SPOLEČNÝ POSTOJ (ES) č. 25/2006

přijatý Radou dne 18. září 2006

s ohledem na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2006 ze dne …o zřízení Evropského institutu pro rovnost žen a mužů

(2006/C 295 E/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 141 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (2),

vzhledem k těmto důvodům:

Článek 2 Smlouvy stanoví, že rovné zacházení pro muže a ženy je součástí poslání Společenství. Rovněž čl. 3 odst. 2 Smlouvy požaduje, aby Společenství usilovalo o odstranění nerovností a podporovalo rovné zacházení pro muže a ženy při všech svých činnostech, a aby tak zajistilo začlenění rozměru rovnosti mužů a žen do všech politik Společenství.

Studie proveditelnosti (3) vypracovaná pro Komisi dospěla k závěru, že Evropskému institutu pro rovnost žen a mužů náleží jasná úloha provádět úkoly, jimiž se stávající orgány v současnosti nezabývají, zejména v oblastech koordinace, centralizace a šíření údajů a informací získaných na základě výzkumu, budování sítí, zvyšování viditelnosti rovnosti mužů a žen, zdůrazňování hlediska rovnosti mužů a žen a vytváření nástrojů pro lepší začlenění rovnosti žen a mužů do všech politik Společenství.

Aby Společenství mohlo účinně prosazovat a provádět politiku rovnosti mužů a žen, zejména v rozšířené Unii, je zapotřebí shromažďovat, analyzovat a šířit objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace a údaje o rovnosti mužů a žen, vytvářet vhodné nástroje pro odstranění všech forem diskriminace na základě pohlaví a pro začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech oblastí politik, podporovat dialog mezi zúčastněnými stranami a zvyšovat informovanost mezi občany EU. Proto je vhodné zřídit Evropský institut pro rovnost žen a mužů, který by orgánům Společenství a členským státům napomáhal plnit tyto úkoly.

Rovnosti žen a mužů nelze dosáhnout pouze antidiskriminační politikou, ale je třeba také opatření prosazujících harmonické soužití a vyváženou účast mužů a žen ve společnosti; institut by měl k dosažení tohoto cíle přispět.

Vzhledem k významu odstraňování zažitých představ úlohy žen a mužů ve všech oblastech života evropské společnosti a poskytování pozitivních vzorů jednání pro muže a ženy by měla být mezi úkoly institutu zařazena i činnost směřující k tomuto cíli.

Pro podporu shromažďování srovnatelných a spolehlivých údajů na evropské úrovni je zapotřebí spolupráce s příslušnými orgány členských států a příslušnými statistickými úřady, zejména s Eurostatem. S ohledem na to, že informace o rovnosti mužů a žen jsou důležité na všech úrovních v rámci Společenství – místní, regionální, celostátní i na úrovni Společenství –, bylo by užitečné, aby tyto informace byly dostupné orgánům členských států, a pomáhaly jim tak při tvorbě politik a opatření na místní, regionální a celostátní úrovni v jejich oblastech působnosti.

Institut by měl co nejúžeji spolupracovat se všemi programy a subjekty Společenství, aby se zamezilo zdvojení úsilí a aby bylo zajištěno co nejlepší využití zdrojů, především s Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (5) , s Evropskou agenturou pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (6) , s Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání (7) a s Agenturou Evropské unie pro základní práva (8) .

Institut by měl rozvíjet spolupráci a dialog s nevládními organizacemi a s organizacemi zabývajícími se rovností příležitostí, výzkumnými středisky, sociálními partnery a s dalšími podobnými subjekty, které se aktivně snaží dosáhnout rovnosti na vnitrostátní a evropské úrovni a ve třetích zemích. V zájmu účinnosti je vhodné, aby institut zřídil a koordinoval elektronickou evropskou síť pro rovnost žen a mužů, která by spojovala zmíněné subjekty a odborníky v členských státech.

Institut by měl mít při plnění svých úkolů co nejvyšší nezávislost.

Institut by měl používat příslušné právní předpisy Společenství týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům stanovené nařízením (ES) č. 1049/2001 (9) a ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů stanovené nařízením (ES) č. 45/2001 (10) .

Pokud jde o smluvní odpovědnost institutu, jež se řídí právem rozhodným pro smlouvy uzavřené institutem, měl by mít Soudní dvůr pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě. Soudní dvůr by také měl mít pravomoc rozhodovat ve sporech týkajících se náhrady škody za újmu vzniklou na základě mimosmluvní odpovědnosti institutu.

Za účelem posouzení vlivu institutu, případné potřeby změnit či rozšířit jeho úkoly a harmonogramu dalších takových přezkumů by mělo být provedeno nezávislé externí hodnocení.

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k prosazování rovnosti žen a mužů a posilovat je, včetně začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik Společenství a do vnitrostátních politik, jež z nich vycházejí, bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví a zvyšovat informovanost občanů EU o těchto otázkách prostřednictvím zajištění technické pomoci orgánům Společenství a členských států, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich z důvodu rozsahu nebo účinků činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zřízení institutu

Zřizuje se Evropský institut pro rovnost žen a mužů (dále jen „institut“).

Článek 2

Cíle

Celkovými cíli institutu je přispívat k prosazování rovnosti žen a mužů a posilovat je, včetně začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik Společenství a do vnitrostátních politik, jež z nich vycházejí, bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví a zvyšovat informovanost občanů EU o těchto otázkách prostřednictvím zajištění technické pomoci orgánům Společenství, zejména Komisi, a orgánům členských států, jak je uvedeno v článku 3.

Článek 3

Úkoly

1. Za účelem plnění cílů stanovených v článku 2 institut:

vyvíjí, analyzuje, hodnotí a šíří metodické nástroje za účelem podpory začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik Společenství a do vnitrostátních politik, jež z nich vycházejí, a podporuje začleňování hlediska rovnosti žen a mužů ve všech orgánech a jiných subjektech Společenství;

c)

2. Institut zveřejňuje výroční zprávu o své činnosti.

Článek 4

Oblasti činnosti a pracovní metody

1. Institut své úkoly provádí v rámci působnosti Společenství a podle přijatých cílů a oblastí priorit stanovených ve svém ročním programu a s patřičným zohledněním dostupných rozpočtových prostředků.

2. Pracovní program institutu je v souladu s prioritami Společenství v oblasti rovnosti žen a mužů a s pracovním programem Komise včetně její statistické a výzkumné činnosti.

3. Institut, aby zamezil zdvojení úsilí a zajistil co nejlepší využití zdrojů, zohledňuje při výkonu své činnosti stávající informace z jakéhokoli zdroje, a zejména činnosti, které již vykonaly orgány Společenství a další instituce, subjekty a příslušné vnitrostátní a mezinárodní organizace, a úzce spolupracuje s příslušnými útvary Komise včetně Eurostatu. Institut zajistí odpovídající koordinaci se všemi příslušnými agenturami Společenství a subjekty Unie, která bude případně stanovena v memorandu o porozumění.

4. Institut zajistí, aby byly šířené informace pro konečné uživatele srozumitelné.

5. Institut může uzavírat smluvní vztahy, zejména subdodavatelské dohody, s jinými organizacemi za účelem plnění jakýchkoliv úkolů, jimiž je může pověřit.

Článek 5

Právní subjektivita a způsobilost k právním úkonům

Institut má právní subjektivitu. V každém z členských států má nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jejich vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat a zcizovat movitý či nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

Článek 6

Nezávislost institutu

Institut provádí svou činnost nezávisle ve veřejném zájmu.

Článek 7

Přístup k dokumentům

1. Na dokumenty, jež má institut v držení, se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2. Správní rada přijme do šesti měsíců od zřízení institutu prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.

3. Proti rozhodnutím přijatým institutem podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 může být podána stížnost veřejnému ochránci práv nebo žaloba k Soudnímu dvoru podle podmínek stanovených v článcích 195 a 230 Smlouvy.

4. Na zpracování údajů institutem se použije nařízení (ES) č. 45/2001.

Článek 8

Spolupráce s organizacemi na vnitrostátní a evropské úrovni, s mezinárodními organizacemi a s třetími zeměmi

1. Aby mohl institut snáze plnit své úkoly, spolupracuje s organizacemi a odborníky v členských státech, například se subjekty zabývajícími se rovností, výzkumnými středisky, vysokými školami, nevládními organizacemi, sociálními partnery i s příslušnými organizacemi na evropské či mezinárodní úrovni a se třetími zeměmi.

2. Pokud by se ukázalo, že je k tomu, aby institut mohl účinně plnit své úkoly, zapotřebí dohod s mezinárodními organizacemi nebo se třetími zeměmi, uzavře Společenství takové dohody s mezinárodními organizacemi nebo se třetími zeměmi v zájmu institutu a postupem podle článku 300 Smlouvy. Toto ustanovení nevylučuje spolupráci ad hoc s těmito organizacemi nebo se třetími zeměmi.

Článek 9

Složení institutu

Institut zahrnuje tyto složky:

c)

Článek 10

Správní rada

1. Správní rada se skládá z

c)

2. Členové správní rady jsou jmenováni tak, aby byla zajištěna nejvyšší úroveň odbornosti a široké spektrum příslušných a mezioborových odborných znalostí v oblasti rovnosti žen a mužů.

Komise a Rada usilují o vyvážené zastoupení žen a mužů ve správní radě.

Stejným postupem jsou jmenováni náhradníci, kteří členy zastupují v době jejich nepřítomnosti.

Seznam členů a náhradníků správní rady zveřejní Rada v Úředním věstníku Evropské unie a rovněž se zveřejní na internetových stránkách institutu a na dalších příslušných internetových stránkách.

3. Funkční období je pětileté a členové a náhradníci mohou být jmenováni jednou opětovně.

4. Správní rada volí svého předsedu a místopředsedu na dobu dvou a půl roku s možností opakovaného zvolení.

5. Každý z členů správní rady uvedený v odst. 1 písm. a) nebo b), nebo v jeho nepřítomnosti jeho náhradník, má jeden hlas.

6. Správní rada přijímá rozhodnutí nezbytná pro činnost institutu. Plní zejména tyto úkoly:

přijímá roční pracovní program a střednědobý pracovní program pro tříleté období, a to na základě návrhu vypracovaného ředitelem podle článku 12, po konzultaci s Komisí a v souladu s rozpočtem a dostupnými zdroji; programy lze v případě potřeby kdykoli přezkoumat; první roční pracovní program se přijme nejpozději devět měsíců po jmenování ředitele;

přijímá výroční zprávu uvedenou v čl. 3 odst. 2, která porovnává zejména dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu; tato zpráva se nejpozději do 15. června předá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a zveřejní se na internetových stránkách institutu;

c)

7. Správní rada přijme na základě návrhu vypracovaného ředitelem a po konzultaci s Komisí vnitřní řád institutu.

8. Rozhodnutí správní rady se přijímají většinou hlasů členů. Při stejném poměru hlasů má rozhodující hlas předseda. V případech uvedených v odstavci 6 a v čl. 12 odst. 1 se rozhodnutí přijímají dvoutřetinovou většinou hlasů členů.

9. Správní rada přijme na základě návrhu vypracovaného ředitelem a po konzultaci s Komisí svůj jednací řád.

10. Správní rada ustaví předsednictvo o šesti členech podle článku 11.

11. Předseda svolává správní radu nejméně jednou ročně. Další zasedání svolává předseda z vlastního podnětu nebo na žádost jedné třetiny členů správní rady.

12. Institut každoročně předává Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) všechny informace důležité pro výsledek hodnotících postupů.

13. Ředitelé Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání a Agentury Evropské unie pro základní práva mohou být případně pozváni, aby se zúčastnili zasedání správní rady jako pozorovatelé a koordinovali tak své příslušné pracovní programy, pokud jde o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů.

Článek 11

Předsednictvo

1. Předsednictvo tvoří předseda a místopředseda správní rady, tři členové správní rady zastupující členské státy a zástupce Komise.

Funkční období je dva a půl roku a členové předsednictva mohou být jmenováni opakovaně.

Členy předsednictva jmenuje správní rada tak, aby bylo zajištěno nezbytné spektrum odborných znalostí důležitých pro činnost předsednictva.

2. Aniž jsou dotčeny povinnosti ředitele podle článku 12, sleduje předsednictvo provádění rozhodnutí správní rady a přijímá všechna nezbytná správní opatření pro řádné řízení institutu mezi zasedáními správní rady.

3. Předsednictvo přijímá rozhodnutí na základě shody. Nelze-li shody dosáhnout, předsednictvo předloží věc k rozhodnutí správní radě.

4. Předsednictvo správní radu plně a pravidelně informuje o své činnosti a všech přijatých rozhodnutích.

Článek 12

Ředitel

1. Institut řídí ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise. Před svým jmenováním může být kandidát vybraný správní radou požádán, aby učinil prohlášení před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a aby odpověděl na otázky jeho či jejich členů.

2. Funkční období ředitele je pětileté. Na návrh Komise a po vyhodnocení může být jednou prodlouženo, a to nejdéle na dobu pěti let. Při hodnocení Komise posuzuje zejména:

3. Ředitel pod dohledem správní rady odpovídá za:

c)

účinné sledování a hodnocení činnosti institutu ve vztahu k jeho cílům, a to podle odborníky uznávaných norem. Ředitel každoročně podává správní radě zprávu o výsledcích sledování.

4. Ředitel je za řízení svých činností odpovědný správní radě a účastní se jejích zasedání, avšak bez hlasovacího práva. Může být také Evropským parlamentem vyzván, aby v rámci slyšení podal zprávu o významných otázkách souvisejících s činností institutu.

5. Ředitel je právním zástupcem institutu.

Článek 13

Zaměstnanci

1. Na zaměstnance institutu se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovený nařízením Rady (EHS, ESUO, Euratom) č. 259/68 (12) a pravidla přijatá společně orgány Evropského společenství za účelem uplatňování tohoto služebního a pracovního řádu.

2. Správní rada přijme po dohodě s Komisí nezbytná prováděcí opatření v souladu s článkem 110 služebního řádu. Správní rada může přijmout ustanovení, na jejichž základě by mohli být zaměstnáváni národní odborníci z členských států dočasně přidělení do institutu.

3. Ve vztahu ke svým zaměstnancům vykonává institut pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování.

Článek 14

Příprava rozpočtu

1. Pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, se připraví odhad příjmů a výdajů institutu a uvede se v rozpočtu institutu.

2. Rozpočet institutu musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.

3. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, mezi příjmy institutu patří

c)

4. Výdaje institutu zahrnují mzdy zaměstnanců, správní náklady a náklady na infrastrukturu a provozní výdaje.

5. Správní rada každý rok na základě návrhu vypracovaného ředitelem připravuje odhad příjmů a výdajů institutu na následující rozpočtový rok. Tento odhad, který obsahuje návrh plánu pracovních míst, předává správní rada Komisi nejpozději do 31. března.

6. Komise předloží tento odhad společně s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie rozpočtovému orgánu.

7. Na základě tohoto odhadu zařadí Komise odhady, jež považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie, který předkládá rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.

8. Rozpočtový orgán schvaluje položky dotací pro institut a přijímá plán pracovních míst institutu.

9. Rozpočet institutu přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví.

10. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž by mohl mít významné finanční důsledky pro financování rozpočtu, zejména jakékoli projekty související s nemovitostmi, jako je pronájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.

Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.

Článek 15

Plnění rozpočtu

1. Rozpočet institutu plní ředitel.

2. Nejpozději do 1. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní institutu prozatímní účty účetnímu Komise společně se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (13) (dále jen „finanční nařízení“).

3. Nejpozději do 31. března po skončení každého rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty institutu Účetnímu dvoru spolu se zprávou uvedenou v odstavci 2. Zpráva se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.

4. Po obdržení zjištění Účetního dvora k prozatímním účtům institutu podle článku 129 finančního nařízení vypracuje ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku institutu a předá ji správní radě k vydání stanoviska.

5. Správní rada vydá ke konečné účetní závěrce institutu stanovisko.

6. Nejpozději do 1. července po skončení každého rozpočtového roku předá ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

7. Konečná účetní závěrka se zveřejní.

8. Ředitel zašle Účetnímu dvoru odpověď na jeho vyjádření nejpozději do 30. září. Tuto odpověď zašle rovněž správní radě.

9. Ředitel Evropskému parlamentu na jeho žádost předkládá veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 finančního nařízení.

10. Do 30. dubna roku n + 2 udělí Evropský parlament na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.

11. Po konzultaci s Komisí přijme správní rada finanční předpisy použitelné pro institut. Tyto předpisy se nesmějí odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002, s výjimkou případů, kdy to zvláště vyžaduje chod institutu a kdy Komise udělí předem souhlas.

Článek 16

Jazyky

1. Na institut se vztahují ustanovení nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (14).

2. Překladatelské služby potřebné pro činnost institutu v zásadě poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie, zřízené nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (15).

Článek 17

Výsady a imunity

Na institut se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.

Článek 18

Odpovědnost

1. Smluvní odpovědnost institutu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.

Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené v jakékoli smlouvě uzavřené institutem.

2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí institut v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škody způsobené institutem nebo jeho zaměstnanci při plnění jejich povinností.

Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat spory týkající se náhrady těchto škod.

Článek 19

Účast třetích zemí

1. Institut je otevřen účasti zemí, jež s Evropským společenstvím uzavřely dohody, na jejichž základě přijaly a uplatňují právní předpisy Společenství v oblasti působnosti tohoto nařízení.

2. V rámci příslušných ustanovení těchto dohod se přijmou ujednání upřesňující zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na práci institutu, a to včetně ustanovení týkajících se účasti na iniciativách institutu, finančních příspěvků a zaměstnanců. V oblasti personálních záležitostí musí být tyto dohody v každém případě v souladu se služebním řádem úředníků a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství.

Článek 20

Hodnocení

1. Do … (16) nechá institut na základě mandátu vydaného správní radou a po dohodě s Komisí provést nezávislé externí hodnocení své činnosti. Hodnocení posoudí vliv institutu na prosazování rovnosti žen a mužů a zahrne analýzu synergických účinků. Zejména se bude zabývat případnou potřebou upravit nebo rozšířit úkoly institutu, včetně finančních dopadů jakékoli takové úpravy nebo rozšíření. Hodnocení zohlední názory zúčastněných stran jak na úrovni Společenství, tak na vnitrostátní úrovni.

2. Správní rada po dohodě s Komisí rozhodne o časovém harmonogramu příštích hodnocení, přičemž vezme v úvahu výsledky hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1.

Článek 21

Přezkum

Správní rada přezkoumá závěry hodnocení uvedeného v článku 20 a v případě potřeby podá Komisi doporučení týkající se případných nezbytných změn institutu, jeho pracovních metod a jeho působnosti. Komise předá hodnotící zprávu a doporučení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a zveřejní je. Po přezkoumání hodnotící zprávy a doporučení může Komise předložit jakékoli návrhy na změnu tohoto nařízení, jež považuje za nezbytné.

Článek 22

Správní kontrola

Činnost institutu podléhá dohledu veřejného ochránce práv podle článku 195 Smlouvy.

Článek 23

Zahájení činnosti institutu

Institut zahájí svou činnost co nejdříve a v každém případě do … (17).

Článek 24

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

(1) Úř. věst. C 24, 31.1.2006, s. 29.

(2) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 14. března 2006 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku), společný postoj Rady ze dne 18. září 2006 a postoj Evropského parlamentu ze dne … (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

(3) Studie proveditelnosti Evropské komise pro Evropský institut pro rovnost žen a mužů (provedená PLS Ramboll Management, DK, 2002).

(4) Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 638.

(5) Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1111/2005 (Úř. věst. L 184, 15.7.2005, s. 1).

(6) Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1112/2005 (Úř. věst. L 184, 15.7.2005, s. 5).

(7) Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Úř. věst. L 39, 13.2.1975, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2051/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 1).

(8) Členské státy na zasedání Evropské rady v prosinci 2003 požádaly Komisi, aby připravila návrh agentury pro lidská práva rozšířením mandátu Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie.

(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

(10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

(11) Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES, Euratom) č. 1248/2006 (Úř. věst. L 227, 19.8.2006, s. 3).

(12) Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 2104/2005 (Úř. věst. L 337, 22.11.2005, s. 7).

(13) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení pro souhrnný rozpočet Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

(14) Úř. věst. L 17, 6.10.1958, s. 385/58. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady č. 920/2005 (Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 3).

(15) Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1645/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 13).

(16) Poslední den třetího roku po vstupu tohoto nařízení v platnost.

(17) Dvanáct měsíců po dni vstupu tohoto nařízení v platnost.

ODŮVODNĚNÍ RADY

I. ÚVOD

Dne 8. března 2005 předložila Komise Radě návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského institutu pro rovnost žen a mužů, a to na základě čl. 13 odst. 2 a čl. 141 odst. 3 Smlouvy.

Evropský parlament vydal své stanovisko v prvním čtení dne 14. března 2006.

Hospodářský a sociální výbor vydal své stanovisko dne 27. září 2005.

Komise přijala pozměněný návrh dne 8. května 2006.

Rada přijala společný postoj dne 18. září 2006 postupem podle článku 251 Smlouvy.

II. CÍL

Nařízením bude zřízen Evropský institut pro rovnost žen a mužů, který by měl sloužit jako špičkové středisko na úrovni Evropské unie poskytující technickou podporu orgánům Společenství a členským státům, zejména v oblasti shromaždování a analýzy porovnatelných údajů a statistik, jakož i v oblasti vytváření metodických nástrojů napomáhajících při prosazování rovnosti žen a mužů. Celkovými cíli institutu bude přispívat k prosazování rovnosti žen a mužů a posilovat je, napomáhat orgánům Společenství v boji proti diskriminaci na základě pohlaví a zvyšovat informovanost občanů EU o otázkách rovnosti žen a mužů.

III. ANALÝZA SPOLEČNÉHO POSTOJE

1. Obecné poznámky

Společný postoj Rady byl stanoven v souladu s cíli čl. 13 odst. 2 a čl. 141 odst. 3 Smlouvy, které se týkají boje proti diskriminaci a uplatnění zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti včetně zásady stejné odměny za stejnou nebo rovnocennou práci.

S výjimkou otázek týkajících se složení správní rady a poradního sboru se Rada ve svém společném postoji shodla do značné míry s přístupem Komise obsaženým v jejím pozměněném návrhu.

2. Změny Evropského parlamentu

Při prvním čtení dne 14. března 2006 přijal Evropský parlament 52 změn.

2.1. Změny Evropského parlamentu přijaté Radou

Ve svém společném postoji vzala Rada na vědomí 35 změn. Z tohoto počtu Rada:

— přijala 17 změn v plném rozsahu (čísla 2, 6, 9, společně čísla 59 a 74, dále čísla 13, 18, společně čísla 64 a 80, 65 a 81, dále čísla 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 a 55);

— přijala 4 změny ve znění, které Komise nově zformulovala (čísla 7, 8, 10 a 40);

— přijala podstatu dalších 14 změn (čísla 3, 4, 5, 17, společně čísla 60 a 76, 61 rev. a 77, 62 a 78, dále čísla 20, 25, společně čísla 63 a 79, dále čísla 24, 28 a 48).

2.2. Změny Evropského parlamentu nepřijaté Radou

Rada nepřijala 11 změn z důvodů, které vysvětlila Komise ve svém pozměněném návrhu (čísla 1, 23, 30, 31, 32, 33, 34, 46, 47, 52 a 54).

Rada také nemohla přijmout dalších 6 změn, u nichž hlavním důvodem rozdílného názoru orgánů je otázka složení správní rady.

— Dialog na mezinárodní úrovni (změna 26, čl. 3 odst.1))

Rada nepovažuje tuto změnu za nezbytnou, neboť článek 8 výslovně pojednává o „spolupráci s organizacemi na vnitrostátní a evropské úrovni a s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi“ a stanoví postup pro tuto spolupráci. Článek 4, který vymezuje oblasti činnosti a pracovní metody institutu, také poukazuje na potřebu „zohledňovat stávající informace z jakéhokoli zdroje, a zejména činnosti, které již vykonaly orgány Společenství a další instituce, subjekty a příslušné vnitrostátní a mezinárodní organizace…“. Kromě toho se Rada domnívá, že by doplněním tohoto aspektu do již tak dlouhého výčtu úkolů v článku 3 mohla být ohrožena právní jasnost.

— Složení správní rady (společně změny 66 a 82, čl. 10 odst.1))

Ve svém obecném přístupu dosaženém v červnu roku 2005 nepřijala Rada původní návrh Komise na omezenou správní radu a vyslovila se pro plně reprezentativní radu tvořenou 25 členy, jíž bude nápomocno malé šestičlenné předsednictvo (článek 11). Podle tohoto uspořádání by Komise měla v radě tři zástupce a byly by v ní tři členové bez hlasovacího práva zastupující příslušnou nevládní organizaci na úrovni Společenství a sociální partnery.

Po obdržení stanoviska Evropského parlamentu v březnu roku 2006 posoudila Rada podstatu změn 66 a 82, které navrhly méně početnou správní radu složenou z devíti členů jmenovaných Radou a jednoho zástupce Komise. Tyto změny byly sice považovány za zlepšení původního návrhu Komise, byly však pro Radu nepřijatelné z řady důvodů:

— vzhledem k povaze dané záležitosti považovala Rada za důležité, aby byl v radě zastoupen každý členský stát a vyjádřila názor, že by se tím mohlo také usnadnit shromažďování odborných znalostí a zkušeností jednotlivých členských států v oblasti rovnosti žen a mužů, což je důležité zejména v kontextu rozšiřující se Unie.

— je důležité, aby institut pracoval efektivně, a proto by měl být raději stanoven jednoduchý postup pro jmenování členů rady. Kromě toho by málo početné předsednictvo dle názoru Rady účinně zajistilo hladké fungování správní rady.

— vzhledem k tomu, že politika prosazující rovnost žen a mužů se dotýká celé řady oblastí, vyjádřila Rada názor, že by Komise ve správní radě měla mít více než jednoho zástupce, aby tak mohla výrazným způsobem přispět k fungování institutu. Podle názoru Rady by zástupce Komise měl být rovněž členem výkonného předsednictva.

— Rada souhlasila s Komisí, že by zde měli být tři členové bez hlasovacího práva zastupující sociální partnery a příslušnou nevládní organizaci na úrovni Společenství.

Rovněž je třeba konstatovat, že postoj Rady v otázce složení správní rady je odrazem obecného horizontálního postoje, který Rada přijala v minulosti v souvislosti s jinými agenturami nebo institucemi Společenství. Ačkoliv některé delegace byly vzhledem k relativně malé velikosti a skromnému rozpočtu institutu ochotny přehodnotit svůj postoj k němu, současně uznaly, že v této fázi není možné říci, zda menší správní rada a velký poradní sbor by byly ve skutečnosti účinnější než reprezentativní rada, jíž by bylo nápomocno malé předsednictvo. Navíc vytvoření malého předsednictva, které by se mohlo scházet častěji než správní rada, je důležitým faktorem při zajišťování nákladové efektivity institutu.

— Zastoupení mužů a žen: kvóta ve výši 40 % (změna 39, čl. 10 odst. 2))

Jak je uvedeno ve společném postoji, Rada podporuje myšlenku vyváženého zastoupení mužů a žen ve správní radě. Nechce však zbytečně bránit fungování institutu stanovením povinné kvóty, již by mohlo být obtížné v praxi dodržet vzhledem k tomu, že v současné době se v politice zabývající se rovností žen a mužů angažuje obvykle více žen než mužů. Ačkoli dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů je důležité a jsou snahy zapojit do této oblasti více mužů, Rada se domnívá, že důležitým hlediskem, jež je také třeba vzít v úvahu, jsou zkušenosti a schopnosti členů správní rady v oblasti rovnosti žen a mužů.

— Poradní sbor (společně změny 67 a 83, 68 a 84 a změna 51, článek 2 původního návrhu Komise)

V koncepci upřednostňované Radou, podle níž by existovala velká správní rada, které by bylo nápomocno malé předsednictvo, by dle názoru Rady již nebyl třeba poradní sbor, jehož existenci předpokládá Komise a Parlament. Aby bylo navíc zajištěno, že institut bude těžit z cenných odborných znalostí, jež jsou v jednotlivých členských státech k dispozici, zřizuje článek 3 společného postoje Evropskou síť pro rovnost žen a mužů, dle požadavku Parlamentu, a stanoví také organizaci „výročních zasedání odborníků z příslušných subjektů, jež se zaměřují na otázky rovnosti žen a mužů v členských státech.“

3. Další změny provedené Radou

V rámci postupu stanoveného pro spolupráci právníků-lingvistů Evropského parlamentu a Rady bylo dosaženo dohody ohledně řady dalších, menších technických změn právního nebo jazykového rázu.

IV. ZÁVĚR

Rada se domnívá, že i přes odlišná stanoviska ohledně složení správní rady je společný postoj v souladu se základními cíli pozměněného návrhu Komise.