EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 813 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému progr amu stability Nizozemska na období 2011–2015 
{SEK(2011) 727 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2011–2015 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala 
rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně 
tvoří „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzván y, aby vzaly integrované 
hlavní sm ěry v úvahu v rámci svých vnitros tátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C , , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy ekonomickýc h záležitostí a prvního „evropského 
semestru“ ex ante  a integrované koordinace politi ky, jejímž základem je strategie 
Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 a 
v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba se 
přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem.  
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Dne 29. dubna 2011 Nizozemsko p ředložilo sv ůj aktualizovaný program stability 
z roku 2011 zahrnující období 2011 až 2015 a rovn ěž národní program reforem na rok 
2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájem né vazby, byly oba programy posuzovány 
současně. 
(7) Velmi otev řené nizozemské hospodá řství bylo navzdory své d řívější silné výkonnosti 
po plném rozvinutí krize vážn ě zasaženo a reálný HDP klesl v roce 2009 o tém ěř 4 %. 
Zotavovat se za čalo v druhé polovin ě roku 2009 díky oživení vn ější poptávky a 
v první polovin ě roku 2010 nabralo tempo, jehož výsledkem byl r ůst HDP ve výši 
1,8 %. Dopad krize na trh práce byl relativn ě omezený. O čekává se, že 
nezaměstnanost se v nadcházejících dvou letech postupn ě sníží z 4,5 % v roce 2010 na 
4 % v roce 2012. Krize tvrd ě dopadla na nizozemské ve řejné finance, p řičemž schodek 
veřejných financí se zvýšil na 5,5 % HDP  v roce 2009 a 5,4 % v roce 2010. Vládní 
opatření na podporu finan čních institucí a stabilizaci finan čních trhů vedla ke zvýšení 
míry zadlužení o 15 procentních bod ů HDP na 60,8 % HDP v roce 2009. 
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 zastává Rada stanovis ko, že makroekonomický scéná ř, z něhož vycházejí 
rozpočtové projekce p ředložené v programu stability, je realistický. Program je 
založen na pon ěkud obez řetnějších projekcích r ůstu pro rok 2011 a 2012, než jaké 
uvádí prognóza útvar ů Komise z jara 2011. V programu stability se plánuje snížení 
schodku ve řejných financí pod referen ční hodnotu 3 % v roce 2012, což by bylo o rok 
dříve, než bylo stanoveno v rámci postupu p ři nadměrném schodku. Podle údaj ů 
v programu stability bude do konce programového období tém ěř dosaženo 
střednědobého cíle, jímž je strukturální schodek ve výši 0,5 % HDP, nebo ť strukturální 
saldo vypo čítané útvary Komise činí v roce 2015 -0,8 % HDP. Rozpo čtová strategie je 
plně podložena dostate čně konkrétními opat řeními až do roku 2015, i když jejich 
realizace je ohrožena ur čitými riziky, zejména s ohledem na schopnost kompenzovat 
překročení výdajů v oblasti zdravotní pé če a sledovat výdaje na úrovni místní správy. 
Průměrné roční fiskální úsilí v období 2011–2013 dosahuje 0,75 % HDP, což je 
v souladu s doporu čením Rady v rámci postupu p ři nadměrném schodku ze dne 
2. prosince 2009. V letech  následujících po lh ůtě pro nápravu nadm ěrného schodku 
(2014 a 2015) se má p řepočítané strukturální saldo zlepšit o 0,25 % v roce 2014 a 
 
CS 4   CS 0,5 % v roce 2015, čímž jen těsně nedosáhne požadovaného zlepšení ve výši 0,5 % do 
splnění střednědobého cíle. 
(9) Konsolidace rozpo čtu plánovaná a provád ěná nizozemskými orgány do zna čné míry 
spoléhá na omezení p řevážně strukturálních výdaj ů v rozsahu p řibližně 3 % HDP do 
konce programového období (2015) v porovnání  s výchozí situací. Z toho plynoucí 
postup korekce p ředpokládá snížení celkového schodku ve řejných financí z 3,8 % 
HDP v roce 2011 na 2,4 % HDP v roce 2012 a další postupné  snižování o p řibližně 
0,5 % ro čně v období 2013–2015. Nizozemsko je pevn ě odhodláno t ěchto cílů 
dosáhnout. Ochrana pror ůstových oblastí politiky, nap ř. vzdělávání, p řed 
rozpočtovými škrty by zabránila omezení budoucího potenciálu hospodá řského růstu a 
přispěla k dosažení udržitelné nápravy nadm ěrného schodku. 
(10) Kromě krátkodobé konsolidace je jedním z hlavních úkol ů zlepšení dlouhodobé 
udržitelnosti ve řejných financí, která je nep říznivě ovlivněna silným r ůstem výdaj ů 
spojených se stárnutím obyvatelstva. Dl ouhodobé náklady stárnutí obyvatelstva jsou 
jednoznačně vyšší než pr ůměr EU, a to zejména v oblasti dlouhodobé pé če a důchodů. 
Očekávané zvýšení výdaj ů na dlouhodobou pé či je nejvyšší v Evrop ě, jak je uvedeno 
ve zprávě Komise o stárnutí populace z roku 2009. Hlavním d ůvodem je existence již 
tak komplexního systému formální dlouhodobé pé če (např. veřejného pojišt ění pro 
dlouhodobou osobní pé či, ošetřovatelskou pé či, pomoc, lé čbu a pobyt v za řízeních), 
zatímco neformální pé če hraje v Nizozemsku spíše omezenou úlohu. 
(11) Nizozemský trh práce se vyzna čuje poměrně vysokou mírou ú časti, vysokou 
hodinovou produktivitou a nízkou nezam ěstnaností. Nicmén ě hlavním úkolem na 
nizozemském trhu práce bude zvýšit využit í dosud nevyužitého pracovního potenciálu, 
zejména kompenzovat o čekávaný pokles po čtu obyvatelstva v produktivním v ěku 
v důsledku stárnutí. Pr ůměrný počet odpracovaných hodin za rok je nejnižší v EU, jak 
potvrzují nejnov ější dostupné údaje. Nízký po čet odpracovaných hodin je zp ůsoben 
velmi vysokým podílem osob pracujících na částečný úvazek, zejména žen, který 
odráží jednak osobní preferen ce, jednak existenci finan čních brzd pro vstup na trh 
práce nebo zvýšení po čtu odpracovaných hodin. V sou časnosti je v Nizozemsku 
jednou z hlavních brzd toho, aby osoby, které by p řinesly druhý p říjem do domácnosti, 
vstoupily na trh práce nebo pracovaly  více hodin, vysoká mezní míra zdan ění druhého 
příjmu, která m ůže v některých p řípadech p řesahovat i 80 % v d ůsledku mj. všeobecné 
slevy na dani a snížení dávek závislých na p říjmu, jako jsou p řídavky na d ěti.  
(12) Rostoucí a nestejnorodé skupin ě částečně zdravotn ě postižených a dlouhodob ě 
nezaměstnaných, kterým stále více hrozí strukturální nezam ěstnanost, zjevn ě 
nepřineslo provád ění aktivních politik na trhu pr áce kladné výsledky. Se zvláštními 
problémy se setkávají ob čané ze zemí mimo EU a p řetrvávající propast mezi 
zaměstnaností a nezam ěstnaností se tím ješt ě umocňuje. 
(13) Podařilo se zachovat inova ční schopnost systému pro výzkum a inovace, ale nízký 
podíl soukromého sektoru na investicích do výzkumu a vývoje m ůže v budoucnosti 
nepříznivě ovlivnit hospodá řský růst a konkurenceschopnost nizozemského 
hospodářství. Cílem vlády je vytvo řit atraktivní prost ředí pro podniky zabývající se 
výzkumem a inovacemi, v četně podniků ze zahrani čí, a to pomocí finan čních pobídek, 
poskytnutí prostoru pro podnikatele a zajišt ění špičkové úrovn ě výzkumu. Vzhledem 
k nutné konsolidaci rozpo čtu v tomto roce se však možná s n ěkterými podporami 
 
CS 5   CS společnostem nebude pokra čovat a jiné budou racionalizovány a zacíleny na prioritní 
hospodářské oblasti a budou mít častěji formu obecn ějších daňových nástroj ů. 
(14) Podnikatelské prost ředí je negativn ě ovlivněno mírou p řetížení silni ční a železni ční 
dopravy. Míra p řetížení dopravy pat ří mezi nejvyšší v EU. V této souvislosti pom ěrně 
nevýkonná dopravní in frastruktura nep říznivě ovlivňuje mobilitu pracovních sil, a 
potažmo potenciální r ůst prostřednictvím produktivity. Pr acovníci se potýkají 
s dlouhou dobou dojížd ění mezi bydlišt ěm a prací, nespolehlivými jízdními řády a 
vysokými náklady zp ůsobenými p řetížením dopravy. Ty by se m ěly až do roku 2020 
dále zvyšovat, nedojde-li ke zm ěně politiky. Zefektivn ění využívání infrastruktury, 
například pomocí mýtného, by p řispělo ke zvýšení mobili ty pracovních sil a 
produktivity, a tím i k potenciálnímu r ůstu.  
(15) Dne 4. dubna 2011 Nizozemsko oznámilo řadu závazk ů v rámci Paktu euro plus4. 
Patří mezi ně opatření na podporu konkurenceschopnosti (zavedení nové politiky pro 
oblast podnikání založené na obecn ějším snížení daní a administrativní zát ěže) a 
zaměstnanosti (nastavení sociálního zabezpe čení tak, aby podn ěcovalo k aktivit ě, a 
snížení závislosti na dávkách v nezam ěstnanosti), na podporu udržitelnosti ve řejných 
financí (zakotvení Paktu o stabilit ě a růstu ve vnitrostátním právu) a k posílení 
finanční stability (více pravomocí orgán ům dohledu). Tyto závazky se vztahují ke 
všem oblastem paktu. Navazují na  širší reformní program nastín ěný v programu 
stability a národním programu reforem.  Nejsou však uvedeny podrobnosti ohledn ě 
časového harmonogramu, ani opat ření, která budou nutná k jejich spln ění. Tyto 
závazky byly posouzeny a zohledn ěny v doporu čení. 
(16) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky 
v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu nejen jejich výz nam pro udržitelnou fiskální a 
sociálně-hospodářskou politiku v Nizozemsku, ale ta ké jejich soulad s pravidly a 
pokyny EU, vzhledem k tomu, že je pot řeba posílit celkovou správu ekonomických 
záležitostí v Evropské unii p řispíváním k tvorb ě budoucích vnitrostátních rozhodnutí 
z úrovně EU. Komise se domnívá, že zcela konkr etizovaná nizozemská strategie 
konsolidace rozpo čtu by měla být provedena podle plánu a že by m ěly být zachovány 
výdaje v oblastech, které nejvíce p řispívají k dlouhodobému r ůstu. Měla by být p řijata 
další opat ření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí, zejména 
v oblasti d ůchodů a dlouhodobé pé če, jakož i ke zvýšení ú časti na trhu práce a 
integrace a k řešení otázek vyplývajících z p řetížení dopravy. 
(17) Na základ ě tohoto posouzení a také s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 
2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada 
přezkoumala aktualizovaný program stab ility Nizozemska z roku 2011 a její 
stanovisko6 se odráží zejména v doporu čení 1) a 2). S p řihlédnutím k záv ěrům 
Evropské rady ze dne 25. b řezna 2011 Rada p řezkoumala národní program reforem 
Nizozemska, 
                                                 
4 Podrobn ější informace o závazcích v rámci Paktu euro pl us lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 727. 
5 SEK(2011) 727. 
6 Na n ěž odkazuje čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 6   CS DOPORU ČUJE, aby Nizozemsko v období 2011–2012 provedlo tato opat ření: 
(1) provedlo rozpo čtovou strategii pro rok 2012 a roky ná sledující podle plánu; zajistilo, 
aby náprava nadm ěrného schodku byla udržitelná a podporovala r ůst, tudíž aby 
zachovalo výdaje v oblastech bezprost ředně souvisejících s r ůstem, jako je výzkum a 
inovace, vzd ělávání a odborná p říprava;  
(2) přijalo opat ření ke zvýšení zákonného v ěku odchodu do d ůchodu jeho navázáním na 
naději dožití a podpo řilo tato opat ření dalšími kroky ke zvýšení skute čného věku 
odchodu do d ůchodu a zlepšení dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí; 
připravilo návrh reformy dlouhodobé pé če s ohledem na stárnutí obyvatelstva;  
(3) podpořilo účast na trhu práce omezením da ňových překážek pro práci osob s druhým 
příjmem do domácnosti a navrhlo opat ření na podporu a pomoc nejohrožen ějším 
skupinám integrovat se znovu na trhu práce;  
(4) podporovalo inovace, soukromé investice do výzkumu a vývoje a užší vztahy mezi 
vědeckou a podnikatelskou sférou poskyt nutím vhodných pobídek v rámci nové 
politiky pro oblast podnikán í („Naar de top“);  
(5) pokračovalo ve snižování vysokých náklad ů způsobených p řetížením dopravních sítí 
prostřednictvím p řechodu od fixních poplatk ů v silniční doprav ě k proměnlivým, 
cíleným rozši řováním železni ční sítě a zavedením mýtného.  
V[e] dne . 
 Za Radu 
 p ředseda/předsedkyně