CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 15.12.2008 
SEK(2008) 3005 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
průvodní dokument ke sd ělení a doporu čení o bezpe čnosti pacient ů včetně prevence 
a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
{COM(2008) 836 v kone čném znění} 
{COM(2008) 837 v kone čném znění} 
{SEC(2008)3004} 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
průvodní dokument ke sd ělení a doporu čení o bezpe čnosti pacient ů včetně prevence 
a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
1. D EFINICE PROBLÉMU  
1.1. Otázka či problémová oblast, která vyžaduje jednání 
Podle definice WHO se bezpe čností pacient ů rozumí ochrana pacienta p řed zbytečnou újmou 
nebo potenciální újmou v souvislosti se zdravotní pé čí. Ještě nemáme mnoho d ůkazů 
o prevalenci a incidenci nežádoucích p říhod ve zdravotnických systémech v členských státech 
EU, ale je jich stále více. Nejvíce d ůkazů v Evropě poskytují v sou časnosti vnitrostátní studie 
ze Spojeného království, Špan ělska a Francie o prevalenci nežádoucích p říhod 
u nemocni čních pacient ů a jejich d ůsledcích. Na základ ě těchto studií a rozhovor ů 
s klíčovými zú častněnými stranami, které byly provedeny  v rámci externího projektu pro 
účely posouzení dopad ů, se odhaduje, že v členských státech EU je 8–12 % pacient ů přijatých 
do nemocnic zp ůsobena újma v d ůsledku nežádoucích ú činků během poskytování zdravotní 
péče. 
Infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če, na které se tato iniciativa zam ěřuje, patří 
k nejčastějším a potenciáln ě nebezpe čným příčinám neúmyslné újmy a odhaduje se, že 
postihují pr ůměrně jednoho z dvaceti nemocni čních pacient ů, což v EU p ředstavuje 
4,1 milionu pacient ů za rok. Lé čba infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če je často 
problematická, protože mikroorga nismy, které tyto infekce zp ůsobují, jsou rezistentní v ůči 
antimikrobiálním látkám. Jiné nežádoucí p říhody jsou zp ůsobeny chybami p ři podávání lék ů, 
jako je nesprávná dávka nebo nesprávný lé k, chirurgickým pochybením, selháním 
zdravotnických prost ředků a diagnostickými chybami nebo nezohledn ěním výsledk ů testů. 
1.2. D ůsledky postoje, který by nevedl ke zm ěně v příslušné politice 
Komise v zájmu řešení otázky bezpe čnosti pacient ů již učinila konkrétní kroky v mnoha 
oblastech. Avšak úsilí o řešení problém ů bezpečnosti pacient ů se soust ředilo většinou na 
určité zdroje rizika, nap ř. na bezpe čnost léčivých přípravků, zdravotnických prost ředků 
a rezistenci v ůči antimikrobiálním látkám. Tato opat ření se však zpravidla soust řeďují pouze 
na specifické p říčiny nebo faktory a jejich p ředmětem není řešení překážek, které stojí v cest ě 
zdokonalení bezpe čnosti z hlediska kulturních, řídících, systémových, komunika čních 
a procesních aspekt ů. 
Přestože za bezpe čnost pacient ů jsou v první řadě odpovědné členské státy, Evropská unie 
může podnítit spolupráci mezi členskými státy a podpo řit jejich činnost ve 
specifických oblastech, kde opat ření EU m ůže představovat p řidanou hodnotu. Opat ření na 
úrovni EU má zásadní význam, protože infekce se ší ří přes hranice, v d ůsledku mobility 
pacientů a odborník ů probíhá p řeshraniční poskytování zdravotní pé če a protože je zapot řebí 
shromažďovat a sledovat údaje na  úrovni celé EU. Další p řidaná hodnota opat ření EU 
vyplývá z toho, že EU m ůže otázce bezpe čnosti pacient ů zajistit politickou váhu a viditelnost, 
 
CS 3   CS a tím ji u činit prioritou v oblasti zdraví v jednotlivých členských státech, nabídnout úspory 
z rozsahu a v neposlední řadě zajistit ú činné sdílení znalostí prost řednictvím vým ěny 
osvědčených postup ů. Bez zvýšeného úsilí ze strany Evropské unie budou nežádoucí p říhody 
nadále představovat významnou zát ěž pro zdravotnické systémy členských stát ů z hlediska 
jejich dopadu na zdraví a hospodá řství. 
2. C ÍLE 
2.1. Obecný cíl 
Obecným cílem je p ředcházet lidským nemocem a odstra ňovat příčiny ohrožení lidského 
zdraví, jak stanoví článek 152 Smlouvy. 
2.2. Konkrétní cíle 
1) Chránit ob čany EU p řed újmou související se zdravotní pé čí, které se dá p ředejít, 
včetně infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če. 
2) Podpo řit členské státy p ři zavádění vhodných a p řiměřených strategií pro prevenci 
a kontrolu nežádoucích p říhod souvisejících se zdravotní pé čí, včetně infekcí 
spojených s poskytováním zdravotní pé če, a sice shromážd ěním nejlepších 
dostupných poznatk ů a odborných znalostí v EU. 
3) Posílit d ůvěru občanů EU v to, že mají k dispozici dostate čné a srozumitelné 
informace o úrovni bezpe čnosti a dostupných mož nostech nápravy ve 
zdravotnických systémech EU a rovn ěž o poskytovatelích zdravotní pé če v jejich 
zemi a v ostatních členských státech. 
2.3. Operativní cíle 
Bylo určeno celkem deset operativních cíl ů, jejichž obsah lze shrnout takto: zvýšit politické 
povědomí členských stát ů o závažnosti a rozsahu otázky bezpe čnosti pacient ů, shromaž ďovat 
homogenní a srovnatelné údaje o bezpe čnosti pacient ů, vypracovat spole čnou terminologii 
a společné ukazatele, sdílet osv ědčené postupy a zkušenosti , vyvinout a podporovat výzkum 
v oblasti bezpe čnosti pacient ů, podporovat dostupnost informací pr o pacienty a jejich rodiny 
a spolupráci mezi členskými státy, orgány EU a klí čovými evropskými a mezinárodními 
organizacemi v otázkách bezpe čnosti pacient ů. 
Pokud jde o infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če, obsahem operativních cíl ů je ve 
spolupráci s Evropským st řediskem pro prevenci a ko ntrolu nemocí (ECDC) podpo řit 
zavedení metod dozoru a ukazatel ů, aby bylo možné hodnotit provád ění a účinnost opat ření 
pro prevenci a kontrolu infekcí sp ojených s poskytováním zdravotní pé če, podpořit tvorbu 
pokynů k osvědčeným postup ům a minimálním požadavk ům na infrastrukturu a rovn ěž 
tvorbu učebních plán ů pro školení pro zdravotnické pracovníky. 
 
CS 4   CS 3. V ARIANTY OPAT ŘENÍ 
3.1. Stanovené varianty 
Jako možné prost ředky pro dosažení cíl ů uvedených v p ředchozím oddíle byly zváženy čtyři 
varianty. 
1) Žádné další opat ření ze strany EU – zachovat status quo : tato varianta znamená, 
že členské státy, zú častněné strany a mezinárodní organizace by pokra čovaly ve své 
činnosti v oblasti bezpe čnosti pacient ů bez jakékoli další koor dinace nebo pobídek ze 
strany Komise. 
2) Posílená spolupráce s členskými státy a jinými subjekty, dopln ěná o technické 
pokyny: tato varianta znamená, že by Komise posílila svou spolupráci s členskými 
státy a jinými subjekty. Komise by nap říklad mohla zvýšit d ůraz na bezpe čnost 
pacientů v programu v oblasti ve řejného zdraví a v rámcovém programu pro výzkum 
a technologický rozvoj. Komise by rovn ěž mohla za čít důrazněji pobízet členské 
státy ke spolupráci v otázkách infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
a k vytvoření technických pokyn ů prostřednictvím ECDC a sít ě orgánů pro dozor. 
3) Posílená spolupráce s členskými státy a jinými subjekty, dopln ěná o právn ě 
nevynutitelné nástroje, nap říklad sdělení Komise a doporu čení Rady: tato varianta 
znamená, že by Komise posílila svou spolupráci s členskými státy a jinými subjekty 
a kromě toho by vypracovala sd ělení a doporu čení Rady k této otázce, aby podpo řila 
politický závazek členských stát ů v oblasti bezpe čnosti pacient ů, a navrhla by soubor 
konkrétních doporu čení, aby se snížil po čet nežádoucích p říhod ve zdravotnických 
systémech. 
4) Posílená spolupráce s členskými státy a jinými subjekty, dopln ěná o regula ční 
nástroj, nap říklad rozhodnutí Komise: tato varianta by zahrnovala rozší ření 
varianty č. 2 o legislativní návrh založený na rozhodnutí č. 2119/98/ES o n ěkterých 
aspektech prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
v souladu s článkem 7 uvedeného rozhodnutí (post up projednávání ve výborech). 
Tento legislativní návrh by však ne mohl upravovat obecné otázky bezpe čnosti 
pacientů, jelikož pro n ěj neexistuje vhodný právní základ. 
3.2. Varianty zamítnuté v po čáteční fázi 
Právní předpisy, v četně nařízení nebo sm ěrnice o bezpe čnosti pacient ů, byly vylou čeny, 
protože by bylo nesmírn ě obtížné z hlediska zásady subs idiarity a proporcionality zd ůvodnit 
konkrétní a podrobný právní p ředpis, který by zahrnoval vš echny aspekty tohoto návrhu. 
4. A NALÝZA DOPAD Ů 
4.1. Metodologie použitá p ři posouzení dopad ů 
Za účelem posouzení možných dopad ů různých variant opat ření na ve řejné zdraví 
a hospodá řství byly vytvo řeny kvantitativní simula ční scénáře, na nichž je posouzení dopad ů 
založeno. Tyto scéná ře využily pouze údaje pro nemocn ice, a nikoli pro ambulantní pé či, 
protože údaje pro nemocnice jsou mnohem lépe  doloženy a infekce spojené s poskytováním 
zdravotní pé če se vyskytují hlavn ě právě v nemocnicích. Nedostatek údaj ů pro EU nám dosud 
 
CS 5   CS neumožnil potvrdit p římou příčinnou souvislost mezi dobrými strategiemi, systémy 
a strukturami v oblasti bezpe čnosti pacient ů na jedné stran ě a souvisejícími výsledky v této 
oblasti na stran ě druhé. Naše odhady byly proto založ eny na tom, nakolik se systémy 
členských stát ů v oblasti bezpe čnosti pacient ů blíží postup ům, které se v literatu ře obecně 
považují za osv ědčené postupy. 
Náš scéná ř pro obecné strategie pro bezpe čnost pacient ů vychází z p ředpokladu, že se 
výsledky v r ůzných skupinách členských stát ů, pokud jde o bezpe čnost pacient ů, liší 
v závislosti na zavedených sy stémech a jsou odpovídajícím zp ůsobem rozloženy v rámci 
spektra odhadované prevalence nežádoucích p říhod v nemocnicích, jehož rozsah je 7,5–
16,6 % (st řední hodnota činí 10 %). Tento celkový scéná ř jsme přezkoumali tak, že jsme 
s pomocí odborník ů na kontrolu infekcí z ECDC vytvo řili rovněž zvláštní scéná ř 
potenciálního snížení po čtu nežádoucích p říhod souvisejících pouze s infekcemi spojenými 
s poskytováním zdravotní pé če. 
4.2. Dopady na ve řejné zdraví a hospodá řství 
Varianta č. 1 
Podpůrná studie pro toto posouzení dopad ů naznačuje, že varianta „žádná zm ěna politiky“, tj. 
žádné zvýšené úsilí v oblasti bezpe čnosti pacient ů na úrovni EU, by znamenala, že EU musí 
pravděpodobně počítat s asi 10 miliony nežádoucích p říhod v souvislosti s hospitalizací 
(včetně infekcí), p řičemž téměř 4,4 milion ům z nich by se dalo zabránit, což v p řepočtu 
představuje zbyte čné prodloužení doby hospitalizace u více než 50 000 osob o jeden rok. 
Pokud jde konkrétn ě o infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če, na základ ě nedávných 
vnitrostátních pr ůzkumů prevalence provedených v Evrop ě a na základ ě výsledků programů 
dozoru nad nosokomiálními bakteriemiemi provád ěných v nemocnicích v r ůzných členských 
státech lze vypo čítat, že infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če postihují odhadem 
průměrně 5 % nemocni čních pacient ů, a celkový po čet nemocni čních pacient ů, kteří se v EU 
každoročně nejméně jednou nakazí infekcí spojenou s poskytováním zdravotní pé če, lze 
odhadnout na 4,1 milionu (celková incidence infe kcí spojených s poskytováním zdravotní 
péče pak činí 4,5 milionu ro čně). Odhaduje se, že následkem infekcí zem ře každoro čně asi 37 
000 osob. 
Varianta č. 2 
U této varianty, která vyža duje posílenou spolupráci s členskými státy a jinými subjekty, jsme 
vycházeli z toho, že v ětšího pokroku by mohlo být dosaženo zejména díky sdílení znalostí. 
Podle našeho simula čního scéná ře by tedy všechny členské státy EU s „nedostate čnými“ a 
„přijatelnými“ systémy podává ní zpráv a systémy u čení v oblasti bezpe čnosti pacient ů byly 
schopny dosáhnout pokroku a podobného po čtu nežádoucích p říhod jako zem ě, jejichž 
systémy podávání zpráv a systémy u čení v oblasti bezpe čnosti pacient ů již byly hodnoceny 
jako „dobré“. To by znamenalo, že ty zem ě, kde průměrný počet nežádoucích p říhod během 
hospitalizace činí 14 %, by se p řiblížily výkonu pr ůměrných zemí, který podle našeho scéná ře 
činí 12 %. Konkrétn ě by to znamenalo, že po čet nežádoucích p říhod, kterým by se dalo 
zabránit, by se ve srovnání s výchozím scéná řem snížil o 298 371 p řípadů, což by mimo jiné 
vedlo ke snížení zbyte čné doby hospitalizace v p řepočtu u 3 450 osob o jeden rok. 
V našem specifickém scéná ři pro infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če vycházíme 
z toho, že posílená spolupráce s členskými státy a jinými subjekty, dopln ěná o technické 
 
CS 6   CS pokyny, by vedla ke snížení výskytu infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
o celkem 5 %, což je čtvrtina v literatu ře uváděného potenciálu pro snížení po čtu událostí 
souvisejících s infekcemi. Bez politického závazku k provedení pot řebných organiza čních 
změn a změn vzorců chování pravd ěpodobně není možné dosáhnout snížení výskytu infekcí 
spojených s poskytováním zdravotní pé če o 20–30 %, které je proveditelné, ale vyžaduje 
program pro intenzivní prevenci a kontrolu v četně dozoru a odborného vzd ělávání 
zdravotnických pracovník ů. Předpokládáme, že úsp ěšné snížení výskytu infekcí spojených 
s poskytováním zdravotní pé če je obecn ě možné, jelikož ve všech 27 členských státech EU 
existují nějaké strategie bezpe čnosti v souvislosti s infekcemi.  
Předpokládané snížení o 5 % by podle našeho scéná ře pro infekce spojené s poskytováním 
zdravotní pé če vedlo ke snížení po čtu infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če 
o 225 000 p řípadů každý rok. Tento vysoký podíl sníženého po čtu infekcí spojených 
s poskytováním zdravotní pé če ve srovnání se snižováním po čtu nežádoucích p říhod obecn ě 
je důsledkem toho, že p řípadům infekcí spojených s poskytováním zdravotní pé če se dá velmi 
jednoduše a rychle zabránit. O 225 000 p řípadů méně představuje výrazné snížení zát ěže 
způsobené nemocností a úmrtností v d ůsledku infekcí spojených s poskytováním zdravotní 
péče. Díky tomuto snížení o 5 % by se rovn ěž ušetřilo 274 milion ů EUR na výdajích na 
zdravotní pé či a došlo by k nár ůstu produktivity o 68,5 milionu EUR. 
Varianta č. 3 
Podle této variant y, která zahrnuje vytvo ření právn ě nevynutitelných nástroj ů, například 
sdělení nebo doporu čení, by mohl být získán silný politický závazek členských stát ů přijmout 
opatření v oblasti bezpe čnosti pacient ů. Mohly by být vy řešeny překážky, které stojí v cest ě 
zdokonalení bezpe čnosti pacient ů z hlediska kulturních, řídících, systémových, 
komunika čních a procesních aspekt ů, a infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če by 
mohly být za členěny do obecné strategie pro bezpe čnost pacient ů. Domníváme se, že tato 
varianta, kdy členské státy mají nejv ětší odpov ědnost, by znamenala významný prosp ěch. 
V našem obecném scéná ři jsme proto p ředpokládali, že dopady opat ření na úrovni EU v rámci 
varianty č. 3 by byly výrazn ější a výsledek by byl  takový, že všechny členské státy EU by 
mohly, pokud jde o nežádoucí p říhody, dosahovat relativn ě lepších úrovní uvád ěných 
v literatuře. Předpokládáme tedy, že výkon vzorových zemí z ůstane stejn ě dobrý a že všechny 
ostatní členské státy se p řiblíží k popisovanému pr ůměru 10 % nežádoucích p říhod 
(hodnocenému jako „velmi dobrý“). P řitom se stále jedná o kon zervativní odhad (vzhledem 
k průměrné míře dosažitelné prevence), ovšem i tak m ůžeme zabránit více než 750 000 
zbytečných nežádoucích p říhod a zkrátit dobu ho spitalizace u dalších více než 8 000 osob 
o jeden rok. 
U našeho scéná ře zabývajícího se výlu čně snížením výskytu infekcí spojených 
s poskytováním zdravotní pé če lze počítat s ješt ě výraznějšími úsp ěchy, jelikož metody 
kontroly infekcí jsou dob ře známé a mohou být použity rychle, navíc infekcím lze snadno 
zabránit. P ředpokládáme, že odhadované snížení po čtu infekcí by mohlo dosáhnout 20 %, což 
by představovalo ro čně až o 900 000 p řípadů infekcí spojených s poskytováním zdravotní 
péče méně, úsporu 1,10 miliardy EUR na výdajích na ve řejné zdraví a nár ůst produktivity 
o 274 milion ů EUR. 
Varianta č. 4 
Podle této varianty by posílená spolupráce s členskými státy a jinými subjekty byla dopln ěna 
o regulační nástroj, nap říklad rozhodnutí Komise. Takové rozhodnutí by však mohlo 
 
CS 7   CS upravovat otázky týkající se infekcí, al e nikoli obecné a systémové otázky bezpe čnosti 
pacientů, protože pro n ěj neexistuje právní základ. Prot o se domníváme, že obecný prosp ěch 
pro bezpe čnost pacient ů by byl obdobný jako u varianty č. 2. 
Pokud jde o infekce spojené s poskytováním zdravotní pé če, nedomníváme se, že by prosp ěch 
byl podstatn ě výraznější než u varianty č. 2. Náš právní základ  by totiž nepokryl všechny 
operativní cíle návrhu a zásadní prvky integrované strategie pro boj proti infekcím spojeným 
s poskytováním zdravotní pé če by tedy musely být vynechány. Proto nejsme p řesvědčeni 
o tom, že tato varian ta by fungovala výrazn ě lépe než varianta po sílené spolupráce se 
členskými státy (varianta č. 2). 
4.3. Dopad na zam ěstnanost 
V rámci všech variant (s výjimkou varianty zachovat status quo ) lze očekávat mírn ě pozitivní 
dopad na zam ěstnanost, jelikož bude zapot řebí více zdroj ů pro účely podávání zpráv a dozoru 
a také pro kontrolu infekcí ve zdravotnických za řízeních.  
Za současné situace ve 27 členských státech EU s celkem 2,88 miliony l ůžek by zam ěstnání 
jedné zdravotní sestry specializované na kontrolu infekcí na 600 l ůžek (předpokládá se, že 
v současnosti je zam ěstnána jedna zdravotní sestra pro kontrolu infekcí na 1 000 l ůžek) 
znamenalo, že bude t řeba zaměstnat dalších 1 920 zdravotních sester. Za p ředpokladu, že 
průměrné roční náklady v EU činí 42 000 EUR na jednu zdravotní sestru pro kontrolu infekcí, 
by to u varianty č. 2 představovalo dodate čné roční náklady ve výši p řibližně 80 milion ů 
EUR. Na základ ě varianty č. 3 jsme vycházeli z toho, že bude t řeba zaměstnat o jednu 
zdravotní sestru pro kontrolu infekcí na 250 l ůžek navíc, což by znamenalo, že bude 
zaměstnáno dalších 8 640 zdravotních sester, p řičemž roční náklady by činily asi 363 milion ů 
EUR. Dopad varianty č. 4 na zam ěstnanost by byl srovnatelný s dopadem varianty č. 2. 
4.4. Dopad na životní prost ředí 
Zdá se, že dopad na životní prost ředí by se omezil zejména na specifickou oblast infekcí 
spojených s poskytováním zdravotní pé če a pouze ve výrazn ě nižší míře může být spojován 
s ostatními p říčinami nežádoucích p říhod. V rámci variant č. 2 a 3 by zvýšené používání 
jednorázových zdravotnických výrobk ů a chemikálií pro dezinfekci pravd ěpodobně mělo 
mírný dopad na životní prost ředí, jehož rozsah lze však jen velmi obtížn ě odhadnout. Dopad 
varianty č. 4 na životní prost ředí by byl srovnatelný s dopadem varianty č. 2. 
5. S ROVNÁNÍ VARIANT  
V níže uvedené tabulce je podán synoptický p řehled jednotlivých variant politiky a srovnání 
toho, do jaké míry by mohly spl ňovat stanovené konkrétní cíle. Čísla jsou zaokrouhlena. 
 Varianta č. I Varianta č. II Varianta č. III  Varianta č. IV 
Konkrétní cíl č. 1 
Chránit ob čany 
EU před újmou  Malý pokrok, 
k němuž by došlo 
zejména v zemích, 
kde je bezpe čnost 
pacientů politickou 
prioritou  Snížení po čtu 
zbytečných 
nežádoucích p říhod 
celkem o 300 000  Snížení po čtu 
zbytečných 
nežádoucích p říhod 
celkem o 750 000   
 
CS 8   CS  O s mírným 
zlepšením  + ++ + až ++ 
Konkrétní cíl č. 2 
Podpora 
členských stát ů 
při zavád ění 
strategií pro 
bezpečnost 
pacientů Žádná další podpora 
na úrovni EU  Určitá další podpora 
na úrovni EU 
prostřednictvím 
technických pokyn ů 
k infekcím 
spojeným 
s poskytováním zdravotní pé če
 Politická 
odpovědnost 
a vedení ze strany 
všech členských 
států, vým ěna 
osvědčených 
postupů 
Možnost rychlého 
provedení  Politická 
odpovědnost, pokud 
bude dopln ěna 
o doporučení, 
některé aspekty 
infekcí spojených 
s poskytováním 
zdravotní pé če by 
byly upraveny 
právně závazným 
rozhodnutím  
 O + ++ + až ++ 
Konkrétní cíl č. 3  
Posílit d ůvěru 
občanů EU  O + ++ + až ++ 
 
Na základ ě výše uvedených informací se zdá, že nejlepší variantou politiky je návrh sd ělení 
Komise a doporu čení Rady o bezpe čnosti pacient ů a o kvalit ě zdravotnických služeb v četně 
prevence a kontroly infekcí spoj ených s poskytováním zdravotní pé če. 
6. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Byl navržen soubor ukazatel ů a údajů, které je t řeba shromaž ďovat, aby bylo možné m ěření 
ekonomických a sociálních dopad ů této iniciativy v budoucnosti. Plánuje se hodnocení 
obecné iniciativy pro bezpe čnost pacient ů včetně provádění uvedeného doporu čení s využitím 
spolupráce externích odborník ů, kteří by posoudili její relevanci, ú činnost a efektivitu. Toto 
hodnocení by mohlo být sou částí uceleného projektu hodnocení r ůzných iniciativ v oblasti 
zdraví.