EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu  
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterým se stanoví ak ční program pro oblast cel a daní v Evropské unii na období let 
2014–2020 (FISCUS) a zrušu jí rozhodnutí č. 1482/2007/ES a č. 624/2007/ES 
{KOM(2011) 706 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1317 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS ČÁST I: OBLAST CLA  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Pro světovou ekonomiku jsou p říznačné změny, které vedou ke vzniku nových problém ů pro 
celní orgány. Je t řeba, aby se celní unie a její podp ůrné nástroje t ěmto změnám přizpůsobily.  
Problém č. 1: Tlak na celní orgány, které musí zp racovávat rostoucí objemy obchodu, a 
obtížné uplat ňování opat ření vedoucích k rovnováze mezi usnadn ěním a kontrolou 
Mezinárodní obchod se vrátil na úrove ň před recesí z polov iny roku 2010 a o čekává se, že 
nadále poroste. To se odráží v jasném růstu počtu zásilek a celních prohlášení . 
V důsledku globalizace je EU u stále v ětšího počtu vstupů své produkce závislá na zbytku 
světa. Nové obchodní modely, jako jsou elektronické obchodování  a elektronické podnikání., 
mění povahu obchodu a zvyšují složitost podnikání. Tyto zm ěny vyžadují odpovídající 
opatření celní kontroly .  
Problém č. 2: Nedostatky v dovednostech, kvalifik aci, zdrojích, ale i pokud jde o 
zkušenosti a osv ědčené pracovní postupy  
Celní orgány stojí v p řední linii úsilí o ochranu života, zdraví  a životního prost ředí. Počet a 
význam takových opat ření zvýšil pot řebu dalších specializovaných úkol ů, které musí celní 
orgány provád ět.  
Zmnohonásobila se také ve řejná poptávka po zajišt ění bezpečnosti. Výsledkem konkrétních 
opatření na zajišt ění vnitřní bezpečnosti je značný objem agendy v oblasti bezpe čnosti a 
zabezpečení pro celní orgány, kterou musí provád ět. Celní orgány se musí vypo řádat se 
složitostí spolupráce s mnoha dalšími orgány a subjekty a tlakem na získání a používání 
specializovaného technického vybavení.  
K účinnému spln ění těchto cílů celním orgán ům v současné době často chybí dovednosti, 
zdroje a zkušenosti v obou uvedených oblastech.  
Problém č. 3: Nesoudržné a neú činné uplat ňování politik EU v rámci bezpe čnosti a 
zabezpečení 
S ohledem na probíhající modernizaci jsou celní orgány odpov ědné za provád ění právních 
předpisů EU v oblasti bezpečnosti a zabezpe čení, které nemusí být vždy pln ě v souladu  se 
stávajícími procesy a postupy. Z tohoto d ůvodu je takové provád ění obtížné a vede 
k nesoudržným a neú činným postup ům.  
Problém č. 4: Nedostatky v jednotném uplat ňování právních p ředpisů EU celními 
orgány 27 členských stát ů EU 
Jednotné uplat ňování celních p ředpisů a pracovních metod  bylo dosud obtížné. Existence 
27 samostatných proces ů a postup ů je často neúčinná a narušuje hospodá řskou sout ěž. To 
podkopává finan ční zájmy  Unie a brzdí ochranu spole čnosti . Legislativní odpov ědí na tyto 
 
CS 2   CS problémy bylo p řijetí modernizovaného celního kodexu Spole čenství1 a rozhodnutí o 
zavedení elektronických celních systém ů2 v roce 2008. 
Problém č. 5: Problémy p ři jednotném provád ění vzájemn ě propojených informa čních 
systémů 
Navzdory tomu, že správní orgány členských stát ů mají přístup k celoevropské zabezpe čené 
síti (CCN/CSI3), která podporuje klí čové elektronické celní sy stémy, se celní unie potýká 
s problémy v oblasti interoperability a s nadm ěrnou složitostí . Podniky se musí p řipojovat 
k mnoha systém ům v členských státech, kde probíhá celní činnost. Tím se zvyšuje 
administrativní zát ěž a náklady na dodržování p ředpisů. Výměna informací se t řetími 
zeměmi také vyžaduje vývoj bezpe čných, konzistentních a celoevropských řešení v oblasti 
informačních technologií.  
Problém č. 6: Čím dál v ětší a neudržiteln ější zátěž některých celních orgán ů EU při 
provádění politik v zájmu Unie 
Členské státy čelí různým stup ňům zátěže, pokud jde o kontrolní činnosti týkající se 
bezpečnosti a zabezpe čení. Tato nerovnováha je zvlášt ě velká, pokud jde o investice do 
budování kapacity infrastruktury  a do technologií.  
2. CÍLE 
Obecný cíl:  podporovat celní orgány EU zajišt ěním lepší spolupráce mezi zú častněnými 
zeměmi, jejich celními správami, ú ředníky a dalšími p říslušnými zainteresovanými strany. 
Konkrétními cíli jsou:  
1. podpora úlohy celních orgán ů EU při usnadňování legálního obchodování pomocí 
automatizace a urychlením celních postup ů (v souvislosti s problémy č. 1, 3, 4, 5); 
2. podpora celních orgán ů EU při posilování konkurenceschopnosti evropských 
podniků a posilování ochrany a bezpe čnosti občanů, stejně jako životního prost ředí 
(v souvislosti s problémy č. 2, 3, 4, 5, 6); 
3. podpora celních orgán ů EU při ochraně finančních a hospodá řských zájm ů EU a 
členských stát ů (v souvislosti s problémy č. 4, 5, 6); 
4. podpora p řípravy, provád ění a uplat ňování práva a iniciativ  EU s ohledem na 
posílení celních orgán ů EU z hlediska efektivnosti, ú činnosti a jednotnosti 
(v souvislosti s problémy č. 1, 2, 3, 4, 5, 6). 
Operačními cíli jsou: 
1. identifikace, rozvíjení a uplat ňování osv ědčených pracovních postup ů ve všech 
oblastech celních postup ů; 
                                                 
1  Na řízení č. 450/2008/ES ze dne 23. dubna 2008 – Ú ř. věst. L 145, 4.6.2008. 
2  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 70/2008/ES ze dne 15. ledna 2008 o bezpapírovém 
prostředí pro celnictví a obchod. 
3  CCN/CSI = spole čná komunika ční síť / společné systémové rozhraní. 
 
CS 3   CS 2. podpora celoevropského el ektronického celního prost ředí; 
3. sdílení informací a odborných znalostí pot řebných pro podporu organizace celních 
kontrol; 
4. posílení celní spolupráce v rámci EU a ve vztahu ke t řetím zemím, jakož i spolupráce 
mezi celními orgány a dalšími orgány státní správy a t řetími osobami; 
5. stanovení spole čných činností/tým ů za účelem spole čného provád ění konkrétních 
provozních úkol ů;  
6. harmonizovaná podpora procesu modernizace celní unie EU;  7. udržování a kontrola správného výkladu a harmonizovaného uplat ňování práva a 
politik EU; 
8. posílení dovedností a schopností; 9. zajišt ění přiměřeného rozmíst ění infrastruktury z hled iska povinností dohledu a 
kontroly. 
2.1. Nutnost zásahu EU 
Vzhledem k tomu, že celní unie spadá do výlu čné pravomoci EU, se členské státy ipso facto  
dohodly, že opat ření v celní oblasti lze nejlépe provád ět na úrovni EU. Řádné fungování celní 
unie dostate čně nezajistí právní rámec EU sám o sob ě. Podpůrná opat ření stanovená 
v rámci programu pro oblast cel  zajistí, aby celní předpisy EU  byly uplat ňovány 
soudržným a harmonizovaným zp ůsobem. Krom ě toho má řada činností v celní oblasti 
přeshraniční povahu , a proto nemohou být ú činně a efektivn
ě prováděny jednotlivými 
členskými státy.  
Solidarita a sdílení odpov ědnosti  jsou hlavní zásady, o n ěž se opírá financování celní unie. 
Zásah EU je nutný k zachování ve řejného prosp ěchu tam, kde „poptávku“ EU (nap ř. po 
bezpečnosti) nelze dostate čně uspokojit „nabídkou“ jednotlivých členských stát ů. Opatření na 
úrovni EU se promítnou do spole čného financování budování technických kapacit .  
2.2. Přidaná hodnota EU  
Kromě toho, že dále rozvíjí silné stránky programu Clo 2013, spo čívá hlavní p řidaná hodnota 
programu EU Clo 2020 v dosažení konkrétních výsledk ů s celoevropským dopadem, kterých 
by nebylo možné stejn ě účinně a efektivn ě dosáhnout na úrovni jednotlivých členských stát ů. 
Tento program: 
a) zvýší účinnost  operačních činností celních správ členských stát ů a poskytne úspory 
z rozsahu; 
b) umožní účinné a jednotné fungování celní unie EU  v podob ě součinnosti sítí a 
osvědčených postup ů a sdílení zdroj ů a platforem pro rozvoj spolupráce a d ůvěry mezi 
správními orgány.  
EU má tedy lepší p ředpoklady pro p řijetí opatření s cílem posílit celní politiku Unie. 
 
CS 4   CS 3. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V rámci posouzení dopad ů byla provedena analýza p ěti možností. 
3.1. Možnost č. 1: základní scéná ř – zachování sou časného stavu 
Základní scéná ř spočívá v pokra čování v programu Clo 2013 bez provedení zm ěn v oblasti 
financování, cíl ů nebo dostupných nástroj ů. Podle tohoto scéná ře bude program podporovat 
stejné činnosti a nástroje jako v minulosti. 
3.2. Možnost č. 2: zvýšená podpora právních závazk ů EU, jako je Modernizovaný 
celní kodex (MCC) 
Tato možnost je založena na základním scéná ři a řeší nové pot řeby, vyplývající z m ěnícího se 
celního prost ředí EU. Tato možnost p ředpokládá v ětší zaměření na dosažení opera čních cílů 
č. 2, 4, 5, 6 a 8. 
Tato možnost po čítá s pokra čováním stávajících evropských informa čních systém ů a 
zaváděním nových, jak jsou definovány v právních p ředpisech EU v celní oblasti, a to 
postupným zavád ěním modelu většího sdílení v oblasti vývoje IT  a modernizací ve řejné 
správy, struktury a technologií. 
Pro lepší dosažení cíl ů připojuje tato možnost nástroje pro inovativní spole čná opatření. 
Díky posílení spole čné odborné p řípravy a vytvo ření odborných tým ů E U  s e  p ředpokládá 
efektivnější spolupráce  v rámci EU i s mezinárodními partnery. Tato možnost podporuje 
společné aktivity  celních orgán ů a dalších orgán ů zaměřené na posílení společného řízení 
rizik  v nedaňové oblasti.  
Možnost č. 2 bude mít v porovnání s možností č. 1 větší dopad , pokud jde o podporu všech 
uvedených cíl ů, neboť obsahuje ustanovení týkající se lepší spolupráce (na úrovni IT i 
lidských zdroj ů).  
3.3. Možnost č. 3: možnost č. 2 s finan ční podporou pro budování technických 
kapacit  
Oproti možnosti č. 2 tato možnost navíc zahrnuje program finan ční podpory  umožňující 
členským stát ům požadovat podporu pro získání všech typ ů zařízení na podporu kontrolních 
činností, aby odpovídaly požadavk ům na urychlení a zjednoduš ení kontrol v souvislosti 
s vyvíjejícími se technologiemi. Ve srovnání s možností č. 2 představuje tato možnost 
významné navýšení rozpo čtu.  
3.4. Možnost č. 4: možnost č. 2 s maximáln ě sdíleným IT prost ředím 
Tato možnost navrhuje vyšší úrove ň sdíleného rozvoje a provozu  transevropských IT 
systémů. Bude podporovat ve řejné orgány, aby pracovaly na vývoji a zavedení systém ů pro 
celoevropské elektronické celní prost ředí, a podniky, aby tyto  systémy využívaly.  
Ve srovnání s možností č. 2 umožňuje možnost č. 4 celním orgán ům rozšířit možnosti pro 
sdílení ve všech oblastech jejich činnosti. Tato možnost by řešila problémy se zavád ěním 
vzájemně propojených informa čních systém ů s cílem p řiměřeně urychlit celní postupy. 
 
CS 5   CS 3.5. Možnost č. 5: ukon čení programu 
Tato možnost p ředpokládá ukon čení programu pro oblast cel, což znamená neposkytnutí 
finančních prost ředků na provoz stávajících nebo nových transevropských IT systém ů, ani na 
společné akce a spole čné vzdělávací činnosti. 
4. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Měřítkem pro posouzení dopad ů je základní scéná ř. Hlavní ú činek všech možností se projeví 
především ve fungování ve řejné správy, vedlejší ú činky však pocítí také podniky a 
spotřebitelé. 
4.1. Možnost č. 1: základní scéná ř – zachování sou časného stavu 
V rámci tohoto scéná ře je akceschopnost celní unie, která se musí vypo řádat s novými 
problémy a novými požadavky na provedení p řipravovaných právních p ředpisů EU, omezena, 
což vede k závažným nedostatk ům.  
Bez opětovného zam ěření na dané cíle, dodate čné soustavy nových nástroj ů a zvýšení 
finančních prost ředků již nebude program pro oblast cel schopen p řiměřeně reagovat 
na budoucí problémy . 
Nově vzniklé politické souvislosti a stávajíc í nedostatky ve výkladu práva EU a jeho 
provádění, jakož i otázky spojené s neharmonizovanými postupy pravd ěpodobně nebudou 
v rámci základního scéná ře nadále dostate čně řešeny.  
Základní scéná ř NEumožňuje účinný IT p řístup, vyšší úrove ň spolupráce v celní oblasti, ani 
sdílení zdroj ů, odborných znalostí a dovedností s cílem podpo řit členské státy v provád ění 
operačních úkolů.  
Problémy , kterým celní orgány čelí, by se mohly za pokra čování sou časného stavu programu 
ještě zhoršit . To by m ělo vliv na rozpo čet EU (hospodá řský dopad) a vážn ě by to ohrozilo 
bezpečnost a ochranu EU, jejích ob čanů i životního prost ředí. 
4.2. Možnost č. 2: zvýšená podpora právních závazk ů EU, jako je Modernizovaný 
celní kodex 
Tato možnost bude podporovat celní orgány členských stát ů, aby chránily finan ční a 
hospodářské zájmy EU a členských stát ů v rámci posílené spolupráce celních orgán ů. 
Účinný výběr cel bude mít p římý vliv na rozpo čet EU a rozpo čty členských stát ů. Nepřímo 
bude mít vliv na rozd ělení příjmů i na vytvá ření veřejných statk ů.  
Úspory z rozsahu vyplývající z modernizovaného  společného rozvoje transevropských IT 
systémů sníží náklady  státních správ členských stát ů. Dopady spole čného přístupu k rozvoji 
IT se rovn ěž projeví v harmonizaci rozhraní pro obchodníky . Urychlení automatizovaných 
celních postup ů a kontrolních opat ření usnadní zákonné obchodování. Výsledné snížení 
administrativní zát ěže bude mít vedlejší ú činky na náklady pro hospodá řské subjekty a 
spotřebitele. Posílení spolupráce  přispěje k lepší ochran ě finančních zájm ů4. 
                                                 
4  Tematická zpráva Generálního ředitelství pro rozpo čet o strategii celní kontroly v členských státech 
s ohledem na kontrolu tradi čních vlastních zdroj ů.  
 
CS 6   CS Posílení spolupráce  mezi celními orgány a dalšími orgány podpo ří efektivní, účinné a 
jednotné provád ění právních p ředpisů, například v oblasti bezpe čnosti výrobk ů 
dovážených do EU nebo práv duševního vlastnictví. Efektivn ější spoluprací se rovn ěž 
předejde nedostatk ům v oblasti ochrany dodavatelského řetězce. Rozvoj společných 
prioritních oblastí kontroly  bude podporovat řádnou správu hranic EU a ochranu ob čanů a 
životního prost ředí před riziky vyplývajícími z mezinárodního obchodu . 
Činnost celních orgán ů by byla účinnější, pokud by p říslušná opat ření a spolupráce na úrovni 
EU byly uplat ňovány také v oblastech trestné činnosti proti životnímu prost ředí, nelegální 
přepravy chemických látek a odpad ů nebo právních p ředpisů na ochranu zdraví zví řat a 
rostlin. 
4.3. Možnost č. 3: možnost č. 2 s finan ční podporou pro budování technických 
kapacit  
Posílené technické možnosti členských stát ů povedou ke zlepšení neda ňových kontrol, a tím i 
lepší ochran ě občanů EU, pokud jde o bezpe čnost výrobk ů a ochranu zdraví . Tato 
možnost dále zvýší ochranu finan čních a hospodá řských zájm ů EU a členských stát ů, 
neboť omezí narušení hospodá řské soutěže pro podniky  a umožní rychlejší a efektivn ější 
kontrolu zboží v celé EU.  
Důležitý je distribuční dopad  podpory za řízení na provád ění kontrol, nebo ť členské státy 
nacházející se na vn ější hranici EU se potýkají s vyšší mi investicemi než ostatní.  
4.4. Možnost č. 4: možnost č. 2 s maximálním stupn ěm sdílení IT prost ředí 
Tato možnost povede k nejv ětším úsporám z rozsahu , neboť IT zdroje budou využívány 
plně integrovaným zp ůsobem. Snížení náklad ů pro členské státy, které využijí spole čného 
systému, bude činit 60 až 80 %, pokud jde o aktualizace systém ů, a 30 %, pokud jde 
o podpůrné systémy. Členské státy, které se rozhodnou, že spole čné systémy nebudou 
používat, nedosáhnout žádných úspo r v oblasti aktualizace systém ů, ale dosáhnou úspor 30 %, 
pokud jde o podp ůrné systémy5. 
Zavádění inovativních technologií povede ke snížení náklad ů podniků. Pokud bude se 
stejnými IT aplikacemi pracovat více členských stát ů, povede to k větší harmonizaci celních 
postupů a přinese přímé výhody hospodá řským subjekt ům. 
Nové IT prost ředí v rámci této možnosti zajistí kompletní služby pro celní orgány a 
podniky.   
4.5. Možnost č. 5: ukon čení programu 
Tato možnost bude mít negativní dopad  na celní správu, pokud jde o její odpov ědnost za 
provádění právních p ředpisů EU v oblasti cel .  
Schopnost p ředcházet podvod ům a odhalovat je bude omezena , což se postupem času 
ještě zhorší. EU a členské státy utrpí ztrátu ve vybírání cel a poplatk ů EU.  
Je pravděpodobné, že bez sdílení osv ědčených postup ů, společné odborné p řípravy nebo 
pokynů a výměny digitalizovaných informací dojde k v ětším rozdíl ům ve výkladu celního 
                                                 
5  MCC and eCustoms Master IT Plan Iteratio n 1 Global Estimation Study Document, s. 53. 
 
CS 7   CS práva. To povede k rozdílnému zacházení s hospodá řskými subjekty  a nedostate čnému 
boji proti nezákonnému obchodování , což bude mít negativní vl iv na konkurenceschopnost, 
růst a zaměstnanost.  
Spotřebitelé a ob čané v EU budou hůře chráněni proti bezpe čnostním rizik ům. Standard 
kontrol bude nestálý, zvýší se p říležitosti pro „hledání“ nejl epšího vstupního nebo výstupního 
místa do/z EU. Schopnost bojovat proti trestné činnosti bude snížena.  
 
CS 8   CS 5. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Preferovanou možností je možnost č. 2, která rovn ěž odpovídá možnostem p říštího víceletého 
finančního rámce6. 
Kritéria Efektivnost p ři dosahování cíl ů a dopadů Účinnost 
 
Cíl č. 1 
Cíl č. 2 
Cíl č. 3 
Cíl č. 4 
Cíl č. 5 
Cíl č. 6 
Cíl č. 7 
Cíl č. 8 
Cíl č. 9 
Výsledná 
orientace  
Růst 
účinnosti/solidar
ita 
Možnost č. 1 
základní scéná ř 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost č. 2 
zvýšená podpora 
právních závazk ů 
EU, jako je MCC + ++  
(inovativní = 
nové IT 
systémy + 
sdílené 
prostředí) + ++ +++  
(inovativní 
= týmy 
odborníků 
EU + + +++  
(inovativní
= 
intenzivněj
ší školení) 0 +++ ++ 
Možnost č. 3 
možnost č. 2 plus 
budování 
technické kapacity + ++  
(jako 
v možnosti 
č. 2) + ++ +++  
(jako 
v možnosti 
č. 2)  + + +++  
(jako 
v možnosti 
č. 2) +++ 
(nové) +++ +++ 
Možnost č. 4 
možnost č. 2 plus 
maximální stupe ň 
sdílení IT 
prostředí + +++  
(jako 
v možnosti 
č. 2 + sdílení 
v pleném 
rozsahu) + ++ +++  
(jako 
v možnosti 
č. 2) + + +++  
(jako 
v možnosti 
č. 2) 0 +++ +++ 
Možnost č. 5 
žádný program --- --- --- --- --- --- --- --- 0 Nelze 
použít NÍZKÝ 
 
                                                 
6  KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011, Rozpo čet – Evropa 2020. 
 
CS 9   CS ČÁST II: OBLAST FISCALIS 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Vnitrostátní da ňové orgány jsou stále více „ob ětí“ úspěchu evropského integra čního procesu: 
postupné rozši řování, vytvo ření jednotného trhu a vytvo ření jednotné evropské m ěny 
v eurozón ě výrazně snížily p ředchozí rizika a náklady hospodá řských přeshraničních 
transakcí. Rozdíly v da ňových systémech jsou  tudíž relativně stále důležitější. 
Vzhledem k postupnému rozši řování EU a čím dál větší složitosti vnitrostátních da ňových 
předpisů ve 27 zemích  spolu s exponenciálním nár ůstem přeshraničních transakcí  je 
stále náro čnější účinně a efektivn ě zvládat p řeshraniční transakce, na n ěž se vztahuje 
uplatňování daňových zákon ů. (Problém č. 1: rozdílné použití a provád ění daňového práva 
EU) 
Boj s přeshraničními podvody nadále z ůstává i přes nedávné úsp ěchy hlavním d ůvodem ke 
znepokojení. Je všeobecn ě známo, že množství podvod ů by se rapidn ě zvýšilo, pokud by 
orgány da ňové správy neuplat ňovaly koordinovaný postup. ( Problém č. 2: neodpovídající 
reakce na da ňové podvody, vyhýbání se da ňové povinnosti a da ňové úniky) 
Zdrojem informací o zdanitelném zboží na území EU již nemohou být kontroly na vnit řních 
hranicích. Vnitrostátní da ňové orgány se tedy, pokud jde vým ěnu informací, musí spoléhat na 
celoevropskou zabezpe čenou síť pro vým ěnu informací, která se bude podle o čekávání dále 
rozšiřovat v důsledku zvýšených obchodních tok ů a legislativních zm ěň, a to nejen v rámci 
vnitřního trhu, ale i se t řetími zem ěmi. ( Problém č. 3: tlak na orgány vnitrostátní da ňové 
správy, aby si zabezpe čeným a rychlým zp ůsobem vym ěňovaly stále v ětší množství dat a 
informací) 
Účinný daňový systém by m ěl zajistit udržitelné p říjmy, aniž by nep říznivě ovlivnil r ůst a 
zaměstnanost. V sou časné dob ě zatěžuje přeshraniční aktivity p říliš mnoho da ňových 
překážek a ob čané se potýkají s potížemi p ři získávání informací nebo uplatn ění daňové úlevy 
od zahrani čních orgán ů daňové správy7. (Problém č. 4: vysoká administrativní zát ěž pro 
daňové poplatníky a orgány da ňové správy) 
Technický pokrok dramaticky zm ěnil technologie spojené s p řeshraničními transakcemi. 
V oblasti ve řejné správy je však technický pokrok obvykle mnohem pomalejší než 
v soukromém sektoru. Tato zm ěna daňového prost ředí zvyšuje pot řebu účinných a 
efektivních služeb elektronické správy . (Problém č. 5: pomalejší technický pokrok ve 
veřejném sektoru) 
2. CÍLE 
S ohledem na zjišt ěné problémy pro nadcházející desetiletí z ůstávají dosavadní cíle programu 
Fiscalis 2013 v platnosti. Je však nutné, aby se nov ě zaměřily na boj proti podvod ům a 
přizpůsobily se m ěnícímu se da ňovému prost ředí. Krom ě toho je t řeba přidat do nového 
programu dva nové cíle: snížení administrativní zát ěže pro orgány da ňové správy i da ňové 
poplatníky (jednotlivce i podniky) a posílení spolupráce se t řetími zem ěmi a třetími stranami. 
                                                 
7  Sd ělení o odstran ění přeshraničních daňových překážek ve prosp ěch občanů EU, KOM (2010) 769. 
 
CS 10   CS Obecným cílem programu je zlepšit řádné fungování systém ů zdanění na vnit řním trhu 
zvýšením podpory a spolupráce v rámci da ňové politiky EU mezi zú častněnými zem ěmi, 
jejich daňovými správami a p říslušnými zú častněnými stranami. 
Konkrétními cíli jsou: 1) usnadnění jednotného používání a provád ění daňových právních p ředpisů EU; 
2) poskytnutí rámce pro spolupráci s cíle m zlepšit koordinaci a soudržnost p ři 
uplatňování daňové politiky EU; 
3) posílení ú činnosti a efektivity vým ěny informací a administrativní spolupráce; 
4) podpora snížení administrativní zát ěže orgánů daňové správy i da ňových poplatník ů; 
5) posílení spolupráce se t řetími zem ěmi a třetími stranami; 
6) posílení správní kapacity da ňové správy a zvýšení její ú činnosti. 
Nutnost zásahu EU 
Oblast da ňové politiky nadále z ůstává převážně v působnosti jednotlivých stát ů. Navrhovaný 
program však nelze považovat za opat ření daňové politiky spadající do pravomocí členských 
států. Cílem programu je zlep šit spolupráci mezi da ňovými správami a poskytnout nástroje 
pro zlepšení spolupráce a dosažení cíl ů. Je tedy z řejmé, že navrhované opat ření je opat ření na 
podporu vnit řního trhu podle článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, které 
umožňuje lepší fungování r ůzných daňových systém ů v rámci vnit řního trhu. 
Opatření je nutné p řijmout na úrovni EU spíše než na  vnitrostátní úrovni, a to z t ěchto 
důvodů: 
– Není dosta čující přijmout právní p ředpisy na evropské úrovni a považovat za 
samozřejmé, že jejich provád ění bude hladce pr obíhat, a pokud ne, k vy řešení 
případných problém ů postačí řízení pro nespln ění povinnosti. Aby mohly být da ňové 
předpisy EU a vnitrostátní da ňové předpisy ú činně prováděny, je nezbytná 
spolupráce a koordinace na evropské úrovni. Řada program ů Fiscalis umožnila 
Komisi a členským stát ům vybudovat silný vztah založený na d ůvěře, který má 
potřebné vedení a řízení umožnit.  
– Zjištěné problémy nelze řešit, aniž by se řídící úlohy ujala Komise a vyzvala členské 
státy, aby dohlédly i za hranic e svých správních území.  
2.1. Přidaná hodnota EU 
Z ekonomického hlediska jsou opat ření na úrovni EU mnohem ú činnější. Propojení 
vnitrostátních celních a da ňových správ pomocí p řibližně 5 000 spojení zajistí, že orgán ům 
státní správy k vzájemné vým ěně informací posta čí připojit se pouze jednou, a nikoli 26krát.  
Klíčové jsou rovn ěž činnosti, které da ňové úředníky svádí dohromady za ú čelem vým ěny 
osvědčených postup ů a vzájemného p ředávání zkušeností. Je výhodn ější, pokud Komise pod 
hlavičkou programu jedná jako zprostředkovatel mezi aktivitami  zúčastněných zemí, čímž 
 
CS 11   CS se zajistí, aby členské státy nemusely vytvá řet vlastní soustavu nástroj ů a pracovní postupy, a 
zároveň zůstane zachováno systematické provád ění na úrovni EU.  
Zúčastněné strany programu potvrdily, že v ětšina činností, které byly nezbytné k dosažení 
pokroku p ři spolupráci v oblasti daní, by v p řípadě, že by programu chyb ěl rámec pro 
spolupráci, v ůbec neprob ěhla nebo by prob ěhla mnohem pozd ěji a/nebo s vyššími náklady a 
horšími výsledky8.  
3. POPIS POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
Vzhledem k celkovým politickým souvislostem a budoucím problém ům v oblasti da ňové 
politiky v p říštím desetiletí byla vzata v úvahu řada alternativních možností da ňové politiky.  
3.1. Možnost č. 1 – základní scéná ř: zachování sou časného stavu 
Základním scéná řem tohoto posouzení dopad ů je pokračování v programu Fiscalis 2013 beze 
změn, pokud jde o financování, cíle  nebo nástroje. V tomto p řípadě by se program Fiscalis 
nepřizpůsobil měnícím se hospodá řským a technologickým pod mínkám, ani by neumožnil 
další zam ěření na boj proti podvod ům, snižování administrativní zát ěže pro podniky a da ňové 
správy a zlepšení spolupráce se t řetími zem ěmi a stranami.  
S neměnným rozpo čtem tato možnost pouze zajistí  zachování kontinuity provozu 
informačních systém ů, které budou k dispozici do roku 2013. V rámci této možnosti bude 
nutné zvolit priority me zi problémy, které je t řeba řešit. Základní scéná ř nezahrne ani návrhy 
na zlepšení uvedené v pr ůběžném hodnocení9.  
3.2. Možnost č. 2 – aktualizace základního scéná ře 
Tato možnost znamená pokra čování základního scéná ře, navíc ale upraví konkrétní cíle tak, 
aby program mohl vy řešit všechny problémy uvedené v popisu problém ů.  
Tato možnost bude mít jen nepatrn ě vyšší rozpo čet. To znamená, že bude nutné zvolit priority 
mezi problémy, které je t řeba řešit, a orgány da ňové správy bude možné podporovat pouze 
v rámci stávající politiky. Všechny nové in iciativy politiky budou spadat mimo oblast 
působnosti této možnosti. Výjimkou by mohly být iniciativy, které mají nepatrný dopad na 
rozpočet, což znamená, že program by mohl omezit svou podporu na velmi malý po čet 
společných akcí. Tato volba zavede návrhy na zlepšení10 vznesené zú častněnými stranami 
vzhledem k jejich nízkému dopadu na rozpo čet.  
3.3. Možnost č. 3 – aktualizace a stanovení nových politik 
Možnost č. 3 poskytne pro oblast zdan ění pevný rámec pro řešení problém ů příštího desetiletí. 
Kromě toho, že obsáhne možnost č. 2, rozšíří tato politická možnost spolupráci do nových 
oblastí vyplývajících z politické ho vývoje. V porovnání se sou časným programem bude mít 
tato možnost podstatn ě vyšší rozpo čet. Zajistí zachování kon tinuity provozu IT systém ů a 
zprovoznění jakéhokoli informa čního systému, který budou nové pr ávní iniciativy vyžadovat. 
                                                 
8  RAMBOLL, Pr ůběžné hodnocení Fiscalis 2013, body 396–424. 
9  RAMBOLL, Pr ůběžné hodnocení Fiscalis 2013, body 268–328. 
10  Tamtéž, body 268–328. 
 
CS 12   CS 3.4. Možnost č. 4 – ukon čení programu 
Tato možnost p ředpokládá ukon čení programu Fiscalis. V roce 2014 nebude zaveden žádný 
navazující program a nebudou poskytnuty žádné finan ční prostředky na podporu stávajících 
transevropských IT systém ů, zřízení spole čných akcí nebo odborné p řípravy s cílem podpo řit 
fungování da ňových systém ů v EU.  
4. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Použitá kritéria hodnocen í jsou: efektivnost, ú činnost a soudržnost s os tatními iniciativami 
EU, dopln ěné o přijatelnost každé možnosti pro členské státy vzhledem k tomu, že možnosti 
politiky mají p římý vliv na orgány da ňové správy v zú častněných zemích. Byly zjišt ěny také 
nepřímé dopady.  
Vzhledem k povaze uvedených možností se neo čekávají žádné přímé dopady na životní 
prostředí. Nepřímé dopady na životní prost ředí se týkají snížení objemu informací v papírové 
podobě a snížení spot řeby energie. Dopad na malé a st řední podniky  vyplyne ze snížení 
administrativní zát ěže pro podnikání, jako takový bude mít nep římý charakter a bude ovlivn ěn 
i jinými faktory.  
Sociální dopad  je také nep římý vzhledem k tomu, že program vytvá ří rámec pro podporu 
daňové správy s cílem zlepšit výb ěr daní, což nep římo povede k lepšímu rozd ělení příjmů. 
V tomto ohledu je program však pouze jedním z faktor ů vedoucích k vytvo ření tohoto 
dopadu. 
4.1. Možnost č. 1: základní scéná ř 
Tato možnost nebude schopna vy řešit všechny problémy, jimž da ňové správy čelí, a ve 
srovnání s dnešní situ ací neposkytne prost ředky na modernizac i spolupráce a vým ěnu 
osvědčených postup ů mezi orgány da ňové správy.  
Základní scéná ř nepřinese změnu pro žádný z nedostatk ů, týkajících se rozdíl ů při využívání 
daňových informa čních systém ů v členských státech, vyšších náklad ů na výběr daní nebo 
vyšší administrativní zát ěže pro daňové poplatníky11.  
Vzhledem k nedostate čnému navýšení rozpo čtu základní scéná ř pouze podporuje da ňové 
správy v rámci stávající politiky. Podle této možnosti je nutné u činit výběr mezi prioritami, 
které je třeba řešit, a jakékoliv nové politické iniciativy nespadají do oblasti p ůsobnosti této 
možnosti.  
Tato možnost bude pouze zajiš ťovat kontinuitu provozu IT systém ů, které budou k dispozici 
do roku 2013, a nesníží rozdíly ve využívání da ňových informa čních systém ů, a to zejména 
rozdílná rozhraní pro kone čného uživatele systém ů a rozdíly v provád ění těchto systém ů.  
Tato volba nezavede návrhy pr ůběžného hodnocení12, jako je posílení spolupráce 
systemati čtějším způsobem , a nebude optimalizovat využití odborník ů na provozní úrovni 
v členských státech13. 
                                                 
11  RAMBOLL, Pr ůběžné hodnocení Fiscalis 2013, bod 359. 
12  Zasedání výboru Fiscalis 2013 u kulatého stolu b ěhem průběžného hodnocení a červnový seminá ř. 
13  DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation, s. 39. 
 
CS 13   CS 4.2. Možnost č. 2: aktualizace základního scéná ře 
Spojením v ětší účinnosti a rozší řených cílů přinese tato možnost v p říštích dese ti letech nový 
impuls v oblasti da ňové spolupráce a podpo ří integrovanou koordinaci a soudržnost p ři 
provádění daňové politiky. Zm ěny nástroj ů a rozšířený soubor cíl ů umožní da ňové správ ě 
přiměřeně čelit výzvám uvedeným ve vymezení problému.  
Tato možnost p řizpůsobí cíle pot řebám, nebo ť se zaměří na měnící se da ňové prost ředí a 
snížení administrativní zát ěže pro daňové správy i da ňové poplatníky14, stejně jako na 
posílení  spolupráce se t řetími zem ěmi a třetími stranami. V návaznosti na zkušenosti 
s internetovým systémem VIES poskytne tato možnost prost ředky na snížení administrativní 
zátěže pro daňové poplatníky a snížení náklad ů orgánů daňové správy na výb ěr daní. 
Vytvořením rámce pro posílení koordinace a soudržnosti v provád ění daňové politiky EU 
bude posílen boj proti podvod ům. Zde lze nap říklad navázat na zkušenosti získané 
v souvislosti s mechanismem Eurofisc, což by mohlo vytvo řit nové pracovní oblasti pro 
kontroly.  
Stejně jako základní možnost bude mít možnost č. 2 rozpočtové prost ředky pouze na podporu 
daňové správy v rámci stávajíc í politiky. Všechny nové politické  iniciativy budou spadat 
mimo oblasti p ůsobnosti této možnosti. 
Návaznost na stávající IT systémy bude zabezpe čena, což umožní částečnou (nikoli 
významnou) harmonizaci technologií. Ta to možnost poskytne prostor pro vytvo ření 
společných specifikací a poskytnutí sdílených sl užeb pro zkrácení doby pro zavedení. 
Zprovozn ění všech nových IT systém ů, které si rozvoj pol itiky vyžádá, spojené 
s významnými výdaji se bu ď prodlouží o n ěkolik let, nebo nezíská podporu.  
4.3. Možnost č. 3 – aktualizace a stanovení pot řeb nové politiky 
Tato možnost umožní orgán ům daňové správy v EU, aby v plné m rozsahu spolupracovaly 
s cílem zlepšit fungování systém ů zdanění na vnit řním trhu a podporovat vývoj da ňové 
politiky EU. Tato možnost p ředstavuje nutné kroky pro zlepšení ú činnosti, usiluje o spln ění 
všech cíl ů, aniž by bylo nutné stanovit prior ity, a poskytuje prostor pro nové oblasti 
spolupráce, a to v širším m ěřítku a v kratším časovém období. V p řípadě potřeby bude možné 
v požadovaném časovém období vyvinout nové systémy IT, pokud si to politický vývoj 
vyžádá. Na základ ě zkušeností s p ředchozími programy je z řejmé, že by si spln ění těchto cílů 
vyžádalo zna čné zvýšení rozpo čtu ve srovnání se základním scéná řem. S ohledem na 
současné ekonomické potíže, omezování rozpo čtových výdaj ů a jednozna čné signály 
z některých členských stát ů je přijatelnost této možnosti hodnocena jako nízká. Tato možnost 
rovněž nespadá do rezervy v rozpo čtu Evropa 202015. 
4.4. Možnost č. 4 – ukon čení programu 
V tomto p řípadě bude program p řerušen a na IT nástroje, spole čné akce nebo odbornou 
přípravu nebudou poskytnuty finan ční prostředky EU. Spolupráce v oblasti daní bude 
zásadním zp ůsobem omezena, a tato možnost bude tedy mít závažný negativní dopad na 
účinnost a efektivitu da ňové spolupráce. Je možné, že členské státy budou muset hledat 
                                                 
14  Tamtéž, s. 17–18. 
15  KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011. 
 
CS 14   CS alternativní zp ůsoby, jak nahradit spolupráci řízenou v rámci programu16. Výměna 
digitalizovaných informací mezi orgány da ňové správy bude t ěžkopádnější a nákladn ější. Lze 
očekávat, že bez spole čných akcí bude vým ěna osvědčených postup ů roztříštěnější a 
nákladnější a nedostatek koordinovaných vzd ělávacích program ů povede ke zdvojování 
činností. Sou časné rozdíly v ú činnosti a efektivnosti da ňových činností mezi členskými státy 
by se zvýšily. 
4.5. Hospodá řský dopad programu 
Program má pozitivní hospodá řský dopad, protože podporuje činnosti, které pokra čují v úsilí 
o snižování administrativní zát ěže. Již v základní možnosti má  automatizace pozitivní vliv. 
Tento dopad je posílen v rámci možností č. 2 a č. 3, které výslovn ě uvádějí přínos pro 
snižování administrativní zát ěže.  
Tento program poskytuje rámec, jenž orgán ům daňové správy umožní lépe vykonávat 
činnosti v oblasti výb ěru daní, a snižuje da ňové podvody a da ňové úniky, což vede k lepším 
službám a nižším náklad ům na dodržování p ředpisů, ale také posiluje ú činnost daňové správy 
a zvyšuje p říjmy17. Očekává se, že tento dopad bude ješt ě posílen díky zam ěření na boj proti 
podvodům v rámci možností č. 2 a č. 3. Snížením rozdíl ů v interpretaci da ňových předpisů 
program omezuje narušení hospodá řské soutěže a případně také neoprávn ěné dvojí zdan ění 
daňových poplatník ů. 
4.6. Preferovaná možnost 
Dopady r ůzných možností, vybrané z hlediska efektivnosti, ú činnosti a p řijatelnosti, jsou 
shrnuty v Tabulka 1. Výsledkem posouzení dopad ů je následující doporu čení: 
Preferovaná možnost je možnost č. 2: Vylepšení základního scéná ře 
Možnost č. 2 se doporu čuje i přes skromn ější výsledky v oblasti efektivity, je však 
přijatelnější pro členské státy. Tato možnost odpovídá možnostem p říštího víceletého 
finančního rámce18. 
                                                 
16  DELOITTE, Analysis of different scenarios for tax cooperation, s. 47–52. 
17  DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation, s. 21–22. 
18  KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011, „Rozpo čet – Evropa 2020“. 
 
CS 15   CS Tabulka 1: Souhrn porovnání jednotlivých možností 
Kritéria Efektivita a význam Účinnost Soudržnost Ostatní Celkové hodnocení 
  
Konkrétní cíl  č. 1 
Konkrétní cíl č.  2 
Konkrétní cíl č.  3 
Konkrétní cíl č.  4 
Konkrétní cíl č.  5 
Konkrétní cíl č.  6 
Budoucí politiky 
Výsledná orientace  
Růst účinnosti 
Soudržnost  
s ostatními 
iniciativami EU 
V rámci rozpo čtu 
Evropa 2020  
Přijatelnost pro 
členské státy Hodnocení 
možností 
Možnost č. 1:  
základní scéná ř 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ano ST ŘEDNÍ 0 
Možnost č. 2:  
aktualizace 
možnosti 
základního 
scénáře  ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Ano VYSOKÁ +++ 
= 
PREFEROVANÁ 
MOŽNOST 
Možnost č. 3:  
aktualizace a 
stanovení 
nových politik  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Ne NÍZKÁ ++ 
Možnost č. 4:  
žádný program -- -- -- -- -- -- 0 Nelze 
použít NÍZKÝ NÍZKÁ Nelze 
použít NÍZKÁ -- 
 
Vysvětlivky: Velikost uvedeného dopadu ve  srovnání se základním scéná řem:  
+++ zcela pozitivní, ++ velmi pozitivní, poz itivní +, 0 jako základní scéná ř, - negativní, -- velmi negativní, --- zcela negativní, nelze použít 
Zdroj: GŘ TAXUD