Komise má za to, že udržitelná a někdy obtížná rozhodnutí týkající se rybích populací v Baltském moři, která Rada přijala, byla možná díky rámci zavedenému prostřednictvím víceletého plánu, který kombinuje bezpečnostní síť a flexibilitu. Bez víceletého plánu by bylo velmi obtížné dohodnout se na nápravných opatřeních, která pomohou obnovit populace pod limitem, a kvóty by pravděpodobně byly stanoveny na vyšší úrovni. Na druhou stranu víceletý plán rovněž umožnil flexibilitu pro zdravé populace tím, že umožnil využít horní hodnotu rozmezí FMSY, aby došlo k vyrovnání výrazného snížení kvót. Víceletý plán zajistil, že veškerý rybolov je v současnosti řízen v souladu s MSY nebo že jsou zavedena opatření, která ho dostanou zpět k maximálnímu udržitelnému výnosu, což pro odvětví rybolovu a související odvětví tvoří základ dlouhodobé ziskovosti.

Vývoj mořského prostředí v oblasti Baltského moře a rybí populace v Baltském moři určují dlouhodobé trendy, které pocházejí z doby dávno předtím, než v roce 2016 vstoupil v platnost víceletý plán. Kořeny a příčiny toho, jak se rybolov v Baltském moři vyvíjel, je možné nalézt v minulosti. Po mnoho let se rybolov vyvíjel mírně pozitivním způsobem. V současnosti jsou ale určité populace, především tresky obecné ve východní části Baltského moře, ohroženy kolapsem způsobeným vlivy, jejichž počátek sahá do doby dávno před rokem 2016. Provádění víceletého plánu snížilo od roku 2016 rybolovný tlak, ale u určitých populací převládají jiné faktory úmrtnosti. Co se týče tresky obecné ve východní části Baltského moře, domnívají se vědci, že kvůli tlaku na životní prostředí umírá třikrát více ryb než kvůli rybolovu jako takovému.

Konzultované zúčastněné strany sdílejí názory ICES týkající se pokračujícího vyřazování. Vyjadřují názor, že by kontroly měly být zlepšeny. Zúčastněné strany správně zdůrazňují, že takové kontroly spadají spíše do pravomoci kontrolního nařízení (ES) č. 1224/2009 v rámci SRP než do víceletého plánu. Některé zúčastněné strany tvrdí, že častější využívání horních hodnot rozmezí FMSY při stanovování TAC by pomohlo výměty snížit, zatímco nevládní organizace horní hodnoty nechtějí využívat vůbec. Všichni respondenti se ve svém posouzení shodují na tom, že skutečné úrovně výmětů zůstaly od vstupu v platnost povinnosti vykládky poměrně stabilní.

V roce 2016 byly stanoveny tři ze sedmi TAC pro populace s posouzením MSY v souladu s doporučením maximálního udržitelného výnosu – sleď obecný v západní a střední části Baltského moře a platýs evropský. Od roku 2017 do 2019 bylo každoročně stanoveno šest TAC v souladu s MSY – nebyl to případ tresky obecné v západní části Baltského moře v roce 2017, platýse evropského v roce 2018 a sledě obecného v západní části Baltského moře v roce 2019 vzhledem k tomu, že u posledně uvedeného bylo vydáno doporučení nulového odlovu, protože biomasa populace se nacházela pod bezpečnými biologickými limity. Rybolov, pro který bylo vydáno doporučení nulového odlovu, ze zásady není v souladu s MSY a prioritou je obnova populace. Jakmile bude populace obnovena, bude opět možné zabývat se tím, jaký TAC může být v souladu s doporučením MSY ze strany ICES a víceletým plánem stanoven. Na rok 2020 bylo v souladu s MSY stanoveno pět TAC ze šesti pro populace s posouzením maximálního udržitelného výnosu – u sledě obecného v západní části Baltského moře toho nebylo dosaženo, jelikož opět obdržel doporučení nulového odlovu.

TAC pro sledě obecného v západní části Baltského moře byl po mnoho let stanoven v souladu s maximálním udržitelným výnosem, a to až do roku 2018. V roce 2018 rada ICES populaci opět zhodnotila a došla k závěru, že se biomasa populace nacházela pod nebezpečnou mezní úrovní Blim. Vzhledem k tomu, že by pozitivní TAC v dalším roce nevedl k obnově populace nad úroveň Blim, vydala rada na rok 2019 doporučení nulového odlovu. Komise hledala vyvážené řešení a přitom navrhla TAC dostatečně nízký k tomu, aby došlo k obnově populace. Při použití pravidel víceletého plánu Komise na rok 2019 navrhla snížení TAC o 44 % (tedy nižší bod FMSY) ve spojení s nápravným opatřením vyžadovaným v rámci víceletého plánu, které spočívalo v dalším snížení o 19 % bodů. Rada v souladu s víceletým plánem snížila TAC o 48 % ve srovnání s TAC z roku 2018. Komise na rok 2020 navrhla snížení TAC o 42 % (tedy nižší bod FMSY) ve spojení s nápravným opatřením, které spočívalo v dalším snížení o 29 % bodů. Podle ICES k tomu došlo s cílem obnovit populaci nad úroveň Blim do roku 2022. Rada v souladu s víceletým plánem stanovila TAC na úroveň odpovídající snížení o 65 % ve srovnání s TAC z roku 2019. Tato rozhodnutí ukazují, že Rada přijala obtížná, avšak nutná rozhodnutí, která byla umožněna rámcem pro dlouhodobější obnovu ve víceletém plánu v kombinaci s restriktivními TAC a dodatečnými nápravnými opatřeními.

Po celá léta bylo známo, že významné množství tresky obecné ve východní části Baltského moře se nachází v oblasti 24, která je součástí západní oblasti řízení tresky obecné. V roce 2015 dokázala rada ICES tento jev kvantifikovat a poskytla možnosti řízení. Tyto možnosti měly na relativní stabilitu přímé dopady, ale členské státy v oblasti Baltského moře nebyly s to dohodnout se na dalším postupu. V obou případech Komise následně navrhla TAC na hodnotě FMSY (což odpovídá snížení o 35 % a 88 % ve srovnání s TAC z předchozího roku), a to na základě výskytu tresky obecné z východní i západní části Baltského moře v oblasti řízení. Rada stanovila TAC na rok 2017 snížením TAC o 56 % ve srovnání s TAC z roku 2016. Na rok 2018 Komise opět zohlednila výskyt dvou populací tresky obecné a navrhla změnu TAC z roku 2017, čehož se Rada držela. Vzhledem k tomu, že množství ryb v moři bylo po mnohá léta pod bodem Btrigger, Komise kromě toho navrhla uzavření během doby tření a omezení množství úlovků pro rekreační rybolov, což Rada přijala. Co se týče TAC na rok 2019, je třeba poznamenat, že vědecké poradenství poskytlo velmi široké rozmezí (od +30 % do téměř +400 %). Komise navrhla nižší hodnotu, protože z vědeckého poradenství vyplynulo, že populace závisela pouze na jednom dobrém ročníku. Rada stanovila TAC v nižším rozmezí na 70% zvýšení. Na rok 2020 Komise po doporučení ze strany ICES, podle kterého bylo potřeba množství ryb v jednom dobrém ročníku snížit o 54 %, navrhla stanovit TAC na nejnižší hodnotu, což představovalo snížení o 68 % oproti TAC na rok 2019. Rada stanovila TAC v nižším rozmezí snížením o 60 %.

Dopad, který má rybolovná činnost na populaci sviňuchy obecné v Baltském moři, je zdrojem vážných obav. Za hlavní příčinu úmrtnosti těchto savců způsobenou lidskou činností se považuje utonutí v lovném zařízení. Tato populace s odhadovaným počtem pouze 447 jedinců je v současnosti uvedena v seznamu jako kriticky ohrožená. Komise má za to, že členské státy v oblasti Baltského moře nepřijaly dostatečná opatření vedoucí k ochraně těchto zvířat, a zváží naléhavá opatření, která mohou být vědecky odůvodněna a uvedena.

Rada ICES potvrzuje, že ekosystém Baltského moře prochází podstatnou změnou a není v rovnováze. Kvůli lidskému vlivu na mořské prostředí se mnohé druhy a stanoviště Baltského moře nenachází v dobrém stavu prostředí. Pět nejvýznamnějších tlaků na Baltské moře představují obohacování živinami a organickými látkami, rybolov, vnášení sloučenin způsobujících kontaminaci, vnášení nepůvodních druhů a ztráta abraze a substrátu.

2.4.Regionální spolupráce

V roce 2004 zavedla EU regionální poradní sbory s cílem lépe zohlednit rozdíly mezi různými mořskými oblastmi a více zapojit zúčastněné strany do řízení rybolovu. Poradní sbor pro Baltské moře byl zřízen v roce 2006. Jeho hlavním cílem je poskytovat poradenství ohledně řízení rybolovu v Baltském moři. Skládá se z organizací zastupujících odvětví rybolovu a ostatních zájmových skupin dotčených společnou rybářskou politikou (například organizace zabývající se ochranou životního prostředí, organizace zabývající se sportovním a rekreačním rybolovem).

Reforma SRP v roce 2013 dále posílila tento regionální rozměr a zodpovědnost za řízení rybolovu. Role a funkce poradních sborů byla integrována do základního nařízení o SRP. S poradními sbory je potřeba konzultovat určité záležitosti, zejména společná rozhodnutí členských států, a jejich rada musí být zohledněna. Rozdíly v přijatých opatřeních je potřeba vysvětlit. Komise a členské státy mohou s poradním sborem konzultovat jakékoliv opatření a poradní sbory mohou vydat doporučení o problémech týkajících se řízení rybolovu a sociálně-ekonomických aspektů a aspektů souvisejících se zachováním rybolovu a o těchto problémech informovat.

Dalším aspektem posílené regionalizace je skutečnost, že příslušné státy mohou předkládat společná rozhodnutí ohledně záležitostí, pro něž je Komise zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, tedy například pro nezbytná opatření pro zachování zdrojů, technická opatření a plány výmětů. Za tímto účelem zřídily členské státy v oblasti Baltského moře na konci roku 2013 fórum pro rybolov v Baltském moři („BaltFish“). Hlavním cílem fóra BaltFish je zlepšit koordinaci a spolupráci v oblasti řízení rybolovu mezi členskými státy a rozvíjet spolupráci s ostatními klíčovými zúčastněnými stranami v regionu. Fórum má dvě pracovní úrovně, skupinu na vysoké úrovni složenou z ředitelů pro oblast rybolovu v členských státech a souvisejících úředníků Komise a seminář fóra složený ze zástupců z členských států, Komise, sboru BSAC a příslušných mezivládních organizací a jiných zúčastněných stran.

Konzultované zúčastněné strany nejsou přesvědčeny o přidané hodnotě víceletého plánu, co se týče regionální spolupráce. Členské státy mají za to, že se regionální spolupráce vyvíjela pozitivně, přičemž zdůrazňují, že by mohla být zlepšena zejména příprava společných doporučení. Myšlenka společných rozhodnutí jako regionálně přizpůsobeného nástroje je chápána správně, ale jejich příprava často vyžaduje časově náročný počáteční výzkum. Vzhledem k různým vědeckým a administrativním krokům v procesu také přijetí aktů v přenesené pravomoci vyžaduje čas. Důležité kroky v procesu představuje rovněž dohled ze strany Rady a Evropského parlamentu. Členské státy upozorňují, že pro regionální skupiny by bylo zapotřebí formálnějších struktur, které víceletý plán nestanoví. To by vysvětlovalo, proč se zúčastněné strany domnívají, že se víceletý plán ukázal jako nedostatečný pro uspíšení regionalizace.

Sbor BSAC sdílí ten názor, že víceletý plán regionální spolupráci neposílil. Zejména odsuzuje to, že fórum BaltFish nevěnuje dostatek času záležitostem, které nesouvisejí s ročními rybolovnými právy.

Komise se domnívá, že víceletý plán poskytuje nezbytný právní rámec a že členský státy by měly regionalizaci více využívat, a to vypracováváním většího množství společných návrhů a konzultováním záležitostí ovlivňujících Baltské moře během posledních let s poradními sbory a jinými zúčastněnými stranami. Klíčové otázky, jako je udržitelnější řízení tresky obecné ve východní části Baltského moře nebo přijetí skutečných opatření k ochraně kriticky ohrožených sviňuch obecných, nebyly řešeny kolektivně.

2.5.Sociálně-ekonomický rozvoj

Celkově lze říci, že rybolov v oblasti Baltského moře vytvářel zisky, i když došlo ke snížení objemu vykládek a jejich hodnoty, zejména kvůli snižujícím se cenám tresky obecné. V této fázi nejsou dostupné údaje pro rozvoj od roku 2018, ale situace v oblasti životního prostředí, vyčerpané zdroje tresky obecné ve východní části Baltského moře a současná situace v oblasti veřejného zdraví měly jistě negativní dopad.

Konzultované zúčastněné strany si stěžují na negativní souvislost mezi prováděním víceletého plánu a sociálně-ekonomickým rozvojem, a to kvůli negativnímu vývoji populací. Odvětví rybolovu tvrdí, že významným selháním víceletého plánu je skutečnost, že nedostatečně zohledňuje sociálně-ekonomické faktory, a jeho nepružnost při stanovování TAC, neboť toto odvětví se domnívá, že podmínky k využívání vyšších hodnot by měly být méně přísné, aby vyšší hodnoty bylo možné používat častěji. Nevládní organizace na druhé straně tvrdí, že zohledňování sociálně-ekonomických faktorů při stanovování TAC není dostatečně zdokumentováno a že se využívání horních hodnot rozmezí FMSY rovná „nadměrnému rybolovu“. Také se domnívají, že „nadměrný rybolov“ vedl k negativnímu sociálně-ekonomickému rozvoji. Členské státy zdůrazňují, že horní hodnota může být využívána ze sociálně-ekonomických důvodů.

Komise je toho názoru, že víceletý plán je přínosný. Smíšený rozvoj rybích populací a rybolovu není způsoben ve velké míře prováděním víceletého plánu, ale spíše příčinami, které existovaly dlouho před vstupem víceletého plánu v platnost, tedy faktory souvisejícími s životním prostředím a zejména neudržitelným rybolovem, který v průběhu času vytvořil skutečné sociálně-ekonomické škody s vysokými náklady pro rybáře a rybářky, jejichž živobytí závisí na rybolovu. Jen udržitelné rybolovné postupy a vhodná ochrana životního prostředí mohou zajistit životaschopné rybářské komunity v průběhu času. Toto stanoví právní rámec víceletého plánu.

Nakonec by mělo být zmíněno, že nařízení o ENRF podporuje cíle společné rybářské politiky, a tedy i provádění víceletého plánu. V této souvislosti členské státy využívají ENRF zejména k podpoře rozvoje selektivního rybolovu, spolufinancování kontroly rybolovu a snížení sociálně-ekonomického dopadu některých opatření pro zachování zdrojů na rybáře. Na základě zpráv členských států překládá Komise roční zprávu o provádění ENRF.