4.1. Do jaké míry byl program ISA2 úspěšný?

3.4. Investice do digitalizace

3. Co se během hodnoceného období změnilo?

2. Co bylo cílem programu ISA2?

Rozhodnutím o programu ISA2 byl dne 1. ledna 2016 zahájen pětiletý program pro řešení interoperability a společné rámce pro evropské orgány veřejné správy, podniky a občany (dále jen „program ISA2“). Je to v pořadí pátý program Evropské komise zaměřující se na interoperabilní řešení pro veřejný sektor. Interoperabilita, jak je vymezena v Evropském rámci interoperability, není technická záležitost. Jedná se spíše o právní, organizační, sémantické a technické požadavky, které umožňují používání integrovaných veřejných služeb.

Tato zpráva obsahuje zjištění a doporučení vyplývající ze závěrečného hodnocení programu ISA2. Podle čl. 13 odst. 3 rozhodnutí o programu ISA2 měla Komise toto hodnocení provést do 31. prosince 2021 a jeho výsledky ve stejné lhůtě sdělit Evropskému parlamentu a Radě.

Komise provedla hodnocení za pomoci týmu nezávislých odborníků z poradenské společnosti. Na hodnocení dohlížela meziútvarová řídící skupina a jeho provedení bylo pečlivě koordinováno s hodnocením Evropského rámce interoperability a posouzením dopadů pro budoucí politiku interoperability, jejíž návrh hodlá Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě ve druhém čtvrtletí roku 2022.

2.Co bylo cílem programu ISA2?

Program ISA2 měl splnit tyto čtyři cíle (čl. 1 odst. 1 rozhodnutí o programu ISA2):

a)rozvíjet, zachovávat a prosazovat ucelený přístup k interoperabilitě v EU;

b)usnadňovat účinnou a efektivní přeshraniční nebo meziodvětvovou elektronickou interakci a přispívat k vytváření účinnější, zjednodušené a uživatelsky vstřícné elektronické správy na celostátní, regionální a místní úrovni veřejné správy;

c)určovat, vytvářet a provozovat řešení interoperability podporující provádění politik a činností EU;

d)usnadňovat opakované používání řešení interoperability evropskými orgány veřejné správy.

V zájmu dosažení těchto cílů vycházel program z výsledků svého předchůdce, programu ISA. Důraz byl také kladen na to, aby program hladce zapadl do širšího politického rámce pro digitalizaci, zejména co se týče interoperability orgánů veřejné správy v EU. V čl. 1 odst. 2 rozhodnutí o programu ISA2 je stanoveno, že tento program zajišťuje společnou koncepci interoperability prostřednictvím Evropského rámce interoperability a jeho uplatňování orgány veřejné správy členských států.

Program ISA2 měl rovněž přispět k dalším politickým iniciativám, např. k Akčnímu plánu EU pro „eGovernment“ na období 2016–2020 a několika odvětvovým iniciativám týkajícím se interoperability (např. v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, zdraví a evropských fondů) .

Program ISA2 probíhal od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2020 a jeho celkový rozpočet činil 130,9 milionu EUR. Některé činnosti stále probíhají. Prostřednictvím programu byly financovány akce, které byly každoročně vymezeny v ročním pracovním programu. Do ISA2 se mohly zapojit členské státy EU, další členské státy Evropského hospodářského prostoru a kandidátské země. Kromě 28 členských států EU (v roce 2020 to bylo 27 členských států) se programu účastnily čtyři další země.

3.Co se během hodnoceného období změnilo?

Během období, na něž se hodnocení vztahuje, digitalizace a konkrétně interoperabilita získaly na významu na všech úrovních společnosti. Proto tato oblast zůstává prioritou Evropské komise.

3.1.Přijetí nového Evropského rámce interoperability

Evropský rámec interoperability byl v roce 2017 aktualizován a rozšířen, podle plánů uvedených ve sdělení o strategii pro jednotný digitální trh v Evropě a v Akčním plánu EU pro „eGovernment“ na období 2016–2020. Nový Evropský rámec interoperability byl stanoven formou sdělení a byl doplněn akčním plánem interoperability. Program ISA2 tak získal nový politický rámec, který je v souladu s jeho cíli. V únoru 2020 Komise ve sdělení „Evropská strategie pro data “ oznámila, že předloží posílený Evropský rámec interoperability.

3.2.Politické souvislosti

V průběhu hodnoceného období stále rostla politická podpora členských států. V Tallinském prohlášení o elektronické veřejné správě vyjádřili ministři všech členských států EU odpovídající za politiku v oblasti elektronické veřejné správy své odhodlání prosazovat určité zásady, k nimž patří také „interoperabilita jako standard“. Toto odhodlání bylo nedávno potvrzeno v Berlínském prohlášení o digitální společnosti a digitální správě založené na hodnotách , v němž byla vyslovena potřeba uplatňovat při digitální transformaci veřejného sektoru přístup založený na hodnotách, který zahrnuje digitální suverenitu a interoperabilitu.

V únoru 2020 Komise v rámci hlavního cíle, kterým je „Evropa připravená na digitální věk“, přijala sdělení „ Formování digitální budoucnosti Evropy “. Jako klíčové opatření je v něm uvedeno vypracování „rozšířené strategie interoperability vládních institucí v EU“, která má zajistit lepší koordinaci a účinnější přijímání společných norem služeb a toku dat ve veřejném sektoru.

3.3.Regulační prostředí v EU je stále komplexnější