CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 15.12.2021  
SWD(2021) 456 final  
 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE  
 
SOUHRN ZPRÁVY O POSOUZENÍ DOPADŮ  
 
Průvodní dokument k  
návrhu  
směrnice Evropského parlamentu a Rady  
o společných pravidlech pro vnitřní trh s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním 
plynem a s vodíkem (přepracované znění)  
 
návrhu  
nařízení Evropského parlamentu a Rady   
o vnitřním trhu s plyny z obnovitelných zdrojů, se zemním plynem a s vodíkem   
(přepra cované znění)   
 
{COM(2021)  803 final}  - {COM(2021)  804 final}  - {SEC(2021)  431 final}  -
 {SWD(2021)  455 final}  - {SWD(2021)  457 final}  - {SWD(2021)  458 final}   
 
1 
 Souhrnný přehled (max. dvě  strany)  
Posouzení dopadů balíčku týkajícího se trhu s vodíkem a dekarbonizovaným plynem  
A. Potřeba opatření  
V čem spočívá problém a proč se jedná o problém na úrovni EU?  
Zelená dohoda pro Evropu staví EU na cestu ke klimatické neutralitě do roku 2050, která vyžaduje výrazně vyšší 
podíl obnovitelných zdrojů energie v integrovaném energetickém systému. Zemní plyn představuje 95  % plynných 
paliv v současnosti spotřebovaných v  EU, což je 25  % celkové spotřeby energie v EU. Zatímco podíl zemního plynu 
bude postupně klesat, lze očekávat, že biometan, syntetický metan a vodík budou stále důležitější. Nicméně tyto 
alternativy zemního plynu čelí řadě regulačních překážek a nevztahuj í se na ně současná opatření pro energetickou 
bezpečnost. To brání jejich zavádění a za současných tržních podmínek a pravidel ovlivňuje jejich nákladovou 
efektivitu. Současné regulační nastavení neusnadňuje přeshraniční obchod ani rozvoj infrastruktury pr o plyny z 
obnoviteln ých zdrojů  a nízkouhlíkové plyny a jejich neomezený vstup na trh s plynem napříč EU. Celkový potenciál 
dodávek plynyů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů při minimálních nákladech a bezpečným 
způsobem tak stále zůstává nevyuž it. Nakonec ani spotřebitelé plynu nemají příslušná práva a nástroje, aby si na 
trhu zvolili nákladově nejefektivnější možnosti dekarbonizace.  
Čeho by mělo být dosaženo?  
Obecným cílem je umožnit nákladově efektivní dekarbonizaci vytvořením evropského trhu s vodíkem a postupnou 
dekarbonizací trhů s plynnými palivy a zároveň zajistit energetickou bezpečnost. Konkrétními cíli jsou 1) usnadnit 
vznik otevřeného a konkurencescho pného trhu EU s vodíkem, 2) zajistit vstup plynů z obnovitelných zdrojů do 
stávající sítě a na trhy s metanem a zabezpečení dodávek, 3) zajistit transparentní a inkluzivní plánování 
infrastruktury a 4) dát spotřebitelům práva a nástroje k výběru nejlevnějších možností dekarbonizace.  
Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU (subsidiarita)?   
Cílem iniciativy je upravit stávající právní předpisy EU a vytvořit nový rámec pro vnitřní trh s vodíkem, aby bylo 
dosaženo nákladově efekt ivního hospodaření s čistým vodíkem. Podpora účinnějších a integrovanějších trhů EU s 
plyny z obnovitelných zdrojů vyžaduje harmonizovaný a koordinovaný regulační přístup v rámci celé EU, kterého 
nelze dosáhnout pouze na úrovni členských států. Cílem inici ativy je také zabránit rušivým účinkům 
nekoordinovaných a roztříštěných politických iniciativ, protože mnoho členských států vyvíjí pouze vlastní řešení 
na vnitrostátní úrovni. Tato iniciativa rovněž přispívá k dosažení závazných cílů na úrovni EU. Úloha p lynných 
paliv ve skladbě zdrojů energie v nadcházejících desetiletích vyžaduje dekarbonizaci plynárenského odvětví 
prostřednictvím perspektivního návrhu pro konkurenceschopné trhy s dekarbonizovaným plynem, které budou 
schopny přiměřeně chránit a posílit p ostavení všech spotřebitelů v rámci EU. Vytvoření regulačního rámce na 
úrovni EU pro vyhrazenou vodíkovou infrastrukturu a trhy by podpořilo integraci a propojení vnitrostátních trhů s 
vodíkem.  
B. Řešení  
Prostřednictvím kterých možností lze cílů dosáhnout?  Je některá možnost upřednostňována? Pokud ne, 
proč?  
Problémová oblast I zvažuje následující možnosti: nabízet práva na provoz sítě prostřednictvím nabídkového řízení 
(možnost 1); zavést hlavní regulační zásady inspirované v současnosti platnými  zásadami pro trh se zemním 
plynem, ale přizpůsobené vývojové fázi trhů s vodíkem (možnost 2), a zřídit plně rozvinutý regulační režim pro 
vodík (podobný režimu, který se v současnosti používá v oblasti zemního plynu) bez nutnosti přechodu na 
vyspělejší tr h s vodíkem (možnost 3).  
Upřednostňovanou možností pro problémovou oblast I je zavést hlavní regulační zásady a navíc poskytnout vodítko 
pro budoucí regulační vývoj ( možnost 2b „Hlavní regulační zásady s vizí“ ). Tato možnost je nejlépe přizpůsobena 
zvláštn ostem odvětví vodíku a obsahuje některé výhody, které by přinesly ostatní možnosti, a zároveň se vyhýbá 
jejich nevýhodám. Díky pokynům je připraven prostor pro vznik vyspělejšího trhu s vodíkem.  
 
2 
 Problémová oblast II obsahuje možnosti podporující vstup plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů 
na stávající trh s plynem a do infrastruktury. Všechny možnosti také zahrnují progresivní úroveň intervencí pro 
řešení energetické bezpečnosti, zejména rozšíření stávajících nástrojů, norem a postupů na plyny z obnovitelných 
zdrojů a nízkouhlíkové plyny a řešení rizik spojených s kybernetickou bezpečností v plynárenském odvětví. 
Možnost 3 „ Umožnit a podporovat plný přístup plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů na trh a řešit 
problém dlouhodobýc h smluv na dodávky zemního plynu “ je upřednostňovanou možností pro problémovou oblast II. 
Tato možnost obsahuje opatření na podporu přístupu plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů na 
velkoobchodní trh, terminály LNG a přenosovou soustavu (bez  ohledu na místo připojení), včetně tarifních slev za 
vtláčení do sítě a přeshraniční přepravu. Zakazuje dlouhodobé smlouvy na dodávky fosilního plynu bez omezování 
emisí od roku 2050. Kvalita plynu by se řídila harmonizovaným přístupem EU pro přeshraniční  propojovací body, 
přičemž by členským státům nadále zůstala flexibilita. Povolený strop pro příměsi vodíku je stanoven na 5  % pro 
všechny přeshraniční body – úroveň, která je nákladově efektivní, pokud jde o náklady na přizpůsobení a snížení 
emisí.  
Probl émová oblast III zvažuje možnosti plánování integrované sítě. Upřednostňovanou možností pro problémovou 
oblast III je možnost 2: „Vnitrostátní plánování založené na evropských scénářích“ . Tato možnost umožňuje 
plánování na vnitrostátní úrovni, které ale mu sí být založeno na společných scénářích pro plyn a elektřinu, v souladu 
s desetiletým plánem rozvoje sítě a příslušným vnitrostátním plánem v oblasti energetiky a klimatu. Zahrnuje 
všechny příslušné subjekty (provozovatele distribučních soustav) a umožňuje  identifikaci potrubí, která lze 
transformovat z přepravy metanu na přepravu vodíku, a to na takové úrovni podrobnosti, která by na evropské 
úrovni nebyla snadno dosažitelná.   
Problémová oblast IV obsahuje možnosti, které předpokládají neregulační přístup  k řešení hospodářské soutěže a 
zapojení spotřebitelů, nebo vyžaduje řešení příčin problému prostřednictvím nových právních předpisů, většinou 
odrážející to, co již bylo zavedeno v odvětví elektřiny. S ohledem na analýzu je upřednostňována možnost 2 
„Flexi bilní právní předpisy“ , která odráží ochranu spotřebitele na trhu s elektřinou a případně i ustanovení o 
zmocnění. Celkově je tato možnost pravděpodobně nejúčinnější, nejefektivnější a v souladu s ostatními 
problémovými oblastmi.  
Jaké jsou názory jednotlivých zúčastněných stran? Kdo podporuje kterou možnost?  
V problémové oblasti I  velká většina respondentů podporuje zavedení regulace v rané fázi s cílem podpořit dobře 
fungující a konkurenceschopný trh s vodíkem a infrastrukturu. Respondenti důrazně prosazovali legislativní rámec 
EU definující klíčové regulační principy a uplatňujíc í metodu postupných kroků. Převažující většina podporuje 
např. regulovaný přístup třetích stran, pravidla pro přístup k dovozním terminálům a skladování vodíku a prosazuje 
oddělení síťových aktivit. Většina respondentů považovala za důležité včas definovat  roli soukromých stran v 
rozvoji vodíkové infrastruktury. Převážná většina respondentů se rovněž domnívá, že stávající a budoucí soukromé 
sítě mohou být (dočasně) osvobozeny od určitých regulačních požadavků, ale že je třeba zajistit sbližování do 
jednotné ho regulačního rámce. Naprostá většina respondentů se domnívá, že požadavky na práva a povolení pro 
novou vodíkovou infrastrukturu by měly být podobné těm, které se dnes vztahují na plynovody na metan.  
U problémové oblasti II  se zúčastněné strany shodly, že v zájmu dosažení cílů dekarbonizace je potřeba přezkoumat 
současný regulační rámec. Většina zúčastněných stran považuje za důležité zajistit, aby plyny z obnovitelných 
zdrojů a nízkouhlíkové plyny měly plný přístup na trh a aby bylo usnadněno jejich vtl áčení do plynárenské sítě. 
Mnozí respondenti obhajují povinnost provozovatelů sítí propojit výrobce plynů z obnovitelných zdrojů a 
nízkouhlíkových plynů a zavést snížení poplatku za vtláčení. Většina respondentů rovněž podporuje zlepšení rámce 
transparentn osti pro terminály LNG. Významně je podporováno harmonizované uplatňování norem kvality plynu v 
celé EU z důvodu posílení přeshraniční koordinace a zvýšené transparentnosti. Názory respondentů se liší v otázce 
přimíchávání vodíku, ale většina souhlasí s tí m, že se i navzdory vysokým technickým nákladům jedná o nákladově 
efektivní a rychlý první krok směrem k dekarbonizaci energetického systému. Několik zúčastněných stran podpořilo 
odstranění přeshraničních tarifů v rámci EU. Většina respondentů považuje spe cifické bezpečnostní výzvy v oblasti 
plynu a opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti za důležité.  
V problémové oblasti III  většina zúčastněných stran podporuje sladění načasování vnitrostátních plánů rozvoje sítě 
s desetiletým plánem rozvoje sítě, a to  prostřednictvím jediného plánu pro plyn bez ohledu na zvolený model 
 
3 
 oddělení (tzv. unbundling). Významná většina respondentů vyjádřila ještě větší podporu společnému scénáři pro 
elektřinu a plyn. Značný počet zúčastněných stran požaduje zahrnutí vodíkovýc h projektů do plánu rozvoje sítě. 
Většina zúčastněných se shoduje na úloze provozovatelů distribučních soustav při poskytování a sdílení informace, 
několik respondentů také podpořilo návrh, aby provozovatelé distribučních soustav předkládali vlastní plán v četně 
optimalizace systému napříč různými odvětvími. Respondenti také mírně upřednostňovali společný plán pro plyn a 
elektřinu před společnými scénáři s oddělenými plány. Několik zúčastněných stran poukázalo na to, že 
upřednostňovanou možností by byl spole čný plán pro metan a vodík se samostatným plánem pro elektřinu.  
Pokud jde o problémovou oblast IV , velká většina zúčastněných stran požadovala ambicióznější ustanovení týkající 
se občanů/spotřebitelů, která by odrážela ustanovení platná pro trh s elektřino u. Ustanovení o energetické chudobě 
by rovněž měla pomoci zajistit, aby spotřebitelé neplatili náklady na přechod k možnostem založeným na čistém 
plynu. Zástupci soukromého sektoru podporují plány na postupné zrušení regulovaných cen, zatímco některé 
spotř ebitelské organizace by byly pro jejich zachování, aby chránily energeticky chudé a zranitelné spotřebitele. 
Téměř polovina všech respondentů si přeje, aby byla posílena ustanovení o srovnatelnosti nabídek a dostupnosti 
údajů, transparentnosti, inteligentn ích měřicích systémech a přechodu na jiné zdroje. Žádný z nich se výslovně 
nevyjádřil pro podporu neregulačního přístupu.  
C. Dopady upřednostňované možnosti  
Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (je -li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních  
možností)?   
Problémová oblast I: Možnost uplatnit hlavní regulační principy s vizí vodíkové infrastruktury a trhů má hlavní 
výhodu v tom, že podporuje integraci trhu, poskytuje jasnost pro (infrastrukturní) investory, zamezuje vzniku 
nekonkurenčních tržních struktur a  překážek integrace trhu kvůli problémům s kvalitou vodíku. Během rozvoje 
odvětví vodíku poskytuje investorům flexibilitu, zatímco jasnost budoucího regulačního režimu zabraňuje nákladům 
na dodatečné úpravy, jakmile bude trh připraven.  
Problémová oblast I I: Umožnění a podpora úplného přístupu plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů 
na trh a řešení otázky dlouhodobých smluv na dodávky zemního plynu. Klíčovým přínosem opatření je, že sníží 
výrobní náklady pro výrobce plynů z obnovitelných zdrojů  a nízkouhlíkových plynů, zvýší konkurenci, likviditu a 
obchod s plyny z obnovitelných zdrojů . Z toho budou mít prospěch spotřebitelé a daňoví poplatníci, protože 
podpora by se mohla snížit. Omezí to také rizika pro energetickou bezpečnost a ušetří čas a z droje, sníží nejistotu, 
zlepší účinnost nouzových opatření a posílí specifické požadavky na bezpečnost plynárenských společností.  
Problémová oblast III: Zavedení vnitrostátního plánování založeného na evropských scénářích. Klíčovou výhodou 
je, že se tím el iminuje riziko, že by provozovatelé elektroenergetických přenosových a plynárenských přepravních 
soustav plánovali vývoj svých soustav na základě neslučitelných předpokladů. Umožňuje sektorovou integraci a 
koncepční systémový plán při zachování výhod podro bnějších plánů na rozvoj sektorově specifické sítě. Zajišťuje 
společnou vizi různých zúčastněných stran, z čehož vyplývá, že plánování sítě zohledňuje strategie dekarbonizace 
na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU, čímž se snižuje riziko potenciální závislo sti na určitém dodavateli nebo 
vzniku uvízlých aktiv.  
Problémová oblast IV: Zavádění flexibilních právních předpisů řešících všechny problémové faktory. Klíčovou 
výhodou je, že nabídne významný potenciál úspor, pomůže novým dodavatelům a poskytovatelům sl užeb vstoupit 
na trh a vyvinout inovativní produkty, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti, zapojení spotřebitelů a 
zlepšení ekonomiky. Také to povede ke zvýšení společenské přijatelnosti ze strany občanů a komunity, mobilizaci 
soukromého kapitálu a u snadnění zavádění plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů. Snížení rizika 
nadměrných investic bude mít pozitivní dopad na životní prostředí.  
Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (je -li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavn í 
možnosti)?   
Prováděcí opatření v problémové oblasti I s sebou přináší hospodářské a administrativní náklady pro orgány 
členských států, regulační orgány a provozovatele sítě, jelikož bude třeba zavést hlavní zásady a dohlížet na ně. 
Tyto náklady však snadno převáží ek onomické přínosy upřednostňované možnosti.  
 
4 
 Provádění opatření v problémové oblasti II znamená ekonomické a administrativní náklady, protože zvýší tržní cenu 
zemního plynu a vyžadují větší spolupráci mezi provozovateli distribučních soustav a provozovateli  přepravních 
soustav. Do provádění opatření bude nutné zapojit vnitrostátní orgány, zejména regulační orgány. Také vypracování 
regulovaného přístupu ke kybernetické bezpečnosti by mohlo znamenat vyšší náklady na zajištění shody.  
Pro problémovou oblast III  není k dispozici veřejná kvantifikace nákladů, ale lze očekávat, že přínosy (zvýšené 
synergie snižující společenské náklady) převáží náklady na dodatečnou koordinaci.  
Pro problémovou oblast IV není k dispozici veřejná kvantifikace nákladů. Klíčové náklady  jsou ekonomické a 
společenské, protože výhody pro spotřebitele mohou být nižší než náklady na inteligentní měřiče pro poskytování 
nediskriminačního přístupu k údajům spotřebitelů.  
Jaké budou dopady na malé a střední podniky a  na konkurenceschopnost?  
Upřednostňované možnosti v různých oblastech politiky povedou ke zvýšení hospodářské soutěže v oblasti plynů z 
obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů. Lepší maloobchodní konkurence ve spojení se zlepšenou ochranou 
spotřebitele povede k vyšší míře pře cházení mezi menšími spotřebiteli, včetně malých a středních podniků. Zvýšená 
hospodářská soutěž může také vyplynout z nediskriminačního přístupu k údajům o spotřebitelích a racionálně 
harmonizovaným ujednáním i opatřením usnadňujícím interoperabilitu v rá mci EU. Rozšíření požadavků na 
homogenizaci trhu zajistí větší konkurenci mezi poskytovateli služeb kybernetické bezpečnosti a sníží náklady díky 
úsporám z rozsahu.  
Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?   
Většina upřednos tňovaných možností pro různé oblasti politiky má stávající a omezené negativní dopady na členské 
státy a představuje především omezenou administrativní zátěž. V problémové oblasti IV (flexibilní právní předpisy 
pro maloobchodní trhy) by však ochrana a zapo jení spotřebitele omezily takovou zátěž pro správní orgány. V 
průběhu rozsáhlých veřejných konzultací, včetně konzultací se správními orgány členských států, nebylo celkově 
zaznamenáno žádné výrazné zvýšení dopadů na členské státy.  
Očekávají se jiné významné dopady?   
Ano, upřednostňovaná možnost v problémové oblasti IV identifikuje dopady na základní práva týkající se ochrany 
údajů a zajistí široký přístup k digitálním technologiím a službám založeným na údajích a jejich používání a zároveň 
zaručí vy sokou úroveň práva na soukromý život a ochranu osobních údajů.  
Proporcionalita?   
Upřednostňovaná sada možností je považována za přiměřenou a v co největší míře vychází ze stávajících přístupů. 
Vyváženost mezi povinnostmi a zvážením různých schopností jednat mezi členskými státy a soukromými subjekty 
je považována za vhodnou vzhledem k nutnosti dosažení klimatické neutrality.  
D. Návazná opatření  
Kdy bude tato politika přezkoumána?  
Komise provede plnohodnotné hodnocení dopadů navrhovaných iniciativ, včetně účinnosti, účelnosti, trvající 
soudržnosti a relevantnosti návrhů, v daném časovém horizontu po vstupu přijatých opatření v platnost (orientačně 
pět let). Návrh v současnosti neobs ahuje žádný plán přezkumu politiky.