DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Cílem Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o vzájemné právní pomoci v trestních věcech je navázat v této oblasti účinnější spolupráci mezi Evropskou unií a Japonskem. Podle dohody dožádaný stát na žádost dožadujícího státu poskytne právní pomoc ve spojení s vyšetřováními, stíháními a jinými řízeními, včetně soudních řízení, v trestních věcech. Oblast působnosti dohody zahrnuje moderní nástroje spolupráce, jako jsou videokonference a výměna bankovních informací. V případě EU jde o první takovou „samostatnou“ dohodu s jinou zemí. Žádný jednotlivý členský stát předtím neuzavřel s Japonskem podobnou separátní dohodu.

Směrnice o prosazování práva v oblasti ochrany údajů (dále jen „směrnice o prosazování práva“) vstoupila v platnost dne 6. května 2016 a členské státy ji měly ve svém vnitrostátním právu provést do 6. května 2018 (čl. 63 odst. 1 směrnice o prosazování práva). Ve srovnání s rámcovým rozhodnutím, které zrušila a nahradila, je směrnice o prosazování práva mnohem komplexnějším a ucelenějším horizontálním nástrojem ochrany údajů. Vztahuje se na vnitrostátní a přeshraniční zpracování osobních údajů příslušnými orgány za účelem prevence, vyšetřování, odhalování či stíhání trestných činů a výkonu trestů, včetně ochrany před hrozbami pro veřejnou bezpečnost a jejich předcházení (čl. 1 odst. 1 směrnice o prosazování práva).

Ustanovení čl. 62 odst. 6 směrnice o prosazování práva vyžaduje, aby Komise do 6. května 2019 přezkoumala další právní akty EU, které upravují zpracování osobních údajů pro účely prosazování práva, s cílem posoudit, zda je třeba je uvést do souladu se směrnicí o prosazování, a pokud ano, předložila nezbytné návrhy na změnu těchto aktů tak, aby byl zaručen soudržný přístup k ochraně osobních údajů.

Dne 24. června 2020 splnila Komise tuto povinnost přijetím sdělení s názvem „Další postup při uvádění acquis dřívějšího třetího pilíře do souladu s pravidly pro ochranu údajů“. Toto sdělení uvádí 10 právních aktů, které by měly být uvedeny do souladu se směrnicí o prosazování práva, a harmonogram k dosažení tohoto cíle. Komise v něm označila dohodu s Japonskem za jeden z aktů, který vyžaduje cílenou změnu s cílem zajistit plný soulad se směrnicí o prosazování práva, a uvedla, že v prvním čtvrtletí roku 2021 předloží Radě doporučení. Toto je ono doporučení.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Cílem této iniciativy je uvést pravidla pro ochranu údajů obsažená v dohodě do souladu se zásadami a pravidly stanovenými ve směrnici o prosazování práva za účelem poskytnutí pevného a soudržného rámce pro ochranu údajů v dohodě.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Nevztahuje se na tento návrh.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Základem tohoto návrhu je čl. 218 odst. 3 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

Podle čl. 218 odst. 3 SFEU předkládá Komise doporučení Radě, která poté přijme rozhodnutí, kterým udělí zmocnění k zahájení jednání a v závislosti na předmětu zamýšlené dohody jmenuje vyjednavače Unie nebo vedoucího vyjednávacího týmu Unie. V čl. 218 odst. 4 SFEU se stanoví, že Rada může vyjednavači stanovit směrnice pro jednání a může určit zvláštní výbor, se kterým musí být jednání konzultováno.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Jednání o změně dohody může vést pouze Unie.

•Proporcionalita