ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

o výsledku provádění plánů řízení stavu úhořů, včetně hodnocení opatření týkajících se doplnění stavu a vývoje tržních cen úhořů o délce menší než 12 cm

Souvislosti

Tato zpráva se předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1100/2007 ze dne 18. září 2007 (dále jen „nařízení o úhořích“).[1]

Nařízení o úhořích stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního, jehož množství bylo na historicky nejnižší úrovni a alarmujícím tempem se soustavně snižovalo, přičemž podle opakovaných vyjádření Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) v prvním desetiletí 21. století se míra dorůstání populace pohybovala v rozmezí 1–5 % míry zjištěné v 70. letech 20. století (období, kdy byl stav populace považován za zdravý). Od roku 2009 je úhoř říční zahrnut i do přílohy II Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES), jež se týká druhů, které nejsou bezprostředně ohroženy vyhynutím, u nichž však je zapotřebí kontrola obchodu s cílem zabránit takovému jejich využívání, které je neslučitelné s jejich přežitím. Z toho důvodu je úhoř říční zařazen na seznam v příloze B nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin. V prosinci 2010 dospěla Vědecká prověřovací skupina zřízená podle uvedeného nařízení k závěru, že „není možné konstatovat, že odlov nebo sběr jedinců úhoře říčního z volné přírody nebo jeho vývoz nebude mít škodlivý vliv na stav ochrany tohoto druhu“[2]. Výkonné orgány podle úmluvy CITES v EU již tedy od prosince 2010 nemohou povolovat vývoz úhořů z EU.

Nařízení o úhořích ukládá členským státům, na jejichž vnitrostátním území existují povodí, která tvoří přírodní stanoviště úhoře říčního, povinnost vypracovat a provádět plány řízení stavu úhořů. Tyto plány řízení stavu úhořů by měly obsahovat řídicí opatření, která zajistí, aby do moře uniklo přinejmenším 40 % dospělých úhořů v poměru k míře úniku, která by existovala za situace bez vlivů člověka. Konkrétně může plán řízení stavu úhořů obsahovat opatření, jako je snížení komerčních rybolovných činností, omezení rekreačního rybolovu, opatření za účelem doplnění stavu, strukturální opatření, jejichž cílem je zajistit průchodnost řek a zlepšit říční stanoviště, přeprava úhoře stříbrného z vnitrozemských vod, boj proti predátorům, opatření týkající se turbín vodních elektráren, akvakultury, jakož i jakákoli jiná opatření nutná k dosažení výše uvedené 40% cílové míry úniku. Kromě toho jsou členské státy, které povolují lov úhořů o délce menší než 12 cm (úhořů skleněných), povinny vyčlenit 60 % svých úlovků úhořů skleněných pro účely doplnění stavu populace.[3]

Stav populace úhoře říčního

Komise získává od rady ICES pravidelná vědecká doporučení týkající se stavu populace úhoře říčního. Rada ICES poskytuje doporučení týkající se úhoře od roku 1999 a odhaluje v nich dlouhodobé snižování populace úhoře říčního ve všech vývojových stadiích (skleněný, žlutý a stříbrný úhoř) a jejich míry dorůstání.

Podle posledního doporučení rady ICES vydaného v listopadu 2013 je stav populace úhoře říčního nadále kritický a vyžaduje naléhavá opatření. Doporučení poukazuje na to, že za poslední dva roky došlo k nárůstu roční míry dorůstání úhořů skleněných z méně než 1 % na 1,5 % v Severním moři a z 5 % na 10 % v jiných oblastech. Tento nárůst by však měl být zasazen do historické perspektivy a vzhledem k době trvání životního cyklu úhoře nemá z krátkodobého hlediska vliv na míru úniku dospělých úhořů. Proto je stav populace v této fázi stále vnímán jako kritický.

Dostupné vědecké posouzení bylo provedeno na základě neúplných zpráv a nestandardizovaného sběru údajů a nestandardizované metodiky. V důsledku toho neposuzuje v plné míře stav populace sahající za hranice vod EU.

Vědecké doporučení poskytuje i Mezinárodní unie pro ochranu přírody, která v roce 2014 vyhodnotila daný živočišný druh jako kriticky ohrožený, a to na základě prudkého snížení velikosti populace. Mezinárodní unie pro ochranu přírody konstatuje, že za posledních 45 let došlo v důsledku hrozeb, jimž úhoři ve svých četných fázích života čelí, k podstatnému poklesu (90–95 %) míry dorůstání úhoře říčního ve všech rozlehlých oblastech jeho zeměpisného rozšíření.

Stav provádění nařízení č. 1100/2007

V provádění nařízení o úhořích došlo k významným prodlením. Členské státy předložily své plány řízení stavu úhořů se zpožděním (od několika měsíců po téměř dva roky po uplynutí lhůty), technická vyhodnocení trvala nečekaně dlouho, zprávy musely být ke schválení Komisí předkládány opakovaně a provádění většiny plánů a uplatňování opatření za účelem doplnění stavu populace bylo úměrně tomu zpožděno.

Plány řízení stavu úhořů předložilo devatenáct členských států. Tyto plány obsahují různá opatření ke snížení faktorů úmrtnosti včetně omezení rybolovu a opatření nesouvisejících s rybolovem, zejména pokud jde o úpravu nebo odstraňování překážek migrace, doplnění stavu populace, omezování znečištění nebo boj proti parazitům. Dříve než je schválila Komise, prozkoumala všechny předložené plány řízení stavu úhořů rada ICES.

Šest členských států bylo osvobozeno od povinnosti vypracovat plány řízení stavu úhořů, neboť jejich území nebylo považováno za významné přírodní stanoviště úhoře (článek 3).[4] Dva členské státy[5] plány nepředložily, a byly tudíž v případě úhořů automaticky povinny uplatnit 50% snížení intenzity rybolovu (čl. 4 odst. 2 nařízení o úhořích).

Podle čl. 9 odst. 1 nařízení musí členské státy každé tři roky podávat zprávu o pokroku dosaženém při provádění svých plánů řízení stavu úhořů. Tyto zprávy musí uvádět zejména následující informace:

a) pro každý členský stát podíl biomasy úhoře stříbrného, který uniká do moře za účelem tření, v poměru k cílové úrovni úniku uvedené v čl. 2 odst. 4;

b) úrovně intenzity rybolovu při celoročním lovu úhoře a snížení provedené v souladu s čl. 4 odst. 2 a čl. 5 odst. 4;

c) úrovně úmrtnosti způsobené jinými faktory než rybolovem a snížení provedené v souladu s čl. 2 odst. 10;

d) množství ulovených úhořů skleněných a poměry, v jakých je používán k různým účelům.

Většina členských států splnila lhůtu pro předložení první zprávy o dosaženém pokroku (30. června 2012).[6] Rozdíly v datech přijetí plánů řízení stavu úhořů v jednotlivých členských státech (červenec 2009 až 2011) se odrážejí i ve zprávách o dosaženém pokroku. Některé vnitrostátní orgány a vědci poukazují na nedostatek času ke sběru údajů a/nebo k posouzení dopadu provádění plánů řízení stavu úhořů.

Statistické a vědecké vyhodnocení výsledku plánů řízení stavu úhořů

Zprávy o dosaženém pokroku ze všech členských států byly podrobeny statistickému a vědeckému vyhodnocení. Na základě odborného hodnocení bylo v červnu 2013 získáno vědecké doporučení v reakci na žádost Komise ad hoc o technické vyhodnocení provádění plánů řízení stavu úhořů.[7] Toto doporučení potvrdilo, že ve většině jednotek pro řízení stavu úhořů, tj. 81 jednotek zřízených členskými státy k provádění svých plánů řízení stavu úhořů, bylo dosaženo pokroku při provádění opatření k řízení, která se týkala rybolovu, avšak že ostatní opatření k řízení stavu, například zlepšování přírodních stanovišť, boj proti parazitům nebo kontrola predátorů, byla často odkládána nebo provedena jen částečně.

Obecně řečeno za stávající situace je stále obtížné posoudit výsledek plánů řízení stavu úhořů v porovnání s cílovou 40% mírou úniku, kterou stanovilo nařízení o úhořích.

Vědecké doporučení zdůrazňuje, že účinnost jednotlivých opatření k řízení stavu nelze vždy prokázat: potřebné údaje chybí nebo se neočekává, že dotčená opatření přinesou výsledky okamžitě nebo v krátké době. Například je vysoce pravděpodobné, že omezení lovu úhoře stříbrného přispěla k nárůstu míry úniku úhoře stříbrného. Neočekává se však, že by opatření k řízení stavu cílená na úhoře před vývojovým stadiem úhoře stříbrného (například doplnění stavu) již přispěla ke zvýšené míře úniku úhoře stříbrného z biologických důvodů (generační zpoždění, které se pohybuje od přibližně pěti let ve středozemních lagunách až po 25–30 let v severní Evropě). Hodnotit opatření nesouvisející s rybolovem, která se týkají vodních elektráren, přečerpávacích stanic a překážek migrace, je v této chvíli také obtížné, zejména v důsledku toho, že možné dopady se liší podle konkrétní lokality a chybí údaje z doby po hodnocení. Doporučení nedochází k závěru, že tato opatření k řízení stavu jsou neúčinná nebo že nebudou účinná v dlouhodobějším výhledu.

Z výše vysvětlených důvodů dosud není možné jednotlivě určit přínos plánů řízení stavu úhořů pro obnovu celé populace. Podle zpráv členských států o dosaženém pokroku z 81 plánů řízení stavu úhořů sedmnáct plánů dosahuje svých cílů v oblasti biomasy, u 42 plánů tomu tak není a pro 22 plánů řízení stavu úhořů nebyla předložena žádná zpráva. V případě 24 plánů řízení stavu úhořů bylo nahlášeno dosažení jejich cílů v oblasti úmrtnosti způsobené faktory lidské činnosti, devatenáct plánů vykázalo, že těchto cílů nebylo dosaženo, a 38 neuvedlo všechny ukazatele populace potřebné k vyhodnocení tohoto aspektu. Vědecké vyhodnocení dále zdůraznilo hodnotu posouzení, jež se snaží určit, která dodatečná opatření (kromě omezení rybolovu) s největší pravděpodobností přispějí k dosažení cílů v oblasti řízení stavu populace.[8]

Doplnění stavu

Nařízení o úhořích ukládá členským státům, které povolují lov úhoře skleněného, vyhradit nejméně 60 % úlovků na doplnění stavu v rámci EU se zaměřením na ochranu. Není však jisté, zda bylo 60 % celkových úlovků k doplnění stavu skutečně použito, neboť poptávka se nezdá dostatečně vysoká. Doplnění stavu je opatření, jež se objevuje téměř ve všech plánech řízení stavu úhořů. Podle vědeckého přezkumu dosáhlo svých cílů zaměřených na doplnění stavu jen málo plánů řízení stavu úhořů, většina plánů svých cílů dosáhla částečně a u několika málo plánů se nepodařilo opatření uskutečnit.

Vědecké doporučení ve věci stavu populace úhoře říčního pro rok 2012[9] vyjádřilo obavy týkající se stávajících postupů pro doplnění stavu populace úhořů a poukázalo na to, že není jasné, zda doplnění stavu skutečně přispívá k zajištění zvýšené míry úniku úhořů stříbrných, nebo zda v některých plánech řízení stavu úhořů nejde o udržení lovu úhořů. Vědecký přezkum provádění plánů řízení stavu úhořů[10] dochází k závěru, že se nepředpokládá, že doplnění stavu v rámci plánů řízení stavu úhořů přispělo ke zvýšené míře úniku úhořů stříbrných: jeho účinnost je nadále nejistá, zatímco důkazy o čistém přínosu chybí, neboť dochází ke generačnímu zpoždění.

Vědci rovněž zpochybňují přínos doplnění stavu pro reprodukující se populaci a doporučuje se, aby „všichni nasazení úhoři byli označeni, a byli tak při následném odběru vzorků oddělitelní od úhořů pocházejících z volné přírody.“[11] Jakkoli účinky doplnění stavu nelze z důvodu generačního zpoždění prokázat okamžitě, byl v nedávné době ve Švédsku proveden výzkum, který sledoval nasazené úhoře s cílem ověřit, zda migrují stejným způsobem jako úhoři přirozeně dorostlí ve volné přírodě.[12] První výsledky zřejmě ukazují, že uměle nasazení úhoři se chovají stejně jako úhoři přirozeně dorostlí.

Přehled realizace doplňování stavu v členských státech je k dispozici v příloze II této zprávy.

Vývoj tržních cen úhořů skleněných a nezákonný obchod

Ustanovení čl. 7 odst. 6 nařízení o úhořích uvádí, že pokud dojde k podstatnému snížení tržních cen úhořů skleněných používaných pro doplnění stavu ve srovnání s cenami úhořů skleněných používaných pro jiné účely, na základě informací poskytnutých členskými státy a na žádost dotčeného členského státu, Komise přijme vhodná opatření pro řešení této situace. Tato opatření mohou zahrnovat snížení procenta úhořů skleněných, kteří mají být vyhrazeni k doplnění stavu, jak stanoví čl. 7 odst. 2 nařízení. Žádná taková opatření dosud nebyla přijata.

Nařízení o úhořích (čl. 7 odst. 7) stanoví povinnost Komise předat do 1. července 2011 Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž vyhodnotí účinnost opatření za účelem doplnění stavu a vývoj tržních cen úhořů skleněných. Komise připomínala členským státům jejich povinnost oznamovat ceny úhoře skleněného v průběhu let 2011 a 2012. Do července 2012, jeden rok po uplynutí první roční lhůty pro oznámení cen úhoře skleněného, předložilo dvanáct členských států zprávy o cenách úhoře skleněného, z nichž jen devět bylo úplných. V důsledku toho nebyla Komise schopna splnit oznamovací povinnosti podle čl. 7 odst. 7 ve stanovené lhůtě.

Předběžné hodnocení vývoje tržních cen úhoře skleněného vykázaných členskými státy je součástí této zprávy. Příloha I shrnuje informace, které poskytly členské státy o cenách za kilogram úhoře skleněného, které platí subjekty zajišťující doplnění stavu v různých členských státech.

Na základě zařazení úhoře říčního do přílohy II úmluvy CITES (a jejího provedení nařízením (EU) č. 338/97) není od prosince 2010 povoleno obchodování s úhoři směrem do Evropské unie či z Evropské unie.[13] S úhoři skleněnými ulovenými ve vodách EU nelze obchodovat mimo EU. Úhoře skleněné, kteří nejsou použiti k doplnění stavů, lze využít k lidské spotřebě (hlavně ve Španělsku a Francii) nebo pro akvakulturu (zejména v Nizozemsku a Dánsku, ale také v Řecku).

Vzhledem k tomu, že neexistuje mezinárodní obchod a nejsou k dispozici přesné a dostatečné informace o cenách v členských státech, není cenové srovnání úhořů skleněných, s nimiž se obchoduje, a úhořů skleněných používaných k doplnění stavu možné.

Doporučení ke zlepšení účinnosti nařízení o úhořích

Přestože jsou prováděny plány řízení stavu úhořů, stav populace úhoře říčního je nadále kritický, a dokud nebudou k dispozici jisté důkazy o trvalém zvýšení míry dorůstající a dospělé populace, měl by být uplatněn preventivní přístup. Vědci soustavně uvádějí, že by veškerá lidskou činností vyvolaná úmrtnost (úmrtnost v důsledku rybolovu a úmrtnost z důvodu ostatních faktorů lidské činnosti) měla být snížena na úroveň co nejbližší nule a že jsou nutná naléhavá opatření. V souladu s vědeckým doporučením může být zapotřebí zvážit další opatření ke snížení současné úrovně úmrtnosti vyvolané lidskou činností.

Provádění plánů řízení stavu úhořů vedlo k omezením rybolovu, která mohou během pár let přinést zvýšení míry dorůstání úhořů skleněných. Proto je nezbytné posuzovat dopad takovýchto omezení z krátkodobého hlediska.

K faktorům úmrtnosti z důvodu lidské činnosti, která není spojena s rybolovem, patří vodní elektrárny a přečerpávací stanice, ztráta nebo poškození přírodních stanovišť, znečištění, onemocnění a paraziti. Více pozornosti by mělo být věnováno těm opatřením k řízení stavu, která se týkají uvedených faktorů úmrtnosti z důvodu lidské činnosti, která není spojena s rybolovem, z nichž většinu zavedly členské státy jen částečně. Cílem vnitrostátních plánů řízení je zajistit splnění cílové 40% míry úniku stanovené v čl. 2 odst. 4 nařízení, v EU i v zemích mimo EU však zatím nejsou k dispozici úplné údaje, aby se posoudilo dosažení cíle na úrovni celé EU nebo celé populace úhořů.

Pokud jde o doplnění stavu, jehož dopad na populaci úhoře říčního lze posoudit jen z dlouhodobého hlediska, vědecké doporučení ukazuje, že existují obavy týkající se stávajících postupů pro doplnění stavu populace úhořů, a poukazuje na to, že dosud nelze prokázat, zda doplnění stavu skutečně přispívá k zajištění zvýšené míry úniku úhořů stříbrných. Proto je nezbytné zavést prostředky k hodnocení účinků tohoto opatření a jeho přínosu pro míru úniku úhořů stříbrných, jakož i zvážit, zda jsou ustanovení o doplnění stavu v nařízení o úhořích nadále přiměřená s ohledem na problémy s jejich prováděním. Útvary Komise pozorně sledují vědeckou práci na toto téma a budou se problému věnovat v souladu s nejnovějšími zjištěními.

A konečně z hlediska administrativy ukládá nařízení o úhořích členským státům významné oznamovací povinnosti, neboť pro plné posouzení stavu populace a účinnosti provádění plánů řízení stavu úhořů je nezbytné úplné vykazování ukazatelů. Předkládané zprávy jsou však často neúplné, neboť mezi členskými státy existují nesrovnalosti z hlediska oznamování a výpočtu vykazovaných ukazatelů populace. Normalizace formátů datových tabulek a metod výpočtu by vykazování usnadnila a současně by umožnila lepší hodnocení účinnosti jednotlivých opatření k řízení stavu na úrovni plánů řízení stavu úhořů.

Komise si hodlá vyžádat externí vědecký přezkum metodik používaných členskými státy, a případně aktualizaci nebo nový odhad ukazatelů populace úhořů. Cílem je získat spolehlivé odhady parametrů populace v plánech řízení stavu úhořů, aby odrážely populaci a stav využívání v Evropě, posoudit dopad nařízení o úhořích a zvážit, zda jsou zapotřebí další opatření. Na základě tohoto doporučení Komise případně zváží způsoby a prostředky hodnocení účinnosti nařízení o úhořích, včetně jeho možného přezkumu.

Zdroje

VTHVR, zpráva ze 43. plenárního zasedání, 8.–12. července 2013, Kodaň, zpráva EUR 26094.

Doporučení rady ICES v reakci na žádost EU radě ICES o technické vyhodnocení pokroku plánů řízení stavu úhořů, zvláštní žádost, červen 2013.

Rada ICES, zpráva o semináři na téma vyhodnocování pokroku plánů řízení stavu úhořů 2013, 13.–15. května 2013, sídlo ICES, Kodaň. ICES CM/ACOM:32. 757 stran.

Doporučení rady ICES pro rok 2014, úhoř říční, listopad 2013.

Rada ICES, zpráva společné pracovní skupiny EIFAAC/ICES pro úhoře (WGEEL), 18.–22. března 2013, Sukarietta, Španělsko, a 4.–10. září 2013, Kodaň, Dánsko.

Rada ICES, zpráva o semináři na téma údajů týkajících se úhoře a lososa z rámce pro shromažďování údajů (WKESDCF), 3.–6. července 2012, sídlo ICES, Kodaň. ICES CM/ACOM: 62.

[1] Úř. věst. L 248, 22.9.2007, s. 17. Stanovisko Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství uvedené v čl. 9 odst. 2 nařízení o úhořích je k dispozici na adrese: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594118/2013-07_STECF+PLEN-13-02_JRC83565.pdf (s. 113 f.).

[2] Krátké shrnutí závěrů 54. zasedání Vědecké kontrolní skupiny o obchodu s volně žijícími živočichy a rostlinami ze dne 3. prosince 2010, https://circabc.europa.eu/sd/a/49ab3fc9-646b-4b35-ac42-f0333479ce24/54_summary_srg.pdf.

[3] Podle čl. 2 odst. 1 nařízení o úhořích členské státy určí a vymezí jednotlivá povodí na svém vnitrostátním území, která tvoří přírodní stanoviště úhoře říčního („povodí úhoře“), zatímco podle čl. 7 odst. 1 nařízení o úhořích musí být do 31. července 2013 vyhrazeno na doplnění stavu populace 60 % ročně ulovených úhořů o délce menší než 12 cm (úhořů skleněných).

[4] Rakousko, Slovensko, Maďarsko, Rumunsko, Kypr, Malta.

[5] Bulharsko, Slovinsko.

[6] Dosud nepředložilo zprávu o dosaženém pokroku pouze Finsko.

[7] Doporučení rady ICES v reakci na žádost EU radě ICES o technické vyhodnocení pokroku plánů řízení stavu úhořů, zpráva Poradního výboru rady ICES, 2013. Doporučení rady ICES 2013, kniha 9, oddíl 9.3.3.3. 17 stran.

[8] VTHVR, zpráva ze 43. plenárního zasedání, 8.–12. července 2013, Kodaň, zpráva EUR 26094.

[9] Doporučení rady ICES ve věci úhoře říčního, Doporučení ICES 2012, kniha 9, oddíl 9.4.7: „Vzhledem k současným rekordně nízkým množstvím úhoře skleněného rada ICES znovu vyjadřuje svou obavu, že programy na doplnění stavu úhořů skleněných pravděpodobně nepřispějí k obnově populace úhoře říčního podstatným způsobem. Celkové důkazní břemeno by mělo spočívat v prokázání toho, že doplnění stavu bude vytvářet čisté přínosy z hlediska příspěvku k míře úniku úhořů stříbrných a potenciálu pro tření. Před doplněním stavu nebo v případě pokračujícího doplňování stavu by mělo být provedeno posouzení rizik, které zohlední rybolov, sádkování, dopravu, úmrtnost po nasazení a další faktory, jako jsou přenosy onemocnění a parazitů. Pro usnadnění obnovy populace by měly být všechny úlovky úhoře skleněného použity pro doplnění stavu. Doplnění stavu by mělo být prováděno pouze tam, kde se předpokládá vysoká míry přežití do stadia úhoře stříbrného a kde jsou dobré podmínky pro únik. To znamená, že doplnění stavu by nemělo být využíváno pro účely pokračování lovu a mělo by být prováděno pouze na místech, která vykazují nízkou úmrtnost z důvodu veškerých faktorů lidské činnosti.“

[10] Doporučení rady ICES v reakci na žádost EU radě ICES o technické vyhodnocení pokroku plánů řízení stavu úhořů, zpráva Poradního výboru rady ICES, 2013. Doporučení rady ICES 2013, kniha 9, oddíl 9.3.3.3. 17 stran.

[11] Zpráva pracovní skupiny EIFAAC/ICES pro úhoře (2011).

[12] Wickström & Sjöberg, Traceability of stocked eels – the Swedish approach (Sledovatelnost nasazených úhořů – švédský přístup), Ecology of Freshwater Fish 2013, s. 1.

[13] NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1).

Příloha I – Tabulka: Ceny za kilogram úhoře skleněného placené subjekty zajišťujícími doplnění stavu v různých členských státech, které Komisi nahlásily příslušné vnitrostátní orgány.

|| || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012

|| Poznámky || Hmotnost kg || Cena EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg || kg || EUR/kg

BE || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2010/11 – 120 kg 2011/12 – 160 kg || 125 || 510 || 152 || 425 || 143 || 453 || 160 || 470–520 || 206 || 399–416

CZ || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 671 kg 2010/11 – 620 kg 2011/12 – 520 kg || || || 289 || 495 || 640 || 547 || 609 || 547 || 557 || 530

DE || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 2 492 kg 2010/11 – 807 kg 2011/12 – 1 761 kg || || 400–550 || || 400–550 || || 400–550 || || 400–550 || || 400–550

DK || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 1 050 kg 2010/11 – 600 kg 2011/12 – 250 kg || || || || 419 || || 453 || || 421 || ||

EE || || || || || || 63,5 || 480 || 206,5 || 625 || ||

EL || || || || || || || || 285 || 420 || ||

ES || Ceny zaplacené za úhoře skleněné pro účely doplnění stavu uvádí pouze Asturie || 6 || 464 || 8 || 562 || není k dispozici || není k dispozici || 8 || 578 || 8 || 535

FR || Podle ústní informace 3,6 tuny prodáno ve FR za 400 EUR/kg. Neuveden konkrétní rok || || || || || || || || || ||

IE || Řídí se doporučením rady ICES – nevěří v přínos doplnění stavu, ale čekají na nové vědecké údaje || || || 0 || není k dispozici || 0 || není k dispozici || 0 || není k dispozici || 0 || není k dispozici

NL || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 2 890 kg 2010/11 – 370 kg 2011/12 – 2 086 kg || || || || || || 450 (UK) 440 (FR) || || 490 (UK) 550 (FR) || ||

LT || || || || || || || || 1 047 || || ||

LV || Cena zahrnovala skladování, dopravu a řízení || || || || || || || 100 || 2917* || ||

PL || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 85 kg 2010/11 – 85 kg 2011/12 – 90 kg || || || || || 85 || 650 || 85 || 500 || ||

PT || Nedoplňují stavy, ale prodávají do Španělska (čísla kurzívou) || || 270 || || 209 || || 275 || 900 || 402 300 || ||

SE || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 870 kg || || || || || || 575–650 || || 575–650 || ||

SK || || 100 || 808 || 62 || 565 || 85 || 595 || 79,5 || 600 || ||

UK || Podle zprávy o pokroku předložené Francií: 2009/10 – 240 kg 2010/11 – 1 487 kg 2011/12 – 400 kg || || || 240 || || (865,1) 1 401 || (476) || (948,3) 1 080 || (395) || ||

Poznámka: Tabulka obsahuje ceny úhořů skleněných za období let 2008 až 2012. Získat úplné a relevantní údaje z členských států bylo obtížné, a to i přes četné výzvy Komise k předložení takovýchto údajů.

Příloha II – Provádění opatření za účelem doplnění stavu

BE: V roce 2011 bylo ve Valonsku 130 000 jedinců (40 kg) úhoře skleněného nasazeno do určitých prioritních řek, například Ourthe (12 kg), Amblève ( 8 kg), Aisne (1 kg), Méhaigne (2 kg) v povodí Lesse a Mázy a Dyle (1 kg) v povodí Šeldy. V roce 2012 bylo nasazeno 50 kg do řek v povodí Mázy: Vesdre (6 kg), Haute Lesse (6 kg), Viroin (4 kg), Haute Sambre (6 kg), Biesme (2 kg), Biesmelle (2 kg), Hantes (2 kg), Thure (2 kg), Eau d’Heure (4 kg), jezera Eau d’Heure (2 kg). Doplňování stavu bude pokračovat po dobu příštích čtyř let.

CZ: Doplňování stavu ryb probíhá v souladu s plánem řízení. Stavy ryb jsou doplňovány v oblastech, které umožňují únik úhořů do moře. K nim patří povodí Labe ústícího do Severního moře (bezproblémová migrace) a povodí Odry, která ústí do Baltského moře na polském pobřeží (zde existují určité překážky bránící okamžitému úniku úhořů do Baltského moře). Podle plánu bude v každém roce v období let 2012, 2013 a 2014 dovezeno do České republiky 950 kg úhoře skleněného. Z toho 700 kg bude uhrazeno prostřednictvím operačního programu Rybářství a 250 kg bude uhrazeno ze soukromých prostředků Českého rybářského svazu.

DK: Doplnění stavu bylo provedeno v plném rozsahu, jak je popsáno v dánském plánu řízení stavu úhořů. Množství úhořů nasazených ve sladkovodních oblastech k doplnění stavu vzrostlo po roce 2010, kdy byly poskytnuty finanční prostředky z Evropského rybářského fondu. Množství úhořů, které dánský plán řízení stavu úhořů navrhoval za účelem doplnění stavu, činilo 0,8 milionu úhořů. Skutečné množství úhořů nasazených k doplnění stavu se v letech 2010 a 2011 zvýšilo na 1,2–1,4 milionu úhořů.

EE: Hlavní návrh plánu řízení stavu úhořů spočíval ve zvýšení ročního množství úhořů nasazovaných k doplnění stavu ve vodních útvarech v povodí řeky Narva a v posíleném doplňování stavu za pomoci dodatečného financování s využitím Evropského rybářského fondu (ERF). Od roku 2011 navíc doplnění stavu úhořů podporuje ERF. Bez doplnění stavu by zanikla rozsáhlá oblast s vysokým produkčním potenciálem.

EL: Plánované opatření, které mělo doplnit stav úhoře skleněného dovezeného z jiných členských států EU o 10 % (míra dorůstání úhořů je v Řecku velmi nízká), nebylo provedeno v plném rozsahu v důsledku finančních omezení.

ES: Všechna autonomní společenství, která doplnění stavu uvedla ve svých plánech, toto doplnění stavu uskutečnila, ačkoli v různé míře. Asturie, Kantábrie, Katalánsko a Andalusie své plány doplnění stavu provedly v plném rozsahu, zatímco Valencie využila k doplnění stavu pouze 42 % předpokládaného množství. Baskicko provede doplnění stavu až se zpožděním.

FR: Na doplnění stavu v rámci EU bylo vyčleněno 45 % kvóty úlovků úhoře skleněného v rybolovné sezóně 2011–2012. Předpokládalo se, že 5–10 % úlovku bude použito k doplnění stavu ve Francii, ale doplnění stavu v každé rybolovné sezóně v letech 2009 až 2012 je mnohem nižší, než bylo plánováno:

2009–2010: 0,33 %

2010–2011: 1,69 %

2011–2012: 8,34 %

Důvody pro nesplnění cílů zaměřených na doplnění stavu jsou pozdní provedení francouzských plánů týkajících se úhořů v roce 2009, zjištění viru EVEX u úhoře skleněného, pochybnosti o schopnosti osídlit určité oblasti, správní a finanční obtíže a znečištění některých cílových oblastí určených pro doplnění stavu. Doplňování stavu se každoročně zlepšuje díky získávaným zkušenostem týkajícím se lokalit vhodných pro doplnění stavu a hygienických aspektů.

Úmrtnost úhoře skleněného do patnácti dnů po doplnění stavu se pohybuje od 6 do 72 %, podle konkrétní oblasti. Přežití v prvních šesti měsících nebylo možné přesně určit. Ve dvou oblastech, kde došlo k doplnění stavu, bylo zjištěno, že „alespoň někteří“ úhoři přežívají. V dalších dvou oblastech, kde bylo prováděno doplnění stavu, nebyli znovu odloveni žádní označení (nasazení) úhoři, a proto nelze vyvodit žádný závěr o jejich míře přežití.

LT: Doplnění stavu je jedním z nejdůležitějších prvků plánu. Jeho intenzita závisí na dostupnosti úhoře skleněného. Je možné provádět doplnění stavu s úhoři v různých stadiích života. Doporučovaná hustota pro doplnění stavu v litevských vodních útvarech činí 100 jedinců úhoře skleněného nebo 25 jedinců úhoře o délce menší než 20 cm na hektar.

Za poslední desetiletí bylo doplnění stavu prováděno příležitostně pomocí potěru úhoře skleněného nebo materiálu z odchovu o tělesné hmotnosti několika gramů. I přes obtíže se zahájením provádění plánu řízení stavu úhořů začala rybářská služba zavádět příslušná opatření v polovině roku 2011. Bylo zakoupeno 134 000 jedinců úhoře říčního o délce menší než 20 cm (přibližně 10–11 g). V období dvou měsíců (červenec–srpen 2011) bylo celé množství získaných úhořů nasazeno do 22 jezer v Litvě.

NL: Předpokládalo se, že doplnění stavu bude zahájeno v roce 2009, započalo však až v roce 2010. Doplnění stavu se provádí s odchovanými mladými úhoři o délce nejméně 28 cm. Účinnost stávajícího programu na doplnění stavu úhořů je nejasná. Dopad programu na doplnění stavu v období 2009–2011 nebude zjevný do doby, než úhoři sklenění přesáhnou délku 30 cm a budou moci být odloveni v rámci rybolovu a programů monitorování úhořů. Proto tento účinek spadá mimo nyní hodnocené období. Nasazování úhořů skleněných z Francie, ze Španělska a z Anglie do nizozemských vod nepochybně zvýší biomasu úhoře stříbrného v těchto vodách.

Činnosti v období 2009–2012: Nasazení úhoři sklenění a odchovaní mladí úhoři

Množství násady k doplnění stavu || 2010 || 2011

úhoři sklenění || 763 || 164

odchovaní mladí úhoři || 0 || 1395

PL: Intenzita doplňování stavu závisí na dostupnosti úhoře skleněného v květnu a červnu. Množství doporučované k doplnění stavu v povodí Odry činí 6 milionů jedinců a v povodí Visly 7 milionů. K doplnění stavu je možné používat úhoře různých velikostí. Za poslední dvě desetiletí bylo doplnění stavu prováděno pomocí odchovaných mladých úhořů o hmotnosti několika gramů až několika stovek gramů.

Výsledky studií, které provedla katedra bioekonomiky rybolovu při Institutu vnitrozemského rybolovu, naznačují, že v Polsku existuje nejméně deset velkých společností dovážejících juvenilní úhoře za účelem doplnění stavu a jeden výrobce, jenž zajišťuje odchov dovezených úhořů skleněných a je spojený s Polskou rybářskou asociací ve městě Suwałki. Většina dovozců získává juvenilní úhoře od společností v oboru akvakultury se sídlem v Dánsku, Nizozemsku, Německu, ve Švédsku, v Litvě a ve Francii, kde se komerční vykrmování úhořů provádí v různém rozsahu, přičemž většina ryb má jednotlivou hmotnost 100 až 1 000 gramů.

PT: Zpráva nepopisuje, jak je plněna povinnost vyhradit 60 % úhořů skleněných odlovených v Minho (na jediném místě v Portugalsku, kde je povolen lov úhoře skleněného). Byly určeny potenciální lokality pro doplnění stavu. Portugalsko by však chtělo doplnění stavu znovu zvážit, zejména proto, že jeho přínos pro obnovu populace je pochybný, a rovněž z toho důvodu, že jeho podpora je finančně a technicky obtížná.

SE: Zvýšené doplňování stavu nepřispěje ke zvýšené míře úniku úhoře stříbrného dříve než 14 let po nasazení ryb (podle plánu řízení stavu úhořů). Úhoři sklenění jsou nakupováni z Francie a/nebo Anglie a vždy procházejí karanténou, aby bylo zaručeno, že do švédských vod nebude zavlečeno žádné onemocnění. Cíle v plánu řízení stavu úhořů spočívající ve zvýšení objemu doplňování stavu jsou splněny.

V roce 2008 činilo množství úhořů skleněných použitých k doplnění stavu ve Švédsku 1–1,2 milionu jedinců. Krátkodobým cílem v plánu řízení stavu úhořů bylo toto číslo do roku 2010 zdvojnásobit (2–2,5 milionu jedinců). Tohoto cíle bylo dosaženo v prvním roce provádění plánu řízení stavu úhořů. V letech 2010 a 2011 téměř zcela ustalo doplňování stavu na východním pobřeží; doplňování stavu ve vnitrozemských vodách se zaměřilo na jezera s odtokem na západ, zejména na jezero Vänern a jezero Vombsjön, aby se zamezilo budoucím dopadům lidské činnosti na program zaměřený na doplnění stavu (tj. úmrtnosti z důvodu rybolovu a vodních elektráren).

Vzhledem k tomu, že doplnění stavu se ukázalo jako velmi důležitá součást plánů řízení stavu úhořů, a s ohledem na současná nízká množství úhoře skleněného je třeba zajistit, aby jakékoli doplnění stavu vytvářelo čisté přínosy pro chovnou populaci, přičemž musí být splněny tři základní podmínky:

– na místě odlovu musí existovat přebytek úhořů skleněných,

– při jejich vypouštění by neměla existovat žádná nebo jen velmi malá úmrtnost z důvodu lidské činnosti a

– měla by existovat vysoká pravděpodobnost, že nasazení úhoři budou moci migrovat do Sargasového moře (bylo provedeno několik studií ke sledování nasazených úhořů migrujících na trdliště, dosud však není dostatečně prokázáno, že tito úhoři jsou schopni migraci úspěšně dokončit).