Návrh Směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek {SEK(2006) 557} /* KOM/2006/0195 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 4.5.2006 KOM(2006) 195 v konečném znění 2006/0066 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek (předložený Komisí) {SEK(2006) 557} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Směrnice 98/665/EHS a 92/13/EHS koordinují vnitrostátní předpisy týkající se opravných prostředků, které se použijí v případě porušení směrnic o veřejných zakázkách. Jelikož neexistují koordinovaná pravidla v oblasti lhůt pro podání opravného prostředku před uzavřením smlouvy, většina členských států zachovává vnitrostátní předpisy neumožňující včas zabránit podpisu smlouvy o zakázkách, jejichž udělení je napadeno. Podepsání takové smlouvy má však téměř vždy za následek nezvratnost účinků napadeného rozhodnutí o udělení. Tato situace je ještě znepokojivější, pokud jde o předcházení protiprávnímu zadání zakázek přímou dohodou, tzn. zakázek uzavřených protiprávně bez předchozího zveřejnění a výběrového řízení. Cílem návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS (dále „směrnice o přezkumu“), je více podpořit podniky Společenství, aby se ucházely o veřejné zakázky v kterémkoli členském státě Unie, a dát jim jistotu, že v případě, že by při zadávacím řízení byly poškozeny jejich zájmy, budou moci podat účinný opravný prostředek. Účinnost opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy tak povede zadavatele ke zlepšení postupů při zveřejnění a výběrových řízeních na jejich zakázky, což přinese prospěch všem zúčastněným stranám. | 120 | Obecné souvislosti Směrnice o přezkumu rozlišují mezi opravnými prostředky podanými před uzavřením smlouvy, jejichž cílem je především včas napravit porušení právních předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek, a opravnými prostředky podanými po uzavření smlouvy, které se obvykle omezují na přiznání náhrad škody. Vzhledem k tomu, že nejsou stanoveny lhůty ani zvláštní ustanovení umožňující včas pozastavit podpis smlouvy o zakázce, jejíž udělení je napadeno, je účinnost opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy v jednotlivých členských státech značně rozdílná. Také v případě protiprávního zadání zakázky přímou dohodou mají poškozené podniky pouze možnost podat opravný prostředek za účelem náhrady škody, což neumožňuje opětovné vyhlášení soutěže na protiprávně udělenou zakázku. Kromě toho nejsou pro zadavatele tyto náhrady škod dostatečně odrazující, zejména z toho důvodu, že podniky, které se cítí být poškozeny, musejí dokázat, že měly velké předpoklady zakázku získat. Přestože Soudní dvůr označil protiprávní zadání zakázek přímou dohodou za „nejzávažnější porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek“ (Stadt Halle, věc C-26/03, bod 37), neumožňují platné směrnice o přezkumu účinně předcházet takovému protiprávnímu jednání nebo napravit jeho důsledky. Nebude-li přijato legislativní opatření na úrovni Společenství, rozdíly mezi jednotlivými členskými státy, pokud jde o účinnost opravných prostředků, které mají podniky k dispozici, by zůstaly zachovány nebo by se dokonce zvýšily. Přetrvávala by tak právní nejistota a závažné nebo opakované porušování směrnic o veřejných zakázkách. | 130 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Účelem tohoto návrhu směrnice je změnit dvě směrnice týkající se přezkumného řízení v oblasti veřejných zakázek: i) směrnici 89/665/EHS, která se zejména používá u zakázek na stavební práce, služby a dodávky, uvedených nyní i ve směrnici 2004/18/ES; ii) směrnici 92/13/EHS, která se používá u zakázek zadaných subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací, nyní uvedených ve směrnici 2004/17/ES (přezkumná řízení v takzvaných „zvláštních“ odvětvích). Navrhované změny zavádějí koordinovaná pravidla, jejichž cílem je vyjasnit a zvýšit účinnost platných ustanovení o opravných prostředcích podaných před uzavřením smlouvy v rámci formálních postupů při zadání zakázky nebo v rámci zakázek uzavřených přímou dohodou. Další navrhované změny by měly vést na jedné straně k novému zaměření systému nápravy, který by Komise mohla uplatnit v případě závažných protiprávních jednání, a na straně druhé ke zrušení dvou systémů (atestace zadavatelů a smír) použitelných pouze ve zvláštních odvětvích, které u dotčených zadavatelů a podniků nevzbudily zájem. | 140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Cílem změny směrnic o přezkumu je zejména zvýšit účinnost opravných prostředků podaných hospodářskými subjekty v rámci postupů při zadávání veřejných zakázek, které musí být v souladu nejen se zvláštními ustanoveními směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES, ale také se zásadami Smlouvy o ES, jako jsou například zásady volného pohybu zboží, volného pohybu služeb a svobody usazování a zásady z nich vyplývající, jako rovné zacházení, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. Tento cíl je zcela v souladu s cílem článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, v němž se stanoví, že každý, jehož práva a svobody zaručené právem Unie byly porušeny, má právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces. Zvýšení účinnosti vnitrostátních přezkumných řízení, zejména těch, která se týkají protiprávního udělení veřejných zakázek přímou dohodou, je rovněž součástí globální politiky Evropské unie pro boj proti korupci (viz sdělení Komise ze dne 28.5.2003, KOM(2003) 317 v konečném znění). | 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadŮ | Konzultace zúčastněných stran | 211 | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Členské státy byly konzultovány v rámci Poradního výboru pro veřejné zakázky. Pro hospodářské subjekty a jejich zástupce (profesní sdružení a advokáty) byla zorganizována veřejná a otevřená konzultace formou internetových dotazníků (Interactive Policy Making), jejichž prostřednictvím bylo získáno 138 příspěvků. Kromě toho zaslalo z vlastní iniciativy své písemné příspěvky 5 evropských a národních profesních sdružení. Další konzultace hospodářských subjektů proběhla formou dotazníku zvlášť určeného skupině zastupující evropské podniky (European Business Test Panel), na jehož základě bylo získáno 543 příspěvků. V rámci Poradního výboru pro veřejné zakázky byli konzultováni nevládní odborníci, mezi nimiž byli i zástupci hospodářských subjektů. Zadavatelé byli konzultováni prostřednictvím internetového dotazníku, z něhož bylo získáno 16 příspěvků. | 212 | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Z konzultací hospodářských subjektů a jejich zástupců vyplývá, že fungování vnitrostátních přezkumných řízení v rámci směrnic vždy neumožňuje účinně napravit nedodržování předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek. Téměř všechny zúčastněné strany se shodují na potřebě zvýšit účinnost opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy prostřednictvím stanovení odkladné lhůty typu „standstill“ mezi oznámením rozhodnutí o udělení a podpisem smlouvy o veřejné zakázce a doplňujících pravidel, která by zaručila její účinnost. Rovněž existuje téměř všeobecná shoda ohledně závažnosti protiprávních udělování zakázek přímou dohodou některými zadavateli, avšak členské státy a hospodářské subjekty se rozcházejí v názorech na jejich řešení. Pouze malý počet členských států a hospodářských subjektů podporuje návrhy, jejichž cílem je zavést peněžité sankce nebo předběžné správní kontroly zadavatelů nebo systém oznamování ze strany nezávislých orgánů, které by obdržely stížnosti poškozených podniků. Pro zúčastněné strany je všeobecně přijatelnější návrh na zavedení povinnosti dodržet před podpisem smlouvy o zakázce udělené přímou dohodou odkladnou lhůtu spojenou s povinností transparentnosti. | 213 | V období od 19. března 2004 do 7. května 2004 proběhla konzultace na internetu. Komise obdržela 543 odpovědí. Výsledky této konzultace jsou dostupné na: http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů V rámci revize směrnic o přezkumu lze uvažovat o třech hlavních možnostech; dvě z nich by mohly být realizovány buď změnou směrnice, nebo přijetím sdělení: 1) Zachování směrnic v současné podobě: tato možnost by Komisi podněcovala k zahájení řízení o nesplnění povinnosti s cílem věnovat se všem problémům spojeným s nesouladem vnitrostátních právních předpisů nebo postupů v této oblasti se směrnicemi o přezkumu. Zjištěné rozdíly ve způsobu, jakým členské státy vyvozují praktické důsledky ze zásad vyplývajících z judikatury Soudního dvora, by i nadále přetrvávaly a problémy se spěšným podpisováním smluv o zakázkách by byly vyřešeny jen částečně a tempem lišícím se podle jednotlivých států, což by hospodářské subjekty zbavovalo záruk, pokud jde o účinnost opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy, uplatňovaných v členských státech (no level playing field). Co se týče protiprávních udělování zakázek přímou dohodou, většina členských států v současné době neuvažuje o zavedení zvláštních mechanismů pro opravné prostředky. V praxi by tak potenciální uchazeči i nadále mohli využívat pouze opravných prostředků za účelem náhrady škody. Obtíže spojené s tímto druhem opravného prostředku, jako např. důkazní břemeno, délka a nákladnost řízení, však uchazeče nepodporují v jeho využívání, neboť jeho výsledky jsou jen zřídkakdy pozitivní. Bez koordinovaného přístupu, který by umožnil zavést účinné opravné prostředky proti tomuto protiprávnímu jednání, se nezlepší transparentnost a výběrová řízení, což by zbavilo evropské podniky (včetně těch nejvíce konkurenceschopných) možnosti ucházet se o veřejné zakázky, které jsou zatím protiprávně udělovány přímou dohodou. 2) Zavedení odkladné lhůty typu „standstill“ prostřednictvím změny směrnic nebo na základě sdělení stanovujícího povinnosti členských států v tomto ohledu: ačkoli judikatura Soudního dvora obsahuje požadavek stanovit přiměřenou odkladnou lhůtu, aby uchazeči, kteří se cítí poškozeni, mohli podat účinný opravný prostředek ve stadiu, kdy mohou být protiprávní jednání ještě napravena, zůstávají přístupy jednotlivých členských států, pokud jde o dopad a přesný obsah této povinnosti, rozdílné. Vyvodit praktické důsledky takové povinnosti ve směrnici umožní současně vyřešit problémy spojené se spěšným podpisováním smluv o zakázkách při formálních zadávacích řízeních a s protiprávním udělováním zakázek přímou dohodou a přitom zvýšit právní jistotu v uvedených situacích a stanovit záruky účinného používání ustanovení. 3) Nové pravomoci udělené nezávislým orgánům prostřednictvím změny směrnic nebo na základě sdělení vyzývajícího k ustavení těchto orgánů: členské státy by určily nezávislé orgány, které by měly pravomoc oznamovat zadavatelům nejzávažnější případy porušení předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek (zejména jejich protiprávní udělování přímou dohodou) a vybízet je k odstranění zjištěných nedostatků. Tento systém oznamování je výhodný pro uchazeče z hlediska nákladů a zachování anonymity. Naproti tomu nejistota v otázkách výše správních nákladů, které by bylo třeba vynaložit na fungování těchto nezávislých orgánů, a záporný postoj většiny delegací členských států v rámci Poradního výboru pro veřejné zakázky vedly Komisi k vyloučení tohoto řešení ve prospěch zavedení odkladné lhůty. | 231 | Komise provedla posouzení dopadů zakotvené v jejím legislativním a pracovním programu. Výsledná zpráva je k dispozici na http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies . | 3. Právní stránka návrhu | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Pokud zadavatel ukončí formální zadávací řízení v souladu se směrnicemi o veřejných zakázkách, musí v zásadě odložit uzavření smlouvy až do uplynutí lhůty v minimální délce deseti kalendářních dnů počínaje dnem oznámení odůvodněného rozhodnutí o udělení hospodářským subjektům, kteří se zadávacího řízení zúčastnili. Pokud se zadavatel domnívá, že je oprávněn udělit přímou dohodou zakázku, jejíž výše přesahuje prahové hodnoty stanovené směrnicemi o veřejných zakázkách, je povinen (s výjimkou případů krajní naléhavosti) odložit uzavření smlouvy na minimální dobu 10 kalendářních dnů po náležitém zveřejnění zjednodušeného oznámení o udělení zakázky. Byla-li během odkladné lhůty zadavatelem protiprávně uzavřena smlouva, považuje se takové uzavření za neplatné. Orgán příslušný pro přezkum vyvodí z tohoto protiprávního jednání důsledky na účinky smlouvy; musí být však informován hospodářským subjektem před uplynutím lhůty pro podání opravného prostředku v délce šesti měsíců počínaje dnem skutečného uzavření smlouvy. Systém nápravy je zaměřen na případy závažného protiprávního jednání a nevyužívané systémy atestací a smíru se zrušují. | 310 | Právní základ Článek 95 Smlouvy o ES | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se použije, pokud se návrh nedotýká oblasti spadající do výlučné pravomoci Společenství. | Cíle návrhu nemohou být uspokojivě dosaženy akcí členských států z těchto důvodů: | 321 | Navzdory vývoji judikatury od roku 1999 a následným akcím některých členských států, zejména v důsledku řízení pro porušení Smlouvy zahájených ze strany Komise, přetrvávají významné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy, pokud jde o účinnost opravných prostředků v oblasti veřejných zakázek. Také chybějící záruky účinných opravných prostředků nepodporují podniky Společenství, aby se ucházely o zakázky mimo jejich zemi původu. Zkušenosti z posledních let ukazují, že tato právní nejistota nebude odstraněna izolovanou a různorodou činností několika členských států. | Cílů návrhu může být lépe dosaženo na úrovni Společenství z těchto důvodů: | 324 | Nedostatky, které byly zjištěny během konzultací, spadají do oblasti působnosti dvou směrnic přijatých v letech 1989 a 1992. Zlepšení a vyjasnění platných ustanovení těchto směrnic budou plně účinná pouze v případě přijetí pozměňující směrnice. Unie je způsobilejší dosáhnout cíle zvýšení účinnosti opravných prostředků v oblasti veřejných zakázek spadajících do oblasti působnosti směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES. Přípravné konzultace totiž ukázaly, že stále existují velké rozdíly ve snaze členských států, pokud jde o potřebu posílit předpisy umožňující zajistit účinné používání směrnic o veřejných zakázkách. Bez iniciativy na úrovni Společenství v této oblasti budou rozdíly mezi členskými státy ve správném používání právních předpisů Společenství o veřejných zakázkách přetrvávat. | 325 | Pokud jde o problém protiprávního udělování zakázek přímou dohodou, většina členských států dosud nepřijala žádné účinné řešení v boji proti tomuto protiprávními jednání, přestože velká většina z nich uznává existenci a závažnost tohoto problému. Co se týče problému spěšného podpisování zakázek při formálních zadávacích řízeních, shodují se zástupci členských států, že je třeba v pozměňující směrnici stanovit odkladnou lhůtu, jejíž rozsah a podrobná pravidla budou jasně vymezeny. Dále je zapotřebí přijmout legislativní opatření na úrovni Unie s cílem vytvořit jasný soubor účinných, přiměřených a odrazujících sankcí pro nejzávažnější porušení předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek. | 327 | Členským státům bude ponechána pravomoc jmenovat orgány příslušné k přezkumnému řízení a zachovat vnitrostátní procesní předpisy, které se v takových přezkumech použijí (uznání procesní autonomie členských států). Návrh směrnice je zaměřen na dva nejzávažnější problémy společné všem členských státům. | Návrh je tedy v souladu se zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z níže uvedených důvodů. | 331 | Návrh směrnice se omezuje na zavedení některých zlepšení nebo vyjasnění stávajících ustanovení týkajících se opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy a pouze těch zakázek, jejichž částky přesahují prahové hodnoty stanovené směrnicemi 2004/17/ES a 2004/18/ES, aniž by byla vyžadována změna stávajících administrativních nebo právních systémů. Rovněž plánované pozdější vypracování výkladových dokumentů pro odstranění jiných problémů spojených se špatným fungováním vnitrostátních přezkumných řízení vyplývajícím z chybného výkladu současných předpisů některými členskými státy ukazuje, že kroky Komise jsou přiměřené. | 332 | Zátěž veřejných orgánů se omezuje především na okrajové náklady spojené s povinností odložit podpis smlouvy obvykle na dobu 10 kalendářních dnů a s počátečním několikaprocentním zvýšením počtu opravných prostředků podaných proti zakázkám zveřejněným na úrovni Společenství. Zejména snížení veřejných výdajů a zvýšení kvality veřejných služeb plynoucí z lepšího používání práva Společenství v oblasti veřejných zakázek bude vzhledem k odrazujícímu účinku účinných opravných prostředků představovat pro celou společnost přínos, který značně převáží nad výše uvedenými dodatečnými náklady. Jelikož nebude nutné vytvářet nové administrativní struktury, bude finanční a administrativní zátěž veřejných orgánů rovněž snížena na minimum. | Volba nástrojů | 341 | Navrhovaný nástroj: směrnice. | 342 | Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů: Alternativou ke směrnici stanovující rozsah a podrobná pravidla používání odkladné lhůty typu „standstill“ by bylo přijetí výkladového dokumentu k judikatuře Soudního dvora. Tato alternativa však byla vyloučena, neboť by nemohla zaručit, že ve všech členských státech bude používána odkladná lhůta, která by byla jasně vymezena a vyhovovala by jednotlivým situacím, na něž se vztahují směrnice o veřejných zakázkách. Obecně lze říci, že přijetím výkladového dokumentu ze strany Komise by nemohly být odstraněny rozdíly ve výkladu s členskými státy a mezi nimi navzájem, pokud jde o judikaturu, na které se zakládá povinnost dodržet odkladnou lhůtu, a o podmínky použití účinné, přiměřené a odrazující sankce uplatněné v případě porušení tohoto ustanovení, které je zásadní pro účinnost opravných prostředků podaných před uzavřením smlouvy. | 4. Rozpočtové důsledky | 409 | Návrh nemá dopad na rozpočet Společenství. | 5. Další informace | 510 | Zjednodušení | 511 | Návrh vede ke zjednodušení legislativního rámce. | 512 | Navrhované zjednodušení spočívá ve zrušení systémů atestací a smíru použitelných ve zvláštních odvětvích (směrnice 92/13/EHS), které nebyly využívány. | Přezkum/revize/ustanovení o skončení platnosti | 531 | Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu. | 550 | Srovnávací tabulka Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních předpisů, jimiž se směrnice provádí, a rovněž srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí. | 560 | Evropský hospodářský prostor Navrhovaný akt spadá do oblasti, na niž se vztahuje Dohoda o EHP, a proto by se měl rozšířit na Evropský hospodářský prostor. | 2006/0066 (COD) Návrh SMěRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zvýšení účinnosti přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4], vzhledem k těmto důvodům: 1. Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce[5] a směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací[6], se vztahují na přezkumná řízení v případě zadaných zakázek. Účelem těchto směrnic je zaručit účinné používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby[7] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb[8]. 2. Z konzultací zúčastněných stran a z judikatury Soudního dvora Evropských společenství je patrné, že v členských státech existují jisté nedostatky v mechanismech pro opravné prostředky. Tyto nedostatky vedou k tomu, že mechanismy uvedené ve směrnicích 89/665/EHS a 92/13/EHS vždy neumožňují dohlížet na dodržování předpisů Společenství, zvláště ve stadiu, kdy mohou být protiprávní jednání ještě napravena. Hospodářské subjekty tak zatím nemají záruky transparentnosti a nediskriminace, jež by měly být těmito směrnicemi zajištěny. Za těchto okolností nemůže Společenství jako celek plně využívat pozitivních účinků modernizace a zjednodušení pravidel zadávání veřejných zakázek, vyplývajících ze směrnic 2004/18/ES a 2004/17/ES. Je tedy třeba doplnit směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS o nezbytné prvky, které by umožnily dosáhnout výsledků požadovaných zákonodárcem Společenství. 3. Jedním ze zjištěných nedostatků je zejména skutečnost, že mezi rozhodnutím o udělení zakázky a uzavřením příslušné smlouvy neexistuje doba, během níž by mohl být proveden účinný přezkum, což někdy způsobuje, že zadavatelé usilují o co nejrychlejší podpis smlouvy s cílem dosáhnout toho, že důsledky napadeného rozhodnutí o udělení budou nezvratné. V zájmu nápravy tohoto nedostatku, jenž představuje závažnou překážku účinné soudní ochrany příslušných kandidátů nebo uchazečů, je třeba stanovit minimální odkladnou lhůtu, během níž je pozastaveno uzavření příslušné smlouvy, k němuž může či nemusí dojít v okamžiku podpisu smlouvy. 4. Vzhledem k potřebě, uznané všemi zúčastněnými stranami, dosáhnout souladu mezi rychlostí zadávacího řízení a účinností vnitrostátních přezkumných řízení, je třeba spojit na jedné straně povinnost dodržet přiměřenou minimální odkladnou lhůtu uzpůsobenou časovým okolnostem a více či méně složitým podmínkám, za nichž jsou některá řízení zahájena, a na straně druhé povinnost poskytnout pomocí nejrychlejších dostupných komunikačních prostředků nezbytné informace každému, kdo si přeje podat vhodný opravný prostředek. K těmto informacím patří především shrnutí důvodů, které jsou uvedeny ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES. 5. Vzhledem k tomu, že cílem směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES je zmodernizovat a zjednodušit zadávací řízení, je třeba omezit povinnost minimální odkladné lhůty na okolnosti, za nichž se mohou hospodářské subjekty jiné než subjekt, jemuž byla zakázka udělena, dovolávat porušení platných předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek, pokud jde o transparentnost a účast v soutěži. 6. Tato minimální odkladná lhůta se nepoužije v případech krajní naléhavosti ve smyslu směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES, ani v případě zakázek výslovně vyloučených uvedenými směrnicemi. 7. Naproti tomu vzhledem k uznávané závažnosti jakéhokoli protiprávního zadání zakázky přímou dohodou a v zájmu zajištění účinné soudní ochrany všech dotčených osob, je třeba uplatnit minimální odkladnou lhůtu spojenou s povinností transparentnosti při zadávání všech zakázek přímou dohodou bez předchozího zveřejnění nebo výzvy k účasti v soutěži podle odchylek uvedených ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES a v každém případě tehdy, zadá-li zadavatel přímou dohodou zakázku, jejíž částka přesahuje prahové hodnoty stanovené uvedenými směrnicemi, bez předchozího zveřejnění nebo výzvy k účasti v soutěži osobě od něj právně odlišné. Uplatnění této odkladné lhůty doplněné o povinnou transparentnost stanovenou v rozsudku Soudního dvora ve věci C-26/03, Stadt Halle[9], má umožnit účinně bojovat proti zakázkám zadaným protiprávně přímou dohodou, jelikož se jedná ze strany zadavatele o nejzávažnější porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek. 8. Vzhledem k tomu, že tato směrnice má stanovit minimální odkladnou lhůtu, jež je považována za nezbytnou pro účinný přezkum, je třeba zajistit soudržnost příslušných ustanovení směrnic 89/665/EHS a 92/13/EHS, aby nebyla dotčena účinnost právního nástroje jako celku, jehož cílem je umožnit podat opravný prostředek před uzavřením smlouvy. 9. Zejména v případě, kdy členský stát požaduje, aby osoba mající v úmyslu využít přezkumného řízení o tom uvědomila zadavatele, je třeba nevyžadovat žádnou minimální dodatečnou lhůtu, která by musela uplynout mezi okamžikem, kdy je tato informace zaslána zadavateli, a okamžikem, kdy je podán opravný prostředek. Stejně tak pokud členský stát požaduje, aby dotyčná osoba podala opravný prostředek nejprve u zadavatele, je třeba, aby byla téže osobě poskytnuta přiměřená minimální lhůta pro informování orgánu příslušného k přezkumnému řízení před uzavřením smlouvy v případě, že by chtěla napadnout odpověď nebo absenci odpovědi ze strany zadavatele. 10. Podání opravného prostředku krátce před uplynutím minimální odkladné lhůty nesmí mít za následek, že orgán příslušný k přezkumnému řízení nebude mít dostatek času k jednání, zejména k prodloužení odkladu uzavření smlouvy. Je tedy třeba stanovit samostatnou minimální odkladnou lhůtu, která bude zahájena informováním orgánu příslušného k přezkumnému řízení a která tomuto orgánu v každém případě umožní jednat v krátké, ale přiměřené době. 11. Z týchž důvodů vztahujících se k účinnosti celého právního nástroje je třeba stanovit, aby byly k zaslání uvedených informací a k podání příslušných opravných prostředků využity nejrychlejší komunikační prostředky umožňující zachovat účinnost minimální odkladné lhůty a poskytnout důkazy o těchto sděleních. Je tedy nutné v této souvislosti stanovit, aby byly informace zaslány faxem nebo elektronickým prostředkem, komunikačními prostředky vyhovující výše uvedeným vlastnostem, jejichž použití je navíc snadné a představuje nízké náklady pro všechny dotčené strany. 12. Stejně tak je třeba zajistit soudržnost mezi lhůtami pro podání opravného prostředku proti rozhodnutím zadavatelů, jimiž se ukončuje účast kandidáta nebo uchazeče na řízení podle směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES, na jedné straně a odkladnými lhůtami na straně druhé. 13. V zájmu zajištění dodržování účinných lhůt pro podání opravných prostředků zaměřených proti spěšnému podpisování protiprávně zadaných zakázek a proti protiprávnímu zadávání zakázek přímou dohodou, které Soudní dvůr označil za nejzávažnější porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek ze strany zadavatele, je třeba stanovit účinnou, přiměřenou a odrazující sankci pro všechny zadavatele, kteří porušili minimální odkladné lhůty stanovené směrnicemi 89/665/EHS a 92/13/EHS. Vzhledem k tomu, že směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS stanoví, že členské státy zajistí, aby mohla být protiprávní rozhodnutí zadavatelů zrušena orgány příslušnými k přezkumnému řízení, je za těchto okolností třeba stanovit, že jakékoli uzavření smlouvy, v rozporu s těmito lhůtami nebude mít právní účinek, a že z této skutečnosti orgán příslušný k přezkumnému řízení vyvodí tytéž důsledky jako při uzavření protiprávní smlouvy, jakými jsou například vrácení částek, jež byly případně zadavatelem vyplaceny. 14. V zájmu dodržování přiměřenosti použitých sankcí je však třeba, aby členské státy umožnily orgánu příslušnému k přezkumnému řízení nezpochybnit smlouvu nebo uznat některé její časové účinky, pokud si to za takových výjimečných okolností vyžaduje dodržení některých kategorických požadavků týkajících se obecného zájmu nehospodářské povahy. Potřeba zajistit po uplynutí určité doby právní jistotu rozhodnutí přijatých zadavateli navíc vyžaduje stanovení přiměřené minimální lhůty pro žádost o přezkum, jejímž cílem je nechat uzavření takové smlouvy bez právního účinku a vyvodit z něj důsledky. 15. Posílení účinnosti vnitrostátních přezkumných řízení díky této směrnici by mělo přimět dotyčné osoby k častějšímu využívání možností přezkumu před uzavřením smlouvy prostřednictvím předběžných postupů. Za těchto okolností je třeba zaměřit systém nápravy na případy vážného porušení předpisů Společenství v oblasti veřejných zakázek a nechat na Komisi, aby pro příslušný členský stát stanovila přiměřenou lhůtu na odpověď, která by lépe zohlednila dané okolnosti. 16. Dobrovolný systém atestací stanovený směrnicí 92/13/EHS, na jehož základě mají zadavatelé možnost nechat při pravidelných přezkumech ověřit, že jejich postupy při zadávání zakázek jsou v souladu s předpisy, nebyl téměř využíván a nemůže tedy splnit svůj cíl, totiž předcházet četným případům porušení práva Společenství v oblasti veřejných zakázek. Naproti tomu povinnost uložená členským státům směrnicí 92/13/EHS zajistit stálé služby subjektů pověřených za tímto účelem může představovat správní náklady na jejich fungování, které již nejsou vzhledem k chybějící skutečné poptávce ze strany zadavatelů odůvodněné. Z těchto důvodů je tedy třeba systém atestací zrušit. 17. Stejně tak možnost smíru stanovená směrnicí 92/13/EHS nevzbudila u hospodářských subjektů skutečný zájem, a to jednak proto, že sama o sobě neumožňuje dospět k závazným předběžným opatřením, která by včas zabránila protiprávnímu uzavření smlouvy, jednak kvůli své povaze, jež je obtížně slučitelná s dodržováním obzvláště krátkých lhůt pro podání opravného prostředku, jehož účelem je přijetí předběžných opatření a zrušení protiprávních rozhodnutí. Potenciální účinnost smíru byla ještě snížena obtížemi při sestavení úplného a dostatečně obsáhlého seznamu nezávislých smírců z každého členského státu, kteří by byli kdykoli k dispozici a kteří by byli schopni vyřídit žádosti o smír ve velmi krátkých lhůtách. Z těchto důvodů je tedy třeba tuto možnost smíru zrušit. 18. Je třeba zachovat povinnost členských států poskytovat pravidelně informace o fungování vnitrostátních přezkumných řízení, které jsou přiměřené vzhledem ke sledovanému cíli, a zapojit Poradní výbor pro veřejné zakázky do stanovení rozsahu a povahy těchto informací. Pouze poskytnutí této informace totiž umožní správně posoudit účinky změn zavedených v rámci této směrnice po uplynutí významného období pro její provedení. 19. Je proto vhodné změnit směrnice 89/665/EHS a 92/13/EHS. 20. Jelikož cílů této směrnice nemůže být z výše uvedených důvodů uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů a uznává zejména zásadu procesní autonomie členských států. 21. Tato směrnice uznává základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem této směrnice je zejména zajistit plné dodržování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces v souladu s článkem 47 prvním a druhým pododstavcem listiny, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Směrnice 89/665/EHS Směrnice 89/665/EHS se mění takto: 1) Článek 1 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Pokud jde o postupy při zadávání veřejných zakázek, které spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES(*), přijmou členské státy opatření nezbytná pro zajištění účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí učiněných zadavateli podle článků 2 až 2f této směrnice z důvodu, že rozhodnutí porušila právo Společenství v oblasti veřejných zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící. ___________________________ (*) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114.“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Členské státy zajistí, aby přezkumné řízení bylo dostupné podle podrobných pravidel, která mohou stanovit členské státy, každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité veřejné zakázky a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla škoda nebo jí hrozí.“ c) Doplňují se nové odstavce 4 a 5, které znějí: „4. Členské státy mohou požadovat, aby osoba usilující o přezkum oznámila zadavateli faxem nebo elektronickým prostředkem domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat opravný prostředek. V takovém případě členské státy zajistí, aby nebyla vyžadována žádná minimální lhůta, která by měla uplynout mezi okamžikem, kdy je tato informace zaslána zadavateli, a okamžikem, kdy je podán opravný prostředek u orgánu příslušného k přezkumu. Členské státy mohou rovněž požadovat, aby dotyčná osoba podala nejprve opravný prostředek u zadavatele. V takovém případě členské státy zajistí, aby podání uvedeného opravného prostředku faxem nebo elektronickým prostředkem vedlo k okamžitému pozastavení možnosti uzavřít smlouvu. Automatické pozastavení uvedené v druhém pododstavci končí uplynutím lhůty, která nesmí být kratší než pět pracovních dnů následujících po dni zaslání odpovědi zadavatele faxem nebo elektronickým prostředkem. 5. V případě přezkumu týkajícího se okolností, za nichž došlo nebo nedošlo k zaslání faxem nebo elektronickým prostředkem podle odstavce 4, orgán příslušný k přezkumu nezávislý na zadavateli vezme zejména v úvahu všechny přiměřené a relevantní důkazy, které mu poskytli odesilatelé těchto zásilek a které potvrzují zaslání z jejich strany a obdržení příjemci.“ 2) Článek 2 se mění takto: a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. S výjimkou případů uvedených v čl. 1 odst. 4 a v článcích 2a až 2f přezkumné řízení nemusí mít odkladný účinek na postup při zadávání veřejných zakázek, kterého se týká.“ b) Vkládá se nový odstavec 3a, který zní: „3a. Je-li u orgánu nezávislého na zadavateli podán opravný prostředek vztahující se k rozhodnutí o udělení zakázky nebo k pozdějšímu rozhodnutí, uvědomí tento orgán neprodleně zadavatele faxem nebo elektronickým prostředkem o skutečnosti, že nemůže uzavřít smlouvu během lhůty určené členským státem, z něhož tento orgán pochází. Tato lhůta nesmí být kratší než pět pracovních dnů následujících po dni zaslání příslušné informace. Po prozkoumání všech dokumentů připojených k žádosti o přezkum a po zjištění, že není třeba uvedenou odkladnou lhůtu prodloužit, může orgán kdykoli ukončit povinnost neuzavírat smlouvu.“ c) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Členské státy mohou stanovit, že při zvažování, zda přijmout předběžná opatření, vezme orgán příslušný k přezkumu v úvahu pravděpodobné důsledky daných opatření pro všechny zájmy, které jím mohou být poškozeny, a veřejný zájem a může rozhodnout, že nepřijme tato opatření, pokud by jejich nevýhody převážily nad výhodami. Využijí-li členské státy možnosti uvedené v prvním pododstavci, nemohou vytvářet překážky pro použití článku 2f, jestliže byl při uzavření příslušné smlouvy porušen čl. 1 odst. 4, čl. 2 odst. 3a nebo některý z článků 2a až 2e, nebo jestliže bylo porušeno dodatečné předběžné opatření přijaté orgánem příslušným k přezkumu a určené k prodloužení odkladu uzavření smlouvy. Rozhodnutím nevydat předběžná opatření nejsou dotčena jiná práva žadatele.“ d) Odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. S výjimkou případů uvedených v čl. 1 odst. 4 a v článcích 2a až 2f se účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na uzavření smlouvy po udělení zakázky řídí vnitrostátními právními předpisy. S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že poté, co byla uzavřena smlouva podle čl. 1 odst. 4, čl. 2 odst. 3, článků 2a až 2f, je pravomoc orgánů příslušných k přezkumu omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.“ e) V odst. 8 prvním pododstavci se slova „soudem ve smyslu článku 177 Smlouvy“ nahrazují slovy „soudem ve smyslu článku 234 Smlouvy“. 3) Vkládají se nové články 2a až 2f, které znějí: „Článek 2a 1. Členské státy zajistí, aby osoby uvedené v čl. 1 odst. 3 měly k dispozici lhůty pro účinný přezkum rozhodnutí přijatých zadavateli, prostřednictvím přijetí nezbytných předpisů, které budou dodržovat minimální podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku a v článcích 2b, 2c a 2d. 2. K uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení veřejné zakázky spadající do působnosti směrnice 2004/18/ES nesmí dojít před uplynutím lhůty v délce alespoň deseti kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí o udělení zakázky zasláno dotyčným uchazečům faxem nebo elektronickým prostředkem. K rozhodnutí o udělení zakázky zaslanému každému uchazeči je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES. 3. Odchylně od odstavce 2 v naléhavých případech uvedených v čl. 38 odst. 8 směrnice 2004/18/ES mohou členské státy stanovit, že k uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení veřejné zakázky nesmí dojít před uplynutím lhůty v délce alespoň sedmi kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí o udělení zakázky zasláno dotyčným uchazečům faxem nebo elektronickým prostředkem. Tato lhůta se automaticky prodlouží o tři kalendářní dny, pokud osoba uvedená v čl. 1 odst. 3 této směrnice před jejím uplynutím oznámí faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému zadavateli svůj záměr podat opravný prostředek. K rozhodnutí o udělení zakázky zaslanému každému uchazeči je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES. Členské státy mohou použít první pododstavec, jedná-li se o zakázky založené na rámcové dohodě ve smyslu čl. 1 odst. 5 směrnice 2004/18/ES nebo zakázky udělené v rámci dynamických nákupních systémů ve smyslu čl. 1 odst. 5 nebo 6 uvedené směrnice. 4. Lhůty uvedené v odstavcích 2 a 3 se nepoužijí v případech krajní naléhavosti ve smyslu čl. 31 odst. 1 písm. c) směrnice 2004/18/ES. Článek 2b Členské státy mohou stanovit, že lhůty uvedené v čl. 2a odst. 2 a 3 se nepoužijí v těchto případech: a) jedná-li se o zakázky založené na rámcové dohodě uzavřené pouze s jedním hospodářským subjektem ve smyslu čl. 32 odst. 3 směrnice 2004/18/ES; b) jedná-li se o zakázky založené na rámcové dohodě uzavřené s více hospodářskými subjekty a tyto zakázky byly zadány použitím podmínek stanovených v rámcové dohodě bez obnovení hospodářské soutěže ve smyslu čl. 32 odst. 4 druhého pododstavce první odrážky směrnice 2004/18/ES; c) jedná-li se o zakázky udělené v rámci otevřeného řízení ve smyslu čl. 1 odst. 11 písm. a) směrnice 2004/18/ES a obdržel-li zadavatel pouze nabídku uchazeče, jemuž byla zakázka udělena; d) jedná-li se o zakázky udělené v rámci omezeného řízení ve smyslu čl. 1 odst. 11 písm. b) směrnice 2004/18/ES a učinil-li již zadavatel v případě všech hospodářských subjektů vyzvaných k podání nabídky, s výjimkou hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka udělena, rozhodnutí, proti němuž lze podat opravný prostředek a které ukončuje jejich účast na řízení na základech odlišných od kritérií pro udělení příslušné zakázky; e) jedná-li se o zakázky udělené v rámci vyjednávacího řízení ve smyslu čl. 1 odst. 11 písm. d) směrnice 2004/18/ES a učinil-li již zadavatel v případě všech konzultovaných hospodářských subjektů, které projevily o uvedené řízení zájem, s výjimkou hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka udělena, rozhodnutí, proti němuž lze podat opravný prostředek a které ukončuje jejich účast na řízení na základech odlišných od kritérií pro udělení příslušné zakázky. Článek 2c 1. Jestliže členské státy stanoví, že opravný prostředek proti rozhodnutí zadavatele přijatého v rámci nebo v souvislosti s postupem při zadávání veřejných zakázek, na který se vztahuje směrnice 2004/18/ES, musí být podán před uplynutím stanovené lhůty, nesmí být tato lhůta kratší než deset kalendářních dnů následujících po dni, kdy je toto rozhodnutí zadavatele zasláno faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému uchazeči nebo kandidátovi. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo kandidátovi je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES. 2. Členské státy, které využijí možností stanovených v čl. 2a odst. 3, mohou stanovit, že opravný prostředek podle odstavce 1 tohoto článku musí být podán ve lhůtě, která nesmí být kratší než sedm kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele zasláno faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému uchazeči nebo kandidátovi. Tato lhůta se automaticky prodlouží o tři kalendářní dny, pokud osoba uvedená v čl. 1 odst. 3 před jejím uplynutím oznámí faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému zadavateli svůj záměr podat opravný prostředek. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo kandidátovi je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 41 odst. 2 směrnice 2004/18/ES. Článek 2d V případě přezkumu týkajícího se okolností, za nichž došlo nebo nedošlo k zaslání rozhodnutí faxem nebo elektronickým prostředkem podle článků 2a a 2c, orgán příslušný k přezkumu vezme zejména v úvahu všechny přiměřené a relevantní důkazy, které mu poskytl zadavatel o zaslání z jeho strany a o obdržení této zásilky dotyčným uchazečem nebo kandidátem. Článek 2e 1. Členské státy zajistí účinnost přezkumů vedoucích k přijetí předběžných postupů a ke zrušení rozhodnutí uvedených v článku 1 a čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) v případě zakázek zadaných protiprávně přímou dohodou, za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. 2. Jestliže se zadavatel domnívá, že může s ohledem na platné předpisy Společenství nezahájit formální řízení spočívající v předchozím zveřejnění nebo výzvě k účasti v soutěži pro zadání veřejné zakázky, jejíž částka přesahuje prahovou hodnotu uvedenou ve směrnici 2004/18/ES, musí před uzavřením příslušné smlouvy přijmout tato dvě opatření: a) přijmout rozhodnutí o udělení, které nebude mít za následek uzavření smlouvy a proti němuž bude možné podat opravný prostředek ve smyslu článků 1 a 2 této směrnice; b) zveřejnit oznámení, které zajistí potřebnou míru zveřejnění a které bude obsahovat alespoň informace uvedené v příloze této směrnice. Zveřejnění oznámení v souladu s čl. 35 odst. 4 a článkem 36 směrnice 2004/18/ES splňuje podmínky stanovené v písmeni b) tohoto odstavce. 3. K uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení zakázky uvedené v odstavci 2 nesmí dojít před uplynutím minimální lhůty deseti kalendářních dnů následujících po dni požadovaného zveřejnění oznámení uvedeného v odst. 2 písm. b). 4. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí v případech krajní naléhavosti ve smyslu čl. 31 odst. 1 písm. c) směrnice 2004/18/ES ani v případě výslovně vyloučených zakázek podle článků 12 až 18 uvedené směrnice. Článek 2f 1. Členské státy zajistí, aby byly dodržovány jak lhůty uvedené v čl. 1 odst. 4 a čl. 2a odst. 2 a 3, tak článek 2e za podmínek stanovených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. 2. Uzavření smlouvy v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1 nemá právní účinek. 3. Odchylně od odstavce 2 mohou členské státy stanovit, že smlouva, při jejímž uzavření došlo k porušení ustanovení uvedených v odstavci 1, má nicméně určité účinky mezi dotčenými stranami nebo vůči třetím osobám, uplyne-li lhůta pro žádost o přezkum, která nesmí být kratší než šest měsíců počínaje dnem skutečného uzavření smlouvy. Odchylka stanovená v prvním pododstavci může být rovněž uplatněna, pokud v rámci přezkumu, jehož cílem je nechat prohlásit, že uzavření smlouvy je v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1, a vyvodit z této skutečnosti důsledky, zjistí orgán příslušný k přezkumu nezávislý na zadavateli, že dodržení některých kategorických požadavků týkajících se obecného zájmu nehospodářské povahy si v daném případě vyžaduje nezpochybňovat některé účinky uvedené smlouvy. 4. Členské státy stanoví systém sankcí, jež se uplatní v případě uzavření smlouvy v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1, pokud nastanou okolnosti uvedené v odstavci 3 nebo pokud se zadavatel dovolává krajní naléhavosti ve smyslu čl. 31 odst. 1 písm. c) směrnice 2004/18/ES, avšak nebyly splněny všechny podmínky tohoto ustanovení. Takto stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do [ 18 měsíců po vyhlášení této směrnice v Úředním věstníku Evropské unie ] a jakékoli pozdější změny oznámí co nejdříve.“ 4) Článek 3 se mění takto: a) Odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto: „1. Komise může zahájit řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud dospěje k názoru, že při zadávání veřejných zakázek ve smyslu směrnice 2004/18/ES došlo k závažnému porušení práva Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek. 2. Komise oznámí členskému státu a zadavateli důvody, na základě kterých rozhodla, že došlo k závažnému protiprávnímu jednání, a žádá nápravu. S ohledem na okolnosti daného případu určí příslušnému členskému státu přiměřenou lhůtu na odpověď.“ b) V odstavci 3 se úvodní věta nahrazuje tímto: „Ve lhůtě stanovené v odstavci 2 předá dotyčný členský stát Komisi:“ 5) Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 1. Členské státy sdělí Komisi každoročně informace o fungování svých přezkumných řízení v předchozím kalendářním roce. Komise po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky stanoví předmět a povahu těchto informací. 2. Nejpozději šest let po [ 18 měsíců po dni vyhlášení této směrnice v Úředním věstníku Evropské unie ] přezkoumá Komise po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky používání této směrnice a případně navrhne její změny.“ 6) Doplňuje se nová příloha, jejíž znění je uvedeno v příloze I této směrnice. Článek 2 Směrnice 92/13/EHS Směrnice 92/13/EHS se mění takto: 1) Článek 1 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Pokud jde o postupy při zadávání zakázek, které spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES(*), přijmou členské státy opatření nezbytná pro zajištění účinného, a zejména co nejrychlejšího přezkumu rozhodnutí zadavatelů podle článků 2 až 2f této směrnice z důvodu, že tato rozhodnutí porušila právo Společenství v oblasti zakázek nebo vnitrostátní předpisy je provádějící. _______________________ (*) Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.“ b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. Členské státy zajistí, aby přezkumné řízení bylo dostupné způsoby, které mohou členské státy stanovit, každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité veřejné zakázky a které v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla škoda nebo jí hrozí.“ c) Doplňují se nové odstavce 4 a 5, které znějí: „4. Členské státy mohou požadovat, aby osoba usilující o přezkum oznámila zadavateli faxem nebo elektronickým prostředkem domnělé protiprávní jednání a svůj záměr podat opravný prostředek. V takovém případě členské státy zajistí, aby nebyla stanovena žádná minimální lhůta, která by měla uplynout mezi okamžikem, kdy je tato informace zaslána zadavateli, a okamžikem, kdy je podán opravný prostředek u orgánu příslušného k přezkumnému řízení. Členské státy mohou rovněž požadovat, aby dotyčná osoba podala nejprve opravný prostředek u zadavatele. V takovém případě členské státy zajistí, aby podání uvedeného opravného prostředku faxem nebo elektronickým prostředkem vedlo k okamžitému pozastavení možnosti uzavřít smlouvu. Automatické pozastavení uvedené v druhém pododstavci končí uplynutím lhůty, která nesmí být kratší než pět pracovních dnů následujících po dni zaslání odpovědi zadavatele faxem nebo elektronickým prostředkem. 5. V případě přezkumu týkajícího se okolností, za nichž došlo nebo nedošlo k zaslání faxem nebo elektronickým prostředkem podle odstavce 4, orgán příslušný k přezkumnému řízení nezávislý na zadavateli vezme zejména v úvahu všechny přiměřené a relevantní důkazy, které mu poskytli odesilatelé těchto zásilek a které potvrzují zaslání z jejich strany a obdržení příjemci.“ 2) Článek 2 se mění takto: a) Odstavec 3 se nahrazuje tímto: „3. S výjimkou případů uvedených v čl. 1 odst. 4 a v článcích 2a až 2f přezkumné řízení nemusí mít odkladný účinek na zadávací řízení, kterého se týká.“ b) Vkládá se nový odstavec 3a, který zní: „3a. Je-li u orgánu nezávislého na zadavateli podán opravný prostředek vztahující se k rozhodnutí o udělení zakázky nebo k pozdějšímu rozhodnutí, uvědomí tento orgán neprodleně zadavatele faxem nebo elektronickým prostředkem o skutečnosti, že nemůže uzavřít smlouvu během lhůty určené členským státem, z něhož tento orgán pochází. Tato lhůta nesmí být kratší než pět pracovních dnů následujících po zaslání příslušné informace. Po prozkoumání všech dokumentů připojených k žádosti o přezkum a po zjištění, že není nutné uvedenou odkladnou lhůtu prodloužit, může orgán kdykoli ukončit povinnost neuzavírat smlouvu.“ c) Odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Členské státy mohou stanovit, že při zvažování, zda přijmout předběžná opatření, vezme orgán příslušný k přezkumnému řízení v úvahu pravděpodobné důsledky daných opatření pro všechny zájmy, které jím mohou být poškozeny, a veřejný zájem a může rozhodnout, že nepřijme tato opatření, pokud by jejich nevýhody převážily nad výhodami. Využijí-li členské státy možnosti uvedené v prvním pododstavci, nemohou vytvářet překážky pro použití článku 2f, jestliže byl při uzavření příslušné smlouvy porušen čl. 1 odst. 4, čl. 2 odst. 3a nebo některý z článků 2a až 2e, nebo jestliže bylo porušeno dodatečné předběžné opatření přijaté orgánem příslušným k přezkumnému řízení a určené k prodloužení odkladu uzavření smlouvy. Rozhodnutím nevydat předběžná opatření nejsou dotčena jiná práva žadatele.“ d) Odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. S výjimkou případů uvedených v čl. 1 odst. 4 a v článcích 2a až 2f se účinky výkonu pravomocí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na uzavření smlouvy po udělení zakázky řídí vnitrostátními předpisy. S výjimkou případu, kdy je třeba rozhodnutí před přiznáním náhrady škody zrušit, může členský stát dále stanovit, že poté, co byla uzavřena smlouva podle čl. 1 odst. 4, čl. 2 odst. 3, článků 2a až 2f, je pravomoc orgánů příslušných k přezkumnému řízení omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným protiprávním jednáním.“ e) V odst. 9 prvním pododstavci se slova „soudem ve smyslu článku 177 Smlouvy“ nahrazují slovy „soudem ve smyslu článku 234 Smlouvy“. 3) Vkládají se nové články 2a až 2f, které znějí: „Článek 2a 1. Členské státy zajistí, aby osoby uvedené v čl. 1 odst. 3 měly k dispozici lhůty pro účinný přezkum rozhodnutí přijatých zadavateli, prostřednictvím přijetí nezbytných předpisů, které budou dodržovat minimální podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku a v článcích 2b, 2c a 2d. 2. K uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení veřejné zakázky spadající do působnosti směrnice 2004/17/ES nesmí dojít před uplynutím lhůty v délce alespoň deseti kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí o udělení zakázky zasláno dotyčným uchazečům faxem nebo elektronickým prostředkem. K rozhodnutí o udělení zakázky zaslanému každému uchazeči je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES. 3. Odchylně od odstavce 2 v případech, kdy se uplatní nejkratší zkrácené lhůty uvedené v čl. 45 odst. 8 směrnice 2004/17/ES mohou členské státy stanovit, že k uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení veřejné zakázky nesmí dojít před uplynutím lhůty v délce alespoň sedmi kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí o udělení zakázky zasláno dotyčným uchazečům faxem nebo elektronickým prostředkem. Tato lhůta se automaticky prodlouží o tři kalendářní dny, pokud osoba uvedená v čl. 1 odst. 3 této směrnice před jejím uplynutím oznámí faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému zadavateli svůj záměr podat opravný prostředek. K rozhodnutí o udělení zakázky zaslanému každému uchazeči je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES. Členské státy mohou použít první pododstavec, jedná-li se o zakázky založené na rámcové dohodě ve smyslu čl. 1 odst. 4 a čl. 14 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES nebo zakázky udělené v rámci dynamických nákupních systémů ve smyslu čl. 1 odst. 5 a článku 15 uvedené směrnice. 4. Lhůty uvedené v odstavcích 2 a 3 se nepoužijí v případech krajní naléhavosti ve smyslu čl. 40 odst. 3 písm. d) směrnice 2004/17/ES. Článek 2b 1. Členské státy mohou stanovit, že lhůty uvedené v čl. 2a odst. 2 a 3 se nepoužijí v těchto případech: a) jedná-li se o zakázky založené na rámcové dohodě uzavřené pouze s jedním hospodářským subjektem a zadané v souladu s čl. 14 odst. 2 a s čl. 40 odst. 3 písm. i) směrnice 2004/17/ES; b) jedná-li se o zakázky udělené v rámci otevřeného řízení ve smyslu čl. 1 odst. 9 písm. a) směrnice 2004/17/ES a obdržel-li zadavatel pouze nabídku uchazeče, jemuž byla zakázka udělena; c) jedná-li se o zakázky udělené v rámci omezeného řízení ve smyslu čl. 1 odst. 9 písm. b) směrnice 2004/17/ES a učinil-li již zadavatel v případě všech hospodářských subjektů vyzvaných k podání nabídky, s výjimkou hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka udělena, rozhodnutí, proti němuž lze podat opravný prostředek a které ukončuje jejich účast na řízení na základech odlišných od kritérií pro udělení příslušné zakázky; d) jedná-li se o zakázky udělené v rámci vyjednávacího řízení ve smyslu čl. 1 odst. 9 písm. c) směrnice 2004/17/ES a učinil-li již zadavatel v případě všech konzultovaných hospodářských subjektů, které projevily o uvedené řízení zájem, s výjimkou hospodářského subjektu, jemuž byla zakázka udělena, rozhodnutí, proti němuž lze podat opravný prostředek a které ukončuje jejich účast na řízení na základech odlišných od kritérií pro udělení příslušné zakázky. Článek 2c 1. Jestliže členské státy stanoví, že každý opravný prostředek proti rozhodnutí zadavatele přijatému v rámci nebo v souvislosti se zadávacím řízením, na které se vztahuje směrnice 2004/17/ES, musí být podán před uplynutím stanovené lhůty, nesmí být tato lhůta kratší než deset kalendářních dnů následujících po dni, kdy je toto rozhodnutí zadavatele zasláno faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému uchazeči nebo kandidátovi. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo kandidátovi je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES. 2. Členské státy, které využijí možností stanovených v čl. 2a odst. 3, mohou stanovit, že opravný prostředek podle odstavce 1 tohoto článku musí být podán ve lhůtě, která nesmí být kratší než sedm kalendářních dnů následujících po dni, kdy bylo rozhodnutí zadavatele zasláno faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému uchazeči nebo kandidátovi. Tato lhůta se automaticky prodlouží o tři kalendářní dny, pokud osoba uvedená v čl. 1 odst. 3 před jejím uplynutím oznámí faxem nebo elektronickým prostředkem dotyčnému zadavateli svůj záměr podat opravný prostředek. K rozhodnutí zadavatele zaslanému každému uchazeči nebo kandidátovi je připojeno shrnutí příslušných důvodů uvedených v čl. 49 odst. 2 směrnice 2004/17/ES. Článek 2d V případě přezkumu týkajícího se okolností, za nichž došlo nebo nedošlo k zaslání rozhodnutí faxem nebo elektronickým prostředkem podle článků 2a a 2c, orgán příslušný k přezkumnému řízení vezme zejména v úvahu všechny přiměřené a relevantní důkazy, které mu zadavatel poskytl o zaslání z jeho strany a o obdržení této zásilky příslušným uchazečem nebo kandidátem. Článek 2e 1. Členské státy zajistí účinnost přezkumů vedoucích k přijetí předběžných postupů a ke zrušení rozhodnutí uvedených v článku 1 a čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) v případě zakázek zadaných protiprávně přímou dohodou, za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. 2. Jestliže se zadavatel domnívá, že může s ohledem na platné předpisy Společenství nezahájit formální řízení spočívající v předchozím zveřejnění nebo výzvě k účasti v soutěži pro zadání veřejné zakázky, jejíž částka přesahuje prahovou hodnotu uvedenou ve směrnici 2004/17/ES, musí před uzavřením příslušné smlouvy přijmout tato dvě opatření: a) přijmout rozhodnutí o udělení, které nebude mít za následek uzavření smlouvy a proti němuž bude možné podat opravný prostředek ve smyslu článků 1 a 2 této směrnice; b) zveřejnit oznámení, které zajistí potřebnou míru zveřejnění a které bude obsahovat alespoň informace uvedené v příloze této směrnice. Zveřejnění oznámení v souladu s články 43 a 44 směrnice 2004/17/ES splňuje podmínky stanovené v písmeni b) tohoto odstavce. 3. K uzavření smlouvy po rozhodnutí o udělení zakázky uvedené v odstavci 2 nesmí dojít před uplynutím minimální lhůty deseti kalendářních dnů následujících po dni požadovaného zveřejnění oznámení uvedeného v odst. 2 písm. b). 4. Odstavce 2 a 3 se nepoužijí v případech krajní naléhavosti ve smyslu čl. 40 odst. 3 písm. d) směrnice 2004/17/ES ani v případě výslovně vyloučených zakázek podle článků 19 až 26 uvedené směrnice. Článek 2f 1. Členské státy zajistí, aby byly dodržovány jak lhůty uvedené v čl. 1 odst. 4 a čl. 2a odst. 2 a 3, tak článek 2e za podmínek stanovených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku. 2. Uzavření smlouvy v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1 nemá právní účinek. 3. Odchylně od odstavce 2 mohou členské státy stanovit, že smlouva, při jejímž uzavření došlo k porušení ustanovení uvedených v odstavci 1, má nicméně určité účinky mezi dotčenými stranami nebo vůči třetím osobám, uplyne-li lhůta pro žádost, která nesmí být kratší než šest měsíců počínaje dnem skutečného uzavření smlouvy. Odchylka stanovená v prvním pododstavci může být rovněž uplatněna, pokud v rámci přezkumu, jehož cílem je nechat prohlásit, že uzavření smlouvy je v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1, a vyvodit z této skutečnosti důsledky, zjistí orgán příslušný k přezkumnému řízení nezávislý na zadavateli, že dodržení některých kategorických požadavků týkajících se obecného zájmu nehospodářské povahy si v daném případě vyžaduje nezpochybňovat některé účinky uvedené smlouvy. 4. Členské státy stanoví systém sankcí, jež se uplatní v případě uzavření smlouvy v rozporu s ustanoveními uvedenými v odstavci 1, pokud nastanou okolnosti uvedené v odstavci 3 nebo pokud se zadavatel dovolává krajní naléhavosti ve smyslu čl. 40 odst. 3 písm. d) směrnice 2004/17/ES, avšak nebyly splněny všechny podmínky tohoto ustanovení. Takto stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tato ustanovení Komisi nejpozději do [ 18 měsíců po vyhlášení této směrnice v Úředním věstníku Evropské unie ]a jakékoli pozdější změny oznámí co nejdříve.“ 4) Články 3 až 7 se zrušují. 5) Článek 8 se mění takto: a) Odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto: „1. Komise může využít řízení uvedené v odstavcích 2 až 5, pokud dospěje k názoru, že při zadávání zakázek v oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES nebo v souvislosti s čl. 27 písm. a) výše uvedené směrnice v případě zadavatelů, na které se uvedené ustanovení vztahuje, došlo k závažnému porušení předpisů Společenství o zadávání zakázek. 2. Komise oznámí členskému státu a zadavateli důvody, na základě kterých rozhodla, že došlo k závažnému protiprávnímu jednání, a požádá o nápravu vhodnými prostředky. S ohledem na okolnosti daného případu určí příslušnému členskému státu přiměřenou lhůtu na odpověď.“ b) V odstavci 3 se úvodní věta nahrazuje tímto: „Ve lhůtě stanovené v odstavci 2 předá dotyčný členský stát Komisi:“ 6) Články 9 až 11 se zrušují. 7) Článek 12 se nahrazuje tímto: „Článek 12 1. Členské státy sdělí Komisi každoročně informace o fungování svých přezkumných řízení v předchozím kalendářním roce. Komise po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky stanoví předmět a povahu těchto informací. 2. Nejpozději šest let po [ 18 měsíců po dni vyhlášení této směrnice v Úředním věstníku Evropské unie ]přezkoumá Komise po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky používání této směrnice a případně navrhne její změny.“ 8) Doplňuje se nová příloha, jejíž znění je uvedeno v příloze II této směrnice. Článek 3 Provedení 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do [ 18 měsíců po vyhlášení této směrnice v Úředním věstníku Evropské unie ]. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 4 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 5 Adresáti Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně […] […] PŘÍLOHA I „PŘÍLOHA Minimální informace, které musí obsahovat oznámení uvedené v čl. 2e odst. 2 písm. b) - jméno, adresa a kontaktní místo(a) zadavatele; - název zakázky; - druh zakázky (stavební práce/dodávky/služby) a místo jejího výkonu, dodání nebo poskytnutí; - stručný popis zakázky; - klasifikace CPV (společný slovník pro veřejné zakázky); - celková konečná hodnota udělené zakázky; - datum rozhodnutí o udělení zakázky; - odůvodnění rozhodnutí nezahájit formální řízení spočívající v předchozím zveřejnění nebo výzvě k účasti v soutěži pro zadání veřejné zakázky, jejíž částka přesahuje prahovou hodnotu uvedenou ve směrnici 2004/18/ES v případech, na které se vztahuje článek 31 uvedené směrnice, nebo jakékoli jiné odůvodnění v souladu s předpisy Společenství; - jméno a adresa hospodářského subjektu, kterému byla zakázka udělena; - přesné určení orgánu příslušného k přezkumnému řízení a lhůt pro podání opravného prostředku; - subjekt, u něhož lze získat informace týkající se podání opravného prostředku.“ PŘÍLOHA II „PŘÍLOHA Minimální informace, které musí obsahovat oznámení uvedené v čl. 2e odst. 2 písm. b) - jméno, adresa a kontaktní místo(a) zadavatele; - název zakázky; - druh zakázky (stavební práce/dodávky/služby) a místo jejího výkonu, dodání nebo poskytnutí; - stručný popis zakázky; - klasifikace CPV (společný slovník pro veřejné zakázky); - celková konečná hodnota udělené zakázky; - datum rozhodnutí o udělení zakázky; - odůvodnění rozhodnutí nezahájit formální řízení spočívající v předchozím zveřejnění nebo výzvě k účasti v soutěži pro zadání veřejné zakázky, jejíž částka přesahuje prahovou hodnotu uvedenou ve směrnici 2004/17/ES v případech, na které se vztahuje čl. 40 odst. 3 uvedené směrnice, nebo jakékoli jiné odůvodnění v souladu s předpisy Společenství; - jméno a adresa hospodářského subjektu, kterému byla zakázka udělena; - přesné určení orgánu příslušného k přezkumnému řízení a lhůt pro podání opravného prostředku; - subjekt, u něhož lze získat informace týkající se podání opravného prostředku.“[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. C, […], […], s. […]. [2] Úř. věst. C, […], […], s. […]. [3] Úř. věst. C, […], […], s. […]. [4] Úř. věst. C, […], […], s. […]. [5] Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33. Směrnice ve znění směrnice 92/50/EHS (Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 1). [6] Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003. [7] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Komise (ES) č. 2083/2005 (Úř. věst. L 333, 20.12.2005, s. 28). [8] Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 2083/2005. [9] Sb. rozh. 2005, s. I-1, bod 39.