CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23.09.2004 
KOM(2004)608 v kone čném znění 
  
ZELENÁ KNIHA 
Veřejné zakázky v oblasti obrany 
 
 
(předložený Komisí) 
 
CS 2   CS OBSAH 
ÚVOD 3 
I. D ŮVODY PRO ZM ĚNY VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK V OBLASTI OBRANY......... 3 
1. Rozd ělené trhy v oblasti obrany................................................................................... 4 
2. Zvláštní charakter trh ů v oblasti obrany....................................................................... 4 
2.1 Rozhodující úloha stát ů................................................................................................ 4 
2.2 Základní požadavky na bezpe čnost dodávek a na d ůvěrnost....................................... 5 
2.3 Složitost program ů nabývání výzbroje......................................................................... 5 
3. Omezení stávajícího právního rámce........................................................................... 5 3.1 Odchylný režim Spole čenství ...................................................................................... 5 
3.2 Nejednotné vnitrostátní právní p ředpisy ...................................................................... 7 
3.3 Zvláštní režimy program ů spolupráce.......................................................................... 7 
II. SM ĚR ÚVAH VEDOUCÍCH K UR ČENÍ AKCÍ NA EVROPSKÉ ÚROVNI .......... 8 
1. Objasn ění stávajícího právního rámce Spole čenství.................................................... 8 
2. Dopln ění právního rámce Spole čenství zvláštním nástrojem ...................................... 9 
2.1. Cíle ...................................................................................................................... ......... 9 
2.2 Obsah...................................................................................................................... .... 10 
PODMÍNKY KONZULTACE ................................................................................................ 11  
 
CS 3   CS ÚVOD 
Tato Zelená kniha p ředstavuje jednu z akcí, o kterých Evro pská komise informovala ve svém 
sdělení „Sm ěrem k politice Evropské unie v oblasti vybavení pro obranu“, p řijatém dne 
11. března 20031. Pomocí t ěchto akcí by Evropská komise cht ěla přispět k postupnému 
vytvoření evropského trhu s s obranným vybavením ( European Defence Equipment Market , 
EDEM), který by byl transparentn ější a otev řený všem členským stát ům, a který by u činil 
uvedené odv ětví, při respektování jehozvláštností, ekonomicky efektivn ějším. 
Vývoj sm ěrem k trhu evropského m ěřítka je jedním z klí čových prvk ů posílení 
konkurenceschopnosti evropského pr ůmyslu, zajišt ění lepšího p řidělování zdroj ů v oblasti 
obrany a podpory rozvoje vojenského poten ciálu Unie v rámci Evropské bezpe čnostní a 
obranné politiky (EBOP). 
Zřízení Evropské agentury pro obranu, zodpov ědné za oblasti obranyschopnosti, výzkumu, 
nabývání a zbrojení posiluje zájem o vytvo ření takového trhu. 
Vytvoření evropského trhu s obranným vybavením by p ředpokládalo celou řadu doplňujících 
iniciativ, v četně vytvoření vhodného právního rámce pro obl ast dodávek obranného vybavení. 
Větší otevřenost trhů v oblasti obrany, v sou časné době rozdělených na úrovních jednotlivých 
států, by umožnila rozší řit obchodní p říležitosti pro evropské spole čnosti v tomto odv ětví, 
včetně malých a st ředních podnik ů, a přispěla by tak k jejich r ůstu a posílení jejich 
konkurenceschopnosti. 
Cílem této Zelené  knihy je pokra čovat v již zahájené diskusi v této oblasti2, při respektování 
zásady subsidiarity. Z tohoto d ůvodu Evropská komise zapojila do prací na p řípravě Zelené 
knihy dvě pracovní skupiny tvo řené zástupci členských stát ů a evropského pr ůmyslu. 
V první části Zelená kniha popisuje d ůvody, vedoucí ke zvláštní akci, a to ve form ě zprávy o 
stavu trhů veřejných zakázek v oblasti obrany, jejich po četných zvláštnostech a sou časné 
právní úprav ě. Na základ ě těchto zjišt ění nastiňuje v druhé části směry úvah o možných 
nástrojích.  
I. D ŮVODY  PRO  ZMĚNY VEŘEJNÝCH  ZAKÁZEK  V OBLASTI  OBRANY 
Výdaje členských stát ů na obranu tvo ří důležitou část veřejných výdaj ů, pro všech 25 
členských stát ů se pohybují ve výši p řibližně 160 miliard eur, jedna p ětina z této částky je 
věnována na nákupy vojenských za řízení (nabývání a výzkum a vývoj)3. 
Veřejné zakázky v oblasti obrany se dnes vyzna čují rozdělením na úrovni jednotlivých stát ů 
(článek 1), zvláštnostmi, které je odlišují od ostatních ve řejných zakázek ( článek 2), a 
právním rámcem, jehož provád ění je složité ( článek 3). 
                                                 
1 KOM(2003) 113. 
2 Práce skupiny Politické rady pro vyzbrojení (POLAR M), skupiny Vyzbrojení západní Evropy (WEAG) 
a Agency Establishment Team , pověřeného vytvo řením Evropské agentury pro obranu. 
3 Prameny: NATO (Severoatlantická smlouva) a SIPRI (Stockholm International Peace Research 
Institute), 2002. 
 
CS 4   CS 1. R OZDĚLENÉ TRHY V  OBLASTI OBRANY  
Ačkoli celková částka členských stát ů věnovaná na vojenské výdaje je vysoká, z ůstává siln ě 
roztříštěná na úrovni trh ů jednotlivých stát ů. To představuje velký problém pro všechny 
členské státy s vlastním obranným pr ůmyslem. V d ůsledku snížení rozpo čtů a 
restrukturalizace ozbrojených sil, dnes již velikost trh ů jednotlivých stát ů - včetně trhů 
velkých stát ů - neumož ňuje takový objem produkce, který by amortizoval vysoké náklady na 
výzkum a vývoj zbrojních systém ů. Tato situace, stejn ě jako tříštění výdajů na výzkum a 
vývoj v Evrop ě, zvyšuje náklady da ňových poplatník ů a poškozuje konkurenceschopnost 
evropského obranného pr ůmyslu a jeho schopnost uspokojit požadavky Evropské 
bezpečnostní a obranné politiky (EBOP). S ohled em na na rostoucí možnosti dvojího použití 
technologií (vojenské a civilní) je dot čena rovněž celková konkurenceschopnost pr ůmyslu 
v Evropě. 
V průběhu posledních deseti let došlo k ur čitému pokroku, p ředevším díky zesílení evropské 
spolupráce v oblasti zbrojení a díky postupnému otevírání vnitrostátních trh ů hospodá řské 
soutěži v evropském m ěřítku. Tyto iniciativy se skrom nými výsledky ale nemohly vést 
k vytvoření evropského obranného trhu. Pokud jde o programy provád ěné v rámci spolupráce, 
stále časté použití zásady p řiměřené návratnosti investic (juste retour)  omezuje otev ření pouze 
pro účastnické zem ě a vyplývá z n ěho rozdělení práce založené na kritériích čistě vnitrostátní 
průmyslové politiky. Pokud jde o zadávání zákazek v jednotlivých členských státech, je podíl 
zakázek p řidělovaných podle postup ů respektujících zásady hospodá řské soutěže stále malý. 
Nezávisle na používaných postupech tak podíl p řidělovaný domácím dodavatel ům stále siln ě 
převládá. 
2. Z VLÁŠTNÍ CHARAKTER TRH Ů V OBLASTI OBRANY  
Zvláštní charakter trh ů v oblasti obrany vyplývá ze samé  podstaty vojenských materiál ů a 
s nimi spojených slu žeb. Nejsou pouze hospodá řského a technologické ho rázu, ale souvisí 
rovněž s bezpečnostní a obrannou po litikou každého členského státu4. Obranné pr ůmysly mají 
tedy strategický charakter a udržují si  s jednotlivými státy zvláštní vztahy. 
2.1 Rozhodující úloha stát ů 
V důsledku privatizací a snah o optimalizaci politik ve řejných zakázek se v posledních letech 
úloha státu snížila, ale z ůstává i nadále rozhodující. Ja ko jediní zákazníci, státy ur čují 
poptávku po produktech v závislosti na vojenských pot řebách, které jsou spojeny se jejich 
strategickými cíli, čímž určují velikost jednotlivých trh ů. V různé míře, dle jednotlivých zemí, 
se účastní financování výzkumu a vývoje, čímž ovliv ňují technologické know-how a 
dlouhodobou konkurenceschopnost pr ůmyslů. V roli regulátor ů kontrolují obchod se 
zbraněmi prostřednictvím vývozních licencí, a to i pro dodávky vybavení uvnit ř Evropské 
unie a ud ělují povolení pro podání na bídek do vypsaných tendr ů. V menší mí ře tato kontrola 
probíhá také u restrukturalizací pr ůmyslu, a to dokonce formou akciových ú častí. 
                                                 
4 Viz dokument skupiny Rady POLARM, uvedený v p říloze Sdělení KOM(1997) č. 583 ze dne 
4.12.1997. 
 
CS 5   CS 2.2 Základní požadavky na bezpe čnost dodávek a na d ůvěrnost 
Základní požadavky obranyvyžadují, aby zdroje dodávek byly zajišt ěny po celou dobu 
zbrojních program ů, od jejich návrhu až po stažení výzbroj e ze služby, v dobách míru i války. 
Státy tak mohou zavést zvláštní záruky na  dodávky. Zachování ka pacity obranného pr ůmyslu 
pouze v rámci ur čitého státu se m ůže zdát jako spolehlivý prost ředek k zajišt ění strategických 
zájmů a řešení naléhavých situací (vojenských operací). 
Základní požadavky obrany mohou rovn ěž státům přinášet pot řebu disponovat výzbrojí 
zajišťující technologickou p řevahu nasazených vojenských sil. Ta spo čívá především na 
důvěrnosti program ů a jejich technických specifik acích. Povinnost chránit tyto d ůvěrné 
informace nutí pr ůmyslové výrobce projít specifickým vnitrostátním bezpe čnostním 
prověřením.  
2.3 Složitost program ů nabývání výzbroje 
Programy vývoje výzbroje jsou velmi složité . Omezený objem výroby a vysoká rizika 
obchodního neúsp ěchu vyžadují podporu stát ů. Zařízení se často skládají z nových systém ů, 
které zahrnují jak vojenské, tak civilní technologie. Jejich životn í cyklus je dlouhý: doba mezi 
vyjádřením operativní pot řeby a koncem životnosti systému m ůže dosáhnout 50 let. Pom ěr 
kvalita/cena a řízení rizik musí být zajišt ěno po celou tuto dobu. Státy tak musí mít p řístup 
k odpovídajícím pr ůmyslovým a technologickým kapacitám po celou dobu životního cyklu 
systému a udržovat si trvalé a spolehlivé vztahy s dodavateli. 
Kromě toho je nabývání hotového zbrojního vybavení (off-the-shelf)5 často předmětem 
offsetových program ů. To umož ňuje kupující zemi vyžadovat protihodnotu, která m ůže 
přesáhnout 100 % hodnoty smlouvy. Offsetový program m ůže být přímý, provád ěn formou 
objednávek od spole čností v daném stát ě, nebo formou p ředávání know-how a technologie 
spojené s p ůvodní smlouvou. M ůže být rovn ěž nepřímý a týkat se jiných pr ůmyslových 
odvětví než toho, do kterého spadá doty čná smlouva, a to p řípadně i nevojenských.  
3. O MEZENÍ STÁVAJÍCÍHO PRÁVNÍHO RÁMCE  
3.1 Odchylný režim Spole čenství 
Zvláštnosti odv ětví obrany byly uznány již p ři založení Spole čenství formou odchylného 
režimu stanoveného článkem 296 Smlouvy. Podle odstavce 1 tohoto článku: 
„a. členský stát není povinen po skytovat údaje, jejichž zp řístupnění podle jeho názoru 
odporuje podstatným zájm ům jeho bezpe čnosti, 
b. každý členský stát m ůže učinit opatření, která považuje za  nezbytná k ochran ě podstatných 
zájmů své bezpe čnosti a která jsou spjata s výrobou zbraní, st řeliva a vále čného materiálu 
nebo obchodem s nimi; tato opat ření nesmí nep říznivě ovlivnit podmínky hospodá řské soutěže 
na společném trhu s výrobky, které nejsou ur čeny výlučně k vojenským ú čelům6“. 
                                                 
5 Vyvinuté a již vyrobené vybavení, které je p řipraveno k  
6 Podle odstavce 2 tohoto článku byl Radou v roce 1958 p řijat seznam produkt ů, kterých se týkají 
ustanovení odstavce 1. 
 
CS 6   CS Vzhledem ke své obecné p ůsobnosti je toto usta novení použitelné rovn ěž v oblasti ve řejných 
zakázek. 
Jak upřesňuje nová sm ěrnice 2004/18/ES v článku 10, vztahuje se právní úprava Spole čenství 
pro oblast ve řejných zakázek i na zakázky zadávané zadavateli v oblasti obrany, nestanoví-li 
článek 296 Smlouvy jinak. P ředpisy Spole čenství jsou tak v zásad ě rovněž použitelné 
v oblasti obrany, ale členské státy mají možnost se  od nich odchýlit ve zvlášt ě stanovených 
případech a p ři splnění podmínek ur čených Smlouvou. V žádném p řípadě se odchylka 
uvedená v článku 296 Smlouvy nem ůže týkat civilních produkt ů ani produkt ů, které nejsou 
speciálně určeny pro vojenské ú čely, a to i když jejich nákup provádí ministerstva obrany 
jednotlivých stát ů.  
Evropský soudní dv ůr vyložil ve své judikatu ře podmínky použití této odchylky restriktivn ě, 
když stanovil, že7 : 
– její použití nep ředstavuje obecnou a automatickouvýjimku, tato musí být 
odůvodněná pro každý jednotlivý p řípad. Státy tak mají možnost zachovat 
mlčenlivost, pokud jde o informace, které by mohly ohrozit jejich bezpe čnost, a 
možnost požadovat výjimku z pravidel vnit řního trhu v oblasti obchodu se zbran ěmi. 
Mají také povinnost vyhodnotit pro každou smlouvu, vztahuje-li se na ni tato odchylka či nikoliv; 
– použití odchylných opat ření jednotlivými státy je od ůvodněno pouze v p řípadě, je-li 
nezbytné pro dosažení cíle ochrany uvád ěných základních bezpe čnostních zájm ů, 
– důkazní břemenspočívá na členskémstátu, který chce odchylky využít, 
– tento důkaz musí být v p řípadě potřeby předložen soudc ům jednotlivých stát ů nebo 
popřípadě Evropskému soudnímu dvoru, na který se m ůže obrátit Komise p ři výkonu 
své funkce strážce Smlouvy. 
Členské státy se tedy mohou zp ravidla odchýlit od Smlouvy a sm ěrnic Spole čenství, ale 
pouze za p řesně stanovených podmínek. P ři provádění těchto výjimek se však vyskytuje 
několik překážek: 
– při neexistenci p řesného výkladu t ěchto ustanovení, se v oblasti ve řejných zakázek 
vyvinula praxe tém ěř systematického využívání této odchylky. P řes vyjasn ění 
poskytovaná Evropským soudním dvorem, sv ědčí nízký po čet zveřejnění v Úředním 
věstníku Evropské unie o tom, že se n ěkteré členské státy domnívají, že této 
odchylky mohou využívat automaticky; 
– jelikož pojem "základní bezpe čnostní zájem" není definován v právu Spole čenství 
ani v judikatu ře Evropského soudního dvora, stát y si v praxi vyhrazují velkou 
volnost při určování zakázek, které by s ním mohly být v rozporu; 
– pro vymezení p ůsobnosti článku 296 Smlouvy nep ředstavuje seznam z roku 1958
8 
vhodný výchozí materiál, jelikož nebyl nikdy oficiáln ě zveřejněn, ani aktualizován. 
                                                 
7 Mezi jinými rozsudek Johnston, v ěc 222/84, rozsudek Komise v. Špan ělsko, věc C-414/97. Toto 
rozhodnutí, i když bylo vydáno v ot ázce DPH, se vztahuje i na oblast ve řejných zakázek. 
8 Viz poznámka pod čarou č. 6. 
 
CS 7   CS Můžeme tedy konstatovat, že zakázky v oblasti obrany stále z ůstávají z velké části pokryty 
čistě vnitrostátními právními p ředpisy. 
3.2 Nejednotné vnitrostátní právní p ředpisy 
Většina vnitrostátních právních p ředpisů stanoví pro zakázky v oblasti obrany výjimky 
z použití p ředpisů týkajících se ve řejných zakázek, p ři různém stupni transparentnosti. To 
způsobuje potenciální problémy dodavatel ům z jiných zemí. 
• Zveřejnění zprávy o vypsání nabídkového řízení , koná-li se v ůbec, probíhá ve 
zvláštních v ěstnících jednotlivých stát ů, jejich obsah, frekvence a zp ůsob distribuce se 
v jednotlivých státech liší. 
• Případy možných nezveřejnění stanovené vnitrostátními právními p ředpisy jsou po četné a 
liší se dle jednotlivých zemí.  
• Technické specifikace  jsou často velmi podrobné a založené na nejednotných normách. 
• Kritéria výb ěru dodavatel ů obsahují v n ěkterých státech schopnost nabídnout pr ůmyslové 
kompenzace a ve v ětšině států také důvěrnost a bezpe čnost dodávek, jejichž definice 
zůstává široká a jejichž  vyhodnocení nezahrnuje stej né požadavky a je n ěkdy založeno na 
původu zboží nebo státní p říslušnosti dodavatel ů. 
• Výběrové řízení  (tendr) probíhá p ředevším za použití postupu konzultace s dodavateli 
(negotiated procedure), jejich podmínky nejsou upraveny jednotným zp ůsobem, především 
pokud se jedná o rozsah jednání a možnosti úprav p ředmětu smlouvy.  
• Přidělování  smluv je založeno p řednostně na kritériu ekonomicky nejvýhodn ější nabídky. 
Některé státy ale berou v úvahu i v této fázi bezpe čnost dodávek a pr ůmyslové 
kompenzace.  
Tyto překážky vedly n ěkteré členské státy k závazku, obsaženém v mezivládní politické 
dohodě WEAG9, harmonizovat obsah a podmínky zve řejňování úředních v ěstníků 
jednotlivých stát ů a řídit se otev řenějšími pravidly výb ěrových řízení. I přesto, že tento systém 
je založen na vhodných zásadách, p řinesl pouze omezené výsledky, a to jak na úrovni 
transparentnosti, tak na úrovni hospodá řské soutěže, z důvodu svého právn ě nevynutitelného 
charakteru.  
3.3 Zvláštní režimy program ů spolupráce 
Vedle režim ů jednotlivých stát ů, figurují v mezivládních dohodách pravidla ad hoc, 
používaná pro nabývání v rámci zbrojních program ů prováděných v rámci spolupráce10. 
Z důvodu velkých investic ze strany zemí ú častnících se t ěchto program ů je přidělení zakázky 
většinou podmín ěno zásadou p řiměřené návratnosti investic (juste retour) . 
                                                 
9 16 členských stát ů, z toho 14 členských stát ů Unie (BE, DK, DE, EL, ES, FR, IT, LU, NL, PT, UK, AT, 
FI, SE), p řijalo v roce 1990 a aktualizovalo v roce 1999 hlavní sm ěry vedoucí k zavedení 
konkuren čního prost ředí. 
10 Tyto smlouvy jsou v ětšinou uzavírány agenturami ad hoc nebo agenturami NATO, kdy jednají na ú čet 
států účastnících se p říslušných program ů. 
 
CS 8   CS Aby došlo ke snížení vysokých náklad ů vyvolaných tímto postupem, byla v roce 1996 
vytvořena nadnárodní agentura OCCAR11, která byla založena v roce 1996 a v roce 2000 
získala právní subjektivitu. Její smluvní režim, více otev řený hospodá řské soutěži, počítá 
s nahrazením systému „p řiměřené návratnosti“ programem „p řiměřené globální návratnosti“, 
který by zajiš ťoval návratnost v pr ůběhu několika let a v rámci více program ů. Úspěch tohoto 
systému však bude záviset na po čtu nových program ů přidělených do správy této organizace. 
Jelikož tyto pokusy nep řinesly uspokojivé výsledky, členské státy nedávno založily 
Evropskou obrannou agenturu spadající do pravomoci Rady v jednotném institucionálním rámci Evropské unie, která by m ěla, mimo jiné, p řispět, po konzultacích s Komisí, k vytvo ření 
konkurenceschopného evropského obranného trhu
12.  
II. SM ĚR ÚVAH  VEDOUCÍCH  K URČENÍ  AKCÍ  NA EVROPSKÉ  ÚROVNI 
Uvedená zpráva o situaci ve řejných zakázek v oblasti obrany ukazuje, že možnosti p řístupu 
evropského pr ůmyslu na trhy členských stát ů, a tedy i jejich p říležitosti k r ůstu, omezuje v ětší 
počet překážek. 
Komise tak navrhuje pokra čovat v diskusi o ú čelnosti zavedení akcí Spole čenství pro zakázky 
v oblasti obrany. V aktuálním stádiu úvah ur čila Komise dva možné nást roje, z nichž jeden se 
omezuje na vyjasn ění stávajícího právního rámce ( článek 1), druhý po čítá s vypracováním 
zvláštních pravidel v oblasti obrany, p řizpůsobených charakteru tohoto odv ětví (článek 2). 
Těmito nástroji by nebyly dot čeny doplňkové akce členských stát ů v příslušných oblastech. 
Nebyly by totiž schopné vy čerpávajícím zp ůsobem vyhov ět všem zvláštnostem zakázek 
v oblasti obrany. Zejména oblast bezpe čnosti dodávekse má postupn ě vyvíjet v závislosti na 
sbližování bezpe čnostních zájm ů jednotlivých stát ů v rámci evropské zahrani ční, 
bezpečnostní a obranné politiky. Postupný vývoj spole čného přístupu v této oblasti by mohl 
zjednodušit použití nástroj ů Společenství. Stejn ě tak by tyto nást roje napomáhaly 
úspěšnéspolupráci mezi členskými státy.  
1. O BJASNĚNÍ STÁVAJÍCÍHO PRÁVNÍHO RÁMCE SPOLEČENSTVÍ  
Objasnění právního rámce by mohlo prob ěhnout pomocí nelegislativních nástroj ů, jako je 
například interpreta ční sdělení Komise. Tento nástroj by m ěl za úkol jasn ě vysvětlit stávající 
právní úpravu Spole čenství a zjednodušit tak její aplikaci p říslušnými orgány i její pochopení 
zúčastněnými subjekty. Interpreta ční sdělení může být přijato v relativn ě krátkých lh ůtách. Ze 
své povahy se však m ůže vztahovat pouze k stávajícímu právu. 
Komise by podala hlubší vysv ětlení zásad vypracovaných Ev ropským soudním dvorem p ři 
výkladu článku 296 Smlouvy a p ředevším jejich provád ění v oblasti ve řejných zakázek, aby 
tak v praxi zjednodušila vymezen í mezi smlouvami, které pat ří mezi výjimku a t ěmi, které do 
ní nespadají. U druhých jmenovaných by se použily b ěžné právní p ředpisy– sm ěrnice o 
veřejných zakázkách.  
                                                 
11 Spole čná organizace spolupráce v oblasti vyzbrojení, otev řená za ur čitých podmínek všem členským 
státům. Dnes sdružuje pouze p ět států (DE, BE, FR, IT, UK). 
12 Spole čná akce zakládající Evropskou vojenskou agenturu (EDA), p řijatá Radou dne 12. července 2004. 
 
CS 9   CS Sdělení by nebylo právn ě vynutitelné samo o sob ě, ale vyjas ňovalo by zásady a pravidla, 
která vynutitelná jsou. Následn ě by Komise byla nucena respektovat tento výklad p ři výkonu 
své funkce strážce smlouvy. Komise bude muset rovn ěž vyvodit veškeré operativními 
důsledky, které vyplývají z p řijetí takového vyjasn ění stávajícího práva. 
Otázky  
1. Považujete za užite čné/nezbytné/posta čující objasn ění stávajícího právního rámce 
výše uvedeným zp ůsobem? 
2. Existují další aspekty p ředmětného režimu Spole čenství, které by si zasloužily být 
objasněny? 
2. D OPLNĚNÍ PRÁVNÍHO RÁMCE SPOLEČENSTVÍ ZVLÁŠTNÍM NÁSTROJEM  
2.1. Cíle 
Právní rámec Spole čenství by mohl být dopln ěn novým legislativním ná strojem týkajícím se 
speciálně zakázek v oblasti obrany (zbož í, služby a práce), jako nap říklad směrnicí mající za 
cíl koordinaci postupu p ři zadávání t ěchto zakázek13. Tato sm ěrnice by stanovila zvláštní 
rámec pravidel vztahujících se na smlouvy spadající do oblasti p ůsobnosti ratione materiae 
článku 296 Smlouvy, ale u kterých není od ůvodněno použití výjimky (podmínky ur čené v 
rozhodnutích Evropského soudního dvora). Vztahova la by se k zakázkám v oblasti obrany, 
které v sou časné době spadají do p ůsobnosti stávajících sm ěrnic, ale obsahovala by pravidla 
lépe odpovídající zvláštnostem t ěchto zakázek. 
Sledovala by t ři hlavní cíle: 
– větší právní jistotu, jelikož by umožnila lepší kategorizaci jednotlivých smluv: a) 
spadajících pod stávající sm ěrnice; b) spadajících pod tuto novou sm ěrnici; a c) 
vyloučených z právní úpravy Spole čenství, 
– širší informovanost na úrovni Spole čenství o t ěchto smlouvách a tím i v ětší otevření 
trhu, které by umožnilo evropským obranným pr ůmyslům účastnit se za rovných 
podmínek nabídkových řízení ve všech členských státech; 
– zavedení nezbytné pružnosti pro zadávání t ěchto zakázek pomocí souboru pravidel 
přizpůsobených zvláštnostem t ěchto smluv. 
Takový nástroj by mohl rovn ěž sloužit jako odkaz v p řípadě, kdy by se členský stát rozhodl 
nevyužít výjimky upravené článkem 296 Smlouvy, i když by se jí dovolávat mohl. 
                                                 
13 Jednalo by se o stejný postup, který byl použit v roce 1990 pro zohledn ění zvláštností zakázek v odv ětví 
vody, energie a dopravy pomocí zvláštní sm ěrnice ( 93/38 zm ěněna směrnicí 2004/17/ES ze dne 
31. března 2004). 
 
CS 10   CS 2.2 Obsah 
• Vymezení oblasti působnosti  by mohlo vycházet z obecné de finice kategorie zahrnutého 
vojenského materiálu a/nebo ze seznamu. Mohl o by se jednat o seznam z roku 1958 nebo o 
jiný, přesnější a aktualizovaný seznam, jako nap říklad seznam figurující v Kodexu pro 
vývoj zbraní14.  
• Podle vzoru sm ěrnic existujících v jiných odv ětvích by sm ěrnice obsahovala ustanovení 
upřesňující, že touto sm ěrnicí nebyla dot čena možnost odvolat se na článek 296 Smlouvy, 
za podmínek stanovených Evrops kým soudním dvorem. Dále by ur čovala případy, za 
kterých by podmínky použití této výjimky  byly spln ěny jasně a zřetelně (například jaderný 
materiál). 
• Pravomoc p řidělování zakázek  by měla ministerstva obrany a agen tury jednající na jejich 
účet, stejně jako další ministerstva provád ějící nákup vojenských materiál ů. Působnost této 
směrnice na jiné subjekty, jako nap říklad na novou Obrannou ag enturu, by musela být 
upřesněna v rámci p říslušných mezí.  
• Působností této sm ěrnice by nijak nebyla dot čena možnost výjimek poskytnutých 
členskými státy v rámci dohod WTO  a Dohody o ve řejných zakázkách. 
• Postupy by měly zaručit respektování zásad transparentnosti a nediskriminace, s ohledem 
na zvláštnosti t ěchto zakázek. Pravidlem by mohlo být zobecn ěné použití postupu 
konzultace s dodavateli (negotiated procedure)s p ředchozím zve řejněním oznámení o 
zakázkách. Použití výše uvedeného postupu bez zve řejnění by mohlo být použito 
ve stanovených p řípadech, na základ ě výjimek uvedených ve stávajících sm ěrnicích, a 
popřípadě jiných případech vycházejících z vni trostátních právních p ředpisů.  
• Zveřejnění by mohlo probíhat pomocí centrální ho systému na úrovni Spole čenství, 
s použitím harmonizovaného publika čního věstníku. Předmět zakázky by mohl být popsán 
formou technických údaj ů, aby nemohlo dojít k p řípadné diskriminaci dodavatel ů. 
• Přijatá kritéria výb ěru by měla zaručit nediskriminaci a rovnost zacházení mezi 
jednotlivými spole čnostmi a brát v úvahu specifika smluv o obran ě, jako je d ůvěrnost, 
bezpečnost dodávek. Rovn ěž by měla zohled ňovat bezpe čnostní prov ěření odpovídající 
pravidlům na ochranu vojenského tajemství. 
• Přidělování  smluv by m ělo probíhat na základ ě stanovených kritérií. To by p ředpokládalo 
diskusi o postupném odstran ění některých jev ů, jako jsou nap říklad přímé a nep římé 
kompenzace (offsety). 
                                                 
14 Tvo řící přílohu Prohlášení Rady ze dne 5. června 1998 (8675/2/98, SZBP), které vytvá ří mechanismus 
transparentnosti politik vývoz ů zbraní. 
 
CS 11   CS Otázky  
3. P řipadají vám pravidla stávajících sm ěrnic přizpůsobená/nep řizpůsobená 
zvláštnostem obranných zakázek? Up řesněte proč. 
4. P ředstavovala by zvláštní sm ěrnice užite čný/nezbytný nástroj pro vytvo ření 
evropského trhu s obranným vybavením a posílení pr ůmyslové a technologické 
základny evropské obrany? 
5. Jaký je váš názor na použití této p řípadné sm ěrnice pro nabývání provád ěné jinými 
subjekty, jako je nap říklad Evropská obranná agentura?  
6. Postupy: p řipadá vám, že postup konzultace s d odavatelem (negotiated procedure) 
s předchozím zve řejněním odpovídá zvláštnostem obranných zakázek? Jaké situace 
by měly umožnit použití tohoto postupu bez zve řejnění? 
7. Oblast p ůsobnosti: jaký by byl nejvhodn ější prostředek pro ur čení oblasti 
působnosti? Obecná definice, a v takovémto p řípadě jaká? Nový seznam, a v 
takovémto p řípadě jaký? Kombinované použit í definice a seznamu? 
8. Výjimky: p řipadá vám definice kategorie materiál ů, které by byly jasným zp ůsobem 
vyloučeny z působnosti sm ěrnice, užite čná/nezbytná? 
9. Zve řejnění: připadá vám centralizovaný systém zve řejňování vhodný? Pokud ano, za 
jakých podmínek? 
10. Kritéria výb ěru: jaká kritéria by podle vás m ěla být brána v úvahu, vedle kritérií již 
uvedených v sou časných sm ěrnicích, aby mohly být zohledn ěny odlišnosti odv ětví 
obrany? D ůvěrnost, bezpe čnost dodávek, atd.? A jakým zp ůsobem je ur čit? 
11. Jakým zp ůsobem by dle vás m ělo být upraveno provád ění kompenzac (offset ů)í? 
PODMÍNKY  KONZULTACE 
Tato Zelená kniha zahajuje oficiální konzultaci, která bude probíhat po dobu 4 m ěsíců od data 
jejího zve řejnění. Konzultace je zajišt ěna Komisí, Generálním ředitelstvím pro vnit řní trh. 
 
CS 12   CS Zelená kniha 
Postup konzultace 
Ukončení konzultace: 4 m ěsíce po dni zve řejnění Zelené knihy  
Vyzýváme zú častněné strany, aby p ředaly své odpov ědi na položené otázky, poznámky a 
náměty na následující adresu: 
C/o Commission européenne, DG Marché Intérieur  
Consultation « Livre Vert sur les marchés publics de défense” 
Av. de Cortenbergh/Kort enberglaan 100 (1/100) 
B-1049 Bruxelles 
Nebo elektronickou poštou 
(MARKT-D2-DPP@cec.eu.int) 
Zelená kniha je rovn ěž přístupná na následující internetové adrese: 
http://europa.eu.int/comm/in ternal_market/consultations  
Poznámka: Veškeré p říspěvky mohou být zve řejněny, s výjimkou výslovné žádosti autora o 
důvěrné zacházení.