Usnesení Evropského parlamentu o vytvoření evropského rámce kvalifikací (2006/2002(INI))



Úřední věstník 306 E , 15/12/2006 S. 0188 - 0194



P6_TA(2006)0367 Tematická strategie pro městské životní prostředí Usnesení Evropského parlamentu o tematické strategii pro městské životní prostředí (2006/2061(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na své usnesení ze dne 13. října 2005 o městské dimenzi v souvislosti s rozšířením [1] a usnesení ze dne 18. ledna 2006 o environmentálních aspektech trvale udržitelného rozvoje [2], - s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o tematické strategii pro městské životní prostředí (KOM(2005)0718), - s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálními výboru a Výboru regionů "K tematické strategii pro městské životní prostředí" (KOM(2004)0060), - s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002, kterým se stanoví šestý akční program Společenství pro životní prostředí [3], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviska Výboru pro dopravu a cestovní ruch a Výboru po regionální rozvoj (A6-0233/2006), A. vzhledem k tomu, že asi 80 % evropských obyvatel žije ve městech, přesto nejsou jejich potřeby a zájmy vždy patřičně zohledňovány ve fondech, projektech, iniciativách a strategiích Evropské unie, B. vzhledem k tomu, že cílem tematické strategie pro městské životní prostředí je přispět k celkovému působení evropských měst na životní prostředí tím, že se sníží byrokracie a zvýší účinnost uplatňování politiky životního prostředí a podpoří dlouhodobé plánování z hlediska životního prostředí na místní úrovni, C. vzhledem k tomu, že ačkoli podíl veřejné dopravy v nových členských státech klesá, je pořád vyšší než v případě starých členských států, je nutno vzít v úvahu opatření, která mohou zastavit další pokles v používání veřejné dopravy, D. vzhledem k tomu, že by se na městské úrovni měla řešit také energetická závislost Evropské unie, jelikož za největší růst spotřeby energie je zodpovědné dopravní odvětví, a vzhledem k tomu, že se o politikách pro jiná odvětví, jako je bydlení a výběr zdrojů energie pro topení, většinou rozhoduje na místní úrovni, E. vzhledem k tomu, že by se na městské úrovni měla řešit také energetická závislost Evropské unie, jelikož za největší růst spotřeby energie je zodpovědné dopravní odvětví, a vzhledem k tomu, že se o politikách pro jiná odvětví, jako je bydlení a výběr zdrojů energie pro topení, většinou rozhoduje na místní úrovni, 1. vítá sdělení Komise o tematické strategii pro městské životní prostředí; domnívá se ovšem, že k dosažení cílů stanovených v šestém akčním programu pro životní prostředí je nedostačující; 2. podporuje především skutečnost, že sdělení rovněž uznává významnou funkci měst jakožto hnacích sil hospodářství; 3. sdílí analýzu Komise, podle níž jsou ve městech problémy v oblasti ochrany životního prostředí zejména složité, neboť jejich příčiny jsou vzájemně propojeny, a potvrzuje připomínku Komise, že místní iniciativy k řešení jednoho problému mohou vyvolat nové problémy jinde; 4. vyjadřuje politování nad tím, že navzdory záměrům šestého akčního programu pro životní prostředí nenavrhla Komise žádná právně závazná opatření a lhůty, které by se týkaly cílů stanovených v tomto programu; 5. dále vyjadřuje politování nad tím, že tematická strategie pro městské životní prostředí neusiluje o rovnoměrné rozdělení činností evropské politiky mezi městské a venkovské oblasti nebo městská centra a předměstí; 6. vyzývá Komisi, aby vydala pokyny pro uplatňování nadcházející směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší a čistějším vzduchu pro Evropu a zajistila řádné plnění tohoto právního předpisu; 7. zdůrazňuje, že Komise by měla ve spolupráci s vnitrostátními orgány podpořit, aby každá aglomerace o více než 100000 obyvatelích vypracovala plán udržitelného městského řízení (SUMP) a plán udržitelné městské dopravy (SUTP); 8. požaduje, aby návod Komise zahrnoval základní obecné ukazatele v souladu s povinnostmi a cíli podle příslušné politiky EU v oblasti životního prostředí (např. směrnice o ovzduší, hluku, vodě a odpadech, politika energetické účinnosti a klimatu), aby bylo umožněno srovnávání a testování mezi evropskými městy; 9. domnívá se, že udržitelný plán řízení měst by měl mimo jiné zohledňovat tyto dokumenty: - plán pro nakládání s odpady (pozměněná směrnice o odpadech 75/442/EHS [4]), - hlukové mapy a akční plány, jsou-li k dispozici (směrnice 2002/49/ES o hodnocení a řízeni hluku v životním prostředí [5]), - místní plán či program týkající se znečištění vzduchu, je-li k dispozici (směrnice 96/62/ES o hodnocení a řízení kvality ovzduší [6]), - místní plány či programy zaměřené na životní prostředí podle směrnice 2001/42/ES o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí [7]; 10. domnívá se, že udržitelný plán řízení měst by měl být sestaven takto: a) sběr údajů a příslušných informací zahrnujících: - oblasti uvedené v bodě 9 tohoto usnesení, - vztah zastavěných oblastí k venkovu a venkovskému prostředí, - výhledy do budoucnosti při demografické změně a poptávce po nových místech k výstavbě, - komunikační kanály, mobilitu, integraci ve městech a dostupnost služeb, - místní emise skleníkových plynů, - strukturu města a podíl zeleně a živelný růst měst, - místní používání pesticidů, - zdravotní problémy související s životním prostředím, - možnosti vhodného prostředí bez překážek pro zdravotně postižené, starší občany a jiné, - hodnocení kulturního dědictví, zastavěné krajiny a životního prostředí a rovněž míst environmentálního zájmu a nebezpečí, která jim hrozí, - odhad poptávky po pitné vodě v městských oblastech a plánování opatření v oblasti čištění a úpravy vody, b) cíle týkající se: - zlepšení situace v oblastech uvedených v bodě a), - zahrnutí udržitelnosti do všech oblastí městské politiky, - harmonizace s udržitelnými plány městské dopravy, c) praktická opatření a činnosti, které je třeba učinit, aby byly splněny cíle uvedené v bodě b); 11. zdůrazňuje, že by se občané, nevládní organizace, profesní organizace a jiné zúčastněné strany měly podílet na přípravě udržitelných plánů řízení měst, které by měly být k dispozici veřejnosti; dále se domnívá, že je rovněž nezbytné pravidelně hodnotit učiněný pokrok a šířit výsledky těchto hodnocení; 12. podporuje Komisi, aby vypracovala střednědobý přezkum provádění technických pokynů v souvislosti s konzultací v roce 2009, a podporuje práci Komise v souvislosti se zřízením tematického internetového portálu pro místní orgány; 13. vyzývá Komisi, aby v rámci nového rozvoje měst navrhla cíl rozlohy zeleně na každého obyvatele, a domnívá se, že tento cíl by měl být zahrnut do udržitelných plánů řízení měst, aby se zabránilo omezení zeleně ve městských oblastech, které tento cíl nesplní; Udržitelné řízení měst 14. vyzývá členské státy, aby ve svých národních strategických referenčních rámcích a operačních programech upřednostňovaly financování projektů, které realizují udržitelné řízení měst a plány dopravy, a také projekty omezující využívání zelené louky a podporující rozvoj nevyužitých průmyslových objektů, a aby podporovaly sázení stromů podél silnic a určování dalších ploch zeleně; 15. vyzývá členské státy, aby podporovaly využívání systému environmentálního managementu a auditů ze strany místních orgánů; 16. vyzývá městské orgány, aby vytvářely systematické odkazy na kritéria udržitelnosti ve svých soutěžích na zadávání veřejných zakázek a aby příslušné závazky začlenily do udržitelných plánů řízení měst; 17. podporuje propagaci kompostování namísto pálení odpadní vegetace s cílem zabránit místnímu znečištění; 18. považuje rovněž za důležité, aby občané byli více zapojeni do místního rozhodování pomocí jak politických, tak technických prostředků; 19. věří, že by větší pozornost měla být věnována odstraňování špíny, smetí, graffiti, zvířecích výkalů a nadměrného hluku z hudebních systémů v domácnostech a umístěných ve vozidlech; Udržitelná městská doprava 20. podporuje myšlenku plánů udržitelné městské dopravy (Sustainable Urban Transport Plans - SUTP) jakožto nástroje zlepšování městského životního prostředí, avšak zdůrazňuje potřebu využívat tento nástroj pružným způsobem, aby byly dostatečně zohledněny specifické potřeby jednotlivých členských států a jejich městských oblastí a také regionů postižených specifickými omezujícími podmínkami; 21. zdůrazňuje, že SUTP by měly obsahovat konkrétní a kvantifikovatelné cíle, které lze předkládat a sledovat pomocí srovnávací tabulky, čímž by se dále posílilo šíření osvědčených postupů mezi členskými státy; zdůrazňuje, že SUTP by měly být dostatečně pružné, aby mohly zohledňovat nejnovější vývoj; 22. je toho názoru, že využívání druhů přepravy a technologií, jež jsou šetrné k životnímu prostředí, je klíčovým faktorem v úsilí o čistší městské životní prostředí; upozorňuje v tomto ohledu zejména na využívání biologických paliv, technologií hybridního pohonu automobilů, kol a nákladních vozidel a autobusů, které splňují standard EU pro vozidla zvláště šetřící životní prostředí [8]; obdobně bude věnovat velkou pozornost návrhu Komise o zavedení vozidel čisté veřejné dopravy a navrhuje, aby místním organizacím, které se zabývají efektivním využitím energie, byla přidělena specifická oblast činnosti ve vztahu k městské dopravě; 23. podporuje rozvoj veřejné dopravy používající udržitelné zdroje energie a nabádá, aby se v městských oblastech dosáhlo lepší rovnováhy mezi individuální a hromadnou dopravou; 24. poukazuje na potřebu podpořit intenzivnější používání veřejné a hromadné dopravy v městských oblastech; má také za to, že je třeba služby městské dopravy orientovat jak směrem k požadavkům územního plánování (městské části v historickém centru, části na okrajích měst, spoje na letiště, stanice, průmyslové zástavby, nákupní centra atd.), tak směrem k potřebám veřejnosti a demografických změn (senioři, lidé s postižením atd.); 25. vyzývá členské státy, aby ve spolupráci s místními orgány vynaložily úsilí s cílem dosáhnout, aby v období 2002-2012 bylo dosaženo alespoň 5 % posunu v osobokilometrech v rámci města ve prospěch udržitelných dopravních metod, jako je veřejná doprava a cyklistika; 26. zdůrazňuje, že přístup všech lidí k mobilitě (i těch, kteří nemají přístup k osobnímu vozidlu) je sociálním faktorem, který je potřeba zohlednit; 27. vzhledem k tomu, že dostupnost má pro udržitelný rozvoj ústřední význam a musí být řešena pomocí přístupu integrované městské politiky, vyzývá orgány EU, aby posílily výměny osvědčené praxe mezi místními a státními úřady, a vyzývá Komisi, aby sledovala provádění stávající evropské legislativy k prosazování dostupnosti pro lidi s postižením a zejména předpisů, kterými se řídí specifické zadávání výběrových řízení Společenství, která výslovně vyžadují, aby byl návrh uzpůsoben všem uživatelům; 28. domnívá se, že udržitelné plány městské dopravy by měly zahrnovat prostředky, pomocí nichž místní orgány zamýšlejí: - propagovat nemotorizované způsoby dopravy, jako je cyklistika a chůze, tím, že bude vybudována rozsáhlá síť cyklostezek a vytvořeny bezpečné cesty a přechody pro chodce, - propagovat veřejnou dopravu a rozvoj infrastruktury veřejné dopravy a šířit informace o stávajících kladných příkladech, jako je zavedení integrovaných systémů určování cen a vydávání lístků a rozvoj systémů P+R, 29. upozorňuje členské státy na jejich úlohu, aby při budování měst braly ohled na nejvíce ohrožené účastníky silničního provozu tak, že například sníží nejvyšší povolenou rychlost nebo zřídí v městských centrech nebo obytných čtvrtích zóny bez automobilů, s cílem snížit do roku 2010 úmrtí na silnicích o 50 %, jak je uvedeno v bílé knize o evropské dopravní politice; 30. navrhuje zavedení městských logistických plánů s cílem omezit a zlepšit přepravu zboží ve městech, přicemž by měla být koordinována především distribuce zboží mezi městy; 31. připomíná, že znečištění vzduchu je z velké míry zodpovědné za zdravotní problémy v EU; zdůrazňuje proto, že města s vysokým stupněm znečištění vzduchu by měla uvažovat o zavedení zón s nízkými emisemi; 32. vyslovuje se pro to, aby se proti emisím bojovalo u zdroje a aby se prosadila inovační opatření k řešení problémů v oblasti životního prostředí ve městech; zdůrazňuje, že studie dokázaly, že plynulá nákladní doprava způsobuje až o 38% méně emisí jemného prachu než váznoucí nákladní doprava, a proto musí být zvážena inovační opatření s cílem podpořit plynulost provozu; 33. naléhá na lepší koordinaci mezi místními orgány s cílem upevnit jistou míru soudržnosti. Špatná koordinace mezi místními orgány vede k vyšším nákladům na dodání, většímu provozu, a tedy i k většímu znečištění životního prostředí; Udržitelné městské plánování 34. bere na vědomí, že Komise vhodně identifikovala problémy a zhodnotila současnou situaci v této oblasti; nenavrhla ovšem žádná opatření k tomu, aby ji vyřešila; 35. zdůrazňuje význam plánování a návrhů sídlišť a věžových domů při předcházení kriminalitě, což se týká rovněž veřejných prostor, jako jsou parkoviště a cesty k železničním stanicím a od nich; 36. zdůrazňuje rovněž sociální hledisko udržitelného plánování měst a doporučuje všeobecnou podporu pro kvalitu života v centrech měst pomocí holistického (zejména sociálního, kulturního a environmentálního) přístupu; 37. žádá, aby se vyvíjelo úsilí s cílem zachovat identitu a vzhled současného okolí u nových městských sídel a při rozšiřování městských oblastí, aby zůstala zachována topografie a přirozená struktura oblasti; 38. navrhuje, aby se při městském plánování zohlednilo rozšiřování zeleně a aby při rozšiřování a budování nových objektů zůstaly nezastavěny velké přírodní plochy, aby tak mohla města rozvíjet svůj vztah k přírodě; 39. žádá, aby se v rámci zachování historických center nebo přírodních stanovišť, řek, jezer a mokřadů kolem nich zřídily kruhové chráněné zóny, které budou smět být jen minimálně zastavěny, aby nevzniklo žádné zatížení zástavbou; 40. vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum vztahu mezi různými modely výstavby měst a sociálním chováním a také podmínek, které jsou prospěšné sociální harmonii a zdraví; 41. zdůrazňuje, že některé historické čtvrti - cenné části našeho společného dědictví - byly ve městech po desetiletí přehlíženy; doporučuje vytvořit národní, regionální a místní podpůrné programy s cílem propagace vhodné obnovy těchto míst, které budou zahrnovat architekturu, otevřené plochy a prostranství a rovněž říční nábřeží, mosty a další veřejné stavby; 42. má za to, že v zájmu vyřešení problému změny klimatu ve městech, jako je nedostatek přirozené ventilace, který způsobuje období velmi vysokých teplot a silné znečištění vzduchu, měl by být do městského plánování zahrnut výzkum městského klimatu, aby se zabránilo efektu aerodynamického tunelu způsobeného výškovými budovami; zdůrazňuje, že ztráta zeleně snižuje přirozenou ventilaci; 43. naléhavě žádá členské státy, aby propagovaly projekty spolufinancované EU zaměřené na rozvoj a modernizaci vytápění městských čtvrtí a podporovaly širší výstavbu a využívání tohoto typu vytápění; v tomto ohledu zdůrazňuje, že v případě energetické krize je s tímto druhem vytápění přechod na jiný zdroj energie snadnější; 44. zdůrazňuje skutečnost, že by měly být vyvinuty nové metody vodohospodářství ve městech zaměřené na dlouhodobé udržování dešťové vody ve městech během horkých a suchých lét, předcházení povodním a vyvarování se stavby obydlí nebo jiných objektů v záplavových územích; 45. navrhuje, že by pokyny Společenství měly být vytvořeny s cílem podporovat a provádět udržitelné řízení vodních zdrojů ve městech, s cílem se vyrovnat se změnami klimatu, včetně požadavků na účinné využívání vody v nových budovách, udržování vody v období dešťů pro suchá a horká období, udržování vodních ploch v horkých obdobích jako chladicích systémů a udržitelných kanalizačních systémů v souladu se snížením odtoku a rizika záplav, omezení nepropustnosti půdy a zvýšení ochrany vod; 46. zastává názor, že při provádění tematické strategie je nutno věnovat pozornost nejen množství vody, ale i její kvalitě; proto vyzývá Komisi, aby v této oblasti napomáhala šíření osvědčených postupů, přičemž se bude usilovat o připojení k sítím, které již byly vybudovány v souvislosti s realizací rámcové směrnice o vodě; 47. zdůrazňuje důležitost sanace zastaralých vodovodních potrubí a kanalizačních systémů ve městech; Udržitelná městská výstavba 48. vyjadřuje politování nad tím, že ačkoli udržitelná městská výstavba byla určena jako jedna ze čtyř hlavních oblastí dokumentu "K tematické strategii pro městské životní prostředí", postrádá navrhovaná strategie jakákoli specifická opatření v této oblasti; 49. zdůrazňuje význam zvýšeného působení budov s energeticky účinným designem (těsnění, využití obnovitelných zdrojů energie, zelené střechy, pasivní/aktivní solární design, nízkoenergetické budovy atd.) na životní prostředí; podporuje využívání obnovitelných a případně místně dostupných zdrojů energie v městském prostředí, stejně jako návrhy budov s účinným využíváním vody (udržování a opětovné využití dešťové vody, úsporné splachování na toaletách, pračky a myčky na nádobí s účinným využíváním vody); rovněž doporučuje srovnávání a výměnu osvědčených postupů v celé EU při zlepšování energetické účinnosti, zavedení obnovitelných energií a pokrok v oblasti udržitelné městské výstavby obecně; Financování, výzkum a výměna osvědčených postupů 50. zdůrazňuje nutnost podpořit zavádění takovýchto iniciativ odpovídajícími prostředky z EU, zejména ze specifických programů a fondů, jako je CIVITAS [9]; podporuje názor Komise, že příležitosti k získání finanční pomoci na řešení prioritních úkolů v oblasti životního prostředí v městských oblastech existují v navrhovaném nařízení Life+, ve Fondu soudržnosti, ve strukturálních fondech a v rámcovém programu pro výzkum, a proto odmítá jakékoli škrty v jejich rozpočtech; upozorňuje však na nutnost identifikovat zdroje dalšího specifického financování k pokrytí nových úkolů vyplývajících ze strategie pro městské prostředí; 51. podporuje doporučení Komise, podle kterého má být přijat integrovaný přístup ke správě městského životního prostředí, a zastává názor, že pokud by byl takový přístup uplatňován na místní úrovni za podpory členských států, měl by být jedním z kritérií pro poskytování prostředků ze strukturálních fondů a půjček od Evropské investiční banky (EIB); 52. vyzývá EIB, aby zlepšila své úvěrové nástroje za účelem účinné podpory udržitelného rozvoje měst a k upřednostnění městských projektů, které realizují plány pro udržitelné řízení měst, v již existujících programech, především v oblastech energetické účinnosti, obnovitelných energií a udržitelné městské dopravní infrastruktury; rovněž vyzývá EIB, aby zajistila, že jí financované investice nebudou v protikladu k cílům udržitelného řízení měst; 53. zdůrazňuje význam výzkumné činnosti týkající se politik měst, včetně otázek spojených s dodávkami elektrické energie a plynu, topením a klimatizací a nakládání s odpady, a vyzývá Komisi, aby do 7. rámcového výzkumného programu opět zahrnula zvláštní ustanovení zabývající se tímto tématem; 54. pokládá podporu sítě národních kontaktních míst pro urbanistické otázky, například Evropské sítě informací o městech (European Urban Knowledge Network), za velice důležitou a vítá pokračování podpory programu URBACT v rámci navržené politiky soudržnosti na období 2007-2013; 55. vyzývá k podpoře výměny osvědčených postupů, které se týkají provádění strategie a udržitelných plánů řízení měst, mezi městskými orgány na úrovni EU; dále navrhuje, aby prostřednictvím kampaní - pořádaných například městskými sdruženími - zaměřených jak na zaměstnance veřejné správy, tak zvolené zástupce, byla podporována upřímná a otevřená výměna záporných zkušeností s cílem zabránit v budoucnosti chybám v rozvoji měst; 56. žádá, aby se Komise podrobněji zabývala významem vztahu mezi městem a jeho okolím pro trvale udržitelný rozvoj měst, který přispívá k celkové soudržnosti EU, a v souvislosti s tím žádá, aby Komise a členské státy podpořily tento trvale udržitelný rozvoj měst; 57. navrhuje, aby členským státům byly poskytnuty prostředky EU, které budou použity na obnovu budov a čtvrtí; Zdokonalení tvorby právních přepisů 58. vyzývá Komisi a Radu, aby s Parlamentem uzavřely interinstitucionální dohodu, ve které by všechny tři orgány vyjádřily svůj závazek k provádění všech stávajících právních předpisů Společenství, jak je uvedeno v tomto usnesení; je přesvědčen, že tato dohoda by přispěla ke zlepšení odpovědnosti a tudíž ke "zdokonalení tvorby právních předpisů"; * * * 59. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi, Evropské investiční bance a vládám a parlamentům členských států. [1] Přijaté texty, P6_TA(2005)0387. [2] Přijaté texty, P6_TA(2006)0020. [3] Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1. [4] Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39, Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1). [5] Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12. [6] Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55. [7] Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30. [8] Směrnice 2005/55/ES o emisích plynných znečišťujících látek a znečišťujících částic (Úř. věst. L 275, 20.10.2005, s. 1). [9] CIVITAS: CIty-VITAlity-Sustainability (město - vitalita - udržitelnost), CIVITAS I (2002-2006) a CIVITAS II (2005- 2009) mají celkový rozpočet více než 300 milionů EUR. --------------------------------------------------