CS    CS CS 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 2.7.2008 
SEK(2008) 2167 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o z řízení evropské rady zam ěstnanců 
nebo vytvo ření postupu pro informování zam ěstnanců a projednání se zam ěstnanci 
v podnicích p ůsobících na území Spole čenství a skupinách podnik ů působících na území 
Společenství, předloženému Komisí (p řepracování)  
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
{KOM(2008) 419 v kone čném znění } 
{SEK(2008) 2166}  
CS 2   CS ÚVOD 
Posouzení dopad ů se týká chystaného p řezkumu sm ěrnice 94/45/ES o evropských radách 
zaměstnanců a bylo provedeno v období od října 2007 do června 2008. Za tímto ú čelem byla 
ustavena meziútvarová řídící skupina za ú časti jedenácti útvar ů. Byla zadána externí studie, 
v rámci které bylo zkoumáno 10 % stávajících evropských rad zam ěstnanců. V únoru 2008 
byla zahájena druhá etapa konzultace s evropskými  sociálními partnery. Komise by uvítala 
projednání mezi sociálními partnery jako řešení, které m ůže přinést nejlepší výsledek, avšak 
Evropská konfederace odborových svaz ů nakonec nepovažovala jednání v rámci sociálního 
dialogu za ú čelné. Při posouzení dopad ů byly použity externí úda je a byly vzaty v úvahu 
výsledky akademického výzkumu, jakož i názory, které v reakci na tuto konzultaci vyjád řili 
sociální partne ři a další zú častněné strany. Posouzení bylo dvakrát revidováno s p řihlédnutím 
ke stanovisk ům výboru pro posouzení dopad ů. 
VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Touto sm ěrnicí se zakládá právo na nadnárodní informování zam ěstnanců a projednání se 
zaměstnanci, pokud jde o rozvoj podniku a jakékoli významné zm ěny plánované ve velkých 
nadnárodních spole čnostech (nad 1 000 zam ěstnanců). Působnost této sm ěrnice v roce 2007 
zahrnovala 2 257 podnik ů zaměstnávajících 24 miliony pracovník ů. Evropské rady 
zaměstnanců, ať již byly ustaveny ješt ě před vstupem této sm ěrnice v platnost, a tudíž se na 
ně nevztahuje povinnost její ho dodržování, nebo byly z řízeny dohodou mezi orgánem 
zastupujícím zam ěstnance a úst ředním vedením, p ůsobily v 816 podnicích s p řibližně 
14,5 milionu zam ěstnanců.  
Nyní, čtrnáct let po p řijetí této sm ěrnice, existují t ři problémy, jež mohou vyžadovat opat ření:  
• účinnost práva na nadnárodní inform ování a projednání není zajišt ěna, a to zejména proto, 
že stávající evropské rady zam ěstnanců nejsou řádně informovány o více než polovin ě 
případů restrukturalizace a tyto p řípady s nimi nejsou řádně projednány, a navíc i proto, že 
míra účasti evropských rad zam ěstnanců je dosud pom ěrně nízká a ani v posledních letech 
se nezvyšuje; 
• existují nejasnosti v p ředpisech, z nichž pramení nedostatky p ři uplatňování této sm ěrnice 
a jež vedou k náklad ům a zpožd ěním, zejména v p řípadech fúzí a akvizic podnik ů a pokud 
jde o propojení mezi vnitrostátní a ev ropskou úrovní informování a projednání; 
• pojetí informování a projednání ve sm ěrnici z roku 1994 se liší od pojetí, které obsahují 
nejnovější směrnice týkající se informování zam ěstnanců a projednání se zam ěstnanci, 
a pro souhru t ěchto směrnic neexistují žádná jasná pravidla. 
Tyto problémy mají zna čný dopad na pracovníky, podniky i na ú zemí a úloha, již by evropské 
rady zam ěstnanců mohly potenciáln ě plnit v rámci p ředjímání a řízení změn udržitelným 
způsobem, zůstává doposud z velké části nevyužita. Bez p řijetí nových opat ření EU by se tyto 
problémy v podmínkách rostoucí internacionalizace nadále zhoršovaly. Opat ření jsou 
nezbytná také na podporu dokon čení vnitřního trhu, udržitelné konkurenceschopnosti 
a sociální soudržnosti. Vzhledem k nadnárodní povaze evropských rad zam ěstnanců není 
možné přijmout účinná opat ření na úrovni členských stát ů. Právní základ pro opat ření EU 
poskytuje čl. 137 odst. 1 písm. e) Smlouvy o ES. 
CS 3   CS CÍLE 
Hlavním cílem této iniciativy je zajistit evropským radám zam ěstnanců takové postavení, kdy 
budou moci v plném rozsahu plnit svou úlohu, pokud jde o rozvoj podnik ů, předjímání 
a sociálně zodpovědné řízení zm ěn a prohlubování skute čného nadnárodního sociálního 
dialogu. Specifickými cíli jsou: 
• zajistit ú činnost práva na nadn árodní informování zam ěstnanců a projednání se 
zaměstnanci ve stávajících evropských radách zam ěstnanců; 
• zvýšit míru ú časti (pom ěr mezi po čtem ustavených evropských rad zam ěstnanců a počtem 
podniků, na které se tato sm ěrnice vztahuje); 
• zajistit právní jistotu p ři zřizování a činnosti evropských rad zam ěstnanců; 
• zajistit lepší soudržnost a souhru mezi právními nástroji Spole čenství v oblasti informování 
zaměstnanců a projednání se zam ěstnanci.  
MOŽNÉ POLITIKY A JEJICH VYHODNOCENÍ  
Byly nalezeny t ři hlavní možnosti, jak dosáhnout t ěchto cílů, a u každé z nich byly 
vyhodnoceny hlavní možné dopady: 
• První možnost, „ nepřijímat žádná nová opat ření na úrovni EU “, nijak neumož ňuje 
dosáhnout vyty čených specifických cíl ů. 
• Druhá možnost, „ neregulační přístup – v ětší podpora osv ědčených postup ů“, by 
předpokládala v ětší aktivitu v oblasti komunikace, v d ůsledku čehož by z řejmě muselo 
dojít k předložení návrhu na zvýšení stávající finan ční podpory na podp ůrná opatření 
a k předložení doporu čení ohledn ě zřizování a fungování evropských rad zam ěstnanců. 
Tento přístup má reálný potenciál zlepšit ší ření osvědčených postup ů a přispět 
k efektivn ějšímu fungování evropských rad zam ěstnanců, aniž by to pro podniky 
znamenalo dodate čné přímé náklady. Ze své povahy však m ůže jen v omezené mí ře 
napomoci dosažení cíle zajišt ění právní jistoty a soudržnosti v právních p ředpisech 
Společenství, a je proto t řeba tento p řístup spojit s p řijetím legislativního opat ření (což je 
třetí možnost). Je také t řeba vzít v úvahu, že neregula ční opatření již existují, a že každé 
další opat ření může mít tudíž jen dopl ňkový účinek.  
• Třetí možnost, „ revize stávajících právních p ředpisů“, by byla spojena se zm ěnou 
směrnice 94/45/ES, jejímž hlavním cílem by bylo zejména další up řesnění pojmů 
informování a projednání, vymezení obsa hu pojmu nadnárodní pravomoci, propojení 
vnitrostátní a evropské úrovn ě informování a projednání, úprava podp ůrných pravidel, jež 
slouží jako kritéria p ři vyjednávání, zavedení práva zástupc ů zaměstnanců na absolvování 
školení, zavedení ustanovení o p řizpůsobení pro p řípad významných zm ěn ve struktu ře 
podniků a uznání úlohy odbor ů. U každé alternativy, které v rámci této t řetí možnosti 
připadají v úvahu, jsou zváženy náklady a p řínosy a je vyhodnocena rovnováha mezi 
zájmy vyjád řenými jednotlivými zú častněnými stranami. Dv ě z těchto alternativ – snížení 
mezí pro z řizování evropských rad zam ěstnanců a registrace dohod – byly vylou čeny, 
neboť jsou z hlediska náklad ů méně efektivní. Ostatn í alternativy mají nejlepší vyhlídky na 
dosažení specifických cíl ů a jeví se jako nákladov ě efektivnější. Tyto alternativy by m ěly 
CS 4   CS být provedeny spole čně, neboť žádná z nich sama o sob ě nepostačuje k dosažení žádoucího 
výsledku. Obsah t řetí možnosti byl v n ěkterých oblastech upraven s ohledem na výsledky 
provedených konzultací a hodnocení i s ohledem na zájmy jednotlivých zú častněných 
stran, zejména pokud jde o obsah podp ůrných pravidel. Vzhledem k tomu, že touto cestou 
lze jen omezeným zp ůsobem p řispět k lepšímu pov ědomí a širší obeznámenosti 
s osvědčenými postupy, m ěly by se v tomto sm ěru uplatnit zárove ň i aktivity zahrnuté 
v rámci druhé možnosti.  
ZÁVĚR 
S ohledem na dopady, pokud jde o dosažení vyty čených cíl ů a efektivnost náklad ů, má 
přednost třetí možnost, „ revize stávajících právních p ředpisů“, ve spojení s aktivitami 
zaměřenými na zvýšení pov ědomí, které jsou obsaženy ve druhé možnosti „ neregulační 
přístup – v ětší podpora osv ědčených postup ů“ a jež se v první fázi soust ředí zejména na 
komunikaci. Ve svém celkovém dopadu by tato možnost pravd ěpodobně mohla vést 
ke zlepšení kvality dialogu v podni cích a mohla by umožnit všem zú častněným stranám lépe 
předvídat a lépe řídit změny, vyžádá si ovšem také ur čité zvýšení p římých náklad ů. 
Výraznější nárůst dodate čných náklad ů lze však sotva p ředpokládat u podnik ů, které 
požadavky a cíle stávající sm ěrnice již spl ňují. Přínosem by bylo rovn ěž dosažení v ětší 
soudržnosti mezi již exis tujícími nástroji Spole čenství v oblasti informování a projednání 
(jednotné vymezení pojm ů, souhra mezi vnitrostátními a nadnárodními p ředpisy).