Byly zahájeny technické diskuse o možném využití příjmových ekvivalentů SMP-ANFA ke snížení hrubých potřeb financování nebo jiných dohodnutých investic. V návaznosti na příslušný mandát, který Euroskupina udělila v prosinci 2019( ), sdílely orgány počáteční úvahy týkající se používání příjmových ekvivalentů SMP-ANFA a souvisejícího dopadu na strukturální saldo během posílené kontrolní mise. Evropské instituce spolupracují s orgány na technické úrovni s cílem podat zprávu Euroskupině v červnu 2020. Obecně jsou investice pojímány jako prorůstové. Orgány rovněž navrhly zvážit zavedení fiskálního vyrovnávacího mechanismu umožňujícího zohlednit předchozí překročení cílů primárního přebytku v následujícím roce a snížit cíl primárního přebytku až do roku 2022. Návrh, jímž by se změnila dohoda uzavřená s evropskými partnery v červnu 2018, bude nutné projednat v Euroskupině a zohlednit dodržení fiskálního rámce EU a udržitelnost dluhu.

S ohledem na zrychlující se migrační toky orgány poukázaly na to, že stávající migrační opravný koeficient nezachycuje plně celkové náklady migrační krize ( ). Dohodnutý migrační opravný koeficient umožňuje odstranit z primárního salda výdaje související s migrací až do 0,2 % HDP (očištěné o výdaje z prostředků EU), avšak na základě současné metodiky jsou skutečné částky odečtené z primárního salda trvale výrazně nižší než tato úroveň. Orgány a evropské instituce začaly posuzovat překážky, které orgánům brání v tom, aby celkové náklady zohlednily v opravném koeficientu, a podají zprávu o zjištěních v příští zprávě.

Orgány začaly provádět rozpočet na rok 2020, který je podle posouzení v předchozí zprávě v souladu s fiskálním cílem ve výši 3,5 % HDP, a očekávají, že na jaře se objeví fiskální prostor pro financování dalších opatření. Vláda usiluje o další snížení daně z nemovitostí ENFIA při zvýšení jejího daňového základu a o snížení zvláštních solidárních odvodů a příspěvků na sociální zabezpečení. Za tímto účelem hrozí, že postupné snižování daně z příjmu právnických osob na 20 %, oznámené v červenci 2019, bude odloženo. Posouzení těchto opatření bude provedeno v souvislosti s vypracováním střednědobé fiskální strategie, která má být předložena v květnu 2020, spolu s opětovným posouzením některých méně významných fiskálních opatření zahrnutých v rozpočtu na rok 2020. Očekává se rovněž, že střednědobá fiskální strategie bude odrážet nadcházející reformu důchodového systému, která je v současné době koncipována s cílem reagovat na rozhodnutí Státní rady z roku 2019 fiskálně neutrálním způsobem, a náklady na zúčtování objemu vyžádaných státních záruk za bankovní úvěry v hodnotě 1,1 % HDP do pěti let.

Investice vládních institucí, které mají obecně neutrální dopad na rovnováhu, byly o 1,1 % HDP nižší, než se původně plánovalo. V zájmu řešení opakujícího se nedostatečného čerpání prostředků v rozpočtu na veřejné investice začaly orgány provádět akční plán na zlepšení jeho monitoringu. Tento akční plán probíhá v současnosti tak, že by měl být splněn do konce roku 2021. Plány na vytvoření nástroje pro přípravu projektů jsou v rané fázi, ale očekává se, že přispějí k cílenějšímu a rozsáhlejšímu plnění rozpočtu na veřejné investice. Nedostatečné čerpání prostředků z rozpočtu na veřejné investice je rostoucím problémem také v souvislosti s technickou prací na možném využití částek příjmového ekvivalentu SMP-ANFA na dohodnuté investice (viz také níže).

Na základě předběžných údajů za rok 2019 se Řecku podaří překonat cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP, takže splní své fiskální cíle již pátým rokem v řadě. Očekává se, že primární přebytek dosáhne v roce 2019 přibližně 4 %, a to po zohlednění 186 milionů EUR „sociální dividendy“ rozdělené do zranitelných domácností a uvolnění 200 milionů EUR zatím neukončeného závazku veřejné služby na konci roku. To odpovídá celkovému přebytku ve výši přibližně 1,6 % HDP oproti schodku 0,8 % HDP předpokládaným pro eurozónu. Před platbami na konci roku by oproti 3,8 % HDP projektovaných v předchozí zprávě bylo dosaženo lepších výsledků ve výši přibližně 4,2 % HDP. Rozdíl lze přičíst především vyšším než očekávaným příjmům ze sociálních příspěvků a daní a nedočerpání výdajů na spotřebu. Část vyššího rozpočtového příjmu byla způsobena jednorázovými faktory.

Výhled i nadále závisí na proinflačním riziku i na riziku nepříznivého vývoje. Nedávné revize statistických údajů a ukazatele zachycující očekávání podniků a spotřebitelů poukazují na rostoucí proinflační rizika pro roky 2019 a 2020. Projekce je i nadále opatrná, pokud jde o příspěvek vnějšího sektoru k růstu v roce 2020, a to i s ohledem na pomalu rostoucí jednotkové náklady práce v Řecku, zvýšení podílů Řecka na vývozních trzích v roce 2019 a dříve by však mohlo být trvalejší, zejména pokud je spojeno s růstem produktivity. Rizika nepříznivého vývoje jsou většinou spojena s nejistou geopolitickou situací a trvalým politickým napětím v širším regionu, jakož i s prováděním plánovaných projektů veřejných investic a jejich dopady na vnitrostátní poptávku. Projekce je podmíněna udržením reformního kurzu odsouhlaseného v rámci posíleného dohledu. Zejména financování investic bankovním sektorem bude záviset na rychlém provedení reforem finančního sektoru, které jsou určeny k podpoře zprostředkovatelské schopnosti bank.

Hospodářské oživení pokračovalo i v roce 2019 a očekává se, že se zintenzivní. Očekává se, že hospodářský růst bude v roce 2019 dosahovat 2,2 %, což je mnohem více než průměr eurozóny, který činí 1,2 %, a to zejména v důsledku silného vývozu. Silnou turistickou sezónu posílil vývoz služeb, ale i vývoz zboží zůstal odolný navzdory nižšímu růstu v eurozóně. Očekává se, že hospodářský růst v roce 2020 vzroste na 2,4 %, neboť tuzemská poptávka nabývá na dynamice a je podpořena kladnými očekáváními a změnou ve zdanění podporující růst, která je začleněna do rozpočtu na rok 2020. Očekává se, že oživení na trhu práce bude pokračovat a že nezaměstnanost v roce 2020 klesne na 15,2 %, neboť inflace by měla v krátkodobém horizontu zůstat utlumená.

·Deset specifických závazků, které by měly být splněny do konce roku 2019, zahrnuje významné reformy zaměřené na zvýšení efektivity řeckého veřejného sektoru, posílení účinnosti sociální politiky, pokrok v programu privatizace a další zlepšení kvality podnikatelského prostředí. Orgány splnily nebo brzy splní některé z klíčových závazků, včetně reforem zaměřených na posílení kapacit Nezávislého úřadu pro veřejné příjmy nebo digitálního organizačního schématu pro veřejný sektor, které jsou součástí strategie řízení lidských zdrojů. Termíny pro splnění dalších klíčových specifických závazků byly přizpůsobeny s ohledem na složitost projektů nebo zpoždění již zděděné. Tak tomu bylo například v případě zavedení pilíře pro zpětné začlenění na trh práce u systému dávek sociální solidarity, jehož cílem je podpořit dlouhodobý a udržitelný růst zaměstnanosti či program privatizace, a to i při zachování dynamiky z poslední zprávy. Úplný přehled je uveden v příloze. Orgány se vyzývají, aby předložily doplňková opatření s cílem zajistit přiměřený pokrok u reforem, u nichž byly lhůty přizpůsobeny, jako například v oblasti řízení veřejných financí nebo regulační zátěže pro podniky.

Tato zpráva dospěla k závěru, že Řecko úspěšně pokračovalo v plnění svých specifických reformních závazků, které měly být splněny do konce roku 2019. Doplňková opatření, která vláda provádí či oznámila, by měla umožnit jejich včasné dokončení pro šestou zprávu o posíleném dohledu, která je plánována na květen 2020. To vyžaduje soustavné zapojení řeckých orgánů zejména ve finančním sektoru, kde je zapotřebí přijmout další významná opatření.

VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ a udržitelnost dluhu

Řecko posílilo svou přítomnost na trhu se státními dluhopisy vydáním nových dluhopisů v lednu 2020. Konkrétně na konci ledna byl vydán 15letý dluhopis s částkou 2,5 miliardy EUR. Za silného zájmu investorů byla konečná kniha objednávek téměř na 19 miliardách EUR a dosažený výnos 1,9 % byl nižší než očekávání. Přibližně 84 % draženého dluhopisu bylo prodáno zahraničním investorům, především investorům se „skutečnými“ penězi. Bylo to poprvé, co Řecko od krize vydalo dluhopis s tak dlouhou dobou splatnosti na otevřené aukci, a rovněž poprvé vydalo dluhopis, který je splatný po skončení současného období odkladu splatnosti úvěrů v rámci Evropského nástroje finanční stability, tj. po roce 2032. To naznačuje, že i v tomto horizontu vidí investoři omezené rolovací riziko. Na základě strategie financování lze letos očekávat další emise dluhopisů, což by mohlo financovat další předčasné splacení dluhů veřejného i soukromého sektoru. Výnosové spready státních dluhopisů se dále snížily, přičemž 10leté spready vůči Německu dosáhly v polovině února 140 bazických bodů, zatímco úvěrový rating Řecka se dále zlepšil. Řecko i nadále udržuje významnou hotovostní rezervu; ke konci roku 2019 činily odhadované hotovostní rezervy státu přibližně 23,5 miliardy EUR, tedy dost k pokrytí potřeb financování na více než dva roky, pokud budou cíle primárního salda splněny.

Byla provedena postupná aktualizace analýzy udržitelnosti dluhu. Aktualizace makroekonomických předpokladů a údaje o poslední emisi dluhopisů naznačují, že dluh bude mít nadále klesající tendenci (s výjimkou posunu v důsledku kapitalizace odloženého úroku v roce 2033), avšak do roku 2040 zůstane nad 100 % HDP. Druhý scénář s dodatečnou aktualizací úrokových sazeb modelovaný podle stávajícího rámce naznačuje, že dluh zůstane nad 100 % HDP do roku 2039. Hrubé potřeby financování Řecka ke konci prognózovaného období dosáhnou kolem 13,5 % HDP v prvním scénáři a 12 % HDP ve druhém scénáři. Probíhá komplexní revize rámce předpokladů, z nichž vychází analýza udržitelnosti dluhu, kterou používají evropské instituce; tato revize bude dokončena do 6. zprávy o posíleném dohledu.

Daně a řízení veřejných financí

Bylo dosaženo významného pokroku směrem k rozšíření základu daně z nemovitostí ENFIA na rok 2020, a to rozšířením podílu obyvatelstva spadajícího pod zónový systém z 85 % na 98 %. Očekává se, že nové celostátní přecenění skončí na jaře 2020 s cílem sladit do poloviny roku 2020 hodnoty daně z nemovitostí s tržními cenami, což je specifický závazek. Z rozpočtu na rok 2020 vyplývá téměř fiskálně neutrální zdanění nemovitostí založené na nových hodnotách, s malým zvýšením 140 milionů EUR v příjmech ENFIA oproti roku 2019. Rozšíření základu by mohlo vytvořit prostor k restrukturalizaci sazeb a prahových hodnot daně z nemovitostí.

Počet zaměstnanců Nezávislého úřadu pro veřejné příjmy se v roce 2019 zvýšil, ale nedosáhl cíle pro konec roku 2019 (specifický závazek do konce roku 2019 byl nahrazen rovnocennými opatřeními). Počet zaměstnanců vzrostl v roce 2019 na 11 902, což je o 264 více oproti začátku roku. Avšak vzhledem k nahromadění předchozích prodlev zůstal skutečný počet zaměstnanců nižší než původní cíl stanovený na 12 500 zaměstnanců. Obnovení mandátu guvernéra nezávislého úřadu zajišťuje kontinuitu a usnadní jeho přeměnu v účinného a účelného správce daně v souladu s osvědčenými postupy.

Pokud jde o doplňující opatření dohodnutá s ohledem na podkročení cíle v počtu zaměstnanců, byl zaznamenán celkově dobrý pokrok, zejména pokud jde o reformu lidských zdrojů a otázky bydlení, a další pokrok se očekává do konce dubna 2020. Byly přijaty doplňkové právní předpisy o platových třídách, které jsou předpokladem pro reformu lidských zdrojů, a do konce dubna mají být přijaty navazující právní předpisy, které stanoví rámec odměňování v souvislosti se systémem platových tříd. Pokud jde o rámec IT, byly určeny klíčové oblasti, v nichž bude třeba do dubna 2020 vyjasnit kompetence a zdroje mezi úřadem a příslušnými útvary ministerstva pro elektronickou správu, což by mělo umožnit, aby byla dohoda o úrovni služeb schválena do poloviny roku 2020. V neposlední řadě byl s rozhodnutím o vystěhování pro veřejný subjekt, který se v daných prostorách v současné době nachází, stanoven podrobný plán pro přemístění úřadu do jednoho místa, jakož i nabídka, aby úřad zajistil, že jeho nájemní smlouva bude uzavřena do března 2020. Podle plánu se očekává, že se úřad do dubna 2021 přestěhuje do svých nových prostor.

Orgány dosahují pokroku v řadě klíčových projektů, což zvyšuje kapacitu nezávislého úřadu a připravuje ambicióznější plán boje proti pašování. Probíhají práce na informačním systému pro komplexní systém výběru (specifický závazek do poloviny roku 2021) a „vzorový úřad pro výběr“, přičemž postupují plány na zavedení elektronické fakturace v roce 2020. Orgány rovněž plánují posílit operační koordinační středisko, které bylo zřízeno jako závazek v rámci programu s cílem bojovat proti pašování a koordinovat příslušné útvary. Středisko v nedávné době snížilo svou kapacitu, neboť vysílání pracovníků nebylo obnoveno, a očekává se, že vbrzku budou přijaty primární právní předpisy k řešení této otázky. Orgány plánují zvýšit členství v řídícím výboru střediska na úrovni náměstků ministrů a guvernéra úřadu, což by vedlo k účinnější koordinaci. Středisko bude provozně i nadále začleněno do struktury úřadu a jeho celková kapacita bude posílena.

Orgány znovu otevřely režim 120 splátek příspěvků na sociální zabezpečení pro ty, kteří z tohoto režimu vystoupili/odpadli, což vyvolalo určité obavy, pokud jde o věrohodnost závazku orgánů ukončit praxi poskytování zdlouhavých ad hoc režimů splátek. Orgány tvrdily, že řada dlužníků z režimu vypadla nedobrovolně z důvodu chyb v informačním systému. Přijatý právní předpis, který umožnil opětovný vstup do konce května 2020, se však jeví jako nepřiměřeně velkorysý, a to pokud jde o délku období pro opětovný vstup i pokud jde o způsobilost, neboť umožňuje znovu vstoupit i dlužníkům, kteří skutečně nedodrželi předpisy. Proto je vítáno, že orgány předložily novelu tohoto zákona, která zkrátí toto období do konce března 2020 a rovněž omezí způsobilost k opětovnému vstupu.

Na konci roku 2019 dosáhl objem čistých nedoplatků 1,2 miliardy EUR, což bylo o 220 milionů EUR více než cíl plánu pro vypořádání nedoplatků z října 2019 (trvalý závazek). Oproti srpnu 2019 se objem čistých nedoplatků snížil o 50 milionů EUR. Většinu těchto odchylek lze připsat nedostatkům ve vypořádávání nároků na důchod a chybám v přesnosti výpočtu čistého objemu důchodových nedoplatků. Některé mezery oproti cíli byly zaznamenány i v případě nedoplatků u státu a místních institucí. Připravují se další opatření, která se zaměřují zejména na nedoplatky důchodů, a některá již začala být prováděna. Tato opatření zahrnují řadu legislativních změn s cílem regulovat platby některých nedoplatků, přísněji monitorovat, zajišťovat další vzdělávání a výměnu osvědčených postupů. Orgány jsou i nadále odhodlány provádět plán pro vypořádání nedoplatků z října 2019 a očekávají, že se do poloviny roku 2021 podaří splnit cíl, tj. vypořádat otevřené nároky na důchod.

I když se čistý objem snižuje, jsou i nadále vytvářeny nové nedoplatky, což poukazuje na slabiny v platebním řetězci a v interních kontrolních funkcích. V souvislosti s vytvářením včasných platebních řetězců je nedostatek účinných mechanismů vnitřní kontroly stále zdrojem znepokojení a zpomaluje zpracování plateb, zejména v subjektech, kde audity ex ante prováděné Účetním dvorem byly nedávno zastaveny. Účetní dvůr provádí v této věci rozsáhlý průzkum ve veřejné správě s cílem urychlit vytvoření účinných systémů vnitřní kontroly do konce běžného roku a v případě potřeby poskytnout další pokyny. Nejvyšší kontrolní úřad se zavázal prověřit doporučení ohledně zefektivnění platebního řetězce vyplývající z nedávného projektu technické podpory zajištěného Mezinárodním měnovým fondem a v případě potřeby přijmout zmírňující opatření.

Byl zaveden rámec pro sledování peněžních prostředků státního účetního systému a provádí se pilotní projekt v oblasti prognózování hotovosti (obojí jsou specifické závazky do konce roku 2019). Všechny významné vládní instituce otevřely účty v Bank of Greece a využívají ji k přijímání státních dotací nebo subvencí. Některé malé subjekty se dosud k tomuto režimu nepřipojily, ale Nejvyšší kontrolní úřad hodlá vbrzku podniknout kroky k zajištění plného pokrytí. Na konci roku 2019 byl zahájen pilotní projekt týkající se prognózování v hotovosti, který povede k vypracování strategie pro její zavedení u ostatních subjektů do října 2020. Vzhledem ke své složitosti bude projekt posouzen na základě průběžné zprávy, která má být předložena do konce března, a na základě návrhu strategie pro zavedení, který má být předložen do konce dubna.

Postupuje se s celkovým zaváděním jednotné účtové osnovy, což je specifický závazek pro ústřední správu do poloviny roku 2021, ale její zavedení ve všech ústředních vládních institucích, včetně rozpočtu na veřejné investice, nepřestává být problémem. Struktura správy a řízení projektu účtové osnovy byla značně posílena a je nyní považována za rozsáhlý nástroj správy veřejných financí zahrnující zadávání veřejných zakázek a elektronickou fakturaci. Úplné zavedení účtové osnovy v rámci rozpočtu na veřejné investice však nevykazuje dostatečný pokrok. Revidovaný plán orgánů bude vyžadovat další práci, zejména pokud jde o zavádění účtové osnovy ve fázi plánování rozpočtu, při plném respektování zásady akruálního účetnictví.

Sociální zabezpečení

Přes přetrvávající obtíže se očekává další zlepšování sociální situace, a to díky kombinovanému účinku hospodářského oživení a reforem sociálního zabezpečení, k nimž v posledních letech došlo. Byla přijata významná opatření ke zlepšení účinnosti, účelnosti a přiměřenosti systému sociálního zabezpečení: došlo k zavedení systému zaručeného minimálního příjmu a příspěvku na bydlení. Podle posledních dostupných údajů se v letech 2017 až 2018 podíl osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením snížil z 34,8 % na 31,8 %, zatímco podíl silné materiální deprivace klesl z 21,1 % na 16,7 %. Zatímco příspěvek na bydlení pomáhá zranitelným domácnostem pokrýt náklady na pronájem, neexistuje podobná trvalá podpora pro zranitelné vlastníky domů zatížené hypotečním úvěrem( ). Dokončení reformy systému dávek v invaliditě a revize systému dotací pro místní veřejnou dopravu by mohly dále zlepšit účinnost systému sociálního zabezpečení.

Orgány připravují úpravy důchodové legislativy tak, aby byly v souladu s rozhodnutím Státní rady z roku 2019. Tyto úpravy budou zahrnovat vyšší akruální sazby pro odpracovanou dobu překračující 30 let, nový systém sociálních příspěvků pro osoby samostatně výdělečně činné a návrat k úrovním penzijního připojištění před rokem 2014, jejichž snížení bylo prohlášeno za protiústavní. Nárůst akruálních sazeb dále zvýší velkorysost systému pro osoby s delší odpracovanou dobou, což povede k vysokým průměrným náhradovým poměrům podle evropských norem. Pokud jde o sociální příspěvky, mají orgány v úmyslu oddělit příspěvky, které platí samostatně výdělečně činné osoby, od jejich deklarovaných příjmů a zároveň zvýšit minimální placenou částku. Plánovaný dopad nových opatření je nižší než 0,5 % HDP, což orgány plánují financovat přesměrováním (části) zdrojů z 13. důchodu, který byl znovu zaveden v roce 2019. Zbývající část rozpočtu, která byla dříve přidělena na 13. důchod, bude použita na pokrytí nákladů na politiky v oblasti veřejného zdraví a sociální zabezpečení, kde by se tak mohlo například podpořit zvýšení zaručeného minimálního příjmu v rámci systému dávek sociální solidarity nebo zavedení trvalého zvýhodnění zranitelných majitelů domů zatížených hypotečním úvěrem.

Orgány vypracovaly akční plán, jehož cílem je napravit zpoždění při zřizování jednoho společného fondu pro sociální zabezpečení, což představuje specifický závazek do poloviny roku 2020. V nadcházejících měsících bude zahájeno provádění ambiciózního akčního plánu pro digitalizaci jednoho společného fondu pro sociální zabezpečení, jehož cílem bude sjednocení systémů IT všech předchozích fondů a digitalizace služeb s časovým harmonogramem do konce roku 2020 a do poloviny roku 2021. Orgány rovněž oznámily rozhodnutí, že za účelem zvýšení účinnosti sloučí doplňkový penzijní fond s jedním společným fondem pro sociální zabezpečení.

Byly obnoveny správní postupy pro výběr zpětně získaných částek (trvalý závazek) a připravují se opatření k omezení objemu těchto částek. U léčiv již dochází k výběru zpětně získaných částek (prostřednictvím systému 120 splátek, který byl zaveden v roce 2019) a brzy se s ním začne i u soukromých klinik a dalších poskytovatelů. Stále rostoucí objem zpětně získaných částek, zejména u farmaceutických výrobků, je důvodem k obavám. Orgány plánují zvýšit úsilí o provádění povinných protokolů pro předepisování léčivých přípravků a nakládání s nimi, jejichž cílem je omezit nevhodné způsoby jejich předepisování a posílit svou kapacitu při vyjednávání cen farmaceutických výrobků, zejména v případě vysoce nákladných léčiv. Evropské instituce vyzvaly orgány, aby zvážily zahrnutí prvku sdílení rizik do systému zpětného vymáhání a zajistily přiměřenost rozpočtů nemocnic ve vztahu k potřebám obyvatelstva v oblasti zdravotní péče.

Pokrok při vytváření komplexní sítě jednotek primární zdravotní péče, což je specifický závazek do poloviny roku 2020, byl obnoven po vyhlášení nového uspořádání systému. Podle revidované strategie zbývajících 120 místních zdravotnických jednotek („TOMY“) zahájí provoz v prostorách stávajících zdravotnických středisek. Nicméně úplné zavedení sítě primární péče se i nadále potýká s významnými překážkami, včetně náboru požadovaného počtu rodinných lékařů a neúplné povinné registrace a regulace přístupu pacientů ke zdravotní péči. Dokončení sítě plně pokrývající všechny obyvatele do poloviny roku 2020 nebude možné, nová strategie se však zaměřuje na některé klíčové příčiny zpoždění, přičemž orgány jsou přesvědčeny, že do konce roku 2020 bude plně funkční, a to včetně regulace přístupu pacientů ke zdravotní péči a předkládání záležitosti k přezkoumání.

Dosažení cíle 30% podílu centralizovaného zadávání zakázek, což je specifický závazek do poloviny roku 2020, bude náročné, ale plánované zahájení decentralizovaného zadávání zakázek na regionální úrovni může proces urychlit. Orgány předložily revidovanou strategii pro zadávání veřejných zakázek, přičemž současně přeměnily nový ústřední orgán pro zadávání veřejných zakázek ve zdravotnictví na právní subjekt soukromého práva. Nová strategie předpokládá decentralizované zadávání veřejných zakázek na regionální úrovni, což by mělo vést k tomu, že postupy budou administrativně méně těžkopádné, urychlí se nabídkové řízení a bude více možností k podání přihlášek. Orgány mají v plánu lépe využívat středisko pro sledování cen, aby bylo zajištěno, že veškeré neefektivní vynakládání prostředků, kterému lze předejít, bude co nejdříve napraveno.