Na základě analýzy provedené v rámci kontrol Komise, které jsou názorně popsány v pracovním dokumentu útvarů Komise přiloženém k této zprávě, se lze domnívat, že celkově mají členské státy zavedeny nezbytné kontrolní systémy k zajištění obecně přijatelné úrovně souladu. Kontroly prováděné Komisí však nadále odhalují v úředních kontrolách i nedostatky a poukazují na to, že stále existuje prostor pro zlepšení a že není namístě přehnaná spokojenost. V této souvislosti vítá Komise obrovské úsilí, které členské státy vyvinuly například k dalšímu posílení kontrol vycházejících z rizik a cílených kontrol a k jejich podpoře prostřednictvím účinných informačních systémů.

Tato zpráva popisuje celkový výsledek kontrolních činností vnitrostátních orgánů a Komise zaměřených na zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví a záruk v oblasti bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat, ekologického zemědělství a režimů jakosti. Tyto oblasti jsou zásadně důležité pro každodenní život občanů Evropské unie a jsou klíčem k zajištění bezproblémového obchodování s potravinami, zvířaty a rostlinami, a to jak v rámci EU, tak se zeměmi mimo EU. Zpráva se týká let 2014 až 2016 a konstatuje, že vnitrostátní orgány členských států ve svých výročních zprávách o úředních kontrolách prokázaly, že i nadále plní svoji důležitou úlohu podle právních předpisů zaměřených na potraviny a krmiva. Jako obzvláště povzbudivé a zároveň zásadně důležité pro řešení výzvy spojené s nacházením efektivnosti veřejných výdajů se jeví iniciativy zaměřené na zlepšování účinnosti úředních kontrol a prosazování.

Tato zpráva se týká let 2014 až 2016.

Komise hraje významnou roli v celkovém kontrolním rámci na úrovni EU, který je stanoven nařízením (ES) č. 882/2004 a jehož součástí je zajišťování vysoké úrovně transparentnosti. Ustanovení čl. 44 odst. 4 a 6 uvedeného nařízení vyžaduje, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě a zpřístupnila veřejnosti výroční zprávu o celkovém fungování kontrol v členských státech, a to s ohledem na:

Členské státy předložily ve svých zprávách doklady o tom, že v nich celkově pokračuje zjištěný trend směřující k lepšímu zohledňování rizik při kontrolách. Tím je zaručeno nejlepší možné využití prostředků a soustředění kontrol do oblastí, v nichž hrozí největší rizika. Jak ale potvrdily audity provedené útvary Komise, neuplatňují se kontroly založené na rizicích ve všech oblastech, kde je pro ně důvod.

Zvláštní obtíže nastávají při výkladu a porovnávání údajů o případech nedodržení, které byly zjištěny při úředních kontrolách provedených podle nařízení (ES) č. 882/2004. Článek 3 tohoto nařízení vyžaduje, aby kontroly probíhaly tak často, jak je potřeba s ohledem na rizika. Proto na první pohled vysoká zjištěná míra nesouladu nemusí nutně znamenat obecně špatnou úroveň dodržování předpisů, ale může naopak svědčit o dobrém cílení na rizika při kontrolách. Zda je vysoká zjištěná míra nesouladu projevem účinných a dobře cílených úředních kontrol, nebo špatné úrovně dodržování předpisů, nelze zjistit jen na základě přezkumu výročních zpráv. Je nutné to posoudit na základě hodnocení provedených na místě, například při auditech prováděných útvary Komise (viz kapitola 5).

Lepší zohledňování rizik zároveň způsobuje, že údaje o nedodržování předpisů z různých let nelze přímo srovnávat, protože větší počet cílených kontrol může vést k odhalení (relativně) většího počtu případů nedodržení. Tento aspekt podtrhuje řada výročních zpráv členských států.

Jasným přínosem většího počtu cílených kontrol je, že může být k dispozici více prostředků pro následná a donucovací opatření. V tomto ohledu obsahuje řada zpráv doklady o zlepšení situace. Členské státy se pak mohou lépe soustředit nejen na systematické provádění opatření následujících po úředních kontrolách a na prosazování nápravy problémů, ale i na kontrolu donucovacích opatření přijímaných vůči provozovatelům vykazujícím špatnou úroveň souladu, což přispívá k celkově vyšší bezpečnosti výrobků, k zajištění rovných podmínek pro všechny provozovatele a v konečném důsledku i k lepšímu fungování vnitřního trhu.

Některé zprávy informují i o dalších aktivitách prováděných s cílem zajistit celkově vyšší účinnost a účelnost kontrol a prosazování. Ty zahrnují reorganizaci a konsolidaci kontrolních útvarů, zlepšování spolupráce mezi útvary a koordinace kontrol a přeřazování kontrol. Je třeba zmínit zejména širší využití informačních systémů na podporu shromažďování, šíření a analýzy údajů týkajících se kontrol a prosazování. To pak přispívá k lepší koordinaci a lepšímu cílení resp. plánování kontrol. Tyto snahy o zefektivnění jsou motivovány omezováním prostředků a veřejných výdajů ve všech členských státech.

Konečně většina zpráv zmiňuje zlepšení, jichž se v oblasti provádění kontrol podařilo dosáhnout přezkumem postupů, reorganizací školení a zajištěním lepší dostupnosti příslušné dokumentace (včetně on-line dokumentace). Jako významný zdroj zlepšení a zvýšení účinnosti uvádějí zprávy také výsledky vnitrostátních auditů (viz níže část Systémy vnitrostátního auditu, kapitola 4.5). Útvary Komise provedly v členských státech audity s cílem získat informace o opatřeních, která jsou zavedena v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 k ověřování účinnosti kontrol. Jedná se o důležitý krok z hlediska zdůraznění potřeby posuzovat celkovou účinnost na základě kvality kontrol spíše než podle jejich počtu.

4.3 ZJIŠTĚNÉ PŘÍPADY NEDODRŽOVÁNÍ PŘEDPISŮ

Hlavními oblastmi, ve kterých nejsou dodržovány předpisy, jsou podle členských států: hygienické požadavky týkající se provozu, struktury nebo vybavení, analýza rizik a kritické kontrolní body (HACCP), označování potravin a krmiv, přídatné látky v potravinách a krmivech, nedostatečné nebo chybějící vedení záznamů a mikrobiologická kontaminace. Ačkoli základní příčiny těchto problémů se nepodařilo zcela odhalit, poukazuje se někdy na vysokou fluktuaci zaměstnanců potravinářských a krmivářských podniků, která často souvisí s nízkou mzdou a narušuje nepřetržité uplatňování správných hygienických postupů, a také na nedostatečné vyškolení v potravinářských podnicích a s ním související neznalost požadavků. Druhý důvod vyvolává znepokojení vzhledem k tomu, že podle právních předpisů pro potraviny a krmiva nesou za náležité uplatňování předpisů hlavní odpovědnost provozovatelé podniků.

Vzhledem k významu zásad HACCP pro zajištění výroby bezpečných potravin provedly útvary Komise v roce 2014 sérii auditů v oblasti zásad HACPP s cílem a) získat dobrý celkový přehled o situaci a b) zjistit příležitosti ke zlepšení. Ucelené výsledky této série auditů byly zveřejněny v souhrnné zprávě v červnu roku 2015. Ta dala podnět ke vzniku iniciativ zaměřených na školení, výměnu informací o osvědčených postupech a revizi současných požadavků v oblasti zásad HACPP včetně pokynů k těmto požadavkům. Podobně zahájily útvary Komise v úzké spolupráci s členskými státy přezkum v oblasti hygieny zaměřený na provozní hygienu a úřední kontroly na jatkách, jehož cílem je zjistit, jak lze zlepšit hygienu při porážce. Účelem této činnosti je zjišťovat společné problémy a šířit osvědčené postupy, přičemž se využívají i prvky školení.

4.4 VYMÁHÁNÍ: OPATŘENÍ V PŘÍPADĚ NEDODRŽENÍ

Od členských států se vyžaduje, aby ve svých zprávách uvedly, jaká donucovací opatření byla přijata. Na základě dodaných údajů o vymáhání je však bez ohledu na jejich kvalitu a míru podrobnosti velmi obtížné zprávy členských států smysluplně porovnávat. Přesto ze zpráv vyplývá celkově větší důraz na následná a donucovací opatření. Některé členské státy oznámily zavedení správních pokut (v protikladu k vymáhání prostřednictvím vnitrostátních soudů) nebo jejich navýšení tak, aby měly větší odrazující účinek. Zajímavé příklady alternativních a údajně účinných prostředků ke zlepšení dodržování předpisů zahrnují prominutí pokuty v případě, že subjekt, který se dopustil porušení, absolvuje školení, větší počet úředních kontrol a vyšší pokuty pro subjekt, který se dopustil porušení, a poskytnutí školení následovaného kontrolami ke zhodnocení účinnosti opatření.

4.5 SYSTÉMY VNITROSTÁTNÍHO AUDITU

Audity prováděné členskými státy v rámci systémů úředních kontrol podle požadavků nařízení (ES) č. 882/2004 hrají důležitou roli v celkové správě těchto kontrol, neboť poskytují záruku, že kontroly probíhají v souladu s požadavky, a zároveň podávají informace o jejich účinnosti a případně i návrhy na zlepšení. Všechny členské státy potvrzují, že audity jsou zavedeny, mnoho z nich však uvádí, že provádění plánovaných programů auditů omezuje nedostatek prostředků. Mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly, což je však přijatelné vzhledem k tomu, že každý stát provozuje vlastní cyklus auditu a zpravidla se soustředí na jiné prioritní oblasti. Útvary Komise nadále organizují pravidelná setkání odborných auditorů z jednotlivých členských států (síť vnitrostátních systémů auditu – NAS), na nichž se sdílejí a projednávají zkušenosti a obvyklé problémy a určují osvědčené postupy při řešení požadavků auditu. Navíc provedly útvary Komise sérii auditů sítě NAS k získání celkového přehledu o jejím fungování (podrobnosti jsou uvedeny v kapitole 5).

4.6 PROSTŘEDKY

Vzhledem k tlakům na veřejné výdaje věnovaly útvary Komise zvláštní pozornost tomu, co zprávy členských států vypovídají o dostupných kontrolních prostředcích, třebaže se od členských států dosud výslovně nevyžaduje, aby přímo o tomto aspektu podávaly zprávy. Přesto se mnoho zpráv tímto problémem zabývá. Některé jasně prohlašují, že jejich personální kapacity nestačí na to, co je podle požadavků nutné k zajištění všech kontrol. Jiné uvádějí, že v konkrétních oblastech nebo na určité úrovni kontrol bylo dosaženo limitu, kdy případná další omezení ohrožují úroveň nebo kvalitu kontrol i kapacitu pro reakci na nouzové situace. V mnoha členských státech je také jako jasný cíl kontrolní strategie stanovena maximalizace efektivnosti. V některých členských státech se nedostatek zdrojů netýká jen personálu, ale také vybavení (např. laboratoří nebo prostředků k přepravě kontrolního personálu, což má vliv na provádění kontrol).