CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.6.2012  
SWD(2012) 163 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií 
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií 
1. V  ČEM SPO ČÍVÁ PROBLÉM ? 
Během několika posledních let se díky úsporám z rozsahu a zdokonalení technologií 
využívání obnovitelných zdroj ů energie rozvíjelo rychleji, než se p ředpokládalo. To je vítaná 
zpráva, dokládající pozitivní ú činky politiky EU v oblasti obnov itelné energie. V reakci na 
tyto trendy členské státy stále častěji reformují režimy podpory pr o obnovitelnou energii, aby 
byla zajišt ěna nákladová efektivnost a integrace trhu. N ěkdy se zp ůsob, jakým byly tyto 
reformy provedeny, ne řídil evropskými osv ědčenými postupy a vyvolával  nejistotu investor ů 
v celé Evrop ě. Současná finan ční a hospodá řská krize navíc vedla k v ětší opatrnosti investor ů 
při investování na kapitálov ě náročných energetických trzích, zejména v odv ětví obnovitelné 
energie, jež je závis lé na politických opat řeních.  
V této souvislosti je čím dál zřejmější, že cíl EU stanovený pro obnovitelnou energii na 
období do roku 2020 nebude možná sám o sob ě postačovat k podpo ře dlouhodobých investic, 
které umožní další snížení náklad ů, a zajištění většího podílu obnovitelné energie po roce 
2020. Jasná p ředstava o budoucím zam ěření politiky EU má proto stále v ětší význam pro 
investory a podnikatelskou sféru, aby už dnes mohli p řijímat dlouhodobá investi ční 
rozhodnutí v odv ětví obnovitelné energie. 
Směrnice 2009/28/ES o energii z obnovitelných zdroj ů (dále jen „sm ěrnice“) stanoví, že 
Komise p ředloží plán pro obnovitelné zdroje energie pro období po roce 2020 až v roce 2018, 
a to s přihlédnutím k technologickému rozv oji a zkušenostem získaným p ři provádění 
směrnice. Krom ě toho obsahuje požadavek, aby Komise do roku 2014 p řezkoumala n ěkterá 
zvláštní ustanovení sm ěrnice (zejména pokud jde minimáln í prahy úspor skleníkových plyn ů 
pro biopaliva a biokapaliny, opat ření a dopad biopaliv a biokapalin a tzv. mechanismy 
spolupráce). Avšak vzhledem k nejistot ě ohledně investic, která je popsána výše, Komise 
zaznamenala mezi zú častněnými stranami rostoucí p řesvědčení, že plánování pro období po 
roce 2020 vyžaduje zvážení již dnes. 
Konkrétn ě je třeba se pro snazší zajišt ění většího podílu obnovitelné energie v energetické 
skladbě EU v příštích desetiletích zabývat t ěmito šesti problémy: 
• Nejistota ohledn ě budoucího politického rámce . V současné podob ě politický rámec pro 
obnovitelnou energii v EU fakticky kon čí v roce 2020, tedy za pouhých osm let. Na období 
po roce 2020 neexistují pro obnovitelnou energii a snižování emisí uhlíku žádné jiné cíle 
než ty, které jsou zavedeny v rámci ETS, a spíše politický než právní cíl Rady EU k 
 
CS 3   CS dosažení 80–95% snížení emisí skleníkových plyn ů do roku 2050, pokud ostatní rozvinuté 
země přijmou podobné opat ření.  
• Životaschopnost finan čních pobídek . Členské státy zavedly řadu různých režim ů podpory, 
které vyvolávají obavy z hlediska jednotného trhu. Nár ůst výdajů navíc (částečně v 
důsledku bou řlivého rozvoje, jenž byl vyvolán kl esajícími jednotkovými náklady na 
fotovoltaiku) vytvá ří pochybnosti o jejich finan ční životaschopnosti. 
• Soudržnost s tržními opat řeními . Objevily se obavy t ýkající se schopnosti sou časných 
opatření na vnit řním trhu ú činně řešit investi ční vlastnosti o bnovitelných zdroj ů energie a 
umožnit výrobc ům obnovitelné energie efektivn ě reagovat na tržní cenové signály, což je 
příčinou vzniku nedostatk ů ve fungování trhu. 
• Odpovídající stav energetické infrastruktury.  Většina stávající elektrické rozvodné 
soustavy byla postavena v dob ě, v níž elektrické sít ě byly převážně vnitrostátní, výroba 
energie se nacházela pom ěrně blízko místa spot řeby a energetické toky a dodávky byly 
relativně kontrolovány. S rostoucím podílem elek trické energie z obnovitelných zdroj ů tyto 
podmínky pravd ěpodobně nevydrží a mohou vést k ne zcela optimální integraci 
obnovitelné energie. 
• Nejistota ohledn ě budoucích technologií.  K završení p řechodu k udržitelnému a 
bezpečnému energetickému hospodá řství bude t řeba mnoha r ůzných inova čních 
technologií pro obnovitelnou ener gii, jakož i zásadních zm ěn za účelem modernizace řízení 
a rozvoje infrastruktury. Avšak uvedení t ěchto technologií pro obnovitelnou energii na 
obchodní trh je náro čný úkol, který nem ůže splnit trh sám.  
• Veřejné přijetí a udržitelnost.  Energie z obnovitelných zdroj ů se obecn ě těší široké 
podpoře veřejnosti díky své distribuované pov aze a environmentální a sociáln ě-
ekonomické výhodnosti. Rostoucí obavy o využívání p ůdy a další environmentální dopady 
rozsáhlých projekt ů v odvětví obnovitelné energie by se tak mohly stát p řekážkou 
budoucího r ůstu. 
Sdělení, které toto posouzení dopad ů provází, se zabývá jak problémy, tak možnostmi řešení s 
cílem usnadnit integraci obnovitelné energie do vnit řního trhu. Rovn ěž stanoví rámec, jehož 
pomocí je možné ur čit, jaký politický program je zapot řebí po roce 2020, aby umožnil 
dosažení v ětšího podílu energie z obnovitelných zdroj ů ve skladb ě zdrojů energie v EU.   
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY A P ŘIDANÉ HODNOTY EU  
Pravomoci EU v oblasti energie z obnovitelných zdroj ů jsou stanoveny Smlouvou o 
fungování Evropské unie v článku 192 (životní prost ředí), článku 114 (vnit řní trh) a článku 
194 (energetika). Z hospodá řského hlediska lze rozvoje energetické soustavy v mnoha 
případech dosáhnout v rámci celé EU prost řednictvím opat ření EU i členských stát ů při 
náležitém zohledn ění jejich odlišných pravomocí.  
3. C ÍLE POLITIKY  
Obecným cílem tohoto postupu je zajis tit, aby obnovitelná energie významn ě přispívala k 
bezpečnosti a rozmanitosti dodávek energie, konkurenceschopnosti a ochran ě životního 
prostředí a klimatu, ale zárove ň podporovala hospodá řský růst, vytváření pracovních míst, 
regionální rozvoj a inovace v EU. K dosažení tohoto cíle jsou navrhovány tyto specifické cíle: 
i) snížit nejistotu investor ů a podnikatelské sféry, ii) zl epšit životaschopnost a nákladovou 
 
CS 4   CS efektivnost režim ů podpory, iii) usnadnit soulad s tržními ujednáními, iv) zajistit p řiměřenost 
energetické infrastruktury, v) podporovat techno logické inovace a rozvoj  a vi) zajistit širší 
přijetí veřejností a řešit otázky udržitelnosti.  
4. MOŽNOSTI  POLITIKY   
Cílem tohoto posouzení dopad ů je analyzovat environmentální, hospodá řské a sociální 
dopady vybraných možností politiky ve srovnání se stávající situací. S ohledem na názory zúčastněných stran byly ur čeny a analyzovány tyto čtyři možnosti politiky:  
• Scénář bez opat ření. Tato možnost znamená, že ne vznikne žádná nová politika EU na 
podporu obnovitelné energii po roce 2020. Energie z obnovitelných zdroj ů by i nadále 
využívala stávající právní p ředpisy v rámci ETS. 
• Snižování emisí uhlíku bez cíl ů pro obnovitelnou energii po roce 2020. Tato možnost 
znamená posílit cíl a/nebo politiky t ýkající se snížení skleníkových plyn ů plně v souladu s 
dlouhodobými cíli EU pro snižování emisí uhlíku bez stanovení zvláštního cíle pro obnovitelnou energii po roce 2020. 
• Závazné cíle pro energii z obnovitelných zdroj ů na období po roce 2020 a koordinovaná 
podpora. Tato možnost by stanovením cíl ů EU i jednotlivých stát ů pro obnovitelnou 
energii do roku 2030 spolu s cíli EU pro emise skleníkových plyn ů a energetickou ú činnost 
aktualizovala balí ček opatření z roku 2008 v oblasti klimatu a energetiky. 
• Cíl EU v oblasti ener gie z obnovitelných zdroj ů a harmonizovaná opat ření. Tato možnost 
spočívá ve vytvo ření cíle pro obnovitelnou energ ii v celé EU založeného na 
harmonizovaném režimu podpory a řízení elektrické rozvodné soustavy.  
5. POSOUZENÍ
 DOPADŮ 
Hospodářské dopady 
Celkový hospodá řský dopad zvýšení podílu obnoviteln é energie v energetické skladb ě je 
výsledkem p ůsobení většího počtu vzájemn ě propojených a vyvážených mechanism ů. Za 
prvé, využívání obnovitelných zdroj ů je zdrojem hospodá řské činnosti. Za druhé, zvýšená 
spotřeba domácích obnovitelných zdroj ů snižuje nutnost dovozu fos ilních paliv, což zvyšuje 
energetickou bezpe čnost. Za t řetí, využívání obnovitelných zdroj ů podporuje inovace v 
energetice, které mají klí čový význam pro zajišt ění rozvoje dostate čného množství r ůzných 
technologií umož ňujících dlouhodobé nákladov ě efektivní snižování emisí uhlíku v odv ětví 
energetiky. Energetické inovace jsou rovn ěž důležité z hlediska hospodá řského, nebo ť 
vytvářejí konkuren ční výhody na mezinárodních trzích a související p říležitosti pro 
hospodářský růst a vývoz. Na druhé stran ě, rozmach obnovitelných energií m ůže omezit 
investice (a snížit zam ěstnanost) v konven čním odvětví se souvisejícími negativními dopady. 
Kromě toho náklady na finan ční podporu pro energie z obnovitelných zdroj ů mohou vést ke 
zvýšení cen energie, což m ůže mít dopad na vyú čtování energií pro spot řebitele a ovlivnit 
konkurenceschopnost energeticky náro čných odvětví. 
Z analýzy vyplývá, že možnosti 2, 3 a 4 by mohly vést k pozitivním hospodá řským 
výsledkům, neboť budou podporovat (v r ůzné míře) významné investice do technologií pro 
obnovitelné energie s potenciálem vytvá ření nových pr ůmyslových odv ětví a pracovních míst 
a hospodá řského růstu. Mimo to pomohou snížit výda je na dovážená paliva, což m ůže rovněž 
ochránit hospodá řství EU p řed otřesy z vnějšího vývoje energetických cen, jakkoli možnosti 3 
 
CS 5   CS a 4 mohou p řinést vyšší dovozní úspory než va rianta 2. Mezitím mohou finan ční pobídky pro 
energii z obnovitelných zdroj ů podle variant 3 a 4 z výšit náklady pro spot řebitele, třebaže to 
může být alespo ň částečně kompenzováno p ůsobením ú činku ekonomické výhodnosti, jenž 
snižuje velkoobchodní ceny elekt řiny. Naopak varianta 1 má vyšší  náklady na palivo, které 
příliš nepodporují hospodá řský růst; tato varianta však bude vyžadovat mén ě veřejných 
investic do rozvoje a využívání  energie z obnovitelných zdroj ů.  
Dopady na životní prost ředí 
Využití energie z obnovitelných zdroj ů může významn ě snížit emise skleníkových plyn ů. 
Podle poslední analýzy použití všech  možností politiky s výjimkou scéná ře beze zm ěn přinese 
v roce 2050 ve srovnání s rokem 1990 snížení emisí skleníkových plyn ů o 80 % a tém ěř 85% 
snížení CO 2 v oblasti energetiky. Možnosti  2, 3 a 4, v kombinaci s ú činnými adapta čními 
opatřeními, mohou rovn ěž zlepšit klimatickou odolnost energetického systém EU. D ůležitou 
úlohu při snižování celkové zranitelnosti sít ě a systému v ůči katastrofám souvisejícím 
s klimatem hraje zejména decentral izace výroby elektrické energie. P římo i nep římo bude 
pravděpodobně infrastrukturou obnov itelné energie dot čena místní biologická rozmanitost. 
Možnosti 2 a 4 mohou mít v ětší dopady, protože bude zapot řebí rozši řovat výstavbu 
nadzemního elektrického vedení k p řipojení nejlepších lokalit (a to i v t řetích zemích) se 
středisky spot řeby. Těmto potenciáln ě negativním následk ům je však možné se vyhnout, 
pokud se rozvoj infrastruktury bude řídit zavedenými pravidly ochrany životního prost ředí.  
Zvětšující se podíl obnovitelné energie po  roce 2020 bude vyžadovat zvýšenou produkci 
biomasy jako vstupní suroviny, což m ůže vést k v ětšímu riziku dopad ů přímé i nep římé 
změny ve využívání p ůdy. Podle analýzy však existuje pot enciál dostupné udržitelné biomasy 
v dostatečném množství k uspokojení pot řeb v energetice i dalš ímu použití do roku 2030. 
Možnosti 2, 3 a 4 by mohly tato rizika sníž it zavedením pevných kritérií udržitelnosti pro 
všechna použití bioenergie na základ ě povinných kritérií (a jejich dalšího posilová ní), která v 
současné době platí pro biopaliva a biokapaliny. Krom ě toho lze rizika dále snížit usnadn ěním 
významného a udržitelného zlepšení produktivity v zem ědělství a lesnictví,  jakož i podporou 
mezinárodních opat ření omezujících odles ňování a znehodnocování les ů (REDD).  
Sociální dopady 
Přechod k vyššímu podílu obnovitelných zdroj ů energie m ůže vytvořit mnoho nových a 
lepších pracovních míst. Do konce roku 2010 odv ětví obnovitelné energie EU zam ěstnávalo 
přes 1,1 milionu lidí. Zatímco rozmach obnovitelné energie rovn ěž vede k restrukturalizaci 
odvětví, výzkum ukazuje, že čisté dopady politik týkajícíc h se obnovitelných zdroj ů na 
zaměstnanost jsou nadále pozitivní. Zejména je d ůležité zachovat a zlepšovat 
konkurenceschopnost evropské výroby technol ogií pro obnovitelné energie zajišt ěním trvalé 
domácí poptávky i p řístupu na zahrani ční trhy. 
Vzhledem k výše uvedeným skute čnostem m ůže možnost 3 s aktivní podporou inovativních 
technologií pro obnovitelnou energii p řinést vyšší zam ěstnanost než možnost 2, která by v 
důsledku nákladov ě orientovaného p řístupu pravd ěpodobně stimulovala pouze vysp ělé 
technologie. Pokud by časem možnost 3 znamenala usnadn ění investic do obnovitelné 
energie, mohla by rovn ěž poskytovat pracovník ům stabiln ější zaměstnání, a pomohla tak 
zaměstnavatelům vyhnout se obdobím vážného nedostat ku pracovních sil. Možnost 4, která 
počítá s rozvojem podílu en ergie z obnovitelných zdroj ů ve třetích zemích, m ůže být pro 
zaměstnanost mén ě (i když stále zna čně) přínosná.  
 
CS 6   CS 6. SROVNÁNÍ  MOŽNOSTÍ 
Možnosti politiky byly porovnány na základ ě své efektivity, ú činnosti a soudržnosti . 
Co se tý če efektivity , všechny možnosti krom ě scénáře bez opat ření pomáhají řešit jak 
nejistotu investor ů, tak obavy o nákladovou efektivnost režim ů podpory a tržní integraci 
obnovitelné energie. Zatímco všechny tyto možnosti by díky opat řením v oblasti výzkumu a 
vývoje posílily technologické inovace, pouze možnost 3 by usnadnila členským stát ům 
využívat iniciativy více zam ěřené na technologie a stimulovat tlak spot řebitelů na trh 
(„market pull“), jež má klí čový význam pro podporu masového využívání obnovitelné 
energie. Všechny možnosti krom ě možnosti 1 by p řinesly větší energetickou bezpe čnost a 
účinné řešení otázek udržitelnosti. 
Pokud jde o účinnost , z analýzy vyplývá, že u všech možností s výjimkou scéná ře bez 
opatření existují obecn ě podobné úrovn ě celkových systémových náklad ů. Zatímco ú činnost 
možnosti 3 závisí na pokroku v odstra ňování stávajících nesrovnalo stí mezi vnitrostátními 
režimy podpory, zam ěření možnosti 2 na nákladovou efektivitu m ůže přispět k snížení 
celkových náklad ů na politiku a snížení správní zát ěže spojené s řízením více cíl ů. Analýza 
naznačuje, že v praxi by varianta 4 mohla mít nižší ú činnost, než se teoreticky o čekávalo.  
Všechny možnosti politiky spl ňují požadavek soudržnosti  s ostatními dlouhodobými 
politickými cíli EU (v oblasti klimatu, životního prost ředí, dopravy atd.). Nelze jednozna čně 
upřednostnit jednu možnost, která by nejlépe spl ňovala všechna kritéria. Je zapot řebí 
podrobnější analýzy vzájemného p ůsobení nástroj ů politiky, jež bude vypracována v 
souvislosti s možnými budoucími konkrétními návrhy politiky. 
Výše uvedenou srovnávací analýzu dopad ů čtyř posuzovaných politických možností lze 
shrnout takto:  
• Scénář bez opatření. Tato možnost by ne řešila stávající nejistotu investor ů ohledně politiky 
EU v oblasti obnovitelné energie po roce 2020. Podle tohoto scéná ře budou postupné 
zrušení pobídek, otázky nákladové efektivnosti  a integrace energie z obnovitelných zdroj ů 
na trhu řešeny do konce desetiletí. Podobn ě by již plánovaný rozvoj energetické 
infrastruktury dosta čoval k integraci podle o čekávání pomalého tempa zavád ění. Tato 
možnost také nenabízí žádný zp ůsob, jak podpo řit hospodá řský růst, vytváření pracovních 
míst a technologické inovace, ani jak řešit otázky udržitelnosti a p řijatelnosti pro ve řejnost.  
• Snižování emisí uhlíku bez cíl ů pro obnovitelnou energii po roce 2020 . Tato možnost by 
usnadnila v ětší zviditeln ění, pokud jde o vývoj na trhu  v období po roce 2020, a to za 
předpokladu, že nástroje politiky týkající se odv ětví využívajících systém ETS a odv ětví, 
která do EU ETS nespadají, by byly schopny poskytnout ú činné tržní signály ve prosp ěch 
energie z obnovitelných zdroj ů díky vhodn ě stanoveným cenám za uhlík. Uplatn ěním 
integrovaného p řístupu na trhu EU by mohla pomo ci zlepšit nákladovou efektivnost 
režimů podpory, usnadnit integraci na trhu a zajistit odpovídající infrastrukturu. 
Technologicky neutrální povaha politických nástroj ů, jež nabízí tato možnost, by rovn ěž 
mohla mít slabší dopad na technologické i novace v porovnání s jinými variantami, které 
obsahují konkrétní opat ření pro energetické technol ogie. Tato varianta by ú činně řešila 
udržitelnost a p řijatelnost pro ve řejnost. 
• Závazné cíle pro energii z obnovitelných zdroj ů na období po roce 2020 a koordinovaná 
podpora. V závislosti na svých ambicích by cí le mohly pomoci poskytnout investor ům a 
podnikatelské sfé ře větší jistotu ohledn ě budoucích tržních objem ů technologií pro 
 
CS 7   CS obnovitelnou energii. Podpo řily by také další r ůst efektivnosti náklad ů a sblížení 
vnitrostátních režim ů podpory a p řispěly k posílení výzkumu a vývoje v oblasti 
inovativních technologií. Tato možnost by ú činně řešila i otázky udržitelnosti a 
přijatelnosti pro ve řejnost, protože by podpo řila vyvážen ější a regionáln ě vyrovnan ější 
zavádění obnovitelné energie .  
• Cíl EU v oblasti energie z obnovitelných zdroj ů a harmonizovaná opat ření. Tato možnost 
by rovněž pozitivn ě řešila nejistotu ohledn ě politiky po roce 2020 a zárove ň podpořila 
posílenou integraci vnit řního trhu. Poskytla by technologi cky neutrální podporu, vystavila 
výrobce p ůsobení trhu a mohla by podpo řit koncentrovan ější využití obnov itelné energie 
místo distribuované výroby blíže st ředisek spot řeby. Proto by tato varianta mohla 
znamenat v ětší riziko, pokud jde o zvyšování náklad ů na režimy podpory a infrastrukturu i 
otázku přijetí veřejností. Tak jako v možnosti 3 by ta to varianta potenciální rizika 
nežádoucích vedlejších ú činků využívání bioenergie řešila posílením rámce udržitelnosti.  
 
CS 8   CS Tabulka č. 1: Srovnání analyzovaných možn ostí se základní variantou 
Kritéria  Možnosti  1: Žádné 
nové 
opatření EU  2: Cíle 
skleníkových 
plynů / žádný 
cíl pro 
obnovitelnou 
energii  3: Národní cíle 
pro 
obnovitelnou 
energii po roce 
2020 4: cíl EU pro 
obnovitelnou energii a 
harmonizovaná 
opatření 
Jistota politiky  = + ++ ++ 
Podpora 
životaschopnost
i = ++ + + 
Přiměřenost 
infrastruktury  = ++ ++ + 
Vnitřní trh  = ++ + ++ 
Technologické 
inovace  = + ++ + Efektivita 
 
Udržitelnost / 
přijetí veřejností  = + + + 
Účinnost  Systémové 
náklady  = = = = 
Soudržnost  s ostatními politikami EU 
 = + + + 
Vysvětlivky:  = rovnocenný/rovnocenná /rovnocenné; + zlepšení; – zhoršení.  
7. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Pro monitorování a hodnocení se  navrhuje, aby Komise pozorn ě sledovala následující 
ukazatele s cílem zajistit, aby EU pokra čovala v cest ě k dosažení svých cíl ů do roku 2020 a 
mohla z jejich rámce vycházet p ři plnění svých cíl ů po roce 2020. Na úrovni EU jsou 
k dispozici p říslušné systémy podávání zpráv a monito rování, a to i v rámci povinnosti každé 
dva roky podávat zprávu Komisi podle sm ěrnice o energii z obnovitelných zdroj ů.  
Ukazatel  Význam  
Podíl obnovitelných zdroj ů energie na kone čné spotřebě energie v EU  Rozvoj obnovitelné energie  
Snížení emisí skleníkových plyn ů v EU  Snížení emisí skleníkových 
plynů 
Úroveň cen uhlíku v systému ETS  Efektivnost trh ů s uhlíkem  
Původ biopaliv a biokapalin spot řebovaných v EU  Udržitelnost  
 
CS 9   CS Dopady biopaliv na využití p ůdy, dostupnost potravy a ceny biomasy  Udržitelnost  
Výše finan ční podpory členských stát ů na obnovitelné energie  Účinnost, minimalizace náklad ů 
Použití mechanism ů spolupráce stanovených ve sm ěrnici o energii z 
obnovitelných zdroj ů Účinnost, minimalizace náklad ů 
Výrobní náklady na r ůzné technologie pro obnovitelnou energii  Účinnost, minimalizace náklad ů 
Ekonomická dostupnost udržitelné biomasy  Rozvoj obnovitelné energie  
Tempo propojování trh ů  Účinnost, integrace trhu  
Ekonomická dostupnost udržitelné biomasy  Rozvoj obnovitelné energie  
Tempo propojování trh ů  Účinnost, integrace trhu