Zvláštní zpráva Používání grantů 
agenturami: není vždy 
vhodné ani prokazatelně 
účinnéCS 2016  č. 12
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4661-5 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/48521 QJ-AB-16-009-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-4692-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/748999 QJ-AB-16-009-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-4668-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/29117 QJ-AB-16-009-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Používání grantů 
agenturami: není vždy 
vhodné ani prokazatelně 
účinné
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 12
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit 
příjmů, výzkumu a vnitřních politik, správy finančních a ekonomických záležitostí a orgánů a institucí Evropské unie. Audit 
vedl člen EÚD Louis Galea a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Jacques Sciberras a tajemnice kabinetu Anna 
Fiteniová. Vedoucí úkolu Marc Mc Guinness vedl auditní tým, který tvořili auditoři Jasmine Mitterbuchnerová, Christos 
Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez  
Rivera, Wolfgang Stolz a Eddy Struyvelt.
Zleva doprava:  J. Mitterbuchnerová, L. Galea, A. Fiteniová, M. Mc Guinness.

03
 Obsah
Body
 Seznam zkratek
 Glosář
I – IV Shrnutí
1 – 10 Úvod
7 – 8 Charakteristiky grantů agentur
9 – 10 Úlohy a povinnosti
11 – 15 Rozsah a koncepce auditu
11 – 13 Rozsah auditu
14 – 15 Koncepce auditu
16 – 51 Připomínky
17 – 31 Agentury nezohledňovaly všechny možnosti financování, granty nebyly vždy tím nejvhodnějším 
nástrojem a programovací dokumenty agentur nebyly plně v souladu s mandátem a strategickými 
cíli agentur
17 – 27 Nedostatečná následná kontrola po hodnocení ex ante  přispěla k tomu, že agentury volily nepřiměřené 
nástroje financování a že koncepce grantů měla nedostatky
28 – 31 V důsledku toho, že roční programovací dokumenty nebyly úplné, nebyly grantové činnosti agentur plně 
sladěny s jejich mandátem a strategickými cíli
32 – 41 Agentury prováděly granty obecně v souladu s pravidly, u určitých případů udělení grantů, výběru 
odborníků a postupů vnitřní kontroly však existovaly nedostatky
32 – 37 V konkrétních případech nerespektovaly plně postupy pro výběr a udělování grantů základní zásady a stále 
přetrvává riziko možného střetu zájmů
38 – 41 Agentury obecně zlepšily realizaci a kontrolu grantů, ale přetrvávají určité nedostatky
42 – 51 Ačkoli granty obecně přispěly k realizaci politik kontrolovaných agentur, agenturám se nepodařilo 
zavést vhodné monitorovací systémy na měření celkové účinnosti jejich činností financovaných 
z grantů a hodnocení ex post  chyběla buď úplně, nebo byla neúplná
04 Obsah 
52 – 57 Závěry a doporučení
53 Vhodné používání nástroje grantového financování
54 Roční programování grantových opatření
55 Postupy udělování grantů
56 Kontroly ex ante  a ex post
57 Klíčové ukazatele výkonnosti a hodnocení ex post
 Příloha – Vzorky
 Odpověď  Komise a EIT
 Odpověď  ECDC
 Odpověď  EEA
 Odpověď  EFSA
 Odpověď  Frontexu
05
 Seznam zkratek
7. R P : Sedmý rámcový programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace byl hlavním nástrojem Evropské 
unie na podporu výzkumu a inovací v období 2007–2013.
Cedefop : Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání, Soluň
CEPOL : Evropská policejní akademie, Budapešť
Cíle SMART : Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, příslušné a časově vymezené cíle ( Specific, measurable, achievable, 
relevant and timed )
CPVO : Odrůdový úřad Společenství, Angers
ECDC : Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, Stockholm
EEA : Evropská agentura pro životní prostředí, Kodaň
EFSA : Evropský úřad pro bezpečnost potravin, Parma
EIONET : Evropská informační a pozorovací síť pro životní prostředí ( European Environment Information and 
Observation Network )
EIT: Evropský inovační a technologický institut, Budapešť
EMCDDA : Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost, Lisabon
EPIET : Evropský program odborné přípravy v oblasti intervenční epidemiologie ( European Programme for 
Intervention Epidemiology Training )
ETC : Evropská tematická střediska ( European Topic Centres ) jsou sdružení institucí v členských státech EEA, která 
se zabývají konkrétními tématy z oblasti životního prostředí a která jsou pověřena EEA prováděním konkrétních 
činností stanovených ve strategii a ročním plánu řízení EEA. Bylo zřízeno celkem šest evropských tematických 
středisek, a to pro tyto oblasti: znečištění ovzduší a zmírňování změny klimatu, biodiverzita, dopady změny klimatu, 
zranitelnosti vůči této změně a přizpůsobování se této změně, odpad a materiály v ekologickém hospodářství, 
vnitrozemské, pobřežní a mořské vody, městské, pozemkové a půdní systémy.
EU, Unie : Evropská unie
Eurojust : Evropská jednotka pro soudní spolupráci, Haag
FN: Finanční nařízení, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012). Upravuje tvorbu a plnění rozpočtu EU a zajištuje řádné finanční řízení 
a kontrolu a ochranu finančních zájmů EU.
Frontex : Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států, Varšava
GIO land : Počáteční provozní činnosti GMES (GIO)
06 Seznam zkratek 
GMES : Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti ( Global Monitoring for Environment and Security )
GSA : Agentura pro evropský globální navigační družicový systém, Praha
Horizont 2020 : Horizont 2020 je nástupnickým programem 7. RP . Jeho původní rozpočet na období 2014–2020 
činil 80 miliard EUR. Hlavním cílem programu je zajištění toho, aby Evropa produkovala vědu světové úrovně, aby 
byly odstraněny překážky pro inovaci a aby se usnadnila spolupráce veřejného a soukromého sektoru při realizaci 
inovací.
KIC: Znalostní a inovační společenství ( Knowledge and Innovation Community ) jsou vysoce autonomními 
partnerstvími předních vysokoškolských institucí, společností a dalších subjektů zainteresovaných na procesu 
inovace, která se zabývají společenskými výzvami prostřednictvím vývoje produktů, služeb a procesů a podporou 
inovačních podnikatelů.
KPI: Klíčové ukazatele výkonnosti ( Key performance indicators ) jsou používány k měření faktorů, které jsou klíčové 
pro úspěšnost určité organizace.
PP: Prováděcí pravidla finančního nařízení (nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012). PP vyjasňují 
způsoby provádění pravidel stanovených FN.
RACER : Relevantní (tj. související s daným cílem), akceptované, důvěryhodné, jednoduché a robustní ( relevant 
accepted, credible, easy and robust ) klíčové ukazatele výkonnosti (KPI).
RFN : Rámcové finanční nařízení platné pro agentury / delegované subjekty EU (nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 1271/2013).
07
 Glosář
Agentura : Decentralizované agentury jsou subjekty, které mají jiný právní status než orgány EU. Jsou založeny na 
dobu neurčitou s cílem provádět technické, vědecké či řídicí úkoly a napomáhají institucím EU při tvorbě a realizaci 
politik. Agentury rovněž podporují spolupráci mezi EU a národními vládami sdílením technických a odborných 
zkušeností orgánů EU a vnitrostátních orgánů.
Dohoda o úrovni služeb : Dohoda o úrovni služeb může tvořit součást smlouvy o poskytování služeb. Stanoví 
úroveň požadovaných služeb v určitém počtu klíčových oblastí činností, které představují nejdůležitější parametry 
očekávané zadavatelem.
Dohoda o spolupráci : Dohoda o spolupráci je nástrojem, který zabraňuje zdvojování práce a podporuje synergie 
v příslušných oblastech činností; často dostává formální podobu memoranda o porozumění. Příkladem může být 
rozšíření technické spolupráce mezi stranami pro sdílení vědomostí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů 
v otázkách společného zájmu.
Rámcová dohoda o partnerství : Rámcová dohoda o partnerství je dlouhodobý mechanismus spolupráce mezi 
agenturou a příjemci grantů. Stanoví společné cíle, povahu plánovaných grantových činností, postup pro udělování 
konkrétních grantů a obecná práva a povinnosti každé ze stran v rámci konkrétních dohod. Trvání rámcových 
partnerství je omezeno na čtyři roky (s výjimkou EIT, který se znalostními a inovačními společenstvími uzavírá 
rámcové dohody o partnerství na dobu sedmi let).
Subjekty podle článku 36 : Článek 36 zakládajícího nařízení EFSA stanoví základ pro vytváření sítí organizací 
členských států, které fungují v oblasti působnosti EFSA. Správní rada EFSA vytvořila seznam kompetentních 
organizací, které jsou způsobilé ke grantům podle článku 36, a tento seznam aktualizuje.
Znalostní trojúhelník : Přínos vysokoškolského vzdělávání k tvorbě pracovních míst a k růstu lze posílit 
prostřednictvím úzké a účinné vazby mezi vzděláváním, výzkumem a podniky – tedy třemi stranami tzv. 
„znalostního trojúhelníku“.
08
 Shrnutí
I
Účetní dvůr ve svých specifických výročních zprávách o účetních závěrkách agentur řadu let kritizoval určité aspekty 
řízení grantů. V průběhu tří let 2013–2015 dosáhla celková výše výdajů agentur na granty částky 740 milionů EUR. 
Abychom získali horizontální pohled na použití grantů, rozhodli jsme se přezkoumat zavedené systémy a kontroly 
v pěti agenturách: v Evropském inovačním a technologickém institutu (EIT), Evropské agentuře pro řízení operativní 
spolupráce na vnějších hranicích členských států (Frontex), Evropské agentuře pro životní prostředí (EEA), Evrop -
ském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropském středisku pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC). V uvede -
ném období na těchto pět agentur připadá 92 % všech výdajů agentur na grantové činnosti.
II
Zkoumali jsme, zda:
— bylo použití grantů z hlediska dosažení cílů politik vybraných agentur vhodné (ve srovnání s ostatními prostřed -
ky, jako např. zadávacím řízením, dohodou o úrovni služeb atd.);
— při využívání grantů vybírají v souladu s platnými pravidly a zda jsou návrhy účinně monitorovány;
— byly měřeny a hodnoceny výsledky a účinnost.
III
Dospěli jsme k závěru, že kontrolované agentury obecně udělovaly a vyplácely granty v souladu s pravidly. Vět -
šina kontrolovaných agentur však vhodným způsobem nezvážila alternativní možnosti financování, a proto granty 
nebyly vždy tím nejlepším způsobem, jak dosáhnout stanovených cílů. Kontrolované agentury neměřily účinnost 
svých grantů. Existuje prostor pro zlepšení v postupech udělování grantů, v kontrolních systémech a měření výkon -
nosti. Určité nedostatky jsou specifické pro jednu agenturu, avšak většina nedostatků se týká agentur několika či 
všech.
09 Shrnutí 
IV
Předkládáme těchto pět doporučení, která by měla být užitečná pro všechny agentury, které granty používají nebo 
které jejich použití zvažují:
a) Před vypsáním grantů by agentury měly ověřit, zda jsou granty tím nejúčinnějším nástrojem. Kdekoli je to odů -
vodněné, mělo by se využívat zjednodušené vykazování nákladů či přímé udělení grantů bez výzvy k podávání 
návrhů.
b) V pracovních programech agentur by mělo být uvedeno, které činnosti budou realizovány pomocí grantů, 
jakých konkrétních cílů a očekávaných výsledků má být grantovými akcemi dosaženo a jaké plánované finanční 
a lidské zdroje jsou k provedení grantových akcí nutné.
c) Agentury, které uplatňují specifické grantové postupy, by měly zavést formální interní postupy, které zajistí 
dodržování zásad transparentnosti a rovného zacházení a zahrnou i opatření proti možnému střetu zájmů.
d) Agentury by měly posílit své ověřovací systémy pro oblast realizace grantových projektů.
e) Agentury by měly zavést systémy na monitorování a na podávání zpráv, které budou vycházet z klíčových uka -
zatelů výkonnosti orientovaných na výsledky a dopady a také z výsledků hodnocení ex post .
10
 Úvod
01 
Evropský parlament a Rada zřídily 41 agentur a dalších decentralizovaných 
subjektů. V roce 2015 činil celkový rozpočet agentur přibližně 2,4 miliardy EUR, 
což představuje zhruba 1,5 % souhrnného rozpočtu EU na rok 2015. Agentury 
jsou právně samostatné subjekty, jež jsou zřízeny na dobu neurčitou za účelem 
provádění technických, vědeckých a řídicích úkolů a které napomáhají orgánům 
EU při vytváření a realizaci politik. Agentury rovněž podporují spolupráci mezi 
EU a vládami jednotlivých zemí sdílením technických a odborných zkušeností jak 
orgánů EU, tak vnitrostátních orgánů. Pro plnění svých úkolů si agentury mohou 
zvolit mezi různými nástroji financování: financováním grantů, veřejnými zakáz -
kami nebo jinými mechanismy jako např. dohodami o spolupráci či outsourcin -
gem (prostřednictvím dohod o úrovni služeb).
02 
Financování grantů agenturami se zdvojnásobilo, z přibližně 166 milionů EUR 
v roce 2013 na 333 milionů EUR v roce 2015 (viz graf 1 ). Souvisí to v první řadě se 
zvýšenou činností ve třech agenturách: EIT, EEA a Agentuře pro evropský globální 
navigační družicový systém (GSA). Graf 1Platby grantů agenturami v období 2013–2015
Zdroj:  EÚD na základě údajů agentur.v mil. EUR350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 mil. EUR240 mil. EUR333 mil. EUR
11 Úvod 
03 
Granty k dosažení cílů svých politik využívá celkem jedenáct agentur (viz 
tabulka 1 ).Tabulka 1Grantové platby agentur (2013–2015) podle financovaných činností
 Výzkum, vý -
voj a inovaceVědecká 
spolupráce a 
spolupráce 
s členskými 
státyStudieSběr a analý -
za údajůOdborná 
přípravaCelkem 
(v mil. EUR)Podíl na 
jednotlivé 
agentury
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EMCDDA  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Platby grantů celkem 520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Procentní podíl za 
jednotlivé činnosti70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Agentury vybrané k auditu.
Zdroj:  EÚD na základě údajů agentur.
12 Úvod 
04 
Účetní dvůr provedl audit v pěti agenturách (EIT, Frontex, EEA, EFSA a ECDC), jež 
představují 92 % celkových výdajů agentur na grantové činnosti. Výběr těchto 
agentur vycházel z typu financovaných grantových činností, profilu příjemců 
a rovněž z objemu plateb v letech 2013–2015 (viz graf 2 ).Graf 2Grantové výdaje vybraných agentur v období 2013–2015
Zdroj:  EÚD na základě údajů agentur.v mil. EUR256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
Popis činností vybraných agentur, které jsou financovány z grantů, uvádí 
rámeček 1 .
13 Úvod Rámeček 1
Činnosti kontrolovaných agentur, které jsou financovány z grantů
Evropský inovační a technologický institut (EIT)
EIT poskytuje granty „znalostním a inovačním společenstvím“ (KIC), tvořeným sítěmi stávajících soukromých 
podniků, výzkumných ústavů a vzdělávacích institucí, které společně pracují na inovačních projektech a podpo -
rují či financují jednotlivé inovátory a podnikatele po celé Evropě. V roce 2014 poskytl EIT na činnosti znalostních 
a inovačních společenství financované pomocí grantů 214 milionů EUR (tj. 97 % svého ročního rozpočtu).
Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské 
unie (Frontex).
Frontex koordinuje společné operace (ve vzduchu, na souši a na moři) účastnických států s cílem posílit 
bezpečnost vnějších hranic. V roce 2014 připadlo na operace ve vzduchu 2 miliony EUR, operace na moři 
28 milionů EUR a operace na souši 7 milionů EUR. Frontex rovněž koordinuje činnosti v oblasti repatriace mezi 
státy schengenského prostoru za účelem maximalizace efektivnosti a nákladové efektivnosti u společných 
návratových operací. Agentura je povinna zajistit, aby její finanční podpora byla podmíněna plným dodržová -
ním Listiny základních práv. V rocen 2014 poskytl Frontex na tyto operace 8 milionů EUR. Operace související 
s granty představují 50 % rozpočtu agentury na rok 2014.
Evropská agentura pro životní prostředí (EEA)
EEA je odpovědná za to, aby Unii a členským státům poskytovala objektivní, spolehlivé a srovnatelné informa -
ce o životním prostředí na evropské úrovni. Za tímto účelem podporuje granty šest evropských tematických 
středisek (ETC) (8 milionů EUR čili 18,5 % rozpočtu EEA na rok 2014). Kromě toho přenesla Komise na EEA pra -
vomoc k provádění Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti – počáteční provozní činnosti 
služby monitorování země (GIO land). V rámci tohoto programu poskytla v roce 2014 EEA účastnickým státům 
granty ve výši 15 milionů EUR.
14 Úvod Rámeček 1
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA)
EFSA pravidelně poskytuje granty na společné vědecké projekty a činnosti, které přispívají k poslání agentury 
(tj. podpoře bezpečnosti potravin v EU): sběr údajů, přípravné práce pro vědecká stanoviska a další vědeckou 
a technickou pomoc. O grant mohou žádat pouze veřejné subjekty ze seznamu příslušných organizací1 jmeno -
vaných členskými státy. V roce 2014 poskytl úřad EFSA granty ve výši přibližně 3,5 milionu EUR, což představu -
je 4 % rozpočtu úřadu na příslušný rok.
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)
ECDC financuje činnosti odborné přípravy na podporu budování kapacit v členských státech, a to jednak 
organizováním specifických kurzů a jednak prostřednictvím Evropského programu odborné přípravy v oblasti 
intervenční epidemiologie (EPIET). V roce 2014 představovaly takového činnosti odborné přípravy přibližně 
2 miliony EUR, což činí 3 % rozpočtu střediska na daný rok.
1 Článek 36 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky 
potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, 
s. 1), stanoví základ vytváření sítí organizací členských států. Správní rada EFSA vypracovává a aktualizuje seznam příslušných organizací, které 
jsou způsobilé dle článku 36.
15 Úvod 
06 
Grantové činnosti agentur se řídí obecným finančním nařízením (FN)2, jeho prová -
děcími pravidly (PP)3 a rámcovým finančním nařízením (RFN)4, není-li stanoveno 
jinak v zakládajících nařízeních agentur (jako v případě EIT a Frontexu) či v základ -
ních právních aktech. Na agentury, které se podílí na financování výzkumných 
činností v rámci 7. RP nebo Horizontu 2020 (EIT, GSA), se vztahují rovněž pravidla 
7. RP nebo Horizontu 2020.
Charakteristiky grantů agentur
07 
Granty agentur jsou přímé finanční příspěvky příjemcům (obvykle specializova -
ným orgánům/subjektům členských států či neziskovým organizacím). Výsledky 
činností financovaných z grantů zůstávají vlastnictvím příjemců. Z grantů se 
financují:
a) akce určené na podporu dosažení některého politického cíle Unie (takzvané 
„granty na akce“) nebo
b) fungování subjektu, který sleduje konkrétní či obecný cíl některé politiky 
agentury (Unie) (takzvané „granty na provozní činnosti“).5
08 
Finanční nařízení stanovuje pro granty tyto základní zásady:
— spolufinancování: příjemci by měli nést část vynaložených nákladů;
— neziskovost: účelem ani důsledkem grantů by nemělo být dosažení zisku 
příjemcem;
— zákaz retroaktivity: granty by neměly být udělovány se zpětným účinkem;
— zákaz kumulace: na každou akci může být udělen pouze jeden grant;
— v průběhu celého grantového procesu – od výzvy k podávání návrhů po uza -
vření grantu – musí být zajištěny transparentnost a rovné zacházení.2 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012 ze dne 
25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 (Úř. 
věst. L 298, 26.10.2012, s. 1) 
(finanční nařízení).
3 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze 
dne 29. října 2012 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012, kterým 
se stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
(Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
4 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 1271/2013 ze 
dne 30. září 2013 o rámcovém 
finančním nařízení pro 
subjekty uvedené v článku 
208 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012 
(Úř. věst. L 328, 7.12.2013, s. 42).
5 Viz článek 121 finančního 
nařízení.
16 Úvod 
Úlohy a povinnosti
09 
Granty jsou agenturami prováděny nepřímým centralizovaným řízením. Z toho 
plyne, že agentury jsou odpovědné za víceleté i roční programování a zároveň 
za realizaci (operační a finanční) svých grantových akcí. V případech, kdy Komise 
pověří agenturu realizací konkrétní grantové akce, má i nadále konečnou odpo -
vědnost za celkové provádění grantového rozpočtu6. Účinné řízení grantových 
akcí ze strany agentur má tedy klíčový význam pro realizaci cílů a politik Unie.
10 
Na úrovni agentur jsou součástí kontrol řízení grantů tyto systémy7:
a) hodnocení ex ante a ex post  grantových činností a projektů agentury;
b) postupy u výzev k podávání návrhů a hodnoticí komise;
c) kontroly ex ante a ex post  na ověření legality a správnosti výkazů nákladů 
předkládaných příjemci;
d) monitoring a podávání zpráv za účelem měření úspěchů a výsledků financo -
vaných grantových činností na základě klíčových ukazatelů výkonnosti (KPI).6 Například Komise 
decentralizovala na EEA 
provádění počátečních 
provozních činností služby 
monitorování země (GIO land) 
v rámci Globálního 
monitoringu životního 
prostředí a bezpečnosti.
7 Viz články 133 a 135 finančního 
nařízení a čl. 29 odst. 4 
rámcového finančního 
nařízení.
17
 Rozsah a koncepce auditu
Rozsah auditu
11 
Účetní dvůr ve svých specifických výročních zprávách opakovaně poukázal na 
nedostatky v řízení grantů, týkající se zejména kontrol výkazů nákladů ex ante 
i ex post, spolehlivosti ověřování ex ante ze strany externího auditora, dále moni -
torování operačního provádění grantů a také zpětného získávání neoprávněných 
plateb.
12 
Při auditu se tudíž posuzovalo, jak agentury granty řídily a zda byly granty reali -
zovány v souladu s předpisy. Tento úkol byl rozčleněn do následujících auditních 
podotázek:
a) Volí agentury granty jako nejvhodnější nástroj financování a jsou činnosti 
financované z grantů v přiměřeném souladu s posláním, strategickými úkoly 
a s cíli agentur?
b) Zajišťují postupy agentur výběr návrhů v souladu s platnými předpisy a také 
účinné monitorování realizace grantů?
c) Měří a vyhodnocují agentury vhodným způsobem výstupy grantové činnosti?
13 
Audit se zaměřil na celý proces řízení grantů. Nezkoumal socioekonomický dopad 
grantů agentur.
18 Rozsah a koncepce auditu 
Koncepce auditu
14 
Audit vycházel z:
a) návštěv na místě u pěti agentur (EIT, Frontex, EEA, EFSA a ECDC) s cílem 
získat důkazní informace o postupech při řízení grantů, a to prostřednictvím 
pohovorů s klíčovými operačními i administrativními pracovníky, přezkumu 
dokumentace, analýzy procesů vnitřní kontroly a prověrkou vzorku uvedené -
ho v  příloze 1 ;
b) přezkumu zakládajících nařízení, víceletých a ročních pracovních progra -
mů, dokumentů souvisejících s programováním grantů, pokynů pro řízení 
grantů a také zpráv o vyhodnocení grantů pěti agentur vybraných k auditní 
návštěvě;
c) podrobné analýzy 16 postupů výzev k podávání návrhů a 75 grantových 
plateb u pěti vybraných agentur za období leden 2013 až březen 2015 (viz 
příloha ).
15 
Audit byl proveden na podkladě obecného finančního nařízení a jeho prová -
děcích pravidel, standardů vnitřní kontroly a zakládající nařízení kontrolova -
ných agentur a též víceletých rámců politik souvisejících s oblastí politik dané 
agentury.
19
 Připomínky
16 
Naše připomínky jsou rozčleněny do tří částí odpovídajících auditním podotáz -
kám uvedeným v odstavci 12: a) strategický výběr nástroje financování, b) realiza -
ce tohoto rozhodnutí a c) měření výsledků.
Agentury nezohledňovaly všechny možnosti 
financování, granty nebyly vždy tím nejvhodnějším 
nástrojem a programovací dokumenty agentur nebyly 
plně v souladu s mandátem a strategickými cíli 
agentur
Nedostatečná následná kontrola po hodnocení ex ante  
přispěla k tomu, že agentury volily nepřiměřené nástroje 
financování a že koncepce grantů měla nedostatky
Nedostatečná následná kontrola po hodnocení ex ante
17 
Agentury jsou povinny provádět hodnocení ex ante svých programů a činností, 
aby tak dodržely zásadu řádného finančního řízení. Toto hodnocení ex ante má 
mimo jiné posoudit přidanou hodnotu zásahu EU, nejvhodnější metodu realiza -
ce, nákladovou efektivnost zvolené metody a poučení vyplývající z podobných 
zkušeností v minulosti8.
18 
EEA i EFSA před vypsáním výzev k podávání návrhů provedly robustní hodnocení 
ex ante . Plán vědecké spolupráce EFSA na období 2014–2016 je příkladem osvěd -
čeného postupu u hodnocení ex ante . Jeho hlavním cílem bylo zvýšit účinnost 
a efektivnost budoucích grantů a zároveň posoudit přidanou hodnotu plynoucí 
z použití grantů (viz  rámeček 2 ).8 Čl. 18 odst. 1. PP.
20 Připomínky 
19 
Důležitým prvkem účinného hodnocení ex ante je uplatnění zkušeností z minu -
losti. V roce 2011 byla v hodnocení dopadu EIT, jehož součástí byla povinnost 
provést hodnocení ex ante9, zdůrazněna důležitost toho, aby byly zavedeny spo -
lehlivé monitorovací postupy na měření výkonnosti EIT i znalostních a inovačních 
společenství (KIC)10. EIT monitorovací systém v současnosti zavádí (viz rámeček 6  
a bod 45). Tyto nedostatky v měření výkonnosti mají dopad na to, jak EIT uplatňu -
je mechanismus konkurenčního přezkumu11.9 Toto hodnocení ex ante bylo 
provedeno Komisí a bylo 
přiloženo k návrhu pozměně -
ného zakládajícího nařízení EIT.
10 SEC(2011) 1433 v konečném 
znění ze dne 30. listopadu 2011 
„Posouzení dopadu – zahrnující 
požadavky hodnocení ex ante “, 
doporučení 4 a 5.
11 Mechanismus konkurenčního 
přezkumu je stanoven v čl. 14 
odst. zakládajícího nařízení EIT 
a tvoří základ pro přidělování 
finančního příspěvku EIT 
znalostním a inovačním 
společenstvím. Finanční 
příspěvek tvoří složka 
podpůrného financování (60 % 
rovnoměrně rozdělených mezi 
znalostní a inovační společen -
ství) a složka konkurenčního 
financování (40 %). Složka 
konkurenčního financování se 
přiděluje na základě tří kritérií 
se stejnou váhou: 1) výkonnosti 
znalostního a inovačního 
společenství v minulosti; 2) 
navrhovaného plánu činnosti 
a odhadovaného rozpočtu 
znalostního a inovačního 
společenství; 3) provádění 
víceleté strategie znalostního 
a inovačního společenství.  
Viz též zvláštní zpráva Účetního 
dvora č. 4/2016 „Evropský 
inovační institut musí upravit 
své realizační mechanismy 
a některé prvky své koncepce, 
aby dosáhl očekávaného 
dopadu“, bod 73 ( http://eca.
europa.eu ).EFSA uplatnil zkušenosti z minulosti a v roce 2015 s jejich pomocí zavedl nové 
a účinnější koncepce grantů
EFSA provedl hodnocení ex ante  s cílem posílit svou budoucí vědeckou spolupráci s členskými státy. Za tímto 
účelem v roce 2013 zahájil konzultace v rámci své sítě kontaktních míst a diskusní skupiny poradenského fóra 
o vědecké spolupráci. Objednal si rovněž externí přezkum, který měl posoudit dopad stávajících projektů 
grantů a veřejných zakázek na plnění úkolů agentury. EFSA analyzoval výstupy a doporučení těchto přezkumů 
při přípravě svého plánu vědecké spolupráce na období 2014–2016, který zavedl nové účinnější koncepce 
grantů, konkrétně tematické granty (týkající se např. mikrobiálních patogenů potravinového původu) a granty 
na společné projekty (např. VectorNet).
Tematické granty se nyní udělují na široká prioritní témata stanovená předem ve spolupráci s členskými státy. 
EFSA zvyšuje maximální částku grantu na 500 000 EUR, čímž podněcuje podávání návrhů na velké strategické 
projekty, a zároveň snižuje míru svého spolufinancování na 50 % (ve srovnání s předchozí mírou spolupraco -
vání 90 % uplatňovanou u specifických grantů). EFSA předpokládá, že tyto nové granty mají potenciál k tomu, 
aby do činností vědecké spolupráce agentury vnesly větší přidanou hodnotu a nákladovou efektivitu.Rámeček 2
21 Připomínky 
Nevhodné nástroje financování
20 
Při provádění svých konkrétních úkolů mohou agentury volit mezi různými ná -
stroji financování, přičemž tato volba je omezena na financování grantů, zadá -
vání veřejných zakázek nebo jiné mechanismy, jako např. dohody o spolupráci 
či outsourcing (prostřednictvím dohod o úrovni služeb). Volba by měla vycházet 
z analýzy potřeb agentury, jejích zdrojů, cílů, kterých se má dosáhnout, potenciál -
ních příjemců, na které se financování bude zaměřovat, a také úrovně konkuren -
ce nutné pro zajištění nákladové efektivnosti. Účastnící se subjekty musí splňovat 
příslušné požadavky daného způsobu financování zvoleného agenturou.
21 
U grantových postupů jsou uplatňována restriktivnější kritéria způsobilosti a na -
opak méně přísná kritéria pro udělení financování. Navrhovaný rozpočet grantu 
například není posuzován z hlediska hospodářsky nejvýhodnější nabídky12, jak by 
tomu bylo u zadávání veřejné zakázky. Vždy, když je využito grantového finan -
cování, konkurence obecně může být velmi omezená, a to zejména konkurence 
cenová. Grantové financování by tedy nemělo být standardní volbou financování, 
ale mělo by být užíváno v případech, kdy z řádně podložených důvodů není vyu -
žití veřejných zakázek vhodné.
22 
Kontrolované agentury nevytvořily specifické pokyny a kritéria (jak to požadují 
standardy vnitřní kontroly), které by byly řídicím pracovníkům nápomocné při 
rozhodování o nejvhodnějším mechanismu financování realizace konkrétního 
úkolu či činnosti.
23 
Některé z kontrolovaných agentur (Frontex, EFSA, ECDC) poskytly granty na získá -
ní specifických služeb či výstupů od veřejných subjektů, které jsou vysoce specia -
lizovány na oblast činnosti agentury. Tento přístup zdůvodňovaly odvoláváním se 
na svou povinnost rozšiřovat spolupráci a vytvářet sítě se svými partnery z veřej -
ného sektoru a také argumentem, že podle pravidel pro zadávací řízení je omeze -
ní přístupu konsorciím a vylučování soukromých subjektů s možným konfliktem 
zájmu problematické. Účetní dvůr však zjistil případy, kdy tyto agentury pro 
podobné služby využívaly jak grantů, tak veřejných zakázek (EFSA, Frontex) nebo 
kdy nezohlednily alternativní možnosti (EFSA, ECDC). Příklady viz rámeček 3 .12 Článek 203 PP týkající se 
kritérií pro udělení grantů 
pouze vyžaduje, aby 
vyhodnocení zajištovalo řádné 
hospodaření s prostředky 
Unie.
22 Připomínky 
Příklady toho, kdy granty nebyly nejúčinnějším nástrojem
EFSA využívá specifické granty a veřejné zakázky na vědecké studie a úkoly shromažďování údajů
EFSA pravidelně uděluje specifické granty na projekty a činnosti, které podporují poslání EFSA v oblasti shro -
mažďování údajů, přípravné práce pro vědecká stanoviska a dalších vědeckých studií. Výzvy k podávání návr -
hů se mohou se svými návrhy účastnit pouze veřejní partneři, kteří jsou na seznamu příslušných organizací.
EFSA ale také vypisuje zadávací řízení na přípravu vědeckých stanovisek a vědeckých studií s krátkým termí -
nem, jež jsou otevřena veřejným i soukromým subjektům. V těchto případech je poměr úspěšnosti organizací 
uvedených v článku 36 zakládajícího nařízení13 a ostatních organizací 50:50. U kontrolovaných grantových 
projektů však EFSA možnost využít zadávacího řízení nezvážila.
Dohled ze vzduchu pro společné operace agentury Frontex
Frontex tyto operace běžně financoval z grantů udělovaných účastnícím se státním orgánům. Sazba se pohy -
bovala mezi 4 800 až 6 900 EUR za hodinu hlídkování. V letech 2012 a 2013 Frontex zahájil pilotní projekty na 
posouzení možnosti provádět dohled ze vzduchu na základě zadávacího řízení. Výsledkem byla dohodnutá 
paušální (all-inclusive) sazba ve výši 2 250 EUR za hodinu hlídkování. V roce 2015 Frontex na základě výsledků 
těchto pilotních projektů vypsal zadávací řízení na rámcové smlouvy s opětovným vyhlášením soutěže. Za -
dávací řízení vedlo k 11 úspěšným nabídkám (bylo uděleno šest zakázek na dohled ze vzduchu na moři a pět 
zakázek na dohled ze vzduchu na souši). Ze srovnávací analýzy zakázek na dohled ze vzduchu na moři, kterou 
Účetní dvůr provedl, vyplývá, že soukromé subjekty jsou schopny poskytnout vhodnější, menší letouny spe -
cializované na dohled ze vzduchu, oproti velkým letounům, nabízeným členskými státy, které se řízení účast -
nily, a využívaným těmito státy běžně k vojenským účelům či účelům civilního letectví. V důsledku toho klesla 
průměrná cena na hodinu na 2 300 EUR z původní sazby 5 700 EUR.
ECDC využívá granty na vědecké studie
ECDC využilo granty na vědecké studie: „Nové evropské integrované úsilí o spolupráci v oblasti vakcín – 
fáze III“ (VENICE III) a „Evropská síť referenčních laboratoří pro tuberkulózu“ (ERLTB-net). Středisko zdůvod -
ňovalo využití grantů historickými důvody, dále tím, že partneři dobře znají model grantového financování, 
sdíleným vlastnictvím a také důležitostí důvěrnosti u získaných údajů. Před vypsáním výzvy k předkládání 
návrhů však středisko nezvážilo možnost využít zadávacího řízení.
13 Článek 36 nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví základ pro propojení organizací členských států, které působí v oblasti působnosti EFSA. Správní rada 
EFSA vytvoří a aktualizuje seznam příslušných organizací jmenovaných členskými státy. Tento seznam v současné době zahrnuje přibližně 330 
veřejných subjektů.Rámeček 3
23 Připomínky 
Nedostatky u koncepce grantu
24 
Aby se předešlo zbytečné administrativní zátěži na straně agentur i příjemců, 
stanoví finanční nařízení i prováděcí pravidla, že je ve výjimečných případech 
možné udělovat granty přímo bez výzvy k podávání návrhů14. Pro usnadnění 
řízení grantů podporují FN i PP používání zjednodušeného vykazování nákladů, 
zejména u grantů nízké hodnoty (tj. u grantů nižších než 60 000 EUR)15.
25 
Při auditu bylo zjištěno několik případů, kdy vzhledem k tomu, že tyto zjedno -
dušené postupy nebyly využity, vedl postup udělení grantu u kontrolovaných 
agentur k výrazné administrativní zátěži jak pro agenturu, tak pro příjemce (viz 
příklad v  rámečku 4 ).14 Článek 190 prováděcích 
pravidel umožňuje udělení 
grantů bez výzvy k podávání 
návrhů ve prospěch veřejných 
subjektů či členských států, jež 
základní právní akt označuje 
za příjemce grantu, nebo na 
akce zvláštní povahy, které 
vyžadují zvláštní typ subjektu 
vzhledem k jeho technické 
kompetenci a vysoké 
odbornosti.
15 Články 123 a 124 FN a článek 
181 PP stanoví náhradu výdajů 
na základě jednotkových 
nákladů, jednorázových 
částek nebo paušálního 
financování.
Příklad zbytečně zatěžujícího postupu udělení grantu
Dohody o stipendiích ECDC
ECDC každoročně organizuje výzvu k podávání návrhů na rámcovou dohodu o partnerství určenou pro ta 
uznaná střediska odborné přípravy, která v předchozím roce přijala stipendisty EPIET. Před udělením rámcové 
dohody na stipendia v rámci EPIET provádí středisko plné vyhodnocení na základě kritérií sdělených v užší 
výzvě k předkládání návrhů. Tento postup však představuje zbytečnou administrativní zátěž pro agenturu 
i střediska odborné přípravy, zejména vzhledem k tomu, že ECDC již dané subjekty jako uznávaná střediska 
odborné přípravy certifikovalo. ECDC mohlo použít postup přímého udělování grantů16.
16 Čl. 190 odst. 1 písm. f) PP.Rámeček 4
26 
Výběr nevhodné formy grantu může vést i k výrazné neefektivnosti při realizaci 
a monitorování grantových činností. Agentury mohou více využívat možnosti 
zjednodušeného vykazování nákladů (příklady viz rámeček 5 ).
24 Připomínky 
27 
Zjednodušené vykazování nákladů, používané úřadem EFSA pro grantové finan -
cování jejích kontaktních míst, je příkladem osvědčených postupů pro efektivní 
realizaci grantů nízké hodnoty. Kontaktní místa podporují EFSA v praktickém 
provádění budování sítí a činností vědecké spolupráce. Fungují jako rozhraní 
mezi EFSA a vnitrostátními úřady pro bezpečnost potravin, výzkumnými institu -
cemi, spotřebiteli a dalšími zainteresovanými stranami. V roce 2015 uzavřel tento 
úřad se svými kontaktními místy bez výzvy k podávání nabídek víceleté gran -
tové smlouvy na poskytování předem definovaných opakovaných služeb. Roční 
grant pro každé kontaktní místo (granty nízké hodnoty pod 60 000 EUR) vycházel 
z paušálních částek, při jejichž výpočtu EFSA vycházel ze dvou zdrojů: a) historic -
kých údajů o výkazech nákladů (za posledních sedm let spolupráce) a b) údajů 
Eurostatu o platech veřejných zaměstnanců příslušných členských států. Na konci 
roku tak mohl EFSA vyplatit celkovou částku ročního grantu na základě poskytnu -
tých služeb, aniž by musel žádat o podpůrné dokumenty o přesně vynaložených 
nákladech. Tím pro své partnery výrazně zmenšil administrativní zátěž a také své 
náklady na ověřování ex ante .Příklady využití nevhodné formy grantu
Evropská tematická střediska EEA a EIONET
Evropská tematická střediska tvoří součást Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí  
(EIONET) a podporují agenturu při plnění jejích pracovních programů. Agentura pro vytvoření každého evrop -
ského tematického střediska uzavírá rámcovou dohodu o partnerství s konsorcii vzhledem k tomu, že partner -
ské organizace musí spojit pro každé téma své odborné zkušenosti. Většinu partnerů EEA představují subjekty 
veřejného sektoru, neboť shromažďování, posuzování a vykazování údajů o životním prostředí je prováděno 
v zásadě v tomto sektoru. Příprava a následná analýza výkazů nákladů více než 40 partnerů však vyžaduje 
značné administrativní úsilí, které je však nezbytné, neboť granty jsou financovány na základě přímých způso -
bilých nákladů. EEA by mohlo zvážit u těchto grantů větší použití zjednodušeného vykazování nákladů17.
Běžné provozní výdaje na dohled ze vzduchu – Frontex
Frontex financuje pozemní/námořní/vzdušné operace účastnických států pomocí grantů. Jedním z prvků 
těchto operací je dohled ze vzduchu. Grantový systém pro tento dohled je založen na proplácení vykázaných 
běžných provozních výdajů ( Running Expenses of Means , REM), které zahrnují hlavně výdaje na odpisy, údržbu, 
palivo a odměnu pro posádku za hodinu letu. Účastnické orgány k výpočtu a vykazování svých nákladů na 
údržbu a nákladů na mise (zejména na odměnu pro posádku) používají odlišné přístupy, v důsledku čehož je 
řízení těchto grantů obzvlášť neefektivní a zatěžující.
17 Články 123 a 124 FN.Rámeček 5
25 Připomínky 
V důsledku toho, že roční programovací dokumenty nebyly 
úplné, nebyly grantové činnosti agentur plně sladěny s jejich 
mandátem a strategickými cíli
Pro výsledky a dopady nebyly stanoveny cíle SMART
28 
Agentury jsou povinny vypracovat víceleté a roční pracovní programy obsahující 
cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti18. Cíle by měly být konkrétní, 
měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené (SMART) a měly by se 
vztahovat na všechny oblasti činností agentury19. Roční pracovní program musí 
být v souladu s víceletým programem a obsahuje popis opatření, která mají být 
financována20. Činnosti financované z grantů by být zřetelně provázány s cíli 
v pracovních programech agentur21.
29 
Z přezkumu nejnovějších ročních pracovních programů (2013–2015) u všech 
kontrolovaných agentur vyplynulo, že v nich všeobecně chyběly cíle SMART. Ve 
většině případů byly cíle buď obecné popisy grantových činností plánovaných na 
daný rok, nebo nekonkrétní popisy výstupů. V důsledku chybějících cílů SMART 
byla u kontrolovaných agentur oslabena schopnost doložit, že jejich grantové 
činnosti jsou v souladu s jejich strategickými cíli i mandátem uděleným v zakláda -
jícím nařízení (příklady viz rámeček 6 ).18 Článek 32 RFN.
19 Čl. 29 odst. 4 RFN.
20 Čl. 32 odst. 3 RFN.
21 Čl. 121 odst. 1 FN.
26 Připomínky 
Příklady nedostatečně definovaných cílů v ročních pracovních programech
Roční pracovní programy EIT nemají u očekávaných inovačních zlepšení stanoveny cíle SMART na rám -
cové úrovni
EIT ve svém ročním pracovním programu nestanovil cíle SMART na rámcové úrovni pro očekávané inovace, 
kterých mělo být dosáhnuto synergiemi v rámci znalostního trojúhelníku (vzdělávání, výzkum a inovace) 
znalostních a inovačních společenství, ani pro udržitelnost stávajících znalostních a inovačních společenství. 
Z tohoto důvodu nebylo v ročních pracovních programech zajištěno, aby existoval úplný soulad mezi cíli 
v plánech činnosti znalostních a inovačních společenství a strategickými cíli EIT, strategickým programem 
inovací a Horizontem 2020 a aby cíle znalostních a inovačních společenství dosažení těchto cílů podporovalo.
Roční pracovní programy ECDC nemají cíle SMART pro opakované grantové činnosti střediska
Od roku 2006, kdy ECDC převzalo od Komise program EPIET, vyškolilo přibližně 450 epidemiologů, přičemž 
v současné době školí 12 ročně. Zároveň ale členské státy školí své vlastní epidemiology a ECDC nemá údaje 
o počtu vyškolených specialistů na úrovni členského státu. V důsledku toho jeho strategie odborné přípravy 
pro oblast veřejného zdraví (přijatá v červnu 2015) postrádá relevantní a časově vymezené cíle. Roční pracovní 
program ECDC nedokládal, jak opakované granty střediska pro obdobnou přípravu v oblasti veřejného zdraví 
přispějí k plnění celkového mandátu střediska, jakož i strategických cílů v oblasti evropského epidemiologic -
kého dozoru a schopnosti bránit šíření nemocí v případě jejich propuknutí.
Frontex nemá kvantitativní cíle a cílové hodnoty pro své společné operace
Frontex pro každou ze společných operací, kterou financuje z grantů, zřídil operační programy. V posledních 
letech dostala tato agentura za úkol provádět podle potřeby  pátrací a záchranné operace v reakci na řadu 
migračních krizí, což mělo vliv na plánování agentury. U většiny operačních programů včetně tří největších 
programů Frontexu (Hermes, Triton a Poseidon Sea) byly sice stanoveny cíle, ale tyto cíle nebyly vyčíslené 
ani nespecifikovaly cílové hodnoty. Chybějící vyčíslené cíle ztěžují dlouhodobé měření účinnosti společných 
operací.Rámeček 6
27 Připomínky 
Rozhodnutí o financování byla neúplná
30 
Agentury musí před vypsáním výzvy k podávání návrhů přijmout rozhodnutí 
o financování22. Chybí-li takového rozhodnutí, musí roční pracovní plán agentur 
obsahovat cíle, orientační výši a maximální sazbu spolufinancování plánovaných 
grantových činností23, které takto slouží jako rozhodnutí o financování v souladu 
s právními předpisy24.
31 
Kontrolované agentury ve většině případů nepřijaly rozhodnutí o financování 
a roční pracovní programy neobsahovaly informace25 nezbytné k tomu, aby zaklá -
daly platná rozhodnutí o financování pro grantové činnosti agentur (příklady viz 
rámeček 7 ).22 Čl. 68 odst. 2 a 3 RFN.
23 Článek 188 PP.
24 Článek 94 PP a článek 68 RFN.
25 Roční pracovní program by 
měl uvádět, které 
z plánovaných ročních činností 
budou realizovány formou 
rámcových partnerství či 
specifických grantových 
dohod, dále formu grantů, cíle 
a očekávané výsledky, 
orientační výši a maximální 
sazbu spolufinancování 
u plánovaných grantových 
činností.
Příklady ročních pracovních programů, které nezakládají platné rozhodnutí 
o financování
Roční pracovní program EEA na rok 2013 neuváděl orientační výši
V roce 2013 podepsala EEA rámcové dohody o partnerství s evropskými tematickými středisky na dobu čtyř 
let. Související programové dokumenty (tj. roční pracovní program, výzvy k podávání návrhů) však neuváděly 
orientační výši grantu.
Roční pracovní programy EIT nezahrnovaly důležité informace o grantech pro znalostní a inovační 
společenství
Roční pracovní programy EIT nezahrnovaly důležité informace  týkající se plánovaných ročních specifických 
grantových dohod se znalostními a inovačními společenstvími, jako např. maximální roční výše specifických 
grantů na jedno znalostní a inovační společenství, související roční cíle EIT, očekávané výsledky a ukazatele.Rámeček 7
28 Připomínky 
Agentury prováděly granty obecně v souladu 
s pravidly, u určitých případů udělení grantů, výběru 
odborníků a postupů vnitřní kontroly však existovaly 
nedostatky
V konkrétních případech nerespektovaly plně postupy pro 
výběr a udělování grantů základní zásady a stále přetrvává 
riziko možného střetu zájmů
32 
Agentury by měly při udělování grantů a při výběru odborníků, kteří se postupu 
udělování grantů účastní, dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacháze -
ní. Kromě toho by měly zajistit ochranná opatření proti možnému střetu zájmů.
33 
Agentury, které používaly postupy pro výběr a udělení grantů stanovené finanč -
ním nařízením (tj. EEA, EFSA a ECDC), byly v souladu s těmito zásadami. Nedostat -
ky byly zjištěny tam, kde agentury uplatnily specifické postupy výběru odborníků 
a udělení grantů vycházející z výjimek v zakládajícím nařízení a základním aktu 
(tj. EIT a Frontex).
Riziko nerespektování zásad transparentnosti a rovného 
zacházení
34 
Při udělování grantů musí být dodržovány zásady transparentnosti a rovného 
zacházení26. Postupy agentur pro výběr a udělení grantů, uvedené ve výzvách 
k podávání návrhů, by měly zajišťovat rovné zacházení se všemi žádostmi a udě -
lení grantu nejvhodnější nabídce v souladu s kritérii zveřejněnými ve výzvě k po -
dávání návrhů27. Ve výzvě k podávání návrhu by měla být jasně rozlišena kritéria 
pro výběr grantu a kritéria pro udělení grantu. Kritéria pro výběr musí umožňovat 
posouzení finanční, odborné a provozní způsobilosti žadatele k tomu, aby do -
končil navrhovanou akci financovanou grantem. Kritéria pro udělení grantu musí 
umožňovat posoudit kvalitu předloženého návrhu (při zohlednění cílů a priorit 
stanovených pro danou grantovou akci)28.
35 
Účetní dvůr zjistil, že Frontex a EIT přijaly postupy vycházející z výjimek v je -
jich zákládajících nařízeních. Tyto postupy nezajištují plné dodržování zásady 
transparentnosti a rovného zacházení ze strany agentur (další podrobnosti viz 
rámeček 8 ).26 Čl. 125 odst. 1 FN.
27 Čl. 203 odst. 2 a 204 odst. 1 PP.
28 Článek 132 FN a články 202 
a 203 PP.
29 Připomínky 
Postupy výzev k podávání návrhů vycházející z výjimek v zakládajícím nařízení
Frontex použil v dvojstranných rozhovorech vyjednávací týmy
V souladu se svým zakládajícím nařízením Frontex nevypsal výzvu k podávání návrhů na udělení grantů na 
společné operace. Namísto toho uzavírá přímo čtyřleté rámcové dohody o partnerství s orgány účastnických 
států. Operační odbor Frontexu každoročně jmenuje vyjednávací týmy a stanovuje roční zdroje nezbytné pro 
společné operace v nadcházejícím roce. Frontex následně provádí dvojstranná jednání s účastnickými státy 
a stanovuje jejich příspěvky z hlediska lidských zdrojů a technického vybavení. Vyjednávací týmy Frontexu 
mají pravomoc akceptovat nebo znovu projednat zdroje navrhované účastnickými státy. O složení týmu ani 
o zdrojích, které budou požadovány, však nerozhoduje ani ředitel, ani správní rada. Kromě toho vyjednávací 
týmy nejsou ani ředitelem, ani správní radou formálně jmenovány. V důsledku toho postup, který vede k udě -
lení specifických grantů na společné operace, plně nezajištuje dodržování principů transparentnosti a rovné -
ho zacházení.
Postup EIT pro jmenování znalostních a inovačních společenství
Kritéria stanovená ve výzvě k podávání návrhů na znalostní a inovační společenství pro rok 2014 zohledňovala 
ustanovení zakládajícího nařízení EIT týkající se výběru a jmenování znalostních a inovačních společenství29. 
Tato kritéria však byla použita zároveň jako kritéria pro výběr (technická, operační a finanční způsobilost) a kri -
téria pro udělení grantu (kvalita a potenciál navrhované inovační strategie), přičemž na úrovni dílčích kritérií 
bylo zjištěno určité překrývání. Kromě toho ve výzvě k podávání návrhů nebyly stanoveny pro návrhy žádné 
prahové hodnoty pro postup do fáze slyšení.
Při jmenování znalostních a inovačních společenství zohledňuje správní rada EIT výsledky hodnoticí komise 
externích odborníků, dále zprávu komise pro konečné doporučení a také výsledek jednání správní rady s nej -
lepšími třemi uchazeči o znalostní a inovační společenství. V souvislosti s výzvou k podávání návrhů z roku 
2014 Účetní dvůr zjistil, že správní rada provedla posouzení kvalitativně a bez bodového hodnocení. Kromě 
toho nebylo ani ve výzvě, ani v interních pokynech EIT stanoveno, jakou váhu má správní rada výsledkům 
hodnocení jednotlivých komisí přidělit. Tyto nedostatky mohou mít vliv na rovné zacházení s uchazeči a mít 
negativní dopad na účinnost postupu výběru a jmenování znalostních a vědomostních společenství.
29 Čl. 7 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický 
institut (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1).Rámeček 8
30 Připomínky 
Přetrvává potenciální riziko střetu zájmů
36 
Externí odborníci, kteří napomáhají agenturám při hodnocení žádostí o granty, 
by měli být vybíráni s řádným ohledem na neexistenci střetu zájmů30. Seznam 
odborníků je sestaven po výzvě k projevení zájmu31.
37 
Účetní dvůr zjistil, že Frontex a EIT dostatečným způsobem nezohlednily možný 
střet zájmů (podrobnosti viz rámeček 9 ).30 Čl. 204 odst. 1 PP. Viz též 
zvláštní zpráva Účetního dvora 
č. 15/2012 „Řešení střetu zájmů 
ve vybraných agenturách EU“ 
(http://eca.europa.eu ).
31 Článek 287 PP.
Jmenování odborníků a možný střet zájmů
U Frontexu chybí přiměřená politika upravující konflikt zájmů
Všichni zaměstnanci Frontexu jsou sice povinni každoročně podepisovat prohlášení o zájmech, ale neexistuje 
žádný formální požadavek na podepsání prohlášení o neexistenci střetu zájmů před účastí ve dvoustranných 
vyjednávacích týmech. Frontex tedy nevytvořil přiměřenou politiku v oblasti střetu zájmů pro pracovníky, 
kteří jsou členy těchto vyjednávacích týmů.
Jmenování odborníků ze strany EIT
EIT pro výběr externích odborníků, kteří hodnotí návrhy a plány činnosti znalostních a inovačních společen -
ství, využívá článek 89 svého finančního nařízení, který umožňuje odchýlit se od povinnosti vypsat výzvu 
k projevení zájmu. EIT však plně nezavedl interní postupy na řízení provádění této odchylky.
EIT v praxi vytvořil svou skupinu odborníků využitím stávajících seznamů odborníků a databází ostatních 
orgánů EU (hlavně Komise), přičemž osoby, které na těchto seznamech nejsou, byly vybrány na základě dopo -
ručení správní rady EIT i zaměstnanců institutu. Pro výzvu k podávání návrhů na znalostní a inovační společen -
ství na rok 2014 byla zakázka na jednoho z klíčových externích odborníků udělena přímo.
Možné střety zájmů posuzuje ředitel EIT a o zmírňujících opatřeních se rozhoduje podle jednotlivých případů. 
Chyběly důkazní informace o tom, že bylo provedeno účinné posouzení situací, kdy se stejný odborník účastní 
několika úkolů současně, z nichž každý s sebou nese možný střet zájmů. Tyto nedostatky zvyšují riziko toho, že 
bude porušena zásada zákazu diskriminace, a zvyšují také možnost střetu zájmů.Rámeček 9
31 Připomínky 
Agentury obecně zlepšily realizaci a kontrolu grantů, ale 
přetrvávají určité nedostatky
38 
U každé platby musí být provedena kontrola ex ante a ex post , aby se potvrdil 
jejich soulad s platnými předpisy a uplatnění zásady řádného finančního říze -
ní32. U grantů přesahujících prahové hodnoty je nutné předložit auditní zprávu 
schváleného a nezávislého externího auditora nebo nezávislého úředníka veřejné 
správy33. Způsobilé k proplacení jsou pouze nezbytné náklady příjemce grantu, 
které skutečně vznikly v průběhu trvání akce a které jsou uvedeny v odhadova -
ném rozpočtu akce34.
Kontroly ex ante  a ex post
39 
Za roky 2012 a 2013 Účetní dvůr vydal výrok s výhradou o operacích, na nichž se 
zakládá účetní závěrka agentur EIT a Frontex, a to vzhledem k absenci účinných 
kontrol ex ante a ex post u grantových plateb. U agentur EEA a ECDC vyjádřil 
podobné připomínky, ale v těchto případech byl výrok bez výhrad. V reakci na 
tyto výroky posílily kontrolované agentury významně své postupy ověřování 
a zároveň podrobily revizi své politiky ověřování ex post a své auditní strategie. 
Ačkoli za rok 2014 Účetní dvůr vydal pro všechny agentury na základě finančních 
auditů a auditů souladu s předpisy výrok bez výhrad, byly zjištěny přetrvávající 
nedostatky u postupů ověřování pro grantové platby. Konkrétní příklady přetrvá -
vajících systémových nedostatků uvádí rámeček 10 .32 Článek 45 RFN.
33 Článek 207 PP vyžaduje 
předložení auditní zprávy 
u grantů na akce přesahujících 
částku 750 000 EUR nebo 
u grantů na provozní náklady 
přesahujících 100 000 EUR. 
Některé agentury stanoví ve 
svých vnitřních politikách nižší 
prahové hodnoty.
34 Článek 126 FN.
32 Připomínky 
Další nedostatky ve vnitřních kontrolách
40 
Účetní dvůr zjistil, že v období 2011–2015 byly grantové dohody EIT v průměru 
podepisovány tři měsíce po začátku kalendářního roku. Podpisy grantových do -
hod na rok 2015 byly zpožděny do června 2015.
41 
V roce 2013 a 2014 podepsala EEA s pěti evropskými tematickými středisky 
rámcové dohody o partnerství, které mají platnost do roku 2018. EEA neprovedla 
odhad rozpočtu na celé období rámcových dohod o partnerství, ani tento roz -
počet nezveřejnila. V důsledku toho nebyl stanoven žádný finanční strop. Využí -
vání rámcových dohod pro partnerství na specifické grantové dohody – ačkoli je 
každoročně sledováno – je tak fakticky neomezené.Příklady nedostatků v postupech ověřování ex ante  u grantů
EEA
Jedno evropské tematické středisko předložilo konečný výkaz nákladů na činnosti, v němž jeden z partnerů 
vykázal za rozpočtový rok 2013 výdaje ve výši 180 000 EUR. Při hodnocení ex ante byly zjištěny chyby v me -
todě výpočtu vykázané hrubé mzdy zaměstnanců tohoto partnera (přes 40 % částky bylo považováno za 
nezpůsobilých), ale byla proplacena plná částka.
Frontex
Zprávy o činnostech, které byly realizovány v rámci společných operací ostrahy vzdušných hranic, ostrahy ná -
mořních hranic či ostrahy pozemních hranic, se u jednotlivých účastnických států výrazně liší z hlediska délky, 
struktury i obsahu. To komplikovalo účinné ověřování ex ante výkazů nákladů.
ECDC
První ověřování ex post týkající se aktivit ECDC financovaných z grantů od roku 2012 a 2013 proběhlo v roce 
2014. Bylo zkontrolováno šest grantových akcí, na nichž se účastnili čtyři příjemci. Při tomto ověřování ex post  
bylo zjištěno, že u jednoho z příjemců nebyly k dispozici dostatečné důkazní informace, aby se daly stanovit 
přímé náklady akce. Zaměstnanci příjemce byli zapojeni do několika projektů a nebyla vedena žádná eviden -
ce odpracovaných hodin. Z toho vyplývá, že by měl být systém ověřování ex ante ve světle výsledků kontroly 
ex post  dále zkvalitněn.Rámeček 10
33 Připomínky 
Ačkoli granty obecně přispěly k realizaci politik 
kontrolovaných agentur, agenturám se nepodařilo 
zavést vhodné monitorovací systémy na měření 
celkové účinnosti jejich činností financovaných 
z grantů a hodnocení ex post  chyběla buď úplně, nebo 
byla neúplná
Chybějící klíčové ukazatele výkonnosti
42 
Dosažení cílů se pro každou činnost kontroluje na základě ukazatelů výkonnosti35. 
Tyto ukazatele výkonnosti musí být uvedeny v ročních pracovních programech 
agentur36 (příklady ukazatelů viz graf 3 ).35 Čl. 29 odst. 4 RFN.
36 Čl. 32 odst. 3 RFN.Graf 3Příklady ukazatelů vstupů, výstupů, výsledků a dopadů
Změna, ke které došlo v důsledku realizace akce. Ukazatele výsledků měří okamžité účinky dané činnosti a úrovni přímých 
adresátů. Příklad: počet začínajících podniků a osamostatněných podniků jako přímý výsledek činnosti znalostních a inovačních společenství, množství přejatých a předaných znalostí jako výsledek činnosti znalostního a inovačního společenství.To, co je přímo vyprodukováno nebo dodáno za pomocí prostředků EU přidělených na danou činnost/akci. Ukazatele výstupů monitorují očekávané výstupy z dané činnosti.Příklad: pořízení akademických služeb odborné přípravy na úrovni vysoké školy.Finanční prostředky agentur a příjemců vyčleněné pro dosažení cílů politiky agentury
Konečné (dlouhodobé) účinky akce sledované na vysoké úrovni. Ty jsou předmětem velké řady dalších (vnějších) vlivů.  Ukazatele dopadu ukazují, jaký by měl být úspěšný výstup činnosti/akce z hlediska dopadu na ekonomiku/společnost nad rámec přímých adresátů dané činnosti/akce.Příklad: zvýšení výkonnosti inovačního systému EU: mezi možné ukazatele patří počet produktů s vedoucím postavením na trhu, které byly vyrobeny podniky v EU; hrubé výdaje na výzkum a vývoj v EU; čistý příliv a odliv přímých zahraničních investic.VSTUP
VÝSTUP
VÝSLEDEK
DOPAD
Zdroj: EÚD na základě pokynů Komise týkajících se „Ukazatele pro Horizont 2020: posuzování výsledků a dopadů programu Horizont 2020“.
34 Připomínky 
43 
Ačkoli kontrolované agentury definovaly ve svých víceletých i ročních pracovních 
programech pro grantové činnosti některé základní ukazatele výkonnosti na 
úrovni výstupů, nestanovily klíčové ukazatele výkonnosti RACER37 pro výsledky 
a dopady. Nebyly proto schopny sledovat koherenci a účinnost svých grantových 
činností a měřit dosažené výsledky a dopady.
44 
Roční pracovní program Frontexu obsahoval 38 ukazatelů výkonnosti určených 
k monitorování jeho operací a činností, ale pouze málo z nich je využíváno pro 
účely podávání zpráv. Žádný z těchto klíčových ukazatelů výkonnosti neměří 
vhodným způsobem účinnost činností agentury financovaných z grantů. Tento 
velký počet ukazatelů výkonnosti ve srovnání s malým počtem ukazatelů, jež jsou 
skutečně analyzovány pro účely podávání zpráv, má u této agentury negativní 
dopad na účinnost systému monitorování a podávání zpráv.
45 
EIT dosud nezavedl komplexní systém hodnocení na sledování svých činností 
a činností znalostních a informačních společenství, jak to vyžaduje jeho zakláda -
jící nařízení, nařízení pro program Horizont 2020 a strategický program inovací 
EIT38. Hlavní ukazatele výkonnosti EIT se nadále namísto výsledků či dopadů 
zaměřují na vstupy či výstupy. Z tohoto důvodu není možné posoudit inovativní 
dopad vytvoření synergickými účinky znalostního trojúhelníku.
Chybějící či neúplná hodnocení ex post
46 
Pro zlepšení účinnosti a ke zdokonalení rozhodovacího procesu by agentury měly 
u významných činností provádět hodnocení ex post39. Výsledky činností, o jejichž 
financování je rozhodováno v ročním cyklu, by měly být vyhodnocovány alespoň 
jednou za šest let40. Tato hodnocení by měla analyzovat výsledky víceleté gran -
tové činnosti a také opakujících se ročních akcí grantového financování s cílem 
ověřit, zda jsou v souladu se stanovenými cíli41.
47 
Kontrolované agentury však ne vždy prováděly hodnocení ex post a ty agentury, 
které tato hodnocení prováděly, výsledky nepoužily ke zlepšení monitorování 
činností financovaných z grantů a podávání příslušných zpráv.37 Relevantní (tj. související 
s daným cílem), akceptované, 
důvěryhodné, jednoduché 
a robustní.
38 Článek 7a nařízení (ES) 
č. 294/2008.
39 Čl. 29 odst. 5 RFN, čl. 18 odst. 3 
PP.
40 Čl. 18 odst. 3.písm. b) PP.
41 Čl. 18 odst. 3. PP.
35 Připomínky 
48 
V roce 2013 provedl úřad EFSA hodnocení ex post dopadu svých grantů a za -
dávacích řízení. Na základě výsledků tohoto hodnocení pak EFSA zavedl nové 
koncepce grantů v rámci své strategie vědecké spolupráce na období 2014–2016 
(viz bod 18). V ročních pracovních programech byly však i nadále uváděny pouze 
obecné cíle pro granty a jen základní ukazatele týkající se plnění rozpočtu a vý -
stupů (např. poměr mezi částkou v rozpočtu grantů, k níž byly přijaty závazky 
a částky vyplacené ke konci roku; počet přijatých vědeckých výstupů). Vzhledem 
k absenci relevantních klíčových ukazatelů výkonnosti zaměřených na výsledky 
nebyl EFSA schopen monitorovat účinnost svých grantových akcí v minulosti 
a nebude schopen posoudit přidanou hodnotu EU ani účinnost u svých nově 
zavedených grantových programů.
49 
V roce 2012 si správní rada EEA vyžádala hodnocení ex post účinnosti evropských 
tematických středisek. Toto hodnocení zdůraznilo důležitost využívání synergií 
pro dosažení nárůstu efektivnosti v jednotlivých tematických oblastech a zároveň 
rostoucí potřebu komplexnější a integrovanější analýzy údajů o životním pro -
středí. Ačkoli toto hodnocení poskytlo určitý základ pro strategické rozhodování 
u budoucích grantů (např. vyvinout v agentuře specializované interní kapacity IT 
na integrovanou analýzu údajů o životním prostředí), opomnělo posoudit systém 
měření dopadu pro činnosti jak agentury, tak evropských tematických středisek.
50 
Hodnocení ex post by měla být natolik kompletní, aby umožnila posoudit do -
sažení strategických cílů. Frontex a ECDC mají nedostatek údajů a informací od 
členských států, takže podobné posouzení nemohou provést. Obě agentury také 
ve svých hodnoceních ex post  a interních analýzách existenci tohoto zásadního 
problému nezjistily. V důsledku toho nesplnily svou povinnost stanovit pro své 
grantové činnosti relevantní strategické cíle a zavést účinný (tj. na výsledky orien -
tovaný) systém pro monitorování a podávání zpráv, který by pracoval s relevant -
ními a měřitelnými klíčovými ukazateli výkonnosti.
51 
Důsledky tohoto stavu na grantové činnosti agentur ECDC a Frontex jsou uvede -
ny v  rámečku 11 .
36 Připomínky 
Příklady neúplných hodnocení ex post
Neschopnost měřit účinnost grantových činností ECDC
Mandát ECDC zahrnuje podporu a koordinaci vzdělávacích programů, aby členské státy a Komise měly dosta -
tečný počet vzdělaných odborníků, zejména pro epidemiologický dozor a terénní výzkumy, a aby v případě 
propuknutí nemoci mohly stanovit zdravotní opatření k zabránění jejího šíření42.
Vědecká literatura, která byla podrobena nezávislému přezkumu, doporučuje poměr 1 epidemiolog na 
100 000 obyvatel. S populací přes 500 milionů to v případě EU vede k potřebě zhruba 5 000 epidemiologů. 
Odhaduje se, že by ECDC a členské státy měly ročně vyškolit asi 500 stipendistů. ECDC nemá informace o sku -
tečném počtu stipendistů vyškolených za rok v členských státech ani o aktuálním počtu aktivních epidemio -
logů v EU. V důsledku toho není ECDC schopno monitorovat účinnost svého úkolu v oblasti odborné přípravy 
financovaného z grantu.
Nemožnost měřit účinnost grantových aktivit Frontexu
Frontex koordinuje společné operace se státy Schengenu, mezi něž může patřit pomoc státům Schengenu při 
humanitárních záchranných akcích na moři.
V roce 2014 Frontex zaznamenal na základě svých různých operací přibližně 340 000 osob, které nelegálně 
vstoupily do schengenského prostoru. Členské státy jsou povinny stanovit status těchto osob (osobě byl 
poskytnut azyl, byla navrácena, skrývá se). Mezi členskými státy a Frontexem však neprobíhá v této oblasti 
dostatečná výměna údajů. V důsledku toho nelze posuzovat účinnost společných operací Frontexu financova -
ných z grantů.
42 Čl. 9 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se zřizuje Evropské středisko pro prevenci 
a kontrolu nemocí (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1).Rámeček 11
37
 Závěry a doporučení
52 
Z auditu vyplynulo, že granty nebyly u agentur vždy tím nejvhodnějším nástro -
jem pro realizaci jejich úkolů a cílů jejich politik. Audit rovněž prokázal, že kromě 
případů specifických postupů pro výběr grantů agentury řídily granty obecně 
v souladu s pravidly. Ačkoli granty zpravidla přispěly k realizaci politik agentury 
a posilovaly spolupráci s veřejnými orgány členských států, agentury nově vytvo -
řenou přidanou hodnotu EU ani celkovou účinnost svých činností financovaných 
z grantů neměřily. Následující doporučení jsou určena všem agenturám či jiným 
subjektům, které granty používají nebo které jejich použití do budoucna zvažují.
Vhodné používání nástroje grantového financování
53 
Většina z kontrolovaných agentur vhodným způsobem neposoudila, zda je 
grantové financování skutečně nejúčinnějším a nejefektivnějším nástrojem pro 
realizaci konkrétního úkolu nebo činnosti (viz body 17–19), případně zda by alter -
nativy jako zadávací řízení, dohody o úrovni služeb či dohody o spolupráci nebyly 
vhodnějším či hospodárnějším řešením (viz body 20–23). Vyskytly se též případy 
neefektivnosti v souvislosti se zvoleným grantovým postupem či formou grantu 
(viz body 24–27).
Doporučení 1
Před vypsáním grantů by agentury měly ověřit, zda 
jsou granty tím nejúčinnějším nástrojem. Kdekoli je to 
odůvodněné, mělo by se využívat zjednodušené vykazování 
nákladů či přímé udělení grantů bez výzvy k podávání 
návrhů.
Kdekoli agentury používají u konkrétní akce grantové financování, mělo by 
toto financování být založeno na důkladné analýze potřeb a strategických cílů 
agentury, přidané hodnoty EU, které se má dosáhnout, potenciálních uchazečů, 
na něž se toto financování bude zaměřovat, a také úrovně konkurence nutné 
k dosažení nákladové efektivity. Agentury by měly všude tam, kde je to vhodné, 
využívat alternativu zjednodušeného vykazování nákladů. Granty by měly být 
udělovány bez výzvy k podávání návrhů (tj. přímo) ve všech případech, kdy je to 
odůvodněno podle článku 190 prováděcích předpisů. Agentury by měly vytvořit 
jasné pokyny a kritéria, která by řídicím pracovníkům napomáhala při rozhodo -
vání o nejúčinnějším, nejefektivnějším a nejhospodárnějším nástroji pro realizaci 
konkrétního úkolu nebo činnosti.
Cílový termín provedení: co nejrychleji.
38 Závěry a doporučení 
Roční programování grantových opatření
54 
Ve víceletých a ročních pracovních programech kontrolovaných agentur chy -
běly konkrétní, měřitelné a časově vymezené cíle pro výsledky plánovaných 
grantových akcí. Tento nedostatek má negativní dopad na schopnost agentur 
uvést v soulad své (roční) grantové činnosti se strategickými cíli víceletých 
programových dokumentů i mandátem zakládajících nařízení (viz body 28–29). 
V pracovních programech se často neuváděly důležité informace týkající se 
plánovaných výzev k podávání návrhů. V takovýchto případech roční pracovní 
program nezakládá platné rozhodnutí o financování pro grantové akce agentury 
(viz bod 30–31).
Doporučení 2
V pracovních programech agentur by mělo být uvedeno, 
které činnosti budou realizovány pomocí grantů, jakých 
konkrétních cílů a očekávaných výsledků má být grantovými 
akcemi dosaženo a jaké plánované finanční a lidské zdroje 
jsou k provedení grantových akcí nutné.
Při vytváření svých ročních pracovních programů by agentury měly stanovovat 
pro své grantové akce konkrétní cíle zaměřené na výsledky, které musí být jasně 
provázány se strategickými cíli agentury a mandátem uděleným zakládajícím 
nařízením. Aby učinily platné rozhodnutí o financování, agentury musí ve svých 
ročních pracovních programech uvést finanční a lidské zdroje schválené pro 
realizaci grantových akcí (rozpočtovou položku a prostředky) a také zásadní 
informace týkající se plánované výzvy k podávání návrhů (kritéria pro výběr a pro 
udělení grantů, maximální výše grantu, maximální možná sazba spolufinanco -
vání, harmonogram). V případě víceletých rámcových partnerství musí být pro 
konkrétní granty uvedeny roční priority a očekávané výsledky.
Cílový termín provedení: roční pracovní programy na rok 2018.
39 Závěry a doporučení 
Postupy udělování grantů
55 
V případech, kdy kontrolované agentury uplatňovaly specifické postupy pro vý -
běr specifických odborníků a udělení grantů, které vycházely z výjimek v přísluš -
ném zakládajícím nařízení (tj. EIT a Frontex), byly zjištěny nedostatky. V důsledku 
toho nebyla plně zohledněna rizika pro zásady rovného zacházení, transparent -
nosti a možného střetu zájmů (viz body 34–37).
Doporučení 3
Agentury, které uplatňují specifické grantové postupy, by 
měly zavést formální interní postupy, které zajistí dodržování 
zásad transparentnosti a rovného zacházení a zahrnou 
i opatření proti možnému střetu zájmů.
V případech, kdy se zakládající nařízení agentury odchyluje od finančního naří -
zení, by agentura měla zavést formální interní postupy na realizaci této výjimky. 
Tyto interní postupy by zejména měly zajišťovat:
– transparentnost: interní zaměstnanci, kteří se podílejí na grantových postu -
pech, by měli být formálně jmenováni a jejich jmenování by mělo být jasně 
schváleno odpovědným orgánem (schvalující osobou / správní radou); ve 
společných zprávách by měla být jasně odůvodněna všechna nejdůležitější 
rozhodnutí; ve výzvě k podávání návrhů by pro každou fázi hodnocení měla 
být zveřejněna jak výchozí kritéria, tak relativní váha;
– rovné zacházení s uchazeči: sdělení sladěných metodik a prahových hodnot 
všem členům výběrové komise; zavést jasně oddělená kritéria pro způsobi -
lost, výběr a udělení grantu; stanovit kritéria pro výběr a udělení, která ne -
jsou ani příliš konkrétní, ani příliš obecná; nejmenovat přímo externí odborní -
ky; stanovit prahové hodnoty pro návrhy, které mohou přejít do fáze slyšení, 
a zveřejnit je ve výzvě k podávání návrhů;
– neexistenci střetu zájmů: pro externí odborníky, interní zaměstnance a čle -
ny správní rady podílející se na postupu výběru a udělení grantu by měly 
být zavedeny formální politiky upravující střety zájmů; tyto politiky by měly 
klasifikovat otázky střetu zájmů při zvážení akumulovaného účinku několika 
menších střetů zájmů a měly by též definovat účinná zmírňující opatření.
Cílový termín provedení: co nejrychleji.
40 Závěry a doporučení 
Kontroly ex ante  a ex post
56 
Ačkoli kontrolované agentury zlepšily své postupy na realizaci a monitorování 
grantů, v systému vnitřní kontroly přetrvávají různé nedostatky (viz body 39–41).
Doporučení 4
Agentury by měly posílit své ověřovací systémy pro oblast 
realizace grantových projektů.
Agentury by měly pro příjemce zavést standardizované požadavky na podávání 
zpráv, což by umožnilo existenci efektivního a účinného monitorovacího systé -
mu. Výsledky kontrol ex post by měly být nejméně jednou ročně přezkoumávány, 
aby se mohly identifikovat a řešit jakékoli potenciální systémové nedostatky 
v systému kontrol ex ante . Rámcové dohody o partnerství by měly uvádět maxi -
mální částku. Konkrétní dohody na realizaci opakujících se grantů a rámcové do -
hody o partnerství by měly být podepisovány před plánovaným datem zahájení 
grantové akce kromě případů, kdy to bude řádně zdůvodněno.
Cílový termín provedení: co nejrychleji.
Klíčové ukazatele výkonnosti a hodnocení ex post
57 
Ačkoli kontrolované agentury definovaly ve svých pracovních programech 
některé základní ukazatele výkonnosti, nestanovily klíčové ukazatele výkonnosti 
týkající se výsledků a dopadů. Dále hodnocení ex post u významných činností buď 
neprováděly, nebo s výsledky takovéhoto hodnocení dál nepracovaly na zlepšení 
monitorování a podávání zpráv o činnostech financovaných z grantů. V někte -
rých hodnoceních nebyl zjištěn nedostatek údajů z členských států. V důsledku 
toho nemohly agentury monitorovat koherenci a účinnost svých grantových 
akcí a jejich zprávy nedokládaly dostatečně dosažené výsledky a dopady (viz 
body 42–51).
41 Závěry a doporučení 
Doporučení 5
Agentury by měly zavést systémy pro monitorování a na 
podávání zpráv, které budou vycházet z klíčových ukazatelů 
výkonnosti orientovaných na výsledky a dopady a také 
z výsledků hodnocení ex post .
Agentury by pro každý cíl zaměřený na dopad a výsledek, stanovený ve vícele -
tých a ročních pracovních programech, měly vytvořit alespoň jeden relevant -
ní klíčový ukazatel výkonnosti týkající se dopadů a výsledků. Kromě toho by 
agentury měly provádět hodnocení ex post významných grantových akcí (včetně 
opakovaných grantových činností s ročním financováním) a měly by při tom 
zohlednit potřebu důležitých údajů a informací od zúčastněných členských států, 
aby zajistily soulad těchto grantových akcí se stanovenými strategickými cíli.
Cílový termín: roční pracovní program na rok 2018.
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 2. března 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
 Příloha PřílohaVzorek výzev k předkládání návrhů vybraný pro účely auditu (2013–2015)
Název 
agenturyTyp postupu NázevDatum podpisu grantové 
dohodyGrantový 
rozpočet 
(v EUR)
EFSA Výzva k podávání návrhůVztah mezi séroprevalencí u hlavních druhů hospodářských 
zvířat a přítomností Toxoplasma gondii v maseGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA Výzva k podávání návrhůSběr údajů na podporu stanovení kumulativních skupin pestici -
dů pro účely hodnoceníGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA Výzva k podávání návrhůBiomarkery expozice mykotoxinům, zejména deoxynivalenolu 
– sběr a tvorba údajůGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA Výzva k podávání návrhůStudie o dopadech návrhu revidovaného materiálu určeného 
pro styk s potravinami na veřejné zdraví a o administrativních 
důsledcích GP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Výzva k podávání návrhů Údaje o výskytu tropanových alkaloidů v potravinách a krmivu GP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSABez výzvy k podávání 
návrhů – podle čl. 190 
odst. 1 písm. c)Realizace rámcové dohody o partnerství –  podpora regulač -
ního provedení kumulativního posouzení rizika u pesticidů 
podepsaná dne 15. 12. 2014.GP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSABez výzvy k podávání 
návrhů – podle čl. 190 
odst. 1 písm. c)Víceleté grantové dohody o kontaktních místechBELGIE – DOHODA O KON -
TAKTNÍCH MÍSTECH 201545 000
ECDCOtevřená výzva k před -
kládání návrhů – rámcová 
dohoda o partnerstvíMonitoring programů očkování v Evropské unii a zemích EHP/
ESVO: sdílení informací pro zlepšení výkonnosti GRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCUžší výzva k předkládání 
návrhů – rámcová doho -
da o partnerství Přijímání stipendistů EPIET GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCOtevřená výzva k před -
kládání návrhů – rámcová 
dohoda o partnerstvíEvropská síť referenčních laboratoří pro tuberkulózu (ERLTB  -
-net) – posílení diagnózy tb, testování citlivosti na léky a 
koordinace na úrovni Evropské unie GRANT/2013/003 800 000 
ECDCVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíPřijímání stipendistů EPIET GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíVědecká koordinace pro stipendia EPIET (oblast epidemiologie a 
mikrobiologie ve veřejném zdraví)GRANT/2014/002 3 000 000 
EEAVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíEvropské tematické středisko o městských zónách, využití 
terénu a půdě pro období 2015–2018EEA/NSV/14/001-ETC/ULS –
EEAVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíEvropské tematické středisko o odpadu a materiálech v ekolo -
gickém hospodářství pro období 2014–2018EEA/IEA/13/003-ETC/WMGE –
EITVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíZnalostní a inovační společenství pro zdravý životní styl a 
aktivní stárnutí – –
EITVýzva k předkládání ná -
vrhů – rámcová dohoda 
o partnerstvíZnalostní a inovační společenství pro suroviny – –
Frontex žádné výzvy k podávání návrhů nevypisuje.  Agentura jedná každoročně přímo s orgány účastnických zemí o požadavcích na lidské zdroje a technic -
ké vybavení na nadcházející rok.
43 Příloha PřílohaVzorek grantových platebních operací vybraných pro účely auditu (2013–2015)
Název 
agenturyOficiální 
rozpočto -
vá položkaZdroj 
finan -
cováníRok 
operaceKód typu 
platbyPříjemceČástka 
přijaté 
platby
(EUR)
EFSA B3-010 C1 2013 Konečná(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGSSI -
CHERHEIT GMBH) RAKOUSKÁ AGENTURA PRO ZDRAVÍ A BEZPEČNOST 
POTRAVIN57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 Konečná(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) NÁRODNÍ AGENTU -
RA PRO BEZPEČNOST POTRAVINOVÉHO ŘETĚZCE 327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 KonečnáISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 KonečnáINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Konečná STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 Konečná SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA 45 787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 Konečná(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) FINSKÝ ÚŘAD PRO 
BEZPEČNOST POTRAVIN EVIRA54 871,30
ECDC B03002 C1 2013Předběžné 
financováníISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Konečná ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014Předběžné 
financováníNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 KonečnáNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Konečná MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Konečná INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Konečná INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Konečná SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Konečná(SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI) ŠVÉDSKÝ INSTITUT PRO KONTROLU 
PŘENOSNÝCH NEMOCÍ100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Konečná NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ 149 6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 KonečnáHEALTH PROTECTION AGENCY CENTRE FOR RADIATION CHEMICAL AND 
ENVIRONMENTAL HAZARDS RADIATION PROTECTION DIVISION200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Konečná SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Konečná NORSKÝ INSTITUT PRO VEŘEJNÉ ZDRAVÍ 71 129,00
EEA B3-331 C8 2013 Konečná(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) NÁRODNÍ 
INSTITUT PRO VEŘEJNÉ ZDDRAVÍ A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ644  948,90
EEA B3-332 C8 2013 Konečná CENIA, ČESKÁ INFORMAČNÍ AGENTURA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 420 000,00
EEA B3-334 C8 2013 Konečná UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Příloha 
Název 
agenturyOficiální 
rozpočto -
vá položkaZdroj 
finan -
cováníRok 
operaceKód typu 
platbyPříjemceČástka 
přijaté 
platby
(EUR)
EEA B3-336 C8 2013 KonečnáCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
EEAB03540-
R0-GISCR0 2013 KonečnáRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENTS -
CHAP MIN VOLKS44 290,00
EEA B3-331 C1 2013 Průběžná NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ 1 505  000,00
EEA B3-333 C1 2013 Průběžná MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EEA B3-331 C8 2014 Konečná NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ 2 070 068,76
EEA B3-332 C8 2014 Konečná CENIA, ČESKÁ INFORMAČNÍ AGENTURA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ 1 460  000,00
EEA B3-333 C8 2014 Konečná MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037  850,00
EEA B3-334 C8 2014 Konečná UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EEA B3-336 C8 2014 KonečnáCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
EEA B3-436 R0 2014 KonečnáAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO (CHORVATSKÁ AGENTURA PRO 
ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ)51 972,00
EEA B3-436 R0 2014 Konečná NĚMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA 121 093,00
EEA B3-436 R0 2013Předběžné 
financováníLotyšská agentura pro zpravodajství o Zemi 15 755,00
EEA B3-436 R0 2013 Průběžná Lotyšská agentura pro zpravodajství o Zemi 15 755,00
EEA B3-436 R0 2014 Konečná Lotyšská agentura pro zpravodajství o Zemi 7  87 7, 0 0
EEA B3-436 R0 2013Předběžné 
financováníNorský institut pro lesy a krajinu 142 676,00
EEA B3-436 R0 2014 Průběžná Norský institut pro lesy a krajinu 142 676,00
EEA B3-436 R0 2015 Konečná Norský institut pro lesy a krajinu 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Konečná KIC INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Konečná EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013 Průběžná ASSOCIATION CLIMATE-KIC 3 128  841,53
EIT B3-000 C1 2013 Konečná ASSOCIATION CLIMATE-KIC 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Konečná KIC INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Konečná EIT ICT LABS IVZW 39 241  064,71
EIT B3-000 C1 2014 Konečná KIC INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Konečná ASSOCIATION CLIMATE-KIC 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013Předběžné 
financováníIslandská pobřežní stráž 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná Islandská pobřežní stráž 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014 KonečnáMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, Direzio -
ne Centrale dell'Immigrazione e della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014Předběžné 
financováníSlužba pro imigraci a naturalizaci 23 940,00
Frontex A-3050 C8 2015 Konečná Služba pro imigraci a naturalizaci 27 304,20Příloha
45 Příloha PřílohaNázev 
agenturyOficiální 
rozpočto -
vá položkaZdroj 
finan -
cováníRok 
operaceKód typu 
platbyPříjemceČástka 
přijaté 
platby
(EUR)
Frontex A-3010 C1 2014Předběžné 
financováníFinská pobřežní stráž 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 Konečná Finská pobřežní stráž 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Konečná Maďarské velitelství policie 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Konečná Federální ministerstvo vnitra 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Konečná POLSKÁ REPUBLIKA 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Konečná NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Konečná PORTUGALSKÁ REPUBLIKA 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Konečná ITALSKÁ REPUBLIKA 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Konečná ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Konečná ŘECKÁ REPUBLIKA 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Konečná ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Konečná RAKOUSKÁ REPUBLIKA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Konečná NORSKÉ KRÁLOVSTVÍ 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Konečná NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Konečná ITALSKÁ REPUBLIKA 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Konečná ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Konečná NĚMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 Průběžná ITALSKÁ REPUBLIKA 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná PORTUGALSKÁ REPUBLIKA 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná ŘECKÁ REPUBLIKA 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná ISLANDSKÁ REPUBLIKA 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Konečná ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 Konečná SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Konečná ITALSKÁ REPUBLIKA 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Konečná ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Konečná ITALSKÁ REPUBLIKA 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Konečná FINSKÁ REPUBLIKA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Konečná MAĎARSKÁ REPUBLIKA 74 997 ,35
46 Odpověď  Komise a EIT
Shrnutí
IV
Viz odpovědi institutu EIT a Komise na pět doporučení uvedené níže.
Připomínky
19
Na základě doporučení vyplývajících z hodnocení provedeného v roce 2011 institut EIT v roce 2012 vytvořil a spus -
til systém měření výkonnosti, který podporuje sledování provádění strategie institutu EIT zaměřené na výsledky. 
Součástí systému měření výkonnosti je posuzování předchozí výkonnosti znalostních a inovačních společenství 
v konkurenčním přezkumném mechanismu, které se mimo jiné zakládá na srovnání výsledků těchto hlavních klíčo -
vých ukazatelů výkonnosti mezi společenstvími: 1) přitažlivost vzdělávacích programů označených jako vzdělávací 
programy institutu EIT; 2) počet absolventů kurzů označených jako kurzy institutu EIT; 3) nápady na činnost, jež 
prošly přípravnou fází; 4) začínající podniky a osamostatněné podniky; 5) předávání/přijímání znalostí; 6) nové nebo 
vylepšené produkty/služby/postupy.
EIT tudíž klíčové ukazatele výkonnosti aktivně využívá pro srovnání mezi znalostními a inovačními společenstvími, 
především jako součást postupu pro přidělování konkurenčního ročního finančního příspěvku.
EIT nicméně v současnosti pracuje na posílení svého systému sledování. Jako významný krok v tomto směru přijala 
správní rada institutu EIT dne 3. prosince 2015 komplexní novou strategii sledování.
20
Pokud jde o institut EIT, je třeba zdůraznit, že jak „ volba nástroje financování “, tak tematické oblasti, v nichž má EIT 
zahájit výzvy k předkládání návrhů, jsou přísně upraveny zakládajícím nařízením institutu EIT1, finančním nařízením 
institutu a strategickým programem inovací2. Volba tematických oblastí se zakládala na hodnocení ex ante  provede -
ném Společným výzkumným střediskem Evropské komise – Institutem pro prospektivní technologické studie, který 
rovněž dospěl k závěru, že poskytování grantů je nejvhodnějším způsobem provádění3.
Čl. 14 odst. 2 zakládajícího nařízení institutu EIT a čl. 90 odst. 2 a 3 finančního nařízení institutu EIT navíc neponechá -
vají institutu žádný manévrovací prostor, aby mohl zvážit, zda granty poskytované znalostním a inovačním spole -
čenstvím nahradit jinou možností, jako jsou veřejné zakázky nebo dohody o úrovni služeb, jak doporučuje Účetní 
dvůr.
1 N AŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 294/2008 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013.
2 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMEN TU A RADY č. 1312/2013/EU.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?i d=4479 .
Odpověď  Komise a EIT 47
29
Roční pracovní program institutu EIT neobsahuje podrobné operační cíle, výstupy, ukazatele a požadované 
výsledky, jichž mají znalostní a inovační společenství dosáhnout, neboť ty jsou stanovovány těmito společenstvími 
v jejich ročních plánech činnosti, a to na základě nezávislosti těchto společenství zakotvené v čl. 6 odst. 2 písm. d) 
zakládajícího nařízení institutu EIT. EIT prostřednictvím ročního procesu udělování grantů ověřuje, zda roční ope -
rační cíle znalostních a inovačních společenství, předkládané v jejich ročních plánech činnosti, přispívají k jejich 
víceletým strategiím, které jsou stanoveny ve strategickém programu jednotlivých společenství, jenž tvoří součást 
rámcové dohody o partnerství uzavřené s institutem EIT. Tento inovační přístup se záměrně liší od jiných programů 
a měl by být považován za jednu ze silných stránek institutu EIT, protože umožňuje účinně decentralizovaný přístup 
k inovacím.
Víceleté strategie znalostních a inovačních společenství jsou harmonizovány se strategickými cíli institutu EIT 
v klouzavém tříletém pracovním programu institutu EIT, neboť příloha III uvedeného programu obsahuje výhled 
do budoucna, strategické cíle a klíčové priority jednotlivých společenství na následující tři roky. Tříletý pracovní 
program institutu EIT je také postaven na strategickém programu inovací institutu.
Podrobný popis cílů institutu EIT a plánovaných činností ve vztahu k finanční udržitelnosti znalostních a inovačních 
společenství naleznete na straně 21 ročního pracovního programu institutu EIT na rok 20164.
EIT nicméně v současnosti pracuje na vytvoření klíčových ukazatelů výkonnosti založených na dopadu za účelem 
zlepšení hodnocení inovačních zlepšení, jichž znalostní a inovační společenství dosahují. EIT dále rovněž hodlá 
vytvořit specifické klíčové ukazatele výkonnosti, které budou hodnotit výsledky v oblasti začlenění znalostního 
trojúhelníku. EIT dále souhlasí s tím, že v budoucnu ve svých ročních pracovních programech bude uvádět více 
informací týkajících se grantů.
31
EIT má za to, že jeho roční pracovní program již obsahuje informace nezbytné k přijetí platného finančního 
rozhodnutí.
Roční pracovní program institutu EIT především obsahuje nejvyšší celkovou roční výši grantů, kterou lze znalostním 
a inovačním společenstvím udělit, a nejvyšší možnou míru spolufinancování v oddíle 5.2. Roční pracovní program 
také zahrnuje roční cíle, požadované výsledky a ukazatele institutu EIT. Co se týče znalostních a inovačních spo -
lečenství, podrobné operační cíle, výstupy, ukazatele a požadované výsledky jsou stanovovány v jejich ročních 
plánech činnosti a jsou ověřovány v rámci procesu udělování grantů.
EIT přesto souhlasí s tím, že v budoucnu ve svých ročních pracovních programech bude uvádět více informací týka -
jících se grantů, jako jsou hlavní roční cíle, tematické oblasti činnosti a plánované kroky znalostních a inovačních 
společenství.
33
Viz odpovědi institutu EIT a Komise k odstavcům 35 a 37.
35
Institut EIT dodržuje zásady transparentnosti a rovného zacházení prostřednictvím svých postupů, jimiž se zavádí 
výjimky podle zakládajícího nařízení institutu. EIT je odhodlán nadále zlepšovat účinnost a účelnost svých postupů.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf .
Odpověď  Komise a EIT 48
Výzva pro znalostní a inovační společenství k předkládání návrhů není totéž co udělení grantu, a tudíž nemůže být 
s tímto postupem srovnávána, jak navrhuje Účetní dvůr. Je to pouze jeden z kroků, které vedou k uzavření rámcové 
dohody o partnerství. Po výběru znalostního a inovačního společenství následuje počáteční fáze, v rámci které se 
stanoví a ověří kritéria pro udělení grantu, což potom vede k uzavření rámcové dohody o partnerství. Následně jsou 
na základě samostatných postupů upravených jinými ustanoveními uděleny granty.
EIT dále zlepšil své postupy a dne 5. října 2015 zveřejnil zrevidovaný soubor kritérií pro výzvu pro znalostní a ino -
vační společenství k předkládání návrhů v roce 2016. Jak je uvedeno ve zveřejněném dokumentu, každé ze tří 
kritérií, které správní rada uplatní, bude ohodnoceno nejvýše 10 body; nejvyšší možné hodnocení získané při slyšení 
tedy činí 30 bodů. Hodnocení správní rady bude vypočteno jako průměr jednotlivých hodnocení členů správní rady. 
Celkový počet bodů ze slyšení u správní rady bude připočten k bodům získaným ve fázi technického hodnocení pro -
vedeného skupinou odborníků. Návrh, který získá nejvyšší počet bodů z maximálního počtu 130 bodů, bude vybrán 
správní radou institutu EIT (jeden návrh na tematickou oblast).
Na základě zkušeností nabytých při výzvě pro znalostní a inovační společenství k předkládání návrhů v roce 2014 
a za účelem zjednodušení postupu byl pro výzvu v roce 2016 zrušen výbor pro konečné doporučení.
EIT je toho názoru, že zrevidovaný postup, který se má v roce 2016 použít při výzvě pro znalostní a inovační spole -
čenství k předkládání návrhů, je zcela transparentní a zajišťuje rovné zacházení pro všechny potenciální předklada -
tele návrhů.
37
EIT dostatečným způsobem řešil možný střet zájmů .
Je třeba uvést, že z 15 odborníků jmenovaných pro hodnocení návrhů znalostních a inovačních společenství 
byl pouze jeden klíčový odborník jmenován přímo. Bylo to nutné kvůli specifickým požadavkům na provedení 
úkolu, zejména na důkladné znalosti modelu institut EIT – znalostní a inovační společenství, široký rozhled a prak -
tické porozumění celkovým evropským inovačním cílům a praktické porozumění akademickému, výzkumnému 
a obchodnímu prostředí a na zkušenosti v nich. Dále byla řádně provedena kontrola případného střetu zájmů 
tohoto odborníka.
V průběhu výběru externích odborníků pro hodnocení návrhů znalostních a inovačních společenství v rámci výzvy 
z roku 2014 institut EIT pečlivě posuzoval každý případ možného střetu zájmů na základě příslušných ustanovení 
programu Horizont 2020 a učinil příslušná opatření. Posouzení a kroky provedené institutem EIT byly vhodně zdů -
vodněny a zdokumentovány. Konkrétně s ohledem na řešení případů možného střetu zájmů při výběru odborníků 
přijal EIT podrobné vnitřní postupy podle standardních ustanovení programu Horizont 2020. Na tomto základě 
sahala přijatá opatření od úplného vyřazení odborníků z postupu po jejich částečné vyřazení, v závislosti na vníma -
ném riziku a úrovni střetu zájmů. EIT je nicméně odhodlán zlepšit účinnost a účelnost postupu výběru odborníků 
u výzvy pro znalostní a inovační společenství k předkládání návrhů v roce 2016. V souladu s konkrétními doporu -
čeními Útvaru interního auditu Komise vytvoří EIT s dostatečným předstihem seznam specifický pro EIT, na němž 
budou uvedeni možní vhodní odborníci podle odborných profilů, které odpovídají poptávce, a zapojí do postupu 
výběru odborníků specialistu na veřejné zakázky. Tento seznam také podpoří včasnou prevenci střetu zájmů tím, že 
tam, kde to bude možné, odhalí stávající smluvní vztahy s klíčovými aktéry v příslušných oblastech činnosti znalost -
ních a inovačních společenství.
40
Kvůli roční povaze rozpočtu institutu EIT a skutečnosti, že rozpočet EU není obvykle přijat dříve než v půlce prosince, 
nelze grantové dohody na daný rok podepisovat dříve než 1. ledna daného roku. Tento problém poprvé řešil Evropský 
účetní dvůr ve zvláštní zprávě za rozpočtový rok 2011 a institut EIT k tomu poskytl své připomínky. Institut EIT se zavá -
zal, že zkrátí dobu mezi začátkem akcí stanovených v plánech činnosti znalostních a inovačních společenství a datem 
podpisu grantových dohod. V důsledku tohoto úsilí byly grantové dohody se třemi znalostními a inovačními společen -
stvími pro rok 2013 podepsány v únoru 2013 a pro rok 2014 v únoru 2014.
Odpověď  Komise a EIT 49
Rok 2015 byl výjimečný, neboť znalostní a inovační společenství požádala o odklad uplatňování nové rámcové dohody 
o partnerství, aby se dále vyjasnily dopady specifických ustanovení mezi institutem EIT, znalostními a inovačními spo -
lečenstvími a Evropskou komisí v souvislosti se sladěním s pravidly programu Horizont 2020. Kvůli potřebným právním 
konzultacím navíc ex ante  schvalování nových grantových dohod trvalo déle než obvykle. Od roku 2016 institut EIT opět 
očekává včasný podpis grantových dohod, jakmile budou nové rámcové dohody o partnerství zavedeny. Zpožděný 
podpis v roce 2015 byl výjimečný.
45
Správní rada institutu EIT přijala dne 3. prosince 2015 strategii sledování, na základě které budou měřena data, pokud 
jde o program Horizont 2020, dopad institutu EIT prostřednictvím jeho vlastních činností a činností znalostních a ino -
vačních společenství a výsledky znalostních a inovačních společenství.
EIT má dále v úmyslu zavést zpřesněný sledovací systém „ zaměřený na výsledky a dopady “, jak je uvedeno v tříletém 
pracovním programu institutu EIT na období 2015–2017. V roce 2015 institut EIT zahájil poradenský úkol, jehož cílem je 
navrhnout klíčové ukazatele výkonnosti založené na dopadech, a zřídil pracovní skupinu, která se má tímto konkrét -
ním tématem zabývat. Očekává se, že pracovní skupina svou práci dokončí v roce 2016. EIT dále rovněž hodlá vytvořit 
specifické klíčové ukazatele výkonnosti, které budou hodnotit výsledky v oblasti začlenění znalostního trojúhelníku. EIT 
provede revizi systému měření výkonnosti a hlavních klíčových ukazatelů výkonnosti založenou na výsledcích tohoto 
přezkumu klíčových ukazatelů výkonnosti v roce 2016.
47
V souladu s ustanoveními čl. 16 odst. 2 zakládajícího nařízení institutu EIT bylo první hodnocení institutu EIT provedeno 
v roce 2011 a příští se uskuteční do konce roku 2016.
Závěry a doporučení
53
Viz odpovědi institutu EIT a Komise na odstavce 17–19, 20–23 a 24–27.
Doporučení 1: EIT doporučení přijímá v příslušných případech.
EIT přijímá tuto část doporučení: „ Agentury by ve vhodných případech měly využívat možnosti zjednodušeného vykazování 
nákladů. “ Zbytek doporučení se institutu EIT netýká z důvodů vysvětlených v našich odpovědích.
54
Viz odpovědi institutu EIT a Komise na odstavce 28–29 a 30–31.
Doporučení 2: EIT doporučení přijímá.
EIT souhlasí s tím, že v budoucnu ve svých ročních pracovních programech bude ohledně svých cílů uvádět více infor -
mací na vysoké úrovni týkajících se grantů. Podrobné operační cíle, výstupy, ukazatele a požadované výsledky, jichž 
mají znalostní a inovační společenství dosáhnout, jsou však i nadále stanovovány těmito společenstvími v jejich ročních 
plánech činnosti v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. d) zakládajícího nařízení institutu EIT a nebudou do ročních pracovních 
programů zahrnuty.
Odpověď  Komise a EIT 50
55
Viz odpovědi institutu EIT a Komise na odstavce 34–37.
Doporučení 3: EIT doporučení přijímá částečně.
EIT doporučení přijímá s výjimkou této věty: „ Nejmenuje externí odborníky přímo. “ V řádně odůvodněných a výjimeč -
ných případech by institut EIT měl mít možnost jmenovat odborníky přímo.
56
Viz odpovědi institutu EIT a Komise na odstavce 39–41.
Doporučení 4: EIT doporučení přijímá částečně.
EIT doporučení přijímá s výjimkou této věty: „ Rámcová dohoda o partnerství by měla uvádět maximální částku. “ 
Uvádět předem maximální částky grantů pro sedmileté rámcové dohody o partnerství není proveditelné ani 
odůvodněné.
Doporučení 5: EIT doporučení přijímá.
51 Odpověď  ECDC
Shrnutí
I
Středisko ECDC vítá zprávu Evropského účetního dvora.
Pokud jde o části zprávy týkající se střediska ECDC, středisko by chtělo uvést tyto připomínky:
Připomínky
17
Středisko ECDC před zahájením nových projektů provádí systematické studie příležitostí a hodnot, které jsou pova -
žovány za hodnocení ex ante . Studie příležitostí a hodnot se každoročně přezkoumávají předtím, než jsou projekty 
zahrnuty do ročního pracovního programu. Studie příležitostí a hodnot nicméně budou v budoucnosti dále vylep -
šovány, aby bylo zajištěno, že se plně věnují všem uvedeným aspektům.
23
Přestože se středisko ECDC domnívá, že mechanismus financování prostřednictvím grantů byl pro financování pro -
jektů VENICE III a ERLTB-Net nejvhodnější, souhlasí s tím, že rozhodnutí použít mechanismus grantů mohlo být lépe 
zdokumentováno. V dalších pracovních plánech středisko ECDC použití tohoto konkrétního mechanismu financo -
vání u každého případu lépe odůvodní.
25
Přístup, který zahrnoval plné vyhodnocení, byl považován za nejvhodnější způsob pro udělování grantů v rámci 
EPIET příjemcům v EU a současné zaručení transparentnosti a rovného zacházení. V roce 2015 v rámci svého procesu 
vnitřního přezkumu Vnitřní výbor pro zadávání zakázek, granty a smlouvy střediska ECDC zjistil možná zjednodu -
šení procesu, která by přesto zajišťovala transparentnost a rovné zacházení. Mezi nimi bylo zjištěno i přímé udělo -
vání grantů, které bylo zvoleno jako způsob, jenž se použije v roce 2016. To později potvrdil Evropský účetní dvůr. 
Od ledna 2016 je prováděna nová rámcová dohoda o partnerství po postupu přímého udělování grantů.
29
Po přijetí strategie odborné přípravy pro oblast veřejného zdraví v červnu 2015 středisko ECDC pokračovalo ve svém 
úsilí zaměřeném na posouzení této části potřeb v oblasti odborné přípravy prostřednictvím průzkumu pro posou -
zení potřeb v oblasti odborné přípravy v celé EU (prosinec 2015). Získané údaje se nyní analyzují a přezkoumávají se 
zúčastněnými subjekty.
31
Roční pracovní program na rok 2016 v příloze uvádí konkrétní tabulku pro výčet plánovaných grantů, která zahrnuje 
typ grantu, očekávanou výši a trvání. V jednotném programovém dokumentu na rok 2017 budou doplněny další 
informace, jako jsou cíle a očekávané výsledky.
Odpověď  ECDC 52
39
V rámci stávajícího systému ověřování ex ante  se pro poslední platbu požaduje od příjemce buď osvědčení o auditu, 
nebo vzorek podkladové dokumentace. Středisko ECDC přihlíží k výsledkům ověřování ex post  při aktualizaci svých 
procesů ověřování ex ante .
43
Středisko ECDC v současné době upravuje své ukazatele, aby mohlo lépe posuzovat výsledky a dopad svých čin -
ností financovaných z grantů.
47
Viz odpověď na odstavec 50.
50
Jelikož není možné zjišťovat počet epidemiologů vyškolených v členských státech v rámci klíčového ukazatele 
výkonnosti, středisko ECDC shromažďuje neformálně, nicméně systematicky roční ukazatele, které lze považo -
vat za zástupné ukazatele pro potřebu odborné přípravy. Mezi uvedené ukazatele, které sice nejsou zahrnuty ve 
zprávách správní rady, patří: 1) roční počet jednotlivých žádostí o stipendia v rámci části programu označované 
jako „EU-track“; 2) roční počet vyjádření zájmu ze strany členských států EU o místa ve stipendijním programu; 3) 
roční přehled zaměstnaneckého statusu absolventů stipendijního programu za použití veřejně přístupných zdrojů 
informací. Nutno poznamenat, že od roku 2015 jsou zúčastněné subjekty střediska ECDC v rámci ročního průzkumu 
zúčastněných subjektů žádány o poskytnutí zpětné vazby a míry spokojenosti s různou odbornou přípravou finan -
covanou prostřednictvím grantů. Viz též odpověď na odstavec 29.
Závěry a doporučení
53
Viz odpovědi na odstavce 17, 23 a 25 výše.
Doporučení 1
ECDC doporučení přijímá.
54
Viz odpovědi na odstavce 29 a 31 výše.
Doporučení 2
ECDC doporučení přijímá.
55
V nařízení o zřízení střediska ECDC nejsou takové odchylky uvedeny.
Odpověď  ECDC 53
Doporučení 3
Doporučení se na středisko ECDC nevztahuje.
56
Viz odpověď na odstavec 39 výše.
Doporučení 4
ECDC doporučení přijímá.
57
Viz odpovědi na odstavce 43 a 50 výše.
Doporučení 5
ECDC doporučení přijímá.
54 Odpověď  EEA
Připomínky
Nevhodné nástroje financování
20
Co se týče grantů udělených na základě pověřovací dohody uzavřené s GŘ GROW na provádění projektu GIO Land, 
nástroj financování zvolila Komise.
Nutno též poznamenat, že v některých případech (např. Lucembursko) bylo rozhodnuto grant neudělit, ale v zájmu 
efektivity místo toho uzavřít smlouvu o poskytování služeb.
Zřizovacím nařízením agentury byla zřízena jak agentura, tak Evropská informační a pozorovací síť pro životní pro -
středí s cílem poskytovat Společenství a členským státům spolehlivé a srovnatelné informace na evropské úrovni. 
Nařízení stanoví partnerské organizace, které síť tvoří. Dostupné možnosti financování (granty zahrnující výzvy 
k předkládání návrhů nebo zadávací řízení) mohou do sítě vnést soutěživý prvek a ohrozit spolupráci, která je 
nezbytná k tomu, aby agentura a síť mohly plnit své úkoly.
22
V souvislosti s evropskými tematickými středisky (ETC) byla otázka vhodných nástrojů financování opět nadnesena 
během přezkumu provedeného v roce 2012 před zveřejněním výzev k předkládání návrhů.
Rozsáhlá souhrnná zpráva, kterou vypracoval jmenovaný přezkumný výbor na zvláštní žádost správní rady, poskytla 
řádné a dostatečné informace pro rozhodnutí o výběru mechanismu financování.
Špatná koncepce grantů
26
Používání zjednodušeného vykazování nákladů by vyžadovalo nejprve sběr a analýzu statistických nebo histo -
rických údajů nebo běžných postupů účtování nákladů partnerských organizací za období několika let v souladu 
s čl. 124 odst. 2 finančního nařízení. Administrativní zátěž by se tak jen přesunula, a ne nutně snížila.
Nebyly stanovené konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a časově vymezené cíle 
pro výsledky a dopady
29
Agentura EEA zajistí stanovení konkrétních, měřitelných, dosažitelných, realistických a časově vymezených cílů 
ve svém programovém dokumentu na rok 2017. Je však třeba poznamenat, že pro grantové dohody udělené na 
základě pověřovací dohody se cíle stanovují v ročních pracovních programech Komise a plánu provádění projektu 
příslušné pověřovací dohody.
Rozhodnutí o financování byla neúplná
31
Roční pracovní program agentury EEA na rok 2013 obsahoval informace o činnosti založené na rozdělení rozpočtu 
mezi činnosti v rámci plánu řízení na daný rok, přičemž informace o odhadovaném ročním rozpočtu poskytovaly 
podmínky výzev pro předkládání návrhů na udělení rámcových dohod o partnerství.
Na základě připomínky Účetního dvora správní rada agentury EEA přijala dne 25. listopadu 2015 rozhodnutí o finan -
cování obsahující podrobný pracovní program pro provádění akčních plánů pro evropská tematická střediska na 
rok 2016.
Odpověď  EEA 55
Kontroly ex ante  a ex post
39
Agentura EEA přijala různá opatření s cílem posílit svůj ověřovací postup a zejména vypracovala pokyny pro ověřo -
vání, které byly rozeslány úředníkům odpovědným za zdroje provádějícím ověření grantů ex ante , i vhodná pravidla 
ověřování, jejichž cílem je zajistit krytí a způsobilost výdajů.
Na základě připomínky Účetního dvora již agentura získala částku vyplacenou příslušnému příjemci zpět (viz 
rámeček 10).
Další nedostatky vnitřních kontrol
41
Pokud by rámcové dohody o partnerství a udělování grantů nadále zůstaly možným nástrojem pro financování 
činností, jež mají vykonávat evropská tematická střediska, agentura EEA zajistí, aby byl stanoven odhad celkového 
rozpočtu na celou dobu platnosti rámcových dohod o partnerství v příslušných výzvách k předkládání návrhů.
Chybějící klíčové ukazatele výkonnosti
43
Klíčové ukazatele výkonnosti na rok 2016 pro všechna evropská tematická střediska jsou uvedené v tabulce hlavních 
výstupů jako „očekávané výsledky“ v souladu s harmonogramem stanoveným v rozhodnutí o financování, které 
přijala správní rada dne 16. prosince 2015.
Agentura EEA zajistí, aby v příštích příslušných rozhodnutích o financování na rok 2017 byly stanoveny výslovné 
klíčové ukazatele výkonnosti.
Chybí hodnocení ex post nebo je neúplné
49
V roce 2016 byl zaveden systém vzájemného čtení návrhů akčních plánů ex ante  zaměřený na hledání možností sou -
činnosti mezi evropskými tematickými středisky s výslovným cílem zlepšit soudržnost, účinnost a efektivitu jejich 
činnosti při plnění pracovního programu agentury EEA.
Do konce roku 2018 agentura EEA provede hodnocení efektivity evropských tematických středisek, které se mimo 
jiné zaměří na výsledky a dopady činností vykonávaných středisky.
Závěry a doporučení
Vhodné využívání grantů jako nástroje financování
53
Agentura EEA přezkoumá své předchozí hodnocení mechanismů financování evropských tematických středisek 
a zároveň posoudí dopady využívání jiných forem grantu v rámci přípravy určení nových evropských tematických 
středisek, které proběhne v roce 2018.
Podobné hodnocení bude provedeno na základě společného dialogu s Evropskou komisí v případě, že by využití 
grantů jako nástroje financování bylo zvažováno pro plnění přenesených úkolů v souladu s pověřovací dohodou 
o poskytování služby monitorování země a složky in-situ  v rámci programu Copernicus.
Doporučení 1
Agentura EEA doporučení přijímá.
Odpověď  EEA 56
Roční plánování grantových akcí
54
Agentura EEA zajistí stanovení konkrétních, měřitelných, dosažitelných, realistických a časově vymezených cílů ve 
svém programovém dokumentu na rok 2017.
Agentura EEA kromě toho doplní své další roční pracovní programy, a to od roku 2017 dále, o další informace, 
zejména o cílech, které mají být splněny, očekávaných výsledcích, ukazatelích výkonnosti, jež se použijí, a odhado -
vaných rozpočtových prostředcích na plánované grantové akce, aby roční pracovní programy představovaly rozhod -
nutí o financování ve smyslu článku 84 finančních pravidel o souhrnném rozpočtu Unie.
Doporučení 2
Agentura EEA doporučení přijímá.
Řízení o udělení grantu
55
Zřizovací nařízení agentury EEA neumožňuje takové odchylky.
Doporučení 3
Toto doporučení se na agenturu EEA nevztahuje.
Kontroly ex ante  a ex post
56
U posledních výzev k předkládání návrhů na udělení rámcových dohod o partnerství týkajících se různých evrop -
ských tematických středisek, které byly vyhlášeny v roce 2012 a 2013, agentura EEA využila příležitosti a přezkou -
mala smluvní dokumentaci a zavedenou standardizovanou šablonu pro podávání zpráv. Mezitím vypracovala 
finanční pokyny pro příjemce i pro úředníky odpovědné za zdroje, kteří provádějí ověřování ex ante .
V roce 2016 se agentura EEA bude snažit dále posílit svůj systém ověřování zajišťováním důsledného provádění 
svých vnitřních kontrolních standardů a jednáním na základě výsledků kontrol ex ante , které případně provede.
Doporučení 4
Agentura EEA doporučení přijímá.
Klíčové ukazatele výkonnosti a hodnocení ex post
57
Agentura EEA zajistí, aby byly stanoveny příslušné klíčové ukazatele výkonnosti pro dopady a výsledky jejích čin -
ností financovaných z grantů v programovém dokumentu na rok 2017.
Do konce roku 2018 agentura EEA provede hodnocení efektivity evropských tematických středisek, které se mimo 
jiné zaměří na výsledky a dopady činností vykonávaných středisky, s cílem definovat příslušné ukazatele výkonnosti 
pro účely sledování.
Doporučení 5
Agentura EEA doporučení přijímá.
57 Odpověď  EFSA
Shrnutí
III
Úřad EFSA provedl podrobné hodnocení ex ante  svých projektů grantů a zadávacích řízení (rámeček 2), používá 
systém pokynů, který vedení pomáhá při rozhodování o nejvhodnějším mechanismu financování, a ve vhodných 
případech využil možnosti zjednodušeného vykazování nákladů (viz odstavec 27). Na jaře roku 2015 byly dále vylep -
šeny postupy pro ověřování provádění finančních grantů.
Ohledně doporučení týkajícího se systémů pro monitorování grantů a předkládání zpráv o grantech založených 
na výsledcích a klíčových ukazatelích výkonu zaměřených na dopad i na výsledcích ex post  hodnocení úřad EFSA 
uznává, že je zde prostor pro další zlepšení, pokud jde o stanovení příslušných ukazatelů dopadu v programových 
dokumentech úřadu.
IV
Úřad EFSA poznamenává, že doporučení uvedená v této zprávě nejsou určena žádné konkrétní agentuře.
Připomínky
22
Úřad EFSA má šestibodový systém pokynů, který vedení pomáhá při rozhodování o nejvhodnějším mechanismu 
financování.
23
V případech, kdy úřad EFSA neobdrží uspokojivý návrh prostřednictvím grantového postupu, může se rozhodnout, 
že rozšíří cílovou skupinu a vyhlásí zadávací řízení, které je otevřené pro všechny zainteresované organizace (řádně 
se dohlíží, aby se předešlo střetu zájmů).
48
V roce 2013 úřad EFSA provedl rozsáhlé a pečlivé hodnocení ex post  svého programu pro zadávací řízení a granty ve 
vědě a jeho příspěvku k hlavním úkolům úřadu EFSA.
Závěry a doporučení
Vhodné využití nástroje pro financování grantů
53
Úřad EFSA má šestibodový systém pokynů, který vedení pomáhá při rozhodování o nejvhodnějším mechanismu 
financování.
V případech, kdy úřad EFSA neobdrží uspokojivý návrh prostřednictvím grantového postupu, může se rozhodnout, 
že rozšíří cílovou skupinu a vyhlásí zadávací řízení, které je otevřené pro všechny zainteresované organizace (řádně 
se dohlíží, aby se předešlo střetu zájmů).
Odpověď  EFSA 58
Doporučení 1
Přijato.  Úřad EFSA s tímto doporučením, které již provedl v předchozích letech, souhlasí. Úřad EFSA má zavedeny 
nákladově efektivní pokyny, které vedení pomáhají při rozhodování o nejvhodnějším mechanismu financování.
Roční programování grantových činností
54
Od roku 2015 úřad EFSA zlepšil transparentnost plánování externě zajišťovaných služeb tím, že vypracoval jednotný 
plán pro zadávací řízení a granty, který je zveřejněn na jeho internetových stránkách a je pravidelně aktualizován.
Doporučení 2
Přijato. Úřad EFSA souhlasí s tímto doporučením, které již v předchozích letech provedl, jak EÚD uznal v kontrole 
opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předcházejících let v ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu 
pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2014.
Řízení o poskytnutí grantu
V nařízení o zřízení úřadu EFSA nejsou takové odchylky uvedeny.
Doporučení 3
Nevztahuje se na úřad EFSA
Kontroly ex ante  a ex post
56
Úřad EFSA má vhodný postup pro ověřování provádění finančních grantů, který se v souladu s přístupem založeným 
na rizicích soustřeďuje na základní prvky. Tento postup byl na jaře 2015 dále vylepšen.
Doporučení 4
Přijato. Úřad EFSA s tímto doporučením, které již provedl v předchozích letech, souhlasí. Úřad EFSA má zavedené 
nákladově efektivní postupy pro ověřování provádění finančních grantů.
Klíčové ukazatele výkonu a hodnocení ex post
57
Úřad EFSA provedl rozsáhlé a pečlivé hodnocení ex post  svého programu pro zadávací řízení a granty ve vědě a jeho 
příspěvku k hlavním úkolům úřadu EFSA (viz odstavec 48).
Doporučení 5
Přijato. Úřad EFSA toto doporučení ohledně hodnocení ex post  již v předchozích letech provedl. Úřad uznává, že je 
zde prostor pro další zlepšení, pokud jde o stanovení příslušných ukazatelů dopadu v programových dokumentech.
59 Odpověď  Frontexu
Připomínky
17
Hodnocení ex ante  zaměřené na to, zda činnosti agentury přidávají hodnotu a zda byl zvolen nejvhodnější způsob 
provádění, provedl normotvůrce již v roce 2003 před přijetím nařízení o zřízení agentury Frontex. Hodnocení ex ante  
zaměřené na nákladovou efektivnost operačních zdrojů nasazovaných při společných operacích koordinovaných 
agenturou Frontex navíc nezohledňuje výzvu k operativní solidaritě na vnějších hranicích EU a politické poměry.
20
Agentura Frontex zdůrazňuje, že čl. 3 odst. 4 zřizovacího nařízení agentury omezuje financování „společných ope -
rací“ agenturou na dotace. To znamená, že nástroje financování, jež má agentura k dispozici, jsou a priori  omezené.
V současné době probíhá přezkum zřizovacího nařízení agentury (viz sdělení Komise COM(2015) 671)1 a agentura 
Frontex usiluje o to, aby se mechanismy financování neomezovaly jen na dotace.
22
V rámci omezení, která ukládá základní akt agentury Frontex, bude agentura zkoumat, zda neexistují doplňkové čin -
nosti ke „společným operacím“, které lze financovat prostřednictvím jiných mechanismů financování. V případě, že 
takové činnosti určí, zavede vhodné pokyny a kritéria k usnadnění výběru nejvhodnějšího mechanismu financování.
23
Mandátem agentury Frontex je koordinovat operativní spolupráci členských států EU. Při operacích agentury Fron -
tex je zapotřebí přednostně nasazovat technické vybavení příslušných orgánů členských států.
Čl. 7 odst. 5 nařízení o agentuře Frontex stanoví, že agentura financuje nasazení technického vybavení. Jednou 
možností doplnění technických prostředků poskytovaných členskými státy je zajistit služby ostrahy prostřednictvím 
zadávání veřejných zakázek soukromým firmám. To však nemůže nikdy plně nahradit spolupráci s členskými státy.
Příklad, který cituje Účetní dvůr, je první praktickou zkušeností agentury Frontex po pilotním projektu. Skutečné 
náklady na nasazení soukromých letadel a praktické podmínky budou posouzeny během provádění rámcové 
smlouvy při obnovení soutěže.
Nutno poznamenat, že agentura zaznamenala problémy s orgány hostitelských členských států ohledně nasazení 
letadel podle této rámcové smlouvy.
26
Složitý systém náhrad výdajů souvisí s rozdíly mezi podmínkami členských států pro financování nasazení.
Systém REM (running expenses of means)  je řešení, které zavedla agentura Frontex společně s odborníky z členských 
států, umožňující spolufinancování společného seznamu vymezených způsobilých nákladů na nasazení technického 
vybavení a přizpůsobení vnitrostátním pravidlům a specifikům orgánů různých členských států.
1 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o evropské pohraniční a pobřežní stráži a o zrušení nařízení (ES) č. 2007/2004, nařízení (ES) č. 
863/2007 a rozhodnutí Rady 2005/267/ES).
Odpověď  Frontexu 60
29
Cíle v operačních plánech zpravidla podléhají kvalitativnímu posouzení, jelikož kvantitativní přístup je arbitrární 
a klade důraz na dosahování cílových hodnot bez komplexního hodnocení výsledku a problémů během provádění.
V oblasti nelegální migrace, v níž agentura Frontex působí, existují určitá omezení, pokud jde o kvantifikaci. Koor -
dinace společných operací / pátrání a záchrany nebo (ve spolupráci s agenturami EU) odhalování zločineckých sítí, 
které stojí za nelegální migrací, se obtížně vyjadřuje pomocí kvantifikovatelných cílů. Agentura Frontex se nicméně 
domnívá, že je schopna ukázat sladění svých operačních činností se strategickými cíli spíše pomocí kvalitativních 
než čistě kvantitativních cílů.
35
Určité změny rozhodovacího procesu již byly zavedeny. S účinkem od každoročních dvoustranných jednání v roce 
2015 výkonný ředitel písemně pověřil zaměstnance podílející se na jednáních.
Co se týče formálního rozhodovacího procesu, agentura zkoumá možnost zřídit hodnotící výbory sestávající ales -
poň ze tří zaměstnanců z alespoň dvou subjektů.
37
Od podzimu 2015 pověření zaměstnanci účastnící se každoročních dvoustranných jednání podepsali prohlášení 
potvrzující neexistenci střetu zájmů.
39
Agentura Frontex podotýká, že nedostatek uvedený v rámečku 10 se týká složitého procesu REM. Viz též naši odpo -
věď na odstavec 26.
44
Hlavní ukazatele se počítají a řádně poskytují v souladu s požadavky pro účely ročního vykazování.
Pro účely správy a řízení bylo dohodnuto, že bude používán omezený počet ukazatelů, což umožní správnímu 
orgánu řídit činnost agentury.
V praxi se ukázalo, že stanovení ukazatelů výkonnosti v ročním pracovním programu (jak tomu bylo v letech 2012 
a 2013) a také souvisejících cílových hodnot, jichž je třeba dosáhnout, bylo vzhledem k danému účelu příliš náročné. 
Rovněž to způsobilo snížení četnosti podávání zpráv správní radě.
51
Agentura Frontex zdůrazňuje, že neexistuje žádný platný právní rámec stanovující předávání údajů, které uvádí 
Účetní dvůr. Podle platného právního rámce za provádění dalších postupů týkajících se nelegálních migrantů zadr -
žených a zachráněných během společných operací odpovídají členské státy. Status nelegálních migrantů ve všech 
případech určují a udělují členské státy v pozdější fázi. V souladu s platným právním rámcem agentura Frontex 
neuchovává žádné osobní údaje týkající se nelegálních migrantů a nemá k tomu ani právo.
Odpověď  Frontexu 61
Návrh Komise předložený v prosinci 2015 COM(2015) 671 navrhuje tuto situaci zlepšit. Bude zkoumat možnost 
poskytnout agentuře přístup k evropským databázím, jako je SIS a EURODAC, a zváží předložení návrhů na úpravu 
právních aktů, na nichž jsou tyto databáze založeny.
Závěry a doporučení
53
Agentura Frontex zdůrazňuje, že čl. 3 odst. 4 zřizovacího nařízení agentury omezuje financování „společných ope -
rací“ agenturou na dotace. To znamená, že nástroje financování, jež má agentura k dispozici, jsou a priori  omezené.
V současné době probíhá přezkum zřizovacího nařízení agentury. Toto omezení však do dnešního dne nebylo 
odstraněno.
V rámci omezení, která ukládá základní akt agentury Frontex, bude agentura zkoumat, zda neexistují doplňkové čin -
nosti ke „společným operacím“, které lze financovat prostřednictvím jiných mechanismů financování. V případě, že 
takové činnosti určí, zavede vhodné pokyny a kritéria k usnadnění výběru nejvhodnějšího mechanismu financování.
Zadávání veřejných zakázek na zajištění služeb ostrahy soukromým firmám, které cituje Účetní dvůr, je první prak -
tickou zkušeností agentury Frontex po pilotním projektu. Skutečné náklady na nasazení soukromých letadel a prak -
tické podmínky budou posouzeny během provádění rámcové smlouvy.
Je však nutno poznamenat, že agentura zaznamenala určité problémy s orgány členských států ohledně využívání 
služeb soukromých společností v této oblasti.
Složitý systém náhrad výdajů souvisí s rozdíly mezi podmínkami členských států pro financování nasazení.
Doporučení 1
Agentura Frontex doporučení přijímá, jeho uplatňování však bude záviset na výsledku jednání o návrhu na změnu 
zřizovacího nařízení.
54
Cíle v operačních plánech zpravidla podléhají kvalitativnímu posouzení, jelikož kvantitativní přístup je arbitrární 
a klade důraz na dosahování cílových hodnot bez komplexního hodnocení výsledku a problémů během provádění.
V oblasti nelegální migrace, v níž agentura Frontex působí, existují určitá omezení, pokud jde o kvantifikaci. Koor -
dinace společných operací / pátrání a záchrany nebo (ve spolupráci s agenturami EU) odhalování zločineckých sítí, 
které stojí za nelegální migrací, se obtížně vyjadřuje pomocí kvantifikovatelných cílů. Agentura Frontex se nicméně 
domnívá, že je schopna ukázat sladění svých operačních činností se strategickými cíli spíše pomocí kvalitativních 
než čistě kvantitativních cílů.
Odpověď  Frontexu 62
Doporučení 2
Agentura Frontex doporučení přijímá.
55
Určité změny rozhodovacího procesu již byly zavedeny. S účinkem od každoročních dvoustranných jednání v roce 
2015 výkonný ředitel písemně pověřil zaměstnance podílející se na jednáních.
Co se týče formálního rozhodovacího procesu, agentura zkoumá možnost zřídit hodnotící výbory sestávající ales -
poň ze tří zaměstnanců z alespoň dvou subjektů.
Od podzimu 2015 pověření zaměstnanci účastnící se každoročních dvoustranných jednání podepsali prohlášení 
potvrzující neexistenci střetu zájmů.
Doporučení 3
Agentura Frontex doporučení přijímá a již částečně provedla část týkající se transparentnosti a neexistence střetu 
zájmů. Agentura Frontex musí též zohlednit kritérium solidarity.
56
Agentura Frontex podotýká, že nedostatek uvedený v rámečku 10 se týká složitého procesu REM. Viz též naši odpo -
věď na odstavec 26.
Doporučení 4
Agentura Frontex doporučení přijímá a bude dále zlepšovat své ověřovací systémy.
57
Hlavní ukazatele se počítají a řádně poskytují v souladu s požadavky pro účely ročního vykazování.
Pro účely správy a řízení bylo dohodnuto, že bude používán omezený počet ukazatelů, což umožní správnímu 
orgánu řídit činnost agentury. V praxi se ukázalo, že stanovení ukazatelů výkonnosti v ročním pracovním programu 
(jak tomu bylo v letech 2012 a 2013) a také souvisejících cílových hodnot, jichž je třeba dosáhnout, bylo vzhledem 
k danému účelu příliš náročné. Rovněž to způsobilo snížení četnosti podávání zpráv správní radě.
Odpověď  Frontexu 63
Agentura Frontex zdůrazňuje, že neexistuje žádný platný právní rámec stanovující předávání údajů, které uvádí 
Účetní dvůr. Podle platného právního rámce za provádění dalších postupů týkajících se nelegálních migrantů zadr -
žených a zachráněných během společných operací odpovídají členské státy. Status nelegálních migrantů ve všech 
případech určují a udělují členské státy v pozdější fázi. V souladu s platným právním rámcem agentura Frontex 
neuchovává žádné osobní údaje týkající se migrantů a nemá k tomu ani právo.
Návrh Komise předložený v prosinci 2015 COM(2015) 671 navrhuje tuto situaci zlepšit. Bude zkoumat možnost 
poskytnout agentuře přístup k evropským databázím, jako je SIS a EURODAC, a zváží předložení návrhů na úpravu 
právních aktů, na nichž jsou tyto databáze založeny.
Doporučení 5
Agentura Frontex doporučení přijímá, bude však záviset na změnách právního rámce i sdílení informací s členskými 
státy.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
V průběhu tří let 2013–2015 činily celkové výdaje agentur 
na granty 740 milionů eur. Audit Účetního dvora u pěti 
agentur (představujících zhruba 92 % celkového 
grantového financování) prověřoval, zda postupovaly 
v souladu s předpisy a zda jsou systémy a kontrolní 
postupy, které tyto agentury používají k řízení grantů, 
účinné. Účetní dvůr dospěl k závěru, že kontrolované 
agentury obecně udělovaly a vyplácely granty v souladu 
s předpisy. Většina z nich však vhodným způsobem 
nezvážila alternativní možnosti financování, a  granty tedy 
nebyly vždy tím nejlepším způsobem, jak dosáhnout 
stanovených cílů. Kromě toho kontrolované agentury 
účinnost svých grantů vhodným způsobem neměřily.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR