PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE

SOUHRN ANALYTICKÉHO DOKUMENTU

Průvodní dokument k

SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Vytvoření rámce pro kvalitu stáží Druhá fáze konzultace se sociálními partnery na evropské úrovni podle článku 154 Smlouvy o fungování Evropské unie

Tento pracovní dokument útvarů je shrnutím analýzy, o níž se opírala druhá fáze konzultace s evropskými sociálními partnery ohledně případné iniciativy EU na vytvoření rámce pro kvalitu stáží. V souladu s články 154–155 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) shromáždí tato konzultace názory evropských sociálních partnerů na obsah potenciální iniciativy EU v této oblasti. Konzultace navazuje na veřejnou konzultaci, která se uskutečnila mezi 19. dubnem a 11. červencem 2012, a na první fázi konzultace se sociálními partnery o tom, jakým směrem by se měla případná iniciativa EU ubírat (11. září až 23. října 2012).

1. Vymezení problému

V EU dnes více než pět milionů lidí mladších 25 let marně hledá práci. V některých členských státech míra nezaměstnanosti mladých přesahuje 50 %. Za těchto okolností představuje zlepšení přístupu mladých na trh práce a snazší přechod od studia k zaměstnání jednu z hlavních priorit EU. Stáže – definované jako krátkodobá pracovní praxe v podniku, na úřadě nebo v neziskové organizaci, kterou studenti nebo mladí lidé s čerstvě dokončeným vzděláním absolvují, aby získali cenné praktické zkušenosti v pracovním prostředí ještě před nástupem do zaměstnání – mohou v tomto kontextu sehrát zásadní úlohu. Stáže mohou být odrazovým můstkem k produktivnější pracovní kariéře, mohou podpořit udržitelnou tvorbu pracovních míst, snížit nezaměstnanost mladých a v konečném důsledku přispět ke zvýšení míry zaměstnanosti – jednomu z hlavních cílů strategie Evropa 2020. Je však třeba poznamenat, že při stáži – na rozdíl od učňovské přípravy – se ve většině členských států neuzavírá pracovní smlouva, což znamená, že stáže jsou obecně méně právně upraveny.

Navzdory tomu, že stáže mají řadu výhod nejen pro stážisty, ale i pro zaměstnavatele a společnost jako celek, jsou si orgány Evropské unie vědomy obav co do efektivity a kvality stáží. Jakožto nejméně regulovaný typ jsou předmětem zvláštní pozornosti zejména stáže v rámci volného trhu (při nichž kromě stážisty a hostitelské organizace do definice, organizace a monitorování průběhu stáže a jejího učebního obsahu a dalších podmínek nevstupuje žádná další instituce; typicky, nikoli však výhradně, se jedná o postgraduální stáže). V roce 2010 přijal Evropský parlament usnesení, v němž volá právě po kvalitativně lepších stážích s určitým zabezpečením a po evropské chartě kvality, která by stanovením minimálních norem zajistila vzdělávací hodnotu stáží a zabránila jejich zneužívání. Komise ve své iniciativě „Příležitostí pro mladé“ z roku 2011 uvádí, že vytvoření rámce pro kvalitu stáží předpokládá do konce roku 2012. Kromě toho Evropská rada ve svých závěrech z června 2012 uvádí, že „je zcela zásadní řešit otázku nezaměstnanosti mládeže, zejména prostřednictvím iniciativ Komise týkajících se ‚záruk pro mladé‘ nebo rámce kvality stáží“. A konečně evropští sociální partneři z různých odvětví (BusinessEurope, UEAPME, CEEP a EKOS) se dohodli, že mezi nejdůležitějšími opatřeními své Rámcové dohody z roku 2010 o trzích práce přístupných všem budou „podporovat lepší kvalitu smluv v případě učňovské přípravy i stáží a jejich větší počet“ a „zajišťovat řádné pracovní podmínky, aby nové zaměstnance podpořili při nástupu do podniku“.

Potíže s kvalitou

Studie a průzkumy ukazují, že problémy s kvalitou stáží většinou souvisejí s nedostatkem učebního obsahu, chybějící či nedostatečnou finanční náhradou/odměnou a nevyhovujícími pracovními podmínkami. Dalším problémem – který do značné míry souvisí s předchozími – je nízká míra mobility stážistů v rámci EU.

Důležité prvky, které v souvislosti s kvalitou uvádí studie o stážích[1] Má-li zlepšit stážistovu zaměstnatelnost, měla by mu kvalitní stáž umožnit získat praktické dovednosti odpovídající potřebám trhu práce a vhodně doplňovat jeho teoretické znalosti ze studií. Kvalitní stáž by se měla zakládat na dohodě mezi stážistou a hostitelskou organizací. Dohoda o stáži by měla obsahovat tyto prvky: • Cíle, obsah a monitorování: Stáže by měly stážistům umožnit, aby získali praktické dovednosti doplňující jejich teoretická studia. Pokyny vyžadují, aby se učební obsah zajišťoval tím, že se každému stážistovi v rámci hostitelské organizace přiděli osobní odborný dohled či mentor. • Délka stáže: stáže v rámci volného trhu by obvykle neměly trvat déle než šest měsíců. Toto pravidlo se netýká postgraduální odborné přípravy lékařů, právníků, učitelů apod., neboť takové stáže zpravidla podléhají značné regulaci. • Odměňování / úhrada nákladů: je-li to ku prospěchu hostitelské organizace i stážisty, pokud jde o předávání znalostí a učení, může být vhodnou formou neplacená stáž. Pokyny pro kvalitu by tudíž měly pouze stanovit, že se v písemné dohodě o stáži uvede, jaká eventuální náhrada a odměna bude poskytnuta. • Ustanovení o sociálním zabezpečení: je třeba, aby ustanovení o sociálním zabezpečení byla mezi stážistou a zaměstnavatelem vyjasněna. Patří zde zdravotní pojištění a pojištění rizika úrazu na pracovišti.

Nedostatečný učební obsah může znamenat, že hostitelská organizace stážistům neposkytuje (dostatek) vzdělávacích aktivit, aby jim vysvětlila svou činnost/chod podniku atd., nebo nezajišťuje mentora. Dochází k tomu poměrně často u stáží, při nichž stážisté vykonávají běžnou každodenní práci.

Druhá skupina problémů se týká nízké výše náhrady či její naprosté absence. Evropské fórum mládeže (YFJ) ve svém průzkumu uvádí, že pouze 25 % stážistů dostalo za práci odměnu, která stačila k pokrytí jejich životních nákladů. Nedostatečné náhrady vzbuzují obavy ohledně spravedlivého přístupu a rovněž vedou k otázce, zda zaměstnavatelé stážisty nevyužívají jako neplacenou pracovní sílu s tím, že „levnější“ stážisty používají k méně kvalifikované práci a/nebo jimi obsazují jiná volná pracovní místa namísto řádných zaměstnanců. Je však důležité poznamenat, že otázka odměňování/náhrad se musí řešit na úrovni členských států nebo sociálních partnerů, protože smlouvy o EU neposkytují právní základ pro opatření EU v této oblasti (viz také oddíl 4 – právní základ a subsidiarita).

Třetí skupina problémů se týká jiných pracovních podmínek než náhrad, například dlouhé pracovní doby, nevyhovujících podmínek na pracovišti, nedostatečného pokrytí ochrany zdraví nebo pracovních rizik, nejasností ohledně platné právní úpravy, spravedlivého zacházení a tak dále.

A konečně čtvrtý problematický okruh, pokud jde o zapojení do trhu práce EU, představuje nízká míra mobility stážistů v rámci EU. Ta má závažné negativní důsledky pro integraci trhů práce uvnitř EU a mladým lidem v zemích se špatnou nabídkou stáží brání v hledání lepších příležitostí na jednotném trhu EU.

2. Konzultace se zúčastněnými stranami

Veřejná konzultace a konzultace s evropskými sociálními partnery

Na dotazy v rámci veřejné konzultace se sešlo více než 250 odpovědí. Odborové organizace, nevládní organizace, organizace mládeže, vzdělávací instituce, agentury zaměřené na stáže v zahraničí a většina jednotlivých respondentů z velké části souhlasila s analýzou Komise, definicí klíčových prvků určujících kvalitu stáží, vymezením problému a cíli, a celkově podpořila iniciativu Komise v této oblasti (někteří přitom požadovali závazný právní nástroj, jiní upřednostňovali nezávazná doporučení); organizace zaměstnavatelů, obchodní komory a zástupci průmyslu – ač uznávají pozitivní úlohu stáží při přechodu ze školy do zaměstnání a pro získávání dovedností – zaujaly skeptičtější postoj a vyjádřily obavy ohledně toho, zda lze v tomto kontextu upravit otázky týkající se odměňování a sociálního zabezpečení a někteří se dále pozastavovali nad tím, zda je zapotřebí iniciativy EU.

Podle organizací zaměstnavatelů i členských států je třeba, aby rámec zůstal dostatečně flexibilní, a bylo tak možné zohlednit různorodost vnitrostátních systémů a postupů. Odpůrci opatření EU namítali, že by se minimální požadavky na stáže neměly určovat na evropské úrovni proto, že EU není dostatečně kompetentní, zejména v otázce odměňování. Zazněly také obavy o to, aby stáže nebyly zatěžovány přílišnými právními či administrativními postupy, což by podniky mohlo odrazovat od přijímání stážistů, a mladí lidé by tak přišli o cenné příležitosti k získání profesních zkušeností. Názory na působnost možné iniciativy se rovněž různily, zejména co se týče varianty omezit působnost výlučně na stáže v rámci volného trhu.

Odpovědi na první fázi konzultací s evropskými sociálními partnery potvrdily výše uvedená stanoviska, aniž by přispěly novými náměty.

3. Cíle iniciativy

Obecné cíle iniciativy v této oblasti:

1) Usnadnit přechod od studia k zaměstnání

Vysoce kvalitní stáže přispívají ke zvyšování zaměstnatelnosti mladých lidí. Jakožto prostředek ke vstupu na trh práce by stáže měly být pro absolventy odrazovým můstkem na cestě k řádnému zaměstnání, měly by přinést rychlé zvýšení produktivity pracovníků a pomoci omezit nejistotu zaměstnání. Cílem by proto mělo být zvýšení počtu kvalitních stáží a naopak snížení výskytu nízké kvality a zneužívání v této oblasti.

2) Podpořit mobilitu, aby se snížil nesoulad mezi nabídkou a poptávkou na evropském trhu práce

Vzhledem k výraznému nesouladu mezi nabídkou a poptávkou po dovednostech na trhu práce a v zájmu snížení strukturální nezaměstnanosti by se měla více podporovat geografická mobilita studentů a pracovníků v EU. Rozvoj nadnárodních stáží je v tomto ohledu klíčovým nástrojem. Potenciální stážisté, kteří uvažují o odborné přípravě v jiném členském státě EU, by měli mít k dispozici jednoduchá měřítka, aby si mohli ověřit kvalitativní kritéria a neodradily je nejasnosti ohledně administrativních formalit, právních otázek nebo smluvních povinností.

Ke splnění těchto obecných cílů byl stanoven následující specifický cíl:

Zlepšit kvalitu stáží v EU.

Operační cíle:

1) Vybídnout hostitelské organizace, aby poskytovaly stáže s kvalitním učebním obsahem a důstojnými pracovními podmínkami, které budou dobrým odrazovým můstkem ke vstupu na trh práce.

2) Zlepšit transparentnost a kvalitu informací o pracovních místech pro stážisty.

4. Právní základ a subsidiarita

Podle článku 153 SFEU Unie podporuje a doplňuje činnost členských států mj. v oblasti pracovních podmínek, sociálního zabezpečení a sociální ochrany pracovníků a také při zapojování osob vyloučených z trhu práce a boji proti sociálnímu vyloučení. Podle čl. 153 odst. 2 písm. b) SFEU mohou Evropský parlament a Rada přijímat směrnice v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky.

Alternativně může Rada podle článku 292 SFEU přijímat doporučení na základě návrhu Komise. Podle předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci se na stážisty a učně vztahují směrnice opírající se o rámcovou směrnici z roku 1989, jejímž základem je článek 153 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Je však třeba poznamenat, že ustanovení článku 153 SFEU se nevztahují na platy (článek 153 odst. 5 SFEU). Z toho plyne, že problémy týkající se nízkých náhrad vyplácených stážistům je třeba řešit na jiné úrovni, konkrétně na úrovni členských států a sociálních partnerů.

Mobilita při vzdělávání a odborné přípravě je ústředním cílem vzdělávací politiky EU a je i nedílnou součástí volného pohybu osob podle článku 45 SFEU – základní svobodou chráněnou Smlouvou.

Subsidiarita

Obecně lze říci, že značná rozmanitost mezi členskými státy nebo velice odlišné společenské preference hovoří ve prospěch decentralizovaných řešení, která lze uzpůsobit celostátním či dokonce místním potřebám a preferencím. U stáží se ovšem zdá, že rozdíly mezi institucemi na trhu práce nehrají významnější roli, neboť povaha uváděných stížností a potíží je všude velmi podobná a problémy s kvalitou stáží jsou časté dokonce i v členských státech, kde je situace na trhu práce pro mladé lidi příznivější.

Kromě toho by celoevropské řešení mělo několik praktických výhod.

(1) Dosud přijaté nebo navržené pokyny pro kvalitu jsou si obecně velmi podobné, bez ohledu na to, jaká organizace je připravila. Z toho je patrné, že v zásadě není potřeba přizpůsobovat normy kvality místním podmínkám.

(2) Celoevropské řešení by mělo jednoznačný přínos, pokud jde o mobilitu stážistů v rámci EU. Pro mladé by bylo jednodušší přijmout stáž v jiné zemi, pokud by si díky normám nebo sjednoceným pravidlům mohli udělat jasnou představu o tom, co je v zahraničí čeká. Lepším propojením nabídky a poptávky a udržitelným vytvářením pracovních míst by větší mobilita stážistů přispěla k docílení integrovanějšího trhu práce EU.

(3) Zkušenosti ukazují, že kvůli potížím s koordinací lze definice mezinárodně uznávaných norem jakosti dosáhnout rychleji, ujmou-li se koordinace a podpory nadnárodní instituce. EU k tomu má nejlepší předpoklady, protože se nezdá, že by se schylovalo ke spontánním pracím na mezinárodních normách kvality.

Příslušnou iniciativou by EU mohla konkrétně podpořit členské státy při plnění hlavního směru č. 8 pro politiku zaměstnanosti v rámci strategie EU 2020. Poskytnout členským státům praktický návod, který by mohly na své úrovni snadno provést, se zdá ještě užitečnější, uvědomíme-li si naléhavost krize a zpoždění, k nimž při řešení problémů se stážemi v minulosti docházelo. Takový postup je plně v souladu také s duchem evropského semestru.

I přes četné výzvy na podporu vysoce kvalitních stáží nebyla opatření na straně členských států zcela uspokojivá a obecně lze říci, že regulatorní rámec je nadále roztříštěný a nevyhovující.

K podnícení reformy režimů stáží v členských státech by se dal použít tradiční evropský strategický přístup k zaměstnanosti, ten by však vedl k větší diferenciaci výsledného rámce, než nástroje typu doporučení nebo právních předpisů, které by stanovily obsah režimů stáží. To by bylo nedostatečné, zejména s ohledem na potřebu odstranit překážky pro mobilitu stážistů.

A konečně, řešení na úrovni EU se jeví jako podmínka nutná pro rozšíření systému EURES na učňovskou přípravu a stáže, jak požaduje Evropská rada. Je to zapotřebí proto, aby nehrozilo, že se podpory prostřednictvím EURES dostane nekvalitním stážím, které nijak nenapomáhají hladkému přechodu od studia k zaměstnání.

5. možnosti pro postup EU

Co se týče autonomie sociálních partnerů, nebyla v této fázi vyloučena žádná opatření/varianty, a úvahy se neomezovaly ani na konkrétní typy stáží. Podle typu stáže by bylo možné podniknout opatření na různých úrovních, s různými aktéry i nástroji. EU by například mohla:

· zvýšit transparentnost právní úpravy stáží díky dostupnějším informacím,

· povzbudit dobrovolné aktivity zúčastněných stran (hostitelských organizací, sociálních partnerů atd.) s cílem zlepšit kvalitu stáží, například zavedením značek kvality,

· podniknout opatření v rámci evropské strategie zaměstnanosti a vybídnout tak členské státy, aby zlepšily kvalitu stáží,

· zavést nezávazné nástroje (doporučení nebo pokyny) nebo

· přijmout závazné právní předpisy.

Oblast působnosti a opatření

Selhání trhu při zajišťování kvality lze obecně kompenzovat dvěma způsoby, buď zlepšením kvality a dostupnosti informací na trhu, nebo zavedením norem kvality. Oba tyto přístupy by mohly zvýšit účinnost stáží pro zdárné zvládnutí přechodu ze studií do zaměstnání. Dále je probírána řada opatření, která vycházejí buď z jednoho, nebo druhého přístupu.

Zdá se, že zřejmé pole působnosti pro různé iniciativy se nabízí u stáží v rámci volného trhu, ale jsou i jiné možnosti: působnost opatření by se mohla omezit jen na přeshraniční stáže nebo na stáže delší než tři měsíce.

Sociální partneři mohou zvážit jedno nebo více z níže uvedených opatření, která počítají s různou mírou zapojení orgánů EU. Některá z těchto opatření by bylo možné vzájemně kombinovat. Analýza dopadů je v této fázi pouze orientační a v budoucím posouzení dopadů bude rozpracována podrobněji.

i) Žádná iniciativa na úrovni EU (výchozí scénář)

Popis: Komise bude nadále usilovat o zlepšení mobility a pohybu mladých lidí na trhu práce bez konkrétního nástroje, který by se specificky věnoval stážím. Studie o stážích poskytuje úvodní přehled o jejich úpravě v členských státech a je základem pro větší transparentnost pravidel.

Diskuse: Ačkoliv je možné předpokládat vznik dalších vnitrostátních iniciativ na zvýšení kvality stáží, mohlo by dojít ke zvýšení celkového podílu málo kvalitních stáží: v důsledku krize mohou podniky omezit přijímání nových zaměstnanců, což je jedním z hlavních důvodů pro poskytování vysoce kvalitních stáží, a nováčci na trhu práce tak mohou patřičně snížit svá očekávání.

ii) Vytvoření informační internetové stránky

Popis: Internetová stránka věnovaná stážím (s pravidelně aktualizovanými informacemi o podmínkách a právním rámci, které se na stáže v každém členském státě vztahují), by představovala neregulativní přístup ke zlepšení dostupnosti všeobecných informací o stážích. Odvážnější variantou by bylo, kdyby stránka stážistům umožňovala podělit se o jejich individuální zkušenost se stáží u hostitelské organizace, čímž by se povaha informací změnila z čistě obecné na konkrétní.

Diskuse: Správně navržená a uživatelsky přívětivá internetová stránka by poskytovala snazší přístup k informacím o vnitrostátní právní úpravě stáží a o dostupnosti jednotlivých typů stáží v členských státech. Stážistům by se tím snížily náklady na hledání, mohl by se zmírnit nesoulad mezi nabídkou a poptávkou a mohl by se projevit i pozitivní efekt ve formě větší dostupnosti uchazečů o stáže v zahraničí.

Členským státům a hostitelským organizacím by sice nevznikly žádné náklady na dodržení předpisů, nicméně pro organizaci, která by internetové stránky provozovala, by to mělo určité rozpočtové dopady.

Tímto prostředkem by se částečně vyřešil problém s nedostatkem informací, tj. neexistence obecných informací o normách, ale chyběly by informace o kvalitě konkrétních nabízených stáží. To znamená, že dopad této varianty na kvalitu stáží je sice pozitivní, ale skrovný. Naproti tomu varianta, že by stážisté měli možnost ohodnotit či oznámkovat svou zkušenost ze stáže, by vytvořila poměrně silný stimul pro hostitele, aby zlepšili kvalitu stáží, poněvadž by jejich pověsti prospělo, pokud by se ukázalo, že své stáže nabízejí za vysoce kvalitních podmínek.

iii) Značky kvality pro stáže

Popis: Ve spolupráci se sociálními partnery by se dal vypracovat soubor zásad pro kvalitu stáží, který by obsahoval pokyny k zajištění minimální úrovně kvality formátu a učebního obsahu stáže (viz prvky, které v souvislosti s kvalitou stáží uvádí studie o stážích). Podniky, vzdělávací instituce, služby pro zaměstnanost a/nebo jiné relevantní subjekty by se mohly dobrovolně zavázat, že budou dodržovat pokyny týkající se stážistů a výměnou za se budou moci prezentovat jako „férové ke stážistům“ apod. Značka kvality pro stáže by také mohla obsahovat závazek, že hostitelská organizace poskytne odměnu a sociální zabezpečení. Kromě toho je možné značku kvality zavést specificky v určitých odvětvích.

Aby náklady na dodržení předpisů zůstaly minimální, mohla by se značka kvality přidělovat bez předchozí kontroly či auditu všem organizacím, které se zaváží, že ji budou dodržovat. Určitý počet řádně odůvodněných stížností by mohl vést k odebrání značky. Takto jednoduché řešení by umožňovalo, aby se o značku staraly dotčené společnosti nebo jen malá externí kancelář.

Diskuse: Toto řešení může hostitelské organizace motivovat a vést díky tomu, že představuje měřítko kvality, zatímco jeho nepovinný charakter zaručuje, že pro hostitelskou organizaci nebude zatěžující. Jedná se v podstatě o pozitivní pobídku k přijetí značky, neboť jedním z důvodů, proč určitá organizace nabízí stáže, je zlepšení její pověsti, což by značka kvality mohla ještě podpořit. Tato varianta by mohla podnítit i přeshraniční stáže.

Díky tomu, že má závazek nepovinný charakter, by mělo být zajištěno, že zátěž spojená s

dodržováním předpisů bude pro podniky přijatelná. Existuje nicméně riziko, že o značku

požádá jen málo organizací, a to zejména proto, že poptávka po stážích v současné době

převyšuje nabídku. Navíc mnozí ze žadatelů budou pravděpodobně zároveň ti, kteří vysoce

kvalitní stáže nabízejí již nyní.

iv) Evropský rámec pro kvalitu stáží

Popis: Toto opatření by spočívalo v dohodě sociálních partnerů nebo návrhu Komise ohledně kvalitativních prvků, které by členské státy zařadily do svých vnitrostátních postupů a/nebo začlenily do svého právního systému. Rámec pro kvalitu by mohl obsahovat prvky uvedené ve studii o stážích, které stážistům poskytují jasné informace co se týče cílů, obsahu a monitorování, doby trvání, náhrad a sociálního zabezpečení.

Diskuse: Výhodou tohoto přístupu je, že rámec pro kvalitu by byl stejný ve všech členských státech (které by jej přijaly). Odstranily by se tak nepříznivé dopady, které má na rozvoj mezinárodní mobility různorodost právní úpravy.

Prvky, které identifikovala studie, by se mohly doplnit o omezení těsně po sobě následujících stáží a/nebo o požadavek, aby se stáže evidovaly. Některé členské státy již podobná opatření přijaly. Pokud by se omezilo opakovaní stáží téže osoby v téže organizaci, nebo, ještě přímočařeji, stanovilo, že hostitelská organizace musí ve střednědobém horizontu řádně zaměstnat určité (malé) procento svých stážistů, pomohlo by to řešit problém, kdy jsou mladí nuceni absolvovat několik stáží, než se jim podaří nalézt řádné zaměstnání. V EU již nástroje typu rámce pro kvalitu existují (např. britský kodex osvědčených postupů pro kvalitní stáže - Code of Best Practice for Quality Internships).

Od rámce pro kvalitu přijatého na evropské i vnitrostátní úrovni by se ve střednědobém horizontu dalo očekávat přiměřené zlepšení kvality a transparentnosti stáží. Omezení opakovaných stáží by mohlo účinně fungovat proti riziku neustálého střídání stážistů. Povinná evidence stáží by navíc umožnila získat o stážích lepší statistiky a přispěla by k účinnému prosazování práv. Co se týče vlivu na dostupnost míst pro stážisty, přinášela by tato varianta určité riziko, že někteří zaměstnavatelé do budoucna přestanou stáže nabízet, ponejvíc asi proto, že by si uvědomili, že stáže, které dosud nabízeli, neměly dostatečnou kvalitu.

Většinu nákladů spojených s touto variantou by nesly hostitelské organizace, přičemž náklady na dodržení předpisů by souvisely především se zajišťováním řádného učebního obsahu. Hostitelské organizace, které již učební obsah poskytují, by mu pouze dodaly patřičnou formální úroveň tím, že by cíle vzdělávání a některé další důležité prvky stáže zdokumentovaly. Pokles počtu nabízených stáží lze tudíž podstatně omezit, pokud se podnikům sdělí, že jim v souvislosti s dodržováním těchto podmínek nepřibude tolik práce.

Důležitou otázkou nicméně zůstává, nakolik se efekt projeví u nekvalitních stáží, neboť regulatorní řešení budou asi nejméně fungovat v těch členských státech, které k prosazování předpisů nemají dostatečné mechanismy. K proporcionalitě lze uvést, že rámec pro kvalitu stáží může přispět k dosažení zamýšlených cílů, přičemž postup na úrovni EU není nepřiměřený.

6. Závěrečný přehled

Výše popsané varianty a jejich dílčí formy lze různě zkombinovat.

Tabulka shrnuje výše popsané varianty z hlediska jejich potenciálních dopadů a nákladů na jejich dodržení.

Varianta || Dobrovolné (V)/“měkké“ (SL)/legislativní řešení ® || Potenciální dopad na kvalitu stáží || Dopad na poptávku po stážích (D – domácí – CB – přeshraniční) || Dopad na náklady na dodržení pro podniky = dopad na nabídku stáží || Dopad na náklady na dodržení pro malé a střední podniky || Flexibilní řešení

Informační internetová stránka pro stážisty || Neuvádí se || 0 || D: 0 CB: + || 0 || 0 || Ano

Značka kvality || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++ || 0 || 0 || Poměrně

Značka kvality + odměňování || V/SL || 0/+ || D: + CB: ++/+++ || 0/(-) || 0(-) || Poměrně

Rámec pro kvalitu stáží || ® || ++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Ne

Rámec pro kvalitu stáží u dlouhodobých přeshraničních stáží || ® || +/++ || D: ++ CB: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Ne

Vysvětlivky:

0 : nulový nebo zanedbatelný dopad

(+)/(-) mírně pozitivní (negativní), ale nejistý dopad

+ / -: možný pozitivní / negativní dopad

++ / -- : pravděpodobně pozitivní / negativní dopad

+++/--- : velmi pravděpodobně pozitivní / negativní dopad

[1] Studie týkající se komplexního přehledu organizace stáží v členských státech (Study on a comprehensive overview of traineeship arrangements in the EU Member States); Evropská komise (2012), dále jen „studie o stážích“.