Právní ustanovení celního kodexu Unie jsou nyní v platnosti, avšak těchto sedmnáct elektronických systémů se zavádí postupně, a celní kodex Unie proto stanoví také přechodné období do konce roku 2020, během kterého se mohou v těch celních otázkách, pro které ještě nejsou k dispozici nové elektronické systémy, používat stávající systémy založené na papírových dokladech nebo stávající elektronické systémy. Přechodné období se vztahuje také na povolení (například pro zacházení se subjekty jako s oprávněnými hospodářskými subjekty nebo pro používání „zvláštních celních režimů“) vydaná v souladu s předchozím celním rámcem, celním kodexem Společenství, která se mohou používat i nadále, a to to nejpozději do dubna 2019.

Celní kodex Unie vymezuje právní rámec pro celní pravidla a postupy na celním území EU, jež jsou uzpůsobeny realitě moderního obchodu, jako je globální integrace výrobních a dodavatelských systémů, elektronický obchod a moderní komunikační nástroje. Jeho cílem je usnadnit tok zboží v tranzitním režimu a zboží přepravovaného do Unie a z Unie způsobem, který posílí konkurenceschopnost evropských podniků a současně bude lépe chránit finanční a hospodářské zájmy Unie a členských států a bezpečnost a zabezpečení spotřebitelů v EU. Ke splnění těchto cílů má celní kodex Unie zejména dokončit přechod celního řízení do bezpapírového, integrovaného a plně elektronického prostředí. Celní kodex Unie zavádí obecná pravidla a požadavky týkající se údajů pro účely prohlášení před vstupem a před výstupem zboží, oznámení, žádostí a rozhodnutí. To zahrnuje i aktualizaci nebo vytvoření sedmnácti elektronických systémů.

ØVýhody dostupné pouze oprávněným hospodářským subjektům (jako náhrada za to, že obchodníci, kteří chtějí získat status oprávněného hospodářského subjektu, musí nyní splňovat další kritéria): i) celkové nebo částečné snížení jistoty, kterou je třeba poskytnout, aby bylo možné využívat odkladu platby cla; ii) centralizované celní řízení, jež subjektům umožňuje podávat celní prohlášení a platit clo centrálně z místa jejich usazení, a nikoli v jiných členských státech, ve kterých je zboží předloženo celnímu orgánu; iii) upuštění od povinnosti předložit zboží v rámci zjednodušení zápisů do záznamů deklaranta; iv) tzv. samoschvalování, jež umožňuje, aby si spolehlivé hospodářské subjekty vypočítaly výši cla, jež má být zaplaceno, a aby prováděly určité kontroly jménem celního orgánu; a v) povolení přemísťovat zboží do jiného členského státu, zatímco je dosud v dočasném uskladnění (tj. před tím, než je zboží přiděleno k celnímu projednání).

1.systém registrovaných vývozců – REX (nový): má za cíl zpřístupnit aktuální informace o registrovaných vývozcích usazených v zemích GSP (tj. zemích, jež využívají všeobecného systému preferencí EU, který poskytuje preferenční přístup na trh EU) a o subjektech Evropské unie vyvážejících do zemí GSP a do některých dalších zemí;

Podle celního kodexu Unie musí být výměna informací mezi hospodářskými subjekty a celními orgány a mezi celními orgány navzájem do konce roku 2020 založena výhradně na elektronickém zpracování dat. To je vnímáno jako důležitý krok vpřed k usnadnění dovoleného obchodu, snížení administrativní zátěže a zajištění toho, aby harmonizované požadavky platily v celé EU. K dosažení tohoto cíle se v souladu s harmonogramem stanoveným v pracovním programu pro celní kodex Unie aktualizuje nebo vyvíjí sedmnáct elektronických systémů. Tyto systémy lze rozdělit do dvou kategorií: i) čtrnáct transevropských systémů, které mají být vyvinuty nebo aktualizovány Komisí ve spolupráci s členskými státy, včetně ústředních systémů a systémů, jež mají národní složku, kterou budou zavádět členské státy; a ii) tři vnitrostátní systémy, které musí vyvinout nebo aktualizovat členské státy.

I.Změna článku 136 celního kodexu Unie týkající se zboží, které dočasně opustilo celní území Unie námořní nebo vzdušnou cestou. Tato změna byla nezbytná, aby se zajistil řádný celní dohled v případě určitého zboží, které vstupuje do Unie prostřednictvím jednoho přístavu, ale pokračuje v cestě na nákladní lodi do druhého přístavu v Unii a je vyloženo až v tomto druhém přístavu. V důsledku této změny musí být toto zboží předloženo celním orgánům také v tomto druhém přístavu.

oZměna aktu v přenesené pravomoci s cílem obnovit ustanovení, jež existovalo podle právních předpisů o celním kodexu Společenství. Zástupci hospodářských subjektů poukázali na to, že balíček celního kodexu Unie neobsahuje žádné ustanovení, které by držiteli povolení ke konečnému užití výslovně povolovalo skladovat v jedné nádrži energetické produkty zařazené do různých podpoložek. Z důvodů souvisejících s technickými vlastnostmi těchto produktů toto omezení znemožňuje taková povolení ke konečnému užití využívat v praxi.

První lhůtou pro uvedení některých ze sedmnácti informačních systémů uvedených v pracovním programu pro celní kodex Unie do provozu byl rok 2017, a tato lhůta byla splněna:

·Dne 1. ledna 2017 Komise zahájila činnost systému registrovaných vývozců (REX). Tato nová databáze obsahuje údaje o registrovaných vývozcích v zemích, na které se vztahuje všeobecný systém preferencí EU, a údaje o některých registrovaných subjektech v EU, a to i v souvislosti s dohodu o volném obchodu s Kanadou. To umožňuje hospodářským subjektům v EU zkontrolovat, zda je dodavatel registrován a smí vystavovat deklarace o původu, a umožní také celním orgánům EU ověřovat čísla REX uvedená v celních prohlášeních podle centrální databáze. V EU se až dosud zaregistrovalo přibližně 20 000 vývozců a v zemích, na něž se vztahuje všeobecný systém preferencí a které již tento systém používají, se zaregistrovalo přibližně 11 000 vývozců. Reakce obdržené od hospodářských subjektů, od celních orgánů EU a od příslušných orgánů v zemích, na něž se vztahuje všeobecný systém preferencí, byly velmi kladné a dosud se nevyskytly žádné stížnosti.

·V říjnu 2017 Komise uvedla do provozu systém rozhodování celních orgánů a současně i systém jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu. Systém rozhodování celních orgánů představuje významný krok kupředu v harmonizaci způsobu, jakým jsou řízena povolení ve 28 členských státech. Tento systém má společné složky (obchodní portál EU, centrální systém pro řízení rozhodování celních orgánů a služby informací o zákaznících) a vnitrostátní složky (vnitrostátní obchodní portál a vnitrostátní systém pro řízení rozhodování celních orgánů). Umožňuje zpracovávat dvacet dva celních povolení, jako např. povolení pro zjednodušené postupy, centralizované celní řízení, aktivní a pasivní zušlechťovací styk, povolení týkající se souborných jistot, povolení pro odklad platby, tranzit a některá další. Hospodářský subjekt může vyplnit žádost o povolení prostřednictvím systému jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu, který mu umožní přístup do systému rozhodování.

·V říjnu 2017 byla dokončena první fáze systému závazných informací o sazebním zařazení zboží (ZISZ), což byl konečný termín pro dokončení této fáze.

Také většina ostatních elektronických systémů je na cestě k dokončení ve lhůtách stanovených v pracovním programu. V důsledku toho se předpokládá, že do konce roku 2020 bude dokončeno téměř osmdesát procent práce Komise na transevropských systémech.

Zároveň se však také ukazuje, že ne všechny systémy se podaří plně dokončit do roku 2020. Tato lhůta byla vždy považována za ambiciózní vzhledem ke složitosti úkolu a k nákladům na zavedení nových informačních systémů v celé EU. Při stanovení této lhůty se předpokládalo, že pravidla doplňující a provádějící celní kodex Unie (akt v přenesené pravomoci, prováděcí akt a přechodný akt v přenesené pravomoci) budou přijaty velmi brzy po přijetí celního kodexu Unie v roce 2013, tak aby jejich ustanovení mohla být zohledněna při vývoji informačních systémů. Diskuse ohledně těchto doplňujících a prováděcích ustanovení však trvaly mnohem déle, než se předpokládalo, a tyto akty byly přijaty ve své konečné podobě až koncem roku 2015 / počátkem roku 2016. To na druhé straně vedlo ke zpoždění při vypracování funkčních specifikací elektronických systémů týkajících se celních prohlášení a oznámení, jež jsou založeny na požadavcích na data stanovených v příloze B aktu v přenesené pravomoci a prováděcího aktu k celnímu kodexu Unie. Složitost systémů byla v celém rozsahu zjevná až po dokončení těchto technických specifikací.

Kromě toho se ukázalo, že jedním z hlavních problémů při vývoji informačních systémů je harmonizace požadavků týkajících se dat (tj. údajů, které celní orgány členských států vyžadují od hospodářských subjektů). Harmonizace údajů je zásadní pro interoperabilitu různých elektronických systémů a pro harmonizované uplatňování právních předpisů. Je také nezbytná pro zajištění souladu s mezinárodními datovými modely, jako jsou datové modely Světové celní organizace, a tedy pro zajištění propojení s informačními systémy třetích zemí a usnadnění obchodu. Tato práce však vyžaduje mnohem větší investice z hlediska času a financí, než se předpokládalo, do kompletního přeprogramování některých stávajících elektronických systémů.

Jiným problémem je, že vzhledem k úzkému vzájemnému propojení elektronických systémů je důležité zavádět je ve správném pořadí (sekvencování), aby se zajistilo, že budou respektovány vzájemné závislosti a že změny v oblasti správy a obchodu budou zaváděny strukturovaným a soudržným způsobem.

Problémy vznikají zejména v souvislosti s aktualizací systému kontroly při dovozu (ICS). Tento systém byl navržen v reakci na obavy o bezpečnost po útocích z 11. září a v rámci norem pro mezinárodní obchod prosazovaných Světovou celní organizací. Vyžaduje, aby dopravci zasílali určitý počet datových prvků elektronicky celnímu úřadu EU v místě prvního vstupu předtím, než zboží vstoupí na území, a ve většině případů dokonce předtím, než toto zboží opustí zemi vývozu. V rámci celního kodexu Unie je cílem zlepšit stávající systém kontroly při dovozu. Předpokládá se například, že aktualizovaný systém kontroly při dovozu (ICS 2) zavede evropskou centrální evidenci, jež umožní shromažďovat kvalitní předběžné informace o nákladech v reálném čase; stanoví vícenásobné oznamování (tj. aby nezbytné údaje o zboží vstupujícím do celní unie mohl poskytovat nejen dopravce, ale i dovozce, příjemce nebo jiná příslušná osoba); zajistí harmonizované obchodní rozhraní, jež hospodářským subjektům umožní předkládat předběžné informace o nákladu standardizovaným a harmonizovaným způsobem; a poskytne nástroje, jež pomohou celním orgánům pro účely řízení rizik kontrolovat velké objemy informací uchovávaných v evidenci. Ukázalo se však, že systém kontroly při vývozu vyžaduje mnohem více práce, než se předpokládalo, zejména kvůli vysokým požadavkům na bezpečnost údajů v centrální evidenci, vysokým provozním nákladům, výše uvedené potřebě harmonizovat požadavky na údaje a potřebě více funkcí sdílených na úrovni EU, aby se snížily požadavky na souběžné nákladné investice na úrovni členských států.

c.Příští kroky

Komise bude pokračovat v pravidelných diskusích s členskými státy a podniky, aby se zajistilo, že celní kodex Unie usnadňuje obchod. Zjednodušení celních předpisů a postupů zavedených celním kodexem Unie již dosahuje dobrých výsledků a hospodářské subjekty je převážně uvítaly. Někteří však tvrdí, že celní kodex Unie nejde dosti daleko v usnadňování obchodu. Poukazují na to, že k tomu, aby bylo možné využívat určitých zjednodušení, je nyní povinné mít status oprávněného hospodářského subjektu a že toto znevýhodní malé společnosti, které nejsou schopny investovat do získání statusu oprávněného hospodářského subjektu; přitom to byly právě podniky, které požadovaly určité zvláštní výhody pro oprávněné hospodářské subjekty výměnou za investice a úsilí, jež dotyčné hospodářské subjekty vkládají do získání povolení oprávněného hospodářského subjektu. Mnozí zástupci hospodářských subjektů také poukazují na to, že bude trvat příliš dlouho, než se plně materializují výhody vyplývající z celního kodexu Unie, a to kvůli dlouhým přechodným obdobím, kdy bude povoleno v některých členských státech dále používat také systémy založené na papírových dokladech, naproti tomu druzí usilují o delší přechodná období pro splnění všech nových elektronických požadavků. Někteří zástupci hospodářských subjektů dále poukazují na trvající rozdíly ve výkladu pravidel mezi členskými státy.

Komise bude také i nadále v úzké konzultaci se zúčastněnými stranami pracovat na zjišťování chyb a technických nesrovnalostí v legislativním balíčku. Právní akty celního kodexu Unie čítají více než 2 000 stran, a proto je nevyhnutelné, že v legislativním balíčku bude i nadále nutné provádět úpravy. Předchozí celní kodex Společenství a příslušná prováděcí ustanovení k němu si vyžádaly několik změn.

Pokud jde o celní orgány, jejich zásadní funkcí je chránit příjmy a zajistit bezpečnost a ochranu. Proto se musí i nadále usilovat o zajištění správné rovnováhy mezi kontrolami a usnadněním obchodních činností a zajištění rychlého řešení jakýchkoli problémů v této oblasti. Do této práce budou i nadále intenzivně zapojovány Evropský parlament, Evropský účetní dvůr a útvary Komise odpovědné za ochranu vlastních zdrojů EU a boj proti podvodům.

Pokud jde o elektronické systémy celního kodexu Unie, Komise se domnívá, že je nezbytné u některých systémů prodloužit lhůtu, aby bylo možné zajistit bezproblémové zavedení ostatních systémů v konečném termínu do roku 2020. Členské státy a podniky potřebují realistické časové plány a právní jistotu, pokud jde o opatření týkající se výměny a uchovávání celních informací, a na zajištění každého elektronického systému potřebují v průměru dva roky. Pokud je pravděpodobné, že některé systémy nebudou k uvedenému datu zavedeny, musí to být vyjasněno do roku 2018 a musí být poskytnuta jistota ohledně toho, které právní předpisy budou při neexistenci těchto systémů platit.

Komise proto navrhuje:

i) Komise provede průběžné hodnocení celního kodexu Unie do konce roku 2021 a komplexní kontrolu účelnosti, až budou zavedeny všechny elektronické systémy. Kontrola účelnosti umožní Komisi rozhodnout v dlouhodobém horizontu, zda je nutné provést zásadní změny politiky, aby celní kodex Unie i nadále splňoval svůj účel v globálním obchodním prostředí a aby mohl i nadále zajišťovat vhodnou rovnováhu mezi usnadněním obchodních činností a kontrolami;

ii) v době před kontrolou účelnosti může Komise i nadále předkládat návrhy na jakékoli opravy nebo technické změny právního balíčku celního kodexu Unie, jež budou nezbytné pro zajištění pokračujícího hladkého fungování právního rámce;

iii) Komise zváží, zda by neměla počátkem roku 2018 předložit legislativní návrh na prodloužení lhůty pro trvající uplatňování přechodných opatření ve vztahu k omezenému počtu elektronických systémů, které nebudou v plném rozsahu zavedeny ve lhůtě do roku 2020. V návaznosti na to bude přijato prováděcí rozhodnutí Komise s odpovídající aktualizací pracovního programu. Systémy, u nichž se v současné době jeví jako pravděpodobné, že budou vyžadovat další práci po roce 2020, jsou tyto:

-aktualizace systému kontroly při dovozu (ICS), nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS) a automatizovaného systému vývozu (AES) a dále vývozní složka systému pro zvláštní režimy,

-zavedení systémů centralizovaného celního řízení pro dovoz (CCI), pro důkaz o statusu Unie (PoUS) a řízení záruk (GUM).