 COM(2019) 552 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉ RADĚ A RADĚ Dvacátá zpráva o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii



I. ÚVOD Tato dvacátá zpráva o dalším pokroku na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie zachycuje vývoj ve dvou hlavních pilířích: prvním je boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i proti prostředkům, které je podporují, a druhým pak posílení naší obrany a budování odolnosti vůči uvedeným hrozbám. Junckerova Komise považuje bezpečnost za svoji nejvyšší prioritu již od prvního dne svého působení. Na sérii teroristických útoků a další bezpečnostní výzvy reagovala EU v návaznosti na Evropský program pro bezpečnost z dubna 2015 a sdělení o položení základů účinné a skutečné bezpečnostní Unie z dubna 2016 koordinovaným přístupem a dosáhla při posilování kolektivní bezpečnosti značného pokroku. Je stále zřejmější, že bezpečnostní výzvy – ať už jde o terorismus, organizovanou trestnou činnost, kybernetické útoky, dezinformace nebo jiné vyvíjející se kybernetické hrozby – jsou společnými hrozbami. Úrovně kolektivní bezpečnosti, kterou občané oprávněně požadují a očekávají, můžeme dosáhnout pouze spoluprací. Tento společný poznatek byl základem pro pokrok dosažený na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii. Podpora na úrovni EU se na základě potřeb vnitrostátních orgánů, které usilují o bezpečnost občanů, zaměřila na legislativní a operativní opatření v případech, kdy společná opatření mohou mít dopad na bezpečnost členských států. Tato činnost byla vykonána v úzké spolupráci s Evropským parlamentem a Radou a s plnou transparentností vůči širší veřejnosti. Jádrem této práce bylo úplné dodržování základních práv, neboť zajistit bezpečnost Unie lze pouze tehdy, pokud jsou občané přesvědčeni, že jsou jejich základní práva plně dodržována. EU se snažila bojovat proti terorismu tím, že minimalizovala manévrovací prostor teroristů, přičemž nová pravidla jim ztížila přístup k výbušninám, palným zbraním a financování a omezila jejich pohyb. EU zintenzivnila výměnu informací s cílem zajistit těm, kdo jsou v první linii, policistům a příslušníkům pohraniční stráže, účinný přístup k přesným a úplným údajům, a tak co nejlépe využívat stávající informace a odstranit nedostatky a slabé stránky. Podmínkou bezpečnosti v oblasti volného pohybu bez kontrol na vnitřních hranicích je silná ochrana vnějších hranic. V březnu 2019 dosáhly Evropský parlament a Rada dohody o dalším posílení a plném vybavení Evropské pohraniční a pobřežní stráže a očekává se, že nové nařízení vstoupí v platnost počátkem prosince 2019. EU poskytla platformu a finanční prostředky pro ty, kdo pracují v místních komunitách, aby si vyměňovali osvědčené postupy v boji proti radikalizaci a prevenci násilného extremismu, a navrhla nová pravidla pro účinné odstraňování teroristického obsahu online. Podpora ze strany EU přispěla k tomu, že se města stala odolnějšími vůči útokům, a to na základě akčních plánů na podporu ochrany veřejných prostorů a zvýšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika. EU řešila otázku kybernetické bezpečnosti a kybernetických hrozeb tím, že zavedla novou strategii EU pro kybernetickou bezpečnost, přijala příslušné právní předpisy a bojovala proti dezinformacím s cílem lépe chránit naše volby. Pokračuje úsilí o posílení bezpečnosti naší digitální kritické infrastruktury, včetně posílení spolupráce v oblasti kybernetické bezpečnosti sítí 5G v celé Evropě. Je třeba udělat toho ještě více. Útok na synagogu živě přenášený po internetu a zabití dvou občanů v Halle v Německu 9. října 2019 byly šokující připomínkou hrozby, kterou představuje pravicový násilný extremismus a antisemitismus. Tento útok také znovu upozornil na zneužívání internetu k teroristické propagandě, a tudíž na potřebu celounijních pravidel pro odstraňování teroristického obsahu online. Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci na zasedání ve dnech 7. a 8. října 2019 jednala o pravicovém násilném extremismu a terorismu a zdůraznila potřebu dalšího úsilí, a to i v boji proti šíření nezákonného pravicového extremistického obsahu online a offline. Zabití tří policistů a dalšího zaměstnance v pařížském ústředí policie 3. října 2019 zároveň ukazuje, že hrozba terorismu inspirovaného džihádisty je nadále reálná a že snahy o podporu členských států při řešení této hrozby musí pokračovat. Únik vězněných členů ISIS/Dá’iš v souvislosti s nedávnými událostmi v severní Sýrii by mohl mít vážný dopad na bezpečnost v Evropě. Je důležité, aby členské státy plně využívaly existující informační systémy k odhalování a identifikaci zahraničních teroristických bojovníků při překračování vnějších hranic. I nadále se vyvíjí úsilí o využívání informací z bojišť ke stíhání zahraničních teroristických bojovníků. Tato zpráva nastiňuje pokrok, jehož bylo v úsilí o vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie nedávno dosaženo, s důrazem na oblasti, v nichž je třeba přijmout další opatření. Poskytuje aktuální informace o provádění dohodnutých opatření, pokud jde o kybernetickou bezpečnost sítí 5G, zejména o zprávě EU o posouzení rizik zveřejněné 9. října 2019 a o boji proti dezinformacím. Tato zpráva se zaměřuje zejména na vnější rozměr spolupráce v bezpečnostní unii, a to s ohledem na podpis dvou dvoustranných ujednání o boji proti terorismu – s Albánií a Republikou Severní Makedonie – a na pokrok, jehož bylo dosaženo ve spolupráci s partnerskými třetími zeměmi při výměně údajů jmenné evidence cestujících. Kromě toho Komise spolu s touto zprávou přijala žádost o zmocnění zahájit jednání o dohodě mezi EU a Novým Zélandem o výměně osobních údajů za účelem boje proti závažné trestné činnosti a terorismu. II. PLNĚNÍ LEGISLATIVNÍCH PRIORIT 1.Předcházení radikalizaci v online prostředí a v komunitách Předcházení radikalizaci je základem reakce Unie na hrozby, které představuje terorismus. V tomto ohledu je internet nejvýznamnějším bojištěm, na němž jsou teroristé činní v 21. století. Prostory, v nichž mohou radikalizovaní jednotlivci komunikovat a sdílet obsah, umožňují rozvoj celosvětových a rozšiřujících se sítí džihádistických i pravicových násilných extremistů. Proto Komise i nadále prosazuje svůj přístup k radikalizaci online ve dvou rovinách – navržená pravidla pro odstraňování nezákonného teroristického obsahu online by měla posílit dobrovolné partnerství s online platformami. Zásadní význam pro to má legislativní návrh týkající se prevence šíření teroristického obsahu online s jasnými pravidly a zárukami, na jejichž základě by internetové platformy byly povinny odstranit teroristický obsah do jedné hodiny od přijetí odůvodněné žádosti příslušných orgánů a přijímat aktivní opatření přiměřená úrovni vystavení teroristickému obsahu. Probíhají interinstitucionální jednání mezi Evropským parlamentem a Radou – dne 17. října 2019 se uskutečnilo první trojstranné setkání. Vzhledem k hrozbě, kterou představuje teroristický obsah online, vyzývá Komise spolunormotvůrce, aby dosáhli dohody o navrhovaném právním aktu do konce roku 2019. Navrhovaný právní akt doplňuje dobrovolné partnerství s internetovým odvětvím a dalšími zúčastněnými stranami v rámci internetového fóra EU. To od svého vytvoření v roce 2015 napomáhalo tomu, aby internetové společnosti podnikaly aktivně kroky k určení a odstranění teroristického obsahu online, a připravilo půdu pro iniciativu vedenou odvětvím známou jako „společná databáze hashů“ a zřízení globálního internetového fóra pro boj proti terorismu. Jednotka EU pro oznamování internetového obsahu, která je součástí agentury EU pro prosazování práva Europol, pomohla posílit spolupráci s internetovými společnostmi a přispěla k dosažení celkových cílů internetového fóra EU. Na posledním ministerském zasedání internetového fóra EU dne 7. října 2019 se členské státy EU a vysocí představitelé internetových společností zavázali, že budou spolupracovat na základě takzvaného krizového protokolu EU. Krizový protokol EU určuje kritéria pro posílenou spolupráci a zavádí nové způsoby, jak zlepšit reakci na krize. Je to součást úsilí na mezinárodní úrovni o realizaci „christchurchské výzvy k přijetí opatření“, jejímž cílem je zajistit koordinovanou a rychlou reakci, která zabrání šíření virálního teroristického obsahu nebo násilného extremistického obsahu online. Kromě těchto opatření proti radikalizaci online Komise nadále podporuje snahy na vnitrostátní a místní úrovni předcházet radikalizaci a bojovat proti ní na místě. EU na základě bohatých zkušeností a odborných znalostí získaných v rámci sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci nabízí cílenou podporu místním aktérům, včetně měst, a poskytuje příležitosti pro výměnu mezi odborníky z praxe, výzkumnými pracovníky a tvůrci politik. Tato síť například vydala konkrétní pokyny a uspořádala pracovní setkání na podporu příslušných orgánů při práci s dětmi, které pocházejí z oblastí konfliktů. Aby Komise zajistila kontinuitu činností prováděných v rámci sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci, zahájila postup pro novou rámcovou smlouvu týkající se finančních prostředků odhadovaných na 61 milionů EUR na čtyřleté období s počátkem v roce 2020. Za účelem boje proti hrozbě, kterou představuje teroristický obsah online, vyzývá Komise Evropský parlament a Radu: ·do konce tohoto roku dokončit jednání o legislativním návrhu týkajícím se prevence šíření teroristického obsahu online. 2. Silnější a inteligentnější informační systémy pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace EU zintenzivňuje výměnu informací, usnadňuje boj proti podvodnému zneužívání totožnosti, zesiluje hraniční kontroly, modernizuje celoevropské databáze donucovacích orgánů, zaplňuje informační mezery a posiluje agenturu EU pro prosazování práva Europol. Klíčem k tomu je interoperabilita informačních systémů EU, jež vyžaduje co nejlepší využívání dostupných informací a odstraňování slabých míst. Interoperabilita, která reaguje na potřeby osob pracujících v první linii, povede k rychlejšímu a systematičtějšímu přístupu k informacím pro příslušníky donucovacích orgánů, příslušníky pohraniční stráže a imigrační úředníky, a tak přispěje ke zlepšení vnitřní bezpečnosti a správy hranic. Interoperabilita a veškeré inovace, které s sebou přináší, však budou mít význam pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace na místě, pouze když bude každý členský stát plně uplatňovat související právní předpisy. Proto je realizace interoperability nejvyšší prioritou bezpečnostní unie, a to jak na politické, tak na technické úrovni. Komise a Agentura EU pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) podporují členské státy pomocí odborných znalostí a výměnou osvědčených postupů, přičemž využívají síť národních koordinátorů a vytvářejí přehled výsledků, jehož účelem je umožnit účinná opatření, pokud jde o monitorování a koordinaci. Při plnění ambiciózního cíle, kterým je dosažení plné interoperability informačních systémů EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace do roku 2020, bude mít zásadní význam úzká spolupráce mezi agenturami EU, všemi členskými státy a zeměmi přidruženými k schengenskému prostoru.

Na druhé straně Evropský parlament a Rada v tomto ohledu ještě nedokončily legislativní činnost. Rychlé dosažení dohody o všech dosud nepřijatých legislativních návrhů má zásadní význam pro úplné a včasné zavedení interoperability. Za prvé, jako součást technického provedení Evropského systému pro cestovní informace a povolení jsou zapotřebí technické změny souvisejících nařízení, aby byl systém plně připraven. Komise vyzývá Evropský parlament, aby urychlil práci na těchto technických změnách, a umožnil tak co nejdříve zahájit interinstitucionální jednání. Za druhé, probíhají interinstitucionální jednání o návrhu z května 2018, jehož cílem je posílit a zdokonalit stávající Vízový informační systém. Na základě prvního trojstranného setkání, které se uskutečnilo dne 22. října 2019, vyzývá Komise oba spolunormotvůrce, aby jednání urychleně dokončili. Za třetí, stále nebylo dosaženo dohody o návrhu Komise z května 2016, který rozšiřuje oblast působnosti systému Eurodac tím, že se uchovávají nejen otisky prstů a příslušné údaje žadatelů o azyl a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice, ale také údaje týkající se neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí. Navrhované změny by také prodloužily dobu uchovávání otisků prstů a příslušných údajů osob, které vstupují do EU nelegálně. Komise vyzývá spolunormotvůrce, aby přikročili k přijetí návrhu. V zájmu posílení informačních systémů EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace vyzývá Komise Evropský parlament a Radu: ·aby pokročily v práci na rychlém dosažení dohody o navrhovaných technických změnách, které jsou nezbytné pro zřízení Evropského systému pro cestovní informace a povolení, ·aby urychleně vedly a dokončily jednání o návrhu na posílení stávajícího Vízového informačního systému, ·aby přijaly legislativní návrh týkající se systému Eurodac (priorita společného prohlášení). 3. Minimalizace manévrovacího prostoru teroristů EU podnikla rázné kroky k minimalizaci manévrovacího prostoru teroristů na základě nových pravidel, které jim ztěžují přístup k výbušninám, palným zbraním a financování, a k omezení jejich pohybu. V zájmu posílení reakce justičních orgánů na terorismus zřídila Agentura EU pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust) dne 1. září 2019 Evropský justiční rejstřík pro boj proti terorismu. Rejstřík bude shromažďovat justiční informace s cílem vytvářet propojení v řízeních proti osobám podezřelým z teroristických trestných činů, a posílí tak koordinaci mezi státními zástupci při protiteroristických vyšetřováních s možnými přeshraničními dopady. Je však zapotřebí dalšího úsilí o podporu a usnadnění vyšetřování v přeshraničních případech, zejména pokud jde o přístup k elektronickým důkazům pro účely prosazování práva. V souvislosti s legislativními návrhy z dubna 2018 na zlepšení přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům při vyšetřováních trestních činů musí Evropský parlament ještě přijmout svůj vyjednávací postoj a až poté budou moci spolunormotvůrci zahájit vyjednávání. Komise vyzývá Evropský parlament, aby urychlil projednávání tohoto legislativního návrhu tak, aby spolunormotvůrci mohli usilovat o jeho rychlé přijetí. Na základě svého návrhu vnitřních pravidel EU se Komise rovněž zapojuje do mezinárodních jednání, která mají zlepšit přeshraniční přístup k elektronickým důkazům. Dne 25. září 2019 uspořádaly Komise a orgány Spojených států amerických první formální kolo jednání o dohodě mezi EU a USA o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům. Další kolo je plánováno na 6. listopad 2019. V souvislosti s probíhajícími rozhovory o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o kyberkriminalitě se Komise jménem Unie zúčastnila tří jednání: v červenci, září a říjnu 2019. I když bylo v těchto rozhovorech dosaženo značného pokroku, je stále třeba se zabývat řadou témat, která jsou pro Unii důležitá, jako jsou záruky ochrany údajů. Jednání o druhém dodatkovém protokolu budou pokračovat v listopadu 2019 a v roce 2020. Urychlený postup v jednáních je důležitý pro to, aby se zlepšila mezinárodní spolupráce při sdílení elektronických důkazů a současně byl zajištěn soulad s právem EU a povinnostmi členských států, které jsou jím vázány, a to i s ohledem na budoucí vývoj tohoto práva. S ohledem na přetrvávající obavy týkající se praní peněz přijal Evropský parlament dne 19. září 2019 usnesení o stavu provádění právních předpisů Unie proti praní peněz , v němž reagoval na soubor čtyř zpráv o boji proti praní peněz, které Komise přijala dne 24. července 2019 . Evropský parlament vyzval členské státy, aby zajistily řádné a rychlé provedení směrnic o boji proti praní peněz. Evropský parlament rovněž vyzval Komisi, aby posoudila, zda by nařízení o boji proti praní peněz nebylo vhodnější než směrnice, a aby posoudila potřebu koordinačního a podpůrného mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky. S cílem zlepšit přístup k elektronickým důkazům pro účely vymáhání práva vyzývá Komise Evropský parlament a Radu: ·aby dosáhly urychleně dohody o legislativních návrzích týkajících se elektronických důkazů (priorita společného prohlášení). 4. Zvýšení kybernetické bezpečnosti Zvýšení kybernetické bezpečnosti je i nadále klíčovým aspektem úsilí o vytvoření skutečné a účinné bezpečnostní unie. Unie provádí strategii kybernetické bezpečnosti EU z roku 2017 a posiluje svou odolnost, protože díky jejím opatřením se na ni obtížněji útočí a ona sama se rychleji zotavuje, a posiluje i svůj odrazující účinek, protože zvyšuje pravděpodobnost, že útočníci budou dopadeni a potrestáni, a to i na základě souboru nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky. Unie rovněž podporuje členské státy při kybernetické obraně a provádí politický rámec EU pro kybernetickou obranu . Vstupem aktu o kybernetické bezpečnosti v platnost v červnu 2019 se rýsuje rámec EU pro certifikaci kybernetické bezpečnosti. Certifikace hraje rozhodující roli při zvyšování důvěry v produkty a služby a jejich bezpečnost, které mají zásadní význam pro jednotný digitální trh. Rámec pro certifikaci poskytne celounijní systémy certifikace jako komplexní soubor pravidel, technických požadavků, norem a postupů. Týká se dvou skupin odborníků, a to Evropské skupiny pro certifikaci kybernetické bezpečnosti, zastupující orgány členských států, a Skupiny zúčastněných stran pro certifikaci kybernetické bezpečnosti, zastupující průmysl. Posledně uvedená skupina spojuje stranu poptávky a nabídky produktů a služeb informačních a komunikačních technologií, včetně malých a středních podniků, poskytovatelů digitálních služeb, evropských a mezinárodních normalizačních orgánů, vnitrostátních akreditačních orgánů, orgánů dozoru nad ochranu údajů a subjektů pro posuzování shody. Na druhé straně musí Evropský parlament a Rada ještě dosáhnout dohody o legislativní iniciativě týkající se Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě národních koordinačních center. Účelem návrhu je posílit kapacitu Unie v oblasti kybernetické bezpečnosti podporou evropského technologického a průmyslového kybernetickobezpečnostního ekosystému i koordinací a sdružováním souvisejících zdrojů. Komise vyzývá oba spolunormotvůrce, aby v zájmu zvýšení kybernetické bezpečnosti obnovili a urychleně uzavřeli interinstitucionální jednání o této prioritní iniciativě. Práce na posílení kybernetické bezpečnosti zahrnuje podporu na celostátní i regionální úrovni. EU se i nadále zabývá nejen kybernetickými hrozbami zacílenými na systémy a údaje, ale i komplexními a mnohotvárnými výzvami představovanými hybridními hrozbami. V Radě byla zřízena horizontální pracovní skupina pro boj proti hybridním hrozbám, aby byla zlepšena odolnost EU a jejích členských států vůči hybridním hrozbám a podpořena opatření na posílení odolnosti společností vůči krizi. Komise a Evropská služba pro vnější činnost tyto snahy podporují na základě Společného rámce pro boj proti hybridním hrozbám z roku 2016 a společného sdělení z roku 2018 o zvýšení odolnosti a posílení kapacit pro řešení hybridních hrozeb. Kromě toho Společné výzkumné středisko rozpracovává rámec „koncepčního modelu“, který má charakterizovat hybridní hrozby, s cílem pomoci členským státům a jejich příslušným orgánům určit typ hybridního útoku, jemuž by mohly čelit. Model se zabývá způsobem, jakým určitý aktér (státní nebo nestátní) využívá v různých oblastech (hospodářské, vojenské, sociální a politické) řadu nástrojů (od dezinformací po špionáž nebo fyzické operace) k ovlivnění svého terče tak, aby dosáhl řady cílů. V zájmu zvýšení kybernetické bezpečnosti vyzývá Komise Evropský parlament a Radu: ·aby urychleně dosáhly dohody o legislativním návrhu týkajícím se Evropského průmyslového, technologického a výzkumného centra kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a sítě národních koordinačních center. III. ZVÝŠENÍ BEZPEČNOSTI DIGITÁLNÍ INFRASTRUKTURY Sítě páté generace (5G) budou tvořit páteř stále digitalizovanějších ekonomik a společností. Propojí miliardy předmětů a systémů, a to i v tak kriticky významných odvětvích, jako jsou energetika, doprava, bankovnictví a zdravotnictví, a budou je využívat i průmyslové řídicí systémy, které obsahují citlivé informace a podporují bezpečnostní systémy. Je proto zásadní zajistit kybernetickou bezpečnost a odolnost sítí 5G.

Členské státy dne 9. října 2019 zveřejnily – jako součást koordinovaného přístupu – zprávu o posouzení rizik souvisejících s kybernetickou bezpečností sítí 5G, koordinovaném EU, a to s podporou Komise a Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost. Tento významný krok je součástí provádění doporučení Evropské komise z března 2019 s cílem zajistit vysokou úroveň kybernetické bezpečnosti sítí 5G v celé EU. Zpráva vychází z výsledků vnitrostátních posouzení rizik v oblasti kybernetické bezpečnosti vypracovaných všemi členskými státy. Poukazuje na hlavní hrozby a jejich původce, nejohroženější zařízení, hlavní slabiny (včetně technických a jiných typů zranitelných míst) a řadu strategických rizik. Posouzení poskytuje základ pro stanovení opatření na zmírnění rizik, která lze uplatnit na vnitrostátní i unijní úrovni. Zpráva uvádí řadu významných výzev v oblasti kybernetické bezpečnosti, které se v sítích 5G pravděpodobně objeví nebo stanou výraznějšími. Tyto bezpečnostní výzvy souvisí především s klíčovými inovacemi v technologii 5G, zejména s důležitostí softwaru a širokou škálou služeb a aplikací, které umožňuje 5G, jakož i s úlohou dodavatelů při budování a provozování sítí 5G a s mírou závislosti na jednotlivých dodavatelích. To znamená, že produkty, služby a činnost dodavatelů se stále více stávají součástí „prostoru k útoku“ v sítích 5G. Navíc bude obzvláště důležitý rizikový profil jednotlivých dodavatelů, včetně pravděpodobnosti, že dodavatel je předmětem zasahování třetí země. V souladu s postupem stanoveným v doporučení Komise z března 2019 by se členské státy měly do 31. prosince 2019 dohodnout na souboru zmírňujících opatření, jež budou zjištěná rizika v oblasti kybernetické bezpečnosti na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie řešit. Komise a Evropská služba pro vnější činnost budou rovněž pokračovat ve výměně názorů na kybernetickou bezpečnost a odolnost sítí 5G s podobně smýšlejícími partnery. V tomto ohledu je Komise v kontaktu s NATO, a to v souvislosti s posouzením rizik kybernetické bezpečnosti sítí 5G, koordinovaným EU.



IV. BOJ PROTI DEZINFORMACÍM A OCHRANA VOLEB PŘED DALŠÍMI KYBERNETICKÝMI HROZBAMI EU zavedla rámec pro koordinovaná opatření proti dezinformacím, který plně respektuje evropské hodnoty a základní práva. Na základě akčního plánu proti dezinformacím pokračuje úsilí o minimalizaci prostoru pro dezinformace, a to i za účelem chránit integritu voleb. Ústředním bodem je spolupráce s odvětvím prostřednictvím samoregulačního kodexu zásad boje proti dezinformacím pro online platformy a odvětví reklamy, který začal platit v říjnu 2018. Po prvním roce fungování kodexu posoudila Komise jeho účinnost na základě výročních sebehodnotících zpráv, které předložily online platformy a další signatáři kodexu a které byly zveřejněny dne 29. října 2019 spolu s prohlášením Komise . Zprávy obecně dokládají, že signatáři vynakládají na plnění svých závazků značné úsilí. Opatření přijatá signatáři platformy se liší co do rychlosti a rozsahu ve všech pěti oblastech závazků, jimiž se kodex zabývá. Obecně je pokrok větší, pokud jde o závazky týkající se evropských voleb v roce 2019, zejména závazek narušit reklamní a peněžité pobídky k dezinformacím (oblast 1), zajistit transparentnost politické a tematické reklamy (oblast 2) a zajistit integritu služeb ve vztahu k neautentickým účtům a chování (oblast 3). Oproti tomu je pokrok menší nebo nulový, pokud jde o závazky posílit postavení spotřebitelů (oblast 4) a závazky posílit postavení výzkumné obce, a to i na základě toho, že by platformy v souladu s požadavky na ochranu soukromí poskytovaly příslušný přístup k datovým souborům pro výzkumné účely (oblast 5). Jednotlivé platformy se rovněž liší v rozsahu opatření, která přijímají, aby zajistily plnění svých závazků, a stejně tak existují rozdíly mezi členskými státy v tom, jak uplatňují jednotlivé politiky. Komise i nadále spolupracuje se signatáři kodexu a dalšími zúčastněnými stranami, aby se boj proti dezinformacím vystupňoval. Komise a vysoká představitelka ve spolupráci s členskými státy zřídily na základě akčního plánu proti dezinformacím systém včasného varování, který má řešit dezinformační kampaně. Systém včasného varování umožnil orgánům EU a členským státům sdílet informace a analýzy před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 a koordinovat reakci. Po volbách se tato práce ještě zintenzivnila: každý den probíhaly výměny na pracovní úrovni a různé členské státy uspořádaly tři zasedání kontaktních míst systému včasného varování. Další praktický krok ke zjištění dezinformací souvisí s prací týmu pro strategickou komunikaci, a zejména pracovní skupiny East StratCom, která realizuje projekt „EUvsDisinfo“ s účelem monitorovat a analyzovat prokremelské dezinformace a reagovat na ně. Od začátku roku 2019 umožnil první zvláštní rozpočet ve výši 3 milionů EUR zvýšit a rozšířit tuto práci tak, aby zahrnovala monitorování a analýzu prokremelských dezinformací na internetu, ve vysílání a v sociálních médiích v 19 jazycích od angličtiny po srbštinu a arabštinu. Množství odhalených dezinformačních činností se v důsledku zlepšené monitorovací kapacity více než zdvojnásobilo, přičemž v roce 2019 bylo dosud zaznamenáno 2 000 případů dezinformací, zatímco v roce 2018 ve stejném období 765 případů. Pracovní skupina East StratCom hrála klíčovou roli při monitorování a odhalování prokremelských dezinformací zaměřených na volby do Evropského parlamentu v roce 2019. Výzkum byl spojen s kampaní ke zvýšení povědomí o pokusech o vměšování do volebních procesů po celém světě. Aktivní pomoc pracovní skupiny poskytovaná v úzké spolupráci s Evropským parlamentem a Komisí vedla k více než 20 rozhovorům ve sdělovacích prostředcích, zatímco v kampani se angažovalo více než 300 novinářů. Komise rovněž přijala opatření, aby omezila šíření dezinformací a mýtů o orgánech a politikách EU. Vytvořila síť odborníků na komunikaci, která má online portál poskytující interaktivní informační materiály o politikách EU a problému dezinformací i jejich dopadu na společnost. Zahájila také – ve spolupráci s Evropským parlamentem a Evropskou službou pro vnější činnost – řadu kampaní v sociálních médiích zaměřených na boj proti dezinformacím. V. PROVÁDĚNÍ DALŠÍCH PRIORIT V OBLASTI BEZPEČNOSTI 1. Provádění legislativních opatření v rámci bezpečnostní unie Dohodnutá opatření v bezpečnostní unii budou plně přínosná pro bezpečnost, pouze pokud členské státy zajistí jejich rychlé a úplné provedení. Za tímto účelem Komise členské státy aktivně podporuje při provádění právních předpisů EU, mimo jiné financováním a usnadňováním výměny osvědčených postupů. Komise plně využívá své pravomoci podle Smluv k prosazování práva EU, včetně případných řízení o nesplnění povinnosti. Lhůta pro provedení směrnice EU o jmenné evidenci cestujících uplynula dne 25. května 2018. K dnešnímu datu oznámilo úplné provedení 25 členských států, což představuje významný pokrok od července 2018, kdy Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 14 členským státům. Dva členské státy dosud neoznámily plné provedení, a to navzdory probíhajícím řízením o nesplnění povinnosti zahájeným dne 19. července 2018. Komise souběžně i nadále podporuje všechny členské státy v jejich úsilí o dokončení vývoje systémů jmenné evidence cestujících, a to i tím, že usnadňuje výměnu informací a osvědčených postupů. Lhůta pro provedení směrnice o boji proti terorismu uplynula dne 8. září 2018. K dnešnímu datu oznámilo úplné provedení 22 členských států, což představuje významný pokrok od listopadu 2018, kdy Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 16 členským státům. Tři členské státy dosud neoznámily plné provedení, a to navzdory probíhajícím řízením o nesplnění povinnosti. Dne 25. července 2019 zaslala Komise dvěma členským státům odůvodněná stanoviska, protože neoznámily úplné provedení směrnice. V reakci na to oba členské státy oznámily, že legislativní činnost bude dokončena v tomto roce. Lhůta pro provedení směrnice o kontrole nabývání a držení zbraní uplynula dne 14. září 2018. K dnešnímu dni oznámilo úplné provedení 13 členských států. Patnáct členských států dosud úplné provedení neoznámilo, a to navzdory probíhajícím řízením o nesplnění povinnosti zahájeným dne 22. listopadu 2018. Dne 25. července 2019 zaslala Komise 20 členským státům odůvodněná stanoviska, protože neoznámily úplné provedení směrnice. V reakci na to oznámilo pět členských států provedení směrnice v plném rozsahu. Lhůta pro provedení směrnice o ochraně údajů při prosazování práva uplynula dne 6. května 2018. K dnešnímu datu oznámilo úplné provedení 25 členských států, což představuje významný pokrok od července 2018, kdy Komise zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 19 členským státům. Tři členské státy dosud neoznámily plné provedení, a to navzdory probíhajícím řízením o nesplnění povinnosti. Dne 25. července 2019 se Komise rozhodla předložit věc dvou členských států Soudnímu dvoru Evropské unie, protože tuto směrnici neprovedly, a zaslala výzvu jednomu členskému státu, protože tuto směrnici neprovedl plně. Komise nyní posuzuje provedení čtvrté směrnice o boji proti praní peněz a zároveň ověřuje, zda členské státy tato pravidla provedly. Měly povinnost tuto směrnici provést ve vnitrostátním právu do 26. června 2018. Komise pokračuje v řízení o nesplnění povinnosti proti 21 členským státům, neboť na základě informací od těchto členských států usoudila, že směrnici neprovedly v plném rozsahu. Komise posoudila soulad provedení směrnic souvisejících s kybernetickou kriminalitou. V červenci a říjnu 2019 zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 23 členským státům, protože usoudila, že jimi oznámená vnitrostátní prováděcí opatření nepředstavují správné provedení směrnice o boji proti pohlavnímu zneužívání dětí . Komise obdobně v červenci a říjnu 2019 zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti čtyřem členským státům, protože usoudila, že jimi oznámená vnitrostátní prováděcí opatření nepředstavují správné provedení směrnice o útocích na informační systémy .