CS    CS CS 
 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 31.1.2011 
SEK(2011) 98 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
návrhu doporu čení Rady o politikách k snížení míry p ředčasného ukon čování školní 
docházky 
SEK(2011) 97 v kone čném znění 
SEK(2011) 96 v kone čném znění 
KOM(2011) 19 v kone čném znění 
 
 
CS 2   CS SHRNUTÍ 
Toto posouzení dopad ů bude připojeno k návrhu doporu čení Rady o politikách proti 
předčasnému ukon čování vzd ělávání a odborné p řípravy. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
V roce 2009 ukon čilo 14,4 % všech osob ve v ěku 18–24 let vzd ělávání a odbornou p řípravu 
pouze s nižším sekundárním vzd ěláním či vzděláním ješt ě nižším1. Ačkoliv se situace tém ěř 
ve všech členských státech zlepši la, dosažený pokrok neposta čuje k spln ění původního cíle 
týkajícího se snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky na mén ě než 10 % do 
roku 2010. S ohledem na skute čnost, že tohoto sm ěrodatného cíle dosáhlo osm zemí a n ěkteré 
země se tomuto cíli p řiblížily, je další snižování míry p ředčasného ukon čování školní 
docházky reálné. Dosažení tohoto cíle zejména v dob ě hospodá řské a finan ční krize však 
vyžaduje v ětší a koordinovan ější úsilí. 
Potřeba snížit míru p ředčasného ukon čování školní docházky se stala politicky ješt ě 
naléhavější v rámci strategie Evropa 2020 pr o celou EU, kterou Evropská rada p řijala v 
červnu 2010. Snížení této míry na mén ě než 10 % do roku 2020 je v této strategii stanoveno 
jako jeden z p ěti hlavních cíl ů. Nová strategie vyzdvihuje t ři vzájemn ě se posilující priority: 
„inteligentní r ůst“ založený na znalostech a inovacích, „udržitelný r ůst“ podporující 
ekologičtější ekonomiku a „r ůst podporující za členění“ podporující vysokou zam ěstnanost a 
sociální soudržnost. Vysoké míry p ředčasného ukon čování školní docházky p ředstavují 
překážku inteligentního r ůstu podporujícího za členění2. 
Předčasné ukon čování školní docházky vytvá ří vysoké individuální, sociální a ekonomické 
náklady. D ůsledky předčasného ukon čování školní docházky ovliv ňují lidi po celý život 
a snižují jejich možnosti podílet se na spole čenském, kulturním a hospodá řském život ě 
společnosti. Předčasné ukon čování školní docházky zvyšuje riziko nezam ěstnanosti, chudoby 
a sociálního vylou čení jednotlivc ů. Vysoké míry p ředčasného ukon čování školní docházky 
v evropských spole čnostech mají dlouhodobé dopady na trhy práce, na dostupnost 
kvalifikovaných zam ěstnanců, a tudíž na hospodá řský růst. Tyto dopady se v mnoha 
členských státech EU v d ůsledku hospodá řské a finan ční krize pravd ěpodobně zvýší. 
Předčasné ukon čování školní docházky je složit ým jevem a procesy, které k n ěmu vedou, jsou 
zapříčiněny různými faktory. D ůvody, pro č mladí lidé p ředčasně ukončují vzdělávání 
a odbornou p řípravu, jsou vysoce individuální. Lze však uvést n ěkteré opakující se 
charakteristiky proces ů předčasného ukon čování školní docházky: 
                                                 
1 Eurostat, zjiš ťování pracovních sil pro rok 2010. Více informací je k dispozici na adrese 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=tab le&init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40 
Údaje vycházejí ze zjiš ťování pracovních sil. Osobami, které p ředčasně ukončí školní docházku, se 
rozumí osoby ve v ěku od 18 do 24 let, které spl ňují tyto dv ě podmínky: za prvé, nejvyšší dokon čenou 
úrovní vzd ělání nebo odborné p řípravy je ISCED 0, 1, 2 nebo 3c krátký, za druhé, respondenti uvedli, 
že se během čtyř týdnů před zjišťováním neú častnili žádného vzd ělávání nebo odborné p řípravy. 
2 Sd ělení Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“, 
KOM(2010)2020; záv ěry ze zasedání Evropské rady dne 17. června 2010. 
 
CS 3   CS • Předčasné ukon čování školní docházky úzce souvisí se sociálním znevýhodn ěním 
a prostředím s nízkou úrovní vzd ělání. Děti ze sociáln ě znevýhodn ěného prost ředí obvykle 
postrádají dostate čnou podporu ze strany svýc h rodin, v rámci vzd ělávacího systému se 
potýkají s diskriminací a mají omezený p řístup k možnostem neformálního a informálního 
učení mimo povinnou školní docházku. 
• Problémy p ři vzdělávání často začínají již v primárním vzd ělávání s prvními zkušenostmi 
se selháním ve škole a rostoucím odcizením se škole. Systémy vzd ělávání a odborné 
přípravy často ohroženým žák ům neposkytují dostate čnou cílenou podporu, aby se mohli 
vypořádat s problémy a nadále se ú častnit vzd ělávání a odborné p řípravy. 
• Pouze několik málo členských stát ů provádí jednotnou a komplexní  strategii k snížení míry 
předčasného ukon čování školní docházky. Neexisten ce jednotné a komplexní politiky 
založené na d ůkazech, která má zamezit p ředčasnému ukon čování školní docházky, ve 
většině členských stát ů významn ě přispěla k doposud relativn ě pomalému zlepšování míry 
předčasného ukon čování školní docházky. 
Účinné politiky proti p ředčasnému ukon čování školní docházky musí být založené na 
důkazech, komplexní a jednotné, což vyžaduje posun od provád ění individuálních opat ření 
k zavedení komplexních strategií proti p ředčasnému ukon čování školní docházky. Tyto 
politiky by se m ěly zabývat všemi úrovn ěmi vzdělávání, být meziodv ětvové a zapojovat 
zúčastněné strany ze všech oblastí, jako je politika mládeže, sociální politika a politika 
zaměstnanosti a zdravotnictví. Politiky proti p ředčasnému ukon čování školní docházky by se 
mimoto m ěly zaměřit na prevenci, zásah a nápravu. 
• Prevence  se snaží zamezit vzniku podmínek, p ři nichž mohou za čít procesy vedoucí 
k předčasnému ukon čování školní docházky. 
• Zásah  řeší potíže v po čáteční fázi a snaží se zabránit tomu, aby tyto problémy vedly 
k odchodu ze školy. 
• Náprava  nabízí osobám, které p ředčasně ukončily školní docházku, možnost znovu se 
zapojit do vzd ělávání a odborné p řípravy. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Politika vzd ělávání a odborné p řípravy je oblastí, v níž má EU v d ůsledku zásady subsidiarity 
podpůrnou pravomoc, jak je stanoveno ve Smlouv ě o fungování Evropské unie (Lisabonské 
smlouvě). Ve Smlouv ě (článek 165) je stanoveno, že „Unie p řispívá k rozvoji kvalitního 
vzdělávání podporou spolupráce mezi členskými státy, a je-li to nezbytné, podporováním 
a doplňováním činnosti členských stát ů“. 
Článek 9 mimoto vyžaduje, aby EU „p řihlížela k požadavk ům spojeným s podporou vysoké 
úrovně zaměstnanosti, zárukou p řiměřené sociální ochrany, bojem  proti sociálnímu vylou čení 
a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzd ělávání a ochrany lidského zdraví“. 
Iniciativa týkající se p ředčasného ukon čování školní docházky se zabývá otázkou zvýšení 
kvality vzd ělávání a odborné p řípravy a zlepšení jejich výsledk ů, pomáhá snížit nesoulad 
v kvalifikacích a podporuje zam ěstnatelnost a sociální soudržnost. Zam ěřuje se na usnadn ění 
a podněcování spolupráce mezi členskými státy a usiluje o podpor u jejich iniciativ. Tato 
 
CS 4   CS iniciativa dodržuje zásadu subs idiarity, jelikož podporuje a usnad ňuje výměnu mezi 
členskými státy, respektuje však odpov ědnost členských stát ů za obsah výuky a organizaci 
vzdělávacích systém ů. 
3. CÍLE INICIATIVY  
Obecným cílem iniciativy je p řispět k rozvoji kvalitního vzd ělávání vybízením členských 
států ke spolupráci a podporou jejich opat ření. Zvláštním cílem je snížení míry p ředčasného 
ukončování školní docházky v Evrop ě a urychlení tempa jejího snižování. Snížení pr ůměrné 
míry předčasného ukon čování školní docházky v EU na mén ě než 10 % by snížilo po čet osob 
v Evropě, které předčasně ukončí školní docházku, p řibližně o 2 miliony. Tato iniciativa 
pomůže poskytnout více mladým lidem kvalifikace, zvýšit jejich zam ěstnatelnost a snížit 
riziko chudoby a sociálního vylou čení. 
Operativní cíle mají členským stát ům pomoci p ři vypracovávání ú čelných a ú činných politik 
proti předčasnému ukon čování školní docházky. Iniciativa je podpo ří při stanovení hlavních 
prvků vnitrostátního rámce politiky, zavedení p řístupu založeného na d ůkazech k řešení 
předčasného ukon čování školní docházky a p řijímání komplexních a jednotných opat ření 
proti tomuto jevu ve všech politikách zam ěřujících se na d ěti a mládež. Tato iniciativa má 
rozšířit spolupráci členských stát ů a výměnu zkušeností a osv ědčených postup ů. Spolupráce 
by měla zahrnovat rovn ěž zástupce a zú častněné strany z ostatních p říslušných oblastí 
politiky, jako je sociální politika, politika zam ěstnanosti a politika mládeže. Ucelený p řístup 
k předčasnému ukon čování školní docházky by m ěl podpořit meziodv ětvovou spolupráci na 
všech úrovních, vzít v úvahu kombinaci faktor ů předčasného ukon čování školní docházky 
a posílit závazek všech ú častníků aktivně snižovat míru p ředčasného ukon čování školní 
docházky. Úsilí členských stát ů o snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky 
doplní lépe zam ěřené využívání finan čních prost ředků EU. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Možnost A (základní scéná ř): V současnosti je snižování míry p ředčasného ukon čování 
školní docházky sou částí rámce „ET2020“. Spolupráci a vým ěnu osvědčených postup ů mezi 
členskými státy usnad ňuje otevřená metoda koordinace. Stáv ající možnosti financování, 
zejména Evropský sociální fond (ESF), program celoživotního u čení (LLP) nebo rámcové 
programy pro výzkum a inovace (VTR) umož ňují zahájit cílená opat ření, srovnávací studie, 
výzkum a rozvoj nových p řístupů. 
Možnost B: Rámec politiky poskytuje členským stát ům nástroj, který jim pomáhá vypracovat 
vnitrostátní politiky proti p ředčasnému ukon čování školní docházky na základ ě uceleného 
přístupu. Tento rámec zd ůrazňuje nutnost zlepšení poznatk ů pro vypracování politik proti 
předčasnému ukon čování školní docházky a zasazuje se  o lepší monitorování, komplexní 
politiky proti p ředčasnému ukon čování školní docházky a lepší spolupráci mezi všemi 
oblastmi politiky, které se p římo či nepřímo týkají mladých lidí, a zejména t ěch, kteří jsou 
ohroženi rizikem p ředčasného odchodu ze školy. Navrhovaná opat ření v oblasti prevence, 
zásahu a nápravy, co se týká p ředčasného ukon čování školní docház ky, jsou založena na 
ověřených a vyhodnocených opat řeních politiky v členských státech a lze je p řizpůsobit 
konkrétní situaci v ostatních členských státech. Členské státy, které dosud nemají politiku 
proti předčasnému ukon čování školní docházky, je j mohou využít k vypracování 
vnitrostátního rámce politiky. Ostatní členské státy mohou rámec politiky využít k posouzení 
 
CS 5   CS a revizi svých stávajících politik. Rámec m ůže sloužit rovn ěž jako program budoucí 
spolupráce mezi členskými státy, řídit budoucí vývoj politiky na úrovni EU a usm ěrňovat 
účelné a účinné využívání finan čních prost ředků EU. 
Je nutno podotknout, že možnost B nep ředstavuje sob ěstačnou možnost; k jejímu provedení je 
nezbytný ur čitý nástroj. Možnosti B.1 a B.2 popisují r ůzné přístupy k podpo ře a uplatňování 
rámce politiky pomocí r ůzných právních nástroj ů. Ačkoliv se obsah rámce politiky nem ění, 
použití různých nástroj ů k jeho zavedení bude mít za následek odlišné výsledky a dopady. 
Možnost B1 (sd ělení nebo doporu čení Komise):  Komise p řijme sdělení nebo doporu čení, 
které popisuje rámec politiky pro ú čelné a účinné politiky proti p ředčasnému ukon čování 
školní docházky. Toto sd ělení nebo doporu čení může být členskými státy využito k rozvoji 
politiky a podává p řehled o výsledcích výzkumu a evropských zkušenostech. 
Možnost B2 (doporu čení Rady): Rada přijme doporu čení, které popisuje rámec politiky. 
Toto doporu čení poskytne základ pro další spolupráci mezi členskými státy. Doporu čení 
podpoří rovněž rozšířený a meziodv ětvový proces v rámci otev řené metody koordinace. 
Možnost C (program financování): Za účelem zahájení cílených iniciativ by bylo možno 
poskytnout finan ční prostředky EU na zvláštní opat ření proti p ředčasnému ukon čování školní 
docházky na úrovni EU, zejména na srovnávací výzkum a pilotní projekty, kterých se ú častní 
několik členských stát ů a které zajiš ťují evropskou p řidanou hodnotu. Tato možnost byla 
odložena, jelikož existuje riziko p řekrývání se stávajícími pr ogramy financování, jako je 
Evropský sociální fond a program celoživotního u čení. Tato možnost by nereagovala náležit ě 
na zvláštní a operativní cíle iniciativy: dodate čné finanční prostředky nevedou nutn ě 
k vypracování lépe zam ěřených, jednotných a komplexních  strategií založených na d ůkazech 
k snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky. Tato možnost m ůže vést spíše 
k riziku, že se budou i nadále uplat ňovat přístupy k řešení předčasného ukon čování školní 
docházky, které jsou založené na projektech. Us uzuje se proto, že další program financování 
není opodstatn ěný. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky bude mít zna čné hospodá řské a 
sociální dopady. Ty lze shrnout takto: 
• zvýšení úrovn ě kvalifikací a zam ěstnatelnosti mladých osob, v ětší blahobyt, lepší zdravotní 
stav a životní podmínky mladých lidí; 
• nižší riziko chudoby a sociálního vylou čení a omezená závislost na sociální podpo ře; lepší 
sociální soudržnost evropských spole čností; 
• snížení nesouladu v kvalifikacích, zajišt ění lépe kvalifikovaných zam ěstnanců, a tudíž 
podpora hospodá řského růstu. 
Dopady na životní prost ředí jsou pouze omezené a neexistují žádné dopady na administrativní 
zátěž či na třetí země. Neexistují rovn ěž žádné jiné dopady na lidská práva. 
Sociální a hospodá řské dopady jsou v souladu s obecnými cíli iniciativy. Jednotlivé možnosti 
politiky pravd ěpodobně přispějí k dosažení t ěchto cílů různým způsobem v závislosti na 
očekávané rychlosti  a úspěšnosti  snižování míry p ředčasného ukon čování školní docházky 
 
CS 6   CS v Evropě. Pokud jde o možnosti A a B1, p ři posuzování dopad ů bylo zjišt ěno, že by snižování 
míry předčasného ukon čování školní docházky bylo p říliš pomalé a p říliš malé na to, než aby 
vyrovnalo složitou hospodá řskou, rozpo čtovou a sociální situaci v členských státech plynoucí 
z hospodá řské krize. 
Analýza základního scéná ře (možnost A) prokázala, že stávající otev řená metoda koordinace 
může podpo řit rozvoj politiky na základ ě výměny zkušeností a osv ědčených postup ů, 
postrádá však silný dodate čný vstup, jako je rámec politiky nebo hlavní zásady politik proti 
předčasnému ukon čování školní docházky. Ze zkušeností  vyplývá, že bez takovéhoto rámce 
nebo spole čného programu nejsou všechny členské státy s to využít pln ě poznatků získaných 
v rámci vzájemného u čení. Do stávajících vnitrostátn ích politik by nebylo možno snadno 
začlenit nové a úsp ěšné přístupy vyzdvižené v otev řené metod ě koordinace v minulosti. 
Sdělení či doporučení Komise, jak se p ředpokládá v možnosti B1, by poskytlo takovýto 
dodatečný vstup, dokumentu Komise  však nemusí být v členských státech v ěnována 
dostatečná politická pozornost. Takovýto dokument odráží výhradn ě závazek a stanovisko 
Komise a neumož ňuje členským stát ům, aby p řijaly navrhovaný rámec politiky za sv ůj. 
Sdělení nebo doporu čení Komise nemusí proto dostate čně podporovat komplexní a jednotné 
politiky založené na d ůkazech a posílit ú čelnost a ú činnost opat ření proti p ředčasnému 
ukončování školní docházky. 
Co se týká meziodv ětvové spolupráce, bylo zjišt ěno, že stávající provád ěcí opatření pro 
strategický rámec „ET2020“ jsou v sou časnosti omezena na vzd ělávání a odbornou p řípravu. 
Sdělení či doporučení Komise by nem ělo přímý vliv na oblast p ůsobnosti stávající otev řené 
metody koordinace, ani by nerozší řilo meziodv ětvovou spolupráci na ev ropské úrovni, jelikož 
zavazuje Komisi, nikoli však členské státy. V p řípadě omezení vým ěny zkušeností 
a osvědčených postup ů na politiky vzd ělávání a odborné p řípravy hrozí, že dojde k zúžení 
následného rozvoje politiky. 
Zachování stávající otev řené metody koordinace a jejich pracovních postup ů neodpovídá 
rostoucí pozornosti, která je ve strategii Evropa 2020 v ěnována sm ěrodatnému cíli týkajícímu 
se předčasného ukon čování školní docházky. Existuje riziko, že možnost A ani možnost B1 
nezvýší dostate čně účelnost a ú činnost opat ření zaměřených proti p ředčasnému ukon čování 
školní docházky. 
Posouzení dopad ů dospělo k závěru, že doporu čení Rady, jak je navrhováno v možnosti B2, 
podpoří v členských státech rozvoj komplexních a jednotných politik  založených na 
důkazech, které se zam ěřují na předčasné ukon čování školní docházky. M ělo by vést 
k rychlejšímu snižování míry p ředčasného ukon čování školní docházky a rychlejšímu 
dosažení požadovaných hospodá řských a sociálních dopad ů. 
Doporučení by obsahovalo rámec politiky k snížení míry p ředčasného ukon čování školní 
docházky na základ ě stávajících zkušeností v členských státech a srovnávacího výzkumu. 
Předložilo by konkrétní opat ření proti p ředčasnému ukon čování školní docházky na základ ě 
strategického rámce a odstranilo by nedostatky ve stávajících politikách proti p ředčasnému 
ukončování školní docházky. Stanovením tohoto rámce politiky s ofic iální podporou Rady by 
doporučení členské státy podpo řilo při vypracovávání jejich politik a pomohlo by urychlit 
provedení náležit ě zaměřených opat ření založených na d ůkazech, jejichž cílem je snížení míry 
předčasného ukon čování školní docházky. Proces projednání, p řijetí a provedení doporu čení 
v Radě by členským stát ům poskytl nástroj k p řezkumu jejich politických p řístupů a přijetí 
postoje ohledn ě budoucích pot řeb politiky v této oblasti. 
 
CS 7   CS Na základ ě doporučení Rady ur čeného všem členským stát ům by bylo možno zahájit 
rozšířený a meziodv ětvový proces spolupráce v rámci otev řené metody koordinace, a to nejen 
s ohledem na vzd ělávání. To by podpo řilo vypracování politiky na úrovni EU a poskytlo 
členským stát ům zpětnou vazbu s cílem pomoci zajistit ú činnější návrh politiky proti 
předčasnému ukon čování školní docházky. Doporu čení by stanovilo jednozna čný program 
a nové zam ěření budoucí spolupráce. 
Možnost B2 zajiš ťuje nejsiln ější závazek členských stát ů, pokud jde o vypracování rámce 
politiky. Diskuse v rámci Výboru pro vzd ělávání a Rad ě zajistí příslušné vstupní informace 
při vytváření rámce politiky, jenž  platí pro všechny členské státy a kt erý lze použít ve 
vzdělávacích politikách. Výsledné doporu čení Rady by proto m ělo být podpo řeno větším 
zapojením, pochopením a politickým závazkem než kterýkoli jiný scéná ř, který zavazuje 
pouze Komisi. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Cílům iniciativy odpovídá nejlépe možnost B2, doporu čení Rady. 
• Doporučení Rady podpo ří členské státy p ři vypracovávání jednotných a soudržných politik 
proti předčasnému ukon čování školní docházky. 
• Doporučení Rady poskytne dodate čné tematické vstupní informace, zajistí nový podn ět pro 
otevřenou metodu koordinace a členské státy více zapojí do vypracování rámce politiky. 
• Lze rovněž předpokládat, že doporu čení Rady zajistí nejvyšší úrove ň závazku členských 
států, může rozsáhle ovlivnit rozvoj politik v členských státech a nejvíce napom ůže snížení 
míry předčasného ukon čování školní docházky v Evrop ě. 
V porovnání s ostatními možnostmi p ředstavuje nejsiln ější možný právní nástroj. To se jeví 
jako odůvodněné s ohledem na význam cíle a naléhavost snížení míry p ředčasného 
ukončování školní docházky. 
Možnost A, základní scéná ř, poskytuje malý dodate čný vstup a nelze o čekávat, že povede 
k urychlenému snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky. Nejvýrazn ějším 
rozdílem mezi možnostmi B a C je vyšší úrove ň zapojení členských stát ů v případě 
možnosti C, což by m ělo znamenat, že ji tyto budou s v ětší pravděpodobností uplat ňovat. 
Pokud jde o analýzu efektivnosti náklad ů, je třeba uvést, že uplat ňování komplexních 
a jednotných politik založených na d ůkazech neznamená nutn ě vyšší náklady. To závisí na 
konkrétním politickém p řístupu v daném členském stát ě a stávajících prost ředcích sb ěru 
a analýzy údaj ů. Zlepšení dostupnosti p říslušných údaj ů a informací o p ředčasném 
ukončování školní docházky neznamená nutn ě vysoké dodate čné náklady. Mimoto umož ňuje 
stanovit lépe zam ěřené politiky a opat ření. Jelikož možnost B2 znamená v ětší politický 
závazek, m ělo by to vést k v ětším politickým opat řením v členských státech. Uplat ňování 
komplexních a jednotných politik založených na d ůkazech pravd ěpodobně lépe dosáhne 
výsledků a rychleji a ú činněji sníží náklady p ředčasného ukon čování školní docházky. To by 
mohlo vyvážit dodate čné náklady. Proto (a zejména v dob ě rozpočtových škrt ů) může být 
možnost B2 up řednostňovanou možností v zájmu co nejú činnějšího investování omezených 
zdrojů. 
 
CS 8   CS 7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Snížení míry p ředčasného ukon čování školní docházky bude úst ředním tématem procesu 
podávání zpráv v rámci strategie Evropa 2 020. Evropské cíle stanovené ve strategii 
Evropa 2020 jsou podpo řeny vnitrostátními cíl i; politiky k dosažení t ěchto cílů jsou 
předmětem národních program ů reforem. Zprávy členských stát ů o provád ění národních 
programů reforem by m ěly poskytovat podrobné informace o pokroku sm ěrem k snižování 
míry předčasného ukon čování školní docházky a m ěly by popisovat hlavní opat ření, která 
členské státy plánují. Spolu s podáváním zpráv na základ ě strategického rá mce pro spolupráci 
v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy (ET2020) a výro čních zpráv o pokroku ET2020 ze 
strany Komise a s jinými zdroji, jako je Eurostat, by m ěly být k dispozici dostate čné údaje 
a informace, aby bylo možno sledovat vývoj v členských státech a na evropské úrovni. 
Co se týká navrhovaného doporu čení, právní text obsahuje ustanovení o provád ěcí zprávě, 
kterou vyhotoví Komise; na časování zprávy bude v souladu s podáváním zpráv o strategii 
Evropa 2020. Tato zpráva bude analyzovat vývoj v členských státech, mimoto však bude 
analyzovat i ú čelnost a ú činnost rámce politiky a v p řípadě potřeby povede k revizi tohoto 
rámce. 
Pokud jde o pr ůběžné sledování, ur čení a vým ěnu osvědčených postup ů v souvislosti se 
snižováním míry p ředčasného ukon čování školní docházky, p ředpokládá se, že po p řijetí 
doporučení bude následovat z řízení nové skupiny odborník ů členských stát ů, kterou bude 
koordinovat Komise a v níž budou zastoupeni odborníci na vzd ělávací, sociální a zdravotní 
politiku a politiku zam ěstnanosti.