IASB dokončila v roce 2015 jeden významný nový standard: IFRS 16 Leasingy, který byl zveřejněn v lednu 2016. Kromě toho IASB pokračovala v práci na řadě dalších významných projektů, zejména v oblasti pojistných smluv, iniciativy týkající se zveřejňování informací a koncepčního rámce.

a)IFRS 16 Leasingy

Rada vydala standard IFRS 16 Leasingy, čímž ukončila deset let trvající snahu přepracovat účtování o leasingu. IFRS 16 zásadně mění způsob, jakým společnosti účtují leasingy, a vyžaduje, aby všechny leasingy byly vykazovány v rozvaze nájemce jako aktiva a pasiva. Cílem nového standardu je lépe odrážet skutečné důsledky hospodářských transakcí a zajistit potřebnou transparentnost pronajatých aktiv a pasiv společností tak, aby leasingové financování začalo být vykazováno v rozvaze namísto v podrozvaze. Očekává se, že se tím zlepší srovnatelnost mezi společnostmi, které využívají leasingu, a společnostmi, které si na nákup vybavení půjčují. IASB společně s tímto standardem zveřejnila rovněž samostatnou a komplexní analýzu dopadů, z níž vyplývá, že související přínosy převažují nad náklady.

V červnu 2016 Komise požádala EFRAG o stanovisko ke schválení IFRS 16 na základě posouzení dopadů, včetně analýzy nákladů a přínosů a analýzy širších hospodářských dopadů. Tato analýza dopadů by měla být nezávislá, objektivní a evropsky zaměřená.

b)Pokrok u dalších klíčových projektů

IASB nadále intenzivně pracovala na dokončení projektu v oblasti pojistných smluv a již dokončila technická jednání. Během jednání udržovala IASB intenzivní dialog se všemi zúčastněnými stranami. Tento projekt by měl vnést do nepřeberného množství účetních postupů používaných v současné době v rámci odvětví tolik potřebnou transparentnost. Nový standard povede k realističtějšímu zobrazení a lepší srovnatelnosti finanční výkonnosti v odvětví pojišťovnictví na celém světě, což je v současném období hospodářské nestability obzvláště důležité. Naléhavou potřebnost tohoto projektu zdůraznila nedávná výzva Rady pro finanční stabilitu, aby IASB dokončila standard pro oblast pojištění co nejdříve. IASB předpokládá, že konečné znění nového standardu pro oblast pojištění zveřejní koncem roku 2016.

V prosinci 2015 zveřejnila IASB ve veřejném připomínkovém řízení návrhy na změnu stávajícího standardu pro pojistné smlouvy IFRS 4, jejichž cílem je řešit dočasné důsledky různých dat účinnosti standardu IFRS 9 Finanční nástroje (datum účinnosti 1. ledna 2018) a nového standardu pro pojistné smlouvy (který nahradí IFRS 4 a bude mít pozdější datum účinnosti). V tomto ohledu některé ze společností, které vydávají pojistné smlouvy, vyjádřily obavy z toho, že budou muset přijmout dvě významné změny v účetnictví k různým datům. Zdůraznily rovněž, že by hospodářský výsledek mohl být potenciálně ovlivněn zvýšenou nestálostí účetních postupů, pokud by se nové požadavky pro finanční nástroje měly používat dříve než nové požadavky pro pojistné smlouvy. Proto mají návrhy rady IASB v této oblasti za cíl řešit tyto obavy a dosáhnout rovnováhy s potřebami uživatelů účetních závěrek. Návrhy rady IASB předpokládají, že:

– účetním jednotkám, které převážně vydávají pojistné smlouvy, se umožní odložit datum účinnosti IFRS 9 Finanční nástroje do roku 2021 (tzv. „odklad“),

– účetním jednotkám, které používají IFRS 9, se umožní odstranit z výsledovky některé další případy účetního nesouladu a dočasné nestálosti, k nimž by mohlo dojít před zavedením nového standardu pro pojistné smlouvy (tzv. „překrývání“).

Příslušné změny by měla IASB zveřejnit v září 2017.

2.3.Vypracování revidovaného koncepčního rámce

Dne 28. května 2015 vydala IASB konzultační dokument, v němž navrhuje změny svého koncepčního rámce. Koncepční rámec popisuje pojmy obecného účetního výkaznictví. Konzultační dokument se mimo jiné zabývá obezřetností, spolehlivostí, podnikatelským modelem účetní jednotky, převahou obsahu nad formou a dlouhodobými investicemi. V roce 2015 obdržela IASB řadu písemných připomínek ke konzultačnímu dokumentu od různých zúčastněných stran, jež projedná při tvorbě revidovaného koncepčního rámce, který hodlá dokončit v prvních měsících roku 2017.

Obezřetnost

V konzultačním dokumentu se navrhuje znovu zavést do koncepčního rámce obezřetnost. Obezřetnost je popsána jako opatrnost při uplatnění úsudku v podmínkách nejistoty. Uznává se, že obezřetnost může vést k asymetrii při vykazování aktiv/výnosů a závazků/nákladů. Je také třeba poznamenat, že ačkoliv výraz „obezřetnost“ byl v roce 2010 z koncepčního rámce vyňat, IASB je nadále toho názoru, že se obezřetnost v jejích standardech odráží.

EFRAG ve svých připomínkách uvítala rozhodnutí IASB znovu zavést obezřetnost do koncepčního rámce a vyjádřila souhlas s jejími důvody pro závěr, že obezřetnost může vést k asymetrii při vykazování aktiv/výnosů a závazků/nákladů, avšak nezavádí do finančního výkaznictví žádné nežádoucí zkreslení. EFRAG je ovšem toho názoru, že tyto závěry by měly být jasnější a měly by být uvedeny v koncepčním rámci.

Spolehlivost

Před rokem 2010 uváděl koncepční rámec spolehlivost jako znak užitečné finanční informace. V roce 2010 však IASB nahradila pojem spolehlivosti konceptem, že užitečné finanční informace by měly důvěryhodně zobrazovat to, co zobrazovat mají („důvěryhodné zobrazení“).

Některé ze zúčastněných stran IASB vyjádřily ohledně této změny znepokojení. V reakci na tuto skutečnost usiluje konzultační dokument o řešení těch aspektů, na něž podle názoru IASB zúčastněné strany při vyjádření svých obav týkajících se spolehlivosti mířily. Popis důvěryhodného zobrazení v konzultačním dokumentu je v podstatě stejný jako popis spolehlivosti v koncepčním rámci před rokem 2010. Konzultační dokument popisuje dokonale důvěryhodné zobrazení jako úplné, neutrální a bezchybné. Podrobný rozbor v konzultačním dokumentu vysvětluje faktory, které umožňují uživatelům spolehnout se na to, že finanční informace poskytují důvěryhodné zobrazení toho, co mají zobrazovat. Podle názoru IASB proto není třeba pojem „spolehlivost“ znovu zavádět.

EFRAG ve svých připomínkách podpořila to, že by koncepční rámec měl nadále stanovit důvěryhodné zobrazení a relevantnost jako dvě základní kvalitativní vlastnosti užitečné finanční informace. Je však přesvědčena, že koncepční rámec by měl uznat vztah vzájemné rovnováhy mezi relevantností a důvěryhodným zobrazením (nebo spolehlivostí), přičemž do důvěryhodného zobrazení (nebo spolehlivosti) je zahrnuta nejistota oceňování.

Podnikatelský model