ZPRÁVA O ČINNOSTI DOZORČÍHO VÝBORU ÚŘADU OLAF – 2019

(2020/C 368/01)

Členové dozorčího výboru úřadu OLAF

Jan MULDER

předseda dozorčího výboru OLAF

člen výboru od 23. ledna 2017, předseda od 1. března 2017

v minulosti poslanec Evropského parlamentu, Nizozemsko

Maria Helena FAZENDA

členka výboru od 23. ledna 2017

generální tajemnice pro systém vnitřní bezpečnosti, Portugalsko

státní zástupkyně

Petr KLEMENT

člen výboru od 23. ledna 2017

Nejvyšší státní zastupitelství, Česko

státní zástupce

Grażyna STRONIKOWSKA

členka výboru od 13. července 2016

státní zastupitelství, Varšava, Polsko

státní zástupkyně

Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA

člen výboru od 1. prosince 2017

ředitel oddělení pro podporu generálního státního kontrolora při Zvláštním zastupitelství pro boj s korupcí a organizovaným zločinem, Španělsko

auditor, právník, ekonom

ÚVODNÍ SLOVO

Na počátku roku 2019 byla v sekretariátu řada neobsazených pozic. Koncem roku již byla situace jiná. Na podzim nastoupil nový vedoucí sekretariátu a všechny ostatní volné pozice byly rovněž obsazeny novými příchozími. Zavál svěží vítr.

Jmenování nového generálního ředitele úřadu OLAF v roce 2018 znamenalo, že bude možné vynaložit značné úsilí k zajištění pevného a jednotného chápání toho, jak dozorčí výbor úřadu OLAF funguje.

Došlo k faktickému zahájení diskuzí, které však nebyly vždy snadné. Atmosféra však byla konstruktivní. Ačkoliv dosud nebylo dosaženo shody ohledně řady nevyřešených otázek, výbor doufá, že do příští výroční zprávy budou tyto záležitosti vyřešeny a budou zavedena nová pracovní ujednání v souladu s právním rámcem, v němž úřad OLAF a dozorčí výbor působí.

Diskuze s úřadem OLAF se zaměřovaly na druh přístupu, který by měl dozorčí výbor mít k vyšetřováním úřadu OLAF trvajícím déle než 12 měsíců, aby mohl účinně vykonávat své dozorčí a kontrolní úkoly. Rámcem a základem diskuzí bylo společné stanovisko vydané v souvislosti s touto problematikou právními službami Komise, Rady a Parlamentu. Jak toto společné stanovisko uvádí, je to dozorčí výbor, který určuje, jaké informace jsou třeba za účelem splnění mandátu, kterým tyto tři instituce dozorčí výbor pověřily.

Generální ředitel úřadu OLAF byl vítaným účastníkem téměř všech měsíčních schůzí dozorčího výboru.

Významným bodem diskuzí během těchto schůzí byla probíhající revize nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (1) a vytvoření Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO).

Jak je uvedeno výše, nebyly dosud vyřešeny povaha a forma oznamovacích povinností úřadu OLAF, pokud jde o vyšetřování trvající déle než 12 měsíců. Byl však učiněn určitý pokrok, pokud jde o překlenutí různých přístupů a dosažení vzájemně přijatelného výsledku. Co se týče podávání zpráv o procesních zárukách, bylo dosaženo praktické dohody, kterou musí nyní prověřit čas. Koncem roku 2019 dozorčí výbor rovněž dokončil zvláštní zprávu o „případech zamítnutých úřadem OLAF“, která byla zveřejněna počátkem roku 2020.

V současné době probíhá vyjednávání o novém víceletém rozpočtu Evropské unie, a to ve velmi složité době, kdy dochází k navýšení prostředků pro různé účely. To vše je dalším důvodem pro to, aby úřad OLAF a jeho dozorčí výbor zůstaly ostražité.

S ohledem na nadcházející přijetí nového nařízení o úřadu OLAF a zahájení činnosti úřadu EPPO se dozorčí výbor, za pomoci svého sekretariátu, nadále soustředí na splnění svého hlavního cíle, kterým je posílení nezávislosti úřadu OLAF.

Jan MULDER předseda dozorčího výboru OLAF

OBSAH

Úvodní slovo 2

Obsah 3

O nás 4

i) Dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) 4

ii) Sekretariát 4

Mandát 4

Kontrolní úkoly dozorčího výboru: 5

i) Dohled nad rozpočtem a zdroji úřadu OLAF 5

ii) Sledování případů 7

iii) Dohled nad délkou vyšetřování úřadu OLAF 8

Sledování vývoje v oblasti uplatňování procesních záruk 14

Případy zaslané vnitrostátním soudním orgánům 17

Případy, ve kterých se příslušné orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF 17

Posouzení priorit politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování a obecných zásad vyšetřování 20

Vztahy s úřadem OLAF, orgány EU, partnery úřadu OLAF a zúčastněnými stranami 21

Revize nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 22

Řízení dozorčího výboru 23

O nás

i) Dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

1. Dozorčí výbor Evropského úřadu po boj proti podvodům (OLAF) je nezávislý orgán, který vzájemnou dohodou jmenují Evropský parlament, Rada a Komise ( 2 )

2. Dozorčí výbor (dále jen „výbor“) dohlíží na to, jak úřad OLAF plní svou vyšetřovací funkci, s cílem posílit nezávislost úřadu při řádném výkonu pravomocí, které jsou mu svěřeny nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 (nařízení o úřadu OLAF). Výbor dohlíží zejména na to, aby byly dodržovány procesní záruky zúčastněných osob.

3. Výbor se skládá z pěti nezávislých členů, externích odborníků, jmenovaných na dobu 5 let (dále jen „členové“) ( 3 ) . Členové plní svou úlohu zcela nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády ani orgánu, instituce, nebo jiného subjektu EU. Výbor proto zorganizoval provádění svých činností dohledu tak, aby byla zaručena jejich nezávislost, zejména pokud jde o status členů, rozpočet výboru a sekretariát.

4. Interní jednací řád dozorčího výboru ( 4 ) stanoví pravidla upravující jeho složení, činnost a metody práce (postupy, podle kterých provádí svou dozorčí úlohu v rámci nařízení o úřadu OLAF) a stanoví materiální podmínky, za nichž musí být jeho činnost prováděna. Výbor provádí své činnosti dohledu, aniž by se vměšoval do probíhajících vyšetřování úřadu OLAF.

5. Dozorčí výbor předkládá zprávy institucím, které ho jmenovaly, a informuje veřejnost, občanskou společnost a příslušné vnitrostátní orgány o své úloze a činnostech.

ii) Sekretariát

6. Dozorčí výbor je ve své činnosti podporován sekretariátem, který pracuje trvale. Sekretariát pracuje v souladu s nařízením o úřadu OLAF pod přímým vedením výboru a nezávisle na Komisi. Zastává klíčovou úlohu při zjednodušování a přispívání k výkonnosti všech úkolů vykonávaných dozorčím výborem.

7. Sekretariát je složen ze zaměstnanců EU a z právních a operačních odborníků. Sekretariát pod vedením a řízením svého vedoucího monitoruje každodenní činnosti úřadu OLAF a výsledky svých činností v oblasti sledování a dohledu předkládá ke zvážení a schválení členům dozorčího výboru. Sekretariát pomáhá členům výboru při účinném plnění jejich povinností, a to s cílem posílit nezávislost úřadu OLAF.

Mandát

Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor pravidelně dohlíží na to, jak úřad plní svou vyšetřovací funkci, přičemž jeho cílem je posilovat nezávislost úřadu při řádném výkonu pravomocí, které mu jsou svěřeny tímto nařízením. Dozorčí výbor zejména dohlíží na vývoj v oblasti uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování na základě informací, které mu podává generální ředitel v souladu s čl. 7 odst. 8.

8. Dozorčí výbor byl zřízen, aby posiloval a zaručoval nezávislost úřadu OLAF prostřednictvím pravidelného sledování jeho vyšetřovací funkce a aby byl generálnímu řediteli nápomocen při plnění jeho povinností. Tomuto úkolu je plně zavázaný. Výbor rovněž vykládá svou úlohu v oblasti pomoci generálnímu řediteli úřadu OLAF takovým způsobem, který umožňuje úřadu OLAF zlepšit svoji účinnost coby důkladného a nestranného vyšetřovacího orgánu EU, zcela nezávislého na nepatřičném tlaku a zasahování zvenčí. Rok 2019 je také rokem dvacátého výročí úřadu OLAF, což představuje příležitost k zamyšlení nad tím, jak úřad plní svoji úlohu a jakým směrem se hodlá ubírat v budoucnu, zejména pokud jde o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) pro boj proti podvodům, korupci a trestným činům, jež mají vliv na rozpočet EU. Výbor je připraven úřad OLAF v jeho úsilí podpořit, aby se zlepšila kvalita jeho práce a aby zastával klíčovou úlohu v novém evropském prostoru práva, přičemž pomoc a podpora úřadu EPPO ze strany úřadu OLAF a spolupráce s ním v rámci této úlohy budou mít zásadní význam při ochraně finančních zájmů EU.

9. Výbor poskytuje generálnímu řediteli úřadu OLAF a orgánům podrobná stanoviska a zprávy o probíhajících vyšetřováních úřadu OLAF, aniž by do nich zasahoval. Pravidelné sledování vyšetřování úřadu OLAF je nejlepší způsob, jak zaručit jeho nezávislost, a dozorčí výbor se během celého vykazovaného období ve značné míře podílel na vytváření pevných pracovních vztahů s generálním ředitelem úřadu OLAF za účelem zlepšování kvality informací, které dozorčímu výboru úřad OLAF pravidelně zasílá. To se týká zejména zpráv o vyšetřováních trvajících déle než 12 měsíců, jednotlivých stížností vůči vyšetřování vedenému úřadem OLAF a doporučení úřadu OLAF, jimiž se příslušné orgány neřídily. Dozorčí výbor se rovněž aktivně účastní každoroční interinstitucionální výměny názorů týkajících se výkonnosti úřadu OLAF, přičemž důsledně zastává názor, že priority úřadu OLAF, pokud jde o jeho politiku v oblasti vyšetřování, by měly být v souladu s hlavními oblastmi výdajů z rozpočtu EU.

10. Dozorčí výbor se zodpovídá orgánům, které jmenovaly jeho členy, a o jeho poslední výroční zprávě o činnosti proběhla diskuse s komisařem pro rozpočet a lidské zdroje, generálním tajemníkem / generální tajemnicí Komise, Výborem pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu (CONT) a pracovní skupinou Rady pro boj proti podvodům v průběhu finského předsednictví.

11. Výbor rovněž vítá pozitivní zpětnou vazbu, které se mu v roce 2019 dostalo od výboru CONT Evropského parlamentu v souvislosti se zprávou týkající se navrhované revize nařízení o úřadu OLAF. Výbor bude nadále pečlivě sledovat stávající interinstitucionální diskuze a jednání mezi Parlamentem, Radou a Komisí (tzv. „trialog“).

12. Výbor uspořádal 10 plenárních zasedání ( 5 ) a nadále zval generálního ředitele úřadu OLAF a jeho zaměstnance k účasti na svých schůzích, aby se mohli zapojit do diskuse a byli informováni o všech záležitostech, jež jsou pro práci dozorčího výboru a úřadu OLAF podstatné. Výbor se těšil, že bude konstruktivně spolupracovat s úřadem OLAF a že mu pomůže zlepšit jeho výkonnost a účinnost. Během vykazovaného období byli členové výboru jmenováni zpravodaji, aby pracovali v konkrétních oblastech jeho pracovního plánu a aby se těmito oblastmi podrobněji zabývali. V těchto funkcích úzce spolupracovali se sekretariátem na vypracování návrhů stanovisek a zpráv, jež měl výbor přijmout.

Kontrolní úkoly dozorčího výboru

i) Dohled nad rozpočtem a zdroji úřadu OLAF

Ustanovení čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Komise 1999/352/ES ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům, ve znění rozhodnutí 2013/478/EU ze dne 27. září 2013: 2. Po konzultaci s kontrolním výborem generální ředitel zašle generálnímu řediteli pro rozpočet předběžný návrh rozpočtu, který má být zapsán do přílohy k oddílu Komise v souhrnném rozpočtu Evropské unie týkající se úřadu. Ustanovení čl. 15 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor podává generálnímu řediteli stanoviska a ve vhodných případech i doporučení, pokud jde mimo jiné o zdroje potřebné k výkonu vyšetřovací funkce úřadu […] 37. bod odůvodnění nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Úřad by měl být při plnění svých úkolů nezávislý. K posílení této nezávislosti by vyšetřovací funkce úřadu měla podléhat pravidelné kontrole ze strany dozorčího výboru složeného z nezávislých samostatných osob, které jsou vysoce kvalifikovány v oblastech působnosti úřadu. Dozorčí výbor by neměl zasahovat do probíhajících vyšetřování. K jeho úkolům by rovněž mělo patřit napomáhání generálními řediteli při výkonu jeho povinností.

13. Dozorčí výbor si je vědom toho, že rozpočtová nezávislost úřadu OLAF má přímý dopad na jeho vyšetřování a operace. Proto se domnívá, že odpovídající rozpočet a komplexní strategie pro oblast lidských zdrojů by měly patřit k hlavním prioritám generálního ředitele.

14. Výbor uznal, že návrh Komise na rozpočet byl, stejně jako v předchozích letech, předmětem úsporných opatření, a konstatoval, že každoroční navýšení rozpočtu se soustavně snižovalo. Ve srovnání s předchozím rokem se rozpočet úřadu OLAF zvýšil o 1,41 % oproti 3,42 % v předešlém roce.

15. Podle názoru výboru by toto snižování nemělo nepříznivě ovlivnit boj proti podvodům nebo protiprávním činnostem, které poškozují finanční zájmy EU. Kromě toho Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě o dalším posílení právního státu v rámci Unie ( 6 ) , jakož i Zelená dohoda, které Komise předpokládá, přidávají úřadu OLAF další povinnosti.

16. Výbor chce znovu zdůraznit, že úřad OLAF by měl být nejen osvobozen od nejpřísnějších úsporných opatření uplatňovaných vůči jiným generálním ředitelstvím Komise, ale co se týče lidských zdrojů, měl by čerpat z pobídek umožňujících nábor vysoce kvalifikovaných zaměstnanců specializujících se na vyšetřování a vymáhání majetku. To je důležité zejména s ohledem na budoucí pracovní vztah úřadu OLAF s úřadem EPPO.

17. Výbor během vykazovaného období zveřejnil stanovisko týkající se předběžného návrhu rozpočtu úřadu OLAF na rok 2020 a analyzoval provádění schváleného rozpočtu úřadu OLAF pro rok 2019. Při přezkoumávání předběžného návrhu rozpočtu úřadu OLAF na rok 2020 se výbor zaměřil obzvláště na: — finanční a provozní dopady nového systému správy případů úřadu OLAF (dále jen „OCM“), — strategii úřadu OLAF v oblasti lidských zdrojů, — zvláštní zprávu Účetního dvora o strategii Komise pro boj proti podvodům (7) a — rozpočtový dopad zřízení úřadu EPPO na úřad OLAF.

18. Dozorčí výbor podporuje doporučení Evropského účetního dvora a odpověď Komise Účetnímu dvoru ohledně posílení schopností úřadu OLAF, pokud jde o aktualizaci strategie Komise pro boj proti podvodům a přípravu posouzení rizik a analýzy rozpočtu EU na období 2021–2027 ( 8 ) . Za tímto účelem by měly být úřadu OLAF přiděleny nezbytné lidské zdroje, jak dozorčí výbor uvedl ve svém stanovisku týkajícím se předběžného návrhu rozpočtu úřadu OLAF na rok 2020.

19. Kromě těchto úkolů byl úřad OLAF v roce 2019 Komisí požádán, aby poskytl podklady a konkrétní údaje za účelem podpory provádění zásady právního státu v členských státech EU a aby posílil sledování vlastních doporučení určených vnitrostátním soudním orgánům. Tato doporučení určená členským státům a orgánům, institucím a subjektům EU jsou převážně finanční povahy a jejich cílem je získat zpět částky neoprávněně získané příjemci programů a akcí EU a tím chránit rozpočet EU a zachovávat důvěru veřejnosti v EU.

20. V rámci pravidelné výměny názorů s generálním ředitelem během měsíčních plenárních zasedání výbor rovněž zopakoval své obavy a vážné pochybnosti ohledně probíhajícího zavádění nového systému správy případů („OCM“) ze strany úřadu OLAF a ohledně jeho rozpočtových důsledků. Dozorčí výbor konkrétně v důsledku řady dlouhých zpoždění, k nimž již v rámci přípravy a dokončování systému OCM došlo, a opakovaných významných překročení rozpočtu dospěl k názoru, že řízení projektu OCM chybí nutná transparentnost a dostatečný dohled.

21. Výbor v této souvislosti bere na vědomí, že útvar interního auditu Komise schválil svou „Závěrečnou zprávu o auditu postupů řízení IT projektů v úřadu OLAF“ (červen 2019). Tato zpráva identifikovala řadu významných nedostatků v raných fázích systému OCM včetně absence jasné a udržitelné struktury řízení projektu i dostatečné kontroly ze strany vyššího vedení a značné nejistoty ohledně budoucích odhadů rozpočtu potřebného pro zavedení systému OCM. Zpráva rovněž identifikovala jasné problémy, pokud jde o řízení nákladů na systém OCM.

22. Výbor bere na vědomí, že generální ředitel se nyní zavázal provádět doporučení útvaru interního auditu Komise a zajistit, že projekt OCM bude do konce roku 2020 dokončen. Výbor rovněž podotýká, že v únoru 2020 dospěl útvar interního auditu Komise k závěru, že úřad OLAF ke konci prosince 2019 provedl všechna opatření nezbytná pro zajištění souladu s uvedeným auditem.

ii) Sledování případů

Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor pravidelně dohlíží na to, jak úřad plní svou vyšetřovací funkci […] Článek 4 rozhodnutí Komise 1999/352/ES ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům, ve znění rozhodnutí 2013/478/EU ze dne 27. září 2013: […] [Dozorčí] výbor vykonává pravidelnou kontrolu toho, jak úřad plní svou vyšetřovací funkci. Společné stanovisko právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 5. září 2016: Společné stanovisko zdůrazňuje, že nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 zplnomocňuje dozorčí výbor k přijímání informací od generálního ředitele úřadu OLAF, pokud jde o: — případy, kdy byly předány informace vnitrostátním soudním orgánům, a to i tehdy, když úřad OLAF neprovádí žádné vyšetřování, — dodatečné informace související se všemi případy, včetně probíhajících vyšetřování, a to nejen informace o uzavřených případech, — s ohledem na oznamovací povinnosti generálního ředitele úřadu OLAF ukládá nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 úřadu OLAF povinnost aktivně informovat. V této souvislosti by udělení čistě pasivního elektronického přístupu do databází úřadu OLAF nepostačovalo k plnění povinností generálního ředitele úřadu OLAF, které jsou stanoveny v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

23. Za účelem posílení nezávislosti úřadu OLAF a pomoci generálnímu řediteli při výkonu jeho povinností dozorčí výbor aktivně a pravidelně sleduje způsob, jakým úřad OLAF provádí vyšetřování. Výbor jmenoval zpravodaje, aby sledovali určitá citlivá interní vyšetřování, jakož i další případy, u kterých se generální ředitel úřadu OLAF po posouzení příchozích informací rozhodl nezahájit vyšetřování (tzv. „zamítnuté případy“).

24. V listopadu 2018 zpravodajové výboru a členové jeho sekretariátu získali plný přístup k 64 spisům o případech: 60 případů, v nichž generální ředitel úřadu OLAF přijal rozhodnutí vyšetřování nezahájit (označované jako „zamítnuté případy“), a 4 interní vyšetřování provedená a uzavřená úřadem OLAF. Během roku 2019 dozorčí výbor získal přístup k řadě dodatečných dokumentů souvisejících s jedním ze 4 uzavřených interních případů.

25. Výbor během vykazovaného období pořádal schůze a vyměňoval si názory se zaměstnanci úřadu OLAF, aby lépe pochopil způsob, jakým jsou některá z těchto vyšetřování vedena.

26. Od ledna do března 2019 pořádali zpravodajové výboru každý měsíc schůzi s vedoucími pracovníky úřadu OLAF, včetně ředitelů ředitelství A („vyšetřování I“) a ředitelství C („podpora vyšetřování“) a vedoucí oddělení 0.1 („výběr a přezkum vyšetřování“), oddělení A.1 (zaměstnanci EU), oddělení C.3 („operační analýza a digitální forenzní vědy“) a oddělení C.4 („právní a poradní oddělení“). Schůzí se zúčastnili rovněž pracovníci provádějící výběr, pracovníci provádějící přezkum, vyšetřovatelé, členové oddělení právního poradenství a členové oddělení pro následná opatření.

27. Na plenárním zasedání v prosinci 2019 dozorčí výbor přijal svůj první návrh stanoviska k případům, jejichž vyšetřování nebylo generálním ředitelem úřadu OLAF zahájeno („zamítnuté případy“), a v lednu 2020 ho předal úřadu OLAF k vyjádření. V únoru 2020 úřad OLAF poskytl své připomínky a dodatečné informace. V březnu 2020 dozorčí výbor stanovisko zveřejnil ( 9 )

28. Výbor připomíná, že se jako nezávislý orgán nachází v jedinečné pozici, ze které může provádět kontrolní a dozorčí úkoly, které mu byly uloženy. Při posuzování případů nahlášených úřadem OLAF výbor zajišťuje, že se jeho práce bude zaměřovat na: možná rizika nezávislého vedení vyšetřování, dodržování procesních záruk a respektování základních práv, dodržování obecných zásad a pravidel vyšetřování, posouzení kvality spisů a informací obsažených v systému OCM a na soulad s pravidly stanovenými v obecných zásadách vyšetřovacích postupů určených zaměstnancům úřadu OLAF.

iii) Dohled nad délkou vyšetřování úřadu OLAF

Ustanovení čl. 15 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor pravidelně dohlíží na to, jak úřad plní svou vyšetřovací funkci, přičemž jeho cílem je posilovat nezávislost úřadu při řádném výkonu pravomocí, které mu jsou svěřeny tímto nařízením. Ustanovení čl. 15 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor zejména dohlíží na vývoj v oblasti uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování na základě informací, které mu podává generální ředitel v souladu s čl. 7 odst. 8. Ustanovení čl. 7 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Vyšetřování probíhá bez přerušení po dobu, která musí být přiměřená okolnostem a složitosti případu. Ustanovení čl. 7 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Nelze-li vyšetřování skončit do 12 měsíců od zahájení, podává generální ředitel po uplynutí této lhůty 12 měsíců a poté každých šest měsíců dozorčímu výboru zprávu obsahující důvody a nápravná opatření s cílem urychlit vyšetřování.

Obecné poznámky

29. Dohled nad délkou vyšetřování úřadu OLAF je jednou z hlavních povinností výboru za účelem posílení nezávislosti úřadu OLAF.

30. Povinnost provádět správní postupy v přiměřené lhůtě je obecnou zásadou právních předpisů EU a součástí práva na řádnou správu v souladu s čl. 41 odst. 1 Listiny základních práv ( 10 ) . Z judikatury vyplývá, že pokud ustanovení unijního práva nestanoví délku řízení, musí být přiměřenost délky posouzena v závislosti na všech okolnostech konkrétního případu, a zejména na významu případu pro dotčenou osobu, jeho složitosti i jednání účastníků řízení ( 11 )

31. Z této judikatury a z ustanovení čl. 7 odst. 5 nařízení o úřadu OLAF ( 12 ) vyplývá, že řízení vedené úřadem OLAF by mělo probíhat bez přerušení a nesmí překročit přiměřenou lhůtu, která se posuzuje v závislosti na okolnostech konkrétního případu ( 13 )

32. Výbor rovněž považuje za zásadní zdůraznit svou roli, jak byla objasněna v judikatuře soudů EU ( 14 ) , a zdůraznit rozsah svých činností dohledu v konkrétním kontextu vyšetřování trvajících déle než 12 měsíců.

33. Zaprvé, pravidelným sledováním délky vyšetřování úřadu OLAF a důvodů jakýchkoli zbytečných prodlení se dozorčí výbor snaží posílit vyšetřovací nezávislost a nestrannost úřadu OLAF, a to tím, že ověřuje, že nedošlo k žádnému vnějšímu ani vnitřnímu zasahování do nestranného provádění vyšetřování, že je zajištěno rovné zacházení, a že zpoždění, k nimž došlo, jsou přiměřená a ospravedlněná složitostí a/nebo okolnostmi daného případu.

34. Zadruhé, zdlouhavé vyšetřování, které nelze ospravedlnit okolnostmi a/nebo složitostí daného případu, může mít závažné negativní dopady na i) práva dotčených osob (které mají právo na to, aby byla vyšetřování, která se jich týkají, řešena v přiměřené lhůtě, jak stanoví článek 41 Listiny základních práv EU) na obhajobu a ii) opatření navazující na vyšetřování (např. s postupem času je obtížnější shromáždit důkazy). Sledováním délky vyšetřování úřadu OLAF se tedy dozorčí výbor ujišťuje, že jsou skutečně dodržována procesní práva zaručená článkem 41 Listiny základních práv.

35. Kromě toho je cílem sledování ze strany výboru zajistit, že orgány, instituce a jiné subjekty EU a dotčené členské státy zohledňují výsledky a zjištění vyplývající z vyšetřování prováděných úřadem OLAF a přijímají na jejich základě odpovídající následná opatření. Soudní, finanční a disciplinární následná opatření a potenciál pro trestní řízení a vymáhání prostředků mohou být nenapravitelně ohroženy, zejména kvůli záležitostem souvisejícím s promlčením (promlčení se řídí platnými vnitrostátními právními předpisy) nebo kvůli tomu, že vnitrostátní soudní orgány nemohou řádně vyšetřit události, k nimž došlo před dlouhou dobou.

36. Zároveň dozorčí výbor sledováním délky vyšetřování ověřuje, že lidské a finanční zdroje přidělené úřadu OLAF jsou využívány účinně, což může mít dopad na přijetí priorit úřadu OLAF, pokud jde o jeho politiku v oblasti vyšetřování, a na jeho celkový rozpočet.

37. Je důležité zdůraznit, že tato specifická úloha, která byla výboru svěřena ustanovením čl. 7 odst. 8 nařízení o úřadu OLAF, vyžaduje, aby výbor prováděl individuální analýzu každého vyšetřování staršího 12 měsíců s cílem zajistit, že vyšetřování úřadu OLAF jsou prováděna bez přerušení a po dobu, která musí být přiměřená okolnostem a složitosti případů. Aby mohl dozorčí výbor tento mandát plnit, musí mít přímý a neomezený přístup, ne-li k celému spisu úřadu OLAF o daném případu, tak alespoň k prvkům, které jsou zásadní pro pochopení daného případu a identifikaci dotčené osoby (osob) a musí mít možnost sledovat harmonogram opatření v oblasti vyšetřování, jakož i rozhodnutí přijatá úřadem OLAF související s řízením případu. Výbor při tom plně respektuje nezávislost úřadu OLAF při provádění jeho vyšetřování a do provádění těchto vyšetřování nezasahuje.

Přístup k informacím o případech

38. V předchozí zprávě o činnosti dozorčí orgán konstatoval, že z hlediska obsahu a kvality nezahrnovaly zprávy předložené úřadem OLAF o případech trvajících déle než 12 měsíců v roce 2019 informace, které by výboru umožnily účinný dohled nad délkou vyšetřování ( 15 ) . Většina zpráv především neobsahovala v rámci popisu případu podstatné informace, jež by výboru umožnily posoudit přiměřenost důvodů, které úřad OLAF uvádí, aby ospravedlnil délku vyšetřování, a nápravných opatření přijatých za účelem dokončení vyšetřování.

39. Dozorčí výbor by rád připomněl, jak potvrdilo společné stanovisko tří právních služeb (dále jen „společné stanovisko“) ( 16 ) , že je na dozorčím orgánu (dozorčí výbor), aby na základě posouzení nutnosti rozhodl, které informace mají být dozorovaným orgánem (úřad OLAF) poskytnuty, nebo které informace jsou dostačující pro výkon jeho dozorčí úlohy. Pouze tímto způsobem může být zajištěna nezávislost dozorčího výboru při posuzování vyšetřování úřadu OLAF a tím i nezávislost samotného úřadu OLAF. Jak bylo zdůrazněno v uvedeném společném stanovisku, úřad OLAF by měl usnadňovat úkoly výboru a poskytnout požadované informace, pokud tyto informace nejsou zjevně irelevantní, nebo pokud by jejich předání nutně představovalo narušení provádění probíhajícího vyšetřování ( 17 )

41. Během daného období vedli generální ředitel úřadu OLAF a dozorčí výbor dialog s cílem nalézt způsoby, jak obnovit přístup k informacím o případech dostupným a zaregistrovaným v systému správy případů úřadu OLAF (OCM) v jeho podobě před rokem 2013, což je nezbytnou podmínkou pro to, aby mohl výbor účinně sledovat nezávislost úřadu OLAF při provádění jeho vnějších a vnitřních vyšetřování. Výbor vítá úsilí, které v posledních měsících roku 2019 vynaložil generální ředitel úřadu OLAF, aby nalezl vhodné řešení tohoto důležitého problému. Zároveň lituje, že probíhající diskuze trvají tak dlouho a doufá, že bude co nejdříve nalezeno funkční a vzájemně přijatelné řešení, aby mohla být obnovena stejná smysluplná forma přístupu, jaký měl výbor během prvních 14 let svého fungování.

42. V únoru 2019 výbor zaslal generálnímu řediteli úřadu OLAF dvě nové „vzorové zprávy“ založené na vzoru pro podávání zpráv, který předtím navrhl samotný úřad OLAF. První byla určena pro vyšetřování, které trvá déle než 12 měsíců, a druhá, určená pro vyšetřování trvající 18 měsíců nebo déle, byla vypracována za účelem kontroly dopadů veškerých nápravných opatření přijatých úřadem OLAF k urychlení vyšetřování.

43. Tyto dvě vzorové zprávy obsahovaly druh informací, které výbor považuje za nezbytné „minimum“ pro vykonávání svých dozorčích povinností podle čl. 7 odst. 8 a čl. 15 odst. 1 nařízení o úřadu OLAF, tedy: i) podrobný popis nahlášeného případu včetně odhadovaného hospodářského dopadu; ii) údajně porušené právní předpisy; iii) potenciální sankce a záležitosti týkající se promlčecích lhůt; iv) provedené operativní činnosti a jejich výsledky; v) operativní činnosti, které mají být provedeny; vi) důvody nedokončení případu; a vii) nápravná opatření přijatá za účelem urychlení vyšetřování.

44. V květnu 2019 úřad OLAF předložil dozorčímu výboru odlišnou navrhovanou vzorovou zprávu, kterou dozorčí výbor nepovažoval za vyhovující, protože neobsahovala nezbytné minimální informace požadované výborem. V červenci 2019 úřad OLAF navrhl novou revidovanou verzi „12měsíčního vzoru“, jejímž cílem bylo řešit vážné obavy a výhrady dozorčího výboru ohledně druhu informací, které budou výboru poskytnuty.

45. V listopadu 2019 dozorčí výbor předal generálnímu řediteli úřadu OLAF výsledky své analýzy a navrhovaná alternativní řešení. Dozorčí výbor nový revidovaný vzor pro podávání zpráv navržený úřadem OLAF důkladně analyzoval ( 23 ) . Ačkoliv lze nový vzor lze ve srovnání s předchozím vzorem (používaným úřadem OLAF v období od roku 2013 do března 2019) považovat za zlepšení, stále nesplňuje potřeby dozorčího výboru, pokud jde o kvalitu a úplnost informací poskytovaných v daném vzoru. Kromě toho, což je ještě závaznější, jsou osobní údaje z těchto vzorů/zpráv upravovány, takže je téměř nemožné, aby dozorčí výbore provedl své posouzení.

46. Současně s diskuzí o kvalitě informací poskytovaných úřadem OLAF dozorčímu výboru si generální ředitel úřadu OLAF dne 18. července 2019 vyžádal stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ), kdy se v podstatě dotazoval, zda by při provádění svých povinností v oblasti podávání zpráv podle čl. 7 odst. 8 nařízení o úřadu OLAF neporušil platná pravidla týkající se ochrany údajů, kdyby zveřejnil jména osob, jichž se dotýká vyšetřování úřadu OLAF trvající déle než jeden rok.

47. Na žádost EIOÚ (22. srpna 2019) sekretariát uspořádal dvě schůzky s EIOÚ (15. listopadu 2019 a 2. prosince 2019), na kterých se podrobně diskutovalo o mandátu výboru a o druhu informací, které jsou třeba pro splnění dozorčích a kontrolních úkolů výboru podle nařízení o úřadu OLAF. Dozorčí výbor poskytl EIOÚ své písemné připomínky dne 17. prosince 2019. Dne 5. února 2020 úřad OLAF předložil EIOÚ dodatečné informace.

48. Jak již bylo opakovaně uvedeno, dozorčí výbor neprovádí standardní, automatizovaná ověření, ale podrobnou analýzu každého konkrétního vyšetřování trvajícího déle než 12 měsíců. Ve „12měsíční zprávě“ by měla být zveřejněna totožnost vyšetřovaných osob a totožnost právních subjektů zapojených do vyšetřování úřadu OLAF. Znalost totožnosti vyšetřovaných osob již od počátku představuje pro členy dozorčího výboru zásadní a nepostradatelný prvek při posuzování toho, zda důvody pro nedokončení konkrétního vyšetřování předložené úřadem OLAF skutečně ospravedlňují délku vyšetřování. Bez těchto informací dozorčí výbor nemůže plnit svůj mandát.

49. Dozorčí výbor by rád připomněl, že zpracovávání údajů při provádění kontroly je součástí legitimního výkonu jeho veřejné moci, která je mu přímo svěřena nařízením o úřadu OLAF (čl. 7 odst. 8 a čl. 15 odst. 1). Zákonnost takovéhoto zpracovávání byla poprvé uznána EIOÚ v jeho stanovisku z roku 2007 ( 24 ) . V této souvislosti výbor zdůrazňuje, že nepotřebuje mít přístup k osobním údajům všech osob zmíněných ve vyšetřováních úřadu OLAF, ale pouze ke jménům dotčených osob. Pozice výboru, jak byla vyjádřena v jeho výše zmíněných výměnách názorů a korespondenci s EIOÚ, byla vždy taková, že zpracovávání údajů prováděné v této souvislosti výborem je odpovídající, relevantní a přiměřené, jelikož výboru umožňuje plnit konkrétní mandát, který mu byl svěřen nařízením o úřadu OLAF.

50. EIOÚ ve svém stanovisku potvrdil, že zpracovávání osobních údajů dozorčím výborem bylo zákonné a nezbytné ( 26 ). V březnu 2020 EIOÚ odpověděl na žádost generálního ředitele úřadu OLAF o stanovisko, a to poté, co vstoupila v platnost nová pravidla EU týkající se ochrany údajů ( 25 ) ve svém stanovisku

51. Dozorčí výbor vyzval úřad OLAF, aby bez zbytečného odkladu provedl závěry EIOÚ a poskytl výboru přístup k totožnosti (fyzických) osob zapojených do vyšetřování trvajících déle než 12 měsíců. Výbor rovněž plně souhlasí s EIOÚ, že totožnost právnických osob podle platných právních předpisů EU nepředstavuje „osobní údaje“ a proto by měla být zveřejněna.

Zprávy o vyšetřováních trvajících déle než 12 měsíců, které dozorčí výbor obdržel v roce 2019

52. V roce 2019 výbor obdržel od úřadu OLAF 587 zpráv ( 27 ) týkajících se 375 jednotlivých vyšetřování trvajících déle než 12 měsíců. Z těchto jednotlivých případů jich 34,4 % trvalo déle než 12 měsíců a 27,2 % déle než 18 měsíců. Výbor uvedl, že 38,4 % všech případů oznámených pro účely čl. 7 odst. 8 přesáhlo délku 24 měsíců. Rozděleně to představovalo: 16,5 % jednotlivých případů trvajících 24 měsíců; 11,2 % trvajících 30 měsíců; 4,5 % trvajících 36 měsíců; 4,8 % trvajících 42 měsíců; 0,8 % trvajících 48 měsíců a 0,5 % trvajících déle než 48 měsíců (obrázek 1). Výbor uvedl, že v roce 2019 stále probíhalo vyšetřování 144 případů trvajících přes 24 měsíců. Odvětvové rozdělení vyšetřování prováděných úřadem OLAF déle než 24 měsíců je znázorněno v obrázku 2. Obrázek 1 375 jednotlivých případů – 2019 Obrázek 2 144 jednotlivých případů delších než 24 měsíců – 2019

53. V prvním čtvrtletí roku 2019 poskytoval úřad OLAF dozorčímu výboru informace za použití staršího formátu pro podávání zpráv používaného od roku 2013 do dubna 2019. Výbor vždy poukázal na to, že těmto zprávám chyběl smysluplný obsah a byly neúplné.

54. Ve druhém čtvrtletí roku 2019 byly zprávy dozorčímu výboru poskytovány prostřednictvím vzoru pro podávání zpráv navrženého úřadem OLAF v květnu 2019, zatímco zprávy pokrývající období od července do prosince 2019 byly založeny na vzoru navrženém úřadem OLAF v červenci 2019 (celkem 263 zpráv).

Analýza provedená výborem u 263 zpráv z vyšetřování trvajících déle než 12 měsíců

55. Při přezkumu 263 zpráv z vyšetřování trvajících déle než 12 měsíců, které se týkaly období od dubna do srpna 2019, výbor rovněž posoudil, do jaké míry nové vzory pro podávání zpráv navržené úřadem OLAF poskytují dostatečné a smysluplné informace, které výboru umožní sledovat vývoj v oblasti uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování v souladu s čl. 7 odst. 8 nařízení o úřadu OLAF.

56. Výbor se ve své analýze zaměřil na to, zda zprávy úřadu OLAF poskytly následující prvky, které jsou zásadní pro kontrolní úkoly výboru, a to konkrétně: — podrobný popis případu, — odhadovaný hospodářský dopad, — údajně porušené právní předpisy, — potenciální sankce a záležitosti týkající se promlčecích lhůt, — operativní činnost, která byla doposud provedena, a její výsledky, — operativní činnost, kterou je stále třeba provést, a — důvody, proč nebyl případ dokončen, včetně přidělení zdrojů, objemu operativní práce, otázek týkajících se spolupráce a dalších záležitostí.

57. Dozorčí výbor si zachoval svůj předchozí postoj, že kvalita informací poskytovaných úřadem OLAF prostřednictvím nových vzorů pro podávání zpráv výboru stále neumožňuje sledovat délku trvání vyšetřování v souladu s čl. 7 odst. 8 nařízení o úřadu OLAF a tudíž ani účinně plnit jeho dozorčí úlohu.

58. Ve všech analyzovaných případech zprávy nezahrnovaly zejména dostatečně relevantní faktické a/nebo kontextové podkladové informace, které by výboru umožnily porozumět alespoň základním skutečnostem případu. V případech, kdy byl rozsah vyšetřování rozšířen, zprávy pro toto rozšíření neposkytly žádné důvody. A co je důležitější, žádná ze zpráv neidentifikuje vyšetřované právnické a/nebo fyzické osoby.

59. Tyto zprávy rovněž systematicky neposkytují informace o „odhadovaném hospodářském dopadu“ a „potenciálních sankcích“; kromě toho zprávy pouze v malém počtu případů zahrnovaly informace o „údajně porušených právních předpisech“, což je pro tuto činnost důležitý prvek.

60. Ve většině zpráv není vysvětlen harmonogram/chronologie prováděných vyšetřovacích činností, data jsou zmíněna pouze v několika málo případech. Nejsou poskytnuty ani žádné smysluplné informace o výsledcích provedených vyšetřovacích postupů, ani není systematicky poskytován obecný či konkrétní účel každé činnosti. A konečně pouze v několika výjimečných případech je čtenář schopen identifikovat činnosti provedené v posledních 6 měsících.

61. vzniklého problému “, která by ospravedlnila danou prodlevu. Pokud jde o to, proč některá vyšetřování dosud nebyla dokončena, jsou poskytnuta pouze nedostatečná či dokonce žádná vysvětlení ( 28 ) . V některých případech nejsou k dispozici žádná jasná nebo dostatečná vysvětlení „“, která by ospravedlnila danou prodlevu.

62. Zprávy o případech trvajících déle než 18 měsíců nehovoří o tom, jaká dříve zmíněná nápravná opatření byla provedena (tyto informace byly poskytnuty pouze ve výjimečných případech), a tudíž je nemožné posoudit, jakého pokroku (pokud vůbec nějakého) bylo od té doby dosaženo.

63. S ohledem na tato zjištění, a aby se předešlo neefektivnímu vyžívání lidských zdrojů úřadu OLAF, dozorčí výbor navrhl funkční a účinné řešení zahrnující systematický a automatický přístup ke konkrétním dokumentům úřadu OLAF, které jsou již dostupné v rámci OCM, systému správy případů úřadu OLAF. Výbor se domnívá, že toto značně sníží, ne-li eliminuje, dodatečnou práci vyšetřovatelů úřadu OLAF, kteří musí pro dozorčí výbor připravovat dodatečné zprávy obsahující přesně stejné informace, které jsou již uvedeny v jiných zprávách souvisejících s případem a uložených v systému OCM. Tato forma přímého přístupu ke konkrétním a již existujícím informacím by měla výboru umožnit získání komplexních a smysluplných informací o vyšetřováních trvajících déle než 12 měsíců, a tím i plnit jeho mandát podle čl. 7 odst. 8 nařízení o úřadu OLAF. Vzhledem k výše uvedenému bude výbor v zájmu úplnosti zdůrazňovat, že jakákoliv přímá elektronická forma přístupu k informacím o případech uloženým v systému OCM neruší povinnost, kterou má generální ředitel úřadu OLAF podle výše uvedeného ustanovení nařízení o úřadu OLAF, aby dozorčímu výboru nadále podával zprávy o důvodech, proč nebyla vyšetřování uzavřena do 12 měsíců od jejich zahájení, a o nápravných opatřeních přijatých za účelem urychlení těchto vyšetřování.

64. Výbor je optimistický a věří, že v návaznosti na nedávné stanovisko EIOÚ, které reviduje jeho dřívější stanovisko z roku 2007, bude v průběhu roku 2020 nalezeno konečné řešení.

Sledování vývoje v oblasti uplatňování procesních záruk

Ustanovení čl. 15 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Dozorčí výbor zejména dohlíží na vývoj v oblasti uplatňování procesních záruk a délky vyšetřování (…). Ustanovení čl. 17 odst. 7 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Generální ředitel zavede vnitřní poradní a kontrolní postup, včetně kontroly souladu s právem, který se bude mimo jiné týkat dodržování procesních záruk a základních práv dotčených osob (…). Článek 9 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Procesní záruky (vzhledem k délce zde není reprodukováno)

Jednotlivé stížnosti nahlášené úřadem OLAF týkající se jeho vyšetřování

65. Článek 9 nařízení o úřadu OLAF uvádí zásady a procesní záruky, které by měl úřad OLAF uplatňovat při provádění vyšetřování. Ustanovení čl. 15 odst. 1 druhého pododstavce nařízení svěřuje dozorčímu výboru konkrétní úkol zajistit, že úřad OLAF při výkonu svých vyšetřovacích funkcí dodržuje procesní záruky. Podle ustálené judikatury musí úřad OLAF dodržovat základní práva stanovená v právních předpisech EU, zejména v Listině základních práv ( 29 ) . Výbor tomuto aspektu svého mandátu každoročně věnuje zvláštní pozornost, jelikož má prvořadý význam pro ty, na něž jsou vyšetřování úřadu OLAF zaměřena.

66. Osoby dotčené vyšetřováním OLAF mohou podat stížnost přímo generálnímu řediteli úřadu OLAF. Postup úřadu OLAF při řešení těchto stížností je podrobně popsán a veřejně dostupný na internetových stránkách úřadu OLAF ( 30 ) . Generální ředitel úřadu OLAF přijal opatření s cílem zajistit, aby byly zprávy o jednotlivých stížnostech zasílány dozorčímu výboru alespoň dvakrát ročně. V září 2019 dozorčí výbor obdržel zprávu o stížnostech ohledně procesních záruk pokrývající první polovinu roku 2019 (leden až červen 2019). Nová zpráva pokrývající druhou polovinu roku 2019 byla dozorčímu výboru předložena v únoru 2020. Zprávy obsahovaly informace o: i) procedurálních stížnostech obdržených úřadem OLAF v rámci jeho vlastního postupu podávání stížností (celkem šest stížností (31)); ii) stížnostech vůči úřadu OLAF předložených evropské veřejné ochránkyni práv (celkem čtyři stížnosti).

67. V roce 2019 úřad OLAF neobdržel žádné stížnosti podle článku 90a služebního řádu.

68. Vysvětlení poskytnutá v těchto dvou zprávách úřadu OLAF byla sice informativní, ale obecné povahy. Údajná porušení práv v průběhu vyšetřování úřadem OLAF byla uvedena popisným způsobem spolu se stručným shrnutím odpovědi úřadu OLAF na každé obvinění. Zprávy rovněž uváděly případy, kdy evropská veřejná ochránkyně práv rozhodla, a to spolu se stručným shrnutím jejích závěrů. Informace původně poskytované úřadem OLAF dozorčímu výboru neumožnily dohlížet na vývoj v oblasti procesních záruk a základních práv.

69. Aby bylo zajištěno, že byla ochráněna základní práva osob dotčených vyšetřováními úřadu OLAF a že úřad OLAF správně uplatnil procesní záruky, požadoval výbor přístup k i) původním stížnostem a ii) odpovědím úřadu OLAF na tyto stížnosti.

70. Úřad OLAF poskytl dozorčímu výboru požadované informace v únoru 2020. Po analýze těchto stížností a odpovědí úřadu OLAF dozorčí výbor požadoval další informace o šesti stížnostech řešených úřadem OLAF. Úřad OLAF tyto informace poskytl v dubnu 2020.

Analýza jednotlivých stížností řešených úřadem OLAF

71. U 4 z 10 stížností vůči úřadu OLAF již evropská veřejná ochránkyně práv vydala závěrečné rozhodnutí, že nebyl zjištěn nesprávný úřední postup. Sekretariát tedy zaměřil svou pozornost na šest stížností řešených v roce 2019 přímo úřadem OLAF.

72. Hlavní obvinění vznesená v těchto stížnostech se týkala: 1) práva dotčené osoby být vyslechnuta a 2) práva dotčené osoby mít přístup ke spisům a dokumentům z vyšetřování, které jsou používány proti ní.

73. Co se týče bodu 1), výbor uvádí, že aby bylo účinně vykonáváno právo být vyslechnut, musí být dotčené osoby informovány o všech skutečnostech, které se jich týkají. Úřad OLAF by proto měl poskytnout úplný výčet relevantních skutečností a vést úplný záznam připomínek vznesených dotčenou osobou ( 32 ) . Ve všech šesti analyzovaných stížnostech stěžovatelé, tj. osoby dotčené vyšetřováním úřadu OLAF, vznesli následující argumenty: a) skutečnosti předložené úřadem OLAF ve „shrnutí skutečností“ byly neúplné/nejasné/nepřesné, čímž byla dotčená osoba připravena o příležitost vyjádřit se k jejich obsahu (čl. 9 odst. 4 nařízení o úřadu OLAF); nebo b) prohlášení učiněná dotčenou osobou (tj. během kontrol na místě) nebyla připojena ke zprávě o kontrolách na místě; nebo c) lhůta pro vyjádření se ke zjištěním úřadu OLAF byla příliš krátká; nebo d) úřad OLAF by měl dotčené osobě umožnit, aby byla vyslechnuta prostřednictvím ústního slyšení nebo rozhovoru.

74. Dozorčí výbor měl za to, že v případě tvrzení a), b) a c) by dozorčí výbor mohl znázornit porušení procesních záruk při provádění vyšetřování úřadem OLAF, a proto se rozhodl dále nahlédnout do spisů o případech.

75. Na základě důkladné analýzy dozorčí výbor dospěl k závěru, že výše uvedená obvinění byla neopodstatněná a že úřad OLAF dotčeným osobám poskytl jasné a úplné „shrnutí skutečností“, jakož i příležitost se k těmto skutečnostem účinně vyjádřit. Úřad OLAF rovněž poskytl dodatečné informace a prodloužil lhůtu pro odpověď, a to kdykoliv byl požádán o opravu „faktických chyb“. V jednom případě úřad OLAF poskytl přístup k určitým dokumentům, které považoval za nezbytné pro pochopení daných otázek.

76. A konečně co se týče práva na slyšení nebo rozhovor [tvrzení d)], dozorčí výbor uvádí, že ustanovení čl. 9 odst. 4 nařízení OLAF stanoví zásadu, podle níž nesmí být vypracovány závěry jmenovitě se týkající dotčené osoby, aniž by této osobě byla poskytnuta příležitost se ke všem skutečnostem, které se jí týkají, vyjádřit. Je však na úřadu OLAF aby si zvolil způsoby, jimiž bude dotčené osobě dána příležitost se vyjádřit. Neexistuje žádné právo na „faktickou schůzku“ či na ústní slyšení; záleží na tom, zda byla dotčené osobě dána příležitost vyjádřit své názory písemně. Dále, a v zájmu úplnosti, rozhovor provedený podle čl. 9 odst. 2 nařízení o úřadu OLAF nepředstavuje právo osoby, s níž má být rozhovor veden, ale vyšetřovací činnost prováděnou úřadem OLAF. Je tedy na úřadu OLAF, nikoliv na dotčené osobě, aby u každého případu rozhodl, zda je takovéto opatření nezbytné.

77. Co se týče bodu 2) a práva mít přístup ke spisům o případech, dozorčí výbor odkazuje na judikaturu soudů EU, podle níž nesmí dotčená osoba využít práva na obhajobu ani článku 41 Listiny (právo všech osob na zpřístupnění složky, která se jich týká), aby získala přístup k vyšetřovacím dokumentům úřadu OLAF a/nebo ke konečné zprávě. Soudy EU trvale zastávají názor, že efektivita a utajení poslání svěřeného úřadu OLAF, jakož i jeho nezávislost, mohou být narušeny zpřístupněním těchto dokumentů dotčené osobě před vydáním konečného rozhodnutí. Jelikož nebylo shledáno, že by zprávy z vyšetřování úřadu OLAF a rozhodnutí o předání informací vnitrostátním soudním orgánům měly nepříznivý dopad na osoby, není úřad OLAF povinen zpřístupnit složku před přijetím těchto spisů. Judikatura omezila toto právo, jelikož je plně zajištěno v následujících fázích (soudní, disciplinární nebo finanční) vyšetřování před příslušnými vnitrostátními orgány.

78. Závěrem lze konstatovat, že dozorčí výbor v analyzovaných případech neshledal porušení procesních záruk. Výbor bude nicméně nadále úzce sledovat všechny stížnosti obdržené úřadem OLAF.

Stížnosti vůči úřadu OLAF obdržené dozorčím výborem

79. Kontaktním bodem, prostřednictvím něhož mohou zúčastněné strany a veřejnost informovat výbor o obavách a záležitostech spadajících do jeho působnosti, je funkční e-mailová schránka ( 33 ) („FMB“) dozorčího výboru.

80. Výbor často obdrží stížnosti týkající se buď probíhajících vyšetřování úřadu OLAF, nebo údajných podvodných činností, které ovlivňují finanční zájmy EU. Tyto stížnosti však spadají mimo působnost dozorčího výboru, který není orgánem pro boj proti podvodům ani instancí, kde je možné odvolat se proti rozhodnutím úřadu OLAF.

81. Vzhledem k výše uvedenému dozorčí výbor předá veškeré relevantní informace úřadu OLAF a uvědomí o tom odesílatele. V roce 2019 dozorčí výbor obdržel relativně malý počet stížností na rozhodnutí úřadu OLAF nebo na jeho vyšetřování. V jednom případě týkajícím se údajných porušení základních práv dotčené osoby již úřadu OLAF podaly stížnost. Jelikož případ již byl v rukou příslušného vnitrostátního soudního orgánu, kterému úřad OLAF předal svou závěrečnou zprávu, a byl rovněž podroben šetření ze strany evropské veřejné ochránkyně práv, dozorčí výbor rozhodl, že není nutné přijmout žádná další opatření.

Případy zaslané vnitrostátním soudním orgánům

Ustanovení čl. 17 odst. 5 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Generální ředitel pravidelně informuje dozorčí výbor o činnosti úřadu, o plnění jeho vyšetřovací funkce a o opatřeních přijatých na základě vyšetřování. Generální ředitel pravidelně informuje dozorčí výbor: (…) b) o případech, kdy byly předány informace soudním orgánům členských států.

82. V roce 2019 úřad OLAF předložil dozorčímu výboru seznam 49 případů zaslaných v období od 1. října 2018 do 30. září 2019 vnitrostátním soudním orgánům ( 34 ) . Seznam obsahuje referenční číslo případu, datum předání závěrečné zprávy z vyšetřování vnitrostátním soudním orgánům a příjemce doporučení. Tyto čistě statistické informace mají pro dozorčí výbor pouze malé praktické využití.

83. Jak bylo uvedeno v nejnovější zprávě o činnosti dozorčího výboru a v jeho stanovisku č. 2/2017 ( 35 ) , výbor má za to, že úřad OLAF by mu měl poskytnout závěrečnou zprávu z vyšetřování zaslanou vnitrostátním soudním orgánům. Nástroj úřadu OLAF pro správu případů (systém OCM) již poskytuje přímý přístup k této zprávě úřadu OLAF. Výbor by měl mít přímý přístup k závěrečným zprávám z vyšetřování v systému OCM, a to poté, co byly předány vnitrostátním soudním orgánům.

84. Dozorčí výbor vyzývá generálního ředitele úřadu OLAF, aby v budoucnu uplatňoval tuto praxi, kdy je dozorčímu výboru poskytnut přístup k závěrečným zprávám z vyšetřování.

Případy, ve kterých se příslušné orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF

Ustanovení čl. 17 odst. 5 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Generální ředitel pravidelně informuje dozorčí výbor o činnosti úřadu, o plnění jeho vyšetřovací funkce a o opatřeních přijatých na základě vyšetřování. Generální ředitel pravidelně informuje dozorčí výbor: (…) a) o případech, kdy jeho doporučení nebyla respektována;

85. Dozorčí výbor věnuje zvláštní pozornost výsledkům vyšetřování úřadu OLAF. Opatření přijatá příslušnými orgány (např. vymáhání finančních prostředků, zahájení trestního stíhání atd.) jsou ukazatelem pro úřad OLAF, aby posoudil svou vyšetřovací funkci, ale rovněž pro členské státy a orgány EU, aby posoudily míru ochrany finančních zájmů EU.

86. Vyšetřování úřadu OLAF týkající se podvodů proti rozpočtu EU, korupce a závažného porušení povinností v rámci orgánů EU vyžadují značné lidské, materiální a finanční zdroje. Pokud úřad OLAF zjistí, že došlo k nesrovnalostem nebo podvodu, veřejnost očekává, že doporučení úřadu OLAF budou vykonána, podvodníci obžalováni a odsouzeni a újma způsobená rozpočtu EU napravena.

87. Podle údajů uvedených v pěti posledních výročních zprávách o činnosti úřadu OLAF se míra obžalob v doporučeních úřadu OLAF určených soudním orgánům během let snížila z 53 % na 36 %. Různé zúčastněné strany opakovaně vyjadřovaly své obavy ohledně relativně nízké míry trestních stíhání, obžalob a odsouzení v návaznosti na předání závěrečných zpráv úřadu OLAF vnitrostátním soudním orgánům.

88. mens rea) . V každém případě si tyto údaje vyžadují pečlivé zvážení ze strany úřadu OLAF a konkrétní pozornost dozorčího výboru Dozorčí výbor sdílí často vyjadřovaný názor, že míra odsouzení nemůže sloužit jako smysluplné měřítko pro měření účinnosti (trestního) soudnictví. Počet trestních stíhání a odsouzení v návaznosti na doporučení úřadu OLAF určená členským státům by měl být srovnáván s počtem trestních stíhání a odsouzení v návaznosti na trestní oznámení vnitrostátních správních orgánů. Kromě toho zproštění viny a zamítnutí jsou v komplexních případech hospodářské kriminality mnohem častější než v běžných případech, a to vzhledem ke komplexním skutečnostem, vícečetným a někdy nejasným pravidlům a dalším prvkům, kvůli nimž je obtížné, ne-li nemožné, stanovit úmysl osoby spáchat trestný čin (. V každém případě si tyto údaje vyžadují pečlivé zvážení ze strany úřadu OLAF a konkrétní pozornost dozorčího výboru ( 36 )

89. Dozorčí výbor bere na vědomí úsilí úřadu OLAF o lepší přijímání opatření v návaznosti na finanční doporučení úřadu OLAF. Vítá iniciativu zahájenou úřadem OLAF v prosinci 2019, jejímž cílem je zřídit monitorovací pracovní skupinu, která by generálního ředitele úřadu OLAF podporovala při výkonu jeho povinností v oblasti kontroly doporučení úřadu OLAF adresovaných Komisi a Evropskému parlamentu ( 37 ) . Dozorčí výbor tento nápad podporuje a sdílí názor, že bude třeba poskytnout dodatečné zdroje, aby mohla být tato iniciativa provedena účinným způsobem.

90. Dozorčí výbor nicméně podotýká, že v současné době se zdá, že tato pracovní skupina se zaměřuje spíše na finanční doporučení než na doporučení určená soudním orgánům. Ačkoliv shromažďování a ověřování statistik je součástí celkového procesu hodnocení, pracovní skupina by se měla více soustředit na hodnocení dopadů, aby mohla stanovit důvody, proč dosud nebyla přijata opatření v návaznosti na doporučení úřadu OLAF. To by úřadu OLAF umožnilo poskytnout příjemcům doporučení veškerou potřebnou pomoc a již v raných fázích předjímat a řešit možné problémy a záležitosti, které příjemcům doporučení brání v jejich provádění.

Pravidelné informace úřadu OLAF týkající se případů, kdy se příslušné orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF

91. Podle nařízení o úřadu OLAF ( 38 ) má generální ředitel úřadu OLAF povinnost pravidelně informovat dozorčí výbor o případech, kdy jeho doporučení nebyla respektována.

92. Za účelem splnění této povinnosti generální ředitel úřadu OLAF dozorčímu výboru jednou ročně předloží tabulku s přehledem opatření přijatých na základě doporučení úřadu OLAF. Základní informace zasílané dozorčímu výboru zahrnují: číslo případu úřadu OLAF, datum vydání doporučení, identifikaci příjemce, stručné shrnutí doporučení, datum odpovědi obdržené od příslušných orgánů, která úřad OLAF informuje, že doporučení nebude splněno, důvody sdělené dotčeným orgánem, proč nebude doporučení splněno, a v některých případech dodatečné poznámky úřadu OLAF.

93. Jak dozorčí výbor požadoval ve své nejnovější zprávě o činnosti ( 39 ) , úřad OLAF přizpůsobil svůj časový rámec systému podávání zpráv kalendářnímu roku (leden až prosinec), což je komplexnější a méně náchylné k chybám.

94. Úřad OLAF informoval dozorčí výbor, že požadované údaje poskytne do dubna 2020. Teprve v červenci 2020 předal úřad OLAF dozorčímu výboru konsolidovanou zprávu o soudních a disciplinárních doporučeních týkajících se období od ledna do prosince 2019, která nebyla splněna. V době přijetí tohoto stanoviska výbor dosud neobdržel chybějící informace o finančních doporučeních úřadu OLAF, která nebyla splněna.

95. Na základě výše uvedených informací úřad OLAF obdržel odpovědi na 42 případů, v nichž se dotčené orgány rozhodly nesplnit soudní doporučení úřadu OLAF. Druh a četnost důvodů, které příslušné orgány uvedly pro nesplnění doporučení úřadu OLAF, mohou být rozděleny do následujících skupin: Tabulka 1 Důvody poskytnuté příslušnými orgány jako odůvodnění toho, proč se neřídily doporučeními předloženými úřadem OLAF Počet Uvedené odůvodnění 22 Absence důkazů / nedostatečné důkazy 12 Nebyl spáchán trestný čin 4 Promlčení 3 Nízká priorita 2 Absence zdrojů 1 Obtíže při shromažďování důkazů 1 Nedostatek příslušnosti 1 Ostatní

96. Počet případů, které byly kvůli absenci důkazů či jejich nedostatečnosti zamítnuty nebo u nich nebylo zahájeno trestní stíhání, každoročně trvale roste (22 případů v roce 2019 a 11 případů během předchozího období pro podávání zpráv). Dozorčí výbor rovněž uvádí, že počet případů, které vnitrostátní orgány zamítly, protože nebyla zjištěna žádná trestná činnost, je relativně vysoký (12 případů). Z hlediska dozorčího výboru platí, že ačkoliv v některých případech úřad OLAF provedl své vyšetřování ve spolupráci s dotčenými vnitrostátními státními zastupitelstvími, pouze raná a včasná spolupráce mezi úřadem OLAF a dotčenými vnitrostátními orgány může snížit počet zamítnutých případů. Úřad OLAF a příslušné vnitrostátní orgány by měly spolupracovat od chvíle, kdy vznikne první podezření na spáchání podvodu.

97. boj proti podvodům a jiným protiprávním jednáním ohrožujícím finanční zájmy Unie sdílenou odpovědností (členských států a Evropské unie) Jako důvody uváděné vnitrostátními orgány pro nesplnění doporučení úřadu OLAF jsou zmiňovány rovněž nízká priorita, absence zdrojů a obtíže při shromažďování důkazů. Jelikož informace poskytované úřadem OLAF dozorčímu výboru jsou omezené a čistě popisné, dozorčí výbor nemůže posoudit relevantnost a význam těchto argumentů. Dozorčí výbor znovu připomíná, že podle Smlouvy jesdílenou odpovědností (členských států a Evropské unie) ( 40 )

98. Dozorčí výbor v současné době pracuje na stanovisku k doporučením úřadu OLAF, jež přijímající orgány nesplnily, které by mělo poskytnout důkladnou analýzu otázek, které v souvislosti s nimi vyvstaly.

99. Dozorčí výbor vyzve generálního ředitele úřadu OLAF, aby výbor informoval, jakmile zjistí, že jeho doporučení nebyla splněna, a to namísto současné praxe, kdy je dozorčí výbor informován pouze jednou ročně. To by dozorčímu výboru umožnilo provádět kontinuální dohled v reálném čase, čímž by se rozhodně zlepšila vyšetřovací funkce úřadu OLAF. Díky novým nadcházejícím funkcím systému správy případů úřadu OLAF (OCM) by toto mělo být proveditelné, aniž by byli zaměstnanci úřadu OLAF přetíženi prací navíc související s podáváním zpráv. V této souvislosti dozorčí výbor v roce 2019 zaslal dopis úřadu OLAF ( 41 )

Analýza dozorčího výboru týkající se 43 případů, kdy se příslušné orgány neřídily doporučeními

100. V poslední zprávě o činnosti dozorčího výboru ( 42 ) výbor projevil zájem o sledování a analýzu výsledků a dopadů činnosti úřadu OLAF hlubším a méně statisticky orientovaným způsobem.

101. V roce 2019 dozorčí výbor začal analyzovat všechna doporučení úřadu OLAF vydaná v období od 1. října 2013 do 13. prosince 2017, k nimž úřad OLAF v období od 1. března 2016 do 28. února 2018 obdržel odpovědi od dotčených orgánů, které v nich úřad OLAF informovaly, že jeho doporučení nebyla splněna (celkem ve 43 případech). Dozorčí výbor má v plánu vydat v roce 2020 stanovisko, které bude pokrývat dva hlavní aspekty: i) jak úřad OLAF sleduje svá doporučení a jak spolupracuje s příslušnými orgány a ii) jak jsou shromažďovány informace o případné trestní odpovědnosti a jak jsou předávány příslušným orgánům.

Posouzení priorit politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování a obecných zásad vyšetřování

Ustanovení čl. 17 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013: Generální ředitel každoročně v rámci ročního plánu řízení určí priority politiky úřadu v oblasti vyšetřování a před jejich zveřejněním je předá dozorčímu výboru. Ustanovení čl. 5 odst. 1 druhá věta: Rozhodnutí generálního ředitele zahájit nebo nezahájit vyšetřování zohledňuje priority politiky v oblasti vyšetřování a roční plán řízení úřadu (…). Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a), výměna názorů s orgány: Výměna názorů se může týkat: a) strategických priorit politiky úřadu v oblasti vyšetřování.

102. V rámci zkoumání priorit politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování pro rok 2019 dozorčí výbor uspořádal několik setkání na toto téma s generálním ředitelem a vyjádřil své názory v průběhu interinstitucionální výměny názorů, která se konala v září 2019.

103. Výbor zdůraznil, že je důležité, aby se úřad OLAF chopil iniciativy při zjišťování a analýze rizik v oblasti boje proti podvodům na základě pravidelné výměny informací s jinými generálními ředitelstvími Komise. Toto by úřadu OLAF umožnilo uplatňovat aktivnější politiku v oblasti vyšetřování a zaměřit se na nejzávažnější a nejsložitější případy. Zpravodajský sektor úřadu OLAF by měl rovněž provádět posuzování rizik jako pravidelnou iniciativu. Výbor vyzval úřad OLAF, aby tyto změny s ohledem na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO) provedl co nejdříve.

104. V rámci priorit politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování pro rok 2019 úřad OLAF zachoval přístup velmi podobný tomu, jaký byl uplatňován v předchozích letech, a úřad se zaměřil na tyto oblasti: i) případy zahrnující projekty dopravních a infrastrukturních sítí, zejména zadávací řízení na veřejné zakázky; ii) případy, které se týkají projektů financovaných či spolufinancovaných evropskými strukturálními a investičními fondy (43), Evropským zemědělským záručním fondem a předvstupními fondy, v nichž může být činnost členských států nebo kandidátských zemí nedostatečná, nebo případů, které mají přeshraniční prvky; iii) případy naznačující možné zneužití pravidel původu, sazebního zařazení v režimech preferenčního i nepreferenčního obchodu a podvody v souvislosti s oceněním s cílem vyhnout se placení běžných cel, včetně sazebních opatření, která jsou součástí politiky EU na ochranu obchodu; iv) případy pašování tabáku, alkoholu, padělaných léčiv a dalšího zboží nebezpečného pro zdraví a bezpečnost, které by mohlo porušovat práva duševního vlastnictví, a případy nezákonné výroby tabáku; v) případy, které se týkají humanitární a rozvojové pomoci poskytované migrantům, uprchlíkům a vnitřně vysídleným osobám, a případy, které se týkají jiné podpory poskytované těmto cílovým skupinám.

105. Generální ředitel úřadu OLAF informoval výbor, že priority politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování byly stanoveny s použitím podkladů poskytnutých zúčastněnými stranami, včetně příspěvků sítě pro prevenci a odhalování podvodů zřízené Komisí, zpráv Evropského účetního dvora, rozhodnutí Evropského parlamentu a zpráv Komise o ochraně finančních zájmů EU.

106. Na základě informací obdržených od úřadu OLAF dozorčí výbor zjistil, že v roce 2019 bylo zahájeno celkem 222 vyšetřování a 44 případů koordinovaného vyšetřování. Celkem 117 vyšetřování a případů koordinovaného vyšetřování spadalo pod priority politiky v oblasti vyšetřování pro rok 2018 (to představuje 43 % zahájených vyšetřování a případů koordinovaného vyšetřování). Jelikož jsou tyto informace velmi omezené, neumožňují výboru posoudit množství případů zahájených v jednotlivých odvětvích a ředitelstvích. Dozorčí výbor podotýká, že při podávání zpráv o provádění priorit politiky v oblasti vyšetřování pro rok 2019 úřad OLAF na rozdíl od své předchozí praxe sloučil procenta zahájených vyšetřování a případů koordinovaného vyšetřování. Pro srovnání, v roce 2018 úřad OLAF zahájil 218 vyšetřování a 30 případů koordinovaného vyšetřování. Z toho spadalo 68 vyšetřování a 20 případů koordinovaného vyšetřování pod priority politiky v oblasti vyšetřování pro rok 2018 (to představuje 31 % zahájených vyšetřování a 67 % zahájených případů koordinovaného vyšetřování). Dozorčí výbor navrhuje, aby se úřad OLAF v budoucnu řídil stejným metodologickým přístupem jako v předchozích letech a podával zprávy o procentech dle kategorie zahájených vyšetřování.

107. Dozorčí výbor uvádí, že v roce 2019 došlo ve srovnání s rokem 2018 ke zlepšení, pokud jde o míru zahájených případů spadajících pod priority politiky úřadu OLAF v oblasti vyšetřování. Nadále však platí skutečnost, že většina případů, které úřad OLAF v roce 2019 zahájil, přibližně 57 % vyšetřování a případů koordinovaného vyšetřování úřadu OLAF, nespadá pod vlastní prioritu politiky v oblasti vyšetřování. Výbor požádal úřad OLAF o další informace o těchto vyšetřováních a o důvodech pro přijetí příslušných rozhodnutí.

108. Výbor rovněž poznamenává, že úřad OLAF své priority politiky v oblasti vyšetřování paradoxně považuje za poslední a zbytkové kritérium pro zahájení případu. Přestože ne vždy je možné použít prioritu politiky v oblasti vyšetřování jako dostatečný důvod pro zahájení vyšetřování, nadále platí, že tyto priority úřadu OLAF umožňují stanovovat priority v rámci jeho vyšetřování a odpovídajícím a transparentním způsobem přidělovat zdroje.

109. Výbor se domnívá, že jsou třeba radikální změny, pokud jde o přístup úřadu OLAF k jeho vlastním prioritám politiky v oblasti vyšetřování, aby bylo zajištěno účinné a účelné přidělování zdrojů.

Vztahy s úřadem OLAF, orgány EU, partnery úřadu OLAF a zúčastněnými stranami

110. Jelikož dozorčí výbor je nezávislý orgán zodpovědný za dohled nad úřadem OLAF, vyžaduje to otevřenou a konstruktivní komunikaci s úřadem OLAF. Generální ředitel úřadu OLAF a jeho tým se zúčastnili 8 z 10 plenárních zasedání dozorčího výboru. Během vykazovaného období se rovněž konala setkání s generálním ředitelem úřadu OLAF a pracovní setkání zpravodajů dozorčího výboru a vedení a zaměstnanců úřadu OLAF. Dozorčí výbor tento informativní a konstruktivní dialog oceňuje a těší se na zachování blízkých kontaktů s operačními týmy úřadu OLAF.

111. V listopadu 2019 dozorčí výbor uspořádal setkání se zaměstnanci úřadu OLAF. Pro dozorčí výbor to byla dobrá příležitost, přímo oslovit vyšetřovatele a zaměstnance úřadu OLAF, představit jim členy dozorčího výboru a jeho sekretariátu, prezentovat svou práci a řešit konstruktivní otázky zaměstnanců úřadu OLAF. Dozorčí výbor oceňuje úsilí vynaložené úřadem OLAF za účelem zorganizování této akce a vyzývá úřad OLAF, aby v této činnosti pravidelně pokračoval.

112. Dozorčí výbor si cení zachování dobrých pravidelných vztahů s orgány EU a považuje je za prioritu. V září 2019 dozorčí výbor předložil závěry své zprávy o činnosti za rok 2018 Komisi, Evropskému parlamentu (výbor pro rozpočtovou kontrolu) a Radě (pracovní skupina Rady pro boj proti podvodům). Výbor se aktivně podílel na výměně názorů s orgány, která se konala v prosinci 2019, jak stanoví článek 16 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

113. Během vykazovaného období měl dozorčí výbor příležitost pravidelně se setkávat s bývalým a současným komisařem odpovědným za úřad OLAF a s generálním tajemníkem / generální tajemnicí Komise, aby získal zpětnou vazbu ohledně výkonnosti úřadu OLAF a aby byl informován o probíhajících diskuzích včetně diskuze o změně nařízení OLAF.

114. Dozorčí výbor rovněž věnoval pozornost partnerům a zúčastněným stranám klíčovým pro úřad OLAF. V březnu 2019 se konala výměna názorů mezi členy dozorčího výboru a evropským veřejným ochráncem práv. Předseda a člen dozorčího výboru se v září 2019 setkali se zástupci Evropského výboru regionů (VR) – Komise pro občanství, správu, institucionální a vnější věci (CIVEX). Hlavním tématem diskuze byl právní stát ( 44 ) . V listopadu a prosinci 2019 dozorčí výbor pořádal dvě setkání s evropským inspektorem ochrany údajů (EIOÚ). Na plenárním zasedání konaném v listopadu 2019 dozorčí výbor vyzval ředitele úřadu IDOC ( 45 ) , aby vysvětlil úlohu úřadu IDOC, jeho funkci a styčného prostoru s úřadem OLAF. Dozorčí výbor si přeje v těchto přínosných setkáních v budoucnu pokračovat.

115. A konečně, dozorčí výbor a jeho sekretariát se rovněž zúčastnily konference organizované úřadem OLAF nazvané „Ochrana finančních zájmů v EU“ ( 46 ) . Dozorčí výbor považuje tuto konferenci za užitečnou akci, která dozorčímu výboru umožnila setkat se s partnery a zúčastněnými stranami úřadu OLAF z různých členských států a vyměnit si s nimi názory a informovat publikum o probíhajících a minulých činnostech dozorčího výboru v oblasti procesních záruk.

Revize nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013

116. Během vykazovaného roku Komise velmi úzce sledovala opatření navazující na návrh Komise zveřejněný v roce 2018 týkající se změny nařízení OLAF za účelem navázání úzké spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce a zajištění účinnosti vyšetřování úřadu OLAF ( 47 )

117. Dne 16. dubna 2019 Evropský parlament přijal v prvním čtení legislativní usnesení ke stanovisku ( 48 ) . Výbor s velkým uspokojením poznamenává, že jeho připomínky ke konkrétním ustanovením pozměňovacího návrhu ( 49 ) byly Parlamentem přijaty.

119. Dozorčí výbor si je vědom důležitosti této reformy a snažil se hrát v probíhajících diskuzích aktivní a konstruktivní roli. V této souvislosti by výbor rád zopakoval své připomínky týkající se návrhu vznesené na konci roku 2018. Připomínky dozorčího výboru se řídily všemi zásadami, které musí úřad OLAF ctít, tj. zásadami nestranného provádění vyšetřování, právní jistoty, transparentnosti a odpovědnosti.

120. Konkrétněji, co se týče návrhu na zřízení postu kontrolora procesních záruk (dále jen „kontrolor“) za účelem posílení procesních záruk osob vyšetřovaných úřadem OLAF, dozorčí výbor je pevně přesvědčen, že navrhovaný úřad kontrola by měl spadat pod působnost dozorčího výboru. Dozorčí výbor je toho názoru, že dává smysl, aby orgán, který v současné době sleduje a dohlíží na dodržování procesních záruk úřadem OLAF ex post , prováděl stejnou funkci rovněž ex ante .

121. Pravomoci kontrolora ( 53 ) dohlížet na to, jak úřad OLAF dodržuje procesní záruky, by se v zásadě překrývali s pravomocemi, které jsou dnes svěřeny dozorčímu výboru. To by mohlo nejen vést ke zbytečnému zdvojování práce, ale rovněž by tím vzniklo riziko, že by dva orgány mohly ve stejných otázkách generálnímu řediteli úřadu OLAF vydávat rozdílná či dokonce odporující si doporučení.

122. Dozorčí výbor se kromě toho domnívá, že před vytvořením nových orgánů by nejdříve mělo být zváženo využití či posílení stávajících orgánů. Zdvojováním již v zásadě existujícího orgánu (dozorčí výbor) vzniká zbytečná administrativní složitost a neefektivnost.

123. Dozorčí výbor již má dobře fungující sekretariát – který je současným nařízení OLAF rovněž uznáván jako plně nezávislý orgán – se značnými zkušenostmi při řešení a nakládání s ex post stížnostmi na úřad OLAF.

124. Proto by měl být z důvodů souladu, soudržnosti a administrativní účinnosti a v duchu racionálního a optimálního využívání stávajících zdrojů a prostředků kontrolor umístěn do působnosti dozorčího výboru, čímž by byly zachovány vysoké standardy nezávislosti vyžadované a takovéhoto úkolu, a současně by se snížily rozpočtové výdaje a byly by využity stávající lidské zdroje.

Řízení dozorčího výboru

Způsob práce dozorčího výboru

125. V roce 2019 uspořádal výbor 10 plenárních zasedání ( 54 ) . Za účelem práce na konkrétních záležitostech se pravidelně setkávali i předseda, zpravodajové a členové sekretariátu. Dozorčí výbor jmenoval zpravodaje pro každou významnou posuzovanou záležitost. Zpravodajové spolupracovali se sekretariátem na přípravě návrhů zpráv, stanovisek či dokumentů k projednání na plenárních zasedáních. Setkávali se také s vedením a zaměstnanci úřadu OLAF, a to v rámci přípravy stanovisek a zpráv výboru. Výbor svá stanoviska před jejich přijetím projednával s úřadem OLAF.

Nábor zaměstnanců sekretariátu dozorčího výboru

126. Během vykazovaného období sekretariát obsadil dvě zbývající volná místa a jmenoval nového vedoucího sekretariátu, a to v souladu s výběrovým řízením podle čl. 29 odst. 2 služebního řádu. Nový vedoucí sekretariátu se ujal funkce v říjnu 2019.

127. Výbor byl zapojen do všech těchto přijímacích řízení. Úředníci přidělení do sekretariátu nikdy nesmí od žádné vlády nebo orgánu, instituce a jiných subjektů vyžadovat ani přijímat pokyny týkající se plnění úkolů výboru v oblasti dohledu. Zapojení výboru do náboru zaměstnanců sekretariátu zajišťuje a zaručuje nezávislost výběrového řízení.

Pověřenec pro ochranu osobních údajů

128. Rozhodnutí generálního ředitele úřadu OLAF, kterým se přijímají prováděcí pravidla týkající se pověřence pro ochranu osobních údajů pro úřad OLAF a sekretariát dozorčího výboru, bylo přijato v červenci 2019 Nové nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ( 55 ) stanoví, že každý orgán nebo instituce EU musí přijmout další prováděcí pravidla týkající se pověřence pro ochranu osobních údajů. Úřad OLAF a dozorčí výbor mají stejného pověřence pro ochranu osobních údajů.bylo přijato v červenci 2019 ( 56 )

Umístění sekretariátu

129. V návaznosti na změnu nařízení o úřadu OLAF ( 57 ) zajišťuje sekretariát dozorčího výboru Komise, a to nezávisle na úřadu OLAF a v úzké spolupráci s výborem. V únoru 2017 byl sekretariát administrativně přidružen k Úřadu pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) Evropské komise, ačkoliv je stále umístěn ve zvláštní zabezpečené zóně v prostorách budovy OLAF.

130. Co se týče skutečného umístění sekretariátu, dozorčí výbor vyjádřil názor, že vhodné místo v rámci zabezpečené zóny úřadu OLAF by sekretariátu, který by zůstal pod výlučnou pravomocí dozorčího výboru, umožnilo účinněji plnit své úkoly.

131. Výbor informoval úřad OLAF, Evropskou komisi, Evropský parlament, Radu a Evropský účetní dvůr, že je třeba najít vhodnější místo pro jeho sekretariát a že reforma nařízení OLAF je příležitostí pro opětovné zvážení této záležitosti.

Rozpočtové záležitosti

132. Rozpočet výboru na rok 2019 byl 200 000 EUR a míra plnění rozpočtu byla 80,60 %. Pověřenou schvalující osobou odpovídající za výdaje je ředitel úřadu PMO.

Internetové stránky dozorčího výboru

133. Pro účely transparentnosti a komunikace s veřejností a zúčastněnými stranami má dozorčí výbor jakožto nezávislý orgán vlastní vyhrazené internetové stránky ( 58 ) v rámci systému internetových stránek europa.eu, které jsou nezávislé na internetových stránkách úřadu OLAF a fungují současně s nimi. Na vyhrazených internetových stránkách dozorčího výboru jsou zveřejňovány veškerá stanoviska a zprávy přijaté dozorčím výborem, jakož i další relevantní dokumenty, informace a údaje, pokud nejsou důvěrné. Za obsah a údržbu internetových stránek je v souladu s pokyny výboru zodpovědný sekretariát.

134. Výbor spustil své internetové stránky v roce 2015 ( 59 ) . V současné době pracuje na vývoji přístupnějších a zajímavějších internetových stránek, které by měly být uživatelský vstřícnější. Tyto nové internetové stránky by měly být spuštěny do konce roku 2020.

(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

(2) Ustanovení čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999, dostupné na adrese https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:02013R0883-20170101.

(3) Za účelem zachování zkušeností získaných výborem jsou členové v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 obměňování střídavě.

(4) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/ALL/?uri=CELEX:32011Q1124%2801%29.

(5) Od ledna 2019 do prosince 2019.

(6) V Bruselu dne 3. dubna 2019, COM(2019) 163 final.

(7) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_CS.pdf.

(8) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_01/SR_FRAUD_RISKS_CS.pdf.

(9) Stanovisko č. 1/2020 – Zamítnuté případy úřadu OLAF týkající se členů orgánů EU. Nedůvěrná verze stanoviska je veřejně dostupná na adrese: https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_no._1_2020_.pdf.pdf.

(10) Věc T-447/11 – Catinis v. Komise,21. května 2014, bod 34 a citovaná judikatura.

(11) Věc T-447/11 – Catinis v. Komise,21. května 2014, bod 34; spojené věci C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P až C-252/99 P a C-254/99 P Limburgse Vinyl Maatschappij a další v. Komise [2002] ECR I-8375, bod 187.

(12) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

(13) Ustanovení čl. 7 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 a věc T-48/05, Franchet a Byk v. Komise, 8. července 2008, bod 274.

(14) Franchet a Byk v. Komise, 8. července 2008, věc T-48/05, body 167 a 168.

(15) Výroční zpráva dozorčího výboru OLAF za rok 2018, body 45 a následující.

(16) Bod 8 společného stanoviska právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise ohledně tří aspektů vztahu mezi úřadem OLAF a jeho dozorčím výborem, 12. září 2016. (Dokument je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).)

(17) Bod 8 citovaného společného stanoviska.

(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1).

(19) V posouzení prvotních informací hodnotitel předložil shromážděné informace a doporučil generálnímu řediteli úřadu OLAF, zda by mělo být zahájeno vyšetřování. V současné době jsou informace zahrnuty ve stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení – pracovní formulář I, příručka úřadu OLAF (Vademecum) k výběru případů.

(20) Podle dřívějšího nařízení o úřadu OLAF (nařízení (ES) č. 1073/1999) činila lhůta pro prodávání zpráv stanovená čl. 11 odst. 7 „9 měsíců“. Ustanovení čl. 7 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 lhůtu pro podávání zpráv prodloužilo na „12 měsíců“.

(21) Výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2018, body 45, 46 a 49, výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2017, body 24–29; výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2016, body 30–33; výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2015, body 30–33 a 1–9, výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2014, body 26–28; výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2013, body 18–19; výroční zpráva dozorčího výboru za rok 2012, bod 36.

(22) Stanovisko dozorčího výboru č. 2/2017 připojené ke zprávě Komise o hodnocení uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Eratom) č. 883/2013 (článek 19) body 30–31; stanovisko dozorčího výboru č. 4/2014 o kontrole délky vyšetřování prováděných úřadem OLAF, bod 20.

(23) Dozorčí výbor sdělil úřadu OLAF výsledky své analýzy v dopise ze dne 27. listopadu 2019 a navrhl alternativní řešení.

(24) Stanovisko EIOÚ ohledně oznámení pro předběžnou kontrolu obdržené od pověřence úřadu OLAF pro ochranu osobních údajů v souvislosti s pravidelným sledováním provádění vyšetřovací funkce (věc 2007/73).

(25) Stanovisko EIOÚ ke „Způsobům, jakým Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) poskytuje osobní údaje dozorčímu výboru úřadu OLAF“ (ref. č. EIOÚ 2019-0720 – D 0793).

(26) Výňatek ze stanoviska EIOÚ z roku 2020: „(…) Pro účely sledování výbor jednoduše řečeno potřebuje znát důvody, proč úřad OLAF dosud nedokončil své vyšetřování, a jaké jsou plány úřadu OLAF na jeho dokončení. Potřebuje rovněž informace, které mu pomohou chránit vyšetřovací nezávislost úřadu OLAF. Potřebné informace závisí na přesných účelech sledovacích činností výboru.

Např. pokud se vyšetřování týká politicky exponovaných osob a kvůli tomu je pomalejší, máme za to, že úřad OLAF tuto informaci zahrne do formuláře pro podávání zpráv (včetně jmen).

Kontrola délky vyšetřování může v některých případech vyžadovat přístup ke jménům dotčených fyzických osob. Obdobně mohou být jména nezbytná při podávání zpráv o tom, jak byly zajištěny procesní záruky (informace o vyšetřování, slyšení, připomínkách atd.).

Kromě toho existují i jiné části úkolů výboru, u nichž může výbor argumentovat, že potřebuje jména osob, jichž se vyšetřování týká: jednou z jeho úloh je chránit vyšetřovací nezávislost úřadu OLAF, což zahrnuje kontrolu vazeb mezi vyšetřovateli a dotčenými osobami.

Výbor má nárok získat další informace, pokud se domnívá, že tyto informace jsou nezbytné pro pochopení a kontrolu konkrétního případu v souladu s čl. 15 odst. 1 pátým pododstavcem nařízení o úřadu OLAF. To se může stát např. v případě, kdy výbor považuje vysvětlení úřadu OLAF za nedostatečná, nebo když chce provést dvojí kontrolu účetnictví úřadu OLAF. Poskytnutí jmen dotčených osob by mělo výboru umožnit analýzu toho, zda jsou pro provedení jeho poslání třeba dodatečné informace, či nikoliv. Tento odstupňovaný přístup se zdá být v souladu se zásadou minimalizace údajů (shromažďování pouze nezbytných informací, čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení). (…)“

(27) Zprávy úřadu OLAF předložené dozorčímu výboru v roce 2019.

(28) Pouze ve velmi malém počtu případů vyšetřovatel poskytl nějaké dodatečné, ale stále nedostatečné informace, a to za použití kategorie „jiné“.

(29) Rozsudek Tribunálu ze dne 3. května 2018 ve věci T-48/16, Sigma Orisonis SA v. Evropská komise, body 104 a 105 a další judikatura citovaná v bodě 100.

(30) https://ec.europa.eu/anti-fraud/olaf-and-you/complaints-olaf-investigations_cs.

(31) Úřad OLAF dozorčí výbor rovněž informoval o sedmé stížnosti, která mu byla předložena v prosinci 2019. Jelikož tato stížnost byla v té době stále ještě řešena, dozorčí výbor neprovedl její analýzu.

(32) Věc T-259/03 Nikalaou v. Komise, bod 238.

(33) OLAF-FMB-supervisory-committee@ec.europa.eu.

(34) Sdělení panu Janu Mulderovi, předsedovi dozorčího výboru úřadu OLAF ze dne 25. listopadu 2019.

(35) Viz bod 32 stanoviska připojeného ke zprávě Komise o hodnocení uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (článek 19). https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/sites/default/files/opinion_2_2017.pdf.

(36) Dozorčí výbor provádí důkladnou analýzu 43 případů, v nichž se příslušné orgány neřídily doporučeními úřadu OLAF.

(37) Pracovní skupina byla původně pilotním projektem a po reorganizaci úřadu OLAF v polovině roku 2020 se stala trvalou součástí struktury úřadu OLAF.

(38) Ustanovení čl. 17 odst. 5 písm. a) třetí pododstavec nařízení o úřadu OLAF.

(39) Viz zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF za rok 2018, bod 52.

(40) Článek 325 Smlouvy o fungování EU.

(41) Dopis ze dne 14. října 2019.

(42) Viz zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF za rok 2018, bod 60.

(43) Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond.

(44) Viz Sdělení Komise „Posilování právního státu v rámci Unie – Akční plán“ – 17. července 2019 – COM (2019) 343 final. (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0343&from=CS) a související stanovisko VR – CDR 3730/2019 (https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3730-2019).

(45) Úřad Komise pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC) provádí (stejně jako úřad OLAF) nezávislá interní vyšetřování/šetření v rámci Komise.

(46) Konference se konala v červnu 2019.

(47) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52018PC0338.

(48) Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. dubna 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), pokud jde o spolupráci s Úřadem evropského veřejného žalobce a účinnost vyšetřování úřadu OLAF (COM(2018)0338 – C8-0214/2018 – 2018/0170(COD) http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0383_CS.html.

(49) Dopis dozorčího výboru předsedkyni výboru CONT Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2018.

(50) Mandát Rady pro vyjednávání s Evropským parlamentem ze dne 7. června 2019.

(51) Rozhodnutí výboru CONT zapojit se do interinstitucionálních jednání bylo schváleno dne 8. října 2019 a oznámeno na plenárním zasedání Evropského parlamentu dne 9. října 2019.

(52) První triaologové setkání se konalo dne 5. listopadu a druhé dne 12. prosince 2019.

(53) Kontrolor by: i) přezkoumával stížnosti týkající se porušení procesních záruk a vydával by nezávazná doporučení týkající se těchto stížností určená generálnímu řediteli úřadu OLAF; ii) dohlížel by na dodržování procesních záruk týkajících se vyšetřování úřadu OLAF; iii) zajišťoval by rychlé řešení vyšetřování, aby se předešlo zbytečným prodlením; iv) povoloval by kontroly a určité procesní akty, které mají být provedeny v prostorách orgánů EU.

(54) Data konání zasedání jsou k dispozici zde: https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/activities/events.

(55) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

(56) https://ec.europa.eu/anti-fraud/sites/antifraud/files/dpo_implementing_rules_en.pdf.

(57) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2016/2030 ze dne 26. října 2016, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, pokud jde o sekretariát dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst L 317, 23.11.2016, s. 1). Toto nařízení vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2017.

(58) Internetové stránky dozorčího výboru byly spuštěny dne 4. prosince 2015. https://europa.eu/supervisory-committee-olaf/.

(59) Rozhodnutí dozorčího výboru o transparentnosti jeho nezávislých činností ze dne 5. listopadu 2014.