Návrh NAŘÍZENÍ RADY o společném podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Obecné souvislosti Jedním z hlavních cílů programu Horizont 2020, rámcového programu pro výzkum a inovace na období mezi roky 2014 až 2020, je posílit evropský průmysl prostřednictvím opatření podporujících výzkum a inovace napříč řadou průmyslových odvětví. Umožňuje zejména navazování partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která budou přispívat k řešení některých klíčových problémů, jimž Evropa čelí. Průmysl založený na biotechnologiích (BBI) v Evropské unii by mohl významným způsobem přispět k naplňování cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ „Unie inovací“, „Evropa účinně využívající zdroje“ a „Průmyslová politika pro éru globalizace“. Tuto skutečnost uznává několik nedávných politických iniciativ EU, jako jsou Evropské inovační partnerství pro produktivitu a udržitelnost v zemědělství[1], Strategie inteligentní specializace pro členské státy a regiony[2] a návrh sedmého akčního programu pro životní prostředí. Sdělení nastiňující evropskou strategii pro biohospodářství přijaté 13. února 2012[3] navrhuje v rámci svého akčního plánu vytvoření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem (PPP) v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Sdělení Komise podporující silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu[4] opakovaně zdůrazňuje význam zřizování PPP v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích ve formě společné technologické iniciativy na pozadí průmyslové politiky EU, což je zároveň v souladu se sdělením Komise „Partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v rámci programu Horizont 2020: významný nástroj při zajišťování inovací a růstu v Evropě“[5]. Také Výbor regionů koncem listopadu 2012 ve svém stanovisku k evropské strategii pro biohospodářství[6] podtrhl významnou úlohu výrobků z biologických materiálů a biologicky zaměřené společnosti v Evropě. Ve světle širší problematiky hospodářské a sociální udržitelnosti a dopadů na spotřebitele se nyní Komise v rámci širší studie fungování trhu s palivy[7] zabývá biopalivy z pohledu spotřebitele. Důvody a cíle společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích Průmysl založený na biotechnologiích se vyznačuje tím, že využívá obnovitelné biologické zdroje k výrobě produktů z biologických materiálů a biopaliv. Výroba obvykle probíhá v biorafinériích a často se opírá o postupy založené na biotechnologiích. Ty iniciují vznik nových hodnotových řetězců tím, že propojují primární výrobce (například subjekty nakládající s organickým odpadem) a průmyslová odvětví, mezi nimiž dříve neexistoval žádný vztah, díky čemuž otevírají nové příležitosti pro široké spektrum zavedených subjektů. O částečný nebo úplný přechod k udržitelným obnovitelným biologickým zdrojům a/nebo produktům se zajímá rostoucí počet zpracovatelských odvětví, jako jsou chemický průmysl, odvětví biopaliv, celulózy a papírenství, zpracování cukru a škrobu, a poskytovatelů technologií (především průmyslových biotechnologií a strojírenství). Tato společná technologická iniciativa se soustředí zejména na přeměnu nejedlých částí rostlin (např. dřeva, zbytkové produkce v zemědělství a lesnictví) a biologicky rozložitelných odpadů na výrobky z biologických materiálů a biopaliva. Nejedlá část rostlin označovaná také jako lignocelulózový materiál, je obvykle nesourodá a obsahuje směs různých typů složitých biomolekul (např. celulózu, hemicelulózu a lignin). Technologie potřebná k přeměně lignocelulózového materiálu se ve srovnání se současnými technologiemi přeměny jedlých částí rostlin považuje za „pokročilejší“ a je stále ve vývoji. Výsledné produkty a procesy se proto nazývají „pokročilé“. Průmysl založený na biotechnologiích je základem biohospodářství EU při vytváření růstu a pracovních míst. I když v současnosti představuje pouze asi 3 % z ročního obratu současného evropského biohospodářství, který dosahuje 2 bilionů EUR, a 1 % z 22 milionů jím vytvářených pracovních míst[8], má se podle očekávání rozvíjet rychleji a významněji než tradiční sektory biohospodářství[9],[10]. Odhady z různých zdrojů hovoří o tom, že: · globální příjmový potenciál celého hodnotového řetězce biomasy pro biorafinérie by mohl do roku 2020 překročit 200 miliard EUR[11], · podíl biotechnologických postupů na celkové chemické produkci by se sám o sobě mohl zvýšit z méně než 2 % v roce 2005 na 25 % v roce 2025[12], · růst objemu chemických výrobků z biologických materiálů v EU (včetně bioplastů, biomaziv, biorozpouštědel, biotenzidů a chemických vstupních surovin) bude do roku 2020 dosahovat 5,3% ročně, díky čemuž dosáhne trh hodnoty 40 miliard EUR a jen v samotném biochemickém odvětví vznikne 90 000 pracovních míst[13], · do roku 2020 by mělo být možno udržitelným způsobem produkovat až 75 miliard litrů bioetanolu, což by pro sektor zemědělství představovalo další příjmy ve výši asi 15 miliard EUR[14]. Aby se tento potenciál realizoval a zajistila konkurenceschopnost evropského průmyslu založeného na biotechnologiích a jeho hodnotových řetězců na globálních trzích, je ještě potřeba překonat několik překážek: · Vstupní biomasa musí pocházet z Evropy a být pěstována udržitelným způsobem a bez nechtěných nežádoucích důsledků, jako jsou ztráta biodiverzity, nepřímé změny ve využívání půdy (ILUC) nebo negativní vliv na zajišťování potravin. · Musí se navázat spolupráce mezi jednotlivými subjekty podél celých hodnotových řetězců, včetně zemědělství a lesnictví, průmyslových odvětví a subjektů nakládajících s odpady, s cílem zvýšit účinnost využívání zdrojů snížením stávající roztříštěnosti a izolovanosti těchto odvětví. · Musí se vyvinout nové procesy separace, předzpracování a přeměny těchto vstupních surovin na výrobky z biologických materiálů a biopaliva. V rámci významného mnohostranného výzkumného úsilí o zvýšení účinnosti procesů a optimalizaci výnosů bude třeba souběžně dosáhnout pokroku v širokém spektru diametrálně odlišných technologických možností (např. procesy na bázi enzymů versus termochemické procesy). · K posouzení relativního přínosu výrazně odlišných technologických možností s cílem stanovit nejlepší variantu nebo varianty budou nezbytné výrazné investice do zkvalitnění technologií a infrastruktury. To bude znamenat modernizaci stávajících průmyslových odvětví založených na biotechnologiích (např. celulózek a papíren, výroby biopaliv, škrobu a chemikálií atd.) a vývoj nových a přizpůsobitelných integrovaných modelů biorafinérií. · Úspěšný nástup nových výrobků z biomateriálů a bioenergie/biopaliv bude vyžadovat vypracování norem, systémů označování a certifikace a dosažení jejich přijetí ze strany spotřebitelů. Ceny výrobků by měly vhodným způsobem odrážet vnější faktory a spotřebitelé by měli být schopni činit informovaná rozhodnutí o výrobcích, například na základě údajů o přínosech těchto výrobků ve všech fázích jejich životního cyklu. Hodnotové řetězce v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (od primární výroby, přes biorafinérie, průmyslové uživatele až po obchodní značky) jsou složité, a stejně tak jsou složité i technologické a inovační výzvy, které se musí překonat při uvolňování jejich společensko-hospodářského a ekologického potenciálu. Pouze silná strategická vize, dobře strukturovaný a definovaný program v oblasti výzkumu a inovací a dlouhodobé stabilní finanční závazky mohou v rámci jednoho programu spojit odbornosti z celé Evropy za účelem dosažení potřebných průlomových kroků a poskytnout dostatečnou jistotu a kritické množství tak, aby se pákovým efektem zužitkovaly významné investice ze soukromých zdrojů. Cíle navrhované iniciativy JTI v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích jsou následující: · přispívat k udržitelné nízkouhlíkové ekonomice, která účinněji využívá zdroje, a k urychlování hospodářského růstu a zvyšování zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány udržitelně produkovanou biomasou, a zejména: · demonstrovat technologie vytvářející z evropské biomasy nové nosné články pro chemický průmysl, nové materiály a nové spotřební výrobky, které nahradí potřebu vstupů na bázi fosilních paliv, · vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávek biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb mezi odvětvími a podpory meziodvětvových sdružení, · zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a předvádět zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami na bázi fosilních paliv. Využití zkušeností z minulosti V posledních desetiletích EU financovala široké spektrum projektů přispívajících k rozvoji průmyslu založeného na biotechnologiích. Rámcové programy EU pro výzkum a technologický rozvoj (RP) pokrývají téměř 6 % celkových investic do výzkumu a vývoje v EU a 15 % evropského výzkumu a vývoje financovaného z veřejných zdrojů, jež jsou financovány formou přeshraniční spolupráce. V rámci 7. RP pod hlavičkou zvláštního programu „Spolupráce“, tématu 2 „Potraviny, zemědělství a rybolov, biotechnologie“ probíhá v současnosti financování 100 projektů v oblasti biotechnologií, přičemž příspěvek EU činí asi 400 milionů EUR. Na základě multidisciplinární povahy biorafinérií zorganizovalo GŘ RTD v roce 2008 společnou výzvu k biotechnologiím zahrnující čtyři témata programu „Spolupráce“ (téma 2, téma 5, téma 4 „Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie“ a téma 6 „Životní prostředí“). V roce 2009 byly pro financování vybrány tři stěžejní projekty kooperativního výzkumu (BIOCORE, EUROBIOREF a SUPRABIO), u nichž celkový příspěvek EU činil asi 50 milionů EUR. Zkušenosti z minulých let potvrzují, že Evropa má v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích silnou výzkumnou základnu s několika úspěšnými projekty biorafinérií, a to na úrovních EU, regionální i vnitrostátní. Mechanismy financování aplikované na úrovni EU a regionů – zejména u velkých a integrovaných projektů biorafinérií a regionálních biohospodářských sdružení – jsou krokem správným směrem díky aplikaci přístupu vycházejícího z hodnotového řetězce, který pokrývá výzkum, demonstrace a zavádění a podporuje přeshraniční spolupráci. Přesto však zatím nedosáhly kritického množství potřebného k překonání roztříštěnosti a vytvoření hodnotových řetězců v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. Dopad jednotlivých mechanismů financování by však mohl být lepší, kdyby byly součástí integrované dlouhodobé vize pro průmysl založený na biotechnologiích a kdyby se poskytla větší podpora demonstracím a zavádění. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Při přípravě této společné technologické iniciativy probíhaly konzultace se širokou škálou zdrojů: · Veřejná konzultace k navrhovanému partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se uskutečnila od 21. září do 14. prosince 2012 a zaznamenala celkem 638 platných odpovědí. Z tohoto počtu 64,6 % reakcí přišlo ze soukromého sektoru, 24,6 % z akademické obce, 8,8 % z veřejného sektoru a 2 % z neziskových organizací. Reakce přišly z 19 z celkového počtu 27 členských států, přičemž největší počet pocházel z Polska, za nímž následovalo Nizozemí, Německo, Španělsko, Francie, Belgie, Švédsko, Finsko, Itálie, Rakousko, Velká Británie, Rumunsko, Česká republika, Portugalsko, Dánsko, Irsko, Maďarsko, Řecko a Slovensko. Téměř všichni respondenti (94,3 %) vyzývali k zásahu ze strany EU a 86,9 % respondentů považovalo za nejvhodnější mechanismus k realizaci programu výzkumu a inovací pro průmysl založený na biotechnologiích v rámci programu Horizont 2020 partnerství veřejného a soukromého sektoru a domnívalo se, že by mělo pozitivní společensko-hospodářské dopady. Dalším klíčovým sdělením bylo, že je nutno posílit v rámci EU inovace, zlepšit konkurenceschopnost a formulovat jasné intervenční cíle pro průmysl založený na biotechnologiích. Výsledky této konzultace byly prezentovány a projednány na setkání zúčastněných stran, které se konalo 9. ledna 2013 v Bruselu a zúčastnilo se jej 162 osob. Kompletní zpráva z veřejné konzultace konané online tvoří součást posouzení dopadů; na červen 2013 se plánuje její vydání v tištěné podobě. · Několik akcí zorganizovaných v rámci strategie zavádění biohospodářství umožnilo během přípravy posouzení dopadů pravidelné a široce založené kontakty se zúčastněnými stranami. Mezi ně patřila i konference „Partnerství pro biohospodářství v evropských regionech“ konaná dne 12. října 2012, kterou společně zorganizovali GŘ RTD a Výbor pro regiony. Během této konference zazněly informace o potenciálu partnerství veřejného a soukromého sektoru založených na biotechnologiích a pomocí příkladů regionálních aktivit byly zdůrazněny možné přínosy biohospodářských partnerství. GŘ REGIO účastníky konkrétně informovalo o strategii inteligentní specializace, která je součástí politiky rozvoje venkova EU. Tam, kde je to vhodné, navrhlo soustředit se investice do oblasti biohospodářství. · Použily se informace z několika studií provedených v souvislosti s biohospodářstvím, výrobky z biologických materiálů a biopalivy. · Na pomoc při sběru a analýze výše uvedených dat a přípravě posouzení dopadů si GŘ RTD povolalo skupinu deseti externích poradců s vhodnými odbornými znalostmi o různých součástech hodnotového řetězce v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Posouzení dopadů Navrhované nařízení je podpořeno posouzení dopadů provedeným Komisí, které je připojeno k návrhu. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Shrnutí navrhovaných opatření Tento návrh se týká zřízení společného podniku v oblasti průmyslu založeném na biotechnologiích podle článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (TFEU) za účelem realizace společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Společný podnik v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měl by být zřízen pro období končící dne 31. prosince 2024. Jeho sídlo se bude nacházet v Bruselu v Belgii. Financovat jej bude EU zastoupená Evropskou komisí a Konsorcium v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (BIC). Činnosti společného podniku budou společně financovat jeho zakladatelé. Komise a BIC budou na provozní náklady společného podniku přispívat rovným dílem. Výzkum a demonstrace se budou financovat prostřednictvím příspěvků členských společností BIC formou peněžních i nepeněžních zdrojů (personálních, vybavení, spotřebního zboží atd.) a finančních zdrojů z Evropské unie. Úroveň zdrojů z EU se bude lišit v souladu s pravidly programu Horizont 2020 podle uvažovaného typu aktivity. Společný podnik v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích bude otevřen novým členům, přispějí-li svými finančními prostředky k dosažení jeho cílů. Komise bude zastoupena ve správní radě se stejnými právy a počtem hlasů jako členové BIC z řad průmyslu. Právní základ Právním základem tohoto návrhu je článek 187 TFEU. Budou se uplatňovat pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020. Vzhledem k zvláštní procesním potřebám této iniciativy je ale nutná odchylka od těchto pravidel. Současný fáze návrhu však zmíněnou odchylku nezahrnuje, aby se nenarušily interinstitucionální diskuse o příslušném právním základu / procesních změnách k jeho přijetí, neboť je zatím dočasný v kontextu připravované legislativy k návrhu Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (COM(2011) 0810–2011/0399 (COD). Specifická odchylka se včlení v pozdější fázi, podle výsledků výše uvedených diskusí. Odchylka umožní, pro jiné než inovační činnosti, omezit způsobilost pro financování subjektů, jako jsou malé a střední podniky či instituce vyššího a středního vzdělávání a zároveň dosáhnout optimální úrovně pákového efektu na soukromé investice. Subsidiarita a proporcionalita Návrh se týká oblasti, která nespadá do výlučné působnosti EU, a proto se uplatní zásada subsidiarity. Politických cílů, na nichž je návrh postaven, lze dosáhnout pouze prostřednictvím opatření EU, a to z těchto hlavních důvodů: 1) Nadnárodní a komplexní povaha této významné výzvy v oblasti výzkumu a inovací, která vyžaduje sdílení doplňujících se znalostních a finančních zdrojů napříč odvětvími a hranicemi. Tento problém nemůže samostatně vyřešit jednotlivý členský stát, společnost nebo zúčastněný subjekt. 2) Koordinační úsilí a potřebné zdroje jsou takového rozsahu, že mohou být reálně provedeny pouze na evropské úrovni. 3) Vzhledem k podobným a konkurenčním iniciativám, které probíhají nebo jsou v jiných předních světových ekonomikách (USA, Brazílie, Čína, Kanada) právě zaváděny, pouze opatření velkého rozsahu, která se provádějí na evropské úrovni, jsou pro průmysl dostatečně atraktivní, aby investoval v Evropě. V souladu se zásadou proporcionality nepřekračují ustanovení tohoto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů. Volba nástroje Navrhované nařízení významným způsobem podpoří veřejné i soukromé investice do oblasti výzkumu a inovací s cílem zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu založeného na biotechnologiích a přispěje k tvorbě nových pracovních příležitostí, zejména ve venkovských oblastech. Společný podnik může mobilizovat soukromé zdroje pomocí prostředků Unie na úrovni, které nelze dosáhnout pomocí tradičních nástrojů, jimž chybí dlouhodobý strategický přístup týkající se programování a financování. Během činnosti společného podniku každé euro z fondů EU pákovým efektem přinese 2,8 EUR ze soukromých fondů. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Celkový rozpočet společného podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích bude činit 2 miliardy EUR (v peněžitých i nepeněžitých příspěvcích). Kromě toho se průmysl zavázal investovat 1 800 milionů EUR do zřízení velkých předváděcích a vzorových závodů přispívajících k cílům této společné technologické iniciativy. Maximální výše příspěvku Evropské unie (včetně ESVO), který se bude vyplácet z programu Horizont 2020, bude 1 miliarda EUR[15]. Provozní náklady společného podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích budou od samého počátku stejným dílem hradit EU a konsorcium BIC. Správní náklady během trvání společného podniku nepřekročí 60 milionů EUR. Výzkum a demonstrace realizované společným podnikem a způsobilé pro spolufinancování podle programu Horizont 2020 budou společně financovat EU a BIC. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Přezkum EU bude předkládat výroční zprávy o pokroku, jehož dosáhl společný podnik v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích a k 31. prosinci 2017 provede přezkum v polovině období. Absolutorium za realizaci příspěvku EU je součástí absolutoria, které bude Komisi udělovat Evropský parlament na doporučení Rady v souladu s postupem uvedeným v článku 319 TFEU. 2013/0241 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o společném podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a první odstavec článku 188 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[16], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,[17] vzhledem k těmto důvodům: (1) Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně legislativě podchycena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013)[18]. (2) Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se budou podporovat, stanovilo rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013)[19]. (3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. …./2013/EU ze dne …. 2013 zavádějící Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)[20] usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace kombinací rámcového programu Horizont 2020 a prostředků soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům konkurenceschopnosti Unie a pomoci řešit společenské výzvy. Účast Unie na těchto partnerstvích může mít formu finančních příspěvků společným podnikům zřízeným na základě článku 187 Smlouvy podle Rozhodnutí č. 1982/2006/ES (4) V souladu s rozhodnutím Rady č. …/2013/EU ze dne ... 2013 zavádějícím zvláštní program, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020 (2014–2020)[21], lze společným podnikům zřízeným v rámcovém programu Horizont 2020 poskytnout podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí. (5) Strategie Evropa 2020[22] podtrhuje potřebu vypracovat příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací tak, aby bylo v Unii dosaženo inteligentního a udržitelného růstu, který podporuje začlenění. Tuto strategii potvrdil Evropský parlament i Rada. (6) Konsorcium v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti výzkumu, demonstrací a zavádění, které musí společná technologická iniciativa realizovat v oblasti „průmyslu založeného na biotechnologiích“. (7) BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků (MSP), regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví. (8) Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 „Inovace pro udržitelný růst: Biohospodářství pro Evropu“[23], a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům. (9) Sdělení Komise „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“[24] ze dne 10. října 2012 potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu ze dne 21. prosince 2007“[25], a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti „průmyslu založeného na biotechnologiích“. (10) Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající sektor musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně dostupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z pohledu aktivity, excelence a potenciálu pro inovace. (11) Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv. (12) Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného sektoru průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a společensko-ekonomické výhody, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv. (13) Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a vývojových středisek a vysokých škol. (14) Zapojení Unie vyžadují ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je potřeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik BBI“). (15) Cíle společného podniku BBI by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl společný podnik BBI organizovat konkurenční otevřené výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění. (16) Aby byl zajištěn maximální dopad, měl by společný podnik BBI rozvinout úzkou součinnost s jinými programy EU v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, dále s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace. (17) Zakládajícími členy společného podniku BBI by měla být Unie a BIC. (18) Organizační a provozní pravidla společného podniku BBI by měla být upravena ve stanovách společného podniku BBI, které jsou součástí tohoto nařízení. (19) Konsorcium BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby konsorcium BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení dopisem. (20) Aby bylo možno dosáhnout jeho cílů, měl by společný podnik BBI poskytovat finanční podporu zejména ve formě grantů účastníkům vybraných v otevřených a konkurenčních výzvách pro předkládání návrhů. (21) Příspěvky členů ze soukromého sektoru by se neměly omezovat pouze na správní náklady společného podniku BBI a na spolufinancování vyžadované při výzkumu a inovací podporovaných společným podnikem BBI. (22) Jejich příspěvek by se měl týkat i dalších činností, které budou členové ze soukromého sektoru vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností; aby se získal správný přehled o pákovém efektu, měly by tyto další činnosti představovat příspěvky širší společné technologické iniciativě v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. (23) Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem BBI musí být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. …. /2013 zavádějícím pravidla pro účast a šíření v rámci programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“[26]. (24) Finanční příspěvek Unie do společného podniku BBI se musí spravovat v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012[27]. (25) Audity příjemců prostředků Unie by se podle tohoto nařízení měly provádět takovým způsobem, aby se snížila administrativní zátěž, a to v souladu s nařízením (EU) č. …/2013 [rámcový program Horizont 2020]. (26) Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku BBI se musí chránit pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. (27) Interní auditor Komise by měl nad společným podnikem BBI vykonávat stejné pravomoci jako vůči Komisi. (28) V souladu s čl. 287 odst. 1 Smlouvy může zřizovací akt orgánů, institucí nebo jiných subjektů zřizovaných Unií vyloučit možnost přezkoumání účetnictví příjmů a výdajů těchto orgánů, institucí nebo jiných subjektů Účetním dvorem. V souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 má účetnictví orgánů podle článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přezkoumávat nezávislý kontrolní orgán, který se má mimo jiné vyjádřit ke spolehlivosti účetní závěrky a k legálnosti a správnosti uskutečněných operací. Skutečnost, že by účetnictví společného podniku BBI nemělo být předmětem přezkumu ze strany Účetního dvora, je tedy odůvodněna zamezením zdvojené kontroly účetnictví. (29) S cílem usnadnit založení společného podniku BBI by Komise měla být odpovědná za jeho založení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. (30) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými v článku 5 Smlouvy o Evropské unii nelze cílů společného podniku BBI při podpoře výzkumu a inovací v průmyslu v rámci celé Unie uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států a z důvodu zamezení duplicitám, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejného financování je lze lépe naplnit na úrovni Unie. Toto nařízení se proto z důvodu dosažení těchto cílů omezuje nezbytně nutnou na míru a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Zřízení 1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se tímto zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy (dále jen „společný podnik BBI“), a to na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2024. 2. Společný podnik BBI představuje orgán pověřený realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedeného v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012[28]. 3. Společný podnik BBI má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat movitý a nemovitý majetek a nakládat s ním a být stranou v soudních řízeních. 4. Sídlo společného podniku BBI se nachází v Bruselu, Belgie. 5. Stanovy společného podniku BBI jsou uvedeny v příloze. Článek 2 Cíle Společný podnik BBI má následující cíle: a) přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. ... /2013 ze dne .... 2013 o zřízení rámcového programu Horizont 2020, a zejména části ... rozhodnutí Rady č. ... /2013 EU ze dne ... 2013 o zřízení zvláštního programu Horizont 2020. b) přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména: c) demonstrovat technologie, které budou z evropské biomasy vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie, d) vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb napříč odvětvími a podpory meziodvětvových sdružení, e) zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů. Článek 3 Finanční příspěvek Unie 1. Maximální příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO do společného podniku BBI na pokrytí správních a provozních nákladů činí 1 miliardu EUR. Tento příspěvek se vyplácí z rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Evropské unie vyhrazených pro zvláštní program Horizontu 2020, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020 v souladu s příslušnými ustanoveními čl. 58 odst. 1 písm. c bodu iv) a články 60 a 61 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení. 2. Podrobnosti týkající se finančního příspěvku Unie stanoví dohoda o přenesení pravomocí a dohody o ročních převodech finančních prostředků, které Komise jménem Unie uzavře se společným podnikem BBI. 3. Dohoda o přenesení pravomocí uvedená v odstavci 2 řeší záležitosti stanovené v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a další, včetně následujících: a) požadavky na příspěvek společného podniku BBI v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli uvedenými v příloze II k rozhodnutí č. .../EU [zvláštní program, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020], b) požadavky na příspěvek společného podniku BBI z pohledu sledování uvedeného v příloze III k rozhodnutí č. .../EU [zvláštní program, kterým se provádí rámcový program Horizont 2020], c) zvláštní výkonnostní ukazatele týkající se fungování společného podniku BBI, d) pravidla týkající se poskytování údajů nezbytných k zajištění toho, aby Komise byla schopna plnit své povinnosti týkající se šíření a podávání zpráv, e) využívání a změny v oblasti lidských zdrojů, zejména přijímání podle funkčních skupin, tříd a kategorií, provádění změn zařazení a jakékoli změny počtu zaměstnanců. Článek 4 Příspěvky jiných členů než Unie 1. Členové společného podniku BBI jiní než Unie poskytnou nebo zařídí, aby jejich ustavující subjekty poskytly během období vymezeného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2,8 miliard EUR. 2. Příspěvek uvedený v odstavci 1 zahrnuje: a) příspěvky do společného podniku BBI, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2, čl. 12 odst. 3 písm. b) a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov uvedených v příloze. b) věcné příspěvky v hodnotě minimálně 1,8 miliard EUR během období stanoveného v článku 1 od členů jiných než Unie nebo jejich ustavujících subjektů, sestávající z jim vzniklých nákladů při provádění dalších činností mimo plán práce společného podniku BBI přispívajících k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. může Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí finanční prostředky poskytnuté Unií nahrazovat věcných příspěvků členů jiných, než Unie, nebo subjektů, z kterých se skládají. Tyto náklady uvedené v bodě b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku BBI. Odpovídající činnosti budou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž bude uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků. 3. Členové společného podniku BBI jiní než Unie oznámí každý rok do 31. ledna správní radě společného podniku BBI hodnotu příspěvků uvedených v odstavci 2, které byly poskytnuty v každém z předchozích rozpočtových let. 4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov obsažených v příloze se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž jsou jednotlivé subjekty zřízeny, a podle platných mezinárodních účetních standardů/mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady musí být ověřeny nezávislým externím auditorem jmenovaným dotčeným subjektem. Ocenění příspěvků ověří společný podnik BBI. V případě pochybností může společný podnik BBI provést jejich audit. 5. Komise může ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit finanční příspěvek Unie do společného podniku BBI, případně zahájit proces likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov obsažených v příloze, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty neposkytují své příspěvky uvedené v odstavci 2, poskytují je pouze částečně či se zpožděním. Článek 5 Finanční pravidla Společný podnik BBI přijme své zvláštní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. ... [nařízení v přenesené pravomoci o vzorovém finančním nařízení pro partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem]. Článek 6 Zaměstnanci 1. Na zaměstnance společného podniku BBI se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[29] a pravidla přijatá na základě dohody mezi orgány Evropské unie, kterými se tento služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců uvádí v účinnost. 2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku BBI pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy („pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“); Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby. Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby a vykonávat je sama, případně je delegovat na některého ze svých členů nebo na zaměstnance společného podniku, pokud tento zaměstnanec není zároveň výkonným ředitelem. 3. Správní rada přijímá v souladu s článkem 110 služebního řádu vhodná prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu ostatních zaměstnanců. 4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku BBI s uvedením počtu dočasných pracovních míst podle funkční skupiny a třídy a počtu smluvních zaměstnanců přepočtených na plný úvazek, a to v souladu s jeho ročním rozpočtem. 5. Zaměstnanci společného podniku BBI se budou skládat z dočasných zaměstnanců a smluvních pracovníků. 6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik BBI. Článek 7 Vyslaní národní odborníci a stážisté 1. Společný podnik BBI může využít vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků přepočtený na plný úvazek se připočte k údajům o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení v souladu s ročním rozpočtem. 2. Správní rada přijme rozhodnutí, kterým se stanoví pravidla přidělování odborníků do společného podniku BBI a pravidla využití stážistů. Článek 8 Výsady a imunity Na společný podnik BBI a jeho personál se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie. Článek 9 Odpovědnost společného podniku BBI 1. Smluvní odpovědnost společného podniku BBI se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu. 2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik BBI v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu své funkce. 3. Veškeré platby společného podniku BBI týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje společného podniku BBI a hrazeny ze zdrojů společného podniku. 4. Společný podnik BBI výhradně odpovídá za plnění svých závazků. Článek 10 Pravomoc Soudního dvora a rozhodné právo 1. Soudní dvůr má pravomoc za podmínek stanovených ve Smlouvě a kromě toho i v následujících případech: a) v jakémkoli sporu mezi členy, který se vztahuje k předmětu tohoto nařízení; b) na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách, rozhodnutích a smlouvách uzavíraných společným podnikem BBI; c) ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku BBI při výkonu jejich povinností; d) v jakémkoli sporu mezi společným podnikem BBI a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených ve služebním řádu úředníků a pracovním řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. 2. U ostatních případů, na které se nevztahuje toto nařízení nebo jiné akty práva Unie, se použije právo státu, v němž se nachází sídlo společného podniku BBI. Článek 11 Hodnocení 1. Do 31. prosince 2017 provede Komise průběžné hodnocení společného podniku BBI. Komise poté závěry doplněné o svá vlastní zjištění sdělí do 30. června 2018 Evropskému parlamentu a Radě. 2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření. 3. Do šesti měsíců od ukončení likvidace společného podniku BBI, nejpozději však do dvou let od zahájení procesu likvidace postupem uvedeným v článku 20 stanov obsažených v příloze, provede Komise závěrečné hodnocení společného podniku BBI. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě. Článek 12 Absolutorium 1. Absolutorium za plnění rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie do společného podniku BBI je součástí absolutoria uděleného Komisi Evropským parlamentem na doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným v článku 319 Smlouvy. 2. Společný podnik BBI plně spolupracuje s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti může být požádán, aby byl zastoupen při jednání s příslušnými orgány nebo subjekty a byl Komisi nápomocen prostřednictvím pověřené schvalující osoby. Článek 13 Následné audity 1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik BBI v souladu s článkem 23 nařízení (EU) č. ... [Rámcový program Horizont 2020] jako součást nepřímých akcí rámcového programu Horizont 2020. 2. Aby byla zajištěna soudržnost, může Komise rozhodnout o provedení auditů uvedených v odstavci 1. Článek 14 Ochrana finančních zájmů členů 1. Aniž by tím byla dotčena ustanovení čl. 16 odst. 4 stanov uvedených v příloze, společný podnik BBI umožní zaměstnancům Komise a jiným jí nebo Účetním dvorem pověřeným osobám vstup do svých prostor i zařízení a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, které jsou nezbytné k provádění jejich auditu. 2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[30] a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[31] s cílem stanovit, zda v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie. 3. Aniž by tím byla dotčena ustanovení odstavce 1 a 2, smlouvy, dohody a rozhodnutí vyplývající z provádění tohoto nařízení budou obsahovat ustanovení výslovně zmocňující Komisi, společný podnik BBI, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. 4. Společný podnik BBI prostřednictvím vhodných interních a externích kontrolních mechanismů zajistí, aby byly chráněny finanční zájmy jeho členů. 5. Společný podnik BBI přistupuje k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[32]. Společný podnik BBI přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného Evropským úřadem pro boj proti podvodům. Článek 15 Důvěrnost Aniž by tím byl dotčen článek 16, zajistí společný podnik BBI ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech společného podniku BBI. Článek 16 Transparentnost 1. Na dokumenty v držení společného podniku BBI se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise[33]. 2. Správní rada společného podniku BBI může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001. 3. Aniž by tím byl dotčen článek 10, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem BBI v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy podat stížnost k veřejnému ochránci práv. Článek 17 Pravidla pro účast a šíření výsledků 1. Akce financované společným podnikem BBI se řídí ustanoveními nařízení (EU) č. ... [pravidla pro účast a šíření výsledků v rámci programu Horizont 2020]. V souladu s tímto nařízením se společný podnik BBI považuje za financující orgán a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v bodu 1 stanov uvedených v příloze. Článek 18 Podpora ze strany hostitelského státu Mezi společným podnikem BBI a státem, v němž se nachází jeho sídlo, může být uzavřena správní dohoda týkající se výsad a imunit a další podpory poskytované tímto státem společnému podniku BBI. Článek 19 Počáteční kroky 1. Komise odpovídá za založení a počáteční provoz společného podniku BBI až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů společného podniku BBI provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti. 2. Za tímto účelem: a) dokud se výkonný ředitel po jmenování správní radou v souladu s ustanovením 8 přílohy neujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako prozatímní výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli a kterému může asistovat omezený počet úředníků Komise: b) odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává prozatímní ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování, c) může Komise krátkodobě vyčlenit omezený počet svých úředníků. 3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku BBI, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, a to po přijetí plánu pracovních míst společného podniku BBI. 4. Dočasný výkonný ředitel po dohodě s výkonným ředitelem společného podniku BBI a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít společný podnik BBI kapacitu k plnění vlastního rozpočtu Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti společného podniku BBI. Článek 20 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je v celém rozsahu závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda PŘÍLOHA STANOVY SPOLEČNÉHO PODNIKU BBI 1- Úkoly Společný podnik BBI provádí následující úkoly: a) zajistí založení a udržitelné řízení společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, b) mobilizuje potřebné zdroje veřejného a soukromého sektoru, c) navazuje a rozvíjí těsnou a dlouhodobou spolupráci mezi Unií, průmyslem a jinými zúčastněnými stranami, d) zajišťuje účinnost společné technologické iniciativy v oblasti průmysl založeného na biotechnologiích, e) dosahuje kritického množství výzkumného úsilí k tomu, aby bylo možno zahájit dlouhodobý program, f) sleduje pokrok při dosahování cílů společného podniku BBI, g) finančně podporuje nepřímé akce výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím grantů, h) zabývá se činnostmi v oblastech informací, komunikace, využívání a šíření výsledků, přičemž přiměřeným způsobem používá ustanovení článku 22 nařízení (EU č. ... / 2013 [rámcový program Horizont 2020], i) jakýkoli další úkol potřebný k dosažení cílů uvedených v článku 2 tohoto nařízení. 2 – Členové 1. Společný podnik BBI má následující členy: a) Evropskou unii, zastoupenou Komisí, b) po přijetí těchto stanov, a to formou písemného potvrzení, konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích Aisbl (dále jen BIC), nezisková organizace zřízená podle zákonů Belgie (registrační číslo: 0521-857-822) se stálým sídlem v Bruselu, Belgie 3 – Změny členství 1. Za předpokladu, že se bude podílet na financování uvedeném v bodě 12 tak, aby bylo dosaženo cílů společného podniku BBI stanovených v článku 2 tohoto nařízení, a přijme stanovy společného podniku BBI, může o členství ve společném podniku BBI požádat jakýkoli právní subjekt, který přímo či nepřímo podporuje výzkum a inovace v členském státě nebo v zemi přidružené k rámcovému programu Horizont 2020. 2. Veškeré žádosti o nové členství ve společném podniku BBI se zasílají správní radě spolu s návrhem na úpravu složení správní rady stanovené v bodě 5. 3. Správní rada žádost posoudí s přihlédnutím k významu a potenciální přidané hodnotě žadatele k dosahování cílů společného podniku BBI. Pak o žádost rozhodne. 4. Kterýkoli člen může své členství ve společném podniku BBI ukončit. Ukončení se stane účinným a konečným šest měsíců po oznámení ostatním členům. K tomuto okamžiku bude bývalý člen zbaven veškerých závazků, kromě těch, které schválil společný podnik BBI před ukončení členství nebo vznikly před ukončením členství. 5. Členství ve společném podniku BBI nemůže být bez předchozího souhlasu správní rady převedeno na třetí stranu. 6. Společný podnik BBI zveřejní na svých internetových stránkách ihned po každé změně členství na základě tohoto ustanovení aktualizovaný seznam členů společného podniku BBI s uvedením data, kdy tato změna vstoupí v platnost. 4 – Organizace společného podniku BBI 7. Orgány společného podniku BBI jsou: a) správní rada, b) výkonný ředitel, c) vědecký výbor, d) skupina zástupců států. 2. Vědecký výbor a skupina zástupců států jsou poradními orgány společného podniku BBI. 5 – Složení správní rady 1. Správní rada má následující složení: – pět zástupců Komise, – pět zástupců členů z řad soukromých subjektů, přičemž alespoň jeden z nich by měl být zástupcem malého a středního podniku. 6 – Fungování správní rady 1. Komise má 50 % hlasovacích práv. Hlas Komise je nedělitelný. Členové z řad soukromých subjektů mají rovný počet hlasů. Členové vyvíjejí maximální úsilí k dosažení shody. Není-li dosaženo shody, správní rada přijímá svá rozhodnutí většinou alespoň 75 % všech hlasů, včetně hlasů těch, kteří nejsou přítomni. 2. Správní rada volí svého předsedu na dobu dvou let. 3. Správní rada se schází na svých řádných zasedáních dvakrát ročně. Na žádost Komise nebo většiny zástupců členů z řad soukromých subjektů, případně svého předsedy, může uskutečnit mimořádnou schůzi. Jednání správní rady svolává její předseda a obvykle se koná v sídle společného podniku BBI. Výkonný ředitel má právo účastnit se jednání, ale bez hlasovacího práva. Předseda skupiny zástupců státu má právo účastnit se jednání správní rady jako pozorovatel. Správní rada může případ od případu na svá jednání zvát jako pozorovatele další osoby, zejména představitele regionálních orgánů Unie a zástupce veřejnosti. Zástupci členů nejsou osobně odpovědní za kroky, které podnikli ve své funkci zástupců ve správní radě. Správní rada přijímá svůj jednací řád. 7 – Úkoly správní rady 1. Správní rada nese globální odpovědnost za strategickou orientaci a chod společného podniku BBI a dohlíží na výkon veškerých jeho činností. 2. Správní rada plní zejména následující úkoly: a) posuzuje, schvaluje nebo zamítá nové žádosti o členství v souladu s článkem 3, b) rozhoduje o ukončení členství ve společném podniku BBI v případě členů neplnících své povinnosti, c) schvaluje finanční pravidla společného podniku BBI v souladu s článkem 5 tohoto nařízení, d) přijímá roční rozpočet společného podniku BBI, včetně plánu pracovních míst s uvedením počtu dočasných pracovních míst podle funkční skupiny a třídy a počtu smluvních pracovníků a vyslaných expertů z členských států přepočtených na plný úvazek, e) ve vztahu k zaměstnancům vykonává pravomoci jmenovacího orgánu v souladu s čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení, f) jmenuje a odvolává výkonného ředitele, prodlužuje výkon jeho funkce, poskytuje mu metodické vedení a kontroluje jeho činnost, g) na základě doporučení výkonného ředitele schvaluje organizační strukturu programové kanceláře uvedené v čl. 9 odst.5, h) na návrh výkonného ředitele a po projednání s vědeckým výborem a skupinou zástupců států schvaluje roční plán práce a příslušné odhady výdajů, i) na základě návrhu členů z řad soukromých subjektů a po projednání s poradní skupinou, kterou k tomuto účelu nechá případně svolat, schvaluje plán dalších ročních činností uvedený v čl. 4 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení, j) schvaluje roční účetní závěrku, k) schvaluje výroční zprávu o činnosti , včetně příslušných výdajů, l) zabezpečuje případně zřízení oddělení interního auditu společného podniku společného podniku BBI, m) schvaluje výzvy včetně případných souvisejících pravidel předkládání, vyhodnocování, výběru, přidělování a kontroly, n) schvaluje seznam akcí vybraných k financování, o) na základě doporučení výkonného ředitele zavádí komunikační politiku společného podniku BBI, p) kde je to vhodné, zavádí prováděcí pravidla v souladu s čl. 6 odst. 3 tohoto nařízení, q) kde je to vhodné, zavádí pravidla přidělování expertů z členských států do společného podniku BBI a využívání stážistů v souladu s článkem 7 tohoto nařízení, r) kde je to vhodné, zřizuje navíc k orgánům společného podniku BBI poradní skupiny, s) kde je to vhodné, předkládá Komisi všechny žádosti o novelizaci tohoto nařízení navrhované kterýmkoli členem společného podniku BBI, t) odpovídá za všechny úkoly, které nejsou konkrétně přiděleny jednomu z orgánů společného podniku BBI, jejichž splnění může některému z těchto orgánů uložit. 8 – Jmenování, odvolání nebo prodloužení funkčního období výkonného ředitele 1. Výkonného ředitele jmenuje správní rada ze seznamu kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení. Komise do výběrového procesu ve vhodných situacích zapojí zástupce jiných členů společného podniku BBI. Zejména je zajištěno přiměřené zastoupení jiných členů společného podniku BBI ve fázi předběžného výběru výběrového řízení. Členové ze soukromého sektoru jmenují za tímto účelem na základě vzájemné dohody jménem správní rady zástupce, a také pozorovatele. 2. Výkonný ředitel je zaměstnancem a působí jako dočasný zaměstnanec společného podniku BBI podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie. Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem bude společný podnik BBI zastupovat předseda správní rady. 3. Funkční období výkonného ředitele trvá tři roky. Na konci tohoto období provede Komise s přidruženými členy ze soukromého sektoru hodnocení činnosti výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy společného podniku BBI. 4. Správní rada jednající na návrh Komise, která přihlédne k posouzení uvedenému v odstavci 3, může funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit, a to nejvýše o čtyři roky. 5. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se po skončení celého funkčního období nesmí zúčastnit dalšího výběrové řízení na tutéž pozici. 6. Výkonný ředitel může být odvolán pouze rozhodnutím správní rady na návrh Komise s přidruženými členy ze soukromého sektoru. 9 – Úkoly výkonného ředitele 1. Výkonný ředitel je nejvyšším výkonným představitelem odpovědným za každodenní řízení společného podniku BBI v souladu s rozhodnutími správní rady. 2. Výkonný ředitel je zákonným zástupcem společného podniku BBI. Ze své činnosti se odpovídá správní radě. 3. Výkonný ředitel zajišťuje plnění rozpočtu společného podniku BBI. 4. Výkonný ředitel zejména nezávislým způsobem plní následující úkoly: a) připracuje a předkládá správní radě ke schválení návrh ročního rozpočtu společného podniku BBI, včetně odpovídajícího plánu pracovních míst s uvedením počtu dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných expertů z členských států v přepočtu na plný úvazek, b) připravuje a předkládá ke schválení správní radě roční plán práce a příslušné odhady výdajů, c) předkládá správní radě ke schválení výroční účetní závěrku, d) připravuje a předkládá správní radě ke schválení výroční zprávu o činnosti, včetně příslušných výdajů, e) předkládá správní radě ke schválení seznam akcí vybraných k financování, f) podepisuje jednotlivé smlouvy nebo rozhodnutí, g) podepisuje smlouvy o veřejných zakázkách, h) realizuje komunikační politiku společného podniku BBI, i) organizuje, řídí a dohlíží na provoz a zaměstnance společného podniku BBI, a to v rámci omezení přenesení pravomocí správní radou, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 2) tohoto nařízení, j) zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly, zajistí jeho fungování a podává správní radě zprávu o každé jeho významné změně, k) zajišťuje, aby bylo prováděno posouzení a řízení rizik, l) přijímání jakákoli jiných opatření potřebných k posouzení pokroku společného podniku BBI v dosahování jeho cílů, m) plní veškeré další úkoly, které výkonnému řediteli správní rada svěřila nebo kterými jej pověřila. 5. Výkonný ředitel zřídí programovou kancelář, která bude pod jeho vedením provádět veškeré podpůrné úkoly vyplývající z tohoto nařízení. Programová kancelář se skládá ze zaměstnanců společného podniku BBI, a plní zejména následující úkoly: a) poskytuje podporu při zavádění a řízení vhodného účetního systému v souladu s finančními pravidly společného podniku BBI, b) řídí výzvy v souladu s ročním plánem práce a spravuje dohody nebo rozhodnutí, včetně jejich koordinace; c) poskytuje členům a ostatním orgánům společného podniku BBI veškeré příslušné informace a podporu potřebnou k tomu, aby mohly vykonávat své povinnosti, a reaguje na jejich specifické požadavky, d) působí jako sekretariát orgánů společného podniku BBI a poskytuje podporu všem poradním skupinám vytvořeným správní radou. 10 – Vědecký výbor 1. Vědecký výbor tvoří nejvýše 10 členů. Výbor si ze svých členů volí předsedu. 2. Ve výboru jsou vyváženým způsobem zastoupeni celosvětově uznávaní odborníci z akademické sféry, průmyslu, malých a středních podniků, nevládních organizací a regulačních orgánů. Společně mají členové vědeckého výboru nezbytnou vědeckou kvalifikaci a odborné znalosti pokrývající danou technickou oblast, které jsou zapotřebí k vytváření strategických, vědecky podložených doporučení týkajících se společného podniku BBI. 3. Správní rada stanoví konkrétní kritéria pro složení vědeckého výboru a postup jejich výběru a jmenuje jeho členy. Správní rada zohlední případné kandidáty navrhované Skupinou zástupců států BBI. 4. Vědecký výbor má tyto úkoly: a) poskytuje poradenství týkající se vědeckých priorit, které mají být řešeny v ročních plánech práce, b) poskytuje poradenství týkající se dosažených vědeckých úspěchů popsaných ve výroční zprávě o činnosti. 5. Vědecký výbor zasedá nejméně jednou ročně. Jednání výboru svolává jeho předseda. 6. Vědecký výbor může po dohodě s předsedou pozvat na své jednání další osoby. 7. Výbor přijímá svůj vlastní jednací řád. 11 – Skupina zástupců států 1. Ve skupině zástupců států BBI má každý členský stát a každá země přidružená k rámcovému programu Horizont 2020 po jednom zástupci. Skupina si ze svých členů volí předsedu. 2. Skupina zástupců státu se schází minimálně jednou ročně. Jednání skupiny svolává její předseda. Zasedání se účastní výkonný ředitel a předseda správní rady nebo jejich zástupci. Předseda skupiny zástupců států je oprávněn na zasedání skupiny pozvat další osoby, zejména představitele regionálních orgánů Unie, zástupce veřejnosti nebo sdružení malých a středních podniků. 3. Skupina zástupců států zejména přezkoumává informace a vydává stanoviska týkající se následujících záležitostí: a) programového postupu společného podniku BBI a dosahování jeho cílů, b) aktualizace strategické orientace, c) návazností na rámcový program Horizont 2020; d) ročních plánů práce; e) zapojení malých a středních podniků. 4. Skupina zástupců států dále poskytuje společnému podniku BBI informace a zajišťuje kontakt se společným podnikem BBI ohledně: a) stavu příslušných vnitrostátních a regionálních programů výzkumu a inovací a určení potenciálních oblastí spolupráce, včetně zavádění příslušných technologií, b) konkrétních opatření přijatých na vnitrostátní nebo regionální úrovni týkajících se šíření poznatků, specificky zaměřených odborných seminářů a komunikační činnosti, c) konkrétních opatření přijatých na vnitrostátní nebo regionální úrovni týkajících se zavádění ve vztahu ke společné technologické iniciativě v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. 5. Skupina zástupců států může z vlastního podnětu společnému podniku BBI vydávat doporučení v technických, řídicích a finančních záležitostech, zejména pokud mají vliv na vnitrostátní nebo regionální zájmy. Společný podnik BBI informuje skupinu zástupců států o činnostech navazujících na tato doporučení. 6. Skupina zástupců států přijímá svůj vlastní jednací řád. 12 – Zdroje financování 1. Společný podnik BBI může být spolufinancován Unií a členy jinými než Unie, případně jejich ustavujícími subjekty, formou finančních příspěvků vyplácených ve splátkách a příspěvcích skládajících se z nákladů, jež jim vznikly při realizaci nepřímých akcí, jež nejsou hrazeny společným podnikem BBI. 2. Správní náklady společného podniku BBI nepřekročí částku 60 milionů EUR a jsou hrazeny formou finančních příspěvků rozdělených jednou ročně rovným dílem mezi Unii a členy jiné než Unie. Nespotřebuje-li se nějaká část příspěvku na správní náklady, lze ji použít k úhradě provozních nákladů společného podniku BBI. 3. Provozní náklady společného podniku BBI se budou hradit: a) z finančního příspěvku Unie, b) z finančních příspěvků členů jiných než Unie, c) z věcných příspěvků členů jiných než Unie nebo jejich ustavujících subjektů, které sestávají nákladů, které jim vznikly při provádění nepřímých akcí, po odečtení příspěvku společného podniku BBI a jakéhokoli jiného příspěvku Unie k těmto nákladům. 4. Finanční příspěvek členů jiných než Unie k provozním nákladům uvedeným v odst. 3 písm. b) během období uvedeného v článku 1 tohoto nařízení činí minimálně 182,50 milionů EUR. 5. Zdroje společného podniku BBI, které vstupují do jeho rozpočtu, tvoří následující příspěvky: a) finanční příspěvky členů na správní náklady, b) finanční příspěvky členů na provozní náklady, c) veškeré příjmy plynoucí ze společného podniku BBI, d) jakékoli jiné finanční příspěvky, zdroje a příjmy. Veškeré úroky z příspěvků uhrazených společnému podniku BBI jeho členy se považují za příjmy společného podniku IIL. 6. Všechny zdroje společného podniku BBI a jeho činnosti jsou určeny na dosažení cílů stanovených v článku 2 tohoto nařízení. 7. Společný podnik BBI vlastní veškerá aktiva, která vytvoří nebo která jsou na něj převedena za účelem plnění jeho cílů stanovených v článku 2 tohoto nařízení. 8. S výjimkou likvidace společného podniku BBI podle článku 20 se případný přebytek příjmů nad výdaji členům společného podniku FCH nevyplácí. 13- Finanční závazky Finanční závazky společného podniku BBI nesmějí překročit částku dostupných finančních zdrojů nebo prostředků, k jejichž poskytnutí do rozpočtu se jeho členové zavázali. 14 – Rozpočtový rok Rozpočtový rok začíná 1. ledna a končí 31. prosince. 15 – Provozní a finanční plánování 1. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení návrh ročního plánu práce, který bude obsahovat podrobný plán činností v oblasti výzkumu a inovací, správních činností a odhady příslušných výdajů na příští rok. Návrh plánu práce bude dále obsahovat předpokládanou hodnotu příspěvků, které mají být uhrazeny v souladu s ustanovením čl. 12 odst. 3 písm.c). 2. Roční plán práce pro daný rok se přijímá do konce předchozího roku. Roční plán práce se zveřejní. 3. Návrh ročního rozpočtu na následující rok připravuje výkonný ředitel a předkládá jej ke schválení správní radě. 4. Roční plán práce pro daný rok přijímá správní rada do konce předchozího roku. 5. Roční rozpočet se upraví tak, aby bral v úvahu výši příspěvku Unie podle toho, jak bude stanoven v rozpočtu Evropské unie. 16 – Provozní a finanční výkaznictví 1. Výkonný ředitel každoročně v souladu s finančními pravidly společného podniku BBI předkládá správní radě zprávu o plnění svých povinností. Do 15. února každého roku předloží výkonný ředitel správní radě ke schválení výroční zprávu o činnosti týkající se pokroku dosaženého společným podnikem BBI v předchozím kalendářním roce, a to zejména ve vztahu k ročnímu plánu práce pro daný rok. Tato zpráva obsahuje mimo jiné informace o: a) výzkumu, inovacích a jiných prováděných akcích a odpovídajících výdajích, b) předkládaných opatřeních, včetně rozpisu podle typu účastníka, včetně malých a středních podniků, a podle země, c) akcích vybraných k financování, včetně členění podle typu účastníka, včetně malých a středních podniků, a podle zemí a s uvedením příspěvku společného podniku BBI jednotlivým účastníkům a na jednotlivé akce. 2. Po schválení správní radou se výroční zpráva o činnosti zveřejní. 3. Společný podnik BBI každoročně podává Komisi hlášení v souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. 4. Účetnictví společného podniku BBI posuzuje nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl.60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Účetnictví společného podniku BBI nepodléhá přezkumu ze strany Soudního dvora. 17 – Funkce interního auditora Interní auditor Komise vykonává nad společným podnikem BBI stejné pravomoci jako vůči Komisi. 18 – Odpovědnost členů a pojištění 1. Finanční odpovědnost členů za závazky společného podniku BBI je omezena výší jimi již učiněného příspěvku na správní náklady. 2. Společný podnik BBI uzavře příslušná pojištění a zachovává je. 19 – Střet zájmů 1. Společný podnik BBI, jeho orgány a zaměstnanci při provádění svých činností zamezí jakémukoli střetu zájmů. 2. Správní rada společného podniku může ve vztahu k jeho členům, orgánům a zaměstnancům přijmout pravidla upravující prevenci a řízení střetu zájmů. Tato pravidla musí obsahovat ustanovení, jehož účelem bude zabránit střetu zájmů u zástupců členů působících ve správní radě. 20 – Likvidace 1. Likvidace společného podniku BBI proběhne na konci období stanoveného v článku 1 tohoto nařízení. 2. Proces likvidace bude automaticky zahájen, pokud ze společného podniku BBI odstoupí Komise nebo všichni členové zastupující soukromý sektor. 3. Pro účely likvidačního řízení společného podniku BBI jmenuje správní rada jednoho nebo několik likvidátorů, kteří postupují podle rozhodnutí správní rady. 4. Vstoupí-li společný podnik BBI do likvidace, budou jeho aktiva použita na krytí jeho závazků a výdajů souvisejících s jeho likvidací. Případný likvidační zůstatek se rozdělí mezi stávající členy v době likvidace v poměru k výši jejich finančního příspěvku do společného podniku BBI. Každý takový zůstatek připadající na Unii se vrací do rozpočtu Unie. 5. Pro zajištění odpovídající správy všech smluv uzavřených nebo rozhodnutí přijatých společným podnikem BBI, včetně všech veřejných zakázek, jejichž doba trvání přesahuje dobu trvání společného podniku, bude zaveden ad hoc postup. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Rady o společném podniku v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[34] Oblast politiky: Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace Činnost: Společenské výzvy „Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství“ a Vedoucího postavení v průmyslu „Klíčové základní technologie“ (BIOKET) 1.3. Povaha návrhu/podnětu X Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[35] ¨ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Zřídit společný podnik BBI jako nový režim partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi Komisí a odvětvím za účelem financování výzkumu a inovací. Organizovat soutěžní výzvy k předkládání návrhů, hodnocení a výběru projektů, kde bude odvětví spolufinancovat vybrané výzkumné projekty založené na spolupráci prováděné v některém členském státu nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a to společně s akademickou sférou, malými a středními podniky a dalšími partnery podporovanými financemi ze společného podniku BBI; 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB a) předvést technologie, které z evropské biomasy produkují nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie; b) vypracovat obchodní modely, které integrují ekonomické subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových vazeb napříč odvětvími a podpory meziodborových sdružení; c) zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami na bázi fosilních zdrojů energie. Příslušné aktivity ABM/ABB a) U projektů, které se společným podnikem BBI uzavřely grantovou dohodu, sledovat finanční a vědecké aspekty a přijímat návazná opatření. b) Organizovat výběrová řízení nezbytná pro fungování společného podniku BBI. c) Zřídit a provádět všechny postupy společného podniku BBI. d) Organizovat činnosti společného podniku BBI v oblasti šíření informací. e) Organizovat jakoukoli další činnost spojenou se společným podnikem BBI. 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce/cílové skupiny. Výrazný nárůst soukromých investic do výzkumu spolu s: – pěti novými základními bloky pro chemický průmysl do roku 2020 – padesáti novými biologickými materiály do roku 2020 – pěti vzorovými biorafinériemi do roku 2020 Kratší doba potřebná k uvedení na trh spolu s: – třiceti novými spotřebními výrobky do roku 2020 – deseti novými biotechnologickými hodnotovými řetězci do roku 2020 – širokou účastí malých a středních podniků. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Pro sledování realizace společného podniku BBI bude zaveden soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů výkonnosti (KPI, klíčové ukazatele výkonnosti). Tyto klíčové ukazatele výkonnosti budou měřit dopad společného podniku na konkurenceschopnost EU a na výzkumné prostředí v odvětví biotechnologií a obnovitelných zdrojů. Hodnoty kvantitativních ukazatelů budou měřeny ve velkém rozsahu komparativním a systematickým způsobem, zatímco kvalitativní přístup bude zahrnovat případové studie a technické audity. Aby bylo možno posoudit účinky adicionality během jeho existence, měly by se klíčové ukazatele výkonnosti posuzovat ve srovnání se výchozím stavem věcí v letech před zahájením společného podniku. Vývoj společného podniku bude průběžně monitorován pomocí souboru objektivně ověřitelných ukazatelů, což bude zahrnovat: – monitorování veřejného financování (ES a další) a soukromého financování, – sledování adicionality, – výběr projektů a přidělování finančních prostředků, – technické monitorování ve vztahu k přesně definovaným konkrétním postupným cílům programu, – dodržování časového rozvrhu, – kvantifikované monitorování proniknutí na trh v cílových odvětvích, – úroveň zapojení malých a středních podniků a účasti subjektů z novějších členských států, – ukazatele udržitelnosti. V polovině období budou společný podnik jménem Komise hodnotit nezávislí odborníci. Toto hodnocení bude zahrnovat kvalitu a efektivitu společného podniku, jakož i dosažený pokrok směrem k jeho cílům, a jeho součástí budou doporučení případných nezbytných úprav programu a v případě potřeby úvaha o strategii jeho ukončení. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zřídit společný podnik jako novou strukturu partnerství mezi Komisí a odvětvím za účelem financování výzkumu a inovací. Organizovat soutěžní výzvy k předkládání návrhů, hodnocení a výběru projektů, kde bude odvětví spolufinancovat vybrané výzkumné projekty založené na spolupráci. U projektů, které se společným podnikem BBI uzavřely grantovou dohodu, sledovat finanční a vědecké aspekty a přijímat návazná opatření. Stanovit a provádět všechny postupy společného podniku BBI, včetně provádění finančního auditu. Organizovat činnosti společného podniku BBI v oblasti šíření informací. Organizovat jakoukoli další činnost spojenou se společným podnikem BBI. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Pro rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích je rovněž důležitý koordinovaný přístup na úrovni EU, neboť zakládání jeho hodnotového řetězce vyžaduje propojení zúčastněných subjektů v oblastech se silnými odvětvími zemědělství a lesnictví se zúčastněnými stranami se silnou technologickou a průmyslovou základnou. Ty se nesmějí nacházet ve stejném regionu nebo členském státu, což může způsobit další komplikace v již tak složitém scénáři. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Řada malých iniciativ členských států nebo regionů uznává, že úspěšný rozvoj biohospodářství je silně závislý na účinné mezinárodní spolupráci. To se odráží i v rostoucím počtu případů spolupráce mezi národními a regionálními biohospodářskými seskupeními, například mezi seskupením IAR a Wagralim nebo CLIB2021 a BE-BASIC. Ačkoli tyto případy spolupráce mezi regiony a seskupeními vypadají na první pohled slibně, jsou zároveň často ovlivněny rozdíly v úrovni a pravidlech financování. 1.5.4. Soulad a možná součinnost s dalšími vhodnými nástroji Může existovat slučitelnost orientací v programu Horizont 2020 i ve strukturálních fondech, a to na podporu výzkumu a technologického rozvoje, zejména pokud jde o inovace. Musí být zváženy různé nové právní rámce, programovací mechanismy a přístupy ve vztahu k účasti. Mohlo by být možné nalézt součinnost mezi financováním akcí programu Horizont 2020 a fondy členských států a regionů. Tím, že PPP sehrají klíčovou roli při vytváření mostů mezi výzkumnými a inovačními činnostmi a regionálními seskupeními organizovanými v rámci strategie inteligentní specializace, mohou se stát nástrojem pro usnadnění kombinace těchto zdrojů financování a zvýšení účinnosti akce. Součinnost lze zvážit i v rámci přístupu k novým finančním nástrojům, jako je finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF – Risk Sharing Finance Facility) Evropské investiční banky v oblasti zavádění. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezený návrh/podnět X Návrh/podnět s platností od 01/01/2014 do 31/12/2024 X Finanční dopad od 01/012014 do 31/12/2020 (prostředky na závazky) X Finanční dopad od 01/01/2014 do 31/12/2024 (prostředky na platby) ¨ Časově neomezený návrh/podnět Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[36] ¨ Přímé řízení Komisí prostřednictvím: ¨ Výkonných agentur ¨ Sdíleného řízení s členskými státy: X Nepřímé řízení s tím, že úkoly plnění rozpočtu jsou pověřeny tyto subjekty: ¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (prosím upřesněte), ¨ Evropská investiční banka, X subjekty uvedené v článku 209 RP, ¨ veřejnoprávní subjekty, ¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v kterém poskytují dostatečné finanční záruky, ¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, ¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Společný podnik BBI bude monitorován prostřednictvím zprostředkovatelských kontaktů a tak, jak je stanoveno v bodech 6 a 16 stanov. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Rámec interní kontroly Prostřednictvím pověřené schvalující osoby Komise zajistí, aby byla pravidla vztahující se na společný podnik BBI JTI plně v souladu s požadavky článků 60 a 61 finančního nařízení. Monitorovací opatření, včetně členství ve správní radě, týkající se společného podniku BBI JTI a opatření v oblasti předkládání zpráv zajistí, aby útvary Komise mohly plnit požadavky odpovědnosti vůči kolegiu i rozpočtovému orgánu. Vnitřní kontrolní rámec pro společný podnik BBI JTI bude postaven na: – provádění standardů vnitřní kontroly, které nabízejí přinejmenším rovnocenné záruky jako standardy Komise; – postupech pro výběr nejlepších projektů prostřednictvím nezávislého hodnocení, a pro jejich převedení na právní nástroje, – řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu, – předběžných kontrolách u 100 % žádostí, včetně přijímání auditních osvědčení a certifikace předběžných metodik nákladů, – následných auditech vzorku požadavků v rámci následných auditů programu Horizont 2020; – a vědeckém hodnocení výsledků projektů. Budou stanovena různá opatření ke zmírnění přirozeného rizika střetu zájmů v rámci společného podniku BBI JTI, zejména rovný počet hlasů ve správní radě pro Komisi a pro průmyslové partnery, výběr ředitele správní radou na základě návrhu Komise, nezávislost zaměstnanců, hodnocení nezávislými odborníky na základě zveřejněných výběrových kritérií spolu s mechanismy odvolacího řízení a úplné prohlášení o zájmech. Jednou z klíčových rolí společného podniku JTI bude zavádění etických a organizačních hodnot, které bude sledováno Komisí. 2.2.2. Náklady na kontroly a jejich přínos Interní auditor Komise vykonává nad společným podnikem stejné pravomoci jako vůči Komisi. Správní rada může navíc případně zřídit oddělení vnitřního auditu společného podniku. Výkonný ředitel společného podniku BBI JTI jako schvalující osoba je povinen zavést nákladově efektivní systém vnitřní kontroly a řízení. O přijatém rámci vnitřní kontroly bude povinen informovat Komisi. Komise bude sledovat riziko nesouladu prostřednictvím systému podávání zpráv, který vypracuje, jakož i na základě výsledků následných auditů příjemců prostředků z fondů EU ze strany společné technologické iniciativy BBI, a to v rámci následných auditů pokrývajících celý program Horizont 2020. Zavedený kontrolní systém bude muset vzít v úvahu, že mezi příjemci finančních prostředků EU i v zákonodárných orgánech panuje intenzivní dojem, že zátěž, kterou kontrola potřebná k dosažení 2 % míry chyb představuje, příliš narostla. S tím je spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného programu Unie, a tedy i nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii. Na zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že „nástroje EU zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je nezbytné zjednodušit tak, aby se usnadnilo jejich využívání ze strany nejlepších vědeckých pracovníků a nejvíce inovativních podniků, čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné instituce dohodnou na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací a vyvarováním se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne 8. března 2011). Evropský parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně podporuje možnost vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe řízení sedmého rámcového programu jsou příliš orientované na kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na vědomí, že jak se zdá, stávající řídicí systém „nulové rizikové tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal. Zúčastněné strany a orgány tedy akceptují skutečnost, že spolu s chybovostí je třeba zvážit celou řada cílů a zájmů, zejména úspěšnost výzkumné politiky, mezinárodní konkurenceschopnost a vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné spravovat rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a plýtvání. Jak je uvedeno výše, komise bude sledovat riziko nesouladu prostřednictvím systému podávání zpráv, který vypracuje, jakož i na základě výsledků následných auditů příjemců prostředků z fondů EU ze strany společné technologické iniciativy BBI, a to v rámci následných auditů pokrývajících celý program Horizont 2020. 2.2.3. Očekávaná úroveň rizika nesouladu s pravidly Jak Komise uvedla v legislativním finančním výkazu k programu Horizont 2020, zůstává konečným cílem dosáhnout míry zbytkových chyb nižší než 2 % celkových výdajů za dobu trvání programu, a za tímto účelem zavedla řadu opatření ke zjednodušení. Nicméně je třeba zvážit i ostatní cíle uvedené výše, včetně nákladů na kontroly. Vzhledem k tomu, že pravidla účasti na společném podniku BBI JTI jsou v podstatě stejná jako ta, která bude používat Komise, a s tím, že skupina příjemců bude mít podobný rizikový profil jako v případě Komise, lze očekávat, že míra chybovosti bude podobná, jako stanoví Komise pro Horizont 2020, tj. poskytnout přiměřenou jistotu, že riziko chyb v průběhu víceletého období výdajů bude každoročně v rozmezí 2–5 %, přičemž konečným cílem je dosáhnout zbytkové chybovosti při uzavření víceletých programů co nejblíže ke 2 %, vezme-li se v úvahu finanční dopad všech auditů, nápravných opatření a zpětného získání. Podrobný popis očekávané chybovosti ve vztahu k účastníkům je uveden v legislativním finančním výkazu pro Horizont 2020. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Komise zajistí, aby společný podnik BBI JTI ve všech fázích procesu řízení uplatňoval postupy pro boj proti podvodům. U návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno zabezpečení proti podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrola, měla mít pozitivní dopad na boj proti podvodům. Komise zajistí přijetí vhodných opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání preventivními kroky, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených prostředků a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. Komise zajistí v otázkách týkajících se podvodů a nesrovnalostí intenzivní spolupráci společného podniku BBI JTI se svými útvary. Účetní dvůr je oprávněn provádět formou kontroly dokumentů a kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu od agentury obdrželi finanční prostředky Unie. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky · Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdajů || Příspěvek Okruh 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1A || 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI || RP || Ano || Ano || Ano || Ano Roční rozpočet prostředků na závazky a platby společného podniku průmyslu založeného na biotechnologiích je financován následujícím způsobem: – 08.020201 Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologiích a pokročilé výrobě a zpracování: 15 % – 08.020302 Zlepšení zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství: 85 % Roční finanční příspěvek za jednotlivé rozpočtové položky je uveden v následující tabulce. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rozpočtová položka || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem 08.020201 Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologiích a pokročilé výrobě a zpracování || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21, 318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Zlepšení zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 CELKEM || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Okruh 1A – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost Rozpočtová položka: 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Společný podnik BBI || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 až 2024 || CELKEM Hlava 1 – Výdaje na zaměstnance || Závazky || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,.678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 Platby || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 Hlava 2 – Infrastruktura a provozní výdaje || Závazky || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 Platby || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,.292 || 1,068 || 12,368 Hlava 3 – Provozní výdaje || Závazky || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,.000 || 153,.000 || 0 || 980,000 Platby || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 Prostředky pro společný podnik BBI CELKEM || Závazky || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,.743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000 Platby || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000 Společný podnik průmyslu založeného na biotechnologiích je založen na sdílení nákladů s průmyslem. Okruh víceletého finančního rámce: || 1A || Správní výdaje || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky 2021–2024 || CELKEM GŘ: RTD || ||  Lidské zdroje || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Ostatní správní výdaje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 GŘ RTD CELKEM || Prostředky || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 CELKEM prostředky z OKRUHU 1A víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky 2021–2024 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1 002,917 Platby || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917 3.2.2. Odhadovaný dopad na prostředky společného podniku BBI ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je popsáno níže: Uveďte cíle a výstupy ò || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020–2024 || celkem || || || || || Druh[37] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[38] Rozšířit a ověřit v demonstračním rozsahu zcela nové základní bloky pro chemický průmysl || || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup pěti nových stavebních bloků pro chemický průmysl do roku 2020 || Stavební bloky || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 Vyvinout nové biologické materiály || || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup padesáti nových biologických materiálů || Materiály || 2,500 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 3 Představit nové spotřební výrobky v blízkosti trhu || || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup třiceti nových spotřebních výrobků || Produkty || 2,500 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 || Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 4 Zřídit vzorové biorafinérie || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup pěti vzorových biorafinérií || rafinérie || 25,000 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5 Zřídit nové biotechnologické hodnotové řetězce || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup deseti nových biotechnologických hodnotových řetězců || Biotechnologické hodnotové řetězce || 4,000 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || 67,500 || 217,500 || 178,000 || 153,500 || 157,000 || 158,500 || 230,500 || 1 162,500 Příspěvek EU na provozní náklady činí 980 milionů EUR. 3.2.3. Odhadovaný dopad na lidské zdroje 3.2.3.1. Přehled společného podniku BBI ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: Údaje o personálním zajištění (počet zaměstnanců na plný úvazek) [39] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 || Rok 2024 Úředníci (AD) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Úředníci (AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Smluvní zaměstnanci || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 Dočasní zaměstnanci || || || || || || || || || || || Vyslaní národní odborníci || || || || || || || || || || || CELKEM || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * V případě neobnovení společné technologické iniciativy se počet pracovníků odpovídajícím způsobem sníží během období ukončování činnosti (po roce 2020) s ohledem na finanční závazky. Tato tabulka představuje scénář s nejvyššími údaji. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 || Rok 2024 Úředníci (AD) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Úředníci (AST) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263 Smluvní pracovníci || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031 Dočasní zaměstnanci || || || || || || || || || || || Vyslaní národní odborníci || || || || || || || || || || || CELKEM || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů mateřského GŘ (GŘ RTD) – Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřený v počtech || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020*  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (úředníci a dočasní zaměstnanci) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || || || || || || || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||  Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[40] XX 01 02 01 (CA, SNE, INT z celkového rámce) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT a JED při delegacích) || || || || || || || XX 01 04 yy[41] || – v ústředí[42] || || || || || || || – při delegacích || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT v přímém výzkumu) || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || CELKEM || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 * Počet zaměstnanců v období po roce 2020 bude stanoven v pozdější fázi. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 2 a článek 6. Externí pracovníci || Nevztahuje se na tento návrh Popis postupu přepočtu na plné pracovní úvazky by měl být uveden v oddíle 3 přílohy. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů pro společný podnik BBI[43] ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: a. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů, které mají být financovány z prostředků v rámci víceletého finančního rámce 2014–2020 Odhad vyjádřený v počtech || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020*  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (dočasní zaměstnanci) || || || || || || || 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI || || || || || || || Úředníci (AD) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 Úředníci (AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 (Externí pracovníci (v přepočtu na pracovníky na plný úvazek: FTE)[44] 08 02 07 32 – Společenské výzvy – JTI BBI || || || || || || || TA || || || || || || || CA || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 SNE || || || || || || || INT || || || || || || || CELKEM || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 * údaje pro 2021–2024, naleznete v tabulce 3.2.3.1 Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 4 a článek 6. Externí pracovníci || Jak je uvedeno ve stanovách společného podniku BBI, článek 4 a článek 6. Popis postupu přepočtu na plné pracovní úvazky by měl být uveden v oddíle 3 přílohy. 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem (2014–2020). ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[45]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky třetích stran ¨ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. X Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 – 2024 || Celkem Uveďte spolufinancující subjekt – peněžitý příspěvek na správní náklady || 1,955 || 2,096 || 2,243 || 2,453 || 2,621 || 2,527 || 6,105 || 20,000 Uveďte spolufinancující subjekt – peněžitý příspěvek na provozní náklady* || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 17,500 || 77,500 || 182,500 Spolufinancované prostředky CELKEM || 19,455 || 19,596 || 19,743 || 19,953 || 20,121 || 20,027 || 83,605 || 202,500 Peněžité příspěvky budou zahrnovat minimálně 182,5 milionu EUR ze strany průmyslu na provozní náklady. Celkový příspěvek jiných členů než Unie je stanoven v článku 4 nařízení Rady o společného podniku BBI 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. [1] COM(2012) 79. [2] GŘ REGIO (2012) Spojení inteligentního a udržitelného růstu prostřednictvím inteligentní specializace: praktický průvodce pro řídící orgány Evropského fondu pro regionální rozvoj (ERDF). [3] COM(2012) 60. [4] COM(2012) 582. [5] COM(2013) […]. [6] CDR1112-2012. [7] Studie (která má být zveřejněna do konce roku 2013) zkoumá, zda jsou spotřebitelé schopni přijímat informovaná rozhodnutí, tím, že