Členské státy mají několik možností, jak druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu přizpůsobit: například mohou při tvorbě svého vnitrostátního seznamu vycházet z postupů, které zemědělci již uplatňují, a/nebo doplnit požadavky (např. metody produkce) o některé plochy využívané v ekologickém zájmu, aby se zajistila či zlepšila jejich účinnost. Za určitých podmínek mohou rovněž nabídnout svým zemědělcům několik alternativních ploch využívaných v ekologickém zájmu, a to na základě „rovnocennosti“. Někteří zemědělci jsou od tohoto požadavku osvobozeni, např. na základě umístění jejich zemědělského podniku (tzv. „výjimka pro lesy“), velikosti nebo využívání půdy.

Aby byl splněn požadavek na plochy využívané v ekologickém zájmu, zemědělci vlastnící ornou půdu o rozloze více než 15 ha musí zajistit, aby alespoň 5 % této půdy tvořila „plocha využívaná v ekologickém zájmu“ sloužící ekologicky přínosným prvkům, které jsou vybrány ze souboru „druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu“ vypracovaného jejich vnitrostátními orgány na základě společného seznamu EU. Tento seznam EU zahrnuje široké spektrum prvků nebo oblastí zaměřených na biologickou rozmanitost přímo, jako je půda ponechaná ladem nebo krajinné prvky, nebo nepřímo, a to omezeným využíváním vstupů a/nebo zlepšováním ochrany půdy, např. meziplodinami nebo plodinami, které vážou dusík. Plochy využívané v ekologickém zájmu se vypočítávají pomocí váhových koeficientů, které zohledňují charakteristiky každé plochy a její význam pro biologickou rozmanitost. Tyto váhové koeficienty se pohybují v rozmezí od 0,3 (např. pokud jde o meziplodiny) a 0,7 (plodiny, které vážou dusík) až po 2 (živé ploty).

Tato zpráva přispěje k širšímu hodnocení ekologizace, včetně environmentálních přínosů ploch využívaných v ekologickém zájmu, jež by mělo být dokončeno koncem roku 2017 nebo začátkem roku 2018. Bude také podkladem pro zprávu o monitorování a hodnocení SZP, jež má být vypracována v roce 2018. Připomínky uvedené v kapitole 3 této zprávy nepředjímají hodnocení ekologizace, které bude komplexní ve všech aspektech, včetně ploch využívaných v ekologickém zájmu.

Tato zpráva aktualizuje a rozšiřuje některé aspekty přezkumu ekologizačních (ozeleňujících) ustanovení po prvním roce uplatňování (2016), jenž byl realizován v rámci programu Komise REFIT. Přezkum z roku 2016 zkoumal dopad ekologizace na produkční potenciál, rovné podmínky a jednotlivé zvažované aspekty zjednodušení. V návaznosti na to navrhla Komise několik změn sekundárních právních předpisů o ekologizaci, především se zaměřením na plochy využívané v ekologickém zájmu. Cílem těchto změn bylo zjednodušit a vyjasnit příslušné předpisy a současně zvýšit jejich dopad na životní prostředí. Tyto změny by se měly stát použitelnými nejpozději v roce 2018 (pokud jde o situaci v březnu 2017, změny dosud nevstoupily v platnost).

Dalším důležitým zjištěním je, že tyto potenciální účinky jsou zvažovány pouze s ohledem na hlavní charakteristiky ploch využívaných v ekologickém zájmu, aniž by se zkoumala další kvalitativní kritéria, jako jsou postupy obhospodařování a retenční období. Účinky jsou odhadovány relativně pro jednotlivé druhy ploch a bez přihlédnutí k základnímu (referenčnímu) scénáři. Analýza se zaměřila na devět kategorií složení ploch využívaných v ekologickém zájmu agregovaných na regionální úrovni NUTS-3, jak ukazuje obrázek 4. Zohledněny byly rovněž aspekty jako regionální kontext a složení druhů.

Kalkulátor ploch využívaných v ekologickém zájmu posuzuje potenciální dopady těchto ploch na životní prostředí prostřednictvím bodového systému, který zohledňuje charakteristiky jednotlivých druhů těchto ploch a jejich agronomický kontext, ale nevyčísluje skutečné dopady. Tento kalkulátor, který byl původně určen k použití na úrovni zemědělských podniků, extrapoluje a agreguje výsledky na úrovni zemědělských podniků na regionální úroveň, a to na základě skutečných údajů o míře využití poskytnutých členskými státy za rok 2015. Tím se poněkud snižuje přesnost výsledků.

V příslušných případech se tato zpráva zabývá rovněž podněty zúčastněných stran, mimo jiné v rámci skupiny odborníků a skupiny pro občanský dialog, a v reakci na veřejnou konzultaci Komise o ekologizaci, jež proběhla v době od prosince 2015 do března 2016. Zpráva se zabývá rovněž studií o rozhodnutích členských států týkajících se SZP, přičemž jako kontextové informace bylo použito zjišťování o struktuře zemědělských podniků a roční statistiky Eurostatu.

vůle nabídnout zemědělcům co možná nejvíce variant, které by jim umožnily využívat běžné postupy,

Volba členských států zjevně vychází z potřeby nalézt rovnováhu mezi co největší pružností pro zemědělce a co nejmenší administrativní složitostí

Ačkoli členské státy mají k dispozici několik způsobů, jak posílit účinnost ploch využívaných v ekologickém zájmu, využívají je jen zřídka. Například žádný z 13 členských států / regionů, které vybraly jako druh ploch využívaných v ekologickém zájmu rybníky, nestanovil kritéria pro zajištění jejich přírodní hodnoty. Stejně tak z 31 členských států / regionů pouze Belgie (Valonsko) zavedla omezení na vstupy u ploch s plodinami, které vážou dusík, a pouze čtyři z 21 států (Belgie (Vlámsko), Belgie (Valonsko), Německo a Nizozemsko) zavedly tato omezení pro meziplodiny. Pouze dva členské státy (Nizozemsko a Polsko) umožnily zemědělcům, aby spojili své úsilí při vytváření vzájemně sousedících ploch využívaných v ekologickém zájmu, které by byly šetrnější k životnímu prostředí (společný přístup).

V roce 2015 bylo 8 milionů ha půdy ohlášeno jako plocha využívaná v ekologickém zájmu, což představovalo 13 % orné půdy, na niž se vztahuje uvedená povinnost, a 10 % po uplatnění váhových koeficientů (procentní podíly se mohou na úrovni zemědělských podniků lišit). To výtazně převyšuje regulační požadavek 5 % na úrovni zemědělských podniků. V roce 2016 byla tato čísla 15 %, resp. 10 %, s malým navýšením o 130 000 ha.

není zahrnuta do systému přímých plateb (např. zemědělec nežádal o podporu),

Kromě toho z údajů o druzích ploch využívaných v ekologickém zájmu vyplývá, že v roce 2015 půda ponechaná ladem ohlášená jako plocha využívaná v ekologickém zájmu představovala 34 % celkové plochy ponechané ladem vykázané ve statistice Eurostatu za dotčené členské státy. Tato celková plocha se od roku 2000 do roku 2014 zmenšila o 24 %, avšak v roce 2015 se mírně zvětšila.

Po uplatnění váhových koeficientů dosáhl podíl plodin, které vážou dusík, a meziplodin 54 % celkových vážených ploch (39 %, resp. 15 %). To činilo celkem 5,4 % orné půdy, na niž se vztahuje zmíněná povinnost, a zřejmě to přispělo k překročení požadovaných 5 % na úrovni zemědělských podniků. Jiné plochy, např. krajinné prvky a ochranné pásy, dosáhly podílu 1,7 %, resp. 0,7 %.

Jak z odborné literatury, tak z výsledků veřejné konzultace vyplývá, že faktory, které ovlivňují rozhodování zemědělců při přijímání určitých druhů daných ploch, spadají zhruba do tří kategorií:

Plochy využívané v ekologickém zájmu by mohly mít pro biologickou rozmanitost ještě větší přínos, pokud budou zavedeny vhodné postupy obhospodařování

Zmíněný kalkulátor naznačuje, že veškerá složení druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu pozorovaná na úrovni regionů NUTS-3 by mohla mít pozitivní dopad na biologickou rozmanitost, i když v různé míře. Nejnižší počet bodů získaly regiony, kde jsou meziplodiny zastoupeny více než 70 %. Největší potenciální pozitivní dopad byl přisouzen takovým složením ploch, kde byly nejvíce zastoupeny krajinné prvky (více než 50 % celkové plochy daného regionu využívané v ekologickém zájmu), a následovalo takové složení, kde byla nejvíce zastoupena půda ponechaná ladem (více než 70 %).

V této kapitole jsou podrobně vysvětleny vybrané možné dopady opatření v souvislosti s danými plochami na životní prostředí, které odhalil kalkulátor ploch uvedený v oddílu 1.2 a rešerše vybrané literatury. Simulace kalkulátoru ploch využívaných v ekologickém zájmu zohledňuje potenciální dopady složení těchto ploch na úrovni regionů NUTS-3 prostřednictvím agregovaných výsledků, které by neměly být považovány za absolutní hodnoty. Výsledky odrážejí charakteristiky a kontext druhů těchto ploch, ale nevyčíslují skutečné dopady, které závisí rovněž na postupech obhospodařování na úrovni zemědělského podniku, jež tyto simulace nezahrnují.

Další analýza vědecké literatury naznačuje, že pozitivní dopad krajinných prvků na ekosystémové služby by mohl být posílen tím, že se v jejich případě zajistí řádná rozmanitost rostlin, struktura vegetace a obhospodařování. U ochranných pásů má zásadní význam jejich umístění a velikost.

Dopad plodin, které vážou dusík, může rovněž záviset na volbě druhů a obhospodařování: omezení frekvence pěstování zmírňuje vyplavování dusíku, únik fosforu a riziko eroze půdy.

3.2.2 Možné dopady na klima

Z hlediska přizpůsobování se změně klimatu by zavedení ploch využívaných v ekologickém zájmu mohlo zvýšit odolnost zemědělců vůči změně klimatu, například prostřednictvím intenzivnější tvorby krajinných prvků. Zmírňování změny klimatu by mohlo být posíleno zvýšeným využíváním luštěnin, díky němuž dochází k odstraňování dusíkatých hnojiv fixací dusíku. Také přínosy zásob uhlíku v půdě prostřednictvím agrolesnictví a zalesňování by mohly, budou-li realizovány, zlepšit pohlcování uhlíku při využívání půdy v EU.

Ukládání uhlíku v půdě přímo závisí na biologické rozmanitosti půdy. Tím je zdůrazněna spojitost a možná součinnost mezi zlepšováním biologické rozmanitosti zemědělských podniků a zmírňováním změny klimatu.

4. Závěry

Rok 2016 byl druhým rokem uplatňování povinnosti týkající se ploch využívaných v ekologickém zájmu. Z dosud shromážděných údajů od 19 členských států vyplývá, že ve druhém roce došlo jen k malým změnám, avšak ani ve způsobu, jak vnitrostátní orgány provádějí tento systém, ani na straně zemědělců, kteří obecně plnili tuto povinnost stejně jako v prvním roce. V důsledku toho nedošlo téměř k žádné změně v podílu půdy spadající do ploch využívaných v ekologickém zájmu, v celkové ploše, kterou zemědělci ohlásili jako plochu využívanou v ekologickém zájmu, a v podílu různých druhů těchto ploch v těchto oblastech.

Celkový procentní podíl ohlášených ploch využívaných v ekologickém zájmu na orné půdě je téměř dvakrát vyšší než 5 % požadovaných na úrovni zemědělských podniků. Toho bylo dosaženo tím, že většinou byly zvoleny produktivní a potenciálně produktivní plochy využívané v ekologickém zájmu: plodiny, které vážou dusík, meziplodiny a půda ponechaná ladem. Ostatní plochy, včetně krajinných prvků, přispěly k celkovému objemu ohlášených ploch využívaných v ekologickém zájmu jen málo.

Z analýzy vyplývá, že environmentální přínosy jednotlivých druhů ploch závisí nejen na jejich množství, ale i na jejich kvalitě, což souvisí s konkrétními podmínkami a požadavky na obhospodařování jako:

typ půdního pokryvu v případě půdy ponechané ladem, různé směsi plodin v případě meziplodin a skupiny plodin v případě plodin, které vážou dusík,

sklizňové režimy, retenční období a používání chemických vstupů,

rozmanitost struktury vegetace v případě krajinných prvků a umístění a velikost v případě ochranných pásů.

Změny sekundárních právních předpisů o ekologizaci, jež v současnosti uskutečňuje Komise, představují významný krok směrem k lepším postupům obhospodařování, stejně jako: i) zákaz používání přípravků na ochranu rostlin u (potenciálně) produktivních ploch využívaných v ekologickém zájmu; ii) vyjasnění a stanovení retenčních období pro některé druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu; a iii) racionalizace požadavků, které by mohly bránit zemědělcům v používání některých ploch využívaných v ekologickém zájmu, které jsou nejvíce šetrné k životnímu prostředí, konkrétně krajinných prvků a ochranných pásů.

Komise bude pokračovat v úvahách na toto téma, a to i v rámci nadcházejícího hodnocení ekologizace. Tato zpráva bude užitečným příspěvkem k uvedenému hodnocení, které se bude zabývat všemi aspekty ekologizace, včetně ploch využívaných v ekologickém zájmu. Toto hodnocení bude poté podkladem pro další fázi modernizace a zjednodušení SZP, aby se v co nejvyšší míře využil její přínos k plnění deseti priorit Komise a cílů udržitelného rozvoje.