CS Úřední věstník Evropské unie C 161/8

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 161/02

Zpravodajka: paní DARMANIN

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 svého jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy ve věci

Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu podporujícího začlenění – akční plán k zaručení úspěchu

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. března 2013.

Na 488. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2013 (jednání dne 20. března 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 69 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Digitální vnitřní trh má obrovský potenciál k podpoře růstu, pracovních míst i prosperity obecně. Mnoho občanů je však z využívání těchto možností v současnosti vyloučeno. Důvody tohoto vyloučení sahají od sociologických a kulturních až k legislativním. EHSV vidí řadu problémů a překážek, které v současnosti brání občanům v tom, aby byli skutečně ve středu zájmu digitálního jednotného trhu. Jsou to: a) problémy s infrastrukturou, b) nejasný právní rámec, c) nedostatečné vymezení občanských práv, d) neúplné provedení systémů pro řešení individuálních i kolektivních stížností, e) rozdíly ve spotřebitelském prostředí v jednotlivých členských státech, f) kybernetická bezpečnost, g) doposud neúplné provádění elektronického zadávání veřejných zakázek a elektronických podpisů, h) neprovedení služeb elektronické veřejné správy, i) uplatnění na vnitřním trhu.

1.2 K dosažení cíle, aby byli občané ve středu zájmu digitálního jednotného trhu, tedy EHSV navrhuje přijetí několika opatření: a) volný a všeobecný přístup, b) otevřený internet a neutralita sítí, c) prevence zneužití, d) normalizace IKT, e) interoperabilita a interkonektivita, f) cloud computing, g) kontrola cen (tj. minimální sazby), h) vzdělávání a odborná příprava, i) ochrana před kybernetickými podvody a kybernetickými trestnými činy (např. pirátství a padělání), j) bezpečnost (včetně ochrany údajů a soukromí, ochrany dětí, starších a postižených osob) k) listina digitálních práv (1), l) uplatnění směrnice o právech spotřebitelů na digitální obsah, m) přezkum právních předpisů o elektronickém obchodu, o elektronických platbách, o mobilních telefonech atd., n) přezkum politiky rozhlasového vysílání, o) informační kampaně, p) účast a zapojení občanské společnosti na všech úrovních politického rozhodování, q) publikace příručky EU k digitálním službám.

2. Občan ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu – občan jako hospodářský, sociální a politický subjekt v souladu se čtyřmi základními svobodami vnitřního trhu

2.1 Posílení občana jako hospodářského subjektu: V důsledku digitální revoluce zanikla řada pracovních míst. Na druhou stranu však, jak uvádí společnost McKinsey (2), umožnila to, aby za každé zaniklé pracovní místo vzniklo 2,6 nových pracovních míst. Společnost se tomu musí přizpůsobit a dnes k tomu má potenciál. Některá pracovní místa přestanou existovat. Mladší generace budou mít odlišnou perspektivu: bude se muset zapojit do digitální revoluce jako do poskytovatele zaměstnání. Takové iniciativy, jako je třeba program Scratch Massachusettského technologického institutu (MIT), přinášejí přidanou hodnotu díky tomu, že podporují sebedůvěru. Dalším příkladem jsou tzv. skunčí dílny (skunk labs) amerického Národního úřadu pro letectví a kosmonautiku (NASA), které po ukončení provozu raketoplánů vytvořily potřebné zázemí pro tvůrčí činnost.

2.2 Posílení občana jako politického subjektu: K tomu, aby lidé mohli předávat své myšlenky dál, potřebují svobodu, což do velké míry usnadňuje internet, mladá generace však navzdory neustálému napojení na internet mnohem více cestuje. Internet vyvolává chuť k interakci s lidmi. Digitální technologie přinesly novou svobodu pohybu.

2.2.1 V Evropě i za jejími hranicemi existují specifické případy, kdy se občané zmobilizovali, aby vyjádřili své názory a docílili demokratické změny v politice. Není pochyb o tom, že občané by se měli v politice prosazovat více. I demokratický proces se musí přizpůsobit digitalizaci.

2.3 Občan jako sociální subjekt: Počítačová gramotnost neznamená pouze naučit se používat internet – spočívá v tom, využívat ho ku prospěchu společenství a pro svůj osobní rozvoj. Společenství musí z tohoto důvodu potenciál internetu více využívat. Je však nezbytně nutné respektovat volbu každého jednotlivce, zda chce internet využívat či nikoli.

2.4 Jak EP zdůrazňuje ve svých usneseních k dotvoření jednotného digitálního trhu (3) a k jednotnému trhu pro Evropany (4), co se týče zajištění postavení občana do skutečného středu zájmu jednotného trhu, existuje zde řada nedostatků. Mezi tyto nedostatky, jež nejsou pouze legislativní, ale i sociologické, patří přetrvávání řady překážek, které spotřebitelům brání v plném přístupu na vnitřní trh.

3. Obecné úvahy a opatření, která mají být přijata k posílení využívání digitálního obsahu občany, úvahy k akčnímu plánu

Přístup, znalosti a důvěra patří mezi otázky, o něž se veřejnost při používání internetu a při počátečním využívání digitálního trhu nejvíce zajímá.

3.1 Přístup

Každému občanovi EU je nutné zajistit stejnou možnost přístupu. V této souvislosti se musí zvážit infrastruktura, hardware, software i organizační prostředky (tzv. orgware (5)).

Přístup prostřednictvím infrastruktury

3.1.1 Každý občan EU by měl mít stejnou možnost přístupu k síti. (6) Kromě toho je nutné, aby byly maximální ceny za Mbps, u pevného i mobilního připojení, stanoveny a sjednoceny ve všech členských státech.

3.1.1.1 Podle sdružení BEREC (Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací) většina vnitrostátních regulačních orgánů dostává od spotřebitelů stížnosti týkající se rozporu mezi inzerovanou a skutečnou rychlostí připojení k internetu. Skutečný digitální vnitřní trh může vzniknout pouze tehdy, pokud všichni provozovatelé sítí v EU budou pod důkladným veřejným dohledem za účelem zajištění nominální šířky pásma v souladu s pilířem Digitálního programu pro Evropu týkajícím se širokopásmového přístupu.

3.1.1.2 Stávající heterogenita mobilního internetového připojení je jednou z největších překážek skutečného digitálního vnitřního trhu, zejména vzhledem ke skutečnosti, že rychlý nárůst používání smartphonů a tabletů posiluje hospodářský význam mobilních činností založených na internetu pro veřejnost (elektronické obchodování, elektronické zdravotnictví atd.). V tomto ohledu opatření 101 Digitálního programu pro Evropu jasně naznačuje, že rozdíly v roamingu a vnitrostátních tarifech by se do roku 2015 měly přiblížit nule.

3.1.1.3 Infrastruktura by měla dále zajistit plné pokrytí celé Evropy, protože lidé nesmí být diskriminováni kvůli tomu, že žijí ve venkovské oblasti. EHSV uznává, že průmyslu se nemusí poskytování takovéto infrastruktury jevit jako ekonomicky životaschopné. Tuto překážku bychom však měli překonat. Mezi možná řešení mohou patřit partnerství veřejného a soukromého sektoru ve venkovských oblastech. Partnery investic do infrastruktury by mohli být i poskytovatelé obsahu, protože mají následně z pokrytí prospěch.

Wifi hotspoty ve městech

3.1.2 Základní bezplatné připojení prostřednictvím wifi by mělo být základním právem každého evropského občana. EHSV se domnívá (7), že zavedení bezplatného veřejného internetového přístupu prostřednictvím hotspotů ve městech a poskytnutí přístupu k otevřeným datům 2.0 a otevřeným zdrojům by lidem umožnilo komunikovat a hledat zaměstnání.

3.1.3 Ačkoli geografické pokrytí by nemělo být striktním požadavkem, je nutné, aby každá jednotlivá obec zajistila existenci alespoň jednoho wifi hotspotu. Rozumné by bylo zaručit minimální počet bezplatných hotspotů v poměru k velikosti populace. Každý vnitrostátní regulační orgán by mohl určit místní pravidla, která by byla v souladu se směrnicemi EU.

3.1.4 I když se přístup k internetu a univerzální širokopásmová síť považují za nesmírně důležité, Komise upozorňuje (8) na to, že nebylo dosaženo žádné dohody o budoucí úloze „povinnosti poskytovat univerzální službu“ (universal service obligation, USO) při dosahování cílů týkajících se širokopásmového přístupu.

3.1.5 Právní předpisy, které začleňují širokopásmové připojení do USO, doposud přijaly Finsko, Španělsko a Malta. Dne 5. července 2011 přijal Evropský parlament usnesení (9), které zdůraznilo význam USO jako záchranné sítě pro sociální začleňování.

Hardware

3.1.6 Být digitálním evropským občanem znamená schopnost připojit se k internetu, což na druhou stranu znamená vlastnit vhodný hardware a software, který umožňuje napojení na síť.

3.1.6.1 Základní hardware (10) by měl být pro všechny občany ve všech zemích EU cenově dostupný. EHSV proto důrazně vyzývá k tomu, aby byl v rámci Horizontu 2020 vypracován zvláštní projekt, díky němuž by se mohl základní hardware vyrábět v Evropě za skutečně přijatelné ceny. Rada bohužel nedávno rozpočet na Horizont 2020 snížila.

Software

3.1.6.2 Software (11) by měl být společným, standardizovaným a nechráněným nástrojem pro úpravu a sdílení dokumentů s otevřeným zdrojem, který nebude vyžadovat dodatečné náklady. Tento software by rovněž měl být přístupný osobám se zdravotním postižením. Další mainstreamový software by měl doplňovat otevřený software.

3.2 Ochrana otevřeného internetu a neutrality sítě

3.2.1 Výbor již upozornil na to (12), že z pohledu občana EU je důležité, aby poskytovatelé internetových služeb zajišťovali, že se mohou lidé svobodně připojovat k veřejnému internetu, aniž by byli omezováni vládami či provozovateli sítí, pokud jde o obsah, stránky, platformy, druhy zařízení, jež mohou být připojena, a způsoby přípustné komunikace. Jde přímo o koncept „otevřeného internetu“ – jedno ze základních práv digitálního občana.

3.2.2 Navíc by poskytovatelé internetového připojení v EU měli zacházet se všemi zdroji obdobných internetových údajů rovnoprávně a vyhnout se diskriminaci v rámci různých druhů provozu motivované ekonomickými důvody.

3.2.3 Předběžná zjištění sdružení BEREC ohledně postupů v rámci řízení provozu v Evropě jasně ukazují, že je běžné blokování provozu VoIP (13) (14).

3.2.4 Regulační orgány v EU zjistily, že služby VoIP jako Skype jsou blokovány zejména mobilními operátory. Provoz „peer-to-peer“ sítí, který umožňuje výměnu souborů mezi uživateli internetu, je také pravidelně zpomalován nebo blokován jak provozovateli pevných linek, tak mobilními operátory. S tím, jak se stále více služeb stěhuje na web, jsou provozovatelé stoupající měrou sváděni k diskriminaci jiných služeb, které konkurují jejich vlastním nebo nevykazují velký zisk, čímž dochází k faktickému vytváření rychlých a pomalých drah pro různé služby. Neutralita sítě by takto byla vážně ohrožena.

3.2.5 Na druhé straně neutralita sítě znamená, že žádný poskytovatel nemůže upřednostňovat různé provozy na síti na základě ekonomických důvodů. Místo toho by měli poskytovatelé každému uživateli poskytovat ty nejlepší služby. Pojem „neutralita sítě“ ve sdělení Evropské komise o Digitálním programu pro Evropu úplně schází, ale Výbor podtrhuje, že zásada neutrality sítě by měla být definována a zakotvena v evropském právu jako potvrzení práv občanů tak, jak jsou definována v Listině základních práv EU.

3.3 Organizační prostředky (orgware)

3.3.1 Technologie k využití potenciálu jednotného digitálního trhu nestačí. Stejně důležitý je tzv. orgware – znalosti, dovednosti a uvědomění uživatelů. EHSV proto klade důraz na znalosti (elektronické dovednosti) a staví se kriticky k výhodám používání internetu vzhledem k nebezpečím, která představuje.

3.3.2 Znalosti

Orgware má klíčovou úlohu pro to, abychom mohli internet využívat na maximum, a to díky tomu, že víme, jak ho používat nejen pro zábavu, ale i pro osobní rozvoj a rozvoj společenství.

3.4 Zajištění školení ohledně elektronických dovedností

3.4.1 Aby byli občané EU skutečně ve středu zájmu digitálního vnitřního trhu, musí naprosto nutně posílit své digitální schopnosti a mediální gramotnost s cílem účinně minimalizovat digitální propast a maximalizovat digitální začlenění.

3.4.1.1 Digitální začlenění znamená především rovné příležitosti pro každého občana EU, zejména pro (15): — seniory; — osoby s postižením; — osoby s nízkými příjmy; — osoby znevýhodněné pokud jde o vzdělání; — příslušníky menšin. Je proto nutné navrhnout ukazatele platné v celé EU, pokud jde o digitální schopnosti a mediální gramotnost (16) a co nejdříve ve všech členských státech zavést dlouhodobé politiky týkající se elektronických dovedností a digitální gramotnosti. (17) Proto je naprosto nutné, aby byly fondy soudržnosti, především Evropský sociální fond, v regionech cíleně využívány subjekty tamějších občanských společností s cílem rozvíjet dovednosti související s počítačovou gramotností.

3.5 Digitální školy

3.5.1 Proces evropské digitalizace musí zahrnovat školy – jak učitele, tak studenty. Je nutné poskytnout prostředky skutečným digitálním školám, které by mohly pokročit směrem k digitalizovanější správě a vyučování, čímž zároveň přispějí ke zlepšení životního prostředí.

3.5.2 Studenti jsou obvykle více navyklí na používání nových technologií a potřebují pomoc a vedení při rozvíjení svých dovedností, zatímco ve starší generaci je velký podíl osob neovládajících IKT. Vytvoření digitální školy a digitální společnosti zvýrazňuje potřebu vyškolit učitele v dovednostech v oblasti IKT s cílem umožnit starším lidem přiblížit se mladší generaci.

3.5.3 Vyučovací metody musí být tedy přezkoumány. Nalezení správné kombinace tradičních vyučovacích metod a nových technologií představuje pro učitele trvalou výzvu.

3.5.4 Navíc by měly být vytvořeny zdroje pro vyučování online, abychom překlenuli propast mezi tradičním vzděláváním a novými technologiemi tak, aby byly odpovídající a spolehlivé vzdělávací postupy přístupné kdekoliv komukoliv. Opatření 61 (18) a 68 (19) Digitálního programu pro Evropu vypadají v tomto smyslu jako plánovací opatření. Je však důležité pamatovat na to, že ne všichni budoucí koncoví uživatelé mají dovednosti v oblasti IKT na stejné úrovni. Rozhraní a obsah by tedy mělo být možné přizpůsobit různým úrovním, aby byly vstřícné vůči uživatelům začátečníkům a náročnější a zajímavější pro pokročilé uživatele.

3.6 Evropský počítačový řidičský průkaz

3.6.1 Evropský počítačový řidičský průkaz (ECDL) by měl být oficiálně rozšířen na všechny členské státy a měl by být neustále aktualizován na nejmodernější dostupné softwarové a hardwarové nástroje.

3.6.1.1 ECDL by měl být založen na otevřeném softwaru a k jeho udělení by mělo docházet pouze po vykonání zkoušky standardizované na úrovni EU. Měl by být součástí všech osnov veřejných středních škol s cílem poskytnout běžné základní znalosti v oblasti IT všem studentům EU.

3.6.2 V závislosti na tom, jaké jsou dostupné prostředky, je nutné realizovat obsah. Ve své snaze o digitalizaci Evropy by EU měla zvýšit dostupnost zdrojů v digitálním formátu, jako jsou např. elektronické knihy. V tomto smyslu EHSV vítá snahu Komise o další rozvoj Evropské digitální knihovny (20), ale zároveň se obává, že tato potenciálně revoluční služba je mnohým neznámá a měla by být lépe propagována, zejména ve školství.

3.7 Důvěra

3.7.1 Pro to, aby bylo možné zajistit, aby byl potenciál internetu uvnitř vnitřního trhu co nejvyšší, má rozhodující význam důvěra. Lidé proto musí mít jistotu, že existují adekvátní systémy prevence, které zajišťují, aby nedocházelo k poškozování jednotlivců či společenství; adekvátní míra ochrany; stíhání pachatelů kybernetických trestných činů podobně jako u fyzických trestných činů a náležitá regulace internetu a její vymáhání.

3.8 Prevence

3.8.1 Zásadní je osvěta týkající se hlavních možností, které internet nabízí, ale i nebezpečí, která představuje. K prevenci mohou účinně přispět i jasné vzdělávací kampaně zaměřené na různé úrovně odborných znalostí.

3.8.2 Klíčovým aspektem při zajišťování prevence je také regulace. Zatímco regulace internetu je velmi obtížný úkol, ochrana před jakýmkoliv druhem rizika je pro Evropany nesmírně důležitá. Proto EHSV důrazně doporučuje, aby byl vytvořen vymahatelný základní regulační rámec na evropské úrovni.

3.8.3 Poskytovatelé internetu by prostřednictvím samoregulace mohli nést více odpovědnosti – např. v souladu s Listinou základních práv – tak, jak to s úspěchem dělají taková odvětví, jako je reklama. Tato možnost, jež by napravila současný stav deregulace, vyžaduje pravidelné posuzování a sledování zákonodárcem a také sankce.

3.9 Ochrana

3.9.1 Občané potřebují při vstupu do digitálního prostředí cítit adekvátní ochranu. Elektronické služby by proto měly jasně signalizovat, jakou míru ochrany nabízejí. Poskytovatelé obsahu by mohli v tomto směru prokazovat úroveň ochrany tím, že budou dodržovat speciální zásady (21).

3.9.2 Uživatelé mají mimo jiné velkou obavu z tzv. krádeže identity. Doporučujeme proto, aby byl proveden výzkum, díky němuž by bylo možné zaručit na internetu ochranu osobních dat.

3.9.3 Pro občany EU je navíc zásadně důležité, aby k rozvoji digitálních širokopásmových sítí nedocházelo na úkor veřejného zdraví. Každý členský stát by měl především v tom samém regulačním rámci EU zajistit tyto základní požadavky: — bezpečná expozice elektromagnetickým polím; — zákaz nebezpečných chemických komponentů v produktech IKT; — rozvoj sítí v souladu s životním prostředím; — požadavek na produkty s nízkou spotřebou energie ve veřejných zakázkách.

3.10 Stíhání

3.10.1 Kybernetická trestná činnost je stejně závažná jako fyzická trestná činnost a mělo by se s ní zacházet podobně. Je nutné, aby členské státy navýšily své prostředky a byly schopny kontrolovat a stíhat kybernetickou trestnou činnost efektivně, účinně a včas.

3.11 Listina digitálních práv

3.11.1 EHSV žádá Komisi, aby vypracovala „Listinu digitálních práv“ občanů (22), která by byla prostředkem k zajištění skutečné ochrany občanů a zvýšila by důvěru na digitálním vnitřním trhu.

4. Konkrétní připomínky

4.1 Služby elektronické veřejné správy (e-government)

4.1.1 E-Government nepochybně usnadňuje využívání služeb správy, a to zejména pro občany a malé a střední podniky. Nezbytnou podmínkou efektivních a účinných služeb elektronické veřejné správy je interoperabilita. Občané musí mít v tomto ohledu plnou kontrolu a přístup ke svým vlastním údajům, bez možnosti je měnit, ale s možností poznat, kdo měl přístup byť jen k části z nich, a zda to bylo oprávněné. Je však zásadní, aby měli lidé svobodnou volbu mezi využíváním služeb v elektronické či v tradiční formě.

4.1.2 Kompletní služby elektronické veřejné správy jsou ale žádoucí, protože přinášejí výhody v podobě snížení nákladů a byrokracie a vyšší efektivity. Všechny členské státy by měly zavést elektronické služby a přispět tak k usnadnění mobility občanů.

4.2 Malé a střední podniky a síť Enterprise Europe Network

4.2.1 Ve svém stanovisku Malé podniky, velký svět (23) Výbor žádal „opatření na podporu elektronického obchodu, který by se mohl stát významnou oblastí pro internacionalizaci MSP“. Provádění digitální strategie EU je i pro malé a střední podniky naprostou prioritou. Vzhledem k tomu a také s ohledem na potenciál tvorby pracovních míst, který malé a střední podniky mají, má strategický význam to, aby se zřizovala jednotná kontaktní místa pro DPH a aby se prosazovaly elektronické faktury a cloud computing. Inteligentní využívání IKT, rozvoj elektronických dovedností v malých a středních podnicích, zvýšení účasti malých a středních podniků v elektronickém zadávání veřejných zakázek i jejich plný přístup k širokopásmovému internetu, to vše má stejně zásadní význam, jako takové nástroje, jakým je Evropská síť na podporu elektronického podnikání (eBSN), Program pro konkurenceschopnost a inovace a Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME).

4.2.2 Výbor vítá záměr Komise přezkoumat správu sítě Enterprise Europe Network (EEN) a umístit evropské malé a střední podniky do digitálního prostředí. I zde hraje velkou roli důvěra v digitální jednotný trh a přístup zdola nahoru se zapojením sociálních partnerů by mohl mít didaktickou přidanou hodnotu.

4.2.3 Enterprise Europe Network (EEN) byla vytvořena, aby podporovala evropské malé a střední podniky při rozvíjení nových trhů, zavádění nových technologií a přístupu k fondům EU.

4.2.4 Úloha EEN by měla být posílena s cílem zaručit všeobecné digitální začlenění všem evropským malým a středním podnikům a umožnit každému občanovi EU přístup ke všem dostupným otevřeným datům, což by mohlo postupně vést k vytvoření unijní digitální sítě připojení.

4.2.5 Účinnost opatření EEN by měla být trvale monitorována Komisí prostřednictvím pravidelného získávání zpětné vazby od malých a středních podniků EU a od všech občanů EU, kteří této služby využívají.

4.3 Přirozené překážky jednotného digitálního trhu

4.3.1 Jednou z nejvýraznějších přirozených překážek jednotného trhu (až již digitálního či nikoli) je jazyk.

4.3.2 Překážkou je také přání některých občanů zůstat mimo digitální jednotný trh a jeho výhody, třebaže na to mají právo.

4.3.3 Ačkoli digitální jednotný trh eliminuje zeměpisné překážky a izolaci, zeměpisné umístění a izolace stále představuje přírodní překážku, a to kvůli rozhraní s reálným světem, jako je například přeprava zboží.

V Bruselu dne 20. března 2013. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Evropská komise nedávno zveřejnila souhrn práv, jež v různých právních textech EU existují (https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights).

(2) McKinsey (květen 2011): Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity (Na internetu záleží, pronikavý vliv internetu na růst, zaměstnanost a prosperitu).

(3) Zpravodaj: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

(4) Zpravodaj: António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

(5) „Orgware se vztahuje k vytváření kapacit různých institucionálních subjektů zapojených do adaptačního procesu nové technologie.“ (Wikipedie).

(6) Digitální program stanoví tří hlavní cíle, pokud jde o širokopásmovou kapacitu: 100 % občanů EU by mělo mít přístup k připojení s rychlostí 2 Mbps do roku 2013 a do roku 2020 by mělo mít 100 % občanů EU přístup k připojení s rychlostí 30 Mbps a 50 % evropských domácností by mělo mít předplacené připojení s rychlostí nad 100 Mbps.

(7) Viz poznámka pod čarou 2.

(8) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –Univerzální služba v elektronických komunikacích: zpráva o výsledku veřejné konzultace a o třetím pravidelném přezkumu rozsahu v souladu s článkem 15 směrnice 2002/22/ES (23.11.2011).

(9) Usnesení P7_TA(2011)0306.

(10) Hardwarem se myslí stolní PC, laptop, netbook, smartphone, tablet nebo jakýkoliv jiný elektronický přístroj, který je schopen se připojit na síť.

(11) Software: především webový prohlížeč a balíček pro úpravu dokumentů.

(12) Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 139.

(13) Voice over IP.

(14) Zjištění jsou výsledkem průzkumu, který provádělo sdružení BEREC po dobu několika měsíců, a zakládají se na informacích shromážděných od 250 provozovatelů pevných linek a mobilních operátorů napříč Evropou.

(15) Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9.

(16) Opatření 62 Digitální agendy pro Evropu.

(17) Opatření 66 Digitální agendy pro Evropu.

(18) Vyvinout on-line spotřebitelský nástroj pro technologie nových médií.

(19) Členské státy by měly posílit úlohu elektronického učení (e-learning) ve vnitrostátních politikách.

(20) Opatření 79 Digitální agendy pro Evropu – návrh na udržitelný model financování Evropské digitální knihovny.

(21) Tam, kde neexistují právní předpisy, by mohli poskytovatelé obsahu vypracovat kodexy chování, tak jak je tomu v řadě jiných odvětví (více viz http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

(22) Viz pozn. pod čarou 1.

(23) Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 49.