EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.3.2022 COM(2022) 109 final 2022/0075(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE)



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh stanoví výjimečné a cílené změny celkového právního rámce na období 2014–2020 zřízeného pro evropské strukturální a investiční fondy a Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) v reakci jednak na invazi Ruské federace na Ukrajinu a z toho vyplývající dopad na Evropskou unii a zejména na několik jejích východních regionů, a jednak na rozšířený dopad pandemie COVID-19 na EU jako celek. Zaprvé, v důsledku nevyprovokované a neodůvodněné vojenské agrese ze strany Ruska čelí EU, a zejména několik jejích východních regionů, některým bezprostředním migračním výzvám, zejména pokud jde o toky státních příslušníků třetích zemí. Je proto důležité vyjasnit rozsah podpory, kterou lze poskytnout členským státům a regionům, aby mohly tuto mimořádnou situaci řešit a aby nebyla ohrožena jejich probíhající práce na budování odolného oživení po pandemii COVID-19. V této souvislosti je důležité připomenout, že členské státy a regiony jsou již schopny podporovat opatření k řešení problémů spojených s migrací v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF), a to i v rámci dodatečných zdrojů uvolněných jako pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy („REACT-EU“). Tato podpora může zahrnovat investice do infrastruktury, vybavení, výrobků, přístupu ke službám a operacím v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, sociálního začleňování, zdravotnictví, administrativní kapacity, komunitních a domácích pečovatelských služeb a boje proti diskriminaci, jakož i podporu přijímacích systémů doplňující podporu z AMIF a dalších zdrojů financování. Je rovněž důležité připomenout, že FEAD může být také využíván k poskytování potravinové a základní materiální pomoci osobám postiženým vojenskou agresí Ruska, včetně státních příslušníků třetích zemí. Zatímco dodatečné zdroje REACT-EU již využívají řadu možností flexibility provádění, některé z těchto možností flexibility se nevztahují na zdroje EFRR a ESF z víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Kromě toho je rovněž vhodné stanovit zvláštní opatření pro FEAD, zejména s ohledem na naléhavou potřebu poskytnout základní materiální pomoc osobám postiženým vojenskou agresí Ruska. S ohledem na naléhavou potřebu řešit migrační výzvy způsobené vojenskou agresí Ruska je proto nezbytné umožnit pro dotčené operace zpětnou způsobilost ke dni zahájení této agrese. Kromě toho by měla být u těchto operací zvýšena flexibilita podpory mezi EFRR a ESF, aby bylo možné rychle využít dostupné finanční prostředky v programech. Aby bylo navíc zajištěno, že FEAD může být rychle použit k poskytování základní materiální pomoci dotčeným osobám, včetně státních příslušníků třetích zemí, je vhodné umožnit členským státům změnit některé prvky programů podporovaných z FEAD, aniž by to vyžadovalo schválení ze strany Komise. Zadruhé, doba trvání pandemie COVID-19 byla delší, než bylo možno očekávat v roce 2020. Přímé a nepřímé dopady pandemie přetrvávají ve všech členských státech, což vyžaduje dlouhodobou veřejnou podporu pro oživení nejvíce postižených územních oblastí a hospodářských odvětví. To vedlo k velmi vysokému tlaku na rozpočty členských států, a proto bylo za těchto okolností nutné uplatnit další výjimečná opatření. Dva balíčky opatření v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus (CRII) a CRII+ schválené nařízeními (EU) 2020/460 a (EU) 2020/558 na jaře 2020 zavedly řadu významných změn, které umožnily účinnější reakci a poskytly výjimečnou dodatečnou flexibilitu pro reakci na bezprecedentní situaci. S ohledem na specifická rizika, jimž čelí nejchudší osoby v důsledku pandemie, zahrnoval druhý balíček rovněž změny nařízení (EU) č. 223/2014 (nařízení o FEAD) prostřednictvím nařízení (EU) 2020/559, kterými se pro členské státy zavádějí zvláštní opatření dodatečné flexibility a likvidity s cílem řešit pandemii COVID-19 v rámci Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD). Kromě toho byly uvolněny významné dodatečné zdroje z nástroje Next Generation EU pro politiku soudržnosti, jako například REACT-EU, pro poskytování pomoci na podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a pro přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství. Tyto dodatečné zdroje mohou členské státy rovněž využít ke zvýšení přídělů na programy podporované z FEAD. Významný pozitivní dopad mají zaváděné možnosti flexibility a dodatečné zdroje, včetně 50 miliard EUR nových finančních prostředků v rámci REACT-EU a 23 miliard EUR přesměrovaného financování v rámci CRII a CRII+. Konkrétně bylo přerozděleno přibližně osm miliard EUR na naléhavé investice do osobních ochranných prostředků, ventilátorů a sanitních vozidel. Více než dvanáct miliard EUR bylo vyčleněno na poskytování mimořádných grantů a úvěrů s nízkými úrokovými sazbami určených malým podnikům, které jim umožňují udržet se pod vodou. Doba trvání pandemie a její dopady na hospodářství EU, lidi, zejména ty nejchudší, a společnost jako celek však překonaly původní očekávání. Zejména vysoký tlak na rozpočty členských států snížil objem zdrojů, které jsou k dispozici k zajištění nezbytného vnitrostátního spolufinancování dotčených programů. Výskyt nových variant viru v průběhu roku 2021, zejména varianty omikron později v uvedeném roce, a související rozsáhlá zpřísnění omezení v posledním čtvrtletí roku 2021 dále zhoršily negativní dopady na ekonomiky členských států. Členské státy navíc čelí dalšímu tlaku na své rozpočty, kdy přijímají rozsáhlá fiskální opatření k řešení nedávného prudkého nárůstu cen energií tím, že zmírňují dopad na nejzranitelnější osoby, na menší podniky a na energeticky náročná průmyslová odvětví. Hospodářský dopad invaze na Ukrajinu také ještě není zřejmý a mohl by mít značné nepříznivé dopady na oživení ekonomik členských států po pandemii COVID-19. V důsledku toho by podpora z fondů měla být urychleně mobilizována, aby se zmírnila zátěž vnitrostátních rozpočtů. Jako dočasné a výjimečné opatření a aniž jsou dotčena pravidla, která by se měla uplatňovat za běžných okolností, je proto nezbytné rozšířit na probíhající účetní období 2021–2022 dočasnou možnost 100% spolufinancování z rozpočtu EU na provádění programů politiky soudržnosti a programů podporovaných z FEAD. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh je v souladu s celkovým právním rámcem vytvořeným pro Evropské strukturální a investiční fondy a pro Fond evropské pomoci nejchudším osobám a je omezen na cílené a výjimečné změny nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014. Návrh rovněž doplňuje předchozí změny uvedených nařízení podle nařízení (EU) 2020/460, (EU) 2020/558, (EU) 2020/559, (EU) 2021/177 a (EU) 2020/2221, jakož i všechna další opatření zaměřená na řešení současné bezprecedentní situace. •Soulad s ostatními politikami Unie Návrh je omezen na cílené a výjimečné změny nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014 a zachovává soulad s ostatními politikami Unie. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ Tento návrh je založen na čl. 175 odst. 3 a článku 177 Smlouvy o fungování Evropské unie. Usnadňuje využívání zdrojů politiky soudržnosti a FEAD na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska a stanoví pro EFRR, ESF, Fond Soudržnosti a FEAD pro účetní období 2021–2022 možnost míry spolufinancování ve výši 100 %. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Cílem návrhu je usnadnit členským státům a regionům využívání zdrojů politiky soudržnosti a FEAD na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska a umožnit odchylku od běžných pravidel spolufinancování platných v současné době, aby byla umožněna nezbytná flexibilita pro mobilizaci stávajících investičních zdrojů za účelem řešení přímých a nepřímých dopadů vyplývajících z bezprecedentní krize v oblasti veřejného zdraví v souvislosti s pandemií COVID-19. •Proporcionalita Návrh představuje výjimečnou a cílenou změnu, která nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení cíle usnadnit využívání zdrojů politiky soudržnosti a FEAD na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska a poskytnout možnost 100% spolufinancování za účelem mobilizace investic v reakci na rozsáhlé krize v oblasti veřejného zdraví, které mají dopad na růst regionů a podniků, jakož i dobré životní podmínky široké veřejnosti, a zabránit narušení podpory nejchudším osobám. •Volba nástroje Nařízení je vhodným nástrojem k usnadnění využívání zdrojů politiky soudržnosti a FEAD na podporu opatření k řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska a k rozšíření možnosti 100% spolufinancování potřebného k řešení těchto bezprecedentních okolností. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Nevztahuje se na tento návrh. •Konzultace se zúčastněnými stranami Návrh navazuje na výměny na vysoké úrovni s ostatními orgány a členskými státy. Vzhledem k tomu, že posouzení dopadů není zapotřebí, není nutná ani veřejná konzultace. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nevztahuje se na tento návrh. •Posouzení dopadů Bylo provedeno posouzení dopadů s cílem připravit návrhy změn nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014. Tyto současné cílené změny pro reakci na kritické situace nevyžadují samostatné posouzení dopadů. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Nevztahuje se na tento návrh.

•Základní práva Nevztahuje se na tento návrh. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh se týká pouze politiky soudržnosti a programů FEAD z období 2014–2020 a nemění stávající rozpočtové závazky. Usnadní rychlejší provádění programu a očekává se, že povede k předsunutí prostředků na platby do let 2022 a 2023, které bude vyváženo nižší potřebou plateb v pozdějších letech. Navrhovaná úprava nevyžaduje změny ročních stropů víceletého finančního rámce pro závazky a platby podle přílohy I nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 a neznamená změny celkových platebních potřeb v období 2021–2027. Na základě předchozího použití 100% míry spolufinancování v účetním období 2020–2021, úrovně žádostí o platby předložených ve druhé polovině roku 2021 a nejnovějších prognóz plateb členských států na rok 2022 se odhaduje, že rozpočtový dopad použití 100% míry spolufinancování na účetní období 2021–2022 bude představovat předsunutí potřeb plateb ve výši devět miliard EUR do roku 2022 a jedné miliardy EUR do roku 2023, což bude kompenzováno odpovídajícím snížením o deset miliard EUR v roce 2024. Aby však bylo možné dodržet stropy plateb v letech 2022 a 2023, navrhuje se omezit celkové dodatečné platby vyplývající z použití 100% míry spolufinancování na pět miliard EUR v roce 2022 a jednu miliardu EUR v roce 2023. Dodatečné částky budou vyplaceny pouze po obdržení všech žádostí o platbu pro účetní období 2021–2022. V případě potřeby se dodatečné platby vyplývající z použití 100% míry spolufinancování provádějí poměrně, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi dotčenými programy. Platby, které nelze provést v důsledku použití těchto stropů, by měla Komise vyplatit co nejdříve, v závislosti na dostupnosti finančních prostředků, a to buď se schválením účetní závěrky, nebo prostřednictvím následných plateb. Komise bude pečlivě sledovat dopad navrhované úpravy na prostředky na platby v letech 2022 a 2023, přičemž zohlední celkové plnění rozpočtu, revidované prognózy členských států, jakož i případné nové potřeby či priority. Rovněž bude zohledněn jakýkoli možný dopad zvýšené nejistoty spojené s výhledem v oblasti bezpečnosti. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv Provádění opatření bude monitorováno a budou o něm podávány zprávy v rámci všeobecných mechanismů podávání zpráv zřízených nařízeními (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014. •Informativní dokumenty (u směrnic) Nevztahuje se na tento návrh. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Navrhovaná změna nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014 má ·zajistit, aby členské státy a regiony mohly i nadále využívat 100% míru spolufinancování EU pro účetní období 2021–2022, a to prostřednictvím oznámení Komisi (změna článku 25a nařízení (EU) č. 1303/2013 a článku 20 nařízení (EU) č. 223/2014), ·zavést opatření pro rozpočtové plnění dodatečných plateb v důsledku použití 100% míry spolufinancování za účelem zohlednění ročních stropů pro platby (změna článku 25a nařízení (EU) č. 1303/2013), ·zavést dodatečnou flexibilitu mezi EFRR a ESF konkrétně pro operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska a zavést zjednodušená pravidla pro podávání zpráv o účastnících (změna článku 98 nařízení (EU) č. 1303/2013) s retroaktivním počátečním dnem způsobilosti podpory stanoveným na 24. února 2022 (změna čl. 65 odst. 10 nařízení (EU) č. 1303/2013), ·zavést flexibilitu pro členské státy, pokud jde o změny programů podporovaných z FEAD, a to prostřednictvím oznámení Komisi (změna článku 9 nařízení (EU) č. 223/2014), a rovněž s retroaktivním počátečním dnem způsobilosti podpory stanoveným na 24. února 2022 (změna článku 22 nařízení (EU) č. 223/2014). 2022/0075 (COD)

Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014, pokud jde o Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 a článek 177 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Nedávná vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině a probíhající ozbrojený konflikt zásadně změnily bezpečnostní situaci v Evropě. V důsledku této agrese čelí Evropská unie, a zejména její východní regiony, značnému přílivu osob. To představuje další výzvu v době, kdy se ekonomiky členských států stále zotavují z dopadu pandemie COVID-19. (2)Při řešení migračních výzev již mohou členské státy financovat širokou škálu investic v rámci svých programů politiky soudržnosti prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF), včetně dodatečných zdrojů uvolněných jako pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU) pro poskytnutí pomoci při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a pro přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství. Opatření mohou zahrnovat investice v oblasti sociálního začleňování, zdravotnictví, vzdělávání, zaměstnanosti, bydlení a péče o děti, mimo jiné prostřednictvím investic do infrastruktury, obnovy zanedbaných městských oblastí, akcí pro snížení prostorové a vzdělávací izolace migrantů, zakládání podniků a dalších. Členské státy mohou na řešení těchto výzev přesměrovat zbývající zdroje v rámci svých programů. Kromě toho lze k poskytování potravinové a základní materiální pomoci osobám postiženým vojenskou agresí Ruska, včetně státních příslušníků třetích zemí, využít i Fond evropské pomoci nejchudším osobám („FEAD“). (3)Zatímco dodatečné zdroje uvolněné v rámci REACT-EU se již vyznačují řadou možností flexibility provádění, je nezbytné zajistit, aby využívání zdrojů EFRR, ESF a FEAD z víceletého finančního rámce na období 2014–2020 bylo flexibilnější. S ohledem na naléhavou potřebu řešit migrační výzvy způsobené vojenskou agresí Ruska vůči Ukrajině by výdaje na operace zaměřené na uvedené výzvy měly být způsobilé ode dne zahájení uvedené agrese. Kromě toho by měla být u těchto operací zvýšena flexibilita, pokud jde o způsob využívání EFRR a ESF, aby bylo možné finanční prostředky, které jsou v programech k dispozici, rychle využít, pokud je daná operace v souladu s operačním programem, který byl v případě potřeby pozměněn. Tato flexibilita by měla doplňovat již stanovené možnosti doplňkového financování operací. Měla by být rovněž zavedena zjednodušená pravidla pro podávání zpráv o účastnících těchto operací. (4)Aby bylo zajištěno, že dotčené osoby mohou využívat pomoc v rámci FEAD neprodleně, je rovněž vhodné umožnit členským státům změnit některé prvky operačních programů podporovaných z tohoto fondu, aniž by bylo nutné přijmout rozhodnutí Komise. (5)Podpora poskytovaná v rámci politiky soudržnosti by měla doplňovat zejména akce financované z Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), aby se maximalizoval dopad dostupných finančních prostředků. (6)Je třeba připomenout, že členské státy byly důsledky pandemie COVID-19 postiženy způsobem, jenž nemá obdoby. Celkový dopad pandemie vyvolal velmi vysoký tlak na rozpočty členských států v důsledku náhlého a významného zvýšení potřebných veřejných investic do jejich systémů zdravotní péče a dalších odvětví jejich ekonomik. Rovněž hrozilo narušení podpory poskytované nejchudším osobám. Došlo tak k výjimečné situaci, kterou bylo třeba řešit prostřednictvím zvláštních opatření. (7)V zájmu řešení dopadů krize byla nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 a (EU) č. 1303/2013 pozměněna nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/460 tak, aby umožňovala větší flexibilitu při provádění operačních programů podporovaných z EFRR, ESF a Fondu soudržnosti (dále jen „fondy“) a Evropského námořního a rybářského fondu. Poněvadž se však ještě zhoršily vážné nepříznivé dopady na hospodářství a společnost Unie, byla obě nařízení znovu pozměněna nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/558. Navíc za účelem reakce na dopad krize na nejchudší osoby bylo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 pozměněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/559, které zavádí zvláštní opatření pro FEAD zaměřená na řešení pandemie COVID-19. Uvedené změny poskytly mimořádnou dodatečnou flexibilitu spočívající ve snazší mobilizaci nevyužité podpory z fondů a zjednodušení procesních požadavků spojených s prováděním programů pro řešení potřeby rychlé reakce na krizi v oblasti veřejného zdraví, a členské státy se tak mohly soustředit na nezbytnou reakci na bezprecedentní krizi. Následná změna nařízení (EU) No 1303/2013 provedená nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2221 uvolnila značné dodatečné zdroje jako pomoc při oživení pro soudržnost a území Evropy („REACT-EU“) s cílem poskytnout pomoc pro podporu zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a pro přípravu zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství. V rámci téhož balíčku bylo nařízení (EU) č. 223/2014 rovněž změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/177 s cílem umožnit uvolnění těchto dodatečných zdrojů členskými státy nejchudším osobám v souvislosti s prováděním FEAD. (8)Zatímco flexibilita a dodatečné zdroje poskytnuté na období 2014–2020 pomohly členským státům v jejich úsilí o reakci na krizi a oživení, vznik nových variant koronaviru, zejména varianty omikron, jakož i rozsáhlé zpřísnění omezení v posledním čtvrtletí roku 2021 měly i nadále závažné negativní dopady na ekonomiky a společnosti členských států a bránily normálnímu provádění programů politiky soudržnosti a programů podporovaných z FEAD. Nedávná vojenská agrese Ruska a z ní vyplývající migrační toky tyto účinky ještě zhoršily a hrozí, že dále naruší hospodářské oživení. V souladu s možností uvedenou v nařízení (EU) 2020/558 je proto nezbytné stanovit výjimečné prodloužení jednoho z dříve zavedených opatření, konkrétně možnosti použít míru spolufinancování ve výši 100 % stanovenou pro účetní období 2020–2021 na následující účetní období. (9)S cílem zmírnit zátěž veřejných rozpočtů v reakci na krizovou situaci, urychlit provádění programu a umožnit potřebné investice pro oživení regionů by proto členské státy měly mít výjimečnou možnost použít míru spolufinancování ve výši 100 % v programu podporovaném z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti nebo FEAD rovněž pro účetní období 2021–2022.

(10) Aby byly dodrženy stropy plateb víceletého finančního rámce pro roky 2022 a 2023, měl by být pro tyto roky stanoven strop pro platby vyplývající z použití 100% míry spolufinancování v rámci EFRR, Fondu soudržnosti nebo ESF. Platby, které nelze provést v důsledku použití těchto stropů, by měla Komise vyplatit co nejdříve, v závislosti na dostupnosti finančních prostředků, a to buď se schválením účetní závěrky, nebo prostřednictvím následných plateb. Tyto odložené platby by neměly ovlivnit schválení účetní závěrky ani mít žádný jiný účinek. (11)Vzhledem k tomu, že použití 100% spolufinancování podstatně neovlivní obsah samotných operačních programů, je vhodné umožnit jeho rychlé provádění, aniž by bylo zapotřebí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje změna finančních tabulek operačního programu ze strany členských států. Členský stát by však měl revidované finanční tabulky oznámit před předložením konečné žádosti o platbu na účetní období. Případné následné změny, včetně hodnot ukazatelů, mohou být provedeny v rámci následné změny programu po skončení účetního období. (12)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavedení flexibilních opatření při poskytování podpory z fondů, nemůže být uspokojivě dosaženo samotnými členskými státy, a proto jich z důvodu rozsahu nebo účinků navrhované akce může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů. (13)Nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení (EU) č. 223/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. (14)Vzhledem k tomu, že je třeba umožnit členským státům, aby včas změnily své programy tak, aby mohly využívat 100% míry spolufinancování pro účetní období 2021–2022, je vhodné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. (15)Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné řešit migrační výzvy způsobené nedávnou vojenskou agresí Ruska a přetrvávající krizi v oblasti veřejného zdraví vyplývající z pandemie COVID-19, považuje se za nezbytné využít výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Změna nařízení (EU) č. 1303/2013 Nařízení (EU) č. 1303/2013 se mění takto: 1)V článku 25a se vkládá nový odstavec 1a, který zní: „1a. Odchylně od čl. 60 odst. 1 a čl. 120 odst. 3 prvního a čtvrtého pododstavce lze použít míru spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu na účetní období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, pro jednu nebo více prioritních os v programu podporovaném z EFRR, ESF nebo Fondu soudržnosti. Odchylně od čl. 30 odst. 1 a 2 a čl. 96 odst. 10 nevyžaduje použití míry spolufinancování ve výši 100 % rozhodnutí Komise o schválení změny programu. Členský stát oznámí Komisi revidované finanční tabulky po schválení monitorovacím výborem. Míra spolufinancování ve výši 100 % se použije pouze tehdy, jsou-li finanční tabulky oznámeny Komisi před předložením konečné žádosti o průběžnou platbu na účetní období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, v souladu s čl. 135 odst. 2. Celkové dodatečné platby vyplývající z použití 100% míry spolufinancování nepřekročí pět miliard EUR v roce 2022 a jednu miliardu EUR v roce 2023. Komise provede průběžné platby, přičemž použije míry spolufinancování použitelné pro dotčené prioritní osy před oznámením uvedeným v druhém pododstavci. Odchylně od čl. 135 odst. 5 vyplatí Komise dodatečné částky vyplývající z použití 100% míry spolufinancování po obdržení všech konečných žádostí o průběžnou platbu na účetní období 2021–2022, v případě potřeby na poměrném základě, aby byly dodrženy stropy stanovené ve třetím pododstavci. Odchylně od čl. 139 odst. 7 se zbývající částky vyplývající z použití 100% míry spolufinancování, které po schválení účetní závěrky nelze z důvodu dodržení stropů stanovených ve třetím pododstavci vyplatit, vyplatí v roce 2024 nebo později.“ 2)V čl. 65 odst. 10 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Odchylně od odstavce 9 jsou výdaje na operace zaměřené na řešení migračních výzev v důsledku vojenské agrese Ruska způsobilé ode dne 24. února 2022.“ 3)V článku 98 se doplňuje nový odstavec, který zní: „4. Operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska mohou být financovány buď z EFRR, nebo z ESF, a to na základě pravidel platných pro druhý z těchto fondů.

V takových případech se tyto operace plánují v rámci specifické prioritní osy daného druhého fondu, která přispívá k jeho odpovídajícím investičním prioritám. Pokud je vyžadováno vykazování údajů o účastnících u operací v rámci specifické prioritní osy uvedené v druhém pododstavci, vycházejí tyto údaje z informovaných odhadů a omezují se na celkový počet podporovaných osob a počet dětí mladších 18 let. Tento odstavec se nepoužije na programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce.“ Článek 2 Změna nařízení (EU) č. 223/2014 Nařízení (EU) č. 223/2014 se mění takto: 1)V čl. 9 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „První a druhý pododstavec se použijí rovněž pro účely změny prvků operačního programu, které jsou zaměřeny na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska.“ 2)V článku 20 se vkládá odstavec 1b, který zní: „1b. Odchylně od odstavce 1 lze použít míru spolufinancování ve výši 100 % na výdaje vykázané v žádostech o platbu na účetní období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022. Odchylně od čl. 9 odst. 1, 2 a 3 nevyžaduje použití míry spolufinancování ve výši 100 % rozhodnutí Komise o schválení změny programu. Členský stát oznámí Komisi revidované finanční tabulky uvedené v oddíle 5.1 vzorů operačního programu stanovených v příloze I. Míra spolufinancování ve výši 100 % se použije pouze tehdy, jsou-li finanční tabulky oznámeny Komisi před předložením konečné žádosti o průběžnou platbu na účetní období, které začíná 1. července 2021 a končí 30. června 2022, v souladu s čl. 45 odst. 2.“ 3)V čl. 22 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Odchylně od prvního pododstavce jsou výdaje na operace zaměřené na řešení migračních výzev způsobených vojenskou agresí Ruska způsobilé ode dne 24. února 2022.“ Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh výdaje Příspěvek Číslo

RP/NRP. zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 2a Hospodářská, sociální a územní soudržnost 05.02.99.01 Dokončení Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) 05.03.99.01 Dokončení Frondu soudržnosti (FS) 07.02.99.01 Dokončení Evropského sociálního fondu (ESF) 07.02.99.04 Dokončení Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) Rozl. NE NE NE NE Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky Z navrhované úpravy nevyplývají žádné změny v ročních stropech prostředků na závazky víceletého finančního rámce podle přílohy I nařízení (EU, Euratom) 1311/2013 ani žádné změny celkových platebních potřeb v období 2021–2027. Celkový roční rozpis prostředků na závazky pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti zůstává nezměněn. V důsledku návrhu se očekává, že dojde k předsunutí prostředků na platby pro účetní období od 1. července 2021 do 30. června 2022, jak je odhadnuto níže. Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce Číslo 2a GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování 2021 2022 2023 2024 2025 CELKEM • Operační prostředky 05.02.99.01 Dokončení Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) 05.03.99.01 Dokončení Frondu soudržnosti (FS) 07.02.99.01 Dokončení Evropského sociálního fondu (ESF) 07.02.99.04 Dokončení Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) Závazky (1a) 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Platby (2a) 0,000 5,000 1,000 -6,000 0,000 0,000 Rozpočtová položka Závazky (1b) Platby (2b) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy Rozpočtová položka (3) Prostředky na GŘ

pro GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování CELKEM Závazky =1a+1b +3 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Platby =2a+2b +3 0,000 5,000 1,000 -6,000 0,000 0,000





• Operační prostředky CELKEM Závazky (4) Platby (5) • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) Prostředky z OKRUHU 2a

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky =4+6 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Platby =5+6 0,000 5,000 1,000 -6,000 0,000 0,000







Okruh víceletého finančního rámce 7 Správní výdaje

Tento oddíl se vyplní pomocí „rozpočtových údajů správní povahy“, jež se nejprve uvedou v příloze legislativního finančního výkazu (příloha V interních pravidel), která se pro účely konzultace mezi útvary vloží do aplikace DECIDE. v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM GŘ: <…….> • Lidské zdroje • Ostatní správní výdaje GŘ <…….> CELKEM Prostředky Prostředky z OKRUHU 7

víceletého finančního rámce

CELKEM (Závazky celkem = platby celkem) v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2021 2022 2023 2024 2025 CELKEM Prostředky z OKRUHŮ 1 až 7

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Platby 0,000 5,000 1,000 -6,000 0,000 0,000 Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků Návrh/podnět vyžaduje využití stávajících operačních prostředků (žádné změny): Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1… – Výstup – Výstup – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 1 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 … – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 2 CELKEM Odhadovaný souhrnný dopad na správní prostředky X Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. ◻ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní správní výdaje Mezisoučet za OKRUH 7

víceletého finančního rámce

Mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní výdaje správní povahy Mezisoučet mimo OKRUH 7

víceletého finančního rámce CELKEM Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů X Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. ◻ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky – Rok

N Rok

N+1 Rok N+2 Rok N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) –20 01 02 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) –20 01 02 03 (při delegacích) –01 01 01 01 (v nepřímém výzkumu) – 01 01 01 11 (v přímém výzkumu) –Jiné rozpočtové položky (upřesněte) –• Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) – –20 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) –20 02 03 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) –XX 01 xx yy zz – –– v ústředí – – – –– při delegacích – –01 01 01 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) – 01 01 01 12 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) –Jiné rozpočtové položky (upřesněte) –CELKEM XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Externí zaměstnanci Slučitelnost se stávajícím víceletým finančním rámcem Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. Návrh/podnět: ◻ může být v plném rozsahu financován přerozdělením prostředků v rámci příslušného okruhu víceletého finančního rámce (VFR). Upřesněte, jaká úprava se požaduje, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. V případě zásadní úpravy přiložte excelovou tabulku.

◻ vyžaduje použití nepřiděleného rozpětí v rámci příslušného okruhu VFR a/nebo použití zvláštních nástrojů definovaných v nařízení o VFR. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky, odpovídající částky a navrhované nástroje, které mají být použity. ◻ vyžaduje revizi VFR. Upřesněte, co se požaduje, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. Příspěvky třetích stran Návrh/podnět: X nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. ◻ počítá se spolufinancováním od třetích stran podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt Spolufinancované prostředky CELKEM





Odhadovaný dopad na příjmy X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. ◻ Návrh/podnět má tento finanční dopad: ◻ na vlastní zdroje ◻ na jiné příjmy uveďte, zda je příjem účelově vázán na výdajové položky ◻ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Příjmová rozpočtová položka: Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce Dopad návrhu/podnětu Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …………. U účelově vázaných příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.