ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ K demokratičtějším volbám do Evropského parlamentu Zpráva o provádění doporučení Komise ze dne 12. března 2013 o posílení demokratického a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu /* COM/2014/0196 final */





1. Úvod Volby do Evropského parlamentu jsou základem demokratického procesu v EU, jak je stanoveno ve Smlouvách[1]. Většina občanů EU soudí, že účast v evropských volbách je nejlepším způsobem, jak zajistit, aby se o jejich názorech dozvěděli představitelé EU s rozhodovací pravomocí[2].Volby v roce 2014 bude obzvláště důležité. Budou to první volby poté, co v platnost vstoupila Lisabonská smlouva, která posílila demokratické základy Unie a zvýraznila úlohu a pravomoci Evropského parlamentu. Konají v době, která je pro evropskou integraci klíčová, a v situaci, kdy EU podniká rázné kroky k ukončení krize, které mají dalekosáhlé důsledky pro občany. Na základě výsledků letošních voleb do Evropského parlamentu budou učiněna důležitá rozhodnutí o dalším vývoji EU. Je více než kdy jindy důležité, aby občané EU hlasovali v hojném počtu. Je proto třeba podniknout rozhodné kroky k překlenutí propasti mezi politikou EU a občany. Občané budou hlasovat, pouze když uvidí, že je jim nabídnuta možnost výběru a že na jejich hlasu záleží[3]. Všechny evropské orgány se snaží učinit evropský demokratický proces transparentnějším a dosáhnout toho, aby jej evropští voliči více pokládali za svůj. Komise 12. března 2013 přijala doporučení 2013/142/EU o posílení demokratického a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu[4], určené členským státům a evropským a vnitrostátním politickým stranám. Evropský parlament také přijal usnesení za tímto účelem[5]. Doporučení 2013/142/ES bylo rozděleno do dvou hlavních oblastí: První soubor doporučení byl zaměřen na posílení transparentnosti voleb a demokratické legitimity rozhodovacího procesu Unie. Komise doporučila, aby byli voliči před volbami informováni o přidružení vnitrostátních stran k evropským politickým stranám. Vnitrostátní a evropské politické strany by měly také stanovit svého kandidáta na předsedu Evropské komise a poskytnout podrobné informace o programu svého kandidáta. Vnitrostátní politické strany by měly využít svých mediálních vystoupení k informování občanů o svém kandidátovi a jeho programu. Taková opatření by vytvořila praktické a viditelné vazby mezi hlasováním občanů a evropskými politickými stranami. Zvýšila by demokratickou legitimitu evropského rozhodovacího procesu a podpořila skutečnou celoevropskou diskusi o vizi Evropy, kterou mají kandidáti. Komise také doporučila, aby bylo dosaženo dohody o společném evropském volebním dnu. Druhý soubor doporučení byl určen členským státům a byl zaměřen na zvýšení efektivnosti voleb zjednodušením postupů pro uplatňování práva občanů EU volit a být volen v členském státě, v němž mají bydliště, stanovených ve směrnice 93/109/ES[6]. Tato doporučení, budou-li je členské státy provádět, by měla dále zvýšit efektivnost voleb a zároveň snížit administrativní zátěž členských států. Tato zpráva zkoumá způsob, jakým byla doporučení provedena členskými státy a vnitrostátními a evropskými politickými stranami. Zabývá se rovněž otázkou, jak byla využita jinými institucemi a občanskou společností. 2. Demokratický průběh voleb V září 2013 požádala Komise členské státy, aby předložily informace o stavu provádění prvního souboru doporučení; většina členských států na tuto žádost odpověděla[7]. Komise rovněž shromáždila informace od vnitrostátních odborníků na problematiku voleb, jakož i od evropských politických stran[8]. Přehled informací shromážděných v době vypracování této zprávy je obsažen v tabulce v příloze. On-line verze tabulky[9] bude pravidelně aktualizována na základě dalších informací od členských států. 2.1 Informace pro voliče o přidružení vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám Komise doporučila, aby členské státy „podporovaly a usnadňovaly poskytování informací voličům o přidružení vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám před volbami a během voleb do Evropského parlamentu, mimo jiné tak, že umožní a podpoří uvedení tohoto přidružení na hlasovacích lístcích použitých v těchto volbách“. Komise dále doporučila, aby vnitrostátní politické strany „před volbami veřejně informovaly o svém přidružení k evropským politickým stranám“ a „své přidružení k evropským politickým stranám jasně uvedly ve všech materiálech souvisejících s kampaní, ve svých sděleních a mediálních vystoupeních“. Ve svých odpovědích členské státy obecně toto doporučení uvítaly a souhlasily s tím, že důkladná kampaň je v zájmu větší informovanosti občanů. Velká většina členských států, které odpověděly, oznámila, že vnitrostátní politické strany informovala o potřebě zvýšit transparentnost a zlepšit informování voličů, aby byl posílen demokratický průběh voleb do Evropského parlamentu. Ukázalo se však, že volební právní předpisy v několika členských státech[10] neumožňují uvést na hlasovacích lístcích jména či loga evropských politických stran. Z těchto členských států mají tři v úmyslu změnit své právní předpisy, aby tyto informace mohly být uvedeny. Některé členské státy[11] jsou toho názoru, že vnitrostátní politické strany mají nejlepší možnosti informovat své voliče o přidružení strany. Jeden členský stát poukázal na diskriminační účinek, který by mohlo mít zdůraznění vazby mezi vnitrostátními a evropskými politickými stranami, na vnitrostátní strany, které takové spojenectví nevytvořily. - Belgie, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Lucembursko, Malta, Německo, Nizozemsko, Portugalsko, Řecko, Spojené království a Španělsko informovaly své vnitrostátní strany o doporučení, že přidružení vnitrostátních k evropským stranám by mělo být viditelnější. - Belgie, Irsko, Nizozemsko, Rakousko, Spojené království a Španělsko a od nedávné doby Slovinsko[12] umožňují jména a/nebo loga evropských politických stran na hlasovacích lístcích. - Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Rumunsko, Řecko, Slovensko a Švédsko neumožňují jména či loga evropských politických stran na hlasovacích lístcích. - Chorvatsko, Rumunsko a Řecko posuzují budoucí změny svých vnitrostátních právních předpisů, které umožní názvy a loga na hlasovacích lístcích. Ve stanoviscích, jež byla dosud předložena v rámci politického dialogu s Evropskou komisí, vnitrostátní parlamenty[13] také vítají doporučení a pozitivně hodnotí jeho cíle, a zejména pozitivní dopad volebních postupů pro informování voličů o přidružení vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám. Evropské politické strany oznámily Komisi, že v kampani budou podporovat politická sdělení, která zdůrazňují přidružení vnitrostátních stran. Některé z nich však daly najevo, že jelikož ne ve všech členských státech volební právní předpisy umožňují uvedení názvů nebo log evropských politických stran na hlasovacích lístcích, nebudou podporovat jednotnou strategii mezi svými vnitrostátními přidruženými stranami. Některé evropské strany odpověděly, že kdyby se právní rámec změnil, zaujaly by konzistentnější postoj, pokud jde o vybízení vnitrostátních stran, aby této možnosti využily. Jedna evropská politická strana uvedla, že v uvádění log nevidí smysl a že by měly být zváženy jiné metody, jak informovat o přidružení vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám. 2.2 Podpora kandidáta na předsedu Evropské komise Komise doporučila, aby evropské a vnitrostátní politické strany „před volbami do Evropského parlamentu oznámily jméno svého kandidáta na funkci předsedy Evropské komise a jeho program“ a aby vnitrostátní politické strany „zajistily, že jejich mediální vystoupení související s volbami do Evropského parlamentu budou sloužit také k informování občanů o kandidátovi na funkci předsedy Evropské komise, kterého podporují, jakož i o jeho programu“. Evropské politické strany se uvedeným doporučením oznámit své kandidáty na předsedu Evropské komise řídily. K dnešnímu dni svého kandidáta/kandidáty jmenovalo šest evropských politických stran: Evropská lidová strana (EPP) pana Jean-Clauda Junckera, Strana evropských socialistů (PES) pana Martina Schulze, Aliance liberálů a demokratů pro Evropu (ALDE) pana Guye Verhofstadta, Evropská strana zelených pana Josého Bové a paní Ska Kellerovou a Strana evropské levice pana Alexise Tsiprase. Hnutí za Evropu svobod a demokracie (MELD) a Aliance evropských konzervativců a reformistů (AECR) sdělily, že kandidáta nejmenují. Evropské politické strany mají rovněž v úmyslu zvýšit povědomí o svých kandidátech a jejich programech. Některé strany již vydaly programová prohlášení a zřídily internetové stránky věnované kampani a uvádějící program kandidáta a hlavní nadcházející akce. Další strany oznámily, že tak učiní zanedlouho. K oslovení voličů budou využita sociální média. Uspořádají se velké celoevropské kampaně a akce. Společně s vnitrostátními stranami, které budou hlavními aktéry kampaní, se kandidáti zúčastní veřejných předvolebních akcí v různých zemích EU. Jako součást komunikační kampaně Evropského parlamentu před volbami[14] uspořádá Evropská vysílací unie (EBU) 15. května 2014 diskusi hlavních kandidátů na předsedu Komise. Budou zahájeny další mediální aktivity, i s využitím sociálních médií, a to pokud možno ve spolupráci s činnostmi plánovanými členskými státy. Evropský parlament ve spolupráci s Evropským fórem mládeže, Evropskou komisí a dalšími partnery uspořádá ve dnech 9. až 11. května 2014 ve Štrasburku Evropské setkání mládeže, kterého se zúčastní několik tisíc mladých lidí[15]. Zúčastní se jej možná i kandidáti na předsedu Komise. Diskusi podporují i další evropské orgány. Diskuse na vysoké úrovni o nadcházejících volbách do Evropského parlamentu se uskutečnila na Evropském summitu regionů a měst, který 8. března 2014 v Aténách uspořádal Výbor regionů. Evropský hospodářský a sociální výbor zorganizuje diskuse v členských státech a bude koordinovat jejich internetové stránky a sdělení s kampaní Evropského parlamentu. Rovněž má v úmyslu poskytnout svým národním komunikačním kontaktním místům školení týkající se voleb do Evropského parlamentu. S ohledem na volby do Evropského parlamentu uspořádal 4. března 2014 evropský veřejný ochránce práv spolu s předsedou Evropské komise a Evropského parlamentu akci „Co očekáváte od Evropy“[16] s cílem navázat kontakt s občany. Členské státy informovaly Komisi o svých širších komunikačních opatřeních ke zvýšení účasti voličů, jako jsou informační kampaně zaměřené na prvovoliče, internetové stránky věnované volbám, briefingy pro sdělovací prostředky, diskuse za kulatým stolem a semináře. Příklady osvědčených postupů: - Finsko vytvořilo internetové stránky věnované volbám do Evropského parlamentu, které poskytují komplexní informace o Evropském parlamentu, evropských politických stranách a o možném přidružení vnitrostátních stran k nim (www.vaalit.fi). Tyto internetové stránky rovněž obsahují pokyny pro občany EU s jinou státní příslušností než finskou o tom, jak vykonávat své právo volit. Finský parlament přidělil 100.000 EUR nevládním organizacím na vedení informačních kampaní během voleb do Evropského parlamentu. - Polsko propojí volební kampaň s 10. výročím členství v EU. Podporu voleb do Evropského parlamentu si stanovilo jako svou prioritu a usiluje o zvýšení volební účasti. Kampaň vyzdvihne úspěchy jednoho desetiletí členství v EU a na konkrétních příkladech ukáže, jaký dopad má EU na každodenní život polských občanů. Naplánován je televizní program vysvětlující zásady EU a to, co znamenalo 10 let členství v EU pro Polsko a jeho občany. Polsko bude rovněž komunikovat s polskými občany, kteří žijí v jiných zemích EU, s cílem zvýšit jejich informovanost o možnosti volit ve své nynější zemi bydliště. 2.3 Společný den voleb Komise doporučila, aby se členské státy „dohodly na společném dni pro volby do Evropského parlamentu a na tom, že volební místnosti by měly být uzavřeny ve stejnou dobu“, s cílem vyřešit problémy fragmentace a vytvořit srozumitelnější celoevropské volby tím, že se bude hlasovat ve stejný den po celé EU. Zatímco některé členské státy souhlasily s tím, že volby uspořádají v neděli 25. května 2014, jiné tuto myšlenku odmítly s vysvětlením, že kdyby se hlasovalo v pracovní dny nebo v sobotu, zvýšilo by to účast. Odmítnutí společného dne voleb bylo odůvodněno i národními tradicemi[17]. Právní předpisy EU stanoví přísná pravidla, pokud jde o harmonogram pro zveřejnění výsledků voleb[18]. Tato pravidla zakazují zejména úřední zveřejnění výsledků v jednom členském státě předtím, než byly uzavřeny volební místnosti ve všech členských státech. Cílem je zamezit tomu, aby byli voliči EU ovlivněni výsledky v členských státech, kde již hlasování skončilo, a zajistit tak uplatnění zásady svobodného hlasování. Komise pozorně sleduje, jak členské státy provádějí tato pravidla, a podnikla kroky[19], aby zajistila, že tato pravidla budou při volbách do Evropského parlamentu 2014 dodržována. Souhrnné výsledky voleb zveřejní Evropský parlament 25. května večer v jednom společném sdělení pro celou EU. 2.4 Úloha občanské společnosti Mimo rámec doporučení Komise určeného členským státům a evropským a vnitrostátním politickým stranám jsou při informování občanů o novém demokratickém impulsu evropských voleb v roce 2014 činné organizace občanské společnosti jako důležité subjekty ovlivňující veřejné mínění. Organizace občanské společnosti mají dobré předpoklady pro diskusi se svými členy o kladech a záporech programových prohlášení různých kandidátů. Řada těchto organizací pokládá kampaně související s volbou předsedy Evropské komise za za cennou příležitost vysvětlit své cíle a ovlivnit programy kandidátů. To může podpořit diskusi mezi občany a kandidáty a vést k jasné podpoře pro konkrétního kandidáta a zároveň podpořit evropské veřejné prostory a celoevropské diskuse u příležitosti voleb. Občanská společnost obecněji hraje rovněž významnou roli při informování občanů o významu a přínosu účasti ve volbách do Evropského parlamentu. Řada významných iniciativ byla zahájena nebo se v současné době připravuje. Příklady osvědčených postupů: Průvodce hlasováním a informace: - AEGEE-Europe (Evropské fórum studentů): „Y Vote 2014“. Organizované činnosti budou zahrnovat vytvoření průvodce hlasováním, autobusové zájezdy a konference mladých lidí[20]. Nástroje elektronického hlasování / profilovací nástroje: Tyto elektronické nástroje pomáhají voličům vybrat kandidáta tím, že srovnávají jejich profil a preference s profilem a programem kandidátů. - Evropské fórum mládeže – Liga mladých voličů a elektronický nástroj VoteWatch[21]. - Profilovací nástroj Euandi Střediska pro sledování demokracie v EU[22]. - Profilovací nástroj WeCitizens[23]. Diskuse, fóra a on-line rozhovory s kandidáty: - Internetová platforma Debating Europe[24] uspořádá on-line diskuse, živé rozhovory a akce s osobní účastí, a tak umožní občanům EU klást otázky poslancům nebo kandidátům na poslance Evropského parlamentu týkající se problémů, s nimiž se Evropa potýká, a pomůže občanům rozhodovat se ve volbách do Evropského parlamentu se znalostí věci. - Projekt Move Europe organizace Mladí evropští federalisté[25] bude zahrnovat diskuse a kampaň zaměřenou na mladé lidi. - Evropské středisko pro občanskou akci (ECAS) řídí projekt JoiEU (Společná občanská akce za silnější Unii vstřícnou k občanům), který se soustřeďuje na účast ve volbách v EU[26]. - Aliance pro Evropský rok občanů (EYCA)[27] uspořádá v březnu 2014 den občanské společnosti a na tuto akci pozve hlavní kandidáty. Kromě jiných iniciativ k posílení evropského veřejného prostoru, včetně více než 50 občanských dialogů[28] oslovujících přímo či nepřímo přes 500 000 občanů, Komise také splnila svůj závazek ze Zprávy o občanství EU 2013 (akce 12 a), že zveřejní ve všech úředních jazycích EU uživatelsky vstřícnou příručku o hlavních právech občanů EU, včetně jejich práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu[29]. 3. Efektivní průběh voleb 3.1 Zjednodušení administrativních postupů Aby byla zajištěna legitimita evropských voleb, požaduje směrnice 93/109/ES[30] postupy, které zajistí, aby občané EU nemohli volit ani být voleni v týchž volbách ve svém členském státě původu i v členském státě bydliště. Komise na základě diskusí s odborníky z členských států stanovila v doporučení 2013/142/EU seznam opatření, která mají zjednodušit mechanismus pro výměnu údajů za tímto účelem[31], zmírnit administrativní zátěž členských států při jeho využívání a učinit jej bezpečnějším a efektivnějším, pokud jde o zamezení zneužití. Komise doporučila zejména, aby každý členský stát v zájmu bezproblémové výměny údajů o voličích s dalšími členskými státy vytvořil jediný kontaktní orgán; členské státy bydliště byly vybídnuty, aby předávaly doplňující osobní údaje, které mohou být nezbytné pro efektivnější identifikaci voličů úřady jejich členského státu původu; členské státy by měly používat stejný elektronický formát a bezpečný, šifrovaný způsob výměny údajů, aby byly chráněny osobní údaje voličů; členské státy by měly zasílat údaje v jednom souboru za členský stát původu, a pokud to bude nutné, měly by tyto údaje předat v pozdější fázi ještě jednou; členské státy by při výměně údajů měly brát ohled na rozdíly v harmonogramu volebního procesu v EU. Poté, co byla tato doporučení přijata, Komise začala spolupracovat s odborníky z členských států s cílem pomoci jim při jejich uplatňování. U příležitosti voleb do Evropského parlamentu v roce 2014 se všechny členské státy dohodly, že zavedou jediný kontaktní orgán pro odesílání a přijímání oznámení prostřednictvím mechanismu výměny informací; výjimkou je Spojené království, které hodlá odesílat oznámení o voličích EU prostřednictvím místních orgánů. Komise zajistila, aby všechny členské státy byly plně informovány o druhu údajů požadovaných členskými státy pro efektivní ověření totožnosti jejich státních příslušníků, kteří byli zapsáni do seznamu voličů v členském státě, v němž mají bydliště. Téměř všechny členské státy zlepšily zabezpečení výměny údajů, které se uskutečňují před volbami, zavedením společného elektronického formátu a použitím šifrovacího nástroje doporučeného Komisí. Komise rovněž zpřístupnila všem členským státům harmonogram volebního procesu v celé EU, aby mohly být dodrženy lhůty pro oznámení. Velká většina členských států vyvinula značné úsilí, pokud jde o přípravu na provedení uvedených doporučení. Tato opatření, budou-li při volbách do Evropského parlamentu realizována, by měla pomoci zjednodušit volební procesy a snížit administrativní zátěž. 3.2 Další opatření přijatá Komisí pro efektivnější průběh voleb Kromě doporučení byla přijata i další opatření s cílem zvýšit efektivnost průběhu voleb do Evropského parlamentu. Směrnice 2013/1/EU[32] usnadňuje občanům EU kandidovat ve volbách v členském státě, v němž mají bydliště, neboť musí předložit pouze doklad totožnosti a prohlášení, že splňují podmínky způsobilosti, místo toho, aby předkládali osvědčení vydané příslušnými orgány svého členského státu původu. Komise pokládá včasné provedení této směrnice za prioritu, aby občané EU mohli využívat tento lepší postup již od voleb do Evropského parlamentu v roce 2014. Komise pozorně sleduje prováděcí opatření přijatá členskými státy. Po uplynutí lhůty pro provedení směrnice 28. ledna 2014 se Komise 5. února 2014 rozhodla zahájit řízení o porušení Smlouvy proti 14 členským státům, které neoznámily svá prováděcí opatření včas. Mezitím velká většina členských států svá prováděcí opatření oznámila. Komise projednává s členskými státy problémy týkající se provedení směrnice 93/109/ES, které dříve zjistila[33]. K nim patří zejména uložení dalších podmínek pro zápis do seznamu voličů (což má za následek překážky pro výkon práva občanů EU volit) a nesprávné provedení ustanovení, která mají zajišťovat ochranu legitimity voleb. Všechny tyto případy až na dva již byly uzavřeny. Pokud jde o dva zbývající případy, jeden členský stát nedávno přijal nové právní předpisy řešící problémy s prováděním[34] a druhý členský stát takové právní předpisy přijme v blízké budoucnosti[35]. 4. Závěry Doporučení Komise o posílení demokratického a efektivního průběhu voleb do Evropského parlamentu bylo obecně přijato příznivě. Toto je předběžná zpráva o iniciativách, které vypracovávají členské státy, vnitrostátní a evropské politické strany ke zvýšení transparentnosti, zlepšení informovanosti občanů a na podporu celoevropských kampaní zaměřených na kandidáty a jejich programy. Tato zpráva má podpořit výměnu osvědčených postupů a nové iniciativy k posílení demokratického života v EU s ohledem na nadcházející volby do Evropského parlamentu v roce 2014. Komise bude nadále sledovat, jak členské státy a politické strany provádějí její doporučení v období před volbami, a bude pravidelně aktualizovat on-line tabulku[36] s dalšími informacemi od členských států, zejména od deseti, které v době vypracování této zprávy neodpověděly na žádost Komise o informace. Komise vypracuje úplnou zprávu po volbách do Evropského parlamentu, v níž posoudí provádění příslušných právních předpisů EU, včetně provádění jejího doporučení. Zdůrazní další iniciativy, které byly přijaty v období před volbami do Evropského parlamentu, a bude se zabývat úlohou organizací občanské společnosti. To by mělo pomoci najít nové cesty k ještě demokratičtějším volbám do Evropského parlamentu. [1] Článek 10 Smlouvy o Evropské unii. [2] Téměř šest občanů EU z deseti se domnívá, že účast v evropských volbách je nejlepším způsobem, jak zajistit, aby se o jejich názorech dozvěděli představitelé EU s rozhodovací pravomocí. Eurobarometr Evropského parlamentu EB/EP 77.4, „Dva roky do evropských voleb v roce 2014“, Brusel, 20. srpna 2012. [3] Více než 7 z 10 občanů EU se domnívá, že kdyby vnitrostátní politické strany ve všech předvolebních materiálech uváděly, ke které evropské politické straně jsou přidruženy, volební účast by byla vyšší; více než 8 z 10 občanů EU uvádí, že kdyby získali více informací o programech a cílech kandidátů a stran v Evropském parlamentu, o dopadu EU na jejich životy a o volbách samých, posílilo by to jejich motivaci hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu. Bleskový průzkum Eurobarometr 364 o volebních právech občanů EU, šetření v listopadu 2012. [4] Úř. věst. L 79, 21.3.2013, s. 29. [5] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (2012/2829 (RSP)). Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2013 o zlepšení praktických opatření pro konání evropských voleb v roce 2014 (2013/2102(INI)). [6] Směrnice Rady 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky. Úř. věst. L 329, 30.12.1993, s. 34. [7] Informace v odpovědi na dopis Komise poskytlo v době vypracování této zprávy osmnáct členských států: Belgie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království a Španělsko. [8] Komise v únoru 2014 při přípravě této zprávy zaslala dopis všem evropským politickým stranám. V odpovědi zaslané Komisi poskytly informace tyto strany: Evropská lidová strana (EPP), Strana evropských socialistů (PES), Aliance liberálů a demokratů pro Evropu (ALDE), Aliance evropských konzervativců a reformistů (AECR), Hnutí za Evropu svobod a demokracie (MELD) a Evropská demokratická strana (EDP). [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm. [10] Viz příloha. [11] Viz příloha. [12] Slovinsko informovalo o záměru změnit své právní předpisy a následně 20. února 2014 oznámilo Komisi tuto změnu. [13] Stanovisko parlamentu Portugalska, Výboru pro evropské záležitosti (4. června 2013); Stanovisko parlamentu Rumunska, Poslanecké sněmovny (25. června 2013) a Senátu (30. září 2013). [14] http://www.elections2014.eu/cs [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html [16] http://www.ombudsman.europa.eu/en/activities/calendarevent.faces/en/818/html.bookmark [17] Viz příloha. [18] Akt o volbě zastupitelů v Evropském parlamentu ve všeobecných a přímých volbách, jenž je připojen k rozhodnutí 76/787/ESUO, EHS, Euratom ze dne 20. září 1976 a jenž byl naposledy pozměněn rozhodnutím Rady 2002/772/ES, Euratom (Úř. věst. L 283, 21.10.2002, s. 1). [19] Nizozemsko tato pravidla nedodrželo ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2009. Po zásahu Komise se Nizozemsko písemně zavázalo, že přijme opatření pro dodržování těchto pravidel, a vydalo příslušné pokyny úřadům obcí ohledně voleb do Evropského parlamentu v roce 2014. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/ [21] http://www.myvote2014.eu/en [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/ [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/ [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/ [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/ [26] http://joieu.net/ [27] http://ey2013-alliance.eu/ [28] Zpráva Komise „Dialogy s občany jako příspěvek k rozvoji evropského veřejného prostoru“, COM(2014) 173. [29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:EN [30] Směrnice Rady 93/109/ES ze dne 6. prosince 1993, kterou se stanoví pravidla pro výkon práva volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky. Úř. věst. L 329, 30.12.1993, s. 34. [31] Mechanismus je založen na výměnách údajů mezi členskými státy o občanech EU, kteří jsou zapsáni do seznamu voličů nebo kandidátů ve svém státě bydliště. Na základě údajů zaslaných členským státem bydliště musí členský stát původu příslušné občany vyškrtnout ze svého seznamu voličů (nebo jim jiným způsobem zabránit v hlasování nebo v tom, aby byli voleni). [32] Směrnice Rady 2013/1/EU ze dne 20. prosince 2012, kterou se mění směrnice 93/109/ES, pokud jde o některá pravidla pro výkon práva být volen ve volbách do Evropského parlamentu občanů Unie, kteří mají bydliště v některém členském státě a nejsou jeho státními příslušníky (Úř. věst. L 26, 26.1.2013, s. 27). [33] Zpráva podle článku 25 SFEU „O pokroku na cestě ke skutečnému občanství EU v letech 2011–2013“, COM/2013/270. [34] Komise zkoumá nedávno oznámené slovenské právní předpisy. [35] Česká republika. [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm PŘÍLOHA: Odpovědi členských států ohledně provádění doporučení Komise k volbám do Evropského parlamentu[1] ZEMĚ || DOPORUČENÍ DEMOKRATICKÝ PRŮBĚH VOLEB Členské státy by měly podporovat a usnadňovat poskytování informací o přidružení vnitrostátních politických stran k evropským politickým stranám (1. doporučení) || Politické strany by měly informovat o svém přidružení ke stranám EU (2. doporučení) || Politické strany (EU a vnitrostátní) by měly oznámit svého kandidáta na funkci předsedy Evropské komise (3. doporučení) || Členské státy by se měly dohodnout na společném dnu voleb (4. doporučení) RAKOUSKO || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby názvy evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. BELGIE || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby k logu vnitrostátní politické strany bylo připojeno logo evropské politické skupiny/strany. || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby strany během kampaní uváděly své evropské přidružení. Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || Podle uvážení vnitrostátních stran. || BULHARSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. CHORVATSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. Příslušné orgány zvažují změny stávajících právních předpisů ohledně uvádění názvů a log na hlasovacích lístcích*. || || || V souladu se stávajícími vnitrostátními právními předpisy se volby do Evropského parlamentu konají v neděli. KYPR || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. ČESKÁ REPUBLIKA || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || Na základě vnitrostátních právních předpisů neexistuje právní povinnost poskytnout informace o přidružení. Stát by neměl zasahovat do rozhodování politických stran. Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || || Česká republika nesouhlasí s koordinací společného dne na evropské úrovni. Volby se tradičně konají v pátek nebo v sobotu. Domnívá se, že pořádání voleb v neděli by mohlo mít negativní dopad na volební účast. DÁNSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || Vnitrostátní právní předpisy umožňují stranám během kampaní informovat voliče o svém evropském přidružení. Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || || ESTONSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby strany během kampaní uváděly své evropské přidružení. Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || || FINSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám. || || FRANCIE || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby loga evropských politických stran byla uvedena na hlasovacích lístcích *. || Poskytování informací o přidružení k evropským stranám je na uvážení vnitrostátních stran*. || Podle uvážení vnitrostátních stran*. || V souladu se stávajícími vnitrostátními právními předpisy se volby do Evropského parlamentu konají v neděli*. NĚMECKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Vnitrostátní právní předpisy umožňují politickým stranám, aby uvedly přidružení k evropským stranám na kandidátních listinách*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. ŘECKO || Stávající vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. Bude však přijato nové ustanovení, které vnitrostátním stranám umožní, aby na hlasovacích lístcích konkrétně uvedly své přidružení k evropským stranám. || Vnitrostátní orgány informovaly řecký parlament a vnitrostátní strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám. || Vnitrostátní orgány informovaly řecký parlament a vnitrostátní strany o doporučení uvést kandidáta, kterého budou podporovat na funkci předsedy Evropské komise. || MAĎARSKO || Stávající vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. Je na uvážení stran, zda budou během kampaně informovat o svém evropském přidružení. || || || V souladu se stávajícími vnitrostátními právními předpisy se volby do Evropského parlamentu konají v neděli. IRSKO || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby názvy evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. ITÁLIE || Vnitrostátní orgány vyzvaly vnitrostátní politické strany, aby informovaly o svém přidružení k evropským stranám tím, že toto přidružení zobrazí pomocí log na hlasovacích lístcích*. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. LOTYŠSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || || || Lotyšsko je zdrženlivé, pokud jde o možnost společného dne voleb na evropské úrovni, a v souladu s tím si vybralo sobotu jako den, kdy se budou konat volby. Odpovídá to dlouholeté tradici volebních dnů v Lotyšsku. LITVA || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Poskytování informací o přidružení k evropským stranám je na uvážení vnitrostátních stran*. || Podle uvážení vnitrostátních stran*. || V souladu se stávajícími vnitrostátními právními předpisy se volby do Evropského parlamentu konají v neděli*. LUCEMBURSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám. || Vnitrostátní orgány budou informovat vnitrostátní strany o doporučení Komise. || MALTA || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. Otázka se projednává s hlavními vnitrostátními stranami. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany a vybídly je, aby uvedly kandidáta, kterého budou podporovat na funkci předsedy Evropské komise. || Malta nesouhlasí s koordinací společného dne na evropské úrovni a v souladu s tím si vybrala sobotu jako den, kdy se budou konat volby. Sobota je považována za vhodnější den. NIZOZEMSKO || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby na hlasovacích lístcích byl uveden název evropské strany (nikoli logo). Je to však na uvážení vnitrostátních stran a umožněno pouze tehdy, když vnitrostátní strana zaregistruje své evropské přidružení se svým nizozemským názvem strany. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést své přidružení k evropským stranám. Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || Vnitrostátní orgány informovaly politické strany o doporučení uvést kandidáta, kterého budou podporovat na funkci předsedy Evropské komise. To, zda oznámí svého kandidáta, je na uvážení vnitrostátních stran. || POLSKO || || || || PORTUGALSKO || || || || RUMUNSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. Přijímají se opatření, aby byly uvedené informace na hlasovacích lístcích umožněny*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. SLOVENSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. Slovensko nesouhlasí s doporučením, protože se domnívá, že sdělení těchto informací by diskriminovalo vnitrostátní strany, které nejsou přidruženy k evropským stranám. || || || Slovensko nesouhlasí s koordinací společného dne na evropské úrovni a v souladu s tím si vybralo sobotu 24. května jako den, kdy se budou konat volby. Sobota je považována za den, který je pro voliče vhodnější. SLOVINSKO || Po nedávné změně vnitrostátních právních předpisů je možné uvést názvy a loga evropských stran na hlasovacích lístcích (Slovinsko oznámilo Komisi přijetí právních předpisů za tímto účelem dne 20. února 2014). || || || ŠPANĚLSKO || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby loga evropských politických stran byla uvedena na hlasovacích lístcích. || Vnitrostátní orgány budou informovat vnitrostátní strany o doporučení Komise. || Vnitrostátní orgány budou informovat vnitrostátní strany o doporučení Komise. || ŠVÉDSKO || Vnitrostátní právní předpisy neumožňují, aby názvy a/nebo loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích*. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. || Bez odpovědi. SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ || Vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby názvy a loga evropských stran byly uvedeny na hlasovacích lístcích. || Poskytování této informace je na uvážení vnitrostátních stran. || To, zda oznámí svého kandidáta, je na uvážení vnitrostátních stran. || Spojené království nesouhlasí s koordinací společného dne, a proto si vybralo čtvrtek jako den, kdy uspořádá volby. Domnívá se, že jednotný celoevropský den by účast nezvýšil. [1] V odpovědi na dopis Komise ze dne 13. září 2013 předložilo informace osmnáct členských států: Belgie, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království a Španělsko. V této tabulce jsou obsaženy informace, které přímo souvisejí s prováděním doporučení Komise 2013/142/EU. Komise požádala také o informace od vnitrostátních odborníků na problematiku voleb; byly-li informace od těchto odborníků získány, jsou značeny hvězdičkou (*).