SDĚLENÍ KOMISE KONEČNÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO - ÚČETNÍ OBDOBÍ 2012 /* /2012/0XXX */





OBSAH OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK. 1 SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF. 2 ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 7 1........... FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU. 8 1.1........ 8., 9. A 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV. 8 1.2........ 8. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV. 12 1.3........ 9. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV. 15 1.4........ 10. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV. 18 1.5........ PŘÍLOHY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF. 21 2........... ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ 41 2.1........ PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY. 44 2.2........ SOUHRNNÁ ZÁVĚRKA. 47 2.3........ DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ. 52 ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE. 54 3.1 ....... VÝKAZ O FINANČNÍ SITUACI K 31. PROSINCI 2011. 56 3.2........ VÝKAZ O ÚPLNÉM VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012. 57 3.3........ VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012. 58 3.4........ VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012. 59 3.5........ PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM k 31. PROSINCI 2012. 60 PŘÍLOHA K ČÁSTI I — KAPITOLE 2 (ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ): STAV PODLE ZEMĚ A NÁSTROJE 89 OSVĚDČENÍ ÚČETNÍCH ZÁVĚREK Roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2012 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům. Potvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu byly připraveny a předloženy v souladu s článkem 125 finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond. Schvalující osoba a EIB předložily všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a závazcích Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu, a zároveň zaručili spolehlivost těchto údajů. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl přiměřené jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech významných aspektech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropských rozvojových fondů. (podpis) Manfred Kraff Účetní SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 1. SOUVISLOSTI Evropská unie spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského a sociálního rozvoje se zvláštním důrazem na omezení a zmírnění chudoby v dlouhodobém horizontu, a to prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem Unie spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky přidělované Unií na rozvoj pocházejí ze tří zdrojů: – rozpočtu Evropské unie, – Evropského rozvojového fondu, – Evropské investiční banky. Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci ze strany Unie určené na rozvojovou spolupráci v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvoření s cílem poskytnout technickou a finanční pomoc, omezenou původně na země Afriky, které v té době byly stále koloniemi a s kterými měly některé členské státy historické vazby. ERF není financován z rozpočtu Evropské unie. Je financován členskými státy, podléhá vlastnímu finančnímu nařízení a je řízen zvláštním výborem. Evropská komise odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj. V období 2008 až 2013 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let. Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 se programové cykly ERF obecně řídily cykly dohod či úmluv o partnerství. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost vypracovat finanční výkazy. Finanční výkazy se proto připravují samostatně u každého ERF pro tu část, kterou spravuje Evropská komise. Finanční výkazy se předkládají rovněž v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled finančního stavu zdrojů, za něž Evropská komise odpovídá. V rámci dohody z Cotonou byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje Evropská investiční banka a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT, kde jsou z něj financovány především (nikoli však výlučně) soukromé investice. Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Evropskou komisí, není konsolidován v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část 2), aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. 10. ERF zahrnuje období 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet činí 22 682 milionů EUR. Z této částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT, 286 milionů EUR ZZÚ a 430 milionů EUR Komisi jako výdaje na podporu programování a čerpání ERF[1]. 2. JAK JE ERF FINANCOVÁN ? Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu Evropské unie (rozpočtována), ale že v období 2008 až 2013 bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF. Rozpočet Evropské unie je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od Evropské unie funguje ERF na víceletém základě. Každý ERF je uzavírán prostřednictvím vnitřní dohody členských států, která určuje celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na víceleté období, mohou být přidělené prostředky využity během celé doby trvání ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu Evropských rozvojových fondů posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům. Zdroji ERF jsou ad hoc příspěvky od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Komise následně spravuje fond v souladu s rozvojovou politikou EU, kterou Rada na její návrh schvaluje. Jelikož členské státy mají souběžně s unijní politikou i své vlastní politiky rozvojové pomoci, musí své politiky s EU koordinovat, tak aby byla zajištěna jejich komplementarita. Do roku 2010 byly příspěvky žádány od 15 zúčastněných členských států. V roce 2011 byly vyžádány první příspěvky na 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států. Některé prostředky z 10. ERF byly vyhrazeny na nepředvídané potřeby, ale většina je plánována v orientačních víceletých rámcích, především zeměpisných, ale i tematických, které jsou v současnosti stanoveny pro období 2008 až 2013. Komise tedy přijala strategické dokumenty pro jednotlivé země, regiony a v rámci AKT. Jejich plnění je každoročně sledováno a strategie jsou přezkoumávány v polovině (dokončeno) a na konci období (probíhá). Na základě těchto přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Evropské unie přezkoumat strategie a rozdělení finančních prostředků podle aktuálních potřeb a výsledků příslušných států nebo regionů AKT. Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek. 3. JAK JSOU ZDROJE ERF SPRAVOVÁNY A VYNAKLÁDÁNY? 3.1 Operační výdaje Operační výdaje ERF mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. V souladu s finančním nařízením spravuje Komise zdroje ERF s použitím těchto metod: Decentralizované řízení: jedná se o případy, kdy Komise pověřuje větší či menší měrou, v závislosti na situaci dotčeného příjemce, některými úkoly plnění rozpočtu třetí země. Centralizované řízení: týká se případů, kdy je rozpočet plněn přímo, útvary Komise, nebo nepřímo, kdy Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům odpovědným podle unijního nebo vnitrostátního práva, např. agenturám Evropské unie. Společné řízení s mezinárodními organizacemi: podle této metody Komise svěřuje určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím. 3.2 Různí účastníci finančních operací Pověřená schvalující osoba odpovídá za celý proces řízení od stanovení způsobu, jak dosáhnout stanovených cílů politik, až po řízení zahájených činností z provozního i rozpočtového hlediska, včetně podpisu právních závazků, sledování výkonu, provádění plateb a v případě potřeby dokonce včetně zpětného inkasa prostředků. Vedoucí delegace Evropské unie je odpovědný za styk mezi Komisí a vnitrostátními či regionálními orgány států AKT nebo ZZÚ přímo na místě. Úzce spolupracuje s vnitrostátními nebo regionálními schvalujícími osobami na vymezení prováděcí strategie a odvětvových politik, jakož i na přípravě, posuzování a přezkumu programů a projektů ERF. Vnitrostátní schvalující osoba v přijímající zemi je vyšší státní úředník jmenovaný vládou jednotlivých zemí AKT / ZZÚ. Je představitelem orgánů své země ve všech fondem financovaných činnostech, které jsou řízeny Komisí a EIB. Tuto funkci většinou vykonává člen vlády, obvykle ministr plánování nebo financí. Vnitrostátní schvalující osoba plní správní, technické a finanční povinnosti spojené s řízením programů a projektů ERF. Účetní Komise provádí platby a inkasní příkazy vydané schvalujícími osobami tohoto orgánu a odpovídá za správu pokladny, stanovování účetních pravidel a metod, potvrzování platnosti účetních systémů, vedení účtů a sestavování příslušných ročních účetních závěrek. Účetní je dále povinen schvalovat účetní závěrku a prohlásit, že poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace. 3.3 Správa zdrojů ERF Většina finančních zdrojů přidělovaných státům AKT a ZZÚ prostřednictvím ERF má podobu grantů. Na počátku každého ERF informuje Evropská unie státy AKT a ZZÚ o přibližné výši příspěvků, které by měly mít po dobu trvání fondu k dispozici. Prostředky jsou přidělovány na základě potřeb a kritérií výkonnosti jednotlivých zemí. Na vnitrostátní úrovni jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země vypracované dotyčnými státy AKT a Komisí. Jsou vypracovávány po předchozích konzultacích s širokým spektrem aktérů včetně nestátních subjektů, místních orgánů a případně parlamentů států AKT. Tento strategický dokument je nástrojem stanovení prioritních činností a budování vlastní odpovědnosti místních aktérů za programy spolupráce. Následně je vypracován národní orientační program, který vychází z rozvojových cílů a priorit vyjádřených ve strategickém dokumentu a je s nimi v souladu. Tento program vymezuje odvětví a oblasti, které obdrží pomoc, vysvětluje, jakým způsobem pomoc splní svůj cíl, a upřesňuje harmonogram plnění programu. Strategické dokumenty pro jednotlivé země a národní orientační programy podléhají ročnímu a střednědobému přezkumu a přezkumu na konci období ERF. Je–li třeba, provádějí se v něm během doby jeho platnosti vylepšení a změny. 3.4 Závazky k uvolnění ze zdrojů ERF Žádné zdroje ERF nesmí být vynaloženy, dokud Komise a zamýšlený příjemce prostředků ERF neuzavřou písemný právní závazek. Písemným právním závazkem může být smlouva o grantu, smlouva o poskytování služeb či jiná smlouva uzavřená se subjekty odpovědnými podle soukromého práva, např. nevládními organizacemi nebo hospodářskými subjekty, nebo jím mohou být správní nebo finanční ujednání uzavřená Komisí se subjekty odpovědnými podle mezinárodního práva veřejného, například státy a jejich veřejnoprávními subjekty nebo mezinárodními organizacemi s vlastní právní subjektivitou a způsobilostí k právním úkonům. Před přijetím jakéhokoli právního závazku vůči třetí straně musí být daná činnost schválena rozpočtovou položkou s dostatečnými prostředky. Je–li tato podmínka splněna, musí být v rozpočtu vyhrazeny požadované prostředky prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Tato skutečnost však nemá žádný dopad na obecné účty (nebo na hlavní knihu), protože dosud nevznikly žádné náklady. Je tomu tak proto, že účetní systém ERF se skládá ze dvou samostatných, přitom ale spojených prvků: a) rozpočtových účtů, které podávají podrobný obraz plnění rozpočtu, a b) obecných účtů, které se používají k přípravě rozvahy a výkazu zisku a ztráty. Rozpočtové účty zobrazují závazky a provedené platby. Jsou založeny na zásadě hotovostního účetnictví, podle níž je nákladová nebo výnosová položka zapsána do účetních knih až po přidělení, vyplacení či obdržení hotovosti. Tento druh účetnictví je typický pro veřejný sektor, jenž se tradičně zaměřoval na rozpočet a jeho plnění. Obecné účty (založené na zásadě akruálního účetnictví) zobrazují všechny výnosy a náklady v rozpočtovém roce (a tedy hospodářský výsledek) a stanovují finanční situaci ERF v podobě rozvahy aktiv a pasiv k 31. prosinci daného roku. 3.5 Provádění plateb Žádnou platbu nelze provést, dokud schvalující osoba neschválí rozpočtový závazek. Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozděleno na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije k účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo je vrácena – pokud příjemci nevznikly způsobilé náklady, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Vyplacené předběžné financování tedy není definitivním nákladem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (na nulu nebo částečně) po schválení výše způsobilých výdajů (které se ve výkazu zisku a ztráty vykáží jako náklady) a vrácených příslušných částek. Na konci roku je nutno posoudit způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco odhadované nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „zkontrolovat způsobilost“. Tyto částky se vykazují v krátkodobých závazcích, tak aby nedocházelo k nadhodnocování majetku a závazků. 3.6 Zpětné inkaso neoprávněně vyplacených prostředků Způsobilost výdajů z ERF se ověřuje na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a přínosem systémů kontroly bývají kontroly podkladů u závěrečných žádostí podrobnější než u průběžných žádostí o platby, a mohou tak vést ke zjištění chyb v průběžných platbách, jež jsou opraveny úpravou konečné platby. Navíc je Komise oprávněna během provádění financované akce či zpětně (ex post) kontrolovat řádnost podkladů přímo v prostorách žadatele. Chyby zjištěné během prováděcího období mohou být opraveny tím, že se upraví částky, na něž znějí následné žádosti. Chyby zjištěné ex post jsou opraveny vydáním inkasního příkazu. 4. ROČNÍ VÝKAZY 4.1 Roční účetní závěrka Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také ručí za to, že tato závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF. Roční účetní závěrka má tyto části: Část I: Prostředky spravované Evropskou komisí – Finanční výkazy 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu – Zpráva o finančním plnění 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu Část II: Prostředky spravované Evropskou investiční bankou – Finanční výkazy investičního nástroje Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části účetní závěrky, aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. Poté, co Účetní dvůr provede audit roční účetní závěrky, přijme ji Komise do 31. července následujícího roku a předloží ji Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria. 4.2 Výroční zpráva o činnosti Schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této výroční zprávě informuje o výsledcích politiky a také v ní vyjádří přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti popsané v její zprávě byly využity k jejich zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. 5. AUDIT A ABSOLUTORIUM 5.1 Audit Roční účetní závěrku ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr, který pro Radu a Evropský parlament vypracovává výroční zprávu. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést nezávislý externí audit roční účetní závěrky ERF. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává: 1) výroční zprávu, ve které podrobně popisuje svá zjištění ohledně roční účetní závěrky a uskutečněných transakcí, 2) výrok i) o spolehlivosti účetní závěrky a ii) o legalitě a správnosti uskutečněných transakcí, který je založený na provedených auditech a zveřejněný ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti, 3) zvláštní zprávy, v nichž jsou uvedena zjištění auditů zaměřujících se na konkrétní oblasti řízení. Účetní dvůr má právo nahlížet do všech dokumentů, které v průběhu auditu potřebuje. Provádí kontrolu všech oblastí činnosti ERF až na úroveň ověřování legality a správnosti jednotlivých operací a plateb. Kontroluje také samotnou roční účetní závěrku, ověřuje jednotlivé rozvahové položky a položky výkazu zisku a ztráty, jakož i celkovou prezentaci finančních výkazů. Účetní dvůr tak může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údajům, ale také k stávajícímu systému a kontrolním mechanismům. 5.2 Absolutorium Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční správu zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční správu zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky Účetním dvorem, jeho výroční zprávy (která obsahuje prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise a rovněž z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi. Absolutorium představuje politický rozměr externí kontroly finančního plnění a je rozhodnutím, kterým Evropský parlament na doporučení Rady "zprostí" Komisi odpovědnosti za finanční správu zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Proces absolutoria může skončit jednou z těchto možností: udělením, nebo odložením absolutoria. Při udělování absolutoria může Parlament zdůraznit připomínky, které považuje za důležité, a často Komisi doporučí opatření, která by v tomto ohledu měla přijmout. Komise následně vypracuje zprávu o přijatých opatřeních a akční plán a obojí zašle Parlamentu a Radě. ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ[2] 1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10. EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU 1.1 8., 9. A 10. ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SOUHRNNÁ ROZVAHA 8., 9. A 10. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 438 || 380 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 1 334 || 1 175 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 70 || 111 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 690 || 1 224 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 2 532 || 2 891 || || || || || DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.6 || (40) || – || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (1 057) || (1 033) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (1 097) || (1 033) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 1 435 || 1 858 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (27 374) || (24 674) || Roční hospodářský výsledek || || (3 023) || (2 700) || ČISTÁ AKTIVA || || 1 435 || 1 858 SOUHRNNÝ VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2012 || 2011 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 124 || 99 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (3 017) || (2 702) Správní náklady || 3.3 || (107) || (75) || || || PROVOZNÍ PŘEBYTEK (SCHODEK) || || (3 001) || (2 679) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || (22) || (20) PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (22) || (21) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (3 023) || (2 700) SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 8., 9. a 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2012 || 2011 || || || Roční hospodářský výsledek || || (3 023) || (2 700) || || || PROVOZNÍ ČINNOSTI || 4.2 || || Řádné příspěvky členských států || || 2 606 || 3 238 Příspěvky na spolufinancování || || 19 || 7 (Odúčtování) ztrát z odpisů pohledávek || || 4 || 6 || || || (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování || || (58) || (28) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování || || (159) || (79) (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek[3] || || 31 || 14 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých závazků || || 40 || – Zvýšení/(snížení) krátkodobých závazků[4] || || 6 || (42) || || || ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY || || (534) || 417 || || || ČISTÉ ZVÝŠENÍ/(SNÍŽENÍ) PENĚZ A PENĚŽNÍCH EKVIVALENTŮ || || (534) || 417 Peníze a peněžní ekvivalenty na začátku roku || 2.5 || 1 224 || 808 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku || 2.5 || 690 || 1 224 SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8., 9. a 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (3 100) || 3 100 || – || – || 3 100 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (2 700) || – || (2 700) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (3 023) || – || (3 023) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 8. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 38 || 70 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 1 || 4 || Spojovací účty || 2.4 || 345 || 387 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 384 || 461 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (22) || (29) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (22) || (29) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 361 || 432 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || (2 354) || (2 276) || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (10 132) || (10 042) || Roční hospodářský výsledek || || 7 || (90) || ČISTÁ AKTIVA || || 361 || 432 VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 8. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2012 || 2011 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 58 || 40 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || 3.2 || (49) || (128) || || || || || || PROVOZNÍ PŘEBYTEK (SCHODEK) || || 9 || (88) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || (2) || (1) PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (2) || (2) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || 7 || (90) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 12 840 || – || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (38) || (38) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (90) || – || (90) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 12 840 || – || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (78) || (78) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || 7 || – || 7 ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 12 840 || – || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3 9. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 9. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 119 || 191 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 447 || 569 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 58 || 87 || Spojovací účty || 2.4 || 1 919 || 2 557 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || – || 6 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 2 543 || 3 410 || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (375) || (315) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (375) || (315) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || 2 168 || 3 096 || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 4 126 || 4 227 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (12 830) || (11 932) || Roční hospodářský výsledek || || (827) || (898) || ČISTÁ AKTIVA || || 2 168 || 3 096 VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 9. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2012 || 2011 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 49 || 49 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (856) || (924) Správní náklady || 3.3 || (1) || (3) || || || || || || PROVOZNÍ PŘEBYTEK (SCHODEK) || || (809) || (879) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || (18) || (19) PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (18) || (19) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (827) || (898) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 9. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (660) || 660 || – || – || 660 Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || 70 || 70 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (898) || – || (898) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 11 699 || – || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || – || – || – || – || – Převody do/z 10. ERF || – || – || – || – || (100) || (100) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (827) || – || (827) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 11 699 || – || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 10. ERF: ROZVAHA, VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 10. ERF || || || || v milionech EUR || Bod || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || DLOUHODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.1 || 319 || 189 || || || || || KRÁTKODOBÁ AKTIVA || || || || Předběžné financování || 2.2 || 849 || 536 || Pohledávky z obchodního styku || 2.3 || 11 || 20 || Peníze a peněžní ekvivalenty || 2.5 || 690 || 1 218 || || || || || AKTIVA CELKEM || || 1 869 || 1 963 || || || || || DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.6 || (40) || – || || || || || KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY || || || || Závazky z obchodního styku || 2.7 || (660) || (689) || Spojovací účty || 2.4 || (2 264) || (2 944) || || || || || ZÁVAZKY CELKEM || || (2 963) || (3 633) || || || || || ČISTÁ AKTIVA || || (1 095) || (1 670) || || || || || REZERVNÍ A JINÉ FONDY || || || || Splacený kapitál || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Ostatní rezervní fondy || 2.9 || 479 || 301 || Hospodářské výsledky převedené z minulých let || || (4 411) || (2 699) || Roční hospodářský výsledek || || (2 203) || (1 712) || ČISTÁ AKTIVA || || (1 095) || (1 670) VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 10. ERF || || v milionech EUR || Bod || 2012 || 2011 || || || PROVOZNÍ VÝNOSY || 3.1 || 18 || 10 || || || PROVOZNÍ NÁKLADY || || || Operační náklady || 3.2 || (2 112) || (1 650) Správní náklady || 3.3 || (106) || (72) || || || || || || PROVOZNÍ PŘEBYTEK (SCHODEK) || || (2 201) || (1 712) || || || Výnosy z finančních operací || 3.4 || (2) || 0 PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ || || (2) || (1) || || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || || (2 203) || (1 712) VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 10. ERF || || || || || || || v milionech EUR || Kapitál fondu (a) || Nesplacený kapitál (b) || Splacený kapitál (c)=(a)–(b) || Kumulované rezervní fondy (d) || Ostatní rezervní fondy (e) || Čistá aktiva celkem (c)+(d)+(e) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 || 21 152 || 21 152 || – || (2 699) || 333 || (2 366) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 440) || 2 440 || – || – || 2 440 Převody z 8. a 9. ERF || – || – || – || – || (32) || (32) Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (1 712) || – || (1 712) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky || – || (2 600) || 2 600 || – || – || 2 600 Převody z/do 8. a 9. ERF || – || – || – || – || 178 || 178 Roční hospodářský výsledek || – || – || – || (2 203) || – || (2 203) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 PŘÍLOHY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF 1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY 1.1. PRÁVNÍ PŘEDPISY A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF. V souladu s článkem 121 tohoto nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásad akruálního účetnictví. Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních standardů účetnictví pro veřejný sektor (IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB), nebo případně mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Účetní metody, které přijal účetní ERF, se použily na tu část zdrojů ERF, za jejíž finanční správu odpovídá Evropská komise. Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru k auditu vždy do 31. března následujícího roku. Účetní dvůr musí poté zaslat Komisi vyjádření k této závěrce do 15. června (článek 125). Komise na základě tohoto vyjádření schválí konečnou účetní závěrku do 31. července a zašle ji Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Závěrka se pak spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydá Účetní dvůr k té části zdrojů ERF, za jejíž finanční správu odpovídá Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku. 1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě takové veřejnoprávní účetní jednotky, jakou je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se zdroji, které jí byly svěřeny. Finanční výkazy podávají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují příslušné informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Účetní systém ERF se skládá z obecných a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty poskytují podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady hotovostního účetnictví. Obecné účty umožňují přípravu finančních výkazů, jelikož vykazují všechny výdaje a příjmy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční situace v podobě rozvahy k 31. prosinci. Podle článku 120 finančního nařízení 10. ERF se pro vypracování finančních výkazů používají účetní zásady: – kontinuity činnosti, – opatrnosti, – stálosti účetních metod, – srovnatelnosti informací, – významnosti, – zákazu kompenzace, – přednosti skutečnosti před vnějším zdáním, – účetnictví na akruální bázi. 1.3. ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ 1.3.1. Funkční měna a měna účetní závěrky Finanční výkazy uvádějí údaje v milionech eur, přičemž euro je funkční měnou a měnou účetní závěrky ERF. 1.3.2. Měna a základ pro přepočet Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kursů platných v den uskutečnění transakce. Ve výkazu zisku a ztráty se vykazují kursové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizích měnách a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů na konci účetního období. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných 31. prosince: Měna || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || Měna || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 113,460 || 109,362 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2037,95 || 1780,23 NGN || 206,074 || 204,185 || SLL || 5709,56 || 5663,54 PGK || 2,76702 || 2,81057 || TZS || 2077,48 || 2058,31 HTG || 56,2987 || 53,2461 || UGX || 3508,51 || 3181,89 GNF || 9250,40 || 9155,86 || MGA || 2981,70 || 2870,88 MWK || 439,917 || 213,286 || SZL || 11,1727 || 10,4830 1.3.3. Používání odhadů V souladu s mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se promítnou do období, v němž jsou zjištěny. 1.4. ROZVAHA 1.4.1 Částky předběžného financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije k účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé náklady, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (na nulu nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek. Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o: vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají, v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se příjmy z naběhlých úroků odhadnou na základě nejspolehlivějších informací. 1.4.2 Pohledávky z obchodního styku Pohledávky z obchodního styku jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce z obchodního styku se vytvoří v případě, existuje–li objektivní předpoklad, že nebude možné inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zaúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané inkasní příkazy, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato obecná opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výkazu zisku a ztráty. 1.4.3 Peníze a peněžní ekvivalenty Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou vykazovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, bankovní vklady na viděnou a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností nepřesahující tři měsíce. 1.4.4 Závazky z obchodního styku Významná část těchto závazků ERF nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů, jež podávají příjemci grantů nebo jiných finančních prostředků ERF. Jako závazky z obchodního styku jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují ve své schválené a způsobilé výši. Závazky z nákupu zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši. Odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení. 1.4.5 Rezervy Rezervy jsou tvořeny tehdy, má-li ERF současný právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejvhodnějšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění současného závazku ke dni jejich vykázání. 1.4.6 Příjmy, výdaje, náklady a výnosy příštích období Základním prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak, některé platby provedené v probíhajícím rozpočtovém roce souvisí s následujícími obdobími (náklady příštích období) a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích). Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech v období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti. Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není–li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží či existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. A dále, pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období. 1.5. VÝKAZ ZISKU A ZTRÁTY 1.5.1 Výnosy Rozpočet Evropského rozvojového fondu nevykazuje žádné příjmy, jelikož řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy tak zahrnují zpětně inkasované výdaje a úrokové výnosy. Zpětně inkasované výdaje V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů dříve uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány inkasní příkazy a je stanovováno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně: – Zpětně inkasované výdaje: vystavený inkasní příkaz se stává pohledávkou, která je ve výkazu zisku a ztráty zachycena jako výnos v daném roce, nebo – Zpětně inkasované částky předběžného financování: v tomto případě je částka vykázána v rozvaze v položce předběžného financování. Výnosové úroky Výnosové úroky se vykazují ve výkazu zisku a ztráty pomocí metody efektivní úrokové sazby. Tyto úroky zahrnují obdržený nebo splatný úrok z peněžních zůstatků a vkladů na viděnou na účtech v komerčních bankách a z prodlení s úhradou nároků ERF. Výnosové úroky se zaúčtovávají tak, jak nabíhají. 1.5.2 Náklady Náklady na směnné transakce související s nákupem zboží a služeb se zachycují po jejich dodání nebo poskytnutí a akceptaci. Oceňují se v původní fakturované ceně. Náklady na transakce, jež nemají povahu směny, tvoří většinu nákladů ERF. Souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody podle dohod a granty a nakonec příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. Došlá žádost o platbu nebo o proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období. Nákladové úroky Nákladové úroky se vykazují ve výkazu zisku a ztráty pomocí metody efektivní úrokové sazby. Nákladové úroky zahrnují úroky zaplacené či splatné a zaúčtovávají se tak, jak nabíhají. 1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.6.1 Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je–li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo potenciálního přínosu. Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni, tak aby finanční výkazy náležitě zachycovaly skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo potenciálního přínosu a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy ve finančních výkazech za období, v němž ke změně došlo. Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou–li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil. 1.6.2 Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou ERF, nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos, anebo, v málo pravděpodobném případě, není výši závazku možné dostatečně spolehlivě ocenit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos. Podmíněné závazky se ke každému rozvahovému dni oceňují s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos stal pravděpodobným. Stane–li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos, vytvoří se ve finančních výkazech za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva. 2. PŘÍLOHY K ROZVAZE DLOUHODOBÁ AKTIVA 2.1 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Předběžné financování || – || 119 || 319 || 438 || 380 CELKEM || – || 119 || 319 || 438 || 380 Řada smluv umožňuje uhrazení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s předběžnými platbami na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí. Proto, je–li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného inkasa či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva. Zvýšení dlouhodobého předběžného financování o 58 milionů EUR (ve srovnání se stavem k 31. 12. 2011) lze vysvětlit hlavně zvýšením dlouhodobého předběžného financování projektů v rámci PIR[5] (97 milionů EUR), projektů uvnitř AKT (42 milionů EUR) a grantů PIN[6] (10 milionů EUR), které bylo kompenzováno snížením předběžného financování uvnitř AKT (73 milionů EUR) a správních nákladů (29 milionů EUR). KRÁTKODOBÁ AKTIVA 2.2 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Předběžné financování (hrubé údaje) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 minus odhadované započtení předběžného financování || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) CELKEM || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Zvýšení čistého krátkodobého předběžného financování o 159 milionů EUR bylo způsobeno hlavně zvýšením předběžného financování nástrojů podpory grantů PIN (147 milionů EUR), projektů PIR (68 milionů EUR) a úlevami při splácení dluhu uvnitř AKT (39 milionů EUR). Toto zvýšení bylo částečně vykompenzováno snížením čistého předběžného financování odvětvové politiky (65 milionů EUR) a projektů v sociální oblasti uvnitř AKT (32 milionů EUR). 2.2.1 Jistoty získané za předběžné financování Jistoty se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. U „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže na existenci jistoty. U „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí platba předběžného financování nebo následné zúčtování. K 31. prosinci 2012 činila „nominální“ hodnota jistot, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 566 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 391 milionů EUR. K 31. prosinci 2011 to bylo 637 milionů EUR a 394 milionů EUR. 2.3 POHLEDÁVKY Z OBCHODNÍHO STYKU || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Pohledávky za zákazníky || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Pohledávky za členskými státy || 2.3.2 || – || – || 3 || 3 || 9 Příjmy a náklady příštích období || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 CELKEM || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1 Pohledávky za zákazníky || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Pohledávky za zákazníky || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 –Opravná položka || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) CELKEM || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Jedná se o inkasní příkazy, které byly k 31. prosinci 2012 zaúčtovány jako zjištěné nároky k navrácení, jež dosud nejsou vykázány v jiných rozvahových položkách na straně aktiv. Konečný zůstatek inkasních příkazů představuje hodnotu vystavených, avšak ke konci roku neuhrazených inkasních příkazů. Pohyby otevřených inkasních příkazů během účetního období jsou podrobně popsány níže: || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Otevřené inkasní příkazy na počátku roku || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Vystavené inkasní příkazy || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Uzavřené inkasní příkazy || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Zaplaceno || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Upuštění od inkasa (článek 73 fin. nař.) || – || (1) || – || (1) || (1) Zrušeno || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Započteno || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Otevřené inkasní příkazy na konci roku || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 2.3.2 Pohledávky za členskými státy Pohledávky za členskými státy v 10. ERF ve výši 3 milionů EUR tvoří příspěvky na spolufinancování od Belgie, Španělska a Švédska. 2.3.3 Příjmy a náklady příštích období Příjmy a náklady příštích období především zahrnují naběhlé úroky z částek předběžného financování. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy z pozdních splátek příspěvků. Snížení příjmů a nákladů příštích období lze vysvětlit nižšími naběhlými úroky z předběžného financování (viz bod 3.4). 2.4 SPOJOVACÍ ÚČTY || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 do/z 6. ERF || (2 065) || (214) || – || (2 279) || (2 279) do/z 7. ERF || – || 2 279 || – || 2 279 || 2 279 do/z 8. ERF || – || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) do/z 9. ERF || 3 038 || – || (2 892) || 146 || (491) do/z 10. ERF || (628) || 2 892 || – || 2 264 || 2 944 CELKEM || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 V zájmu efektivity byl v 10. ERF zřízen jediný účet pokladní hotovosti pro všechny ERF. To vede k transakcím mezi jednotlivými ERF, které se vyrovnávají na styčných účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. Hlavní pohyby na styčných účtech v roce 2012 představují platby provedené z 10. ERF na plnění 8. a 9. ERF. 2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY[7] || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Peněžní prostředky na bankovních účtech || 2.5.1 || – || – || 687 || 687 || 1 211 Zajišťovací účty STABEX || 2.5.2 || – || – || 2 || 2 || 5 Bankovní účty pro spolufinancování || 2.5.3 || – || – || – || – || 8 Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku[8] || – || – || – || 1 || 1 || 1 CELKEM || || – || – || 690 || 690 || 1 224 2.5.1 Peněžní prostředky na bankovních účtech || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Zvláštní účty – finanční ústavy členských států || – || – || 633 || 633 || 1 129 Běžné účty – komerční banky || || || 54 || 54 || 80 Místní pověření plátci || – || – || 0 || 0 || 2 CELKEM || – || – || 687 || 687 || 1 211 Celkové snížení peněžních prostředků v bankách je vysvětleno především úrovní realizovaných plateb a vyšší úrovní plnění rozpočtu než v předchozím vykazovaném období. Účty místních pověřených plátců se rozumí částky, které jsou uloženy na bankovních účtech ve státech AKT a v ZZÚ a používají se k platbám v místní měně na území přijímajícího státu/země/území. Tyto účty jsou vedeny v eurech nebo v měně členského státu Unie. S cílem dosáhnout centralizovanější správy plateb byly v roce 2012 uzavřeny 3 ze 4 zbývajících účtů místních pověřených plátců. 2.5.2 Zajišťovací účty STABEX || v milionech EUR || Zůstatek k 31. 12. 2012 || Zůstatek k 31. 12. 2011 Pobřeží slonoviny || 2 || 2 Malawi || – || 1 Ostatní země || 0 || 2 CELKEM || 2 || 5 STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad Evropské unie na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Tento systém byl poprvé zaveden úmluvou z Lomé (1975) s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu zemědělských produktů. Zůstatek na zajišťovacích účtech STABEX představuje celkové finanční prostředky STABEX, které jsou k dispozici a které budou v budoucnu převedeny do příslušného přijímajícího státu AKT. Tento zůstatek je přidělen 10. ERF. V roce 2012 bylo uzavřeno osm zajišťovacích účtů STABEX v důsledku ukončování nástroje pomoci STABEX. Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou v držení přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití těchto prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV[9] (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Evropská komise a přijímající stát) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech se dvěma podpisovými právy, dokud jejich převod na projekt není odůvodněn rámcem vzájemných povinností (FMO). Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nevykazují se tedy na účtech ERF jako aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. V roce 2012 bylo do ERF vráceno 49 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 vnitřní dohody o 10. ERF[10]. Tyto prostředky byly převedeny především z Šalamounových ostrovů (12 milionů EUR), Pobřeží slonoviny (11 milionů EUR), Burundi (5 milionů EUR), Svatého Vincenta a Grenadiny (3 miliony EUR), Senegalu (3 miliony EUR), Malawi (3 miliony EUR), Ugandy (3 miliony EUR) a Burkiny Faso (2 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních výnosů (nástroj pomoci STABEX) ve výkazu zisku a ztráty 8. ERF. 2.5.3 Bankovní účty pro spolufinancování || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Bankovní účty pro spolufinancování || – || – || – || – || 8 CELKEM || – || – || – || – || 8 Bankovní účty pro spolufinancování byly uzavřeny. Prostředky z nich, s výjimkou části určené na správní náklady, byly na základě pokynu schvalující osoby navráceny členským státům. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY 2.6 ZÁVAZKY Z OBCHODNÍHO STYKU || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Spolufinancování – Závazky z obchodního styku || – || – || 40 || 40 || – CELKEM || – || – || 40 || 40 || – Závazky z obchodního styku ze spolufinancování ke konci roku 2012 se týkají 10. ERF. Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykazovány jako závazky z obchodního styku vůči členským a nečlenským státům, protože splňují kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny. ERF musí použít tyto příspěvky na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z obchodního styku v rámci dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus náklady vzniklé v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový. S cílem zlepšit vykazování závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování byly v roce 2012 částky rozděleny na dlouhodobé a krátkodobé závazky. Zvýšení celkových závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování je vysvětleno v bodě 2.7.1.2. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY 2.7 Závazky z obchodního styku || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Krátkodobé závazky z obchodního styku || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Výdaje příštích období || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Odložený kapitálový vklad || 2.7.3 || – || – || 293 || 293 || 295 CELKEM || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1 Krátkodobé závazky z obchodního styku || || || || || v milionech EUR || Bod || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Dodavatelé a další || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování || 2.7.1.2 || – || – || 46 || 46 || 81 Ostatní závazky z obchodního styku || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 CELKEM || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Mezi krátkodobé závazky z obchodního styku jsou účtovány výkazy nákladů, které ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly odhadované způsobilé částky vykázány ve výkazu zisku a ztráty 2.7.1.1 Dodavatelé a další Pod touto položkou jsou vykazovány částky dlužné dodavatelům, jakož i částky dlužné veřejnoprávním institucím a třetím státům. Snížení oproti předchozímu vykazovanému období o 157 milionů EUR se skládá především ze 75 milionů EUR, o které se snížily závazky vůči třetím státům, a z 37 milionů EUR, o které se snížily závazky vůči soukromým dodavatelům. 2.7.1.2 Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování S cílem zlepšit vykazování závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování byly v roce 2012 částky rozděleny na dlouhodobé a krátkodobé závazky. Ke snížení krátkodobých závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování došlo především v důsledku přeřazení 40 milionů EUR do dlouhodobých závazků z obchodního styku. Celkově se dlouhodobé a krátkodobé závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování zvýšily o 5 milionů EUR. V roce 2012 byly získány nové příspěvky na spolufinancování od Německa (2 miliony EUR) a Kanady (2 miliony EUR). Zvýšení švédských závazků z obchodního styku v rámci spolufinancování (8 milionů EUR) bylo částečně kompenzováno snížením španělských závazků a závazků vůči Spojenému království (v obou případech 2 miliony EUR) a zúčtováním italských závazků v rámci 9. ERF. Závazky z obchodního styku v rámci spolufinancování byly sníženy o 8 milionů EUR v rámci vykázání výnosů souvisejících se spolufinancovanými projekty (viz 3.1.3 a 3.2.2). 2.7.1.3 Ostatní závazky z obchodního styku Ostatní závazky z obchodního styku zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky. 2.6.2 Výdaje příštích období || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Výdaje příštích období || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 CELKEM || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Na konci roku jsou posouzeny způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které dosud nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Odhadované využití částek předběžného financování se vykazuje jako odhadované zúčtování předběžného financování (viz 2.2). 2.6.3 Odložený kapitálový vklad || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Spojené království || – || – || 274 || 274 || 289 Irsko || – || – || 9 || 9 || 5 Litva || – || – || – || – || 1 Maďarsko || – || – || 10 || 10 || – CELKEM || – || – || 293 || 293 || 295 Uvedená částka zahrnuje předem zaplacené příspěvky členských států. ČISTÁ AKTIVA 2.8 SPLACENÝ KAPITÁL FONDU || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nesplacený kapitál fondu || – || – || (18 712) || (18 712) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Kapitál fondu || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nesplacený kapitál fondu || – || – || (16 112) || (16 112) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků členských států pro příslušný ERF stanovených vnitřními dohodami. Nesplacený kapitál představují počáteční příspěvky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Splacený kapitál fondu představuje částku počátečních příspěvků, k jejichž převedení na účty pokladny byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF. Kapitál 8. a 9. ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu. Splacené a nesplacené kapitálové vklady jednotlivých členských států || || || || v milionech EUR Příspěvky || % || Nesplacené v rámci 10. ERF k 31. 12. 2011 || Splacené v roce 2012 || Nesplacené v rámci 10. ERF k 31. 12. 2012 Rakousko || 2,41 || (451) || 63 || (388) Belgie || 3,53 || (661) || 92 || (569) Dánsko || 2,00 || (374) || 52 || (322) Finsko || 1,47 || (275) || 38 || (237) Francie || 19,55 || (3 658) || 508 || (3 150) Německo || 20,50 || (3 836) || 533 || (3 303) Řecko || 1,47 || (275) || 38 || (237) Irsko || 0,91 || (170) || 24 || (147) Itálie || 12,86 || (2 406) || 334 || (2 072) Lucembursko || 0,27 || (51) || 7 || (44) Nizozemsko || 4,85 || (908) || 126 || (781) Portugalsko || 1,15 || (215) || 30 || (185) Španělsko || 7,85 || (1 469) || 204 || (1 265) Švédsko || 2,74 || (513) || 71 || (441) Spojené království || 14,82 || (2 773) || 385 || (2 388) Kypr || 0,09 || (17) || 2 || (15) Česká republika || 0,51 || (95) || 13 || (82) Estonsko || 0,05 || (9) || 1 || (8) Maďarsko || 0,55 || (103) || 14 || (89) Litva || 0,12 || (22) || 3 || (19) Lotyšsko || 0,07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0,03 || (6) || 1 || (5) Polsko || 1,3 || (243) || 34 || (209) Slovinsko || 0,18 || (34) || 5 || (29) Slovensko || 0,21 || (39) || 5 || (34) Bulharsko || 0,14 || (26) || 4 || (23) Rumunsko || 0,37 || (69) || 10 || (60) CELKEM || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) Příspěvky na 10. ERF v roce 2012 byly splaceny. První tranše příspěvků členských států na rok 2013 byla splacena v listopadu 2012. 2.9 OSTATNÍ REZERVNÍ FONDY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM Zůstatek k 31. 12. 2010 || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Převod částek, u nichž byly zrušeny závazky, z 8. a 9. ERF do 10. ERF || (38) || (80) || 118 || 0 Převod z 10. do 9. ERF za účelem přidělení prostředků Jižnímu Súdánu na základě rozhodnutí Rady 2010/406/EU || – || 150 || (150) || 0 Zůstatek k 31. 12. 2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Převod částek, u nichž byly zrušeny závazky, z 8. a 9. ERF do 10. ERF || (78) || (300) || 378 || 0 Převod z 10. do 9. ERF za účelem přidělení prostředků Jižnímu Súdánu na základě rozhodnutí Rady 2011/315/EU || – || 200 || (200) || 0 Zůstatek k 31. 12. 2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Zůstatek k 31. 12. 2012 zahrnuje: || || || || – Prostředky přidělené Jižnímu Súdánu || – || 350 || – || 350 Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky z titulu zrušení závazků z předchozích ERF převáděny do rezervního fondu 10. ERF. Tento rezervní fond může být přidělen na závazky pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v článku 1.4 vnitřní dohody o 10. ERF. V roce 2012 bylo do výkonnostní rezervy 10. ERF převedeno 78 milionů EUR a 300 milionů EUR prostředků z titulu zrušení závazků z 8. a 9. ERF a současně z výkonnostní rezervy 10. ERF bylo převedeno 200 milionů EUR do 9. ERF na přidělení prostředků Jižnímu Súdánu.[11] 3. PŘÍLOHY K VÝKAZU ZISKU A ZTRÁTY 3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Zpětné inkaso výdajů || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Zpětné inkaso prostředků na STABEX || 49 || – || – || 49 || 26 Kursové zisky || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Provozní výnosy ze spolufinancování || – || – || 8 || 8 || 2 CELKEM || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1 Zpětné inkaso výdajů V této položce jsou zaznamenány inkasní příkazy vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je zpětné inkaso dříve vyplacených částek. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětné inkaso částek předběžného financování není zahrnuto do výnosů, ale je v rozvaze vykázáno v rámci předběžného financování. Inkaso neoprávněně vyplacených částek V roce 2012 byly vydány inkasní příkazy týkající se neoprávněně vyplacených částek ve výši 27 milionů EUR (v roce 2011 to bylo 12 milionů EUR). Z toho 11 milionů EUR se týkalo zpětného inkasa výdajů, a bylo proto zaúčtováno mezi provozní výnosy. 16 milionů EUR představovalo zpětné inkaso vyplaceného předběžného financování a bylo v rozvaze vykázáno jako zálohové aktivum. Povahu inkasa neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto: v milionech EUR || || Výnosy || Předběžné financování || CELKEM ZA ROK 2012 || Výnosy || Předběžné financování || CELKEM ZA ROK 2011 Chyby || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Nesrovnalosti || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Oznámeno OLAF || 1 || – || 1 || 1 || – || 1 CELKEM || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2 Zpětné inkaso prostředků STABEX V roce 2012 bylo do ERF vráceno 49 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 vnitřní dohody o 10. ERF[12]. Tyto prostředky byly převedeny především z Šalamounových ostrovů (12 milionů EUR), Pobřeží slonoviny (11 milionů EUR), Burundi (5 milionů EUR), Svatého Vincenta a Grenadiny (3 miliony EUR), Senegalu (3 miliony EUR), Malawi (3 miliony EUR), Ugandy (3 miliony EUR) a Burkiny Faso (2 miliony EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních výnosů (nástroj pomoci STABEX) ve výkazu zisku a ztráty 8. ERF. 3.1.3 Provozní výnos ze spolufinancování Provozní výnos ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz 3.2.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny, vykazují se v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování. 3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Provozní náklady – nástroje pomoci || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Provozní náklady na spolufinancování || – || – || 8 || 8 || 2 Kursové ztráty || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Opravné položky k pohledávkám z obchodního styku || 0 || 6 || – || 6 || 7 CELKEM || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 V roce 2012 Komise zlepšila svou metodiku odhadu výdajů příštích období. Bez tohoto vylepšení by provozní náklady namísto 3 017 milionů EUR dosahovaly 2 849 milionů EUR. Dopad na čistá aktiva by byl v téže výši (pokles o 168 milionů EUR), zejména v důsledku zvýšení výdajů příštích období (viz 2.7.2). 3.2.1 Provozní náklady – nástroje pomoci || || || || v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Programovatelná pomoc || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Makroekonomická podpora || – || 8 || – || 8 || 51 Odvětvová politika || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Úrokové subvence || 5 || – || – || 5 || 0 Projekty uvnitř AKT || – || 311 || 409 || 720 || 650 Pomoc při mimořádných událostech || – || 60 || 274 || 333 || 212 Pomoc uprchlíkům || 6 || – || – || 6 || 0 Rizikový kapitál || 1 || – || – || 1 || 19 STABEX || 4 || – || – || 4 || 12 Sysmin || 0 || – || – || 0 || (8) Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF || – || 10 || – || 10 || 24 Institucionální podpora || – || (1) || 33 || 32 || 8 Kompenzace za příjmy z vývozu || 7 || 10 || – || 18 || 42 Celkem || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Provozní náklady ERF pokrývají různé nástroje pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. 3.2.2 Provozní náklady na spolufinancování Jedná se o náklady vzniklé v souvislosti s projekty spolufinancování v roce 2012. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria podmíněných výnosů z transakcí, jež nemají povahu směny, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1.3). 3.2.3 Opravné položky k pohledávkám z obchodního styku Tato položka obsahuje zejména opravy předběžného financování a částky opravných položek / realizovaných ztrát v souvislosti s pohledávkami. 3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Správní náklady || – || 1 || 106 || 107 || 75 CELKEM || – || 1 || 106 || 107 || 75 Tato položka obsahuje podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání evropských rozvojových fondů. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i o náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod. 3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM ZA ROK 2012 || CELKEM ZA ROK 2011 Úrokové výnosy – evropské banky || – || 6 || 4 || 9 || 1 Úroky z předběžného financování || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) CELKEM || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Úroky z předběžného financování se vykazují v souladu s ustanoveními čl. 7 odst. 3 a článku 8 finančního nařízení pro 10. ERF. Odúčtování přírůstku úroků z předběžného financování za rok 2011 vedlo k zápornému úrokovému výnosu v roce 2012. 4. PŘÍLOHA K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ 4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF generovat peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřeby těchto peněžních toků využívat. Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo schodek za rozpočtový rok se upraví o dopady nepeněžních transakcí a případného časového rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti nebo budoucnosti na provozní účely. Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v měně účetní závěrky ERF (euro) po převedení cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku. 4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozních činností, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozních činností je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků. 5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A DALŠÍ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE 5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Záruky za plnění || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Záruky za zádržné || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Podmíněná aktiva týkající se soudních sporů || – || – || – || – || 1 CELKEM || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1 Záruky za plnění V některých případech jsou požadovány záruky za plnění, jež mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků ERF splnili závazky, které jim vyplývají ze smluv s ERF. Snížení záruk za plnění o 21 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými a nově přijatými zárukami. Většina uvolněných záruk spadala do 9. ERF a nové záruky byly rovněž přijaty především v rámci 9. ERF. 5.1.2 Záruky za zádržné Záruky za zádržné se vztahují výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolní 10 % průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zaúčtovány jako závazky z obchodního styku. Se souhlasem zadavatele může však zhotovitel předložit záruku za zádržné, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva. Snížení záruk za zádržné o 9 milionů EUR představuje rozdíl mezi uvolněnými zárukami a nově přijatými zárukami. Většina uvolněných záruk spadala do 9. ERF a nové záruky byly rovněž přijaty především v rámci 9. ERF. 5.2 DALŠÍ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE 5.2.1 Závazky z titulu příslibů dosud nevykázané jako náklad v milionech EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || CELKEM 31. 12. 2012 || CELKEM 31. 12. 2011 Nevypořádané rozpočtové závazky, dosud nevyplacené || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 Související částky zahrnuté do výkazu zisku a ztráty || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) CELKEM || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2012 činily celkové nevypořádané rozpočtové závazky 5 642 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu zisku a ztráty za rok 2012 vykázány jako náklady, tj. částce 4 928 milionů EUR. 6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK Následující údaje o řízení finančních rizik Evropského rozvojového fondu se týkají pokladních operací, které za účelem správy prostředků Evropského rozvojového fondu Evropská komise provádí jeho jménem. 6.1 POLITIKA ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací ERF jsou stanoveny nařízením Rady č. 215/2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a ve vnitřní dohodě. Z výše uvedeného nařízení vyplývají následující hlavní zásady: – Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u jím určené finanční instituce. Tyto příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést platby z ERF. – Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech a v jiných měnách, včetně méně známých. – Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmějí být přečerpány. Podle článku 44 nařízení Rady č. 215/2008 Komise kromě zvláštních účtů zakládá jménem ERF další bankovní účty u finančních institucí (centrálních a komerčních bank) za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do rozpočtu od členských států (viz bod 6.4 níže). Všechny komerční banky, u nichž se pro ERF zakládají jiné účty než výše uvedené „zvláštní účty“, jsou vybírány Komisí prostřednictvím výběrových řízení. Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy. Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro jednotlivé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno. 6.2 TRŽNÍ RIZIKO 6.2.1 Měnové riziko Všechny příspěvky jsou vedeny v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku. 6.2.2 Úrokové riziko Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku. Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání. Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech komerčních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na sazbu EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. U některých jiných účtů je úročení navázáno na mezní sazbu ECB (tu používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly zhodnocovány sazbami nižšími, než jsou sazby tržní. 6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY) Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s nařízením Rady č. 215/2008 vedena na „zvláštních účtech“ otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo národních centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům). Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je ponechávána minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši plateb z tohoto účtu. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku. Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno. Všechny komerční banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší. 6.4 RIZIKO LIKVIDITY Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období. Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří částí hrazených v průběhu roku, přičemž platby vykazují určitou sezónnost. Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna v Komisi a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem pravidelně informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje. Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita. 7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZENÝCH STRANÁCH Nebyly zjištěny žádné transakce, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v této položce. 8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI Ke dni předání účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací. 9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ Roční hospodářský výsledek byl stanoven podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Níže uvedená tabulka přináší toto porovnání a zdůrazňuje hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky výnosů a nákladů. || || v milionech EUR || 2012 || 2011 || || ROČNÍ HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK || (3 023) || (2 700) || || VÝNOSY || || Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření || (47) || (52) Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím neinkasované || (8) || (3) Nároky zjištěné v předchozích letech a inkasované v běžném roce || 14 || 10 Čistý vliv předběžného financování || 62 || 46 Čisté příjmy příštích období || (40) || (13) || || NÁKLADY || || Dosud neuhrazené náklady běžného roku || 38 || 98 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce || (101) || (249) Zrušení plateb || 7 || 17 Čistý vliv předběžného financování || (316) || (346) Čisté výdaje příštích období || 204 || 317 || || ROČNÍ VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ || (3 209) || (2 874) 9.1 Sesouhlasení položek – výnosy Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům inkasovaným na základě nároků stanovených v průběhu roku a částkám inkasovaným na základě na základě nároků stanovených v minulých letech. Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření, jsou zaznamenávány do výkazu zisku a ztráty, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezervních fondů a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky. Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky stanovené v běžném roce, avšak dosud neinkasované, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a inkasované v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny. Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně inkasovaných částek předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek. Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období v běžném roce minus odúčtování příjmů příštích období v předchozím roce. 9.2 Sesouhlasení položek – náklady Zatím neuhrazené náklady běžného roku budou pro účely sesouhlasení připočítány, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady. Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření. Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování vyplacených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj daného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální náklad, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení. Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé náklady, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak dosud ERF nebyly vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok snížené o odúčtované výdaje příštích období za předchozí rok. 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ ÚVODNÍ POZNÁMKA Předchozí ERF · Rozhodnutí Rady AKT–ES č. 1/2000 ze dne 27. července 2000 o přechodných opatřeních stanoví, že se část nepřidělených zdrojů z předchozích ERF použije na programy v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z Cotonou přednostně v rámci přechodných opatření. · Rozhodnutí Komise č. 410/2001 ze dne 16. března 2001, jehož cílem je stanovit příděly na orientační programy pro státy AKT na základě dohody o partnerství AKT–ES, stanoví, že nepřidělené zdroje z předchozích ERF budou využity k provádění programů v souladu s pravidly a postupy příslušných ERF v maximální výši 1,2 miliardy EUR. To platí do té doby, než vstoupí v platnost finanční protokol k 9. ERF. · Rozhodnutím Komise č. 1033/2001 ze dne 15. června 2001 byly stanoveny příděly na regionální programy a spolupráci mezi státy AKT v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT–ES. · Na základě rozhodnutí Komise č. 1252/2002 ze dne 11. července 2002 byla zvýšena částka určená na spolupráci mezi státy AKT o 60 milionů EUR, které pocházejí z obecných rezerv 6. a 7. ERF, a dále bylo naplánováno využití těchto dodatečných prostředků v období před vstupem finančního protokolu k 9. ERF v platnost, a to v souladu s pravidly a postupy platnými pro původní ERF. · A konečně, rozhodnutím Rady ministrů AKT–ES č. 3/2002 ze dne 23. prosince 2002 byla z nepřidělených zdrojů 8. ERF (obecná rezerva) odebrána částka 25 milionů EUR, která byla následně přidělena na regionální spolupráci na základě dohody o partnerství AKT–ES. · Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se správy těchto ERF. Naopak správa převedených zůstatků je obsažena v 9. ERF. · Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2012 v níže uvedených tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. Posledně uvedená část se při účtování a předkládání závěrek zpracovala na základě čl. 3 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT–ES podle zemí. Tento článek vytváří pro státy AKT finanční balíček A, který má být využit k makroekonomické podpoře a k podpoře programů a projektů, a dále balíček B, určený ke krytí nepředvídaných potřeb, jako jsou pomoc při mimořádných událostech, iniciativy související s úlevami při splácení dluhu a podpora zaměřená na zmírnění nepříznivých následků nestability příjmů z vývozu[13]. Pokud jde o regiony, postupovalo se při uzávěrce na základě regionálního programování, tak jak je uvedeno v kapitole 2 dohody o partnerství AKT–ES (regionální orientační programy a spolupráce mezi státy AKT). · Podle bodu 4 přílohy Ib (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT–ES byly zbývající zůstatky a částky z titulu zrušení závazků v rámci těchto fondů v období od 31. prosince 2007 do vstupu 10. ERF v platnost převedeny do 9. ERF, aby se zajistilo, že správa EU bude moci fungovat, a aby se pokryly náklady na probíhající projekty až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost. · Rozhodnutí Rady 2010/406/EU stanovilo, že 150 milionů EUR, které představují prostředky z titulu zrušení závazků na projekty v rámci 9. ERF a předchozích ERF, bude použito ve prospěch Súdánu za účelem řešení potřeb nejohroženějších skupin obyvatelstva. Tato částka byla uvolněna v průběhu roku 2011. · Rozhodnutí Rady 2011/315/EU stanovilo, že 200 milionů EUR, které představují prostředky z titulu zrušení závazků na projekty v rámci 9. ERF a předchozích ERF, bude použito ve prospěch Jižního Súdánu za účelem podpory provádění tříletého rozvojového plánu pro tuto zemi. Tato částka byla uvolněna v průběhu roku 2012. 10. ERF Dohoda o partnerství AKT–ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou byla pozměněna dohodou podepsanou totožnými státy dne 25. června 2005 v Lucemburku. Rozhodnutí Rady EU 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropské unii vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutí 2007/249/ES). Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008. Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci EU státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR, z čehož je: · 21 966 milionů EUR uvolněno ve prospěch států AKT v souladu s víceletým finančním rámcem uvedeným v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Evropská komise), · 286 milionů EUR uvolněno ve prospěch ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (z toho 256 milionů EUR spravuje Evropská komise), · 430 milionů určených pro Komisi na financování nákladů vyplývajících z plánování a správy zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody. Od vstupu 10. ERF v platnost jsou tyto částky doplňovány o prostředky z titulu zrušení závazků v rámci předchozích ERF, úrokové výnosy a nevyužité hotovostní zůstatky v systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Všechny tyto prostředky jsou spravovány v souladu se svými zvláštními pravidly vyplývajícími z revidované dohody z Cotonou a z vnitřní dohody. Z výše uvedených prostředků přidělených 10. ERF spravuje Evropská komise částku 21 152 milionů EUR, rozdělenou následovně: – 15 300 milionů EUR pro národní orientační programy, z toho: · 13 500 milionů EUR pro balíček A, z čehož bylo přiděleno 13 345 milionů EUR. Kromě toho byl balíček A navýšen převodem z rezerv o 341 milionů EUR a na základě uzávěrky rušení závazků na STABEX o 91 milionů EUR a snížen o 33 milionů EUR na základě převodu na regionální příděly (multiregion–PALOP). Na základě výše uvedeného dosahuje celková částka dostupných prostředků výše 13 744 milionů EUR přidělených prostředků a 155 milionů EUR dosud nepřidělených prostředků. · 1 800 milionů EUR pro balíček B, které byly přiděleny v plné výši. Kromě toho byl balíček B navýšen převodem z rezerv o 148 milionů EUR, které již byly přiděleny, v důsledku čehož dosahuje celková výše přidělených prostředků 1 948 milionů EUR. – 1 783 milionů EUR na regionální orientační programy, což spolu s převodem 33 milionů EUR z balíčku A a převodem 19 milionů EUR do rezerv představuje 1 797 milionů EUR přidělených prostředků, – 2 700 milionů EUR na prostředky k využití uvnitř AKT, přidělené v celé výši, což spolu s převodem 195 milionů EUR z rezerv představuje 2 895 milionů EUR přidělených prostředků, – 683 milionů EUR jako rezerva, z čehož 664 milionů EUR bylo převedeno, takže zůstatek činí 19 milionů EUR, – 430 milionů EUR na náklady na správu, přidělených v celé výši, – 256 milionů EUR na příděly pro ZZÚ, z toho zejména: · prostředky balíčku A ve výši 195 milionů EUR, z nichž bylo přiděleno 140 milionů EUR, · prostředky balíčku B ve výši 15 milionů EUR, z nichž bylo přiděleno 7 milionů EUR, · prostředky na regionální příděly ve výši 40 milionů EUR, přidělené v celé výši, · prostředky na studie / technickou pomoc ve výši 6 milionů EUR, přidělené v celé výši. – Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF Jelikož 10. ERF začal platit 1. července 2008, byly zbylé zůstatky a částky z titulu zrušení závazků na projekty 9. ERF a předchozích ERF převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů STABEX a balíčku na pokrytí správních nákladů 9. ERF. Tato rezerva může být použita, jsou–li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF. Podrobné údaje o této rezervě k 31. 12. 2012 jsou v následující tabulce (v mil. EUR): Prostředky převedené do nečerpatelné rezervy 10. ERF celkem: || 815 minus prostředky převedené do 9. EDF určené pro Súdán na základě rozhodnutí Rady 2010/406/EU ze dne 12. 7. 2010 || –150 minus prostředky převedené do 9. EDF určené pro Jižní Súdán na základě rozhodnutí Rady 2011/315/EU ze dne 23. 5. 2011 || –200 Celková disponibilní částka v rezervě (AKT+ZZÚ): || 465 – Rezerva STABEX v 10. ERF Po uzavření účtů STABEX se nevyužité prostředky a prostředky z titulu zrušení závazků převádějí do rezervy STABEX v rámci balíčku A 10. ERF (čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF) a poté do národních orientačních programů dotčených zemí. Stav rezervy k 31. 12. 2012 (v milionech EUR): Dotčená země || Rezerva STABEX balíčku A Pobřeží slonoviny || 11,43 Kapverdy || 0,01 Guinea-Bissau || 0,30 Sierra Leone || 0,22 Senegal || 0,90 Celkem || 12,86 – Spolufinancování 10. ERF V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států v hodnotě 116 milionů EUR a byly přiděleny prostředky na závazky v celkové výši 99 milionů EUR. Prostředky na platby byly přiděleny pouze ve výši přijatých částek 93 milionů EUR. V následující tabulce je stav prostředků na spolufinancování k 31. 12. 2012 (v mil. EUR): || Prostředky na závazky || Prostředky na platby Spolufinancování – balíček A || 84 || 78 Spolufinancování – uvnitř AKT || 12 || 12 Spolufinancování – správní náklady || 3 || 3 || 99 || 93 Následující tabulky uvádějí čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny. V příloze jsou uvedeny tabulky, v nichž je prezentován stav podle zemí a nástrojů. 2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY 2.2 SOUHRNNÁ ZÁVĚRKA 2.3 DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ Spolufinancování ze strany Itálie (1985) Spolufinancování ze strany Itálie, které je v platnosti od roku 1985 a které pokračovalo i v roce 2011, jelikož stále pokračoval „4. program na obnovu Somálska“, bylo ukončeno v roce 2012. Zůstatky vykázané při uzávěrce byly vráceny Itálii. ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE EVROPSKÁ INVESTIČNÍ BANKA || CA/463/13 || 14. března 2013 || Dokument 13/072 || || SPRÁVNÍ RADA INVESTIČNÍ NÁSTROJ FINANČNÍ VÝKAZY K 31. PROSINCI 2012 || || || - Výkaz o finanční situaci - Výkaz o úplném výsledku hospodaření - Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů - Výkaz o peněžních tocích - Přílohy k finančním výkazům || ORG.: E || 3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 3.1 VÝKAZ O FINANČNÍ SITUACI K 31. PROSINCI 2011 (v tis. EUR) || Body || 31. 12. 2012 || 31. 12. 2011 || || || AKTIVA || || || Peníze a peněžní ekvivalenty || 5 || 466 568 || 452 279 Derivátové finanční nástroje || 6 || 115 || 434 Úvěry a pohledávky z obchodního styku || 7 || 1 146 280 || 1 033 160 Realizovatelná finanční aktiva || 8 || 333 001 || 251 660 Pohledávky za přispěvateli || 9/15 || 87 310 || 87 310 Finanční aktiva držená do splatnosti || 10 || 99 029 || – Ostatní aktiva || 11 || 224 || 416 || || || Aktiva celkem || || 2 132 527 || 1 825 259 || || || || || || ZÁVAZKY A ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || || || || ZÁVAZKY || || || Derivátové finanční nástroje || 6 || 7 035 || 12 702 Výnosy příštích období || 12 || 37 808 || 33 003 Závazky vůči třetím stranám || 13 || 312 086 || 329 660 Ostatní závazky || 14 || 1 153 || 1 113 || || || Závazky celkem || || 358 082 || 376 478 || || || ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ || || || Splacené příspěvky členských států || 15 || 1 561 309 || 1 281 309 Fond z přecenění na reálnou hodnotu || || 68 434 || 41 750 Nerozdělený zisk || || 144 702 || 125 722 || || || Zdroje od přispěvatelů celkem || || 1 774 445 || 1 448 781 || || || Závazky a zdroje od přispěvatelů celkem || || 2 132 527 || 1 825 259 Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.2 VÝKAZ O ÚPLNÉM VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012 (v tis. EUR) || Body || Od 1. ledna 2012 || Od 1. ledna 2011 || || do 31. prosince 2012 || do 31. prosince 2011 || || || || || Úroky a obdobné výnosy || 17 || 67 503 || 59 561 || Úroky a obdobné náklady || 17 || –1 114 || –940 || || || || || Čistý úrok a obdobné výnosy || || 66 389 || 58 621 || || || || || Výnosy z poplatků a provizí || 18 || 1 934 || 2 149 || Náklady na poplatky a provize || 18 || –292 || –144 || || || || || Čisté výnosy z poplatků a provizí || || 1 642 || 2 005 || || || || || Změna reálné hodnoty derivátových finančních nástrojů || || 5 348 || –7 534 || Čisté nerealizované zisky z realizovatelných finančních aktiv || 19 || 1 045 || 17 228 || Čistá kursová ztráta/zisk || || –10 575 || 8 376 || || || || || Čistý výsledek z finančních operací || || –4 182 || 18 070 || || || || || Změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku po odúčtování || 7 || 597 || 27 452 || Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || –8 927 || –6 888 || Snížení hodnoty ostatních aktiv || 20 || –337 || – || Obecné správní náklady || 21 || –36 202 || –38 006 || || || || || Roční zisk || || 18 980 || 61 254 || || || || || Ostatní úplný výsledek hospodaření: || || || || Realizovatelná finanční aktiva – Fond z přecenění na reálnou hodnotu || || || || 1. Čistá změna reálné hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || 18 551 || 20 574 || 2. Čistá částka vykázaná do zisku či ztráty || 8 || 8 133 || –3 394 || Realizovatelná finanční aktiva celkem || || 26 684 || 17 180 || || || || || Celkový ostatní úplný výsledek hospodaření || || 26 684 || 17 180 || || || || || Roční celkový úplný výsledek hospodaření || || 45 664 || 78 434 || Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.3 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012 (v tis. EUR) || Splacené příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2012 Body || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 || 280 000 || – || – || 280 000 || || || || Zisk za rok 2012 || – || – || 18 980 || 18 980 || || || || Roční celkový ostatní úplný výsledek hospodaření || – || 26 684 || – || 26 684 || || || || Změny zdrojů od přispěvatelů || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || K 31. prosinci 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || Splacené příspěvky || Fond z přecenění na reálnou hodnotu || Nerozdělený zisk || Celkem K 1. lednu 2011 Body || 1 131 309 || 24 570 || 64 468 || 1 220 347 || || || || Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 || 150 000 || – || – || 150 000 || || || || Zisk za rok 2011 || – || – || 61 254 || 61 254 || || || || Roční celkový ostatní úplný výsledek hospodaření || – || 17 180 || – || 17 180 || || || || Změny zdrojů od přispěvatelů || 150 000 || 17 180 || 61 254 || 228 434 || || || || K 31. prosinci 2011 || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || || || || || Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.4 VÝKAZ O PENĚŽNÍCH TOCÍCH ZA ROK UKONČENÝ K 31. PROSINCI 2012 (v tis. EUR) || Body || od 01.01.2012 do 31.12.2012 || od 01.01.2011 do 31.12.2011 PROVOZNÍ ČINNOSTI || || || Zisk za účetní období || || 18 980 || 61 254 Úpravy || || || Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || || 8 927 || 3 172 Čistá změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku || || –597 || –27 452 Aktivovaný úrok z úvěrů a pohledávek z obchodního styku || 7 || –9 622 || –10 512 Změny naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty úvěrů a pohledávek z obchodního styku || || –1 407 || –2 801 Změny naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti || || –751 || – Zvýšení výnosů příštích období || || 4 805 || 3 424 Dopad změn směnných kursů na úvěry || || 16 044 || –15 337 Dopad změn směnných kurzů na realizovatelná finanční aktiva || || –1 204 || 34 Zisk z provozní činnosti před změnami v provozních aktivech a závazcích || || 35 175 || 11 782 || || || Uvolněné úvěry || 7 || –233 018 || –237 040 Splátky úvěrů || 7 || 115 480 || 104 410 Změny reálné hodnoty derivátů || || –5 348 || 7 534 Zvýšení hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti || || –98 278 || – Zvýšení hodnoty realizovatelných finančních aktiv || 8 || –81 981 || –67 829 Prodej realizovatelných finančních aktiv || 8 || 19 601 || 24 971 Snížení hodnoty ostatních aktiv || || 192 || 2 756 Zvýšení hodnoty ostatních závazků || || 40 || 173 Zvýšení závazků vůči Evropské investiční bance || || 6 876 || 4 144 || || || Čisté peněžní toky z provozních činností || || –241 261 || –149 099 || || || FINANČNÍ ČINNOSTI || || || Příspěvky získané od členských států || || 236 345 || 136 345 Částky získané od členských států v souvislosti s úrokovými dotacemi || || 43 655 || 76 345 Částky vyplacené jménem členských států v souvislosti s úrokovými dotacemi || || –24 450 || –22 899 || || || Čisté peněžní toky z finančních činností || || 255 550 || 189 791 || || || Čisté zvýšení peněz a peněžních ekvivalentů || || 14 289 || 40 692 Peníze a peněžní ekvivalenty na začátku účetního období || || 452 279 || 411 587 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci účetního období || || 466 568 || 452 279 || || || Peníze a peněžní ekvivalenty tvoří: || || || Hotovost || || 10 588 || 3 127 Termínované vklady || || 455 980 || 449 152 || || 466 568 || 452 279 || || || Doplňkové informace o peněžních tocích z provozních činností || || 2012 || 2011 Obdržené úroky || || 64 490 || 57 391 Zaplacené úroky || || –1 137 || –1 162 Obdržené dividendy || || 975 || 974 Příloha tvoří nedílnou součást těchto finančních výkazů. 3.5 PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM k 31. PROSINCI 2012 1 Obecné informace Investiční nástroj (dále jen „nástroj“) byl zřízen v rámci dohody z Cotonou o spolupráci a rozvojové pomoci sjednané mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (dále jen „státy AKT“) a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 23. června 2000 a přepracované dne 25. června 2005 a 23. června 2010 (dále jen „dohoda“). Nástroj není samostatnou právnickou osobou a Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) spravuje příspěvky jménem členských států (dále jen „dárců“) v souladu s podmínkami dohody. Financování v rámci dohody je poskytováno z rozpočtů členských států EU a je rozdělováno v souladu s finančními protokoly stanovenými pro po sobě jdoucí pětiletá nebo šestiletá období. V rámci dohody a poté, co dne 1. července 2008 vstoupil v platnost druhý finanční protokol (na období 2008–2013), nazývaný 10. Evropský rozvojový fond („ERF“), je EIB pověřena správou: - nástroje, rizikového revolvingového fondu disponujícím 3 185,5 milionem EUR, jehož účelem je posílit investice soukromého sektoru v zemích AKT. 48,5 milionu EUR z této částky bylo vyčleněno pro zámořské země a území (dále jen „ZZÚ“), - grantů určených na financování úrokových dotací ve výši 400 milionů EUR pro státy AKT a 1,5 milionu pro ZZÚ.