CS Úřední věstník Evropské unie C 141/5

Stanovisko Výboru regionů – Budoucnost Lisabonské strategie v období po roce 2010

2010/C 141/02

VÝBOR REGIONŮ

— trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji (1) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství;

— klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU;

— poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování;

— vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (2). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce.

Zpravodajka : paní Christine Chapman (UK/SES), poslankyně Velšského národního shromáždění

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Hlavní sdělení

1. podporuje vypracování strategie na období po roce 2010, která bude následovat po současné Lisabonské strategii, má však za to, že je zapotřebí strategii lépe vyvážit a sloučit strategii EU pro udržitelný rozvoj s Lisabonskou strategií; vítá sice závazek Komise aktivně začleňovat obyvatele do inkluzivní společnosti a vytvářet konkurenceschopné, propojené a ekologičtější hospodářství, který oznámila ve svém konzultačním dokumentu o budoucnosti strategie zveřejněném dne 24. listopadu, je však zklamán, že Komise nenavrhla ambicióznější a více zastřešující vizi, která by lépe vyvážila a orientovala strategii tak, aby Evropa směřovala k udržitelné, sociálně spravedlivé a soudržné společnosti;

2. zdůrazňuje, že současná Lisabonská strategie dostatečně neuznává zásadní úlohu, již mají místní a regionální orgány v celé EU při provádění strategie a při informování o ní v praxi, a opakuje výzvu uvedenou v Bílé knize o víceúrovňové správě, aby byl tento nedostatek v nové strategii napraven;

3. konstatuje, že mezi regionálními a místními orgány panuje nejistota ohledně obecného smyslu současné Lisabonské strategie. Tuto nejistotu však lze odstranit tak, že se v nové strategii stanoví jasné cíle a lidé v praxi o nich budou účinně informováni;

4. lituje, že Lisabonská strategie, která měla přispět k hospodářské a měnové unii, neměla žádaný dopad ve formě lepší společné hospodářské správy na úrovni EU nebo lepší koordinace hospodářských politik členských států; a lituje, že jako odpověď na současnou hospodářskou krizi přijalo mnoho členských států hospodářské politiky, které vycházejí pouze z národních zájmů, místo aby se snažily o koordinované akce v rámci jednotného evropského trhu;

5. vyzývá k tomu, aby nová strategie měla výslovný zastřešující cíl zaměřený na vysokou kvalitu života a blahobyt všech občanů EU. Rozhodující složkou je zde zaměstnanost stejně jako materiální bohatství, avšak pro celkový obraz kvality života a blahobytu je nutné zohlednit i další faktory včetně širších společenských a environmentálních podmínek, v nichž lidé žijí (3);

6. trvá na tom, že této vysoké kvality života se musí dosahovat v rámci udržitelných limitů planety s omezenými zdroji (4) a jejím předpokladem musí být dosažení společensky soudržné a spravedlivé společnosti, kde je maximálně rozvinuta hodnota a příspěvek všech jedinců i skupin a kde se pobídky a podpůrná opatření zaměřují na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a na budování udržitelného hospodářství;

7. vyzdvihuje klíčovou roli vzdělávání a odborné přípravy při zvyšování povědomí o otázkách udržitelnosti a rozvoji tvořivého a podnikatelského talentu občanů Evropy a také to, že je nutné budovat kulturu celoživotního vzdělávání;

8. navrhuje pojmenovat novou strategii novým jménem, aby tak nedocházelo k záměnám s Lisabonskou smlouvou a zvýraznil se nový přístup této strategie. Navrhuje např. název Kvalita života pro všechny – budování udržitelné budoucnosti Evropy ve světě či zkrácenou verzi Strategie pro udržitelnou Evropu;

9. žádá efektivnější komunikační strategii, jež by zahrnovala místní a regionální orgány a šířila osvětu a prosazovala hlavní sdělení nové strategie;

Současné a nové výzvy

10. trvá na tom, že současná finanční, hospodářská, sociální a ekologická krize zásadně změnila okolnosti, za nichž probíhá diskuse o budoucnosti Lisabonské strategie, což znamená, že je třeba hledat jiné možnosti než za běžných podmínek. Krize totiž přináší řadu bezprostředních výzev, obzvláště nutnost zastavit růst nezaměstnanosti v celé Evropě a zejména mezi mladými lidmi a zabývat se problémem široké škály protekcionistických opatření. Poukázala také na strukturální slabiny globálního hospodářského modelu a zdůraznila, že je zapotřebí nový přístup, udržitelný z ekologického, sociálního a z hospodářského hlediska, a dále přísnější regulace bankovního a finančního sektoru;

11. opakuje, že už předtím, než hospodářská krize zasáhla Evropu, když jsme ještě měli za to, že si hospodářství vede poměrně dobře, v celé Evropě stále existovala vysoká míra chudoby a dále rostly rozdíly v příjmech. Podle údajů, které v říjnu 2008 zveřejnila Evropská komise, žije 16 % obyvatel Evropy pod hranicí chudoby, každý desátý člověk žije v domácnosti, kde nikdo nepracuje, a 19 % dětí je ohroženo chudobou (5). Potírání chudoby a rostoucích majetkových nerovností v Evropě musí být jedním z hlavních cílů budoucí strategie;

12. poznamenává, že Evropa čelí řadě dlouhodobějších výzev včetně demografických změn, změny klimatu, zabezpečení dodávek energie, globalizace (6) a dosahování územní soudržnosti v celé Evropě, s nimiž si nová strategie bude muset poradit; lituje, že územní soudržnost není jako jedna z hlavních zásad v konzultačním dokumentu Komise na téma strategie EU 2020 viditelnější; žádá Komisi, aby se v souladu s požadavky o územní soudržnosti, které byly stanoveny Lisabonskou smlouvou, zavázala předložit posouzení územního dopadu každého nového legislativního návrhu dotýkajícího se pravomocí místních nebo regionálních orgánů;

13. konstatuje, že dozvukem sociální, finanční a hospodářské krize bude v nadcházejících letech významný tlak na veřejné finance. Je nezbytné, aby se na místní, regionální, státní i evropské úrovni efektivněji přidělovaly prostředky a finance tak, aby se zajistily správné investice, díky nimž bude možné realizovat širší cíle nové strategie; aby města a regiony mohly efektivně přispívat k provádění Lisabonské strategie, je třeba plně zajistit dodržování zásad Evropské charty místní samosprávy Rady Evropy týkajících se finančních zdrojů místních společenství (článek 9) ze strany Evropské unie i členských států;

14. tvrdí, že pro dosažení účinné sociální soudržnosti i pro dlouhodobé překonání výzev je naprosto nezbytný územní přístup ve všech politikách, který bere v úvahu specifika na regionální a místní úrovni v rámci celé Evropy. 0Stejně tak je nezbytné i poskytnutí dostatečných zdrojů z rozpočtu Společenství na podporu vyváženého rozvoje Unie v územních otázkách;

15. navrhuje, aby prioritou nové strategie byly investice do ekologického hospodářství, dále by se měla věnovat sociální soudržnosti a zajišťovat přístup spočívající ve víceúrovňové správě a také tomu, aby se přehodnotilo, jak měřit dopad nové strategie;

Investice do ekologického hospodářství

16. žádá, aby byly do nové strategie začleněny cíle a závazky EU v oblasti změny klimatu, aby tak mohlo v Evropě vzniknout hospodářství s nízkými emisemi;

17. vyzývá politické představitele EU, aby jako nejvyšší prioritu stanovili rozvoj konkurenceschopnosti Evropy v ekologickém hospodářství, což by EU umožnilo ujmout se vůdčí role v transformaci celosvětové ekonomiky tak, aby měla řádný a udržitelný základ. To především znamená, že bude vzorem a stanoví za prioritu investice do nových ekologických technologií, výzkumu a vývoje, včetně výroby energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti, udržitelných metod výroby a spotřeby, IKT a infrastruktur širokopásmového připojení v odlehlých obcích i podpory ekologické ochrany. Při realizaci tohoto programu budou mít zásadní roli evropské univerzity, výzkumná centra a malé a střední podniky (7). Posun k ekologickému hospodářství vyžaduje strukturální změny v evropském hospodářství včetně koordinace makroekonomické politiky a aktivní politiky trhu práce;

18. požaduje evropskou strategii pro ekologické dovednosti a ekologická pracovní místa, jež by představovala rámec pro investice do dovedností a znalostí na podporu rozvoje udržitelného hospodářství. Budoucí evropské programy financování včetně Programu celoživotního učení a Evropského sociálního fondu by se měly zaměřovat na podporu investic do „zelených“ pracovních míst a dovedností se zvláštním důrazem na nové, dynamické a inovační malé a střední podniky (8);

19. žádá, aby EU přijala ucelený rámec pobídek a podpůrných mechanismů (ekologické zlepšení tvorby právních předpisů) na podporu rozvoje udržitelného hospodářství v celé Evropě;

20. vyzývá k tomu, aby se za prioritu považovalo sdílení osvědčených postupů v inovačních přístupech, které vytvářejí pobídky v jednotlivých členských státech, jež podněcují občany, podniky i veřejné orgány v EU k osvojení si ekologického chování, oceňují je za to a na druhou stranu trestají chování, které není „udržitelné“;

21. opakuje, že ekologický přístup může vytvořit virtuální kruh a nabídnout řešení hospodářských a společenských problémů. Například díky nedávným změnám v nařízeních o strukturálních fondech je nyní možné podporovat opatření pro energetickou účinnost v domácnostech s nízkými příjmy;

22. zdůrazňuje význam iniciativ přicházejících zdola od místních společenství pro uskutečnění změn v praxi (9);

Sociální soudržnost a začleňování

23. zdůrazňuje hodnotu a význam systémů sociálního pojištění a sociální ochrany, jež chrání ty nejzranitelnější ve společnosti, a potřebu zachovat silný evropský sociální model (10);

24. uznává v souladu s Protokolem o službách obecného zájmu, který je přílohou Lisabonské smlouvy, zásadní úlohu služeb obecného zájmu, zejména pak úlohu sociálních služeb obecného zájmu, jejichž uspořádání a financování je třeba více zajistit, a dále uznává důležitost místních veřejných služeb pro občany;

25. požaduje akce na potírání dětské a mezigenerační chudoby v rodinách a podtrhuje nutnost zachovat Barcelonské cíle týkající se služeb péče o děti (11);

26. klade důraz na význam dobře financované celoevropské politiky soudržnosti, zahrnující všechny regiony Evropy, jakožto klíčový faktor pro realizaci nové strategie a staví se proti jakémukoli přesunu strukturálních fondů na národní úroveň či odstranění regionálního rozměru z politiky soudržnosti při revizi budoucího rozpočtu EU;

27. vyžaduje, aby byl přijat závazek účinněji využívat stávající znalosti a osvědčené postupy v rámci programů strukturálních fondů EU ve prospěch všech regionů EU;

28. vyzývá vedoucí představitele EU, aby využili roku 2010 jako Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zavázali se k tomu, že stanoví jako prioritu sociální soudržnost a sociální začleňování, jejichž cílem je snižování rostoucí nezaměstnanosti, nesouladu v hospodářské výkonnosti různých regionů, sociálního vyloučení, nedostatku pracovních příležitostí a hospodářské nečinnosti. VR souhlasí s Barcovou zprávou v tom, že strukturální fondy EU jsou klíčovým nástrojem v boji proti sociálnímu vyloučení;

29. požaduje, aby se zakročilo proti stále širšímu spektru nezaměstnanosti mezi mladými lidmi, a to preferencí investic do vzdělání, odborné přípravy a rozvoje dovedností včetně systémů podpory mobility mládeže. Vítáme doporučení Rady o mobilitě mladých dobrovolníků přijaté v listopadu 2008 a podporujeme návrh Komise, aby byl rok 2011 označen jako Evropský rok dobrovolnictví;

30. žádá větší uznání zásadního přínosu žen jako pracovní síly i v oblasti podnikání a inovací. V oblasti rovnosti žen a mužů má Evropa před sebou ještě dlouhou cestu, jak o tom svědčí zpráva Evropské komise z nedávné doby, která poukazuje především na to, že přetrvávajícím problémem jsou rozdíly v odměňování žen a mužů, dále na obtíže při hledání rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a stereotypní představy o ženách a mužích (12) (13); žádá proto, aby byla zvážena doporučení a pobídky za účelem zajištění přítomnosti žen v pracovním procesu a jejich vstupu do něj;

31. požaduje větší uznání hodnoty a přínosu všech členů společnosti. Nová strategie byla měla ocenit význam „občanské společnosti“, především přínosu třetího sektoru, pečovatelů a dobrovolníků, kteří se starají o blaho druhých a jsou často nedoceněni. Nová strategie byla měla stejně tak podněcovat politiku aktivního stárnutí a mezigenerační iniciativy;

32. tvrdí, že budoucí politika soudržnosti EU by měla zahrnovat podporu iniciativ místního rozvoje zaměřených na specifická městská a venkovská společenství, jež čelí zvláštním socioekonomickým výzvám. Tento přístup byl v minulosti úspěšně využíván prostřednictvím iniciativ jako EQUAL, LEADER, URBAN a hlavních programů realizovaných v rámci cílů 1 a 2;

33. vítá přístup, v jehož rámci pravidla pro státní podpory umožní podpořit hospodářskou produkci založenou na místních a udržitelných společenstvích (např. prostřednictvím preference ekologických veřejných zakázek či infrastruktury pro širokopásmové připojení v odlehlých venkovských oblastech);

Víceúrovňová správa

34. zdůrazňuje, že je zapotřebí zapojit místní a regionální orgány do tvorby, realizace i hodnocení nové strategie;

35. podtrhuje skutečnost, že je důležité, aby regionální a místní orgány zaujaly vedoucí pozici v reakci na finanční a hospodářskou krizi v praxi, aby řešily bezprostřední a krátkodobé problémy (14);

36. žádá lepší koordinaci a spolupráci mezi různými úrovněmi správy v Evropě a mnohem silnější regionální rozměr nové strategie;

37. vyzývá představitele EU, aby zajistili, že budoucí výdaje EU budou směřovat k realizaci hlavních cílů nové strategie a že se ve všech významných oblastech rozpočtu EU bude uplatňovat úspěšné lisabonské rozdělování prostředků do strukturálních fondů;

38. požaduje silnější pobídky pro národní vlády, aby se zavázaly k realizaci cílů nové strategie včetně vhodných závazných cílů, aby se tak zajistilo účinné provádění v praxi;

39. vítá úvahy o tom, že by se strategie provázala s funkčním obdobím Evropské komise a Evropského parlamentu. V nové strategii by měla být mnohem jasněji vymezena role Evropského parlamentu jako demokraticky voleného orgánu Evropy, který pracuje v partnerství s Výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem;

40. poznamenává, že politika soudržnosti EU má k provádění programů strukturálních fondů zavedenou strukturu víceúrovňové správy, a trvá na tom, že by nová strategie měla při odstraňování slabin ve správních orgánech využívat tyto stávající partnerské struktury. Výslovná provázanost správních struktur a regionálních programů politiky soudržnosti EU představuje mnohem účinnější způsob, jak zajistit společné rozhodování;

41. navrhuje, aby se stávající partnerství aktivně účastnila přípravy národních programů reforem (NPR), a že „regionální kapitolu“ realizace zastřešujících cílů NPR by měly zajišťovat programy strukturálních fondů, vyjadřuje obavy ohledně chybějících konkrétních návrhů v konzultačním dokumentu o tom, jak bude strategie EU 2020 zahrnovat místní a regionální orgány, regionální parlamenty a shromáždění do vytváření a provádění strategie a NPR;

Měření účinku strategie

42. konstatuje rostoucí nespokojenost s tím, že se jako hlavní ukazatel při měření hospodářské výkonnosti používá HDP, a požaduje, aby byly vyvinuty nové ukazatele, které by představovaly smysluplnější způsob, jak měřit prosperitu, blahobyt a kvalitu života v Evropě (15);

43. požaduje taková opatření, jež by zohledňovala širší společenské a environmentální výzvy, včetně ukazatelů dětské chudoby, rozdělení příjmů, úrovně emisí CO2 a dalších emisí, dopadu na biologickou rozmanitost a dalších prvků, které tvoří součást širší definice blahobytu a odrážejí rozdíly na nižší než státní úrovni v Evropě (16);

44. žádá, aby byly místní a regionální orgány přímo zapojeny do určování cílů a ukazatelů nové strategie. Pakt primátorů podepsaný v lednu 2009 ukazuje, jak mohou regionální a místní orgány posunout klíčové politické otázky kupředu a být ve svých závazcích ambicióznější než národní a evropská úroveň vlády;

Přístup na prokazatelném základě

45. podtrhuje, že toto stanovisko vychází z výsledků konzultace, kterou VR vedl ohledně budoucnosti strategie a která byla zahájena v Praze v březnu 2009, i z aktivní výzkumné fáze, jež proběhla v Bruselu, Walesu a Spojeném království. Platforma pro monitorování Lisabonské strategie přispěla včasnou a komplexní analýzou výsledků konzultace;

46. domnívá se, že je nutné, aby VR i nadále monitoroval provádění nové strategie v praxi prostřednictvím svých sítí, především Platformy pro monitorování Lisabonské strategie.

V Bruselu dne 3. prosince 2009 předseda Výboru regionů Luc VAN DEN BRANDE

(1) Jak se uvádí ve zprávě Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy (Prosperita bez růstu: přechod k udržitelnému hospodářství) (Sustainable Development Commission, Spojené království, březen 2009). Viz http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(2) Je to např. zařízení Wave Hub, jež má být do roku 2010 postaveno u cornwallského pobřeží. S finanční podporou EFRR tak vznikne první zařízení v pobřežních vodách ve Velké Británii, které bude přímo na místě ukázkou fungování různých zařízení na výrobu energie z mořských vln. Tento projekt vzniká ve spolupráci veřejného, soukromého a výzkumného sektoru.

(3) Organizace New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) vyvinula tzv. National Accounts of Well-being (Národní zprávy o blahobytu), které jsou popsány pomocí faktorů, jež tvoří osobní a sociální blahobyt.

(4) Jak se uvádí ve zprávě Prosperity without Growth: the transition to a sustainable economy (Prosperita bez růstu: přechod k udržitelnému hospodářství) (Sustainable Development Commission, Spojené království, březen 2009). Viz http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(5) GŘ pro zaměstnanost, MEMO/08/625, Brusel, 16. října 2008. Viz: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

(6) Viz zpráva Regiony 2020, kterou Evropská komise zveřejnila v prosinci 2008.

(7) Je to např. zařízení Wave Hub, jež má být do roku 2010 postaveno u cornwallského pobřeží. S finanční podporou EFRR tak vznikne první zařízení v pobřežních vodách ve Velké Británii, které bude přímo na místě ukázkou fungování různých zařízení na výrobu energie z mořských vln. Tento projekt vzniká ve spolupráci veřejného, soukromého a výzkumného sektoru.

(8) Např. Capturing the Potential - A Green Jobs Strategy for Wales (Využívání potenciálu – Strategie ekologických pracovních míst pro Wales; zveřejnila 9. července 2009 vláda Velšského shromáždění) a Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland (Zaměření na ekologický růst – Strategie ekologických pracovních míst pro Skotsko; zveřejnila v červnu 2005 skotská vláda).

(9) Např. v obci Thisted v Dánsku se díky akci vedené místním společenstvím v rámci boje proti změně klimatu podařilo dosáhnout toho, že přes 100 % spotřeby energie a více než 80 % spotřeby tepla je zajišťováno bez využití fosilních paliv. Viz www.climate.thisted.dk

(10) Přínosnou diskusi k tomuto tématu obsahuje The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better (Míra odvahy: Proč jsou na tom společnosti s větší rovnoprávností téměř vždy lépe?), autoři: prof. Richard Wilkinson a dr. Kate Pickett (Allen Lane, březen 2009). Sociální platforma požaduje evropský systém minimální mzdy. Dále se žádá, aby se EU zavázala k dodržování standardů důstojné práce stanovených Mezinárodní organizací práce.

(11) … poskytovat do roku 2010 péči pro alespoň 90 % dětí od tří let do věku povinné školní docházky a pro alespoň 33 % dětí mladších tří let. Viz http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf [není k dispozici v češtině].

(12) Rovnost žen a mužů – 2009 (KOM(2009) 77).

(13) Společnost Goldman Sachs publikovala v roce 2007 analýzu nazvanou Women Hold Up Half the Sky (Ženy drží polovinu oblohy, The Global Economics Paper, č. 164 ), v níž se uvádí, že snížení nerovností mezi ženami a muži by zvýšilo hospodářský růst. Norská vláda zase zavedla kvóty, aby se zajistilo, že minimálně 40 % členů představenstva soukromých společností budou tvořit ženy, a argumentovala tím, že kvóty jsou ekonomicky odůvodněny. Světová banka ve své zprávě The World Bank and Gender Equality (Světová banka a rovnost pohlaví; duben 2009) uvádí, že chudoba nemůže být vymýcena do té doby, než bude dosaženo rovnosti pohlaví, a omezování ekonomických příležitostí pro ženy dále nazývá „špatným hospodařením“.

(14) Například ve Walesu se od října 2008 konalo již šest hospodářských summitů, na nichž se sešly všechny hlavní zainteresované strany, aby naplánovaly, jak reagovat na krizi. Velšská vláda dále využila ESF k financování kombinace mzdových dotací a dotací na odbornou přípravu zaměstnavatelům, kteří přijmou pracovníky, již byli v nedávné době propuštěni pro nadbytečnost (REACT), anebo ponechají v práci pracovníky, jimž propuštění pro nadbytečnost hrozí (PROACT). Konference okrajových přímořských regionů přijala 15. července 2009 prohlášení s názvem Emerging stronger from the crisis: a European Territorial Pact (Z krize vystoupíme silnější: Evropský územní pakt), v němž vyjadřuje uznání regionálním reakcím na krizi v celé Evropě a požaduje zvláštní schůzku Evropské komise, členských států a regionálních orgánů (včetně Výboru regionů), na níž by se diskutovalo o dlouhodobějších reakcích na krizi.

(15) Zvláště zajímavá je Komise pro měření hospodářské výkonnosti a sociálního pokroku, kterou zřídil francouzský prezident Nicolas Sarkozy za tím účelem, aby zavedla nové ukazatele k měření hospodářského a sociálního pokroku, jež by přesahovaly HDP.

(16) Nová strategie velšské vlády pro udržitelný rozvoj s názvem One Planet: One Wales zavádí pět ukazatelů vysoké úrovně, jež může Wales využít v rámci každé z klíčových součástí strategie: 1) „ekologická stopa“, 2) biologická rozmanitost, 3) hrubá přidaná hodnota (ekvivalent hodnoty HDP), 4) domácnosti s nízkými příjmy, 5) blahobyt.