[pic] | EVROPSKÁ KOMISE |

V Bruselu dne 30.6.2010

KOM(2010) 350 v konečném znění

2010/0198 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY (EU)

o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie

{SEK(2010) 796}{SEK(2010) 797}

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

SOUVISLOSTI NÁVRHU

V Evropské unii (EU) patentovou ochranu v současnosti poskytují národní patenty udělované členskými státy nebo evropské patenty udělované Evropským patentovým úřadem (EPO) podle Evropské patentové úmluvy (EPC). Když je udělen evropský patent, musí být validován v členských státech, kde se žádá o ochranu.

Má-li být evropský patent validován na území členského státu, může vnitrostátní právo mj. vyžadovat, aby držitel patentu předložil překlad evropského patentu do úřadního jazyka uvedeného členského státu. Aby se snížily náklady způsobené požadavky na validaci, přijaly v roce 2000 smluvní státy Evropské patentové úmluvy tzv. „Londýnskou dohodu“[1], která v současnosti platí v deseti členských státech EU. Londýnská dohoda je dobrovolná, a proto vede k rozdílům mezi překladatelskými režimy v členských státech EU. Sedmnáct členských států není smluvními stranami Londýnské dohody a stále vyžaduje překlad celého patentu do svého úředního jazyka. Pouze Francie, Německo, Lucembursko a Spojené království (jejichž úřední jazyky jsou úředními jazyky Evropského patentového úřadu) se dohodly, že se bez požadavků na překlad zcela obejdou. Dalších šest členských států EU, které ratifikovaly Londýnskou dohodu (ale jejich jazyk není jazykem Evropského patentového úřadu), se dohodlo, že se požadavků na překlad vzdá pouze částečně. Stále vyžadují překlad nároků do svého úředního jazyka a v některých členských státech také překlad popisu do angličtiny, pokud byl evropský patent udělen ve francouzštině nebo v němčině.

Současný patentový systém v EU, zejména pokud jde o požadavky na překlad, se tak vyznačuje velmi vysokými náklady a složitostí. Evropský patent validovaný v 13 zemích stojí až 20 000 EUR, z toho téměř 14 000 tvoří pouze náklady na překlady. Evropský patent je tak více než 10krát dražší než patent Spojených států, který stojí přibližně 1 850 EUR[2]. Vysoké náklady v Evropě by se značně snížily, kdyby pro patent EU existovala cenově výhodná, právně bezpečná a zjednodušená ujednání o překladu. Podle tohoto návrhu by poplatky za zpracování patentu EU pro všech 27 členských států činily méně než 6 200 EUR, z toho pouze 10 % za překlad. Pokud by se zlepšila dostupnost patentové ochrany, zejména pro malé a střední podniky (dále jen „MSP“) a veřejné výzkumné organizace, měl by být cenově dostupný patent EU významným prvkem při stimulaci inovací a konkurenceschopnosti v EU.

V srpnu 2000 přijala Komise návrh nařízení Rady o patentu Společenství na základě článku 308 Smlouvy o ES[3]. Cílem návrhu bylo vytvoření jednotného titulu patentu Společenství, který je dostupný, pokud jde o náklady na překlad. Po udělení patentu Evropským patentovým úřadem v jednom z úředních jazyků Evropského patentového úřadu (v angličtině, francouzštině nebo němčině) a zveřejnění v uvedeném jazyce spolu s překladem nároků do ostatních dvou úředních jazyků Evropského patentového úřadu by nabyl patent Společenství účinku v celé EU. V roce 2002 přijal Evropský parlament legislativní usnesení[4]. V roce 2003, na základě společného politického přístupu[5], zahájila Rada diskuse o jiném řešení, které vyžadovalo překlady nároků do všech jazyků EU. Nebylo však dosaženo konečné shody vzhledem k tomu, že uživatelé patentového systému tento přístup odmítli jako příliš nákladný a příliš složitý.

Diskuse o návrhu byly v Radě opět zahájeny po přijetí sdělení Komise „Zlepšení patentového systému v Evropě“ v dubnu 2007[6]. Sdělení potvrdilo odhodlání vytvořit jednotný patent Společenství. Nabídlo také, že se s členskými státy bude zabývat přístupem k ujednáním o překladu s cílem snížit náklady a zároveň usnadnit šíření patentových informací ve všech úředních jazycích EU.

V prosinci 2009 přijala Rada závěry ke sdělení „Zlepšení patentového systému v Evropě“[7] a obecný přístup k návrhu nařízení o patentu EU[8]. Vzhledem ke změně právního základu pro vytvoření patentu EU po vstupu v platnost Lisabonské smlouvy musí se nyní ujednání o překladu pro patent EU, jež byla původně obsažena v návrhu Komise z roku 2000, stát předmětem samostatného návrhu. Předkládaný návrh z větší části přejímá systém překladu z původního návrhu Komise, ale vychází z pokroku, kterého bylo dosaženo v Radě od obnovení diskuse v roce 2007.

Závěry Rady potvrzují potřebu nařízení o ujednáních o překladu, které by mělo vstoupit v platnost spolu s nařízením o patentu EU. Závěry potvrdily, že má-li být patent EU v potřebném rozsahu funkční, budou možná muset být provedeny změny Evropské patentové úmluvy. Rada se také dohodla na hlavních rysech jednotného soudu pro patenty, který je dalším hlavním prvkem při zlepšování patentového systému v Evropě. Závěry však není dotčeno očekávané stanovisko Soudního dvora Evropské unie ke slučitelnosti předlohy dohody o vytvoření jednotného soudu pro patenty se smlouvami o EU.

Ve strategii Evropa 2020[9] Komise navíc v rámci stěžejní iniciativy Inovace v Unii opětovně potvrdila své odhodlání usilovat o vytvoření jednotného patentu EU a zvláštního soudu pro patenty, aby se zlepšily rámcové podmínky pro inovace jako hnací sílu budoucího růstu. Ve dnech 25.–26. března 2010 se Evropská rada dohodla na hlavních prvcích této strategie[10]. Ve zprávě Maria Montiho pro předsedu Komise[11] bylo také zdůrazněno, že podniky a inovátoři, zejména MSP, potřebují mít přístup k atraktivnímu a cenově výhodnému jednotnému patentovému režimu a soudnímu systému. Tato zpráva naléhavě doporučila schválit jednotný patent i jednotný soud pro patenty, konstatovala, že patent je zkušebním kamenem, na kterém lze ověřit vážnost závazku oživit jednotný trh, a vyzvala Komisi, aby si zachovala ambice v této oblasti. Sdělení Komise s názvem „Oživení jednotného trhu“ plánované na podzim 2010 by mělo patentovou reformu potvrdit jako jednu z priorit oživení. Tento návrh ujednání o překladu pro patent EU je tedy nezbytnou součástí dosažení tohoto cíle.

KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN

V lednu 2006 zahájila Komise rozsáhlou konzultaci o budoucí patentové politice v Evropě[12]. Bylo doručeno více než 2 500 odpovědí od různých zainteresovaných stran, včetně podniků ze všech hospodářských odvětví, odvětvových sdružení, sdružení MSP, praktických uživatelů patentů, orgánů veřejné moci a akademických pracovníků. Odpovědi zřetelně ukazovaly zklamání z nedostatečného pokroku ve věci patentu Společenství. Zejména obsahovaly ostrou kritiku ujednání o překladu společného politického přístupu Rady ze dne 3. března 2003[13]. Téměř všechny zainteresované strany toto řešení odmítly jako neuspokojivé vzhledem k vysokým nákladům a praktickým potížím pro držitele patentu i k právní nejistotě pro všechny uživatele patentového systému, která pramení z právního účinku, jenž by byl překladům přisuzován. Podpora jiných variant se značně lišila; některé zainteresované strany požadovaly režim pouze v angličtině, zatímco jiné upřednostňovaly různá mnohojazyčná ujednání. Navzdory této kritice však zainteresované strany vyjádřily trvalou podporu jednotnému, cenově dostupnému a konkurenceschopnému patentu Společenství. Tyto vzkazy byly potvrzeny na veřejném slyšení konaném dne 12. července 2006.

Diskuse se zainteresovanými stranami pokračovaly po přijetí sdělení v dubnu 2007. Ve dnech 16.–17. října 2008 Komise společně s francouzským předsednictvím uspořádala konferenci o právech průmyslového vlastnictví v Evropě[14]. Účastníci zopakovali, že patent EU „by měl být cenově výhodný, právně bezpečný a měl by omezit složitost“, a vyjádřili širokou podporu novým iniciativám na rozvoj specializovaných strojových překladů dokumentů týkajících se patentů a informací o nich[15].

Ujednáními o překladu pro patent EU se také obšírně zabývala konzultace k iniciativě „Small Business Act“ v roce 2008. Zainteresované strany opět označily jako hlavní překážku patentové ochrany v EU vysoké náklady na patentování a požadovaly co nejdříve vytvořit jednotný patent EU[16]. V jednotlivých příspěvcích ke konzultaci podniky obecně a zástupci MSP zvlášť jednoznačně požadovali pro budoucí patent EU významné snížení nákladů na patentování (včetně nákladů na překlad)[17]. Jiné nedávné postoje zainteresovaných stran odkazovaly na překlady pro patent EU. Nový přístup založený na specializovaných strojových překladech je obecně vítán, ale zdůrazňuje se, že tyto strojové překlady nesmějí mít žádný právní účinek a musí být využívány pouze k informativním účelům.

POSOUZENÍ DOPADů

Tento návrh doprovází posouzení dopadů, které porovnává hospodářský dopad čtyř variant:

1) patentový systém EU pouze v angličtině,

2) patent EU zpracovaný, udělený a zveřejněný v jednom ze tří úředních jazyků Evropského patentového úřadu s nároky přeloženými do ostatních dvou úředních jazyků,

3) patent EU zpracovaný, udělený a zveřejněný jako u varianty 2, ale s nároky přeloženými do ostatních čtyř nejběžnějších úředních jazyků EU a

4) patent EU zpracovaný, udělený a zveřejněný jako u variant 2 a 3, ale s nároky přeloženými do všech jazyků EU.

Analýza, jež byla součástí posouzení dopadů, prokázala, že varianta 2 je nejvýhodnější možností, neboť zachovává jazykový režim dobře fungujícího systému EPO a vyžaduje pouze minimální náklady na překlad.

PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

Lisabonská smlouva stanovila pro vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu v Evropské unii, nový právní základ, článek 118 Smlouvy o fungování EU. První odstavec tohoto článku stanoví základ pro přijetí opatření o vytvoření těchto práv řádným legislativním postupem. Na základě tohoto článku bude patent EU vytvořen nařízením xx/xx o patentu Evropské unie. Jak vyplývá z nařízení xx/xx, patent EU bude evropský patent udělovaný Evropským patentovým úřadem.

Ustanovení čl. 118 odst. 2 představují základ pro stanovení pravidel pro používání jazyků ve vztahu k evropským právům duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu, zvláštním legislativním postupem formou nařízení, přičemž Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem.

Problémy vysokých nákladů a složitosti, které vyplývají ze současného roztříštěného patentového systému, zejména z požadavků na překlad stanovených členskými státy, může vyřešit pouze jednotný patent vytvořený na úrovni EU.

ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY

Návrh uvádí mj. nutnost mechanismů, které se týkají spuštění automatického strojového překladatelského programu Evropského patentového úřadu. Návrh nemá dopad na rozpočet EU.

PODROBNÝ POPIS

Komentáře k článkům

Článek 1 – Předmět

Tento článek vymezuje předmět tohoto nařízení.

Článek 2 – Definice

Tento článek stanoví definice hlavních výrazů používaných v tomto nařízení.

Článek 3 – Zveřejnění popisu patentu EU

Tento článek stanoví, že jakmile je popis patentu EU zveřejněn v souladu s čl. 14 odst. 6 Evropské patentové úmluvy, není zapotřebí další překlad. Podle čl. 14 odst. 6 Evropské patentové úmluvy se popis patentu EU zveřejňuje v jazyce řízení (jednom ze tří úředních jazyků Evropského patentového úřadu, v němž byla žádost o patent podána – v angličtině, francouzštině nebo němčině) a zahrnuje překlad nároků do ostatních dvou jazyků Evropského patentového úřadu. Tento minimální požadavek stanovený v Evropském patentovém úřadě se rovněž použije na patenty EU, nebude však požadován žádný další překlad po udělení patentu EU. Článek rovněž stanoví, že v souladu s Evropskou patentovou úmluvou bude závazné znění popisu v jazyce řízení.

Tento požadavek je totožný s původním návrhem Komise na nařízení o patentu Společenství ze srpna 2000 a staví na stávajícím systému úředních jazyků na Evropském patentovém úřadě a na používání jazyků většinou žadatelů[18]. Toto řešení bude mít pravděpodobně příznivý dopad na všechny uživatele patentového systému v Evropě, neboť povede ke značnému snížení nákladů na překlad.

Článek 4 – Překlad v případě sporu

Tento článek požaduje, aby v případě soudního sporu držitel patentu poskytl na žádost údajného porušovatele úplný překlad patentu EU do úředního jazyka členského státu, ve kterém došlo k údajnému porušení nebo ve kterém má údajný porušovatel bydliště. Držitel patentu také na žádost příslušného soudu v Evropské unii poskytne úplný překlad patentu EU do jednacího jazyka uvedeného soudu. Náklady na tyto překlady ponese držitel patentu.

Článek 5 – Zpráva o provádění tohoto nařízení

Tento článek stanoví hodnocení včetně zprávy o provádění nařízení. Nejpozději pět let od data vstupu v platnost tohoto nařízení Komise předloží Radě zprávu o fungování ujednání o překladu pro patent EU a popřípadě předloží návrhy na změnu tohoto nařízení.

Článek 6 – Vstup v platnost

Tento článek stanoví, že toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie , ale použije se od data vstupu v platnost nařízení o patentu Evropské unie. Jelikož podstatná právní ustanovení použitelná na patent EU jako na evropské právo duševního vlastnictví by se řídila nařízením o patentu EU, ale ujednání o překladu použitelná na tyto patenty by upravoval tento návrh, musely by být oba legislativní nástroje používány společně.

Doprovodná opatření, která mají být stanovena společně s vytvořením patentu EU

Překlady pro účely poskytnutí patentových informací

Mezi Evropskou unií a Evropským patentovým úřadem musí být uzavřena nezbytná ujednání, aby strojové překlady patentových přihlášek a popisů patentů byly dostupné ve všech úředních jazycích Evropské unie, aniž by žadatelům vznikly další náklady. Tyto překlady by měly být dostupné na požádání, on-line a bezplatně po zveřejnění patentové přihlášky. Byly by poskytovány pro účely patentových informací a neměly by právní účinek. Uživatelům by to bylo vysvětleno v příslušném prohlášení. Na rozdíl od současné praxe, kdy jsou překlady poskytovány několik měsíců po udělení – když jsou již méně potřebné a zřídka využívané – by jejich včasná dostupnost mohla výrazně zlepšit šíření patentových informací, zejména mezi jednotlivé vynálezce, výzkumné pracovníky a inovační MSP. Cílem strojového překladatelského programu bude poskytovat vysoce kvalitní překlady založené na technických normách včetně elektronických slovníků se slovní zásobou propojenou se systémem mezinárodního patentového třídění.

Evropský patentový úřad již vypracoval vysoce kvalitní strojové překlady v omezeném počtu jazyků. Komise také podporuje projekt strojových překladů (Jazykové překlady patentů on-line, PLuTO)[19], který zahrnuje vývoj překladatelského softwaru na základě patentové dokumentace pro všechny úřední jazyky členských států EU v příštích pěti letech. Vytvoření patentu EU by si vyžádalo zrychlení práce a spuštění tohoto programu pro všechny jazyky EU. Prováděcí ustanovení použitelná na systém strojového překladu by musel stanovit výběrový výbor správní rady Evropského patentového úřadu složený ze zástupců EU a všech členských států.

Náhrada nákladů

Evropské patentové přihlášky lze v souladu s čl. 14 odst. 2 Evropské patentové úmluvy podávat v jakémkoliv jazyce. Pokud jazyk přihlášky není úředním jazykem Evropského patentového úřadu, musí být v předepsané lhůtě poskytnut překlad přihlášky do jednoho z úředních jazyků Evropského patentového úřadu, aby Evropský patentový úřad mohl přihlášku zpracovat. Podle současných prováděcích předpisů Evropské patentové úmluvy[20] mají žadatelé, kteří podají přihlášku v jazyce, jenž není úředním jazykem Evropského patentového úřadu, nárok na částečnou náhradu nákladů na překlad v různých fázích řízení u Evropského patentového úřadu v podobě snížení poplatku. To by také platilo pro patenty EU. Avšak co se týče žadatelů o patenty EU se sídlem v členských státech EU, jsou přijata nezbytná ujednání, která stanoví ne pouze částečnou, ale plnou náhradu nákladů na překlad do výše pevně stanoveného stropu. Tyto dodatečné náhrady by byly financovány z poplatků za patenty EU vybraných Evropským patentovým úřadem. Tato ujednání by musela být stanovena výběrovým výborem správní rady Evropského patentového úřadu složeným ze zástupců EU a všech členských států.

2010/0198 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY (EU)

o ujednáních o překladu pro patent Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 118 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

poté, co postoupila návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[21],

v souladu se zvláštním legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

1. Ve smyslu nařízení xx/xx o patentu Evropské unie[22] byl vytvořen patent Evropské unie (dále jen „patent EU“). V souladu s čl. 118 odst. 1 Smlouvy nařízení zajišťuje jednotnou patentovou ochranu v Evropské unii a stanoví zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie.

2. Ujednání o překladu pro patent EU, která jsou cenově výhodná, zjednodušená a zajišťují právní jistotu, by měla stimulovat inovace, měla by zejména přinášet prospěch malým a středním podnikům (dále jen „MSP“) a měla by doplňovat sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Zelenou malým a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu[23]. Díky těmto ujednáním o překladu by přístup k patentu EU a k patentovému systému jako celku měl být snazší, méně nákladný a méně riskantní.

3. Protože za udělování evropských patentů, včetně patentů EU, je zodpovědný Evropský patentový úřad, měla by ujednání o překladu pro patent EU vycházet ze současného postupu uplatňovaného Evropským patentovým úřadem. Cílem uvedených ujednání by mělo být dosažení potřebné rovnováhy mezi zájmy hospodářských subjektů a veřejným zájmem, pokud jde o náklady na řízení a dostupnost technických informací.

4. V případě sporu, který se týká patentu EU, je oprávněným požadavkem, aby držitel patentu poskytl úplný překlad patentu EU do úředního jazyka členského státu, ve kterém došlo k údajnému porušení nebo ve kterém má údajný porušovatel bydliště. Držitel patentu také na žádost příslušného soudu v Evropské unii musí poskytnout úplný překlad patentu EU do jednacího jazyka uvedeného soudu. Tyto překlady by měly být poskytnuty na náklady držitele patentu.

5. Má-li být usnadněn přístup k patentu EU, zejména pro MSP, měli by mít žadatelé, jejichž jazyk není shodný s úředními jazyky Evropského patentového úřadu, možnost podávat přihlášky v jakémkoliv jiném úředním jazyce Evropské unie. Jako doplňující opatření by pro žadatele, kteří získají patenty EU a mají bydliště nebo sídlo v členském státě, jehož úřední jazyk je jiný než úřední jazyky Evropského patentového úřadu, měl být do doby vstupu tohoto nařízení v platnost vytvořen systém dodatečných náhrad nákladů spojených s překladem z uvedeného jazyka do jazyka řízení Evropského patentového úřadu nad rámec, který již v současnosti existuje pro evropské patenty.

6. Na podporu dostupnosti patentových informací a šíření technologických znalostí by měl do doby vstupu tohoto nařízení v platnost existovat systém strojových překladů pro popisy patentů EU do všech úředních jazyků EU. Tyto strojové překlady by měly být pouze informativní a neměly by mít žádný právní účinek.

7. Jelikož podstatná ustanovení použitelná na patent EU jako na evropské právo duševního vlastnictví se řídí nařízením xx/xx o patentu Evropské unie a doplňují je ujednání o překladu stanovená v tomto nařízení, mělo by se toto nařízení používat od data vstupu v platnost nařízení xx/xx.

8. V souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii může být cíle zamýšlené činnosti, a to vytvoření jednotného a zjednodušeného překladatelského režimu pro patent EU, dosaženo pouze na evropské úrovni. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

9. Tímto nařízením nejsou dotčena pravidla pro používání úředních jazyků v orgánech Unie stanovená v souladu s článkem 342 Smlouvy o fungování Evropské unie a s nařízením Rady č. 1/1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1 Předmět

Toto nařízení stanoví ustanovení o ujednáních o překladu použitelných na patent Evropské unie.

Článek 2 Definice

Pro účely tohoto nařízení platí tyto definice:

a) „Patentem Evropské unie“ (dále jen „patent EU“) se rozumí patent vymezený v nařízení xx/xx o patentu Evropské unie.

b) „Popis patentu EU“ zahrnuje popis, nároky a veškeré výkresy.

Článek 3 Zveřejnění popisu patentu EU

10. Po zveřejnění popisu patentu EU v souladu s čl. 14 odst. 6 Úmluvy o udělování evropských patentů ze dne 5. října 1973 v pozměněném znění (dále jen „Evropská patentová úmluva“) již nejsou zapotřebí další překlady.

11. Znění patentu EU v úředním jazyce Evropského patentového úřadu, na který čl. 14 odst. 3 Evropské patentové úmluvy odkazuje jako na jazyk řízení, je závazné.

Článek 4 Překlad v případě sporu

12. V případě sporu, který se týká patentu EU, poskytne držitel patentu na žádost údajného porušovatele úplný překlad patentu do úředního jazyka členského státu, ve kterém došlo k údajnému porušení nebo ve kterém má údajný porušovatel bydliště.

13. V případě sporu, který se týká patentu EU, poskytne držitel patentu na žádost příslušného soudu v Evropské unii během soudního řízení úplný překlad patentu do jednacího jazyka soudu.

14. Náklady na překlad uvedený v odstavcích 1 a 2 nese držitel patentu.

Článek 5 Zpráva o provádění tohoto nařízení

Nejpozději do pěti let od data vstupu v platnost tohoto nařízení Komise předloží Radě zprávu o fungování ujednání o překladu pro patent EU a popřípadě předloží návrhy na změnu tohoto nařízení.

Článek 6 Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .

Použije se ode dne [ datum vstupu v platnost nařízení xx/xx o patentu Evropské unie ].

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se smlouvami.

V Bruselu dne […].

Za Radu

předseda/předsedkyně

[1] Dohoda o použití článku 65 EPC, Úř. věst. EPO 550, 2001.

[2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie a Didier François, the Cost factor in Patent Systems, Université Libre de Bruxelles Working Paper WP-CEB 06-002, Brusel 2006, s.17.

[3] Návrh nařízení Rady o patentu Společenství, KOM(2000) 412.

[4] Legislativní usnesení Evropského parlamentu k návrhu nařízení Rady o patentu Společenství (KOM(2000) 412 – C5-0461/2000 – 2000/0177(CNS)), Úř. věst. C 127E, 29.5.2003, s. 519–526.

[5] Dokument Rady 7159/03.

[6] Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě, KOM(2007) 165.

[7] Dokument Rady 17229/09.

[8] Dokument Rady 16113/09 Add 1.

[9] Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, KOM(2010) 2020.

[10] Závěry Evropské rady, 25.–26. března 2010, EUCO 7/10.

[11] Nová strategie pro jednotný trh – ve službách evropského hospodářství a společnosti – zpráva Maria Montiho pro předsedu Evropské komise Josého Manuela Barrosa, 9. května 2010.

[12] Konzultační dokument, odpovědi zainteresovaných stran a zpráva o předběžných zjištěních konzultace jsou dostupné na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm.

[13] Dokument Rady 6874/03, 2 490. zasedání Rady – konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum), Brusel, 3. března 2003.

[14] Dokumenty a závěry konference jsou dostupné na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm.

[15] Viz dokument Rady 6985/08, 28. února 2008, a dokument Rady 8928/08, 28. dubna 2008.

[16] „Small Business Act“ pro Evropu, zpráva o výsledcích veřejné konzultace, 22. dubna 2008, dostupná na adrese www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom.

[17] Očekávání Evropského sdružení řemesel a malých a středních podniků (UEAPME) v souvislosti s návrhem iniciativy „Small Business Act“, 14. prosince 2007, dostupné na adrese www.ueapme.com. Reakce na konzultaci k iniciativě „Small Business Act“ pro Evropu, 2. dubna 2008, dostupná na adrese http://www.eurochambres.eu.

[18] V současnosti 88,9 % žadatelů o evropské patenty podává své patentové přihlášky v angličtině, francouzštině nebo němčině. Žadatelé z Evropy používají tyto jazyky jako jazyk přihlášky v 93 % případů.

[19] Informace jsou dostupné na adrese http://cordis.europa.eu/home_en.html.

[20] Ustanovení čl. 14 odst. 4 Evropské patentové úmluvy; pravidlo 6 odst. 1 prováděcích předpisů.

[21] Úř. věst. C, s.

[22] Úř. věst. C, s.

[23] KOM(2008) 394.