CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.10.2004 
KOM(2004) 679 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU  VÝBORU, EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANCE 
A EUROPOLU 
Nový akční plán EU (2004 – 2007) pro p ředcházení podvod ům v oblasti bezhotovostních 
platebních prost ředků 
  
{SEK(2004)1264} 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU  VÝBORU, EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANCE 
A EUROPOLU 
Nový akční plán EU (2004 – 2007) pro p ředcházení podvod ům v oblasti bezhotovostních 
platebních prost ředků 
(Text s významem pro EHP) 
1. ÚVOD 
V akčním plánu EU pro p ředcházení podvod ům na období 2001 – 2003 (dále jen „APPP“)1 se 
Komise zavázala p ředložit po roce 2003 Evropskému parlamentu a Rad ě zprávu o pokroku 
dosaženém p ři provádění plánu a navrhnout p řípadná pot řebná dopl ňující nebo alternativní 
opatření. Zpráva Komise o APPP2 obsahuje hodnocení podniknutých opat ření a jejich 
účinnosti. Tento dokument zprávu dopl ňuje a navrhuje další kroky v této oblasti. 
2. HISTORIE 
V únoru 2001 Komise p řijala APPP ve snaze zlepšit prevenci podvod ů a padělání všech 
bezhotovostních platebních prost ředků. APPP usiluje o jednot ný celoevropský p řístup 
k předcházení podvod ům. Izolovaná jednotlivá opat ření pro p ředcházení podvod ům mohou 
být účinná, ale na zastavení ta kové hrozby, jako jsou podvody v souvislosti s platbami, 
nestačí. 
Konkrétní d ůvody, které p řiměly Komisi vydat ak ční plán, byly tyto: 
• Míra výskytu podvod ů byla pom ěrně vysoká. V roce 2000 byl pouze objem podvod ů ve 
spojitosti s platebními kartami v Evropské unii odhadován na 600 mil. € (p řibližně 0,07 % 
tehdejšího obratu v odv ětví platebních karet). 
• Míra ročního nárůstu podvod ů a padělání byla znepokojivá. V roce 2000 vzrostly podvody 
v EU přibližně o 50 %. K oblastem, kde podvody nar ůstaly nejvíce, pat řily zejména platby 
na dálku (realizované po telef onu, poštou nebo po Internetu).  
• Rozsah p řeshraničních podvod ů byl úměrně objemu transakcí mnohem vyšší než rozsah 
podvodů domácích. Preventivní opat ření však v té dob ě probíhala p ředevším na 
vnitrostátní úrovni.  
• Podvody se za čaly stále více provád ět formou organizované trestné činnosti. Zlo činecké 
organizace dokazovaly svou schopnost rychle m ěnit své pracovní postupy a obcházet 
podniknutá protiopat ření, přičemž bylo nejd ůležitější poznání, že výnosy z podvod ů se 
                                                 
1 Sd ělení Komise P ředcházení podvod ům a padělání bezhotovostních platebních prost ředků, KOM(2001) 
11 v kone čném znění ze dne 9.2.2001. 
2 Pracovní dokument útvar ů Komise č. … – Zpráva o provád ění Akčního plánu EU pro p ředcházení 
podvodům v oblasti bezhotovostních platebních prost ředků. 
 
CS 3   CS používají k dalšímu posílení organizovaných zlo čineckých skupin. To je v sou časné době 
při hrozícím financování teroristickými organizacemi ješt ě znepokojiv ější než dříve.  
• Podvody podrývají d ůvěru spotřebitelů v platební systémy. Nebezpe čí podvodu bývá 
kupříkladu považováno za jednu z hlavních p řekážek úsp ěšného rozvinutí elektronického 
obchodu. 
Hlavní myšlenkou APPP byla spolupráce mezi všemi zú častněnými stranami. Prevence 
podvodů je v první řadě záležitostí odv ětví platebních systém ů a nejdůležitější vylepšení 
představují zdokonalení bezpe čnosti plateb (nap ř. zavedení čipových karet). Do prevence 
podvodů by však m ěly být aktivn ě zapojeny všechny strany. Preventivní opat ření jsou 
bezpochyby ú činnější, když je provád ějí všechny zú častněné strany. Proto byly p ři 
vypracování APPP konzultovány všechny zú častněné strany3 a Komise s t ěmito stranami úzce 
spolupracovala p ři provádění jednotlivých opat ření. Převážná většina krok ů, které se v APPP 
předpokládaly, již byla úsp ěšně uskutečněna4. 
3. CESTA K NOVÉMU AK ČNÍMU PLÁNU 
Všeobecn ě se uznává, že zapojení Komise do prevence podvod ů bylo přínosné. Při provádění 
APPP fungovala Komise jako katalyzátor. P řispívala k lepší vým ěně informací, zvyšovala 
informovanost a posilovala p řeshraniční spolupráci. P ředevším vytvo řila rámec, v n ěmž mohli 
přínosně spolupracovat odborníci na p ředcházení podvod ům a vym ěňovat si osv ědčené 
postupy a vzd ělávací materiály. Výsledkem bylo zintenzivn ění spolupráce v oblasti 
předcházení podvod ům, zejména na p řeshraniční úrovni. 
V období, na n ěž se vztahoval APPP, vedlo spojené úsilí vyvinuté na stran ě odvětví 
platebního styku, vnitrostátních orgán ů a dalších subjekt ů ke snížení ro čního nárůstu podvod ů 
v EU5. APPP také pomohl obrátit z výšenou pozornost k problému podvod ů v oblasti 
platebních prost ředků.  
Tyto aktivity musejí pokra čovat, chceme-li udržet krok s vývojem, protože podvody se 
neustále vyvíjejí. Trestná činnost, jako hackerství nebo krádeže identity6, narůstá 
znepokojivým tempem a objevují se stále nové formy podvod ů.  
Komise proto zamýšlí pokra čovat ve svém boji proti podvod ům vydáním nového ak čního 
plánu EU pro p ředcházení podvod ům na období let 2004 až 2007. V ětšina činností 
obsažených v tomto plánu je pokra čováním již probíhajících činností nebo na tyto činnosti 
navazuje. Nový APPP byl vypracován po porad ě se skupinou odborník ů EU pro p ředcházení 
                                                 
3 Nap ř. systémy platebních karet, banky, ministerstva a centrální banky jednotlivých stát ů, donucovací 
orgány, Evropská centrální banka, Europol, Interpol, maloobchodní odv ětví, provozovatelé sítí 
a sdružení spot řebitelů. 
4 Podrobnosti najdete ve zpráv ě Komise o provád ění akčního plánu na období 2001 – 2003, pracovním 
dokumentu útvar ů Komise č. … nebo na internetové adrese  
 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 V roce 2000 podvody nar ůstaly přibližně o 50 % ro čně, mnohem rychleji než dnes (15 – 20 % ro čně). 
6 Krádeží identity se rozumí zneužití osobních údaj ů s cílem vydávat se za doty čného jednotlivce bez 
jeho svolení. Ke krádežím identity obvykle dochází v souvislosti se zneužitím bankovního ú čtu oběti.  
 
CS 4   CS podvodům (EU Fraud Prevention Expert Group)  a dalšími d ůležitými skupinami7. Doplní 
směrnici o službách platebního styku na vnit řním trhu, jejíž návrh Komise p ředloží v roce 
2005 a která by se m ěla stát oporou pro vytvo ření jednotného platební ho prostoru v EU. M ěl 
by zejména dále prohloub it a posílit ex istující podn ěty v oblasti p ředcházení podvod ům 
a přispět k udržení a zvýšení d ůvěry v platební prost ředky. 
Prioritními oblastmi budou i nadále bezpe čnost platebních prost ředků a systém ů a zvýšená 
spolupráce mezi orgány ve řejné moci a soukromým sektorem. Pro ú činnou a širší vým ěnu 
informací, zejména na p řeshraniční úrovni, je zapot řebí vyjasnit stávající právní p ředpisy EU 
upravující ochranu osobních údaj ů, pokud jde o činnosti spojené s p ředcházením podvod ům. 
Prioritou bude i nadále za členění nových členských stát ů do rámce EU pro prevenci podvod ů 
a posilování vztah ů s orgány ve řejné moci ve t řetích zemí. Budou též řešeny nov ě vznikající 
hrozby. 
4. SKUPINA ODBORNÍK Ů EU PRO P ŘEDCHÁZENÍ PODVOD ŮM  
 
Cíl:  
⇒ Skupina odborník ů EU pro p ředcházení podvod ům (EU Fraud Prevention Expert Group , 
dále jen „FPEG“) by se m ěla posílit a její činnost by se m ěla nově uspořádat.  
V APPP Komise z řídila skupinu odborník ů EU pro p ředcházení podvod ům (dále jen 
„FPEG“), do jejíž práce jsou zapojeni všechny významné zú častněné strany na poli prevence 
podvodů v oblasti platebních prost ředků v EU8 a která je velkým p řínosem, nebo ť je místem, 
kde si mohou zú častněné strany ú činně vyměňovat informace a osv ědčené postupy v prevenci 
podvodů. Skupina p řispěla k zesílení spolupráce v oblasti p ředcházení podvod ům mezi 
zúčastněnými stranami, zejména na p řeshraniční úrovni. 
S nedávným rozší řením EU se stává shromážd ění zástupc ů všech zainteresovaných odv ětví 
a všech členských stát ů do jedné skupiny a sou časné zachování efektivnosti pracovních 
postupů ještě citlivějším momentem. Je zapot řebí provést reorganizaci členské základny 
a fungování skupiny a rozší řit její mandát.  
Co je třeba učinit: 
⇒ Bude provedena optimalizace členské základny FPEG: v každém odv ětví resp. zemi budou 
určeni odborníci na oblast p ředcházení podvod ům, kteří budou fungovat jako faktická 
kontaktní místa ve svých zemích a zástupci skupiny, kte ří budou zprost ředkovávat výsledky 
práce celé skupiny. 
                                                 
7 Nap říklad pracovní skupina Card Fraud Prevention Task Force  Evropské platební rady (EPC). Vstupní 
informace poskytli též členové skupiny Payment Systems Market Group  a Payment Systems 
Government Expert Group . Proběhly též konzultace s Europolem a donucovacími orgány. 
8 Skupina zahrnuje zástupce platebních systém ů na úrovni jednotlivých stát ů i celé EU, bank, 
ministerstev a centrálních bank jednotlivých zemí, donucovacích orgán ů (včetně Europolu a Interpolu), 
Evropské centrální banky, maloobchodního odv ětví, spotřebitelských sdružení a provozovatel ů sítí. 
 
CS 5   CS ⇒ V rámci FPEG bude z řízena řídicí skupina, která se bude starat o efektivn ější provád ění 
připravovaných akcí. Řídicí skupina bude p řipravovat práci FPEG a dohlížet na činnosti 
podskupin.  
⇒ Každý rok se budou konat nejmén ě dvě zasedání FPEG.  
⇒ FPEG bude pov ěřena vypracováním komunika čního plánu, jehož prost řednictvím budou 
odborníci a ob čané EU seznámeni s pokroky a ú činností opat ření provád ěných v rámci 
nového ak čního plánu.  
⇒ Budou z řízeny dvě podskupiny FPEG, z nichž jedna se bude starat o bezpe čnostní 
záležitosti a druhá o záležitosti uživat elské. Podskupiny se budou scházet podle 
harmonogramu a témat stanovených FPEG. FPEG m ůže zřizovat další podskupiny. 
5. TECHNOLOGICKÝ VÝVOJ 
Cíle:  
⇒ Odvětví platebního styku by m ělo zajistit nejvyšší ekonomicky sch ůdnou úrove ň 
zabezpečení elektronického platebního styku.  
⇒ Výrobci platebních prost ředků, poskytovatelé služeb plate bního styku a vnitros tátní orgány 
by měly zaujmout vhodný koordinovaný p řístup k posuzování bezpe čnosti platebních 
prostředků a komponent. M ěla by se zlepšit transparentnost postup ů posuzování bezpe čnosti 
a zdokonalit standardizace.  
Urychlený p řechod na čipové karty v EU by zvýšil bezpe čnost, pomohl by omezit podvody 
a posílil by d ůvěru uživatel ů. Tento přechod je prioritou, která si žádá spojeného úsilí všech 
zúčastněných stran. Komise a vnitrostátní orgány by m ěly být připraveny v p řípadě potřeby 
pomoci s p řechodem na čipové karty v EU. 
Odvětví platebního styku zavádí nová, bezpe čnější řešení pro elektronický platební styk 
a mobilní platby9. Toto snažení by m ělo být monitorováno a podporováno. 
Pro zvýšení d ůvěry v platební styk je nezbytné, aby zú častněné strany znaly úrove ň 
bezpečnosti jednotlivých platebních prost ředků nebo komponent, a to jak absolutní, tak 
relativní v porovnání s obdobnými prost ředky. V sou časné době nejsou postupy posuzování 
bezpečnosti založeny na jednotných testovacích standardech a uživatelé o nich tém ěř nejsou 
informováni. Banky a obchodníci by mohli činit lepší rozhodnutí, kdyby v ěděli, do jaké míry 
je jeden prost ředek bezpe čnější než jiný. D ůvěra uživatel ů by vzrostla, kdyby m ěli podrobné 
informace o provád ěném testování. Jednotná krité ria pro posuzování bezpe čnosti a jednotné 
postupy by dramaticky sníž ily náklady a dobu pot řebnou na posuzování. Je však nezbytné, 
aby harmonizace kritérií pro posuzování bezpe čnosti nevedla ke snížení existující úrovn ě 
bezpečnosti. 
Co je třeba učinit: 
                                                 
9 Založená kup říkladu na protokolu 3D Secure. 
 
CS 6   CS ⇒ V rámci skupiny odborník ů EU pro p ředcházení podvod ům bude z řízena podskupina pro 
otázky bezpe čnosti. Na práci této podskupiny se budou podílet r ůzné zúčastněné strany podle 
toho, jaká témata budou řešena.  
⇒ Komise zahájí studii zam ěřenou na metody ov ěřování totožnosti držitel ů karet při platbách 
platebními kartami a ov ěřování totožnosti uživatel ů při elektronickém platebním styku 
a mobilních platbách. 
6. VÝMĚNA INFORMACÍ  
Cíl: 
⇒ Všechny zú častněné strany by m ěly mít možnost vym ěňovat si – p ři dodržení práv 
a svobod jednotlivce a pravidel hospodá řské soutěže – informace za ú čelem včasného 
odhalení a hlášení pokus ů o podvod.  
Mělo by se pokra čovat v činnostech zahájených v této oblasti v rámci prvního APPP. 
Hlavním problémem, na který se narazilo, byla nemožnost vym ěňovat si údaje o vysoce 
rizikových a podvodných obchodnících  v rámci EU. Je zapot řebí vyjasnit a harmonizovat 
předpisy upravující ochranu údaj ů v EU, pokud jde o činnosti spojené s p ředcházením 
podvodům, aby se umožnila rozsáhlá p řeshraniční výměna informací. Toto vyjasn ění by mělo 
vyvážit zájmy na prevenci podvod ů se základními právy jednot livce. Pracovní skupina EU 
zřízená podle článku 2910 vytvořila neformální podskupinu zástupc ů vnitrostátních ú řadů pro 
ochranu osobních údaj ů a zástupc ů odvětví platebního styku, která řeší konkrétní záležitosti. 
V reakci na konzulta ční dokument v ěnovaný novému právnímu rámci pro platby na vnit řním 
trhu (New Legal Framework for Payments in the Internal Market)11 byla vyslovena podpora 
úplné harmonizaci právních p ředpisů EU na ochranu údaj ů v této věci. Podskupina pracovní 
skupiny z řízené podle článku 29 na zadaných úkolech stále ješt ě pracuje. Vedle vým ěny údajů 
o rizikových a podvodných obchodnících by m ěly být vytipovány další činnosti, kde je 
zapotřebí vyjasnit právní p ředpisy. Mohlo by se uvažovat o nových podn ětech (nap ř. 
databázích), které by umož nily rozsáhlejší shromaž ďování informací a jejich vým ěnu mezi 
odborníky na p ředcházení podvod ům. 
Internetové stránky EU v ěnované p ředcházení podvod ům12 by mohly být dále prohloubeny 
a stát se tak celoevropským referen čním místem, na které se budou moci obracet ob čané, 
podniky i vlády v otázkách p ředcházení podvod ům v oblasti platebních prost ředků. 
Co je třeba učinit: 
⇒ Komise ve spolupráci s vnitro státními orgány pro ochranu údaj ů v pracovní skupin ě 
zřízené dle článku 29 specifikuje omezení a podmínky pro vým ěnu informací v souvislosti 
s předcházením podvod ům. Pokud specifikace není možná, Komise p ředloží návrh zm ěny 
stávajících p ředpisů EU upravujících ochranu údaj ů. 
                                                 
10 Tato skupina, z řízená podle článku 29 sm ěrnice 95/46/ES, zahrnuje zástupce vnitrostátních ú řadů pro 
ochranu osobních údaj ů členských stát ů EU. Její sekretariát vede Komise (viz 
 http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm ) 
11 Sd ělení Komise o novém právním rámci pro platby na vnit řním trhu (KOM(2003) 718 v kone čném 
znění) 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
CS 7   CS ⇒ Komise rozší ří internetové stránky EU v ěnované p ředcházení podvod ům o informace 
týkající se podn ětů jiných organizací p ůsobících v oblasti p ředcházení podvod ům.  
7. PROGRAMY ODBORNÉHO VZD ĚLÁVÁNÍ, VZD ĚLÁVACÍ  MATERIÁLY  
A SPOLUPRÁCE  
Cíle:  
⇒ Mělo by se dále posílit vzd ělávání příslušníků donucovacích orgán ů, soudců a státních 
zástupců v otázkách p ředcházení podvod ům. 
⇒ Měla by se posílit spolupráce mezi správní mi orgány EU v otázkách prevence podvod ů 
v oblasti platebních prost ředků. 
⇒ Měla by se zlepšit ka pacitu vnitrostátníc h donucovacích orgán ů vést vyšet řování případů 
podvodné činnosti. 
Fórum EU v ěnované podvod ům s platebními kartami (EU Card Fraud Forum) , které se 
uskutečnilo v roce 2003, nabídlo užite čný prostor pro sdílení zkušeností a myšlenek týkajících 
se podvod ů v oblasti platebních prost ředků mezi soudy, donucovacími orgány a soukromým 
sektorem. Snahy o osv ětu soudců a o posílení vzd ělávání příslušníků donucovacích orgán ů by 
měly pokračovat, aby bylo umožn ěno účinnější vyšetřování a stíhání t ěchto trestných činů.  
Při odborném vzd ělávání příslušníků donucovacích orgán ů by mělo být jednozna čně 
upřednostňováno koordinované evropské vzd ělávání. D ůležité je též sestavit komplexní 
vzdělávací materiály pro p říslušníky donucovacích orgán ů a aktualizovat je s p řihlédnutím 
k hlavní úloze a odpov ědnosti vnitrostátních orgán ů a se zam ěřením na nadnárodní aspekty, 
kdy evropské vzd ělávání je skute čně velmi přínosné. 
V některých členských státech byly z řízeny specializované úst řední útvary, které pomáhají 
s bojem proti platebním podvod ům13. Zřizování specializovanýc h vnitrostátních útvar ů by 
mohlo posílit vyšet řovací kapacitu a usnadnit spolupr áci s dalšími donucovacími orgány 
a účastníky trhu.  
Opatření přijatá na ochranu p řed paděláním měny mohou být užite čnou pom ůckou při 
nezbytných krocích u činěných proto, aby se zabránilo podvod ům v oblasti bezhotovostních 
platebních prost ředků. Na ochranu eura proti pad ělání se zavedl rámec pro organizaci 
a koordinaci všech orgán ů moci veřejné a soukromých orgán ů. Existuje na řízení, které stanoví 
konkrétní opat ření na ochranu eura14, a Rada pov ěřila Komisi v rozhodnutí o z řízení 
speciálního finan čního programu15 koordinací odborného vzd ělávání a technické pomoci. 
Evropská centrální banka zavedla a pe čuje o systém monitorování pad ělků (Counterfeit 
                                                 
13 Nap říklad Centrální ú řad pro boj proti zlo činu souvisejícímu s použitím informa čních technologií 
(OCLCTIC) ve Francii nebo specializovaná jednotka pro podvody s šeky a platebními kartami (Dedicated Cheque and Plastic Card Unit , DCPCU) ve Spojeném království. 
14 Na řízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001 kterým se stanoví opat ření nutná k ochran ě 
eura proti pad ělání, Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6 
15 Rozhodnutí Rady ze dne 17. prosince 2001 o ak čním programu vým ěny, pomoci a odborného 
vzdělávání za ú čelem ochrany eura proti pad ělání (program Pericles), (2001/923/ES), Ú ř. věst. L 339, 
21.12.2001, s. 50. 
 
CS 8   CS Monitoring System)  a analyzuje nové typy pad ělaných bankovek. Europol je pov ěřen 
předáváním a analýzou informací a zavedl databázi obsahující údaje o trestných činech pro 
donucovací orgány. Komise/OLAF monitoruje provád ění právních p ředpisů a připravuje 
legislativní podn ěty, spravuje program vzd ělávání a technické pomoci „Pericles“ a analyzuje 
nové typy pad ělaných euromincí. Členské státy z řídily vnitrostátní centrální ú řady na ochranu 
proti padělání a specializované orgány odpov ědné za technickou analýzu pad ělků. Zavedly též 
vnitrostátní právní p ředpisy zavazující úv ěrové instituce stahovat z ob ěhu padělky a předávat 
je příslušným orgán ům. Členské státy provád ějí činnosti v oblasti odborného vzd ělávání 
a technické pomoci zam ěřené na ochranu eura a Komise je koordinuje.  
Příslušné vnitrostátní správní orgány stát ů EU by m ěly být přiměřeným způsobem více 
zapojeny i do prevence podvod ů v oblasti bezhotovostních platebních prost ředků a měla by se 
zavést jejich spolupráce a koordinace. Mohlo by se též uvažovat o zavedení rámce pro odborné vzd ělávání správních orgán ů z prostředků EU. 
Od roku 2004 by se m ělo podnětů EU plně účastnit i deset nových členských stát ů. Tyto nové 
členské státy budou zejména muset zavést trestní právní p ředpisy EU a zapojit se do systému 
preventivních opat ření, který byl zaveden.  
Co je třeba učinit: 
⇒ Komise bude ve spolupráci se zástupci odv ětví platebního styku, Europolu a dalších 
zúčastněných stran organizovat celoevropské vzd ělávací seminá ře pro specializované 
policisty, kte ří na jejich základ ě získají status akreditovaných odborník ů, a provede 
aktualizaci vzd ělávacích seminá řů pro již akreditované p říslušníky donucovacích orgán ů. 
⇒ Komise uspo řádá druhou konferenci pro vedoucí p ředstavitele policie, soudnictví 
a státního zastupitelství, aby zvýšila jejich  informovanost o platebních podvodech a jejich 
dopadu na finan ční systémy. Bude zváženo, zda by se taková akce nem ěla pořádat pravideln ě. 
⇒ Komise posoudí eventuální p řínosy zřízení vnitrostátních útvar ů specializovaných na boj 
proti platebním podvod ům. 
⇒ Komise podpo ří zapojení vnitrostátních p říslušných orgán ů do prevence platebních 
podvodů. 
⇒ Komise uspo řádá seminá ř o předcházení podvod ům pro zástupce soukromého sektoru 
a orgánů veřejné moci v nových členských státech. 
8. DALŠÍ  OPATŘENÍ  V OBLASTI  PŘEDCHÁZENÍ  PODVOD ŮM 
Cíle: 
⇒ Občané EU by m ěli dostávat rozsáhlejší a jasn ější informace o bezpe čnosti platebních 
prostředků. 
⇒ Obchodníci by m ěli mít možnost využívat vylepšené vzd ělávací materiály a m ěli by mít 
k dispozici vhodné nástroje na obranu proti hackerství. 
⇒ Mělo by se zlepšit hlášení ztracených a odcizených platebních karet v EU. 
⇒ Měla by se u činit zvláštní opat ření, která zabrání krádežím identity v EU.  
 
CS 9   CS Výměna informací o existujících vzd ělávacích materiálech v maloobchodním odv ětví 
a sdruženích spot řebitelů je stále ješt ě omezená, zejména na p řeshraniční úrovni. Osv ědčené 
postupy často stále spo čívají pouze v informování spot řebitelů o možném nebezpe čí spojeném 
s používáním bezhotovostních platebních prost ředků a o tom, jak se mu  nejlépe vyvarovat. 
Studie Komise o bezpe čnosti elektronických plateb16 prokázala, že spot řebitelé nejsou dob ře 
informováni o bezpe čnosti platebních prost ředků, které používají. Krom ě zvýšení bezpe čnosti 
elektronických plateb p ředstavuje poskytování „správných“ informací spot řebitelům 
o bezpečnosti nezbytný požadavek ke zvýšení d ůvěry uživatel ů.  
Studie Komise o bezpe čnosti elektronických plateb t éž ukazuje, že maloobchodní odv ětví 
nezavádí vždy nejlepší dostupnou technologii, v ětšinou kv ůli nákladům spojeným s novým 
vybavením. Je nicmén ě zapotřebí vyvinout v ětší snahu o ochranu internetových stránek 
obchodník ů před nepovolaným p řístupem. N ěkteré nedávné p řípady hackerství sv ědčí o tom, 
že je zapot řebí dalších preventivních opat ření proti kyberzlo činu. Proniknutím do databází 
elektronických obchodník ů získají nepovolané osoby p řístup k číslům platebních karet 
zákazníků, čímž se nabízí nové p říležitosti k platebním podvod ům. Dalším d ůsledkem je 
poškození obchodníkovy pov ěsti a vnímání bezpe čnosti Internetu a používání platebních 
prostředků v tomto prost ředí ze strany spot řebitele. Takové incidenty vážn ě podrývají d ůvěru 
spotřebitelů v elektronický obchod. Celý problém je dále znásobován tím, že mnoho p řípadů 
nebývá hlášeno policii17. Nedávno z řízená Evropská agentura pro bezpe čnost sítí a informací 
(ENISA)18 usiluje o dosažení užší evropské koordi nace v této oblasti. ENISA by mohla 
napomoci ke zlepšení ochrany uživatel ů a maloobchodník ů před kyberzlo činem. 
Aby mohl být v EU vytvo řen jednotný platební prostor, je zapot řebí podniknout další opat ření 
ke zvýšení d ůvěry v platby a lepší ochran ě proti podvod ům. Tento cíl jednotného domácího 
trhu dále zvyšuje pot řebu zavést v EU jednotné číslo pro ohlášení ztracených/odcizených 
platebních karet19. Zavedení jednotných evropských čísel je v sou časné dob ě technicky 
proveditelné20. 
Komise uspo řádala v únoru 2004 v rámci Fóra pro prevenci organizované trestné činnosti 
(Forum for the Prevention of Organised Crime)  seminář o krádežích identity. Tento seminá ř 
ukázal, že krádeže identity jsou hojn ě rozšířeným problémem postihujícím vlády, podniky 
i občany, který se v n ěkterých odv ětvích a zemích rychle rozmáhá21 a je často spojen 
organizovanou trestnou činností. Proti krádežím identity je zapot řebí zavést komplexní 
preventivní opat ření, neboť pravost totožnosti je nesmírn ě důležitá pro celou spole čnost. 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Poslední statistiky ukazují, že 80 % p řípadů kyberzlo činu ve finan čním sektoru z ůstává neohlášeno 
(IDC and Gartner, listopad 2002). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm .  
20 V sou časné době jsou dostupná čísla evropského telefonního číslovacího prostoru (ETNS) a univerzální 
mezinárodní bezplatná telefonní čísla (UIFN). Brzy budou z řejmě dostupná další čísla. 
21 Krádeže identity se velice rychle rozmáhají mi mo EU (USA, Kanada, Au strália) a jsou velkým 
problémem též ve Spojeném království. V ostatních členských státech EU prozatím nejsou tak 
významné. 
 
CS 10   CS Co je třeba učinit: 
⇒ V rámci skupiny odborník ů EU pro p ředcházení podvod ům bude z řízena podskupina pro 
uživatelské záležitosti. Tato  podskupina umožní celoevr opská jednání v maloobchodním 
odvětví a spotřebitelských organizac ích a na její práci  se budou podílet r ůzné zúčastěné strany 
podle toho, jaká témata budou řešena. 
⇒ Komise bude i nadále jednat o zavedení jednotn ého telefonního čísla pro ohlášení 
ztracených a odcizených pl atebních karet v EU. 
⇒ Systémy platebních karet by m ěly vypracovat spole čné vzdělávací nástroje pro 
obchodníky, které zahrnou všechny typy karet. 
⇒ Komise posoudí p řínosnost zavedení jednotného kontaktního místa EU pro ob čany 
a podniky v otázkách krádeží identity, jehož sou částí by mohl být seznam orgán ů 
zabývajících se prevencí krádeží identity. 
⇒ Komise podpo ří vytvoření databáze originál ů identifika čních doklad ů a jejich pad ělků 
přístupnou orgán ům veřejné moci i soukromému sektoru. 
9. VZTAHY  S TŘETÍMI  ZEMĚMI 
Cíl:  
⇒ Třetí země by měly zavádět a prosazovat ú činná preventivní opat ření proti podvod ům 
a padělání bezhotovostních platebních prost ředků.  
Měl by být posílen dialog se t řetími zem ěmi, aby se zabránilo poškozování zájm ů občanů 
a podniků z EU pachateli trestných činů operujícími ze t řetích zemí. Komise bude na posílení 
tohoto dialogu pracovat jak prost řednictvím multilaterálních skupin, jako je G8, tak 
i prostřednictvím bilaterálních kontakt ů. 
Z pohledu p ředcházení podvod ům budí znepokojení zejména sou časné kandidátské zem ě22 
a země náležející k širší Evrop ě23. Postupné zapojení t ěchto zemí do politiky EU v oblasti 
předcházení podvod ům si žádá užší spolupráce s orgány ve řejné moci v t ěchto zemích. 
Co je třeba učinit: 
⇒ Komise bude ve spolupráci s odv ětvím platebního styku po řádat vzdělávací kampan ě 
zaměřené na osv ětu orgánů kandidátských zemí a jiných evro pských zemí v otázce platebních 
podvodů.  
⇒ Komise bude i nadále rozvíjet spolupráci s jinými zem ěmi v boji proti podvod ům a jejich 
prevenci, a to jak bilateráln ě, tak i na multilaterálních fórech, jako je nap říklad G8. 
                                                 
22 Bulharsko, Rumunsko, Turecko, Chorvatsko 
23 Kup říkladu Rusko a Ukrajina. 
 
CS 11   CS 10. NÁVAZNÉ  ČINNOSTI 
Po skončení roku 2007 vypracuje Komise pro Evropský parlament a Radu zprávu o pokroku 
při provádění tohoto plánu a navrhne p řípadná další pot řebná opat ření.