Zvláštní zpráva Jsou preferenční 
obchodní režimy 
vhodným způsobem 
řízeny?CS 2014  č. 02
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-9241-838-0
doi:10.2865/61860
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 02
Zvláštní zpráva Jsou preferenční 
obchodní režimy 
vhodným způsobem 
řízeny?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Zkratky 
 Glosář
I–V  Shrnutí
1–19  Úvod
1–6 Preferenční obchodní režimy
7–14  Posouzení účinků režimů PTA Komisí
15–19  Dohled nad PTA a jejich kontrola
20–25  Rozsah a koncepce auditu
21–22  Posouzení hospodářských účinků režimů PTA
23–25  Dohled nad režimy PTA a jejich kontrola
26–106  Připomínky
26–53  Navzdory průběžným zlepšením Komise vhodným způsobem neposoudila všechny hospodářské 
účinky režimů PTA
27–31  Komise ne vždy prováděla posouzení všech hospodářských účinků režimů PTA
32–53  Provedená posouzení ve většině případů obsahovala nepřesnosti a nebyla v plném rozsahu užitečná nebo 
ucelená, došlo však ke zlepšením
54–55  Z průběžného hodnocení systému GSP vyplývá, že tato politika dosud nevytvořila všechny 
zamýšlené přínosy
56–80  Celní kontroly prováděné orgány vybraných členských států jsou slabé
58–67  Nedostatky ve strategii kontroly a v řízení rizika
68–73  Nedostatky v řízení správní spolupráce orgány vybraných členských států
03  
74–75  Systémy členských států pro řízení rizika ne vždy zahrnují sdělení v rámci vzájemné pomoci
76–80  V postupech pro výběr cla ve třech vybraných členských státech jsou chyby
81–99  Dohled Komise nad členskými státy a přijímajícími/partnerskými zeměmi v souvislosti s PTA 
vykazuje nedostatky
82–86  Komise provedla jen několik předchozích hodnocení a nerealizovala žádné monitorovací návštěvy 
v zemích požívajících výhod preferenčního režimu
87–89  Komise podnikla kroky, aby zajistila hladké fungování mechanismů správní spolupráce, problémy však 
přetrvávají
90–92  Šetření původu úřadem OLAF jsou důležitá, ale v následných finančních kontrolách jsou nedostatky
93–99  Nedostatečné využívání preventivních a reaktivních opatření na ochranu finančních zájmů EU
100–106  Právní ustanovení režimů PTA neskýtají dostatečné pojistky na ochranu finančních zájmů EU
100–103  Složitost kumulačních pravidel
104–105  Náhrada osvědčení o původu a průvodních osvědčení vlastními osvědčeními
106 Omezené právní pravomoci pro boj proti podvodům
107–120  Závěry a doporučení
 Příloha I – Statistické údaje o režimech PTA v roce 2011
 Příloha II – Přehled hodnocení ex ante  provedených Komisí u režimů PTA
 Příloha III –  Přehled průběžných hodnocení anebo hodnocení ex post  provedených Komisí 
u režimů PTA
 Příloha IV – Koncepce auditu ve vybraných členských státech
 Příloha V – Omezení modelu CGE
 Odpovědi Komise
04
 Zkratky
AKT : Africké, karibské a tichomořské státy
CCC : Celní kodex Společenství ( Community Customs Code )
CCIP : Prováděcí ustanovení k celnímu kodexu ( Customs Code Implementing Provisions )
CGE : Výpočetní model všeobecné rovnováhy ( Computable General Equilibrium Model )
CLWP : Program legislativní práce Komise ( Commission’s legislative work programme )
EPA : Dohoda o hospodářském partnerství ( Economic partnership agreement )
EU: Evropská unie
FAO : Organizace OSN pro výživu a zemědělství ( Food and Agricultural Organization of the United Nations )
FTA : Dohoda o volném obchodu ( Free trade agreement )
GSP : Všeobecný systém preferencí ( Generalised system of preferences )
GTAP : Projekt globální analýzy obchodu ( Global Trade Analysis Project )
HEP : Hodnocení ex post
ILO: Mezinárodní organizace práce ( International Labour Organization )
OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům ( European Anti‑Fraud Office )
PD: Posouzení dopadu
PDU : Posouzení dopadu na udržitelnost
PTA : Preferenční obchodní režimy ( Preferential trade arrangements )
SS: Správní spolupráce
TRIPS : Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví ( Agreement on Trade‑Related Aspects of 
Intellectual Property Rights )
TVZ : Tradiční vlastní zdroje
VP: Vzájemná pomoc
VPZ : Vzájemná pomoc v oblasti zemědělství nebo rybolovu
05
 Glosář
CARIFORUM : orgán sdružující státy AKT za účelem podpory a koordinace politického dialogu, spolupráce 
a regionální integrace, především v rámci dohody z Cotonou mezi státy AKT a Evropskou unií a rovněž v rámci 
dohody o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA a EU.
Celní kontroly : konkrétní úkony prováděné celními orgány s cílem zajistit správné uplatňování celních předpisů. 
K takovým úkonům může patřit kontrola zboží, ověřování nahlášených údajů a existence a pravosti elektronických či 
písemných dokumentů, kontrola účetnictví podniků a jiných záznamů, inspekce dopravních prostředků a zavazadel 
a další podobné úkony.
Celní prohlášení : úkon, jímž osoba projevuje vůli, aby bylo dané zboží propuštěno do určitého celního režimu.
Comext : statistická databáze obchodu se zbožím ze zemí Evropské unie a mezi nimi. Tyto statistiky zahrnují operace 
týkající se více než 11 000 druhů zboží klasifikovaných v kombinované nomenklatuře.
Kumulace : systém umožňující produkty pocházející ze země A dále zpracovat a přidávat do produktů pocházejících 
ze země B, jako kdyby pocházely ze země B. Pro výsledný produkt bude zemí původu země B. Opracování či 
zpracování původních produktů prováděné ve všech přijímajících/partnerských zemích nemusí být „dostatečným 
opracováním či zpracováním“, jak jsou stanoveny v seznamu pravidel.
Místní celní řízení : zjednodušený postup, kdy hospodářský subjekt obdrží zboží přímo ve svých prostorách (nebo 
na místě k tomu určeném) a celní prohlášení a propuštění zboží se realizuje většinou zápisem do vlastní evidence 
tohoto hospodářského subjektu.
Posouzení dopadu na udržitelnost (PDU) : nezávislá studie provedená externími konzultanty s cílem nabídnout 
vyjednavačům na důkazech založenou analýzu možných ekonomických, environmentálních a sociálních dopadů, 
které by obchodní dohoda mohla mít jak v EU, tak v partnerských zemích. Externí konzultanti jsou povinni řídit se 
pokyny a zadáním uvedenými v příručce Komise k nástroji Trade SIA pro posuzování dopadu na udržitelnost.
Posouzení dopadu : hodnocení ex ante  vypracované Komisí s cílem poskytnout tvůrcům politik doklady 
o výhodách a nevýhodách variant politik posouzením jejich potenciálního dopadu.
06 Glosář
Profil rizika : kombinace kritérií rizika a oblastí kontroly (např. druh zboží, země původu), z níž vyplývá existence 
rizika a která vede k návrhu provést kontrolní opatření. Jsou‑li taková kritéria vytvořena na úrovni EU podle rámce 
pro společné řízení rizika, jde o profily rizika EU.
Projekt globální analýzy obchodu (GTAP) : globální síť výzkumníků a tvůrců politik, která provádí kvantitativní 
analýzu problémů mezinárodní politiky. GTAP koordinuje Centrum pro globální analýzu obchodu na Purdue 
University. Projekt GTAP byl inspirován regionálním modelem CGE pro jednu zemi vyvinutým Australskou komisí 
pro průmysl v letech 1990–1991. Středobodem projektu globální analýzy obchodu je globální databáze mapující 
bilaterální obchodní toky, produkci, spotřebu a mezispotřebu komodit a služeb.
Promlčení celního dluhu : dlužník již nemůže být o svém celním dluhu uvědomen, neboť od data jeho vzniku 
uplynula doba tří let.
Řízení rizika / analýza rizika : systematická identifikace rizika a realizace všech opatření nutných k omezení 
expozice, nejlépe používáním automatizovaných technik pro zpracování dat. Sem patří činnosti jako sběr údajů 
a informací, analýza a vyhodnocování rizika, koncepce a realizace opatření a pravidelné monitorování a přezkum 
tohoto postupu a jeho účinků na základě mezinárodních, evropských a národních zdrojů a strategií.
Sdělení v rámci vzájemné pomoci : Komise poskytne členským státům informace o operacích, které jsou či se jeví 
být porušením celních nebo zemědělských právních předpisů, které jsou na úrovni EU obzvláště relevantní.
Správní spolupráce (SS) : výměna informací mezi přijímajícími/partnerskými zeměmi, Komisí a členskými státy, 
jejímž prostřednictvím přijímající/partnerské země informují Komisi o orgánech oprávněných vydávat osvědčení 
o původu či průvodní osvědčení a o vzorech používaných razítek a Komise tyto informace předává členským 
státům. Členské státy zasílají těmto orgánům žádosti o potvrzení platnosti anebo pravosti dokladů o preferenčním 
původu či průvodních osvědčení.
Systém všeobecných celních preferencí EU (GSP) : jednostranný obchodní mechanismus, jímž EU přiznává 
rozvojovým zemí a územím preferenční přístup na svůj trh v podobě snížení celních sazeb uvalovaných na zboží při 
jeho vstupu na trh EU. Standardní GSP poskytuje rozvojovým zemím a územím preferenční sazby na více než 6 200 
celních položek, zatímco zvláštní GSP na podporu udržitelného rozvoje, označovaný jako GSP +, nabízí další snížení 
sazeb, jejichž smyslem je pomoci rozvojovým zemím s ratifikací a uplatňováním mezinárodních dohod v těchto 
oblastech. Iniciativa „vše kromě zbraní“ stanoví pro všechny produkty z nejméně rozvinutých zemí bezkvótní 
a bezcelní přístup.
07 Glosář
Ušlé příjmy : příjmy, jichž se EU vzdává v důsledku celních preferencí přiznaných přijímajícím/partnerským zemím 
režimů PTA.
Výpočetní model všeobecné rovnováhy (CGE model) : kvantitativní ekonomický model používaný k simulaci 
reakcí ekonomiky na změny politiky v oblastech, jako je zdanění, migrace a obchodní politika. Funguje na základě 
předpokladu, že trhy v ekonomice, pokud není narušována šoky, tendují k rovnovážnému stavu a v zásadě vedou 
k efektivní alokaci zdrojů. První model CGE vytvořil Leif Johansen v roce 1960.
Zjednodušené celní prohlášení : zjednodušený postup, kdy hospodářský subjekt přeloží zboží k celnímu řízení 
a podá místo podrobného standardního celního prohlášení buď formulář pro zjednodušené celní prohlášení, nebo 
obchodní doklad (např. fakturu).
Zóny volného obchodu a celní unie : preferenční obchodní režimy, které jsou výjimkou z pravidla Všeobecné 
dohody o clech a obchodu (GATT) pro doložku nejvyšších výhod a Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), 
podle kterých si obchodní partneři vzájemně přiznávají preferenční přístup ke svým produktům a službám za 
účelem podpory vzájemného obchodu. Zatímco oba režimy vedou k vzájemné eliminaci cel a kvót na zakládajících 
územích a k diskriminaci obchodu s nečlenskými subjekty, druhý z nich předpokládá zavedení společného celního 
tarifu.
Způsob 4 : poskytování služeb v přeshraničním obchodním styku realizovaných na území obchodního partnera, 
přičemž dodavatel EU je přítomen jako fyzická osoba.
Ztracené příjmy : cla jako pohledávky, které již nelze inkasovat.
Žádosti REM‑REC : žádosti o prominutí/vrácení celního dluhu nebo o dodatečné nezaúčtování dovozního cla 
předložené Komisi celními orgány členských států podle článku 871 a 905 prováděcích ustanovení k celnímu 
kodexu.
08
I
Preferenční obchodní režimy (PTA) obchodním partne ‑
rům umožňují přiznat preferenční podmínky v rámci 
jejich vzájemného obchodu. Mohou být reciproční 
nebo jednostranné. Reciproční režimy snižují tarifní 
bariéry za účelem nárůstu objemu obchodu, zvyšo ‑
vání hospodářského růstu, zaměstnanosti a výhod 
pro spotřebitele u obou stran. U jednostranných 
režimů EU garantuje preference bez reciprocity s cílem 
poskytnout rozvojovým zemím přístup na trh EU, a tím 
přispět k eliminaci chudoby a podpoře udržitelného 
rozvoje.
II
Cílem auditu Komise bylo zhodnotit, zda Komise 
vhodným způsobem posoudila hospodářské účinky 
PTA a zda kontroly těchto režimů účinně zajišťují, že 
dovozy nemohou neoprávněně požívat výhod ply ‑
noucích z preferenční sazby, jež by ve svém důsledku 
snižovaly příjmy EU.
III
Účetní dvůr zjistil, že:
a) Komise vhodným způsobem neposoudila všechny 
hospodářské účinky režimů PTA. Využívání posou ‑
zení dopadu jako nástroje se však zvýšilo a bylo 
dosaženo pokroku v kvalitě prováděné analýzy;
b) z průběžného hodnocení GSP vyplývá, že tato 
politika dosud nevytvořila zamýšlené přínosy;
c) v celních kontrolách prováděných orgány vybra ‑
ných členských států jsou nedostatky;d) dohled Komise nad členskými státy a přijímajícími/
partnerskými zeměmi v souvislosti s PTA vykazuje 
nedostatky;
e) právní ustanovení režimů PTA nezahrnují dostateč ‑
né pojistky na ochranu finančních zájmů EU.
IV
Aby Komise zlepšila posuzování hospodářských účinků 
režimů PTA, měla by:
a) pokud řádně neodůvodní jiný postup, prová ‑
dět posouzení dopadu a posouzení dopadu na 
udržitelnost u všech režimů PTA, která poskytnou 
podrobnou, ucelenou a kvantifikovanou analýzu 
očekávaných hospodářských účinků, včetně odha ‑
du ušlých příjmů;
b)    pravidelně zapojovat do posuzování kvality zdrojů 
statických údajů, které se používají při posuzování 
dopadu na udržitelnost, Eurostat a zajistit, aby 
analýzy určené vyjednavačům byly prováděny 
včas;
c) provádět průběžná hodnocení a hodnocení ex post  
s cílem posoudit, nakolik režimy PTA s význam ‑
ným dopadem plní cíle politiky a jak zlepšit jejich 
výkonnost v klíčových hospodářských sektorech, 
včetně odhadu ušlých příjmů.Shrnutí
09
 Shrnutí
V
Aby Komise zlepšila ochranu finančních zájmů EU, 
měla by:
a) vytvořit pro režimy PTA evropské profily rizika, aby 
členské státy měly společnou koncepci analýzy 
rizika a aby byly sníženy ztráty pro rozpočet EU;
b) ověřovat, zda členské státy zdokonalují účinnost 
svých systémů pro řízení rizika a strategii kontroly 
s cílem snížit ztráty pro rozpočet EU;
c) vést členské státy k tomu, aby po obdržení sdělení 
v rámci vzájemné pomoci přijímaly vhodná pre ‑
ventivní opatření;
d) hodnotit a na základě rizika provádět monitorova ‑
cí návštěvy zemí požívajících výhod preferenčního 
režimu, zejména s ohledem na pravidla původu 
a kumulace;
e) vyžadovat, aby členské státy zlepšovaly kva ‑
litu informací poskytovaných v rámci správní 
spolupráce;
f) zlepšit finanční opatření navazující na šetření úřa ‑
du OLAF s cílem předcházet ztrátám pro rozpočet 
EU z důvodu promlčení;
g) posílit pozici EU v recipročních režimech PTA a více 
užívat preventivních a ochranných opatření a zahr ‑
nout je do všech budoucích obchodních dohod;
h) podporovat náhradu osvědčení o původu 
a průvodního osvědčení vlastními osvědčeními 
vývozců.
10
Úvod
Preferenční obchodní 
režimy
01 
Preferenční obchodní režimy (PTA) 
umožňují přiznat obchodním part ‑
nerům v rámci vzájemného obchodu 
preferenční podmínky. Mohou být 
reciproční nebo jednostranné. Reci ‑
proční režimy snižují celní překážky 
za účelem nárůstu objemu obchodu, 
zvyšování hospodářského růstu, za ‑
městnanosti a výhod pro spotřebitele 
u obou stran. U jednostranných režimů 
EU přiznává preference bez reciprocity 
a jejich cílem je poskytnout rozvojo ‑
vým zemím přístup na trh EU, a tím 
přispět k vymýcení chudoby a podpoře 
udržitelného rozvoje.
02 
Ke konci roku 2013 fungovalo 39 re ‑
žimů PTA, které pokrývaly obchodní 
vztahy mezi EU a 180 zeměmi a úze ‑
mími. V roce 2011 činila hodnota zboží 
dovezeného do EU v rámci těchto 
režimů více než 242 miliard EUR, což 
odpovídá 14 % dovozů do EU. V  pří-
loze I  je uveden přehled údajů pro 
10 členských států, které v daném roce 
v rámci režimů PTA dovážely nejvíce, 
a 10 přijímajících/partnerských zemí, 
které v daném roce v rámci režimů PTA 
nejvíce vyvážely.03 
Podle Smlouvy o fungování EU1 je spo ‑
lečná obchodní politika ve výhradní 
kompetenci Unie. Postup pro ustavení 
režimu PTA stanoví články 206 a 207.
04 
Za vyjednání režimů PTA a posouze ‑
ní jejich hospodářských, sociálních 
a environmentálních dopadů odpovídá 
Komise, jež rovněž dohlíží na to, jak je 
členské státy a přijímající/partnerské 
země provádějí.
05 
Hlavní odpovědnost za dohled nad 
mezinárodním obchodem EU ne ‑
sou celní orgány členských států, jež 
zejména provádějí opatření zajišťující 
finanční zájmy EU a ochraňují tyto 
zájmy před nekalými nebo nelegálními 
obchodními praktikami za současné 
podpory legitimního obchodu.1 Čl. 3 odst. 1 písm. e) a čl. 3 
odst.  2 SFEU.
11 Úvod
06 
Orgány přijímajících/partnerských 
zemí odpovídají za kontrolu dodržová ‑
ní těchto režimů, a hrají tedy význam ‑
nou roli při prvotním určení původu 
produktů.
Posouzení účinků režimů 
PTA Komisí
07 
Existují dva typy hodnocení ex ante , 
jež se používají jako podpora rozhodo ‑
vacích procesů v obchodních věcech: 
posouzení dopadu (PD) a posouzení 
dopadu na udržitelnost (PDU). Posou ‑
zení dopadu jsou nástrojem využíva ‑
ným v celé Komisi, který podporuje 
rozhodování u iniciativ s očekávanými 
významnými dopady. Posouzení do ‑
padu na udržitelnost jsou specifickým 
nástrojem pro obchod, který umožňuje 
podrobnější analýzu obchodních do ‑
hod, jež jsou předmětem jednání.
08 
V roce 20022 zavedla Komise PD, aby 
pomohla identifikovat hlavní možnosti, 
jak dosáhnout zamýšlených cílů politi ‑
ky, a analyzovat jejich pravděpodobný 
dopad v hospodářské, sociální a envi ‑
ronmentální oblasti. PD rovněž stanoví 
rámec pro monitorování a hodnocení. 
PD provádí Komise před tím, než Rada 
navrhne mandát k jednání schválit.09 
Od roku 2003 Komise, aby dostála 
právním závazkům3 nebo vlastním pra ‑
vidlům4, vyžaduje provádění hodnoce ‑
ní ex ante  nebo PD. Děje se tak proto, 
že režimy PTA s sebou nutně nesou 
snížení příjmů do rozpočtu EU (ušlé 
příjmy), a jde tedy o zásadní politické 
návrhy s hospodářskými dopady v EU 
i za jejími hranicemi (více viz podrob ‑
nosti v  příloze II ).
10 
V roce 1999 se Komise rozhodla za ‑
komponovat otázku udržitelného roz ‑
voje do obchodních jednání a vytvořila 
nový hodnoticí nástroj pro posuzování 
dopadu na udržitelnost nazvaný Trade 
SIA5.
11 
Po oficiálním zahájeni obchodních jed ‑
nání, ale ještě před podpisem dohody 
o režimu PTA zadá Komise externím 
konzultantům vypracování PDU. Tyto 
studie se pak používají jako nástroj 
politiky pro posuzování hospodář ‑
ských, sociálních a environmentálních 
dopadů obchodních jednání ex ante .
12 
Průběžná hodnocení a hodnocení ex 
post  posuzují skutečné dopady prová ‑
dění režimů PTA. Podle názoru Účetní ‑
ho dvora by se měly provádět u všech 
režimů PTA s významným hospodář ‑
ským, sociálním a environmentálním 
dopadem ideálně po třech letech od 
zavedení daného režimu. Tato hodno ‑
cení umožňují tvůrcům politik, zain ‑
teresovaným stranám a evropským 
daňovým poplatníkům posoudit, zda 
PTA skutečně plní své politické cíle.2 KOM(2002) 276 v konečném 
znění ze dne 5. června 2002.
3 Podle článku 21 pod nadpisem 
„Zásada řádného finančního 
řízení“ v nařízení Komise 
(ES, Euratom) č. 2342/2002 
ze dne 23. prosince 2002 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002, kterým se 
stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu 
Evropských společenství, 
v platnosti od 1.1.2003  
(Úř. věst. L 357, 31.12.2002,  
s. 1). Od 22. srpna 2006 se však 
podle tohoto článku vyžadují 
hodnocení ex ante  pouze 
u „programů nebo činností 
vyžadujících rozpočtové 
výdaje“.
4 KOM(2002) 276 v konečném 
znění, s účinností od 
roku 2003, a KOM(2005) 12 
v konečném znění ze dne 
26. ledna 2005, Strategické cíle 
2005–2009.
5 Předmluva bývalého komisaře 
pro obchod P . Mandelsona 
k příručce k nástroji Trade SIA 
pro posuzování dopadu na 
udržitelnost.
12 Úvod
13 
Komise ve svém sdělení „Obchod, růst 
a celosvětové záležitosti – Obchodní 
politika jako klíčový prvek strategie 
EU 2020“6 uvádí, že posouzení ex post  
se budou provádět s cílem systema ‑
tičtěji monitorovat dopady stávajících 
režimů PTA (viz podrobnější informace 
v příloze III ).
14 
Ušlé příjmy jsou příjmy, jichž se EU 
vzdává v důsledku preferenčních sazeb 
přiznaných přijímajícím/partnerským 
zemím režimů PTA. Hodnocení ušlých 
příjmů  ex ante  a ex post  Komisi umož ‑
ňuje zlepšit finanční řízení rozpočtu EU 
tím, že rozpočtovému orgánu posky ‑
tuje přesnou roční prognózu výběru 
cla a výpočet rozpočtových nákladů 
souvisejících s režimy PTA.
Dohled nad PTA a jejich 
kontrola
15 
Celní orgány členských států, orgá ‑
ny přijímajících/partnerských zemí 
a Komise by měly PTA řídit společně 
a spolupracovat, aby zajistily plně ‑
ní podmínek nutných pro přiznání 
preferenčního režimu. Tyto tři skupiny 
orgánů odpovídají za ochranu finanč ‑
ních zájmů EU, jež má podobu před ‑
cházení rozpočtovým ztrátám z důvo ‑
du dovozu zboží, jež na preferenční 
sazební zacházení v rámci režimů PTA 
nemá nárok.16 
Potvrzování a ověřování preferenčního 
statusu produktů je klíčové a vyžadu ‑
je podrobné kontroly původu zboží 
a účinnou správní spolupráci s vyváže ‑
jícími zeměmi.
17 
K potvrzení skutečnosti, že produkty 
pocházejí z dané země, jež má nárok 
na preferenční zacházení, a tedy spl ‑
ňuje kritéria pro obchodní preference, 
se používají pravidla původu7. Tato 
pravidla mají tři složky:
a) složku8 původu (která kategorizuje 
produkty podle místa výroby);
b) zásilkový standard (který zajišťuje, 
že s produkty není manipulováno 
tak, že se vyžaduje přímá dopra ‑
va mezi zemí původu a EU nebo 
přímo ustanovením tzv. zásady 
zákazu manipulace s produkty);
c) dokumentační standard (je nutno 
poskytnout adekvátní dokumenta ‑
ci k původu produktu).6 KOM(2010) 612 v konečném 
znění ze dne 9. listopadu 2010.
7 V každé dohodě je uveden 
seznam postupů pro 
opracování či zpracování, 
jež budou provedena na 
nepůvodních materiálech, aby 
vyrobený produkt mohl získat 
status původu.
8 Pravidla původu EU vycházejí 
z kritérií zpracování: aby zboží 
mělo preferenční původ určité 
země, musí být v této zemi 
vytvořeno ve své úplnosti 
(např. zde vyrůst nebo být 
vytěženo), nebo pokud 
tomu tak není, musí zde být 
v dostatečné míře zpracováno.
13 Úvod
18 
Příklad postupu, jímž se stanovuje, zda 
jsou produkty způsobilé pro preferenč ‑
ní zacházení, je uveden v  diagramu  1.19 
Při potvrzování pravosti dokladů o pů ‑
vodu a způsobilosti exportovaných 
produktů se využívá správní spolu ‑
práce mezi orgány členských států, 
přijímajícími/partnerskými zeměmi 
a Komisí. Přiznání nebo odmítnutí celní 
preference, o niž dovozce žádá, bude 
povětšinou záviset na výsledcích to ‑
hoto řízení. Sled kontrol preferenčního 
obchodu zobrazuje  diagram 2 .
Postup, jímž se stanovuje, zda jsou produkty způsobilé pro preferenční celní 
zacházení v rámci GSP
1) Jsou produkty dostatečně
     opracované (seznam postupů)?2) Uplatňují se pravidla     o kumulaci původu?Byly produktyzcela získány?Splňuje podmínky 
pro formulář A
nebo prohlášení na faktuře.
ANO
Jaké pravidlo je uvedeno v seznamu?
Je produkt v souladu s tímto pravidlem?
Bez preferenčního zacházeníNe,
produkt tuto podmínku
nesplňuje.Uplatňuje se obecné
toleranční pravidlo?
(Produkt může obsahovat
i nepůvodní materiály.)Ano, produkt tuto
podmínku splňuje.ANOANONE
NENEDiagram 1
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
14 Úvod Diagram 2Sled kontrol režimu PTA
Země dovozu (členský stát X)
Dovozce podá celní
dovozní prohlášení
s kódy preferencí 2XX,
3XX nebo 4XX
v rámečku 36 JSD.
Zboží dorazí
do prostor dovozce
nebo jeho zákazníka.Dovozce je povinnen
záznamy
o preferenčnímpůvodou
zboží archivovat a vést
je v účetnictví po dobu
tří let od konce roku,
v němž došlo
k dovozu. 
Celní úřad provádí
náhodné a na riziku
založené fyzické
a dokumentární kontroly,
aby ověřil splnění
preferenčních podmínek.Vývozce požádá
o osvědčení
o preferenčním
původu nebo vydá
prohlášení na faktuře.
Zboží
je dopraveno
přímo do členského
státu X.Doklad o preferenčním původu
je zaslán dovozci.
Vývoz
 
---------------------------------------------- 
Celní úřad provádí
náhodné a na riziku
založené kontroly a audity
ex post v prostorách
obchodníka a kontroluje
jeho účetní evidenci.
Je-li to potřeba,
celní úřad zasílá přijímající
zemi žádosti v rámci SS.Příslušné orgány
zkontrolují, že zboží
má preferenční původ,
a vydají osvědčení,
je-li to na místě.
Příslušné orgány musí
na žádost v rámci SS
odpovědět do šesti měsíců
od jejího obdržení nebo
nejpozději do čtyř měsíců
od obdržení upomínky.Správní spolupráce (SS)
Zboží
je propuštěno
do volného oběhu.DovozVyvážející přijímající země (není členem EU)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
15
20 
Cílem auditu Účetního dvora bylo 
zhodnotit, zda Komise vhodným způ ‑
sobem posoudila hospodářské účinky 
PTA9 a zda kontroly těchto režimů zajiš ‑
ťují, že dovozy nemohou neoprávněně 
požívat výhod plynoucích z prefe ‑
renční sazby, což by ve svém důsledku 
snížilo příjmy EU.
Posouzení hospodářských 
účinků režimů PTA
21 
Účetní dvůr zkoumal hodnocení ex 
ante  a ex post  prováděná Komisí nebo 
jejím jménem v souvislosti s předpo ‑
kládanými nebo skutečnými hospo ‑
dářskými účinky. Účetní dvůr za tímto 
účelem analyzoval dostupnou doku ‑
mentaci Komise u vzorku 44 režimů 
PTA10, zejména všechny zprávy k PD, 
studie PDU, hodnocení ex post  a me ‑
chanismy budoucího monitorování. 
Přehled těchto režimů PTA je uveden 
v přílohách II  a III.
22 
Při posuzování kvality těchto hod ‑
nocení se zohledňovaly požadavky 
stanovené v pokynech k PD a PDU, 
zprávy výboru pro posuzování dopa ‑
dů, výkazy o činnosti a výroční zprávy 
o činnosti Komise a její relevantní 
sdělení k obchodním záležitostem. 
Zvláštní pozornost byla věnována zejména tomu, jak Komise zajišťovala 
robustnost datových zdrojů používa ‑
ných při těchto hodnoceních, a také 
jakými opatřeními reagovala na před ‑
chozí zjištění a doporučení Účetního 
dvora v souvislosti s PD11 a Evropského 
hospodářského a sociálního výbo ‑
ru v souvislosti s PDU12. Účetní dvůr 
rovněž ověřoval, zda z hodnocení ex 
post  vyplývá, že režimy PTA dosahují 
zamýšlených přínosů.
Dohled nad režimy PTA 
a jejich kontrola
23 
Účetní dvůr zkoumal účinnost mecha ‑
nismů dohledu a kontroly u režimů 
PTA prováděných příslušnými orgány 
v pěti členských státech13, které před ‑
stavovaly dvě třetiny celkové hodnoty 
dovozů v rámci režimů PTA, jež v roce 
2011 těžily z preferenčních sazeb ‑
ních opatření, a to prováděním testů 
popsaných v  příloze IV . Audit zahrnul 
strategii kontroly a řízení rizika, fungo ‑
vání mechanismů správní spolupráce 
a postupy pro výběr případných splat ‑
ných tradičních vlastních zdrojů.9 U jednostranných PTA 
a EPA, které mají silný prvek 
udržitelného rozvoje, byla 
věnována náležitá pozornost 
analýze sociálních dopadů 
i dopadů na životní prostředí.
10 Z toho 39 představuje všechny 
režimy PTA, které byly v době 
provádění auditních prací 
v platnosti, a pět představuje 
ty, které dosud nebyly 
v platnosti.
11 Zvláštní zpráva Evropského 
účetního dvora č. 3/2010 
Posuzování dopadů 
v orgánech EU: napomáhá 
při rozhodování? ( http://eca.
europa.eu ).
12 Stanoviska Evropského 
hospodářského a sociálního 
výboru č. 818/2011 Posouzení 
dopadů na udržitelnost 
a obchodní politika EU 
a č. 1612/2011 Role občanské 
společnosti v rámci dohody 
o volném obchodu mezi 
EU a Indií ( http://www.eesc.
europa.eu ).
13 Německo, Španělsko, Francie, 
Itálie a Spojené království. 
Těchto pět členských států 
mělo v roce 2010 největší 
objemy dovozů v rámci 
režimů PTA.Rozsah a koncepce  
auditu
16 Rozsah a koncepce auditu 
24 
Účetní dvůr posuzoval hodnocení 
Komise ex ante  a monitorování ex post  
v přijímajících/partnerských zemích, 
její roli v mechanismech správní spolu ‑
práce, inspekce celních orgánů člen ‑
ských států, přezkum šetření původu 
prováděných úřadem OLAF a upuštění 
od žádostí o výběr cla a dále adekvát ‑
nost platného právního rámce s cílem 
zajistit úplné inkaso příjmů.
25 
Činnosti Komise v oblasti dohledu 
a kontroly režimů PTA byly posuzovány 
na základě platných právních ustano ‑
vení, příslušných prohlášení o poslání, 
výkazů o činnosti a sdělení Komise 
o pravidlech původu a režimech PTA. 
Pozornost byla věnována tomu, jakými 
opatřeními reagovala na předchozí 
zjištění a doporučení Účetního dvora 
týkající se režimů PTA14.14 Výroční zpráva Evropského 
účetního dvora za rozpočtový 
rok 2003, kapitola 3, bod 3(30) 
(Úř. věst. C 293, 30.11.2004, 
s. 1).
17
 Připomínky
Navzdory průběžným 
zlepšením Komise 
vhodným způsobem 
neposoudila všechny 
hospodářské účinky 
režimů PTA
26 
Komise měla vhodným způsobem po ‑
soudit hospodářské účinky režimů PTA 
jak ex ante, tak  ex post (viz body 7–14).
Komise ne vždy prováděla 
posouzení všech 
hospodářských účinků 
režimů PTA
Posouzení dopadu nebo 
hodnocení ex ante
27 
U sedmi ze 13 režimů PTA nebyla 
vypracována posouzení dopadu ani 
hodnocení ex ante , i když v těchto 
případech existovala povinnost vyplý ‑
vající z právních přepisů či formální 
závazek takové posouzení či hodnoce ‑
ní provést. Další podrobné informace 
jsou uvedeny v  příloze  II.
28 
U šesti PD kontrolovaných Účetním 
dvorem se účinek různých návrhů poli ‑
tiky na příjmy EU odhadoval15 pouze na 
základě analýzy dopadu na všeobecný 
systém preferencí (GSP)16.Posouzení dopadu na 
udržitelnost
29 
U pěti z 28 režimů PTA, u nichž exi ‑
stoval závazek vypracovat PDU, ne ‑
byla tato posouzení vypracována (viz 
podrobné údaje v  příloze II ). Odhad 
ušlých příjmů nebyl proveden u žád ‑
ného PDU kontrolovaného Účetním 
dvorem.
Průběžná hodnocení anebo 
hodnocení ex post
30 
Přestože u platných 27 režimů PTA 
měla být v souladu se závazkem 
Komise a zásadou řádného finančního 
řízení a veřejné kontroly provedena 
průběžná hodnocení anebo hodnocení 
ex post , u 16 z nich se tak nestalo17 (viz 
podrobné údaje v  příloze III ).
31 
Z 27 režimů PTA, které byly před ‑
mětem přezkumu Účetního dvora 
a u nichž má Účetní dvůr za to, že 
u nich mělo být provedeno hodnocení 
ex post , byl proveden pouze odhad 
ušlých příjmů u GSP . Ze statistické 
zprávy Komise o GSP18 vyplývá, že za 
období 2006–2009 činil dopad na roz ‑
počet EU 8,6 miliardy EUR, což předsta ‑
vuje téměř 14 % cla vybraného v tomto 
období. Komise nevysvětlila, jakým 
výpočtem k této částce dospěla.15 V PD (SEK(2011) 536 
v konečném znění) týkajícím 
se GSP, který nabyl účinnosti 
1. ledna 2014, se uvádí odhady, 
z nichž vyplývá, že s ohledem 
na kombinovaný dopad 
vývozů některý bývalých 
příjemců, u nichž se nyní 
uplatňují vyšší sazby, a nárůst 
vývozů ze třetích zemí, u nichž 
se již tyto sazby uplatňují, 
by v případě preferenčního 
zacházení v porovnání 
se základním scénářem celní 
příjmy v krátké době vzrostly 
v řádu 2 miliardy EUR (viz 
příloha 6.4 a tabulka 6 ‑4). 
Aktuální příjmy z cla nyní činí 
přibližně 19 miliard EUR.
16 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 978/2012 ze dne 25. října 
2012 o uplatňování systému 
všeobecných celních 
preferencí a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst.  
L 303, 31.10.2012, s. 1).
17 Režimy PTA s Tureckem, 
EHP , Švýcarskem, Bývalou 
jugoslávskou republikou 
Makedonií, Chorvatskem, 
Albánií, Černou Horou, Bosnou 
a Hercegovinou, Srbskem, 
Libanonem, okupovaným 
palestinským územím, 
Sýrií, CARIFORUM (zeměmi 
Karibiku), tichomořskými 
státy, zámořskými zeměmi 
a územími a Moldavskem.
18 KOM(2011) 272 v konečném 
znění ze dne 17. května 2011.
18 Připomínky
Provedená posouzení ve 
většině případů obsahovala 
nepřesnosti a nebyla 
v plném rozsahu užitečná 
nebo ucelená, došlo však ke 
zlepšením
Posouzení dopadu nebo 
hodnocení  ex ante
32 
Dle pokynů19 Komise k PD by všechny 
dopady měly být pokud možno vyčís ‑
leny a peněžně vyjádřeny s pomocí ro ‑
bustních metod a spolehlivých údajů.
33 
Za účelem podpory kvality PA byl v Ko ‑
misi ke konci roku 2006 zřízen výbor 
pro posuzování dopadů. Oddělení 
interního auditu Generálního ředitel ‑
ství Komise pro obchod dále provedl 
v roce 2007 audit PA a PDU.
34 
Účetní dvůr analyzoval šest PD20 
provedených u 13 režimů PTA, u nichž 
se domnívá, že PD bylo nutné (další 
podrobné údaje naleznete v  příloze  II), 
a zjistil následující nedostatky.
Nedostatky týkající se 
robustnosti výpočtu dopadů 
v posouzeních dopadu
35 
Ze šesti kontrolovaných PA pouze 
posouzení dopadu týkající se nařízení 
č. 978/2012 o GSP uvádělo ucelenou 
analýzu hospodářských účinků v přijí ‑
majících zemích vycházející z robust ‑
ních datových zdrojů.36 
Hospodářské dopady režimu PTA 
s Korejskou republikou uvedené 
v příslušném PD21 vycházejí ze studie 
realizované externími konzultanty22. 
V této studii byl jako zdroj dat použit 
výpočetní model všeobecné rovnová ‑
hy (CGE) a databáze projektu globál ‑
ní analýzy obchodu (GTAP), jejichž 
přirozená omezení a nedostatky jsou 
uvedeny níže v bodech 44–46.
37 
K šesti zkoumaným PD byly poté, co 
výbor pro posuzování dopadů zahájil 
v roce 2007 činnost, vypracovány dvě 
zprávy o PD týkající se GSP . Tyto zprávy 
byly výboru řádně předloženy ke kon ‑
trole kvality. Doporučení výboru týka ‑
jící se zlepšení kvality návrhů těchto 
zpráv Komise z větší části zohlednila, 
a jejich opětovná kontrola tedy nebyla 
nutná.19 Pokyny Evropské komise 
k posuzování dopadu ze 
dne 15.1.2009 (SEK(2009) 
92) a předchozí pokyny 
k posuzování dopadu ze dne 
15.6.2005 (SEK(2005) 791).
20 PD týkající se Střední Ameriky, 
Andského společenství, 
Korejské republiky a Indie, 
nařízení Rady (ES) č. 732/2008 
ze dne 22. července 2008 
o uplatňování systému 
všeobecných celních preferencí 
pro období od 1.  ledna 2009 
do 31. prosince 2011 a o změně 
nařízení (ES) č. 552/97, 
č. 1933/2006 a nařízení 
Komise (ES) č. 1100/2006 
a (ES) č. 964/2007 (Úř. věst. 
L 211, 6.8.2008, s. 1) a nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 
25. října 2012 o uplatňování 
systému všeobecných celních 
preferencí a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. 
L 303, 31.10.2012, s. 1).
21 Pracovní dokument 
útvarů Komise přiložený 
k dokumentu doporučení 
k rozhodnutí Rady opravňující 
Komisi vyjednat jménem 
ES a jeho členských států 
dohodu o volném obchodu 
s Korejskou republikou, 
posouzení dopadu ze dne 
27.11.2006 (SEK(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois: Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea  (Hospodářský dopad 
možné dohody o volném 
obchodu mezi EU a Jižní 
Koreou), březen 2007.
19 Připomínky
Příklad významu ratifikace a účinného provádění klíčových mezinárodních úmluv 
o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí 
veřejných
Dne 24. dubna 2013 se v Bangladéši zřítila osmipatrová budova, v níž sídlilo několik textilních továren (Rana 
Plaza). V důsledku tohoto neštěstí zemřelo 1 129 dělníků. Toto neštěstí posílilo přesvědčení veřejnosti, že 
obchod EU s rozvojovými zeměmi by měl nejen zajišťovat levnou dodávku oděvů pro evropské firmy a spo ‑
třebitele, ale že tyto oděvy by také měly být vyráběny za pracovních podmínek, jež jsou v souladu s meziná ‑
rodními normami, jako např. základními pracovními normami Mezinárodní organizace práce. Dne 8. července 
2013 Komise spolu s bangladéšskou vládou a ILO zahájila společnou iniciativu („Compact“) za lepší pracovní, 
hygienické a bezpečnostní podmínky pro pracovníky v bangladéšských textilních továrnách.Rámeček 123 KOM(2004) 461 v konečném 
znění ze dne 7. července 2004. 
Viz také plán realizace ( http://
ec.europa.eu/governance/
impact/planned_ia/docs/88_
trade_gsp_regulation_en.pdf ) 
a SEK(2011) 536 v konečném 
znění ze dne 10. května 2011 
(odkazuje na nařízení 
č. 978/2012 o GSP).
24 SEK(2011) 536 v konečném 
znění.
25 Viz příloha 6 SEK(2011) 536 
v konečném znění.
26 KOM(2002) 276 v konečném 
znění a pokyny k PD.
27 PD týkající se Střední Ameriky, 
Andského společenství, 
Korejské republiky a Indie.Nedostatky týkající se 
užitečnosti a úplnosti PD
38 
K cílům GSP patří boj proti globál ‑
ní chudobě, podpora udržitelného 
rozvoje a zajišťování lepší ochrany fi ‑
nančních a hospodářských zájmů EU23. 
Posouzení dopadu režimu GPS, který 
byl zahájen 1. ledna 201424, pokrývá 
obecný cíl GSP , kterým je podpora 
udržitelného rozvoje a dobré řízení 
a správa, pouze u 10 z 85 potenciálních 
přijímajících zemí25. Potřeba ratifikovat 
a účinně provádět klíčové meziná ‑
rodní úmluvy o lidských a pracovních 
právech, ochraně životního prostředí 
a řádné správě věcí veřejných byla 
posouzena u těchto deseti zemí, ale 
nikoliv u ostatních přijímajících zemí 
(viz rámeček  1).39 
Stanovení hlavních ukazatelů pro mo ‑
nitorování s cílem následně zhodnotit, 
čeho bylo dosaženo, je klíčovým kro ‑
kem v procesu posuzování dopadu26.
40 
Součástí všech šesti PD prověřovaných 
Účetním dvorem byly i monitorovací 
mechanismy. U čtyř z nich27 však Komi ‑
se nespecifikovala načasování, rozsah 
a ukazatele pro posouzení účinnosti 
preferované možnosti, ani kdo bude 
odpovídat za její realizaci.
20 Připomínky
41 
Nutnost takových monitorovacích 
opatření zdůraznil v souvislosti s re ‑
žimem PTA mezi EU a Indií i Evropský 
hospodářský a sociální výbor. Evropský 
hospodářský a sociální výbor28 doporu ‑
čil, „aby byly okamžitě provedeny nové 
studie, jež vezmou jasně v potaz skuteč ‑
ný dopad dohody o volném obchodu 
na občanskou společnost v EU a v Indii 
(zejména na [způsob]  4, malé a střední 
podniky, pracovní práva, ženy, ochranu 
spotřebitelů, neformální ekonomiku, 
zemědělství, chudobu a dopady na 
dostupnost zásadně důležitých výrobků, 
jako jsou např. životně důležité léky).“
42 
Posouzení dopadu týkající se režimu 
GSP , který byl zahájen 1. ledna 2014, 
uvádí jako jeden z cílů GSP29 lepší zajiš ‑
tění finančních a hospodářských zájmů 
EU. Navzdory tomu, že většina podvo ‑
dů, které OLAF vyšetřoval v souvislosti 
s režimy PTA, se týkala přijímajících 
zemí GSP , nemají ukazatele Komise 
pro monitorování účinnosti žádnou 
souvislost s podvody a krácením cla. 
Zúčastněné strany tedy nemají mož ‑
nost kontrolovat zranitelnost GSP vůči 
podvodům, ani měřit případná zlepše ‑
ní v boji proti podvodům a krácení cla.Posouzení dopadu na 
udržitelnost
43 
Účetní dvůr analyzoval 10 PDU30 a zjis ‑
til přitom níže uvedené nedostatky.
Nedostatky týkající se 
robustnosti kvantifikace 
dopadů v posouzeních dopadu 
na udržitelnost
44 
Externí konzultanti při posuzování 
dopadu na udržitelnost používají vý ‑
početní model všeobecné rovnováhy 
(CGE) vycházející z databáze projektu 
analýzy globálního obchodu (GTAP). 
Tento model hojně používají mezi ‑
národní organizace. Má však určitá 
omezení (viz příloha V ).
45 
Účetní dvůr zjistil, že GTAP pracuje se 
zastaralými daty31, jejichž konzistent ‑
nost a spolehlivost nebyla dostatečně 
ověřena. Její využití může tedy v po ‑
souzeních dopadu na udržitelnost 
vést k chybným závěrům. Komise má 
omezenou jistotu o konzistentnosti 
statistického rámce různých regionů, 
členských států EU a přijímajících/part ‑
nerských zemí.28 Stanovisko Evropského 
hospodářského a sociálního 
výboru č. 1612/2011.
29 Podle SEK(2011) 536 
v konečném znění.
30 PDU týkající se preferenčních 
obchodních režimů Chile, 
šesti dohod o hospodářském 
partnerství se zeměmi 
AKT, Střední Ameriky, 
Andského společenství, 
evropsko‑středomořských 
dohod o volném obchodu 
s devíti zeměmi, Korejskou 
republikou, společným 
jihoamerickým trhem 
(Mercosur), Indií a Kanadou 
a prohloubené a komplexní 
zóny volného obchodu 
(DCFTA) s Marokem.
31 Pro účely modelu CGE se 
pro každý region kompilují 
matice sociálního účetnictví, 
v posledních verzích GTAP 
však využití technických 
koeficientů a struktur komodit 
pro konečné a průběžné užití 
vychází z tabulek dodávek 
a využití při běžných cenách 
referenčního roku 2000, i když 
Eurostat (statistický úřad 
Komise) má v současné době 
k dispozici údaje za roky 2007, 
2008  a 2009.
21 Připomínky
46 
K vydávání stanovisek o kvalitě těchto 
údajů pro členské státy je nejlépe kva ‑
lifikován Eurostat a národní statistické 
úřady, GŘ pro obchod však o jejich 
stanovisko ke kvalitě údajů používa ‑
ných v GTAP nepožádalo. Účetní dvůr 
ve své zvláštní zprávě č. 3/201032 uvádí, 
že interní zdroje Komise jako Eurostat 
se k vyhodnocení dostupnosti konkrét ‑
ních údajů z členských států pro účely 
posouzení dopadů či jejich získání 
(např. ve spolupráci s národními statis ‑
tickými úřady) aktivně nevyužívají.
Nedostatky související 
s užitečností a úplností PDU
47 
Včasnost posouzení dopadu na udr ‑
žitelnost je velmi důležitá z hlediska 
jeho užitečnosti pro vyjednavače. 
V jednom případě byla však dohoda 
o režimu PTA s Chile podepsána ještě 
před dokončením posouzení dopadu 
na udržitelnost.
48 
PD a PDU analyzují dopady PTA na 
zemědělství. Dopad společné země ‑
dělské politiky na místní ekonomiky 
partnerských zemí se však hodnotil 
pouze v rámci posouzení dopadu na 
udržitelnost regionálního obchodu se 
státy Karibiku, zatímco zprávy meziná ‑
rodních organizací (ILO33, FAO34) uvádě ‑
jí negativní dopady, zejména u dohod 
o hospodářském partnerství (EPA)35.49 
Posouzení dopadu na udržitelnost 
týkající se dohod o hospodářském 
partnerství z roku 2007 se nezabývá 
otázkami, které řešila jiná PDU, jako 
dopad kapitoly týkající se práv dušev ‑
ního vlastnictví na veřejné zdraví, pro ‑
tože omezení přístupu ke generickým 
léčivým přípravkům může mít negativ ‑
ní dopad na možnosti vlády zlepšovat 
stav veřejného zdraví. Tato skutečnost 
zpochybňuje úplnost provedené ana ‑
lýzy, protože Komise v tomto smyslu 
zapracovala do znění dohody náležité 
pojistky36.
Průběžná hodnocení anebo 
hodnocení  ex post
50 
Účetní dvůr analyzoval všechna hod ‑
nocení ex post  provedená do konce 
roku 201237, která se týkala režimů PTA, 
a zjistil následující skutečnosti.
Kvantifikace dopadů 
v některých průběžných 
hodnoceních anebo 
hodnoceních ex post
51 
Účetní dvůr zjistil, že v rámci hod ‑
nocení ex post  u režimu PTA s Chile 
a hodnocení systému GSP EU v polo ‑
vině období byla provedena ucelená, 
kvantitativní a na důkazních informa ‑
cích založená analýza hospodářských 
účinků. Při obou hodnoceních byly 
spolu s ekonometrickými odhady 
využity simulace CGE (viz body 44–46 
a příloha III ).32 Viz bod 70 zvláštní zprávy 
č. 3/2010.
33 ILO, Trade and employment 
from Myths to facts  (Obchod 
a zaměstnanost: od mýtů 
k faktům), 2011.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements  
(Zemědělský rozměr dohod 
o hospodářském partnerství 
mezi zeměmi AKT a EU) , 2006 .
35 Režimy PTA, kterými se vytváří 
dohody o volném obchodu 
mezi EU a státy AKT.
36 Podle čl. 139 odst. 2 EPA 
mezi státy CARIFORA na 
straně jedné a Evropským 
společenstvím a jeho 
členskými státy na straně 
druhé: „Smluvní strana ES 
a signatářské státy CARIFORA 
se dohodly, že se zásady 
stanovené v článku 8 dohody 
TRIPS budou vztahovat na 
tento oddíl. Smluvní strany 
dále uznávají, že přiměřené 
a účinné prosazování práv 
duševního vlastnictví by 
mělo zohledňovat rozvojové 
potřeby států CARIFORA, 
poskytovat rovnováhu práv 
a závazků mezi nositeli práv 
a uživateli a umožnit smluvní 
straně ES a signatářským 
státům CARIFORA chránit 
veřejné zdraví a výživu. Žádné 
ustanovení této dohody nelze 
vykládat tak, že by omezovalo 
schopnost smluvních 
stran a signatářských států 
CARIFORA podporovat přístup 
k lékům.“
37 Hodnocení evropského 
systému GSP v polovině 
období, zpráva 
o hospodářské integraci 
v evropsko‑středomořské 
oblasti, hodnocení 
hospodářského dopadu 
obchodního pilíře asociační 
dohody EU‑Chile a hodnocení 
ex post  šesti dohod EU 
o volném obchodu.
22 Připomínky
Nedostatky týkající se úplnosti 
průběžných hodnocení anebo 
hodnocení ex post
52 
Hodnocení ex post šesti režimů PTA38 
omezuje analýzu hospodářských 
dopadů na obchodní toky a zdůraz ‑
ňuje jejich účinky na partnerské země. 
Komise neprovedla žádnou odvět ‑
vovou analýzu a obchodní toky jsou 
rozděleny jen na úroveň zemědělských 
a průmyslových produktů.
53 
Součástí zprávy o hodnocení ex post  
u evropsko‑středomořských zemí39 
je důkladná analýza hospodářských 
účinků liberalizace obchodu. Přida ‑
ná hodnota režimu PTA nad rámec 
základního scénáře v EU nicméně 
nebyla stanovena. Nebyla provedena 
ani žádná analýza nákladů a přínosů, 
ani neexistuje žádný mechanismus pro 
budoucí hodnocení ex post .
Z průběžného hodnocení 
systému GSP vyplývá, 
že tato politika dosud 
nevytvořila všechny 
zamýšlené přínosy
54 
Pokud jde o cíl systému GSP přispívat 
k boji proti globální chudobě a podpo ‑
rovat udržitelný rozvoj, vyplývají z prů ‑
běžného hodnocení smíšené výsledky. 
Na jedné straně předkládá důkazy, že:
a) EU nabízí zemím s rozsáhlejšími 
rozvojovými potřebami lepší prefe ‑
renční přístup;b) z ekonometrických důkazů vyplý ‑
vá, že preference mají ve svém 
souhrnu pozitivní dopad na ob ‑
chod i investice;
c) existují důkazy, že vývozci v nej ‑
méně rozvinutých zemích mají 
z preferenčních marží prospěch 
a že zisk si jednoduše nepřisvojili 
dovozci.
55 
Komise se na druhé straně domnívá, že 
systém GSP by měl pomáhat rozvíje ‑
jícím se ekonomikám zvyšovat jejich 
průmyslové vývozy40 a že poskytnutí 
preferencí na průmyslové produkty by 
pomohlo tyto exporty zvýšit a rozvo ‑
jem širší průmyslové základny přispět 
k diverzifikaci. Z průběžného hodno ‑
cení GSP nicméně vyplývá, že tento 
systém diverzifikaci účinně nezvyšuje41 
a že neexistují žádné důkazy o zvýšení 
hospodářského růstu42 nebo udržitel ‑
ného rozvoje43 v rozvojových zemích.38 Jižní Afrika, Mexiko, Maroko, 
Tunisko, Chile a Jordánsko.
39 Libanon, okupovaná 
palestinská území a Sýrie 
nebyly součástí hodnocení.
40 SEK(2011) 536 v konečném 
znění.
41 Podle čl. 7 odst. 1 hodnocení 
evropského systému GSP 
v polovině období neexistují 
žádné důkazy, že režimy GSP  
vedly na straně přijímajících 
zemí k diverzifikaci exportu 
a posunu k novým exportním 
produktům.
42 V čl. 7 odst. 1 hodnocení 
evropského systému GSP 
v polovině období se 
uvádí, že důkazy o míře, 
v níž preferenční marže 
souvisejí s ukazateli rozvoje, 
jsou značně smíšené, a že 
ze zjištěných skutečností 
nevyplývá, že by tyto 
preference byly obzvláště 
dobře zacíleny na ty země, 
které jsou nejvíce potřebné/
zranitelné…, ale také že je 
dost dobře možné, že režim 
GSP byl u daných zemí 
významným faktorem jejich 
rozvoje. Faktem však zůstává, 
že v úhrnu neexistují žádné 
pádné důkazy, že tomu tak 
skutečně je.
43 Čl. 7 odst. 1 hodnocení 
evropského systému GSP 
v polovině období rovněž 
upozorňuje, že i když existují 
určité důkazy, že režim GSP+ 
může mít pozitivní dopad na 
ratifikaci příslušných konvencí, 
důkazy o tom, že by se tyto 
konvence skutečně aktivně 
zaváděly v praxi (zejména 
pokud jde o pracovní normy), 
jsou mnohem slabší.
23 Připomínky
44 Výběr vzorku podle měnových 
jednotek (MUS – monetary 
unit sample ) na základě celní 
hodnoty zboží. Významnost 
(materialita) byla stanovena na 
5 %, míra důvěry na 95 %.
45 V souladu s čl. 221 odst. 3 
celního kodexu Společenství 
nelze sdělení dlužníkovi 
provést po uplynutí lhůty tří 
let ode dne vzniku celního 
dluhu. Po uplynutí této doby 
jsou splatné částky promlčeny.Celní kontroly prováděné 
orgány vybraných 
členských států jsou slabé
56 
Kontroly prováděné příslušnými 
orgány (členské státy, přijímající/part ‑
nerské země a Komise) a provádění 
správní spolupráce by měly zajišťovat 
správné uplatňování režimů PTA, a tím 
i ochranu legitimních hospodářských a 
finančních zájmů.
57 
Účetní dvůr provedl přezkum obecné 
strategie kontroly, kterou používají cel ‑
ní orgány v pěti členských státech (viz 
bod 23). Vhodná strategie kontroly je 
taková strategie, která vychází z účinné 
analýzy rizika, jež zahrnuje náhodný 
prvek jako faktor nejistoty.Nedostatky ve strategii 
kontroly a v řízení rizika
58 
Účinnost kontrolních mechanismů se 
testovala na dvou náhodně vybraných 
vzorcích. V každém členském státě byl 
vybrán statistický44 vzorek 60 proml ‑
čených45 dovozů v rámci režimů PTA 
z roku 2009. Tento vzorek měl dvojí 
účel:
a) ověřit, zda dovozy splňovaly všech ‑
ny podmínky stanovené v opatře ‑
ních o preferenčních sazbách a zda 
byly celní kontroly schopny zjistit 
případy neplnění těchto podmínek 
a inkasovat vzniklý celní dluh před 
jeho promlčením;
b) extrapolovat částku konečných 
ztrát pro rozpočet EU, pokud 
celní dluh nebyl před promlčením 
inkasován.
59 
Účetní dvůr zjistil nedostatky ve strate ‑
gii kontroly a řízení rizika v Německu, 
Francii a Spojeném království, které by 
v rozpočtu EU mohly vést ke ztrátám.
24 Připomínky
60 
V Německu byly zjištěny nedostatky 
týkající se systému řízení rizika PTA: 
posouzení výsledků rizikových pro ‑
filů vyžaduje manuální zásah, což je 
zdlouhavé, složité a zatěžující; v letech 
2011 a 2012 byl do systému vložen 
pouze jeden nový lokální profil rizika46; 
výběr dovozců pro audity po propuš ‑
tění zboží dostatečně nebere u PTA 
v úvahu specifické riziko promlčení47.
61 
Ve Francii se preferenční původ bere 
v úvahu v kombinaci s dalšími kritérii. 
Preferenční původ nicméně není prio ‑
ritou systému řízení rizika.
62 
Ve Spojeném království celní orgány 
akceptují při provádění dokumentár ‑
ních kontrol dovozů v rámci režimů 
PTA kopie osvědčení o původu a prů ‑
vodních osvědčení. Přitom úplnou 
jistotu o pravosti těchto osvědčení 
skýtají pouze originální dokumenty. 
Četnost dokumentárních kontrol dovo ‑
zů s využitím zjednodušeného celního 
řízení48 a místního celního řízení49 byla 
navíc velmi nízká50. Pokud jde o audi ‑
ty po propuštění, režimy PTA nebyly 
vybrány jako auditní téma.63 
Výše potenciálně ztracených příjmů 
u těchto tří členských států tyto ne ‑
dostatky potvrdila. Extrapolací chyb 
zjištěných ve vzorku roku 2009 Účetní 
dvůr odhaduje, že částka cla, která 
je v těchto členských státech v sázce 
z důvodu promlčení, činí 655 milio ‑
nů EUR51, což odpovídá 6 % hrubé výše 
dovozních cel inkasovaných toho roku 
v pěti vybraných členských státech.
64 
Bez nutných dokladů nemá zboží na 
preferenční sazební zacházení nárok. 
Byly zjištěny tyto chyby: absence 
osvědčení o původu nebo průvodního 
osvědčení; chybějící důkazy o pří ‑
mé dopravě; případy, kdy osvědčení 
nebyla podepsána nebo orazítková ‑
na příslušnými orgány přijímajících/
partnerských zemí nebo měla razítka, 
které neodpovídala vzorům razítek, 
které Komise od těchto zemí obdržela, 
a osvědčení nekorespondující s pod ‑
kladovými dokumenty dováženého 
zboží. K těmto chybám došlo u 10 % 
případů v Německu, 11 % ve Francii 
a 38 % ve Spojeném království.
65 
Druhý statistický vzorek 30 dovozů 
v rámci režimů PTA z roku 2011 kontro ‑
loval Účetní dvůr ve všech pěti člen ‑
ských státech s cílem určit:
a) zda měly dovozy nárok na prefe ‑
renční sazební opatření, a pokud 
ne,
b) zda celní orgány v případě nedodr ‑
žení podmínek zahájily ověřování 
po propuštění zboží s využitím 
správní spolupráce.46 Kombinace kritérií rizika 
a oblastí kontroly (např. druh 
zboží, země původu), která 
upozorňuje na existenci 
rizika a vede k návrhu provést 
kontrolu opatření.
47 Aby nedocházelo k promlčení, 
měla by se brát v úvahu doba 
až deseti měsíců, kterou 
přijímající/partnerské země 
mají na odpověď na žádost 
o správní spolupráci.
48 Zjednodušený postup, 
kdy hospodářský subjekt 
přeloží zboží k celnímu řízení 
a podá místo podrobného 
standardního celního 
prohlášení buď formulář 
pro zjednodušené celní 
prohlášení, nebo obchodní 
doklad (např. fakturu).
49 Zjednodušený postup, 
kdy hospodářský subjekt 
obdrží zboží přímo ve svých 
prostorách (nebo na místě 
k tomu určeném) a celní 
prohlášení a propuštění zboží 
se realizuje většinou zápisem 
do vlastní evidence tohoto 
hospodářského subjektu.
50 V letech 2009 a 2010 nevybral 
systém pro řízení rizika 
k dokumentární kontrole 
ex post  ani jedno takové 
prohlášení k dovozům 
v rámci režimů PTA, kdežto 
v letech 2011 a 2012 bylo 
k dokumentární kontrole 
vybráno 0,0209 %, respektive 
0,0289 % prohlášení.
51 Z toho 167 milionů EUR 
připadá na Německo, 
176 milionů EUR na Francii 
a 312 milionů EUR na Spojené 
království.
25 Připomínky
52 Za předpokladu, že budou 
dodrženy všechny podmínky 
stanovené v relevantních 
ustanoveních a judikatuře, 
zejména v rozsudku Soudního 
dvora ze dne 9. března 2006 ve 
věci C ‑293/04, Beemsterboer, 
Sb. rozh. s. I ‑2284.66 
Z výsledků tohoto vzorku vyplývá, 
že kontroly v Německu, Španělsku 
a Spojeném království mají nedostat ‑
ky. Zjištěné chyby byly obdobné jako 
chyby ve vzorku roku 2009: chybějící 
osvědčení o původu nebo průvodní 
osvědčení; případy, kdy osvědčení 
měla razítka neodpovídající příslušným 
vzorům razítek, které Komise obdržela 
od orgánů přijímajících/partnerských 
zemí, nebo razítka byla vydána jinou 
celnicí, a osvědčení nekorespondující 
s podkladovými dokumenty dovážené ‑
ho zboží. K těmto chybám došlo u 7 % 
případů v Německu, 7 % ve Španělsku 
a 23 % ve Spojeném království.
67 
Chyby ze vzorku roku 2011 budou 
nicméně promlčeny až v roce 2014 
a celní orgány členských států mohou 
do té doby v rámci správní spolupráce 
zaslat příslušná osvědčení o původu 
či průvodní osvědčení přijímajícím/
partnerským zemím, aby ověřily jejich 
pravost. Případný výsledný dluh je stá ‑
le možno inkasovat, Účetní dvůr proto 
tyto zjištěné chyby neextrapoloval.
Nedostatky v řízení 
správní spolupráce orgány 
vybraných členských států
68 
Žádosti o správní spolupráci zasílají or ‑
gány členských států přijímajícím/part ‑
nerským zemím v případech důvodné 
pochybnosti o preferenčním zacházení 
nebo náhodně. Pokud v prvním přípa ‑
dě neobdrží do deseti měsíců žádnou 
odpověď nebo obdrží nedostatečnou 
odpověď, mělo být by preferenční 
sazební zacházení zamítnuto a za ‑
hájeno řízení směřující k inkasu cla52. 
V případě náhodně vybraných žádostí 
zůstane preferenční sazební zacházení 
zachováno, i když přijímající/partner ‑
ská země nezašle žádnou odpověď.69 
Mechanismy správní spolupráce se 
testovaly prostřednictvím dodatečné ‑
ho vzorku 30 žádostí zaslaných v roce 
2011 každým vybraným členským stá ‑
tem přijímajícím/partnerským zemím. 
Účetní dvůr tedy testoval, zda:
a) po uplynutí původní lhůty (ob ‑
vykle šest měsíců) byla přijímající/
partnerské zemi zaslána upomínka;
b) pokud do další čtyřměsíční lhůty 
nepřišla žádná odpověď nebo 
přišla neuspokojivá odpověď, byly 
zahájeny kroky vedoucí k inkasu 
prostředků.
70 
Účetní dvůr zjistil nedostatky v říze ‑
ní správní spolupráce ve Španělsku, 
Francii a Itálii.
71 
Španělské celní úřady zaslaly na Fili ‑
píny 11 žádostí, které se vrátily jako 
nedoručené. Španělské celní orgány 
nepodnikly žádné kroky, aby příslušné 
orgány přijímající země kontaktovaly 
jiným způsobem, ani nezahájily řízení 
vedoucí k inkasu celního dluhu po 
propuštění zboží.
26 Připomínky
72 
Italské celní orgány do února 2013 ne ‑
zahájily výběr cla po propuštění zboží, 
přestože přijímající země u čtyř žádostí 
o správní spolupráci ve své odpově ‑
di přiznání preferenčního zacházení 
popřela. V 10 případech byla řízení 
pro výběr cla po propuštění zboží 
zpožděna.
73 
Francouzské celní orgány nezahajují 
výběr cla po propuštění zboží, pokud 
přijímající/partnerské země zašlou 
odpovědi na náhodné žádosti o správ ‑
ní spolupráci pozdě. Ani v případech, 
kdy tyto pozdní odpovědi potvrdí, že 
průvodní osvědčení nebo osvědčení 
o původu jsou buďto neplatná, nebo 
nepravá, nepodniknou francouzské 
celní orgány žádné kroky k výběru cla 
(viz bod 68).
Systémy členských států pro 
řízení rizika ne vždy zahrnují 
sdělení v rámci vzájemné 
pomoci
74 
Kdykoliv úřad OLAF zjistí operace, 
které jsou nebo se zdají být porušením 
ustanovení režimů PTA, vydá sdělení 
v rámci vzájemné pomoci určené člen ‑
ským státům. Aby se zabránilo ztrátám 
pro rozpočet EU, měly by členské státy 
tyto informace zadávat do svých systé ‑
mů řízení rizika.75 
Účetní dvůr provedl v každém z pěti 
vybraných členských států přezkum 
vzorku 30 dovozů, jichž se týkala sdě ‑
lení v rámci vzájemné pomoci, která 
vydal úřad OLAF, a zjistil, že Německo, 
Španělsko a Francie tyto relevantní in ‑
formace do svých systémů řízení rizika 
nevložily.
V postupech pro výběr cla ve 
třech vybraných členských 
státech jsou chyby
76 
Účetní dvůr kontroloval, zda vybrané 
členské státy na zprávy úřadu OLAF 
promptně zareagovaly. Tyto zprávy 
uvádějí shrnutí výsledků šetření pů ‑
vodu a mohou členské státy podnítit 
k tomu, aby identifikovaly dovozy, kte ‑
ré nemusí mít na preferenční sazební 
zacházení nárok, a přikročily k výběru 
celního dluhu. Celní orgány členských 
států by měly zahájit kroky k inkasu 
těchto prostředků do tří měsíců53. Pří ‑
padná zpoždění mohou vést k proml ‑
čení celního dluhu.
77 
Účetní dvůr zjistil, ve Španělsku a ve 
Spojeném království, dva případy 
s celkovou hodnotou přesahující 2 mi ‑
liony EUR, v nichž bylo clo promlčeno 
kvůli tomu, že celní orgány členských 
států zareagovaly na zprávy úřadu 
OLAF pozdě. V jiném případě francouz ‑
ské celní orgány nezahájily řízení k vý ‑
běru cla ani poté, kdy je jejich španěl ‑
ský protějšek uvědomil o neplatnosti 
průvodního osvědčení.53 Dobu tří měsíců od 
odeslání dopisu Komisí 
s cílem uvědomit dlužníka 
o splatné dlužné částce cla 
uvádí Soudní dvůr ve svém 
rozsudku z 1. července 2010 
ve věci C ‑442/08, Evropská 
komise v. Spolková republika 
Německo, body 47, 59 a 81.
27 Připomínky
54 Žádosti o prominutí/vrácení 
nebo vzdání se výběru cla  
ex post  podle článků 871 
a 905 prováděcích ustanovení 
k celnímu kodexu.
55 Viz bod 3.2 KOM(2005) 100 
v konečném znění ze dne 
16. března 2005.78 
Aby se právo EU uplatňovalo jednotně, 
propůjčují celní právní předpisy Komisi 
rozhodovací pravomoc ve věci žádostí 
REM‑REC54. Rozsudek Soudního dvora 
ze dne 20. listopadu 2008 v případu 
C‑375/07, Heuschen a Schrouff, uvá ‑
dí: „Pokud se tedy vnitrostátní soud 
dozví […] během řízení u něj zaháje ‑
ného o předložení věci Komisi v řízení 
o žalobě proti rozhodnutí o výběru 
dovozního cla, nesmí přijmout rozhod ‑
nutí, která půjdou proti zamýšlenému 
rozhodnutí Komise […]. Toto implikuje, 
že předkládající soud, který svým po ‑
souzením nemůže nahradit posouzení 
Komise, může přerušit řízení do doby, 
než Komise přijme rozhodnutí.“
79 
Podle tohoto rozsudku by tedy vni ‑
trostátní soudy neměly rozhodovat 
o případech, jež čekají na rozhodnutí 
ze strany Komise. Účetní dvůr však 
ve Španělsku narazil na případ, kdy 
vnitrostátní soud řízení nepozastavil, 
i když daný případ byl postoupen 
Komisi, aby o něm rozhodla. Ztráta, 
jež vznikla rozpočtu EU, přesáhla 
600 000 EUR.
80 
Je zde tedy riziko, že dovozci po ‑
stoupí věc současně oběma úrovním 
a vyberou si tu nejvýhodnější, a tím 
ohrozí užitečnost a účinnost systému 
REM‑REC.Dohled Komise nad 
členskými státy 
a přijímajícími/
partnerskými zeměmi 
v souvislosti s PTA 
vykazuje nedostatky
81 
Účetní dvůr provedl přezkum mo ‑
nitorovacích a inspekčních činností 
Komise, které mají zajišťovat spolehlivé 
a jednotné uplatňování režimů PTA 
v členských státech a přijímajících/
partnerských zemích, a zjistil níže uve ‑
dené nedostatky.
Komise provedla jen několik 
předchozích hodnocení 
a nerealizovala žádné 
monitorovací návštěvy 
v zemích požívajících výhod 
preferenčního režimu
82 
Komise by měla na základě rizika 
zhodnotit, zda země požívající výhod 
preferenčního režimu (nebo skupina 
zemí) je schopna režim a související 
pravidla a postupy trvale spravovat55. 
Účetní dvůr zjistil, že předchozí hodno ‑
cení byla provedena jen u omezeného 
počtu partnerských zemí.
28 Připomínky
83 
Podle příslušného sdělení Komise56 
by měly být provedeny monitorovací 
návštěvy v zemích požívajících výhod 
preferenčního režimu. Komise žádné 
takové monitorovací návštěvy s cílem 
zkontrolovat správné plnění režimu 
neprovedla.
84 
To by mohlo mít významné finanční 
důsledky, neboť pokud vyjde naje ‑
vo, že zboží nemělo na preferenční 
zacházení nárok, může dovozce ne ‑
provedením monitorovacích návštěv 
odůvodnit svou žádost o vrácení nebo 
prominutí celního dluhu inkasovaného 
ex post57.
85 
Sdělení Komise navíc stanoví povin ‑
nosti zavést systém periodických 
hlášení přijímajících zemí o správě 
a kontrole preferenčního původu zbo ‑
ží. Účetní dvůr ověřoval, zda byl takový 
systém v zemích GSP zaveden, a zjistil, 
že nikoliv.
86 
Účetní dvůr rovněž provedl přezkum 
inspekční činnosti Komise v oblasti 
režimů PTA a zjistil, že se otázkami pre ‑
ferenčního původu obvykle zabývá bě ‑
hem kontrol tradičních vlastních zdrojů 
v členských státech, včetně příslušné 
strategie kontrol. V přijímajících/part ‑
nerských zemích kontroly tradičních 
vlastních zdrojů provádět nelze.Komise podnikla kroky, aby 
zajistila hladké fungování 
mechanismů správní 
spolupráce, problémy však 
přetrvávají
87 
V oblasti správní spolupráce usilovala 
Komise o hladkou a efektivní komuni ‑
kaci nutných informací v rámci správní 
spolupráce mezi členskými státy, přijí ‑
majícími zeměmi a jí samotnou.
88 
Vybrané členské státy však Účetnímu 
dvoru sdělily, že při komunikaci se 
zeměmi jako Filipíny, Indie, Indoné ‑
sie, Malajsie, Vietnam, Dominikánská 
republika a Spojené arabské emiráty 
docházelo k potížím kvůli zpožděným 
odpovědím na žádosti o správní spolu ‑
práci a chabé kvalitě těchto odpovědí.
89 
Komise členské státy v pravidelných in ‑
tervalech žádá o statistické údaje k žá ‑
dostem o správní spolupráci zaslaným 
přijímajícím/partnerským zemím. Tyto 
informace jsou výchozím bodem plá ‑
nování monitorovací činnosti a výběru 
zemí, jimž je nutno věnovat zvláštní 
pozornost. Kvalita informací poskytnu ‑
tých členskými státy byla však slabá, 
neboť v poskytnutých údajích nebyly 
rozlišeny žádosti vybrané náhodně od 
žádostí zaslaných na základě důvodné 
pochybnosti (viz bod 68).56 Viz poznámka pod čarou č. 55.
57 Ve svém rozsudku v případu 
C‑204/07 P Soudní dvůr uvedl, 
že jestliže Komise v daném 
případě plně nevyužila 
pravomoci dohledu a kontroly, 
které jsou jí uděleny 
v rámci zmíněné Dohody 
o přidružení za účelem 
zajištění jejího správného 
provádění, zakládá porušení 
její povinnosti zvláštní 
situaci ve smyslu článku 239 
celního kodexu Společenství, 
která odůvodňuje vrácení 
nebo prominutí dovozního 
cla uvaleného na základě 
nesprávných nebo nepravých 
osvědčení.
29 Připomínky
58 Šlo o dovozy surimi s Thajskem 
jako deklarovanou zemí 
původu.
59 Španělsko a Spojené 
království, viz bod 77.
60 Spojené království.Šetření původu úřadem 
OLAF jsou důležitá, ale 
v následných finančních 
kontrolách jsou nedostatky
90 
Úřad OLAF kromě toho, že vydává sdě ‑
lení v rámci vzájemné pomoci, jež mají 
členské státy upozorňovat na dovozy 
podezřelé v souvislosti s obcházením 
podmínky původu, také prošetřuje 
původ v přijímajících/partnerských 
zemích, aby se ve spolupráci s přísluš ‑
nými úřady ujistil, zda zboží dovezené 
do EU bylo pro preferenční sazební 
opatření skutečně způsobilé. Aby 
ověřil účinnost úlohy úřadu OLAF při 
ochraně finančních zájmů EU v souvis ‑
losti s režimy PTA, provedl Účetní dvůr 
přezkum vzorku deseti šetření původu. 
Zjistil, že s výjimkou jednoho šetření58 
byl OLAF při prokazování skutečnosti, 
že dovážené zboží nebylo způsobilé 
pro preferenční sazební opatření, 
úspěšný.
91 
Ukazatele výkonnosti, které OLAF 
nyní používá pro posuzování účinnos ‑
ti a efektivnosti svých šetření (např. 
počet otevřených případů, jež vedly 
k zahájení šetření, počet šetření, která 
vedla k vydání doporučení), neozřej ‑
mují souvislost mezi daným případem, 
výší TVZ, o nějž jde, a skutečně inkaso ‑
vanou částkou.92 
U následné finanční kontroly opatře ‑
ní přijatých na základě šetření úřadu 
OLAF zjistil Účetní dvůr případy, kdy 
došlo k promlčení, protože členské 
státy nebyly schopny prostředky získat 
zpět včas59, nebo kdy skutečnou míru 
inkasa částky kráceného cla odhad ‑
nutého úřadem OLAF v jeho zprávě 
nebylo možno stanovit60.
Nedostatečné využívání 
preventivních a reaktivních 
opatření na ochranu finančních 
zájmů EU
93 
Účetní dvůr provedl přezkum ostatních 
činností Komise na ochranu finančních 
zájmů EU, jež mají bránit dovozu ne ‑
způsobilého zboží v rámci preferenč ‑
ních sazebních opatření a vést k inkasu 
tradičních vlastních zdrojů, pokud 
k takovému dovozu dojde.
94 
Členské státy ne vždy po obdržení sdě ‑
lení v rámci vzájemné pomoci přijímaly 
vhodná opatření, například poskytnutí 
záruky k dovozům, jež jsou předmětem 
šetření.
30 Připomínky
95 
Absence těchto opatření pak vede 
k tomu, že pokud se dovozce dostane 
do platební neschopnosti a ukončí 
svou obchodní činnost, vykáží členské 
státy příslušné částky jako nevymaha ‑
telné (viz rámeček 2 ).
96 
V případě nedostatečné kontroly nebo 
neposkytnutí součinnosti v rámci spo ‑
lupráce, včetně pomoci při vyšetřování 
v rámci boji proti podvodům, by měla 
být uplatněna preventivní a bezpeč ‑
ností opatření. K těmto opatřením 
patří oznámení pro dovozce61, dočasné 
odnětí preferencí62, pokud se předpo ‑
kládá, a možná finanční odpovědnost 
pochybivší země63.
97 
Členské státy musí Komisi64 sdě ‑
lit částku vrácených/prominutých 
tradičních vlastních zdrojů či výši cla 
k inkasu po propuštění zboží neza ‑
účtovaného z důvodu správních chyb 
na straně orgánů přijímající/partnerské 
země. Za období 2007–2012 přesáhla 
takto vzniklá ztráta tradičních vlast ‑
ních zdrojů částku 5 milionů EUR. Jde 
o definitivní ztrátu účtovanou na vrub 
rozpočtu EU.98 
Ve snaze tuto situaci řešit zahrnula 
Komise do všech režimů PTA, které 
byly vyjednány od roku 2006, ustano ‑
vení o vzájemné správní pomoci. Jde 
o pozitivní krok směrem k ochraně 
finančních zájmů EU.
99 
Další příklady nedostatečného využití 
preventivních a reaktivních opatření 
jsou uvedeny v  rámečku 3 .
Právní ustanovení režimů 
PTA neskýtají dostatečné 
pojistky na ochranu 
finančních zájmů EU
Složitost kumulačních 
pravidel
100  
Kumulace umožňuje, aby produkty 
pocházející ze země A byly dále zpra ‑
covány či přidány do produktů po ‑
cházejících ze země B, jako by rovněž 
pocházely ze země B. Zemí původu 
výsledného produktu bude země B. 
Opracování či zpracování původních 
produktů prováděné v přijímající/
partnerské zemi nemusí být „dostateč ‑
ným opracováním či zpracováním“, jak 
stanoví standardní pravidla původu65.61 Podle čl. 220 odst. 2 písm. b) 
celního kodexu Společenství 
se dovozci ve svých žádostech 
o nezaúčtování dovozního cla 
podle dodatečného výměru 
nemohou odvolávat na 
dobrou víru, pokud Evropská 
komise zveřejní v  Úředním 
věstníku Evropské unie  
oznámení o tom, že existují 
odůvodněné pochybnosti, zda 
daná země správně uplatňuje 
preferenční režim.
62 Tzv. ustanovení o boji proti 
podvodům.
63 Tzv. ustanovení o řízení 
správních chyb (MAE). 
Obvykle má toto znění: 
„Pokud se příslušné orgány při 
řádné správě preferenčního 
systému vývozu, a zejména 
při uplatňování ustanovení 
protokolu této dohody 
o definici pojmu původních 
produktů a o metodách 
správní spolupráce, zmýlí 
a tato chyba má dopady na 
dovozní cla, může smluvní 
strana, která je těmito dopady 
dotčena, požádat (podle 
dohody příslušný orgán), aby 
prozkoumal možnosti přijetí 
všech vhodných opatření za 
účelem vyřešení této situace.“
64 Podle článků 871 a 905 
prováděcích ustanovení 
k celnímu kodexu (případy 
REM‑REC); čl. 870 odst. 1 
a čl. 904a odst. 1 prováděcích 
ustanovení k celnímu kodexu 
(uvádí případy oznámené GŘ 
pro rozpočet); čl. 870 odst. 2 
a čl. 904a odst. 2 prováděcích 
ustanovení k celnímu kodexu 
(uvádí případy oznámené GŘ 
pro daně a celní unii).
65 Obvykle jde o přičtení 
určitého procenta konečné 
hodnoty vyváženého zboží.
Příklad cla, jež nebylo inkasováno, protože členské státy nepřijaly preventivní 
a reaktivní opatření
V roce 2007 přistoupili polští celníci k výběru dlužného cla za dovoz česneku z Turecka s falešnými průvodními 
osvědčeními. Inkaso celního dluhu nebylo úspěšné z důvodů insolvence dovozce. Částka ve výši 0,4 milio ‑
nu EUR byla vykázána jako nevymahatelná ztráta na vrub rozpočtu EU na rok 2012.
Této situaci bylo možné předejít poskytnutím záruky.Rámeček 2
31 Připomínky
66 Např.: šetření úřadu OLAF ve 
věci tuňáka na Seychelách, 
v Kolumbii, Salvadoru, 
Ekvádoru a Thajsku. Šetření 
v Curaçau ve věci dovozů 
nezpracované cukrové třtiny 
s deklarovaným původem 
na Nizozemských Antilách. 
Šetření v Kambodži ve věci 
vývozu jízdních kol do EU 
v rámci systému GSP.101  
Přijímající/partnerské země žádají 
o uplatnění kumulace v rámci obchod ‑
ních jednání, aby jejich vývozy mohly 
plně využívat daného režimu PTA, 
zejména pokud nedisponují adekvátní 
průmyslovou infrastrukturou umožňu ‑
jící provést zpracování podle standar ‑
dů pravidel původu.102  
Kumulační pravidla jsou velmi složitá 
a vyžadují, aby orgány v přijímajících/
partnerských zemích disponovaly 
značnými odbornými znalostmi těchto 
složitých pravidel a zvládaly jejich 
uplatňování. Z několika šetření úřadu 
OLAF66 vyplynulo, že správní kapaci ‑
ta některých přijímajících zemí není 
natolik dostatečná, aby jim umožnila 
porozumět složitosti kumulačních 
pravidel systému GSP .
Účetní dvůr zjistil nedostatečné využití preventivních a reaktivních opatření pro 
boj proti podvodům a při ochraně finančních zájmů EU ze strany Komise
a) GŘ pro daně a celní unii zveřejnilo oznámení dovozcům týkající se dovozů tuňáka z Thajska až dva roky 
poté, co o to OLAF požádal. Podle úřadu OLAF je dále možno zvážit návrh na pozastavení preferenčního 
režimu uplatňovaného u zpracovaných produktů z tuňáka, u nichž je jako země původu uvedeno Thajsko. 
Komise však žádné pozastavení nenavrhla.
b) Komise nezveřejnila ani ve slovenštině, ani v maďarštině oznámení dovozcům o dovozech výrobků z cukru 
z Chorvatska67. Pokud by bylo oznámení zveřejněno v těchto jazycích, dovozce by nemohl argumentovat, 
že postupoval v dobré víře68, což je jeden z důvodů pro neprovedení inkasa částky 1 milion EUR69.
c) Po zveřejnění oznámení dovozcům o dovozech tuňáka ze Salvadoru70 nepodnikla Komise žádné kroky. A to 
navzdory sdělení71, které jí ukládá povinnost provést po propuštění zboží následnou kontrolu ověření pů ‑
vodu dováženého tuňáka. Na základě této následné kontroly by se Komise měla rozhodnout, zda navrhne 
odnětí sazebních preferencí.
d) Do režimu PTA s Korejskou republikou nebylo zahrnuto ustanovení o boji proti podvodům. OLAF vydal 
několik sdělení72 v rámci vzájemné pomoci o závadných popisech původu zboží z této země.
67 Chorvatsko vstoupilo do Evropské unie 1. července 2013.
68 Podle čl. 220 odst. 2 písm. b) pátého pododstavce celního kodexu Společenství.
69 Rozhodnutí Komise ze dne 21. října 2010 uvádějící, že v určitém případě je možné dodatečné zaúčtování neprovést a clo prominout (REC 
03/2010)
70 Úř. věst. C 132, 21.5.2010, s. 15.
71 Úř. věst. C 348, 5.12.2000, s. 4.
72 Mimo jiné VP 2007/002, VP 2007/022, VP 2007/047 a VPZ 2010/027.Rámeček 3
32 Připomínky
103  
Kumulace by se navíc měla uplatňo ‑
vat u zemí, jejichž pravidla původu 
jsou identická, aby se zabránilo jejich 
obcházení. V současném systému GSP 
jsou však stávající možnosti kumulace 
u zemí ze stejné regionální skupiny 
zachovány, přestože pravidla původu 
se v některých případech u nejméně 
rozvinutých zemí a ostatních přijímají ‑
cích zemí liší.
Náhrada osvědčení o původu 
a průvodních osvědčení 
vlastními osvědčeními
104  
Ve své výroční zprávě za rok 2003 Účet ‑
ní dvůr uvedl, že větší využití vlastních 
osvědčení formou fakturačních výkazů 
k potvrzování původu by bylo z hledis ‑
ka vlastních zdrojů výhodou. Je tomu 
tak proto, že podle stávajících ustano ‑
vení nemohou dovozci, pokud použijí 
fakturační výkazy nebo jinou formu 
vlastního osvědčení, žádat o vrácení/
prominutí celního dluhu či upuštění od 
výběru cla po propuštění zboží z důvo ‑
du správních chyb73 na straně orgánů 
přijímající/partnerské země. Tento krok 
by vedl k podstatnému omezení ob ‑
chodních soudních sporů v souvislosti 
s režimy PTA.105  
Používání osvědčení o původu a prů ‑
vodních osvědčení však zůstává i nadá ‑
le rozšířeno.
Omezené právní pravomoci 
pro boj proti podvodům
106  
U recipročních režimů PTA jsou mož ‑
nosti boje proti podvodům omezené. 
Inkaso cla na základě zjištění úřa ‑
du OLAF je podmíněno souhlasem 
orgánů partnerské země, u níž byly 
nesrovnalosti zjištěny, a zneplatněním 
neoprávněně vydaných osvědčení 
(viz  rámeček 4 ).73 Podle čl. 220 odst. 2 písm. b) 
a čl. 236 odst. 1 celního 
kodexu Společenství.
„Mexický“ česnek?
V březnu 2012 byla do Španělska dovezena zásilka česneku, který podle dokumentace pocházel z Mexika. 
OLAF však na základě laboratorního testu vzorku této zásilky zjistil, že česnek pochází z Číny. Španělské celní 
orgány však nemohly po propuštění zboží pokročit k inkasu cla splatného za dovoz česneku z Číny, protože 
mexické orgány v srpnu 2013 ve své odpovědi na žádost o správní spolupráci zaslanou španělskými celními 
orgány platnost osvědčení o původu potvrdily.
V současné době se případy dovozu česneku s deklarovaným původem v Mexiku, který však podle důkazů ve 
skutečnosti pochází z Číny, objevují i v jiných členských státech (např. ve Spojeném království). Komise však 
členským státům navrhla, aby preferenční zacházení nepozastavovaly ani nezamítaly, aniž by mexické orgány 
požádaly o ověření příslušných dokladů o původu.Rámeček 4
33
 Závěry  
a doporučení
107  
Účetní dvůr zjistil, že Komise vhod ‑
ným způsobem neposoudila všechny 
hospodářské účinky režimů PTA a že 
úplnost výběru příjmů není zajištěna. 
Využívání posouzení dopadu jako ná ‑
stroje se však zvýšilo a bylo dosaženo 
pokroku v kvalitě prováděné analýzy.
Posouzení hospodářských 
účinků režimů PTA
108  
Komise ne vždy prováděla hodnoce ‑
ní ex ante  a ex post  s cílem posoudit 
hospodářské účinky režimů PTA. Tvůrci 
politik, zúčastněné strany a daňoví 
poplatníci EU nejsou proto dostateč ‑
ně informováni o hlavních výhodách 
a nevýhodách různých možných 
obchodních politik ani o tom, zda má 
prováděná politika zamýšlené důsled ‑
ky. Hodnocení ušlých příjmů bylo pro ‑
vedeno pouze u systému GSP . Komise 
nemá k dispozici informace o ušlých 
příjmech v souvislosti s platnými reži ‑
my PTA za jednotlivé rozpočtové roky, 
ani prognózu budoucích ušlých příjmů 
(viz body 26–31).
109  
Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající 
se robustnosti kvantifikace dopadů 
a zdrojových dat jak u hodnocení 
ex ante , tak u hodnocení ex post . 
Užitečnost a úplnost analýzy prove ‑
dené u posouzení dopadu a posou ‑
zení dopadu na udržitelnost byla 
omezená. Tyto nedostatky se mohou 
odrazit v kvalitě informací, s nimiž 
pracují vyjednavači i tvůrci politik 
(viz body 32–53).Dosažení cílů systému GSP
110  
Z průběžného hodnocení systému 
GSP vyplývá, že tato politika nevy ‑
tváří všechny zamýšlené přínosy 
(viz body 54 a 55).
Doporučení 1 až 4
Aby Komise zlepšila posuzování hos ‑
podářských účinků režimů PTA a jejich 
řádné finanční řízení, měla by:
1) pokud řádně neodůvodní jiný po ‑
stup, provádět posouzení dopadu 
a posouzení dopadu na udržitel ‑
nost u všech režimů PTA, která 
poskytnou podrobnou, ucelenou 
a kvantifikovanou analýzu oče ‑
kávaných hospodářských účinků, 
včetně odhadu ušlých příjmů;
2) pravidelně zapojovat do posu ‑
zování kvality zdrojů statických 
údajů používaných při posuzování 
dopadu na udržitelnost Eurostat 
a zajistit, aby analýzy určené vyjed ‑
navačům byly prováděny včas;
3) provádět průběžná hodnocení 
a hodnocení ex post  s cílem posou ‑
dit, nakolik režimy PTA s význam ‑
ným dopadem plní cíle politiky, 
a jak zlepšit jejich výkonnost v klí ‑
čových hospodářských sektorech, 
včetně odhadu ušlých příjmů;
4) monitorovat systém GSP , který byl 
zahájen 1. ledna 2014, aby lépe 
plnil své politické cíle, tj. přispí ‑
val k boji proti globální chudobě 
a podporoval udržitelný rozvoj.
34 Závěry a doporučení 
Celní kontroly prováděné 
orgány vybraných členských 
států
111 
Inkaso příjmů je ohroženo, neboť 
v celních kontrolách režimů PTA ve 
vybraných členských státech jsou 
nedostatky, což může vést ke ztrátám 
pro rozpočet EU, jež se pro rok 2009 
odhadují na 655 milionů EUR. Jde 
přibližně o 6 % hrubé částky dovoz ‑
ních cel inkasovaných v tomto roce 
v pěti vybraných členských státech (viz 
body 56–73 a body 76–77).
112  
Systémy členských států pro řízení 
rizika ne vždy zahrnují sdělení v rámci 
vzájemné pomoci, což členským stá ‑
tům znemožňuje zajišťovat rovnocen ‑
nou míru ochrany finančních zájmů EU 
(viz body 74 a 75).
Dohled Komise nad členskými 
státy a přijímajícími/
partnerskými zeměmi
113  
Systém REM‑REC má nedostatky, neboť 
vnitrostátní orgány a Komise mohou 
v téže věci přijímat rozdílná rozhodnutí 
(viz body 78–80).114  
Komise zřídkakdy posuzovala schop ‑
nost zemí požívajících výhod pre ‑
ferenčního režimu příslušné režimy 
spravovat. Navíc nebyly provedeny ani 
žádné kontrolní návštěvy. Komise tedy 
nemá žádnou jistotu, že tyto země jsou 
schopny zajistit, aby v rámci režimů 
PTA bylo vyváženo pouze způsobilé 
zboží (viz body 81–86).
115  
Komise přijala opatření, aby zajistila 
hladké fungování mechanismů správní 
spolupráce v přijímajících/partner ‑
ských zemích, problémy však přetrvá ‑
vají (viz body 87–89).
116  
V některých případech nebyla finanční 
následná kontrola šetření úřadu OLAF 
účinná, což vedlo ke ztrátě pohledávek 
z důvodu promlčení (viz body 90–92).
117  
Reaktivní opatření na ochranu finanč ‑
ních zájmů EU nebyla dostatečně 
využívána (viz body 93–99).
Právní ustanovení
118  
Složitost kumulačních pravidel kom ‑
plikuje jejich uplatňování ze strany 
přijímajících/partnerských zemí (viz 
body 100–103).
35 Závěry a doporučení 
119  
I když se osvědčení o původu a prů ‑
vodní osvědčení stávají příčinou 
právních sporů, jejich využití je stále 
rozšířeno, což komplikuje výběr cla 
ex post  (viz body 104 a 105).
120  
Pozice EU v rámci recipročních režimů 
PTA neskýtá adekvátní ochranu jejím 
finančním zájmům (viz bod 106).
Doporučení 5 až 13
Aby Komise zlepšila ochranu finanč ‑
ních zájmů EU, měla by:
5) vytvořit pro režimy PTA evropské 
profily rizika, aby členské státy 
měly společnou koncepci analýzy 
rizika a aby se snížily ztráty pro 
rozpočet EU;
6) ověřovat, zda členské státy zdo ‑
konalují účinnost svých systémů 
pro řízení rizika a strategii kontroly 
s cílem snížit ztráty pro rozpočet 
EU;
7) vést členské státy k tomu, aby po 
obdržení sdělení v rámci vzájemné 
pomoci přijímaly vhodná preven ‑
tivní opatření;
8) hodnotit a na základě rizika pro ‑
vádět monitorovací návštěvy zemí 
požívajících výhod preferenčního 
režimu, zejména s ohledem na 
pravidla původu a kumulace;9) vyžadovat, aby členské státy zlep ‑
šovaly kvalitu informací poskyto ‑
vaných v rámci správní spolupráce;
10) provádět následnou kontrolu těch 
zemí požívajících výhod preferenč ‑
ního režimu, u nichž existují pro ‑
blémy v oblasti správní spolupráce;
11) zlepšit finanční opatření navazu ‑
jící na šetření úřadu OLAF s cílem 
předcházet ztrátám pro rozpočet 
EU z důvodu promlčení;
12) posílit pozici EU v recipročních 
režimech PTA a více užívat pre ‑
ventivních a ochranných opatření 
a zahrnout je do všech budoucích 
obchodních dohod;
13) podporovat náhradu osvědčení 
o původu a průvodního osvědčení 
vlastními osvědčeními vývozců.
36 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Louis GALEA, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 18. března 2014.
Za Účetní dvůr
předseda  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Přílohy
Statistické údaje o režimech PTA v roce 2011
Seznam členských států s největším objemem dovozu v rámci režimů PTA v roce 2011
Členský státHodnota dovozu 
(v mld. EUR)Procento 
Německo 55 23 %
Francie 30 12 %
Itálie 29 12 %
Spojené království 27 11 %
Nizozemsko 22 9 %
Španělsko 19 8 %
Belgie 12 5 %
Švédsko 7 3 %
Rakousko 7 3 %
Polsko 5 2 %
Ostatní 30 12 %
Celkem 243 100  %
Seznam přijímajících/partnerských zemí s největším objemem vývozu v rámci režimů 
PTA v roce 2011
Přijímající/partnerská země Hodnota vývozu (v mld. EUR) Procento 
Švýcarsko 38 16 %
Turecko 37 15 %
Indie 18 8 %
Norsko 13 6 %
Bangladéš 8 3 %
Rusko 7 3 %
Tunisko 7 3 %
Jižní Afrika 6 3 %
Maroko 6 3 %
Thajsko 6 2 %
Ostatní 97 38 %
Celkem 243 100  %
Zdroj:  Comext.Příloha I
38 Přílohy
Přehled hodnocení ex ante  provedených Komisí u režimů PTA
Právní předpisy:
Hodnocení ex ante : Podle článku 21 s názvem „Zásada řádného finančního řízení“ v nařízení Komise (ES, Eura ‑
tom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, 
kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, „[v]šechny návrhy na pro ‑
gramy nebo činnosti, ze kterých plynou výdaje k tíži rozpočtu nebo snížení příjmů rozpočtu, jsou předmětem 
hodnocení  ex ante .“ Toto ustanovení platilo od 1. ledna 2003 do 21. srpna 2006.
Posouzení dopadu : V roce 2003 zavedla Komise povinnost provádět integrovaná posouzení dopadu všech 
svých nejdůležitějších politických inciativ. „Posouzení dopadu se budou provádět u zásadních iniciativ, jež Komi ‑
se představí ve své výroční strategii politiky nebo ve svém pracovním programu, ať už půjde o návrhy nařízení či 
jiné návrhy s hospodářským, sociálním a environmentálním dopadem jako vyjednávání pokynů pro mezinárod ‑
ní dohody s hospodářským, sociálním a environmentálním dopadem1. Od roku 2005 se posouzení dopadu před 
zahájením iniciativy i v průběhu legislativního procesu musí stát samozřejmostí , včetně posouzení dopadu na 
konkurenceschopnost2.“
„U nejdůležitějších iniciativ Komise a u iniciativ s nejrozsáhlejšími dopady jsou posouzení dopadů nezbytná. Po ‑
souzení dopadu se tedy týkají všech legislativních návrhů programu legislativní práce Komise (CLWP – Commissi ‑
on’s Legislative Work Programme ) a legislativních návrhů nad rámec tohoto programu, které mají jasně stanovitelné 
hospodářské, sociální a environmentální dopady, a nelegislativních iniciativ, které definují budoucí politiky3.“
1 KOM(2002) 276 v konečném znění.
2 KOM(2005) 12 v konečném znění.
3 SEK(2009) 92 – Pokyny k posuzování do padu.Příloha II
39 Přílohy
Případy, kdy se vyžadovalo PD nebo hodnocení ex ante
Země režimu PTA PD / zpráva o hodnocení ex ante Adekvátnost tohoto hodnocení
Černá Hora Bez hodnocení ex ante —
Bosna a Hercegovina Bez hodnocení ex ante —
Srbsko Bez hodnocení ex ante —
Střední Amerika PD X
Andské společenství PD X
Korejská republika PD X
Indie PD X
Kanada Bez PD —
Maroko (prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu) Bez PD —
Nařízení o GSP (ES) č. 980/2005 Bez hodnocení ex ante —
Nařízení o GSP (ES) č. 732/2008 PD X
Nařízení o GSP (EU) č. 978/2012 PD √
Moldavsko Bez PD —
Legenda:
— =  není relevantní √ = adekvátní X = celkově neadekvátní
U níže uvedených režimů PTA se posouzení dopadu ani hodnocení ex ante  nevyžadovalo:
Andorra, Turecko, San Marino, Faerské ostrovy, Evropský hospodářský prostor (Island, Lichtenštejnsko a Norsko), 
Švýcarsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Chorvatsko, Albánie, Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Liba ‑
non, Maroko, okupovaná palestinská území, Sýrie, Tunisko, Chile, Mexiko, Jižní Afrika, MERCOSUR, státy CARIFO ‑
RA, Pobřeží slonoviny, Kamerun, státy východní a jižní Afriky (ESA – Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, 
Zambie a Zimbabwe), Jihoafrické rozvojové společenství (SADC – Botswana, Lesotho, Mosambik a Svazijsko), 
tichomořské státy, přechodné nařízení o přístupu na trhy pro státy AKT, zámořské země a území, Ceuta a Melilla.Příloha II
40 Přílohy
Právní předpis:
Posouzení dopadu na udržitelnost : V roce 1999 se Evropská komise rozhodla „integrovat problematiku udrži ‑
telného rozvoje do obchodních vyjednávání vytvořením nového nástroje pro hodnocení nazvaného Trade SIA“4.
Případy, kdy se vyžadovalo PDU:
Země režimu PTA Adekvátnost tohoto hodnocení
Chorvatsko Bez PDU —
Albánie Bez PDU —
Černá Hora Bez PDU —
Bosna a Hercegovina Bez PDU —
Srbsko Bez PDU —
Alžírsko PDU5 X
Egypt PDU X
Izrael PDU X
Jordánsko PDU X
Libanon PDU X
Maroko PDU X
Okupovaná palestinská území PDU X
Sýrie PDU X
Tunisko PDU X
Střední Amerika PDU √
Legenda:
— =  není relevantní √ = adekvátní X = celkově neadekvátní
4 Předmluva bývalého Evropského komisaře pro obchod pana P. Mandelsona k příručce Komise k Trade SIA.
5 PDU evropsko‑středomořské zóny volného obchodu se týká PTA s Alžírskem, Egyptem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, 
okupovaným palestinským územím, Sýrií a Tuniskem.Příloha II
41 Přílohy
Případy, kdy se vyžadovalo PDU:
Země režimu PTA Adekvátnost tohoto hodnocení
Chile PDU X
Andské společenství PDU X
Korejská republika PDU √
Indie PDU X
Kanada PDU √
Maroko (prohloubená a komplexní dohoda 
o volném obchodu)PDU X
Mercosur PDU X
Státy CARIFORA PDU6 X
Pobřeží slonoviny PDU X
Kamerun PDU X
ESA 
Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, 
Zambie a  ZimbabwePDU X
SADC  
Botswana, Lesotho, Mosambik a SvazijskoPDU X
Tichomořské státy  
Papua‑Nová Guinea, FidžiPDU X
Legenda:
— =  není relevantní √ = adekvátní X = celkově neadekvátní
U těchto režimů PTA se PDU nevyžadovala:
Andorra, Turecko, San Marino, Faerské ostrovy, Evropský hospodářský prostor (Island, Lichtenštejnsko a Norsko), 
Švýcarsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Mexiko, Jižní Afrika, nařízení o přístupu na trhy pro stá ‑
ty AKT, zámořské země a území, nařízení o GSP (ES) č. 980/2005, nařízení o GSP (ES) č. 732/2008, nařízení o GSP 
(EU) č. 978/2012, jednostranný režim PTA s Moldavskem a Ceuta a Melilla.
6 PDU dohod o hospodářském partnerství se zeměmi AKT se týká dohod o hospodářském partnerství se státy CARIFORA, Pobřežím slonoviny, 
Kamerunem, ESA (Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie a Zimbabwe), SADC (Botswana, Lesotho, Mosambik a Svazijsko) 
a tichomořskými státy (Papua‑Nová Guinea, Fidži).Příloha II
42 Přílohy
Přehled průběžných hodnocení anebo hodnocení ex post provedených Komisí 
u režimů PTA
Právní předpis:
Podle názoru Účetního dvora by se průběžná hodnocení a hodnocení ex post  měla provádět u všech režimů PTA 
s podstatnými hospodářskými, sociálními a environmentálními dopady, a to po třech letech od nabytí účinnosti 
režimu. Tvůrcům politik, zúčastněným stranám a daňovým poplatníkům by umožnila posoudit, zda režimy PTA 
skutečně plní cíle politik v souladu se zásadami řádného finančního řízení a veřejné kontroly.
Ve svém sdělení „Obchod, růst a celosvětové záležitosti: obchodní politika jako klíčový prvek strategie EU 2020“1 
Komise uvedla, že hodnocení ex post  se budou provádět na systematičtějším základě jako monitoring dopadů 
stávajících režimů PTA.
Případy, kdy se vyžadovalo průběžné hodnocení nebo hodnocení ex post  (HEP)
Země režimu PTA Průběžné hodnocení nebo hodnocení ex post Adekvátnost tohoto hodnocení
Turecko Bez HEP —
Evropský hospodářský prostor  
(Island, Lichtenštejnsko, 
Norsko)Bez HEP —
Švýcarsko Bez HEP —
Bývalá jugoslávská republika 
MakedonieBez HEP —
Chorvatsko Bez HEP —
Albánie Bez HEP —
1 KOM(2010) 612.Příloha III
43 Přílohy
Případy, kdy se vyžadovalo průběžné hodnocení nebo hodnocení ex post  (HEP)
Země režimu PTA Průběžné hodnocení nebo hodnocení ex post Adekvátnost tohoto hodnocení
Černá Hora Bez HEP —
Bosna a Hercegovina Bez HEP —
Srbsko Bez HEP —
Alžírsko HEP2 X
Egypt HEP X
Izrael HEP X
Jordánsko HEP X
Libanon Bez HEP —
Maroko HEP X
Okupovaná palestinská území Bez HEP —
Sýrie Bez HEP —
Tunisko HEP X
Chile Bez HEP √
Mexiko HEP šesti FTA X
Jižní Afrika HEP šesti FTA X
Státy CARIFORA Bez HEP —
Tichomořské státy
Papua‑Nová Guinea, FidžiBez HEP —
Zámořská území a teritoria Bez HEP —
Nařízení o GSP (ES) č. 980/2005 Průběžné hodnocení √
Nařízení o GSP (ES) č. 732/2008 Průběžné hodnocení √
Moldavsko Bez HEP —
Legenda:
— = není relevantní √ = adekvátní X = celkově neadekvátní
U těchto režimů PTA se hodnocení ex post  nevyžadovalo:
Andorra, San Marino, Faerské ostrovy, Střední Amerika, Andské společenství, Korejská republika, Indie, Kanada, 
Maroko (prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu), MERCOSUR, Pobřeží slonoviny, Kamerun, státy 
východní a jižní Afriky (ESA – Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie a Zimbabwe), Jihoafrické rozvo ‑
jové společenství (SADC – Botswana, Lesotho, Mosambik a Svazijsko), nařízení o přístupu na trhy pro státy AKT, 
nařízení o GSP (EU) č. 978/2012 a Ceuta a Melilla.
2 Hodnocení evropsko‑středomořské zóny volného obchodu ex post se týká PTA s Alžírskem, Egyptem, Izraelem, Jordánskem, Marokem a Tuniskem.Příloha III
44 Přílohy
Koncepce auditu ve vybraných členských státech
Auditoři provedli přezkum vnitrostátních pokynů a postupů, řízení rizika a profilů rizika, kontrol ex ante  a ex post  
a správní spolupráce. Účetní dvůr provedl i přezkum celkové kontrolní strategie uplatňované u režimů PTA 
celními orgány v pěti členských státech. Hodnota jejich dovozu v rámci režimů PTA představovala více než dvě 
třetiny celkového dovozu, jenž využívá preferenčních sazebních opatření.
Celní kontroly v pěti vybraných členských státech se hodnotily na základě testování náhodně vybraných vzorků.
a) 60 dovozů v rámci režimů PTA z nyní již promlčeného roku 2009 s cílem zkontrolovat, zda zboží skutečně 
mělo nárok na preferenční sazební opatření, a preventivní, odrazující a nápravná opatření přijatá celními 
orgány za účelem zajištění tohoto nároku a výběru splatného cla v případě, že nárok neexistoval. Byla pro ‑
vedena extrapolace nedostatečných plateb zjištěných ve vzorku, a odhadnuta tak částka TVZ, jež mohou být 
pro rozpočet EU ztraceny.
b) 30 dovozů v rámci režimů PTA z roku 2011 s cílem zkontrolovat, zda zboží skutečně mělo nárok na preferenč ‑
ní sazební opatření, a preventivní, odrazující a nápravná opatření přijatá celními orgány za účelem zajištění 
tohoto nároku a výběru splatného cla v případě, že nárok neexistoval.
c) 30 dovozů z roku 2009, k nimž byla vydána sdělení v rámci vzájemné pomoci, s cílem zkontrolovat, zda člen ‑
ské státy do svých systémů řízení rizika důsledně zakomponovaly automatizované profily rizika.
d) 30 žádostí zaslaných členskými státy v roce 2011 přijímajícím/partnerským zemím v rámci správní spoluprá ‑
ce, na nichž se testoval včasný výběr cla splatného v případech, kdy zboží nemělo na preferenční sazební 
opatření nárok.Příloha IV
45 Přílohy
Omezení modelu CGE
1 
Podle Evropského hospodářského a sociálního výboru nemají1 „[v]ýsledky vytváření modelů prezentované v po ‑
souzeních dopadů na udržitelnost […] velkou informativní hodnotu ani pro vyjednavače, ani pro zainteresované 
strany vzhledem k tomu, že nepojednávají o důležitých dopadech či jsou nedostatečně cílené. Posouzení dopa ‑
dů na udržitelnost je obtížné vzhledem k tomu, že statistické údaje pro tuto oblast neexistují či nejsou spolehli ‑
vé, a proto toto posouzení neposkytuje dostatečné informace o případných důsledcích v této oblasti“.
2 
Jak Komise, tak externí konzultanti zdůrazňují přirozená omezení modelu CGE:
a) lze ho využít pouze k simulacím, nikoliv k prognózování2 a jeho simulace dlouhodobých účinků jsou 
nedostatečné3;
b) jeho poněkud tautologické konstrukce, tj. veškeré výsledky jsou implicitně propojeny s předpoklady a pro ‑
vedenou kalibrací4;
c) komodity jsou sdruženy v rámci široké kategorie, takže není možné přínosným způsobem stanovit dopad 
na jednotlivé produkty v rámci této kategorie, např. pšenice průměrné kvality v kontextu odhadovaného 
dopadu na „pšenici“5;
d) země tak rozdílné jako Rusko, Norsko, Švýcarsko a Turecko jsou zařazeny do jedné kategorie, což omezuje 
užitečnost interpretace, již je možné formulovat na základě odhadů CGE pro tuto skupinu6;
e) nemožnost zohlednit při formálním modelování dopad liberalizace investic a opatření usnadňujících pohyb 
vysoce kvalifikované pracovní síly7;
f) výsledky modelu CGE nejsou příliš vhodné pro posuzování sociálního dopadu, neboť nepracují s informace ‑
mi disagregovanými na úroveň domácností8.
1 Čl. 2 odst. 6 stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru č. 818/2011.
2 Bod 11.5 přílohy 8 k pokynům Komise k posuzování dopadu.
3 Podle stanoviska útvarů Komise k PDU u dohod o volném obchodu mezi EU a Indií z března 2010 patří dlouhodobé účinky k nejslabším prvkům 
modelování s využitím CGE, neboť proces akumulace kapitálu nevyhnutelně spoléhá na základní předpoklady a ignoruje dynamické účinky 
posílené integrace a konkurence.
4 Bod 11.5 přílohy 8 k pokynům Komise k posuzování dopadu.
5 Informativní dokument k závěrečné zprávě o posouzení dopadu na udržitelnost u režimu PTA EU – Kanada z června 2011.
6 Tamtéž.
7 Tamtéž.
8 Posouzení dopadu na udržitelnost obchodu u režimu PTA EU – Andské společenství. Závěrečná zpráva, říjen 2009.Příloha V
46
Komise využívá různých způsobů modelování, 
zejména (ne však výhradně) výpočetního modelu 
všeobecné rovnováhy (CGE) a opírá se o údaje 
z databáze projektu analýzy celosvětového 
obchodu (GTAP)3. Do dnešního dne nebyly vyvinuty 
lepší dostupné nástroje, které by umožnily lépe 
kvantifikovat ekonomický dopad změn obchodní 
politiky.
III b)
Všeobecný systém preferencí je jednostranným 
režimem, jehož cílem je za pomoci snižování celních 
sazeb řešit dlouhodobé hospodářské, sociální a jiné 
strukturální potřeby v rozvojových zemích. I když 
Komise s připomínkou souhlasí, je systém GSP 
pouze jedním z prvků přispívajících k plnému zajiš ‑
tění zamýšlených zvýhodnění.
Novým nařízením o GSP , které vstoupilo v plat ‑
nost dne 1. ledna 2014, byly provedeny významné 
reformy, jež mají napomoci lepšímu zaměření 
tohoto systému na země, které to nejvíce potřebují.
III c)
Hlavní zjištění Účetního dvora se týkají jednotlivých 
chyb, mj. chybějících dokumentů nebo důkazů, 
které měly zůstat v rukou dovozců.
III d)
Pokud jde o monitorovací návštěvy, drží se Komise 
stávajícího právního základu a postupuje v souladu 
s příslušnými ustanoveními vzájemných obchodních 
režimů schválených Radou a členskými státy a pří ‑
padně i Evropským parlamentem.
3 Použití databáze GTAP při modelování v CGE se dostalo po 
celém světě širokého přijetí ze strany prakticky všech podobných 
mezinárodních organizací, jako jsou Světová obchodní 
organizace, Světová banka, OECD, OSN, MMF, a vládou USA.Shrnutí
I
Hospodářské přínosy spojené s liberalizací obchodu 
jsou nejen dobře známy, ale i důkladně zdokumen ‑
továny v celé dostupné ekonomické literatuře. Bylo 
například prokázáno, že dokončení všech probíha ‑
jících jednání (kola z Dohá a dvoustranných dohod) 
by vedlo ke zvýšení HDP v EU o více než 1 % ve 
srovnání se situací, kdy by jednání úspěšná nebyla. 
Očekává se, že spotřebitelé budou mít prospěch 
z přístupu k širší nabídce zboží a služeb. Přehléd ‑
nout nelze ani skutečnost, že v Evropě existuje 
více než 36 milionů pracovních míst, jež přímo či 
nepřímo závisí na naší schopnosti obchodovat se 
zbytkem světa1.
K tomu je nutno dodat, že systém GSP představuje 
účinnou složku EU při uskutečňování rozvoje pro ‑
střednictvím obchodu: zaprvé byla v rámci iniciativy 
„Vše kromě zbraní“ postupně zrušena všechna cla 
a kvóty na veškeré produkty (kromě zbraní), které 
přicházejí na trh EU z 50 nejméně rozvinutých zemí 
světa, a zadruhé tento systém prostřednictvím 
dodatečných výhod v rámci dílčího systému GSP+ 
motivuje rozvojové země k tomu, aby sledovaly cíle 
udržitelného rozvoje.
III a)
Součástí všech hlavních mnohostranných a dvou ‑
stranných obchodních jednání od roku 1999 bylo 
posouzení dopadu na udržitelnost (PDU). Od roku 
2010 se nadto před každým významným obchod ‑
ním jednáním, až na jedinou výjimku2, provedlo 
posouzení dopadů (PD).
Komise byla schopna všechny své obchodní režimy 
opřít o velmi kvalitní analýzy ekonomických a dal ‑
ších dopadů. Přitom se Komise vždy snažila splnit 
platné normy, které se v průběhu času měnily.
1 „Obchod, růst a celosvětové záležitosti – obchodní politika jako 
klíčový prvek strategie EU 2020“.
2 V roce 2011 Rada pro zahraniční věci a Evropská Rada reagovaly 
na „arabské jaro“ výzvou k zahájení jednání s Marokem, Tuniskem, 
Egyptem a Jordánskem. Tímto politickým rozhodnutím se stalo 
provedení PD nadbytečným a hrozilo, že z hlediska zahájení 
procesu vyjednávání by kvůli němu došlo k nadměrným průtahům.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 47
IV a)
Komise přijímá doporučení Účetního dvora, aby 
u režimů PTA prováděla posouzení dopadu a posou ‑
zení dopadu na udržitelnost, jakož i doporučení, 
aby náležitě odůvodňovala situace, kdy jejich prove ‑
dení nemusí být možné. Bude tak činit v souladu se 
stávajícími pokyny k PD a příručkou k PDU, přičemž 
výši ušlých příjmů odhadla ve svém posledním 
posouzení dopadů v případě Japonska a Spojených 
států.
Komise již PD i PDU provádí v souladu jak s přijatými 
závazky, tak s osvědčenými postupy. Od roku 1999 
bylo PDU součástí všech hlavních mnohostran ‑
ných a dvoustranných obchodních jednání, 
a od roku 2010 bylo, až na jedinou výjimku (viz 
odpověď Komise k bodu III písm. a)), před každým 
významným obchodním jednáním provedeno PD.
IV b)
Pokud jde o včasnost analýzy, Komise se zavázala, 
že s prováděním PDU začne nejpozději do šesti 
měsíců od začátku vyjednávání, aby je bylo možné 
využít ještě v procesu vyjednávání i schvalování.
Eurostat je nyní pravidelně zván, aby se stal členem 
řídicí skupiny kontrolující PDU.
Komise se v rámci probíhající aktualizace dohody 
o poskytování služeb mezi GŘ pro obchod a Euro ‑
statem snaží zintenzivnit spolupráci týkající se 
kvality zdrojů statistických údajů.
IV d)
Komise přijímá doporučení Účetního dvora pro 
režimy PTA s významným hospodářským, sociálním 
a environmentálním dopadem.
Tento postoj odráží závazky, které Komise již přijala 
v zájmu systematičtějšího provádění hodnocení 
ex post  u režimů PTA, jež mají významný hospodář ‑
ský, sociální a environmentální dopad, tak aby se 
daly lépe sledovat dopady obchodních dohod EU5.
5 Sdělení KOM(2010) 612, „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“.I když je právní základ pro provádění monitorova ‑
cích návštěv přijímajících zemí v platnosti teprve 
od 1. ledna 2011, podnikala Komise již předtím řadu 
kontrolních kroků a poskytovala vysvětlení adre ‑
sovaná přijímajícím zemím coby součást správní 
spolupráce, zejména v kontextu systému GSP .
Přesto byl vypracován akční plán Komise pro sledo ‑
vání preferenčních pravidel původu, podle něhož 
jsou návštěvy v přijímající zemi jedním z navrhova ‑
ných opatření. Akční plán se bude týkat jak jedno ‑
stranných režimů, jako je systém GSP , tak dvoustran ‑
ných dohod s partnerskými zeměmi.
III e)
Komise bere zjištění Účetního dvora na vědomí.
Od roku 2001 Komise navrhovala, aby všechny pre ‑
ferenční obchodní režimy (PTA) EU, ať autonomní, 
či smluvní, zahrnovaly možnost dočasného odnětí 
preferencí v případě konkrétních problémů s říze ‑
ním preferencí a/nebo jiných významných porušení 
celních předpisů nebo v případě nedostatečné 
spolupráce. Komise se domnívá, že byla prokázána 
dostatečnost těchto pojistek, a bude i nadále navr ‑
hovat jejich zařazování do všech budoucích prefe ‑
renčních obchodních režimů.
Komise konstatuje, že možnost dočasného odnětí 
preferencí nebyla nakonec zahrnuta do sjedna ‑
ných pojistek pouze v jednom režimu PTA s Jižní 
Koreou, i když je v uvedených pojistkách upraven 
povinný mechanismus konzultací. Komise potvrdila 
výjimečnou povahu kompromisního znění ustano ‑
vení o pojistkách sjednaných s Jižní Koreou v době 
rozhodnutí Rady o podpisu dohody4.
4 Úř. věst. L 127, 14.5.2011, s. 4.
Odpovědi Komise 48
V f)
Komise upozorňuje, že vymáhání finančních pro ‑
středků je v odpovědnosti členských států.
Úřad OLAF bude i nadále poskytovat přísluš ‑
ným orgánům členských států veškeré informace 
nezbytné k usnadnění jejich činnosti zaměřené na 
vymáhání finančních prostředků.
Nová ustanovení v nařízení č. 883/2013 o vyšet ‑
řování prováděném úřadem OLAF6 požadují, aby 
členské státy poskytovaly úřadu OLAF informace 
o opatřeních, která přijaly na základě jeho dopo ‑
ručení, mimo jiné pokud jde o vymáhání splatných 
částek. Tím se posílí sledování činnosti členských 
států, jejímž účelem je výběr cla, a dojde k dalšímu 
zlepšení finančních opatření přijímaných v návaz ‑
nosti na šetření úřadu OLAF.
Komise systematicky sleduje všechny zjištěné 
případy finanční odpovědnosti členských států 
vyplývající ze zpoždění při postupech pro výběr cla. 
V této praxi bude pokračovat.
V g)
Od roku 2001 Komise navrhovala, aby všechny 
preferenční obchodní režimy EU, ať autonomní, či 
smluvní, zahrnovaly možnost dočasného odnětí 
preferencí v případě konkrétních problémů s říze ‑
ním preferencí a/nebo jiných významných porušení 
celních předpisů nebo v případě nedostatečné 
spolupráce. Komise se domnívá, že byla prokázána 
dostatečnost těchto pojistek, a bude i nadále navr ‑
hovat jejich zařazování do všech budoucích prefe ‑
renčních obchodních režimů.
Na konci roku 2013 byla možnost dočasného 
odnětí preferencí již zahrnuta do čtyř autonomních 
režimů (včetně systému GSP), které se týkají téměř 
200 zemí, a do preferenčních dohod s více než 
30 zeměmi.
6 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, EURATOM) 
č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném 
Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení 
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení 
Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).V a)
Komise bude dále hodnotit, ve kterých konkrétních 
případech jsou tyto profily rizika užitečné a jak by 
měly uplatňovat v oblasti pravidel původu v rámci 
režimů PTA.
V b)
Komise v průběhu kontrol, které v posledních letech 
provedla, kladla zvláštní důraz na účinnost systémů 
pro řízení rizika a na účinnost strategií kontroly 
členských států. Vypracovala tematické zprávy 
o svých kontrolách strategie celní kontroly (2009), 
místního celního řízení (2011) a tranzitu (2012) 
a předložila tyto zprávy členským státům v Porad ‑
ním výboru pro vlastní zdroje a ve skupině pro celní 
politiku. Komise bude i nadále ověřovat, zda členské 
státy zdokonalují účinnost svých systémů pro řízení 
rizika a strategií kontroly.
V c)
Komise bude i nadále povzbuzovat členské státy, 
aby po přijetí sdělení v rámci vzájemné pomoci 
podnikly veškerá nezbytná preventivní opatření.
V d)
Hodnocení kapacity přijímající země je nedílnou 
součástí jednání s každým partnerem. Do formální 
zprávy o hodnocení se však nepromítá. Komise 
začlení posouzení této kapacity do formálních 
analýz rozsahu působnosti, které předchází novým 
jednáním.
Obecně platí, že jednání představují odpovídající 
rámec, aby Komise mohla posoudit kapacitu orgánů 
partnerských zemí, pokud jde o řádné spravování 
dohody.
V e)
Komise (během monitorovacích návštěv) projedná 
tuto záležitost s členskými státy s cílem zlepšit 
kvalitu informací, jež členské státy o správní spolu ‑
práci poskytují. Systém podávání zpráv bude rovněž 
zjednodušen.
Odpovědi Komise 49
10
Závazek provádět PDU byl přijat v roce 1999 komi ‑
sařem pro obchod a stal se zavedenou praxí pro 
obchodní jednání pod vedením nadcházejících 
komisařů pro obchod.
12
Komise souhlasí s významem, jenž se přikládá hod ‑
nocením u všech režimů PTA s významnými dopady.
Při posuzování určité obchodní dohody je nezbytné 
mít dostatečný časový odstup, který umožní vyvo ‑
dit spolehlivé závěry z dostupných údajů.
Obchodní dohody často předpokládají postupné 
zavádění vzájemných závazků, a to po dobu pěti 
až sedmi let7. Načasování hodnocení by mělo vzít 
v úvahu období, za které lze dopady zaznamenat. 
Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že provádět 
hodnocení pouze tři roky po vstupu určité dohody 
v platnost, jak navrhuje Účetní dvůr, je obvykle příliš 
brzy.
14
Komise se nedomnívá, že by hodnocení ušlých pří ‑
jmů ex ante  a ex post  rozpočtových orgánů poskyto ‑
valo dostatečně přesnou roční prognózu výběru cla, 
jež by umožňovala zlepšit finanční řízení rozpočtu 
EU.
Preferenční obchodní režimy jsou součástí legis ‑
lativní struktury, na jejímž základě se vybírají a do 
rozpočtu EU odvádějí splatná cla. Jakmile tudíž 
funguje režim PTA, příjmy nelze považovat za ušlé 
ani nevznikají žádné rozpočtové náklady. Pro svoji 
rozpočtovou prognózu tradičních vlastních zdrojů 
se Komise musí v první řadě spoléhat na makroeko ‑
nomické metody. Tyto metody jsou však v současné 
době předmětem revize a Komise prověří, do jaké 
míry lze zvážit jiné prvky, jako je dopad nových 
režimů PTA.
7 Viz také COM(686) 2013 „Posílení základů inteligentní regulace – 
zlepšení hodnocení“.Komise v současnosti vyjednává o zahrnutí usta ‑
novení o dočasném odnětí preferencí do režimů 
PTA s řadou partnerů, včetně Japonska, Vietnamu, 
Maroka, Thajska a Kanady.
Komise bude i nadále navrhovat zařazení ustano ‑
vení o řízení správních chyb (MAE) do všech budou ‑
cích obchodních dohod v případech, kdy nebude 
sjednáno žádné vlastní osvědčování.
V h)
Komise bude i nadále podporovat náhradu osvěd ‑
čení o původu a průvodního osvědčení vlastními 
osvědčeními vývozců.
Úvod
07
Účetní dvůr správně podtrhl význam PD a PDU. 
Nedoceňuje však nástroje, jako jsou například 
studie proveditelnosti a další ekonomické analýzy, 
které byly v minulosti rovněž důležitým prvkem při 
rozhodování o některých dohodách zařazených do 
vzorku Účetního dvora.
08
Ačkoli systém PD byl zaveden v roce 2002, jeho roz ‑
sah se postupně rozšiřoval a režimy PTA s význam ‑
ným dopadem byly plně zahrnuty do jeho působ ‑
nosti až v roce 2009.
09
Komise jinak interpretuje právní závazek prová ‑
dět hodnocení ex ante  u režimů PTA mezi lety 
2002 a 2006.
Požadavek provádět posouzení dopadu byl 
od roku 2003 zaváděn postupně.
Od roku 2005 bylo PD požadováno u všech iniciativ 
přijatých v rámci legislativního a pracovního pro ‑
gramu Komise a od roku 2009 u nejvýznamnějších 
iniciativ Komise a iniciativ s největším dopadem.
Odpovědi Komise 50
27
Komise se domnívá, že u sedmi režimů PTA uvá ‑
děných Účetním dvorem nebylo třeba připravovat 
posouzení dopadu ani hodnocení ex ante . Ve vět ‑
šině případů by posouzení dopadu nebo hodno ‑
cení ex ante  znamenala pouze malou přidanou 
hodnotu a představovala by neúměrné vynaložení 
prostředků, například proto, že na nejvyšší politické 
úrovni již bylo o provedení dohody rozhodnuto 
nebo protože zamýšlená opatření měla spíše ome ‑
zené účinky nebo byla přechodné povahy.
28
Komise vypracovala odhady ušlých příjmů ve všech 
PD, jež byla vypracována od roku 2010 a jež se 
týkala obchodních dohod.
29
Komise se nedomnívá, že by u pěti dohod uvede ‑
ných Účetním dvorem existoval závazek vypracovat 
PDU. Závazek vypracovat PDU během obchodních 
jednání byl původně učiněn evropským komisařem 
pro obchod v roce 1999 a týkal se jednání, která 
probíhají pod jeho vedením. Otázka obecného 
využívání PDU u jednání vedených jinými komisaři 
jménem Komise nikdy nebyla předmětem rozhod ‑
nutí sboru, což je důvodem pro nevypracování PDU 
v uvedených pěti případech.
30
Od roku 2010 Komise posílila svůj systém hodno ‑
cení právních předpisů a politik a je odhodlána 
provádět hodnocení systematičtějším způsobem. 
Při naplňování programu hodnocení je třeba 
stanovit priority, přičemž první prioritou musí být 
zásada „nejprve hodnotit“, tj. hodnotit ještě před 
revizí určité iniciativy; další prioritou jsou iniciativy 
s největším dopadem a nakonec omezené množství 
dostupných prostředků.Odhad ušlých příjmů se zařazuje do PD provádě ‑
ných od roku 2011. Takovýto výpočet ex ante  však 
může nabídnout pouze odhad pravděpodobného 
snížení vlastních zdrojů ve formě cel na základě 
nejpravděpodobnějších scénářů, které vyplynou 
z konečné dohody. Co se týče ekonomických 
dopadů, je třeba poznamenat, že režimy PTA vedou 
nejen k nižším celním sazbám, ale přinášejí také 
výhody z větších obchodních toků, což může mít 
dokonce za následek zvýšení vybraných cel.
Rozsah a koncepce auditu
21
Závěr Účetního dvora se zakládá na analýze období, 
během něhož byl systém Komise pro posuzování 
dopadů postupně ustavován a systematické hod ‑
nocení politik nebylo ještě vytvořeno. Řada dohod 
v rámci vzorku proto nemohla být předmětem ani 
PD ani PDU, když zvážíme den jejich navržení  
a/nebo vstupu v platnost.
22
Pracovní postupy PD stanovila Komise postupně 
prostřednictvím pokynů zavedených v roce 2005 
a revidovaných v roce 2009. Stávající přísnější normy 
by neměly být používány k posouzení dřívějších PD, 
neboť tehdy se systémy teprve vyvíjely. Aby bylo 
možné navázat na zkušenosti z prvních pěti let, byly 
zavedeny pokyny k PDU, které v roce 2006 publiko ‑
valy útvary Komise pod názvem „Příručka k posuzo ‑
vání dopadů na udržitelnost“.
Připomínky
26
Komise souhlasí s tím, že je důležité řádně posu ‑
zovat hospodářské a jiné účinky režimů PTA 
jak ex ante , tak ex post . Má za to, že se tak děje 
od roku 1999.
Odpovědi Komise 51
35
Z šesti PD kontrolovaných Účetním dvorem byla 
čtyři provedena v roce 2006/2007, kdy se metodika 
analýzy dopadu obchodních dohod stále ještě vyví ‑
jela. Veškerá PDU provedená od roku 2010 obsahují 
komplexní analýzu hospodářských dopadů v přijí ‑
majících zemích.
36
Komise posuzuje hospodářské dopady za použití 
nejmodernějších ekonomických modelů a souborů 
dat, přičemž bedlivě sleduje poslední vývoj v oblasti 
teoretické a empirické literatury týkající se dopadů 
dohod o volném obchodu.
38
Systém GSP se skládá z obecného režimu a dvou 
zvláštních režimů. Obecný režim je otevřen všem 
rozvojovým zemím, které mají stejnou potřebu roz ‑
voje a jsou v podobné fázi hospodářského vývoje, 
bez toho, že by se musely ratifikovat nebo uplatnit 
jakékoli mezinárodní úmluvy.
Dílčí režim EU GSP+ byl navržen tak, aby zahrnoval 
dodatečné pobídky ve prospěch zranitelných zemí, 
které chtějí podniknout další kroky směrem k udr ‑
žitelnému rozvoji a řádné správě věcí veřejných, 
přičemž si tyto země mohou vybrat, zda budou 
o dodatečná zvýhodnění usilovat, či nikoli. Tento 
přístup, který schválila Rada a Evropský parlament, 
je výrazem politického rozhodnutí. Potřeba ratifiko ‑
vat a účinně provádět klíčové mezinárodní úmluvy 
o lidských a pracovních právech, ochraně život ‑
ního prostředí a řádné správě věcí veřejných byla 
proto posouzena u těchto deseti zemí, ale nikoliv 
u ostatních přijímajících zemí, na něž se vztahuje 
obecný režim.V souladu se svým závazkem provádět hodno ‑
cení ex post  systematičtějším způsobem provedla 
Komise v roce 2012 hodnocení ex post  u obchod ‑
ního pilíře dohody o přidružení mezi EU a Chile 
a v roce 2013 zahájila hodnocení ex post  týkající 
se provádění dohody o volném obchodu mezi EU 
a Mexikem, jakož i komplexní přezkum dohody 
o hospodářském partnerství mezi státy CARIFORA 
a EU. Další dvě hodnocení ex post  (autonomních 
obchodních preferencí pro Moldavsko a pro země 
západního Balkánu) jsou plánována na rok 2014.
31
Hodnocení dopadu na rozpočet EU ve statistické 
zprávě o GSP za období 2006–2009 probíhalo podle 
standardního postupu Komise8.
Jelikož byl výpočet proveden následně, byly ztráty 
příjmů vypočteny na základě reálných statistických 
údajů, tj. preferenčního obchodu GSP v období 
2006–2009.
34
Bylo vynaloženo značné úsilí na vypracování vysoce 
kvalitních posouzení dopadu při využití nejlepšího 
dostupného způsobu modelování. Komise kromě 
toho konstatuje, že analýza Účetního dvora je 
založena na několik let starých PD, vypracovaných 
v době, kdy se metodiky posuzování dopadů stále 
ještě vyvíjely. Pouze jedno z pěti PD na podporu 
obchodní dohody, které Účetní dvůr analyzo ‑
val, bylo provedeno podle nejnovějších pokynů 
k PD. Účetní dvůr proto nedoceňuje značný vývoj, 
k němuž u PD prováděných na podporu režimů PTA 
došlo od roku 2010.
8 Ušlé příjmy jsou vyjádřeny rozdílem mezi výší cla podle doložky 
nejvyšších výhod, která by byla splatná u veškerého obchodu 
v rámci GSP při neexistenci systému GSP, a výší skutečně 
zaplaceného cla (celková částka cla podle doložky nejvyšších 
výhod vypočtená z preferenčního obchodu GSP) – (celková částka 
preferenčního cla vypočtená z preferenčního obchodu GSP).
Odpovědi Komise 52
42
Posouzení dopadů nezjistilo, že by případy pod ‑
vodu či celních úniků představovaly nejvýznamnější 
nedostatky předchozího režimu GSP . Proto v refor ‑
movaném režimu nedošlo k žádným větším úpra ‑
vám ustanovení týkajících se boje proti podvodům.
Na druhé straně PD upozornilo na to, že ochranné 
mechanismy v rámci systému GSP (kde dovoz může 
nebo by mohl způsobovat vážné potíže produ ‑
centům z EU) nefungují a že by mohly umožňovat, 
aby preferenční dovoz poškozoval finanční a eko ‑
nomické zájmy průmyslu EU. Byly identifikovány 
možnosti k jejich nápravě, a v jejich důsledku došlo 
k posílení těchto ochranných mechanismů v rámci 
nového režimu GSP , který vstoupil v platnost dne 
1. ledna 2014.
Komise musí do listopadu 2017 Evropskému parla ‑
mentu a Radě předložit zprávu o provádění nařízení 
o GSP . Pro účely této zprávy Komise posoudí otázky 
podvodů a úniků cla a zváží případná opatření 
k jejich řešení.
44
Komise souhlasí s tím, že každý model má svá 
omezení, ale domnívá se, že výpočetní model vše ‑
obecné rovnováhy (CGE) je nejlepším dostupným 
nástrojem. Všechny modelovací rámce mají své 
nedostatky, ale modely CGE se k vyčíslení ekono ‑
mického dopadu režimů PTA hodí nejlépe. Cílem je 
za stávajících podmínek kvantifikovat dopad změn 
obchodní politiky a opírat se přitom o nejstabilnější 
a nejvýznamnější metodické koncepce, které jsou 
v ekonomických oborech zabývajících se analýzami 
obchodní politiky k dispozici. Tyto ekonomické 
analýzy nejsou založeny pouze na jednom modelu 
CGE, ale na různých modelech CGE, které jsou 
přizpůsobeny, tak aby nejlépe odpovídaly danému 
politickému zadání v každém z PD a PDU.Rámeček 1
Dobrým příkladem je Bangladéš, neboť zvýhodnění 
v rámci systému GSP významně přispělo k roz ‑
voji této země (nejméně rozvinuté země) a vedlo 
k růstu, snižování chudoby a nárůstu pracovních 
příležitostí, a to zejména u žen. Dostupnost výhod 
systému GSP vytváří politický prostor k tomu, aby 
EU mohla ovlivnit vývoj v oblasti lidských a pracov ‑
ních práv, jak ukazuje nedávný případ továren Rana 
Plaza. Komise navíc v Bangladéši pozorně sledovala 
působení Mezinárodní organizace práce, která se 
zaměřovala na zlepšení pracovních podmínek. Není 
jisté, zda by Bangladéš přistoupil na podmínky 
stanovené v Paktu, pokud by nebyl příjemcem pod ‑
pory v rámci systému GSP .
40
Komise uznává, že vzhledem ke zkušenostem 
zpřísnila požadavek, aby se v rámci PD efektivněji 
řešila otázka monitorování a hodnocení. To svědčí 
o postupném vývoji systému PD.
Ve všech PD, jež byly provedeny v oblasti obchodu 
od roku 2010, byly stanoveny jasné a měřitelné 
ukazatele, které odpovídají nárokům pokynů k PD 
z roku 2009. Pozitivní stanoviska Výboru pro posou ‑
zení dopadů k těmto PD to potvrzuje.
41
Hloubková studie, jakou v souvislosti se situací 
v Indii doporučuje Evropský hospodářský a sociální 
výbor (EHSV), pravděpodobně nepřinese spolehlivé 
závěry, neboť většina ohrožených odvětví společ ‑
nosti se nachází v neformální ekonomice, odkud se 
kvantitativní údaje získávají jen stěží.
Avšak výsledky PDU u dohody o volném obchodu 
s Indií mají v souvislosti s doporučeními EHSV velký 
význam. Uvedené PDU dospělo k závěru, že dohoda 
o volném obchodu s Indií (ve všech analyzovaných 
scénářích) by měla vést ke značnému nárůstu reál ‑
ných mezd jak kvalifikovaných, tak nekvalifikova ‑
ných pracovníků, jakož i k mírnému zlepšení situace 
chudých. Kromě toho se vyjednavači pravidelně 
setkávali se zástupci občanské společnosti, což jim 
umožnilo projednat záležitosti uvedené v doporu ‑
čeních EHSV.
Odpovědi Komise 53
48
PD i PDU analyzují pravděpodobný dopad obchodní 
dohody jako takové na příslušná odvětví, přičemž 
přihlíží k existenci všech příslušných politik EU. 
Přitom mohou (jako u států Karibiku), ale nemusí 
výslovně uvést společnou zemědělskou politiku.
49
Komise uznává, že PDU týkající se dohod o hospo ‑
dářském partnerství nemá stejný rozsah a záběr 
jako novější PDU. To částečně svědčí o velmi 
širokém geografickém a tematickém záběru tohoto 
zvláštního PDU, které se týkalo více než 75 zemí. 
Žádné PDU by nemohlo plně pokrýt všechny otázky 
každého z potenciálních signatářů.
52
Studie byla ekonometrickým posouzením dopadu 
šesti režimů PTA na obchod. Jejím výslovným 
cílem bylo odpovědět na otázku, zda měly dohody 
měřitelný a statisticky významný dopad na vývoz 
a dovoz EU. Její záměr nespočíval v tom mít širší 
působnost nebo být plnohodnotným hodnocením 
ex post . Plné hodnocení ex post  dvou dotčených 
zemí (Mexika a Chile) provedla Komise následně.
53
Zatímco zpráva o hodnocení ex post  u zemí evrop ‑
sko‑středomořského partnerství neobsahovala 
žádné úpravy týkající se příštího hodnocení, může 
Komise potvrdit, že takové hodnocení ex post  prav ‑
děpodobně bude provedeno po ukončení probíha ‑
jících jednání a po plném provedení dohod.
55
V návaznosti na průběžné hodnocení systému GSP 
došlo k významným změnám tohoto režimu, které 
vstoupily v platnost dne 1. ledna 2014 a jejichž 
cílem bylo řešit nedostatky zjištěné při průběžném 
hodnocení režimu.45
Databáze GTAP je založena na nejspolehlivějších 
mezinárodních zdrojích údajů (včetně údajů Euro ‑
statu pro země EU), přičemž prochází neustálým 
přezkumem ze strany jednotlivých zúčastněných 
stran (Světová banka, OECD, MMF, WTO, OSN, FAO). 
Většina hospodářských údajů používaných v data ‑
bázi GTAP (jako jsou obchodní toky, ochranné vzory, 
HDP , konečná spotřeba) je aktualizována na základě 
údajů získaných za poslední dostupný rok. V tomto 
případě jsou zastaralé pouze údaje u technických 
koeficientů tabulek dodávek a užití EU. Primární 
údaje Eurostatu ukazují, že pokud jde o období 
2000–2009, jsou změny v technických koeficientech 
tabulek dodávek a užití EU minimální.
Komise se jako člen konsorcia GTAP zasadí o to, 
aby GTAP používala – jsou‑li k dispozici – aktualizo ‑
vané tabulky dodávek a užití EU a tabulky vstupů 
a výstupů EU a aby v metadatech GTAP bylo u každé 
jednotlivé země zvlášť uvedeno, o které zdroje jde 
a ze kterého roku použité údaje pochází.
Jak ukazuje zpráva Společného výzkumného stře ‑
diska Evropské komise z ledna 2014, aktualizace 
technických koeficientů EU na úroveň údajů za 
poslední dostupný rok změnila simulovaný dopad 
dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou pouze 
okrajově.
46
Coby zdroj většiny údajů EU v databázi GTAP figu ‑
rují především Eurostat či národní statistické úřady; 
snažit se zapojit Eurostat do sekundárního posuzo ‑
vání kvality údajů GTAP by mohlo být nadbytečné.
47
Komise souhlasí, že včasnost PDU je velmi důležitá 
z hlediska jeho užitečnosti pro vyjednavače. Útvary 
Komise se zavázaly, že s PDU začnou nejpozději 
do šesti měsíců od začátku vyjednávání, aby je bylo 
možné využít ještě v průběhu jednání. Z osmnácti 
PDU provedených od roku 1999 bylo PDU týkající se 
Chile jediným, u něhož byla závěrečná zpráva před ‑
ložena až po parafování dohody o přidružení.
Odpovědi Komise 54
Komise dále poznamenává, že výše neextrapolo ‑
vané potenciální ztráty, kterou u zjištěných kon ‑
krétních chyb Účetní dvůr nahlásil třem členským 
státům, činila 1 milion EUR, z čehož 91 % se týká 
jednoho členského státu.
64
Některé chybějící dokumenty nebo důkazy ještě 
mohou být dodány v důsledku opatření Komise 
přijatých v návaznosti na zjištění Účetního dvora. 
Konečným výsledkem proto mohou být podstatně 
nižší sazby. Kontroly zjednodušených postupů, jež 
Komise provedla ve 21 členských státech, neproká ‑
zaly ve vzorku zkontrolovaných osvědčení o původu 
vysokou míru chyb a finanční dopad těchto chyb 
byl nízký.
Výsledky přezkumu originálních dokumentů 
osvědčení o původu, který Komise provedla při 
svých kontrolách ve Spojeném království, zjištěním 
Účetního dvora neodpovídají.
66
K chybám zjištěným Účetním dvorem patří pře ‑
devším chybějící podkladové dokumenty nebo 
důkazy. Pokud osvědčení o původu mají razítko 
nebo byla vydána úřady, aniž by toto razítko nebo 
úřady byly orgány přijímajících/partnerských zemí 
oznámeny Komisi, mohou být zaslána zmíněným 
orgánům za účelem jejich ověření.
S odkazem na bod 64 Komise rovněž poukazuje 
na to, že dnes téměř všechny podpůrné dokumenty 
jsou uloženy u dovozců a měly by jimi být uscho ‑
vány, tak aby byly k dispozici celním orgánům v sou ‑
ladu s článkem 77 celního kodexu EU. Stoprocentní 
kontrola dokladů není možná, a proto je nutno 
provádět kontroly na základě analýzy rizik podle 
článku 13 celního kodexu EU.Například počet příjemců v rámci režimu GSP byl 
podstatně snížen, tak aby režim sloužil zemím, které 
to nejvíce potřebují (z více než 170 jde přibližně 
o 90 zemí). Díky odstranění zvýhodnění pro vysoce 
konkurenceschopná odvětví z určitých zemí, jako je 
textilní odvětví z Číny a Indie, došlo nadto k rozší ‑
ření vývozních příležitostí pro chudší země.
61
Komise má za to, že zahrnutí původu je v kombi ‑
naci s dalšími faktory rizika dokonce ještě účinnější, 
neboť sleduje úžeji vymezený záměr.
62
Počet chyb zjištěných Účetním dvorem v případě 
dovozních prohlášení, v nichž byl uplatněn nárok na 
preferenční režim v rámci zjednodušeného postupu 
byl nízký (tři). Spojené království se zavázalo pře ‑
zkoumat svoji kontrolní strategii pro preferenční 
původ. Režimy PTA sice nebyly vybrány coby před ‑
mět auditu prováděného ve Spojeném království, 
to však neznamená, že by kontroly původu nebyly 
provedeny v rámci jiných auditů po propuštění. Pro ‑
blémům, na něž Účetní dvůr upozornil, se Komise 
bude věnovat.
63
Extrapolované částky cla Účetní dvůr zjišťuje 
na základě jednotlivých pochybení, mezi něž patří 
chybějící dokumenty nebo důkazy, které měly být 
v době auditu Účetního dvora v rukou dovozců. 
Tyto chyby však automaticky neprokazují, že dová ‑
žené zboží nebylo v době jeho dovozu preferenč ‑
ního původu. Při své kontrole jednotlivých chyb, 
které zjistil Účetní dvůr, poskytne Komise dotyč ‑
ným členským státům možnost, aby prokázaly, že 
doklady a důkazy o původu byly v době celního 
odbavení k dispozici, a vyrozumí je, že je stále ještě 
možné tyto dokumenty a důkazy poskytnout. Jen 
v případě, že důkazy poskytnuty nebudou, je zde 
pravděpodobnost, že u členských států existují 
splatné částky tradičních vlastních zdrojů, pokud 
jsou výsledkem jejich administrativních chyb.
Odpovědi Komise 55
75
Ve všech uvedených případech členské státy 
informace podrobily analýze a zohlednily je v rámci 
svých hodnocení rizika. Je na členských státech, aby 
rozhodly, zda v návaznosti na analýzu své struktury 
obchodu zadají údaje ze sdělení v rámci vzájemné 
pomoci ve formě profilů rizika do svých systémů 
řízení rizika. Učinit tak ale nemusí. Francie vysvětlila, 
že vytvoření profilu rizika v případě daného sdělení 
v rámci vzájemné pomoci by bylo neúčinné, jelikož 
informace nemá na území Francie žádný dopad. 
V případě Španělska se vzorek týkal subjektů, které 
byly vyloučeny z kontrolních postupů „před zve ‑
řejněním“. Komise již španělské orgány o nápravu 
tohoto postupu požádala. Komise se domnívá, 
že vypracovat profil rizika na základě informací 
obsažených ve sdělení v rámci vzájemné pomoci je 
nutné, pouze pokud má daná informace dopad na 
daný členský stát.
77
Všechny tyto případy týkající se výběru cel Komise 
spolu s orgány členských států sleduje a u splatných 
částek TVZ, jež vznikly v důsledku administrativní 
chyby, budou členské státy případně požádány, aby 
tyto částky spolu s úroky splatily.
Spojené království bylo požádáno, aby splatilo 
částku tradičních vlastních zdrojů týkající se dotyč ‑
ných sdělení v rámci vzájemné pomoci, u níž samo 
uznalo, že došlo k promlčení cla z důvodu neú ‑
činné vnitřní kontroly. Francie tento nález napadla, 
Komise tudíž požádala o dodatečné informace.
78
Komise zdůrazňuje, že v tomto případě dotčený 
členský stát již přijal vhodná opatření, která zajistí, 
aby se podobná situace v budoucnu neopakovala.
Viz odpověď Komise k bodu 79.67
Chybami, které odhalil Účetní dvůr, se bude Komise 
zabývat, a pokud zjistí splatné částky tradičních 
vlastních zdrojů, požádá členské státy, aby přijaly 
opatření k vybrání těchto částek a uhradily veškeré 
uplatnitelné úroky.
71
Jedenáct žádostí, které španělské celní úřady zaslaly 
na Filipíny a které se vrátily jako nedoručené, bylo 
následně opět zasláno na Filipíny na správné adresy.
72
Komise spolu s italskými orgány tyto případy 
výběru cla po propuštění zboží dále sleduje. Pří ‑
padně budou účtovány úroky.
73
Komise bude s francouzskými orgány sledovat ty 
případy, v nichž nebyl po potvrzení, že průvodní 
osvědčení nebo osvědčení o původu jsou buďto 
neplatná, nebo nepravá, zahájen výběr cla po pro ‑
puštění zboží, a případně bude požadovat uhrazení 
veškerých splatných částek TVZ a úroků.
74
Komise má za to, že by členské státy měly informace 
zohlednit ve své celkové strategii celních rizik a kon ‑
trol a v míře, v níž se informace ze sdělení v rámci 
vzájemné pomoci dotýkají členského státu, při ‑
jmout opatření za účelem výběru splatných částek 
TVZ a zabránění vzniku budoucích ztrát.
Odpovědi Komise 56
84
V rozsudku Soudního dvora uváděném Účetním 
dvorem se skutečnost, že Komise nevyužila plně 
práv či pravomocí, které jí svěřuje dohoda o při ‑
družení s Tureckem, vztahuje pouze na konkrétní 
případ, a proto z ní nelze činit všeobecný závěr.
Ustanovení čl. 220 odst. 2 písm. b) a článku 239 
celního kodexu stanoví výjimky z obecné zásady 
výběru dovozních cel. V těchto případech, a to 
navzdory existenci celního dluhu a skutečnosti, 
že nebyly splněny podmínky pro preferenční 
zacházení se zbožím, žadatel (za podpory svých 
vnitrostátních orgánů při předávání spisu Komisi 
k rozhodnutí) požádá o výjimku ze zásady výběru či 
neprominutí/splacení dovozního cla.
Ustanovení upravující tyto výjimky je třeba vykládat 
restriktivně a výjimky posuzovat případ od případu.
K udělení výjimek z této zásady výběru cla je zapo ‑
třebí buď a) chyby ze strany celních orgánů, kterou 
osoba povinná k clu jednající v dobré víře a v sou ‑
ladu s ustanoveními celního prohlášení nebyla s to 
rozumným způsobem zjistit, nebo b) zvláštní situ ‑
ace, v níž nelze dlužníkovi přičítat žádnou nedbalost 
ani podvodné jednání.
85
V rámci svých nových a posílených monitorovacích 
opatření Komise zavedení takového systému perio ‑
dických hlášení pečlivě zváží.
89
Komise zváží tuto otázku v rámci nově plánovaných 
monitorovacích opatření, tak aby se zlepšila kvalita 
informací poskytovaných členskými státy a mj. zajis ‑
tilo, aby se hlášení členských států účinněji zaměřo ‑
vala na nestandardní případy, které vyžadují přijetí 
nápravného opatření.79
Komise již byla dotčeným členským státem informo ‑
vána, že jeho celní orgány zahájily výměnu infor ‑
mací s vnitrostátními soudními orgány na vysoké 
úrovni a že provádí změny vnitrostátních daňových 
předpisů, tak aby se v budoucnu podobná situace 
neopakovala.
Komise bude tuto otázku se španělskými orgány 
dále sledovat.
80
Viz odpověď Komise k bodu 78.
82
Hodnocení kapacity přijímající země včetně analýzy 
rozsahu působnosti je nedílnou součástí jednání 
s každým partnerem. Do formální zprávy o hodno ‑
cení se však nepromítá.
Obecně platí, že jednání poskytují Komisi odpoví ‑
dající rámec, aby mohla posoudit kapacitu orgánů 
partnerských zemí řádně spravovat dohodu, 
přičemž například přihlíží ke zkušenostem se 
stávajícími dohodami o celní spolupráci a dalším 
mechanismům spolupráce. Podrobnější předchozí 
hodnocení se prováděla u dohod o stabilizaci a při ‑
družení s balkánskými zeměmi.
83
Byl vypracován akční plán Komise pro sledování 
preferenčních pravidel původu, podle něhož jsou 
jedním z navrhovaných opatření návštěvy v přijí ‑
mající zemi využívající preferenční zacházení. Akční 
plán se bude týkat jak jednostranných režimů, jako 
je systém GSP , tak dvoustranných dohod s partner ‑
skými zeměmi.
Odpovědi Komise 57
94
Hlavní funkcí sdělení v rámci vzájemné pomoci je 
upozornit členské státy na zjištěná rizika podvodu 
a získat je pro spolupráci na účinném a účelném 
řešení těchto rizik. Úřad OLAF v plné míře provádí 
požadavky stávajícího nařízení č. 515/9710 (ve znění 
nařízení č. 766/200811). Je v odpovědnosti členských 
států, aby na základě poskytnutých informací ana ‑
lyzovaly rizika, která se týkají jejich území, a přijaly 
veškerá nezbytná opatření v souladu s ustanove ‑
ními celních právních předpisů EU.
95
Částky, jež byly členskými státy prohlášeny za nevy ‑
mahatelné, nutně nepředstavují konečnou výši ztrát 
pro rozpočet EU, neboť Komise prověřuje svědomi ‑
tost, s níž členské státy k vymáhání těchto částek 
podle čl. 17 odst. 2 nařízení č. 1150/2000 přistupují, 
a volá je k odpovědnosti, kdykoli členské státy při 
výběru cla takto svědomitě nepostupují.
Rámeček 2
V souladu s postupem podle článku 17 naří ‑
zení Rady č. 1150/2000 již Komise tento případ 
v roce 2013 přezkoumala.
Polsko bylo následně požádáno, aby tyto částky 
uhradilo, neboť předběžná opatření, jak je požado ‑
val úřad OLAF ve svém sdělení v rámci vzájemné 
pomoci, nebyla v okamžiku dovozu přijata.
10 Nařízení Rady (ES) č. 515/97 ze dne 13. března 1997 o vzájemné 
pomoci mezi správními orgány členských států a jejich spolupráci 
s Komisí k zajištění řádného používání celních a zemědělských 
předpisů (Úř. věst. L 82, 22.3.1997, s. 1).
11 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 766/2008 ze dne 
9. července 2008, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 515/97 
o vzájemné pomoci mezi správními orgány členských států 
a jejich spolupráci s Komisí k zajištění řádného používání celních 
a zemědělských předpisů (Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 48).90
Komise vítá zjištění Účetního dvora, že s výjimkou 
jednoho šetření byl úřad OLAF při prokazování sku ‑
tečnosti, že dovážené zboží nebylo způsobilé pro 
preferenční sazební opatření, úspěšný.
91
Přijetí opatření k výběru ušlých cel v návaznosti na 
šetření úřadu OLAF v případech výběru cel je úko ‑
lem vnitrostátních orgánů a v moci úřadu OLAF.
Skutečně navrácené částky vypovídají o počínání 
členských států, a nikoli úřadu OLAF, a proto není 
vhodné je používat jako ukazatele výsledků úřadu 
OL AF.
Úřad OLAF poskytuje příslušným orgánům člen ‑
ských států veškeré informace nezbytné k usnad ‑
nění jejich činností, jejichž cílem je vymáhání 
finančních prostředků.
Nová ustanovení v nařízení č. 883/2013 o vyšet ‑
řování prováděném úřadem OLAF9 požadují, aby 
členské státy poskytovaly úřadu OLAF informace 
o opatřeních, která přijaly na základě jeho dopo ‑
ručení, mimo jiné pokud jde o vymáhání splatných 
částek. Tím se posiluje sledování činnosti členských 
států, jejímž účelem je vymáhání finančních pro ‑
středků, a dochází k dalšímu zlepšení finančních 
opatření přijímaných v návaznosti na šetření úřadu 
OL AF.
92
Komise systematicky sleduje všechny zjištěné 
případy finanční odpovědnosti členských států 
vyplývající ze zpoždění při postupech pro výběr cla. 
Bude se i nadále zabývat zjištěními Účetního dvora 
a požadovat výběr tradičních vlastních zdrojů, jakož 
i případné splácení úroků. Výše cla uvedená ve 
zprávě úřadu OLAF je částka doporučená k výběru, 
přičemž skutečnou částku, která může být získána, 
lze s konečnou platností zjistit až při následných 
opatřeních.
9 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 
ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem 
pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) 
č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
Odpovědi Komise 58
Rámeček 3 c)
Pokud jde o následná opatření v návaznosti na 
oznámení dovozcům o dovozu tuňáka ze Salva ‑
doru, Komise již mezitím na zjištění Účetního dvora 
zareagovala a zaslala Salvadoru dopis obsahující 
podrobné dotazy.
Rámeček 3 d)
Viz odpověď k bodu III písm. e).
102
Šetření úřadu OLAF uváděná Účetním dvorem, která 
prokazují, že přijímací/partnerské země nemají 
odborné znalosti pro uplatňování těchto pravidel, 
se týkají období před reformou pravidel původu 
GSP . V rámci této reformy byla regionální kumulační 
pravidla systému GSP zjednodušena, takže je pro 
partnerské země snazší jim porozumět.
103
Účetní dvůr poukazuje na specifický problém 
týkající se kumulace, kdy u zemí ze stejné regionální 
skupiny platí různá pravidla. Flexibilita v rámci pra ‑
videl systému GSP měla usnadnit kumulaci původu 
mezi rozvojovými zeměmi i v případech, kdy platí 
různá pravidla původu. To je zvláště důležité pro 
nejméně rozvinuté země, v nichž platí různá pra ‑
vidla v porovnání s ostatními přijímacími zeměmi 
v rámci systému GSP . Mechanismy zabraňující 
obcházení v nařízení o GSP existují.
Rámeček 4
Preferenční obchodní vztahy mezi EU a Mexikem 
se řídí smluvním preferenčním systémem, v jehož 
rámci země vývozu musí požadovat následné ově ‑
ření preferenčního původu předtím, než zváží jaké ‑
koliv odmítnutí preferenčního zacházení. Komise 
zvažuje další opatření, jejichž přijetí bude v těchto 
případech asi nutné.96
Od roku 2001 Komise navrhovala, aby všechny 
preferenční obchodní režimy EU, ať autonomní, či 
smluvní, zahrnovaly možnost dočasného odnětí 
preferencí v případě konkrétních problémů s říze ‑
ním preferencí a/nebo jiných významných porušení 
celních předpisů nebo v případě nedostatečné 
spolupráce. Součástí těchto režimů je rovněž mož ‑
nost vydávat oznámení pro dovozce. Komise bude 
i nadále navrhovat zařazování těchto pojistek do 
všech budoucích preferenčních obchodních režimů.
Komise navrhuje zařazení ustanovení o řízení 
správních chyb do všech obchodních dohod, kdy 
nebylo sjednáno žádné vlastní osvědčování, a bude 
tak činit i u všech budoucích obchodních dohod 
a dohod, jež budou znovu projednávány.
97
Viz odpověď Komise k bodu 84. Případy oznámené 
Komisi se týkají výjimek z obecné zásady výběru 
dovozních nebo vývozních cel, pro jejichž udělení 
se vyžaduje, aby chyby celního orgánu nemohly 
být dlužníkem jednajícím v dobré víře a v sou ‑
ladu s platnými předpisy zjistitelné, nebo aby 
nastala zvláštní situace za předpokladu, že nedošlo 
k nedbalosti ze strany dlužníka. Je na rozhodujícím 
celním orgánu, aby posoudil, zda jsou tyto pod ‑
mínky splněny.
98
Komise bude i nadále navrhovat zařazování ustano ‑
vení o řízení správních chyb do všech obchodních 
dohod v případech, kdy nebude sjednáno žádné 
vlastní osvědčování.
Rámeček 3 b)
To, že nedošlo ke zveřejnění, bylo způsobeno obtí ‑
žemi s překladem v době před přistoupením.
Odpovědi Komise 59
Doporučení 1 až 4
1. Komise přijímá doporučení Účetního dvora 
týkající se provádění posouzení dopadu a po ‑
souzení dopadu na udržitelnost u režimů PTA, 
jakož i doporučení, aby náležitě odůvodňovala 
situace, kdy jejich provedení nemusí být mož ‑
né. Bude tak činit v souladu se stávajícími poky ‑
ny k PD a příručkou k PDU, přičemž výši ušlých 
příjmů odhadla ve svém posledním posouzení 
dopadů v případě Japonska a Spojených států.
2. Pokud jde o včasnost analýzy, Komise se zavá ‑
zala, že s prováděním PDU začne nejpozději 
do šesti měsíců od začátku vyjednávání, aby 
je bylo možné využít ještě v průběhu jednání 
a schvalování.
 Eurostat je nyní pravidelně zván, aby se stal 
členem řídicí skupiny monitorující provádění 
PDU.
 Komise se v rámci probíhající aktualizace doho ‑
dy o poskytování služeb mezi GŘ pro obchod 
a Eurostatem snaží zintenzivnit spolupráci 
týkající se kvality zdrojů statistických údajů.
3. Komise přijímá doporučení Účetního dvora 
pro režimy PTA s významným hospodářským, 
sociálním a environmentálním dopadem.
 Tento postoj odráží závazky, které Komise již 
přijala v zájmu systematičtějšího provádění 
hodnocení ex post  u režimů PTA, jež mají vý ‑
znamný hospodářský, sociální a environmentál ‑
ní dopad, tak aby se daly lépe sledovat dopady 
obchodních dohod EU12.
12 Sdělení KOM(2010) 612 „Obchod, růst a celosvětové záležitosti“.Závěry a doporučení
108
Ačkoli hodnocení ex ante  a ex post , jejichž cílem je 
posoudit hospodářské a jiné účinky režimů PTA, 
prošla v průběhu času vývojem, Komise se domnívá, 
že tvůrci politik, zúčastněné strany a evropští 
daňoví poplatníci jsou dnes plně informováni 
o hlavních výhodách a nevýhodách různých mož ‑
ných obchodních politik.
Součástí všech hlavních mnohostranných a dvou ‑
stranných obchodních jednání, k nimž došlo od 
roku 1999, bylo PDU, které obsahovalo podrobnou 
analýzu očekávaného ekonomického (ale i soci ‑
álního a environmentálního) dopadu režimů PTA. 
Od roku 2010 (s jednou výjimkou, viz odpověď 
Komise k bodu III písm. a)) bylo před zahájením 
jakéhokoliv významného obchodního jednání pro ‑
vedeno PD, v němž se posuzoval pravděpodobný 
hospodářský dopad režimu PTA, včetně vyhodno ‑
cení pravděpodobně ušlých příjmů.
109
Ačkoliv Komise uznává, že existuje prostor pro 
zlepšení, neztotožňuje se zcela s hodnocením 
Účetního dvora. Při vypracování vysoce kvalitních 
PD a PDU bude i nadále vynakládáno značné úsilí. 
Komise upozorňuje, že Účetní dvůr vybral vzorek, 
který zahrnuje pouze jedno PD provedené podle 
nových pokynů k PD vydaných v roce 2009. Účetní 
dvůr proto dostatečně nedoceňuje značný vývoj, 
k němuž u PD prováděných na podporu režimů PTA 
od roku 2010 došlo.
Co se týče hodnocení ex post , poměrně málo 
z nich bylo dokončeno, což svědčí o tom, že pro 
plnou platnost režimů PTA je zapotřebí dlouhých 
lhůt. Komise však nyní v tomto ohledu postupuje 
razantněji.
110
Režim, jako je systém GSP , je pouze jedním nástro ‑
jem při řešení potřeb rozvojových zemí a jeho 
schopnost při řešení těchto problémů by se neměla 
přeceňovat. Tento režim právě prošel – v rámci 
právních předpisů WTO – reformou vycházející ze 
zjištění průběžné analýzy.
Odpovědi Komise 60
112
Informace ze sdělení v rámci vzájemné pomoci se 
nemusí členského státu týkat, a proto jejich výsled ‑
kem není vždy vytvoření profilu rizika.
Ve všech uvedených případech byly informace 
členskými státy podrobeny analýze a zohledněny 
v rámci jejich hodnocení rizik.
113
Účetní dvůr zakládá svůj závěr týkající se nedo ‑
statků systému REM‑REC na jednom konkrétním 
případu ve Španělsku. Komise již byla dotčeným 
členským státem informována, že jeho celní orgány 
zahájily výměnu informací s vnitrostátními soud ‑
ními orgány na vysoké úrovni a že provádí změny 
vnitrostátních daňových předpisů, tak aby se do 
budoucna podobná situace neopakovala.
Komise bude tuto záležitost se španělskými orgány 
dále sledovat.
114
Existují i jiné prostředky než formální zprávy 
o hodnocení, jak nabýt jistotu ohledně kapacity 
třetí země řádně spravovat režim PTA. Hodnocení 
probíhá během procesu vyjednávání dvoustranných 
dohod.
Pokud jde o monitorování, používá Komise zejména 
v souvislosti se systémem GSP různé nástroje, 
jako oznámení dovozcům, poskytování poraden ‑
ství přijímajícím zemím atd. Byl vypracován akční 
plán Komise pro sledování preferenčních pravidel 
původu, podle něhož jsou jedním z navrhovaných 
opatření návštěvy v přijímající zemi. Akční plán se 
bude týkat jak jednostranných režimů, jako je GSP , 
tak dvoustranných dohod s partnerskými zeměmi.
Komise rovněž odkazuje na své odpovědi k bodům 
81 až 86.
115
Komise bude sledovat případy zjištěné Účetním 
dvorem a řešit problémy ve spolupráci s členskými 
státy a zeměmi, které využívají preferencí v rámci 
jednostranných ujednání a bilaterálních dohod.4. Komise toto doporučení Účetního dvora 
přijímá.
 Viz odpověď k bodu 55. V návaznosti na 
průběžné hodnocení systému GSP byly v zá ‑
jmu řešení těchto nedostatků provedeny 
věcné změny tohoto režimu. Jelikož se celní 
preference podle nového nařízení o uplatňo ‑
vání systému všeobecných celních preferencí 
(nařízení č. 978/2012) používají teprve ode dne 
1. ledna 2014, Komise tento režim přezkou ‑
má a do roku 2016 Evropskému parlamentu 
a členským státům podá zprávu o jeho účincích 
a do roku 2017 o celkovém fungování nového 
nařízení.
111
Výše extrapolované částky cla Účetní dvůr zjišťuje 
na základě jednotlivých pochybení, k nimž patří 
chybějící dokumenty nebo důkazy, které měly být 
v době auditu Účetního dvora v rukou dovozců. 
Tyto chyby však automaticky neprokazují, že dová ‑
žené zboží v době jeho dovozu nebylo preferenč ‑
ního původu. Při své kontrole jednotlivých chyb, 
které zjistil Účetní dvůr, poskytne Komise dotyč ‑
ným členským státům možnost, aby prokázaly, že 
doklady a důkazy o původu byly v době celního 
odbavení k dispozici, a vyrozumí je, že je stále ještě 
možné tyto dokumenty a důkazy poskytnout. Jen 
v případě, že důkazy poskytnuty nebudou, je zde 
pravděpodobnost, že u členských států existují 
splatné částky tradičních vlastních zdrojů, pokud 
jsou výsledkem jejich administrativních chyb.
Komise poukazuje na to, že dnes téměř všechny 
podpůrné dokumenty jsou uloženy u dovozců 
a měly by být jimi uschovány, tak aby byly k dis ‑
pozici celním orgánům v souladu s článkem 77 
celního kodexu EU. Stoprocentní kontrola dokladů 
není možná, a proto je nutno provádět kontroly 
na základě analýzy rizik podle článku 13 celního 
kodexu EU.
Komise dále poznamenává, že výše neextrapolo ‑
vané potenciální ztráty, kterou u zjištěných kon ‑
krétních chyb Účetní dvůr nahlásil třem členským 
státům, činila 1 milion EUR, z čehož 91 % se týká 
jednoho členského státu.
Odpovědi Komise 61
7. Komise bude i nadále povzbuzovat členské 
státy, aby po přijetí sdělení v rámci vzájemné 
pomoci podnikaly veškerá nezbytná preventiv ‑
ní opatření.
8. Hodnocení kapacity země, která využívá prefe ‑
renční zacházení, je nedílnou součástí procesu 
vyjednávání s každým partnerem. Do formální 
zprávy o hodnocení se však nepromítá. Komise 
začlení posouzení této kapacity do formálních 
analýz rozsahu působnosti, které předchází 
novým jednáním.
 Obecně platí, že jednání představují odpovída ‑
jící rámec, aby Komise mohla posoudit kapacitu 
orgánů partnerských zemí, pokud jde o řádné 
spravování dohody.
9. Komise (během monitorování) projedná tuto 
záležitost s členskými státy s cílem zlepšit kvali ‑
tu informací, jež členské státy o správní spolu ‑
práci poskytují. Systém podávání zpráv bude 
rovněž zjednodušen.
10. Komise bude sledovat země, které využívají 
preferenční zacházení a v jejichž případě audit 
Účetního dvora ukázal, že existují problémy 
týkající se správní spolupráce. Byl vypracován 
akční plán Komise zaměřený na kontroly prefe ‑
renčních pravidel původu, který navrhuje různá 
nápravná opatření.
11. Komise upozorňuje, že vymáhání finančních 
prostředků je v odpovědnosti členských států.
 Úřad OLAF bude i nadále poskytovat přísluš ‑
ným orgánům členských států veškeré informa ‑
ce nezbytné k usnadnění jejich činnosti zamě ‑
řené na vymáhání finančních prostředků.116
Ačkoliv Komise uznává, že při snaze získat ušlé 
prostředky je promlčení zdrojem obtíží, připomíná, 
že je povinností členských států, aby přijímaly 
vhodná opatření, jež by v maximálně možné míře 
zajistila včasný výběr dovozního cla.
Komise systematicky sleduje všechny zjištěné 
případy finanční odpovědnosti členských států 
vyplývající ze zpoždění při postupech pro výběr cla. 
Zjištěními Účetního dvora se bude zabývat a bude 
požadovat uhrazení tradičních vlastních zdrojů 
a splaceni úroků v případech, v nichž splatné částky 
vznikly v důsledku administrativních chyb.
117
Srov. odpovědi k bodům 96 a 99.
Komise bude i nadále navrhovat zařazování ustano ‑
vení o řízení správních chyb do všech obchodních 
dohod, u nichž nebude sjednáno žádné vlastní 
osvědčování.
120
Viz odpovědi k bodu III písm. d) a e), bodu V písm. d) 
a g), k bodům 82, 83, 96, 99 písm. d), 106 a 114 
a k doporučení 12.
Doporučení 5 až 13
5. Komise bude dále hodnotit, ve kterých konkrét ‑
ních případech jsou tyto profily rizika užitečné 
a jak by se měly uplatňovat v oblasti pravidel 
původu v rámci režimů PTA.
6. Komise v průběhu kontrol, které provádě ‑
la v posledních letech, kladla zvláštní důraz 
na účinnost systémů pro řízení rizika a na 
účinnost strategií kontroly členských států. Vy ‑
pracovala tematické zprávy o svých kontrolách 
strategie celní kontroly (2009), místního celního 
řízení (2011) a tranzitu (2012) a předložila tyto 
zprávy členským státům v Poradním výboru pro 
vlastní zdroje a ve skupině pro celní politiku. 
Komise bude i nadále ověřovat, zda členské 
státy účinnost svých systémů pro řízení rizika 
a strategií kontroly zdokonalují.
Odpovědi Komise 62
13. Komise bude i nadále podporovat nahrazování 
osvědčení o původu a průvodního osvědčení 
vlastními osvědčeními vývozců.
Odpověď na přílohu V
1
Modely CGE jsou nejmodernější nástroje na rozdíl 
od jiných dostupných modelů, které se velmi dobře 
hodí pro měření dopadu změn obchodní politiky 
na hospodářství jako celek, neboť přináší výsledky 
v podobě široké škály odvětvových sociálně‑eko ‑
nomických ukazatelů (příjmy z cel, dovoz, vývoz, 
výrobní ceny, mzdy, emise CO2 atd.). Takové údaje 
mají zásadní význam jak pro vyjednavače, tak pro 
zúčastněné strany. PDU doplňují výsledky CGE kva ‑
litativními a odvětvovými analýzami včetně (nako ‑
lik to údaje dovolí) analýz neformálního sektoru. 
Doposud však nebyly údaje týkající se neformálního 
sektoru dostatečně spolehlivé, aby se jich dalo 
použít.
2
a) Dlouhodobé účinky změn obchodní politiky po ‑
suzovalo mnoho akademických a mezinárodních 
organizací a jejich výsledky jsou široce využívány 
a přijímány ze strany vlád.
b) Modely CGE se používají pro účely simulace, ni ‑
koli k vytváření prognóz. Opírají se o silné teo ‑
retické základy a současně jsou založeny na re ‑
álných hospodářských údajích, v nichž se odráží 
ekonomické chování jednotlivých aktérů.
c) Sdružování komodit a zemí v rámci širších ka ‑
tegorií je výsledkem rozhodnutí založeného 
na specifikách analyzovaných ekonomik. Pokud 
se to považuje za účelné, lze výsledky CGE doplnit 
o analýzu částečné rovnováhy, která umí rozlišo ‑
vat například mezi různými kategoriemi pšenice. Nová ustanovení v nařízení č. 883/2013 o vyšet ‑
řování prováděném úřadem OLAF13 požadují, 
aby členské státy poskytovaly úřadu OLAF 
informace o opatřeních, která přijaly na základě 
jeho doporučení, mimo jiné o vymáhání splat ‑
ných částek. Tím se posiluje sledování činnosti 
členských států, jejímž účelem je vymáhání 
finančních prostředků, a dochází k dalšímu 
zlepšení finančních opatření přijímaných v ná ‑
vaznosti na šetření úřadu OLAF.
 Komise systematicky sleduje všechny zjištěné 
případy finanční odpovědnosti členských států 
vyplývající ze zpoždění při postupech pro výběr 
cla. V této praxi bude pokračovat.
12. Od roku 2001 Komise navrhla, aby všechny 
preferenční obchodní režimy EU, ať autonomní, 
či smluvní, zahrnovaly možnost dočasného od ‑
nětí preferencí v případě konkrétních problémů 
s řízením preferencí a/nebo jiných významných 
porušení celních předpisů nebo v případě 
nedostatečné spolupráce. Komise se domnívá, 
že byla prokázána dostatečnost těchto pojistek, 
a bude i nadále navrhovat jejich zařazování 
do všech budoucích preferenčních obchodních 
režimů.
 Na konci roku 2013 byla možnost dočasného 
odnětí preferencí již zahrnuta do čtyř auto ‑
nomních režimů (včetně systému GSP), které 
se týkají téměř 200 zemí, a do preferenčních 
dohod s více než 30 zeměmi.
 Komise v současnosti vyjednává o zahrnutí 
ustanovení o dočasném odnětí preferencí v re ‑
žimech PTA s řadou partnerů, včetně Japonska, 
Vietnamu, Maroka, Thajska a Kanady.
 Komise bude i nadále navrhovat zařazová ‑
ní ustanovení o řízení správních chyb (MAE) 
do všech budoucích obchodních dohod v pří ‑
padech, kdy nebude sjednáno žádné vlastní 
osvědčování.
13 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 
ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem 
pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) 
č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).
Odpovědi Komise 63
d) Stejně jako v případě sdružování komodit je sdru ‑
žování regionů přizpůsobeno specifické situaci 
jednotlivých dotyčných PD/PDU a jeho cílem je 
zaměřit se na to, co se považuje za předmět hlav ‑
ního zájmu.
e) V těchto oblastech došlo nedávno k nebývalému 
pokroku. Komise financovala vytvoření celosvě ‑
tové databáze přímých zahraničních investic, kte ‑
rá se dnes používá v rámci modelů CGE, a jako 
člen rady projektu analýzy globálního obchodu 
(GTAP) podporuje vybudování nové celosvětové 
databáze migrace.
f) Model CGE doplňují také další kvantitativní mo ‑
dely (zejména sociálních a environmentálních 
dopadů) a podrobnější odvětvové analýzy.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:
•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑002‑CS‑C ISSN 1831 ‑0788
Preferenční obchodní režimy (PTA) jsou 
významným nástrojem obchodní politiky EU. 
Obchod přináší hospodářské přínosy jak EU, 
tak jejím partnerským zemím a  podporuje 
udržitelný rozvoj a  eliminaci chudoby 
v rozvojových zemích. Tato zpráva hodnotí, 
zda jsou PTA Komisí a členskými státy vhodným 
způsobem řízeny. Účetní dvůr zjistil, že Komise 
vhodným způsobem neposoudila všechny 
hospodářské účinky režimů PTA a že úplné 
inkaso příjmů není zajištěno, neboť celní 
kontroly prováděné členskými státy jsou 
nedostatečné a  dohled Komise rovněž 
vykazuje  nedostatky.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR