P9_TA(2020)0264

Právní stát a základní práva v Bulharsku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. října 2020 o právním státu a základních právech v Bulharsku (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Evropský parlament,

— s ohledem na články 2, 3, 4, 6, 7, 9 a 10 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a článek 20 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU),

— s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

— s ohledem na Evropskou úmluvu o lidských právech (EÚLP) a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva,

— s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 13. prosince 2006, kterým se zřizuje mechanismus pro spolupráci a ověřování pokroku Bulharska při dosahování specifických referenčních cílů v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci a organizovanému zločinu (1), a na příslušné výroční zprávy za období 2007–2019 a na zprávu Komise ze dne 22. října 2019 o pokroku Bulharska podle mechanismu pro spolupráci a ověřování (COM(2019)0498),

— s ohledem na doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru týkající se Bulharska, která byla zveřejněna dne 20. května 2020 (COM(2020)0502),

— s ohledem na rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 5. listopadu 2009 ve věci Kolevi proti Bulharsku (2),

— s ohledem na výroční zprávu Komise o řízení a výkonnosti rozpočtu EU za rok 2019,

— s ohledem na rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 1. července 2014 ve věci Dimitrov a další proti Bulharsku (3),

— s ohledem na zprávu Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) za rok 2019,

— s ohledem na stanovisko Benátské komise ze dne 9. prosince 2019 k návrhu změn trestního řádu Bulharska a zákona o soudním systému v souvislosti s trestním vyšetřováním nejvyšších soudců,

— s ohledem na Zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 6/2019 s názvem „Boj proti podvodům ve výdajích EU na soudržnost: řídicí orgány musí posílit odhalování podvodů, reakci na ně a koordinaci“,

— s ohledem na stanovisko Benátské komise ze dne 9. října 2017 k bulharskému zákonu o soudním systému,

— s ohledem na společné stanovisko Benátské komise a Úřadu OBSE pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) ze dne 19. června 2017 o změnách bulharského volebního řádu,

— s ohledem na stanovisko Benátské komise ze dne 23. října 2015 k návrhu zákona o změně a doplnění Ústavy Bulharské republiky (v oblasti soudnictví),

— s ohledem na rozhodnutí Výboru ministrů Rady Evropy ze dne 3. září 2020 o výkonu rozsudků Evropského soudu pro lidská práva ve věcech S.Z. proti Bulharsku a Kolevi proti Bulharsku,

— s ohledem na výroční zprávu partnerských organizací Platformy Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů z roku 2020,

— s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy 2296(2019) ze dne 27. června 2019 o dialogu s Bulharskem v návaznosti na monitorování,

— s ohledem na akci Rady Evropy proti hospodářské trestné činnosti a korupci,

— s ohledem na druhou zprávu o souladu Bulharska ze dne 6. prosince 2019 vypracovanou Skupinou států proti korupci při Radě Evropy (GRECO),

— s ohledem na prohlášení komisařky Rady Evropy pro lidská práva ze dne 3. září 2020 o policejním násilí páchaném na novinářích v Bulharsku a na její zprávu po návštěvě Bulharska ve dnech 25. až 29. listopadu 2019,

— s ohledem na prohlášení zástupce OBSE pro svobodu sdělovacích prostředků ze dne 18. března 2020 o brutálním útoku na bulharského novináře Slaviho Angelova,

— s ohledem na prohlášení předsedy Konference mezinárodních nevládních organizací Rady Evropy ze dne 9. července 2020 o navrhovaných změnách zákona o neziskových právních subjektech v Bulharsku,

— s ohledem na společné prohlášení zvláštních zpravodajů OSN ze dne 13. května 2020 o rasismu a otázkách menšin,

— s ohledem na prohlášení zvláštního zpravodaje OSN ze dne 21. října 2019 o násilí páchaném na ženách, jeho příčinách a důsledcích,

— s ohledem na nedávné závěrečné připomínky smluvních orgánů OSN týkající se Bulharska,

— s ohledem na návrh nové ústavy Bulharské republiky předložený dne 17. srpna 2020,

— s ohledem na své usnesení ze dne 3. května 2018 o pluralitě a svobodě sdělovacích prostředků v Evropské unii (4),

— s ohledem na svou diskusi o právním státu a základních právech v Bulharsku ze dne 5. října 2020,

— s ohledem na diskusi, která se konala ve Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci dne 10. září 2020 o aktuálním stavu mechanismu pro spolupráci a ověřování,

— s ohledem na výměny názorů, které zrealizovala monitorovací skupina pro demokracii, právní stát a základní práva od svého zřízení Výborem pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci dne 5. září 2019, zejména na výměnu názorů o situaci v Bulharsku, která se konala dne 28. srpna 2020,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2020 s názvem „Zpráva o právním státu 2020 – Stav právního státu v Evropské unii“ (COM(2020)0580) a na připojený dokument s názvem „Kapitola o stavu právního státu v Bulharsku“ (SWD(2020)0301),

— s ohledem na čl. 132 odst. 2 jednacího řádu,

A. vzhledem k tomu, že Evropská unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a vzhledem k tomu, že tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů (článek 2 SEU);

B. vzhledem k tomu, že Unie a její členské státy mají povinnost dodržovat zásady právního státu a demokracie, lidská práva a základní svobody a řídit se hodnotami a zásadami zakotvenými ve Smlouvách EU a v mezinárodních nástrojích v oblasti lidských práv a že musí této povinnosti dostát;

C. vzhledem k tomu, že podle čl. 6 odst. 3 SEU základní práva, která jsou zaručena Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a která vyplývají z ústavních tradic společných členským státům, tvoří obecné zásady práva Unie;

D. vzhledem k tomu, že Listina základních práv Evropské unie a zásady v ní zakotvené jsou součástí primárního práva Unie;

E. vzhledem k tomu, že svoboda projevu a svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jsou zakotveny v článku 11 Listiny základních práv a v článku 10 EÚLP;

F. vzhledem k tomu, že nezávislost soudnictví je základním požadavkem demokratické zásady oddělení pravomocí a je zakotvena v čl. 19 odst. 1 SEU, článku 47 Listiny základních práv a článku 6 EÚLP;

G. vzhledem k tomu, že Unie funguje na základě presumpce vzájemné důvěry v to, že členské státy jednají ve shodě s demokracií, právním státem a základními právy zakotvenými v EÚLP a v Listině základních práv;

H. vzhledem k tomu, že právní stát je jednou ze společných hodnot, na nichž je Unie založena, a je předpokladem účinného fungování celé Unie, a vzhledem k tomu, že Komise spolu s Parlamentem a Radou je podle Smluv odpovědná za zaručení dodržování zásad právního státu jako základní hodnoty Unie a zajištění dodržování práva, hodnot a zásad Unie;

I. vzhledem k tomu, že odmítá-li jeden členský stát soustavně dodržovat základní hodnoty Evropské unie a Smluv, jejichž smluvní stranou se dobrovolně stal, ovlivňuje a ohrožuje Unii jako celek; vzhledem k tomu, že nedostatečná reakce na takovouto situaci by ohrozila důvěryhodnost Unie;

J. vzhledem k tomu, že Benátská komise a ODIHR zjistily, že bulharský volební řád brání jazykové rozmanitosti a hlasovacím právům občanů žijících v zahraničí (5);

K. vzhledem k tomu, že v posledních letech byla hlášena řada incidentů týkajících se používání nenávistných projevů namířených proti menšinám, a to i ze strany vládních ministrů; vzhledem k tomu, že parlamentní imunita je systematicky využívána k ochraně členů bulharského Národního shromáždění před odpovědností za nenávistné projevy (6);

L. vzhledem k tomu že v posledních letech se množí zprávy o zneužívání finančních prostředků Unie v Bulharsku, které by měly být důkladně prošetřeny; vzhledem k tomu, že v posledních měsících jsou bulharští občané svědky velkého množství tvrzení o korupci na vysoké úrovni, z nichž některá se týkají přímo i předsedy vlády; vzhledem k tomu, že mezinárodní média v posledních měsících opakovaně informovala o možných propojeních mezi zločineckými skupinami a veřejnými orgány v Bulharsku;

M. vzhledem k tomu, že státní zastupitelství obžalovalo bývalého ministra životního prostředí a vodního hospodářství a bývalého náměstka ministra životního prostředí a vodního hospodářství a bývalého náměstka ministra hospodářství, přičemž všichni byli vládou okamžitě odvoláni;

N. vzhledem k tomu, že tato odhalení vedla v Bulharsku k rozsáhlým demonstracím a protestům občanské společnosti, které trvaly nepřetržitě více než tři měsíce a při nichž Bulhaři požadovali spravedlnost, dodržování právního státu a nezávislé soudnictví a protestovali proti oslabování demokracie a zakořeněné korupci; vzhledem k tomu, že požadavky protestujících zahrnovaly odstoupení vlády a nejvyššího státního zástupce, jakož i okamžité parlamentní volby; vzhledem k tomu, že tyto protesty se údajně setkaly s nepřiměřeným násilím ze strany donucovacích orgánů;

O. vzhledem k tomu, že právo na protest je základním právem, na nějž se nemohou vztahovat obecné ani absolutní zákazy nebo kontrolní opatření a je možné jej omezit pouze zákonnými, přiměřenými a nutnými policejními opatřeními, a to pouze za výjimečných okolností; vzhledem k tomu, že k žádné demonstraci by se nemělo přistupovat tak, že se na ni toto právo nevztahuje; vzhledem k tomu, že donucovací orgány musí upřednostňovat dobrovolné rozpuštění akce bez použití síly; vzhledem k tomu, že svoboda shromažďování jde ruku v ruce se svobodou projevu, tj. každý má právo na svobodu projevu, což zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace a myšlenky, aniž by docházelo k zásahům veřejných orgánů a bez ohledu na hranice;

P. vzhledem k tomu, že ministr vnitra, ministr financí, ministr hospodářství a ministr cestovního ruchu odstoupili dne 15. července 2020 a ministr spravedlnosti odstoupil dne 26. srpna 2020;

Q. vzhledem k tomu, že předseda vlády oznámil, že odstoupí, jakmile národní shromáždění přijme rozhodnutí uspořádat volby do velkého národního shromáždění (7);

R. vzhledem k tomu, že přetrvávají vážné obavy ohledně boje proti korupci v Bulharsku; vzhledem k tomu, že to může ohrozit důvěru občanů ve veřejné instituce;

S. vzhledem k tomu, že podle zvláštního průzkumu Eurobarometru o postoji evropských občanů ke korupci zveřejněného v červnu 2020 považovalo 80 % dotázaných Bulharů korupci ve své zemi za rozšířenou a 51 % se domnívalo, že korupce v posledních třech letech vzrostla;

T. vzhledem k tomu, že podle indexu právního státu World Justice Project pro rok 2020 se Bulharsko umístilo na 53. místě ze 128 zemí a v kontextu Unie pak obsadilo poslední místo; vzhledem k tomu, že podle indexu vnímání korupce Transparency International z roku 2019, který byl zveřejněn na začátku tohoto roku, je Bulharsko ve spodní části seznamu pod zeměmi regionu Unie, a to na 74. místě na světě;

U. vzhledem k tomu, že aktivní občanská společnost a pluralita sdělovacích prostředků hrají zásadní úlohu při prosazování otevřené a pluralistické společnosti, účasti veřejnosti na demokratických procesech a zvyšování odpovědnosti vlád; vzhledem k tomu, že svoboda sdělovacích prostředků v Bulharsku se zhoršuje, jak dokládá také pořadí země ve zprávách zveřejněných organizací Reportéři bez hranic; vzhledem k tomu, že podle mezinárodního indexu svobody tisku, který byl zveřejněn koncem dubna 2020, je Bulharsko 111. na světě a tři roky po sobě poslední mezi členskými státy EU; vzhledem k tomu, že platforma Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů obsahuje tři výstrahy úrovně 1 týkající se závažného a škodlivého porušování svobody sdělovacích prostředků, na něž bulharské orgány stále ještě nereagovaly; vyjadřuje své znepokojení nad vlivem třetích zemí na sdělovací prostředky, který je součástí širší strategie zaměřené na šíření propagandy a dezinformací namířených proti EU;

V. vzhledem k tomu, že Bulharsko má stále mnoho institucionálních nedostatků, zejména v souvislosti s nezávislostí soudnictví, což jsou nedostatky, které Evropská komise v průběhu let uznávala ve svých zprávách v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování; vzhledem k tomu, že Komise však v poslední zprávě mechanismu pro spolupráci a ověřování, která byla zveřejněna dne 22. října 2019, zjistila, že pokrok, který Bulharsko projevilo v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování, je dostatečný pro splnění závazků této země přijatých v době jejího přistoupení k Unii, a doporučila tedy odvolání mechanismu dohledu; vzhledem k tomu, že po zohlednění postřehů Parlamentu a Rady musí ještě Komise přijmout konečné rozhodnutí o odvolání mechanismu pro spolupráci a ověřování; vzhledem k tomu, že dopis předsedy Sassoliho vyjádřil podporu zrušení mechanismu pro spolupráci a ověřování, ale zdůraznil, že je třeba provádět a prosazovat závazky a reformy a zdůraznil situaci nezávislosti soudnictví, korupce a svobody sdělovacích prostředků;

W. vzhledem k tomu, že nový komplexní mechanismus pro demokracii, právní stát a základní práva, jak jej prosazuje Parlament, a jeho výroční monitorovací cyklus, který by se vztahoval stejně na všechny členské státy, by měl zahrnovat všechny hodnoty zakotvené v článku 2 SEU a měl by v konečném důsledku nahradit mechanismy pro spolupráci a ověřování pro Rumunsko a Bulharsko,

X. vzhledem k tomu, že nedávno zveřejněná zpráva o právním státu z roku 2020 uznává, že v Bulharsku přetrvávají problémy, pokud jde o nezávislost státního zastupitelství na výkonné moci, a poukazuje na to, že nebyl dokončen účinný režim odpovědnosti nejvyššího státního zástupce; vzhledem k tomu, že zpráva rovněž zmiňuje obavy, které panují ohledně efektivity vyšetřování, stíhání a soudního rozhodování v případech korupce v Bulharsku; vzhledem k tomu, že v oblasti svobody sdělovacích prostředků zpráva zdůrazňuje určité obavy, od efektivity vnitrostátních orgánů pro sdělovací prostředky v Bulharsku až po nedostatečnou transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků, jakož i výhrůžky a útoky zaměřené na novináře,

1. hluboce lituje skutečnosti, že vývoj v Bulharsku vedl k výraznému zhoršení dodržování zásad právního státu, demokracie a základních práv, včetně nezávislosti soudnictví, oddělení pravomocí, boje proti korupci a svobody sdělovacích prostředků; vyjadřuje svoji solidaritu s obyvateli Bulharska v jejich legitimních požadavcích a snahách o spravedlnost, transparentnost, odpovědnost a demokracii;

2. zdůrazňuje, že je zcela zásadní zaručit úplné dodržování hodnot uvedených v článku 2 SEU a zaručit základní práva zakotvená v Listině základních práv; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily plné a bezpodmínečné dodržování těchto hodnot a práv;

3. bere na vědomí návrh na svolání Velkého národního shromáždění s cílem přijmout novou ústavu; zdůrazňuje, že jakákoli ústavní reforma by měla být předmětem důkladné a inkluzivní diskuse a měla by být založena na řádných konzultacích se všemi zúčastněnými stranami, zejména s občanskou společností, a měla by být přijata s co nejširším konsensem; bere na vědomí dopis, který dne 18. září 2020 zaslal předseda Národního shromáždění předsedovi Benátské komise a v němž předložil oficiální žádost o poskytnutí odborné podpory a vydání stanoviska Benátské komise k návrhu nové ústavy Bulharské republiky; vyzývá bulharské orgány, aby aktivně usilovaly o hodnocení příslušných opatření Benátskou komisí a dalšími příslušnými orgány mezinárodních organizací před jejich konečným schválením;

4. bere na vědomí přijetí změn bulharského volebního řádu ve druhém čtení; se znepokojením konstatuje, že bulharský parlament v současné době přijímá nový volební zákon, zatímco běžné parlamentní volby se mají konat nejdéle do sedmi měsíců; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily plné dodržování volebních právních předpisů se všemi doporučeními Benátské komise a OBSE/ODIHR, zejména pokud jde o stabilitu základních prvků volebního práva, které by nemělo být možné měnit méně než jeden rok před volbami;

5. je hluboce přesvědčen, že bulharský parlament by měl hrát klíčovou úlohu při zajišťování odpovědnosti výkonné moci a měl by být jednou ze součástí systému brzd a protivah potřebných pro právní stát; vyjadřuje znepokojení nad tím, že vládnoucí většina urychleně schvaluje právní předpisy, a to často bez řádných diskusí nebo konzultací se zúčastněnými stranami; bere na vědomí velmi nízkou důvěru veřejnosti v bulharský parlament ( 8 ) ; vyjadřuje politování nad nedávnými omezeními uvalenými na novináře v rámci budování Národního shromáždění, která omezují jejich přístup k poslancům, a tím i možnosti kontroly sdělovacích prostředků nad prací zákonodárného orgánu;

6. je hluboce znepokojen skutečností, že některé systémové otázky soudního systému, které zjistily Evropský soud pro lidská práva a Benátská komise, zůstávají nevyřešeny, zejména pokud jde o ustanovení týkající se Nejvyšší soudní rady a nejvyššího státního zástupce, zejména neexistencí účinných mechanismů pro odpovědnost nebo funkčního systému brzd a protivah pro jejich práci; trvá na tom, aby bulharské orgány plně dodržovaly judikaturu Evropského soudu pro lidská práva a doporučení Benátské komise a GRECO týkající se soudnictví, zejména pokud jde o Nejvyšší soudní radu a postavení nejvyššího státního zástupce s cílem zajistit nezávislost soudnictví; konstatuje, že zpráva Komise ze dne 22. října 2019 o pokroku v Bulharsku v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování uvádí, že v médiích proběhla široká diskuse, přičemž některé zúčastněné strany vyjádřily obavy ohledně postupu jmenování a hlavního kandidáta na nejvyššího státního zástupce a že organizace občanské společnosti pořádaly pouliční protesty;

7. je znepokojen neustálým nedostatkem vyšetřování korupce na vysoké úrovni, které by přineslo jakékoliv hmatatelné výsledky; konstatuje, že korupce, neefektivnost a nedostatečná odpovědnost jsou i nadále všudypřítomné problémy v soudnictví a důvěra veřejnosti v soudní systém zůstává nízká kvůli vnímání, že soudci jsou vystaveni politickému tlaku a uplatňují nerovnou spravedlnost; bere na vědomí zvýšený počet vyšetřování korupce na vysoké úrovni, včetně případů s přeshraničními aspekty, zahájených proti vysoce postaveným úředníkům a osobám vysokého veřejného zájmu; se znepokojením bere na vědomí nesrovnalosti mezi rozhodnutími soudů nižšího a vyššího stupně, které rovněž přispívají k nedostatku konečných a účinných odsouzení; poukazuje na to, že je nutné provádět vážná, nezávislá a aktivní vyšetřování a dosáhnout výsledků v oblasti boje proti korupci, organizované trestné činnosti a praní peněz a důkladně se zabývat tvrzeními o korupci na vysoké úrovni v návaznosti na zvukové záznamy z léta roku 2020 a v souvislosti se skandály tzv. „Apartment Gate“ a „Guesthouse Gate“, aférou spojenou s tankerem, případem přímořské nemovitosti Rosenets nebo skandálem okolo údajného protizákonného převodu peněz z bulharské rozvojové banky, které všechny dohromady naznačují hluboké a systémové nedostatky v oblasti právního státu a boje proti korupci v Bulharsku; dále vyjadřuje znepokojení nad méně významnými příklady nedostatků v oblasti právního státu v Bulharsku, jako je zacházení s majiteli bytů v letovisku Slunečné pobřeží v Pomorii; vítá zřízení nové jednotné protikorupční agentury v Bulharsku; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily, že agentura bude schopna účinně řídit širokou škálu svých povinností, včetně prevence, vyšetřování a propadnutí majetku nezákonného původu;

8. vyjadřuje hluboké znepokojení nad vážným zhoršením svobody sdělovacích prostředků v Bulharsku v uplynulém desetiletí; vyzývá bulharské orgány, aby podporovaly příznivé prostředí pro svobodu projevu, zejména zvýšením transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků, předcházením nadměrné koncentrace vlastnických a distribučních sítí sdělovacích prostředků, mimo jiné řádným uplatňováním stávajícího právního rámce, jakož i zrušením trestněprávních ustanovení proti trestným činům pomluvy; zdůrazňuje, že je třeba zvýšit nezávislost a účinnost složení a mandátu Rady pro elektronická média; je znepokojen zprávami o pokračující praxi ovlivňování médií prostřednictvím preferenčního přidělování prostředků Unie sdělovacím prostředkům nakloněným vládě;

9. konstatuje, že ochrana novinářů je v zásadním zájmu společnosti; vyzývá bulharské orgány, aby vždy zajistily ochranu novinářů, a tudíž jejich nezávislost; důrazně odsuzuje případy, kdy se novináři kritičtí k vládě stali cílem pomlouvačných kampaní, a vyzývá bulharské orgány, aby tyto nedemokratické praktiky omezily; vyjadřuje politování nad případy násilí páchaného na reportérech a ničení jejich technického vybavení; naléhavě vyzývá bulharské orgány, aby zahájily komplexní vyšetřování všech případů násilí páchaného na novinářích, kteří podávají zprávy o protestech; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily, že policejní úředníci a další úředníci budou respektovat svobodu tisku a umožní novinářům a pracovníkům médií bezpečně podávat zprávy o demonstracích; zdůrazňuje, že násilí ze strany státních subjektů je v rozporu s povinností členských států dodržovat svobodu tisku a chránit bezpečí novinářů ( 9 )

10. vyzývá bulharské orgány, aby se plně a komplexně zabývaly všemi výstrahami předloženými na platformě Rady Evropy pro podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a aby plně dodržovaly doporučení komisaře Rady Evropy pro lidská práva s cílem zajistit bezpečné prostředí pro novináře v Bulharsku;

11. vyjadřuje jednoznačnou podporu občanům Bulharska v jejich legitimních požadavcích a snahách o spravedlnost, transparentnost, odpovědnost a demokracii; je pevně přesvědčen, že pokojné demonstrace jsou základním právem v každé demokratické zemi, a podporuje právo lidí na pokojný protest; odsuzuje veškeré formy násilí proti pokojným demonstracím; zdůrazňuje, že vždy musí být respektována svoboda projevu a svoboda informací; zdůrazňuje, že použití násilí a nepřiměřené síly je nepřijatelné; vyjadřuje zejména znepokojení nad tvrzeními o použití síly proti ženám a dětem, včetně dětí se zdravotním postižením; je znepokojen nezákonnými a nadměrnými audity prováděnými v soukromých podnicích, které veřejně vyjádřily podporu protestům; odsuzuje násilné a nepřiměřené zásahy policie během protestů v červenci, srpnu a září 2020; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily úplné, transparentní, nestranné a účinné vyšetřování činností policie;

12. odsuzuje nelidské podmínky v bulharských věznicích, které zjistil Evropský soud pro lidská práva, včetně přeplnění, špatných hygienických a materiálních podmínek, omezených možností pro aktivitu mimo celu, nedostatečné lékařské péče a dlouhodobého uplatňování restriktivního vězeňského režimu ( 10 )

13. vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že podle více než 45 rozsudků Evropského soudu pro lidská práva nesplnily bulharské orgány svou povinnost provést účinné vyšetřování; domnívá se, že tyto opakující se nedostatky odhalily systémový problém ( 11 ) ; zdůrazňuje, že podle výroční zprávy Rady Evropy z roku 2019 o dohledu nad výkonem soudních rozhodnutí a rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva existuje 79 hlavních rozsudků proti Bulharsku, které čekají na provedení;

14. je znepokojen tím, že navzdory několika směrnicím EU o procesních právech podezřelých a obviněných osob, jak jsou stanoveny v plánu z roku 2009, nejsou v Bulharsku procesní práva dostatečně dodržována; domnívá se, že to má hluboký dopad na základní práva ( 12 )

15. odsuzuje veškeré projevy nenávisti, diskriminace a nepřátelství vůči osobám romského původu, ženám, LGBTI osobám a osobám náležejícím k jiným menšinovým skupinám, což je i nadále akutním problémem; vyzývá orgány, aby důrazně reagovaly na případy nenávistných projevů, a to i ze strany vysoce postavených politiků, posílily právní ochranu proti diskriminaci a trestným činům z nenávisti a tyto trestné činy účinně vyšetřovaly a stíhaly; vítá soudní zákaz každoročního neonacistického pochodu „Marš Lukov“ (Lukovův pochod) a vyšetřování zahájené proti organizaci „BNU“, která za ním stojí; vyzývá bulharskou vládu, aby posílila spolupráci s mezinárodními a místními pozorovateli lidských práv a aby přijala veškerá nezbytná opatření s cílem účinně zaručit práva menšin, zejména právo na svobodu projevu a svobodu sdružování, a to i prováděním příslušných rozsudků Evropského soudu pro lidská práva ( 13 ) ; vyzývá bulharské orgány a úředníky, aby důrazně odsoudili veškeré činy násilí a nenávistných projevů namířených proti menšinám;

16. vyjadřuje politování nad nepřátelskou atmosférou vůči lidem romského původu v některých obydlených komunitách, zejména vůči osobám, které musely opustit své domovy poté, co se v několika lokalitách demonstrace zaměřily na jejich komunity; vyjadřuje politování nad psychickým obtěžováním a násilným vystěhováním Romů v oblasti Vojvodinovo; vyzývá orgány, aby bezodkladně řešily situaci dotčených osob; domnívá se, že by měla pokračovat rozhodná opatření ke zlepšení celkové situace obyvatel romského původu v oblasti bydlení; domnívá se, že je nezbytné plně vymýtit segregaci dětí romského původu ve vzdělávání; vyzývá orgány, aby zastavily nenávistné projevy a rasovou diskriminaci vůči obyvatelům romské menšiny v reakci na onemocnění COVID-19 a aby zastavily policejní operace zaměřené na romské čtvrti během pandemie;

17. bere na vědomí rozsudek Ústavního soudu ze dne 27. července 2018 týkající se souladu Istanbulské úmluvy s Ústavou Bulharska; vyjadřuje politování nad skutečností, že toto rozhodnutí brání Bulharsku v ratifikaci úmluvy; je hluboce znepokojen přetrvávajícím negativním a zkreslujícím veřejným diskurzem o úmluvě, který je formován rozsáhlými dezinformačními a pomlouvačnými kampaněmi po negativním zpravodajství o tomto tématu v některých sdělovacích prostředcích s údajnými vazbami na vládu a opoziční strany, a co je ještě více znepokojující, s účastí politiků a politických stran zastoupených v bulharském parlamentu; je znepokojen tím, že přetrvávající negativní postoj k úmluvě dále přispívá ke stigmatizaci zranitelných skupin ohrožených násilím na základě pohlaví, jejichž situace byla obzvláště zhoršena onemocněním COVID-19 a opatřeními k omezení volného pohybu osob v celé Evropě, včetně Bulharska, a dále povzbuzuje a vštěpuje pocit beztrestnosti mezi pachateli trestných činů na základě pohlaví; vyjadřuje politování nad tím, že nedávné změny trestního zákoníku, které zavedly přísnější sankce za násilí na základě pohlaví, se ukázaly jako nedostatečné k řešení složitosti této otázky a především k její prevenci; vyzývá proto bulharské orgány, aby posílily prevenci domácího násilí a boj proti němu, aby učinily nezbytné kroky s cílem umožnit ratifikaci Istanbulské úmluvy a aby zavedly co nejvíce prvků úmluvy, které jsou v souladu s jejím ústavním řádem, a zároveň hledaly širší řešení zbývajících prvků a aby zvýšily počet přístřeší a dalších sociálních služeb nezbytných k poskytování podpory obětem domácího násilí;

18. považuje za nezbytné odstranit diskriminaci osob na základě jejich sexuální orientace nebo genderové identity z právních předpisů i z praxe ve všech oblastech; vyzývá bulharské orgány, aby změnily zákon o ochraně proti diskriminaci tak, aby výslovně zahrnoval genderovou identitu jako důvod diskriminace; vyzývá bulharské orgány, aby změnily stávající trestní zákoník tak, aby zahrnoval trestné činy z nenávisti a nenávistné projevy na základě sexuální orientace, genderové identity a vyjádření a pohlavních znaků; vyzývá bulharské orgány, aby uplatňovaly příslušnou judikaturu Soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva a v této souvislosti řešily situaci manželů a rodičů stejného pohlaví s cílem zajistit, aby požívali práva na nediskriminaci v právních předpisech i ve skutečnosti, a vyzývá je, aby zavedly odpovídající právní rámec zaručující všem párům stejná práva;

19. acquis v oblasti azylu a s Listinou základních práv; vyzývá Komisi, aby se přednostně zabývala řízením o nesplnění povinnosti proti Bulharsku; je znepokojen tím, že osobám, které mohou potřebovat mezinárodní ochranu, bylo zabráněno vstoupit na bulharské území nebo byly vyhoštěny, aniž by mohly požádat o azyl nebo o individuální posouzení ( 14 ) ; je obzvláště znepokojen problematickou deportací členů turecké opozice v rozporu s mezinárodními smlouvami a navzdory platným soudním příkazům vydaným příslušnými bulharskými soudy ( 15 ) ; vyzývá bulharské orgány, aby zajistily plný soulad právních předpisů a postupů v oblasti azylu sv oblasti azylu a s Listinou základních práv; vyzývá Komisi, aby se přednostně zabývala řízením o nesplnění povinnosti proti Bulharsku;

20. vyjadřuje hluboké znepokojení nad navrhovanými změnami zákona o neziskových právních subjektech, které by vytvořily velmi nepřátelské prostředí pro ty organizace občanské společnosti se statusem veřejně prospěšného subjektu, které jsou příjemci zahraničních finančních prostředků, a hrozí, že budou v rozporu se zásadou svobody sdružování a právem na soukromí ( 16 ) ; naléhavě vyzývá bulharské orgány, aby v tomto ohledu důkladně zvážily ustálenou judikaturu Evropského soudního dvora;

21. konstatuje, že Bulharsko v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování učinilo určitý pokrok; vyzývá bulharskou vládu, aby v souladu se zásadou loajální spolupráce stanovenou ve Smlouvě spolupracovala s Komisí při dalším provádění závazků; vyzývá bulharské orgány, aby neprováděly žádné jednostranné reformy, které by ohrozily dodržování zásad právního státu, a zejména nezávislost soudnictví a oddělení pravomocí; bere na vědomí, že Komise uvedla, že zatím v souvislosti s Bulharskem neodvolá mechanismus pro spolupráci a ověřování; vyzývá Komisi, aby i nadále sledovala reformu soudnictví a boj proti korupci v Bulharsku v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování, dokud nebude nastolen plně funkční mechanismus pro sledování dodržování demokracie, právního státu a základních práv, který se bude vztahovat stejně na všechny členské státy; dále vyzývá Komisi, aby v případě potřeby rovněž využívala i další dostupné nástroje, včetně řízení o nesplnění povinnosti, postupu pro posílení právního státu a rozpočtových nástrojů, jakmile budou k dispozici;

22. vítá zveřejnění první výroční zprávy EU o právním státu, která zahrnuje všechny členské státy; bere na vědomí obavy, které Komise zjistila v několika oblastech v souvislosti s Bulharskem; vyzývá bulharské orgány, aby na tyto obavy urychleně zareagovaly;

23. zdůrazňuje, že je třeba, aby bulharská vláda ve spolupráci s Komisí zajistila přísnější kontrolu způsobu vynakládání finančních prostředků Unie a okamžitě řešila obavy, že finanční prostředky daňových poplatníků jsou využívány na obohacování kruhů spojených s vládnoucí stranou;

24. vítá přistoupení Bulharska k Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) a je přesvědčen, že účast této země na jeho činnosti povede sama o sobě k přísnější kontrole správného využívání fondů EU v tomto ohledu;

25. opětovně potvrzuje své stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech ( 17 ) , včetně potřeby chránit práva příjemců, a vyzývá Radu, aby co nejdříve zahájila interinstitucionální jednání;

26. vyzývá bulharské orgány, aby vyšetřily odhalení obsažená ve spisech FinCEN, z nichž vyplynulo, že tři bulharské banky byly zapojeny do zpracování plateb, které byly identifikovány jako vysoce rizikové z hlediska praní peněz a propojené s financováním organizovaného zločinu a terorismu; zastává názor, že Bulharsko musí přijmout rozhodná opatření ke zlepšení dohledu nad bankovním sektorem a zintenzivnit opatření proti praní peněz, mj. posílením institucí, které tyto otázky vyšetřují; zdůrazňuje, že spisy FinCEN odhalily nedostatky globálního systému a jeho zranitelnost vůči zneužívání ze strany pachatelů trestné činnosti a zkorumpovaných osob a zdůraznily, že je naléhavě nutné zlepšit bankovní dohled na celém světě a přijmout lepší mechanismy pro řešení přeshraničních transakcí; vyzývá Komisi a členské státy, aby urychlily práci v této oblasti, mj. zřízením evropského orgánu dohledu, jak Parlament požadoval již dříve;

27. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, vládám a parlamentům členských států, Radě Evropy, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Organizaci spojených národů.

(1) Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 58.

(2) Rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 5. listopadu 2009, Kolevi proti Bulharsku (stížnost č. 1108/02).

(3) Rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 1. července 2014, Dimitrov a další proti Bulharsku (stížnost č. 77938/11).

(4) Úř. věst. C 41, 6.2.2020, s. 64.

(5) Benátská komise a OBSE/ODIHR ke změnám volebního řádu v Bulharsku, 19. června 2017, CDL-AD(2017)016.

(6) Komisař Rady Evropy pro lidská práva, zpráva po návštěvě Bulharska ve dnech 25. až 29. listopadu 2019, 31. března 2020, s. 33 a s. 38.

(7) https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8) https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9) Komisař pro lidská práva Rady Evropy, prohlášení s názvem „Bulgaria must investigate police violence against journalists“ (Bulharsko musí vyšetřovat policejní násilí páchané na novinářích), Štrasburk, 3. září 2020.

(10) Viz rozsudky ze dne 27. ledna 2015, ve věci Neshkov a další proti Bulharsku (stížnosti č. 36925/10, 21487/12, 72893/12, 73196/12, 77718/12 a 9717/13); 12. května 2017 ve věci Simeonovi proti Bulharsku (stížnost č. 21980/04); 21. ledna 2016 ve věci Boris Kostadinov proti Bulharsku (stížnost č. 61701/11); 29. června 2017 ve věci Dimcho Dimov proti Bulharsku (č. 2) (stížnost č. 77248/12); 17. listopadu 2015, Dimitrov a Ridov proti Bulharsku (stížnost č. 34846/08) a 5. října 2017, Kormev proti Bulharsku (stížnost č. 39014/12).

(11) Viz rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 3. března 2015 ve věci S.Z. proti Bulharsku (stížnost č. 29263/12).

(12) Viz nejnovější zprávy z pravidelných návštěv Evropského výboru pro prevenci mučení a nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání.

(13) Rozsudky ze dne 19. ledna 2006, The United Macedonian Organisation Ilinden and others proti Bulharsku (stížnost č. 59491/00); 18. října 2011, The United Macedonian Organisation Ilinden and others proti Bulharsku (č. 2) (stížnost č. 34960/04); 11. ledna 2018, The United Macedonian Organisation Ilinden and others proti Bulharsku (č. 3) (stížnost č. 29496/16) a 11. ledna 2018, Yordan Ivanov a další proti Bulharsku (stížnost č. 70502/13).

(14) Výbor OSN pro lidská práva, závěrečné připomínky ke čtvrté pravidelné zprávě Bulharska ze dne 15. listopadu 2018, body 29–30.

(15) Evropský soud pro lidská práva, probíhající stížnost, Abdullah Büyük proti Bulharsku (stížnost č. 23843/17); Ministerstvo zahraničí Spojených států, Odbor pro demokracii, lidská práva a práci, Bulgaria 2016 Human Rights Report (Zpráva o stavu lidských práv v Bulharsku za rok 2016), s. 16.

(16) Rada Evropy, prohlášení předsedy Konference mezinárodních nevládních organizací „The proposed amendments to the Non-Profit Legal Entities Act in Bulgaria give rise for concern“ (Návrhy změn zákona o neziskových právních subjektech v Bulharsku vzbuzují obavy), 9. července 2020.

(17) Přijaté texty, P8_TA(2019)0349.