ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 10.2.2016

COM(2015) 401 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2015)401 final of 19.8.2015



Concerns all language versions.



Correction of identified clerical errors on page 9, section 6, first paragraph.



The text shall read as follows:

ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2014
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 22.12.2015

COM(2015) 617 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2015) 617 final of 7.12.2015.

Concerns the Czech language version.

Correction of page numbers in the text and in the Table of Contents.

The text shall read as follows:

ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Zpráva o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES
Shrnutí zvláštních závěrů Členské státy by měly urychleně poskytnout své příspěvky odpovídající zjištěným potřebám agentur EU za účelem provádění „ohniskového“ přístupu. Itálie a Řecko by měly zvýšit své přijímací kapacity. Členské státy by měly oznámit své přijímací kapacity pro umístění relokovaných osob. Členské státy by měly učinit jasné závazky, pokud jde o počet osob, které od dnešního data do konce tohoto roku relokují. Členské státy by měly nyní poskytnout Komisi informace o počtu osob, které v nadcházejících šesti měsících znovuusídlí, a z jakých zemí budou tyto osoby znovusídlovat. Členské státy by měly urychleně provést akční plán EU o navracení navržený Komisí, aby na úrovni EU fungoval účinný systém navracení. EU by měla do jedenácti třetích zemích do konce roku 2015 vyslat evropské styčné úředníky pro otázky migrace. Členské státy by měly podpořit mechanismus civilní ochrany EU značnými příspěvky. Členské státy by měly poskytnout dostatečné zdroje pro společné operace agentury Frontex pod názvem Triton a Poseidon. Členské státy by měly společně přispět ve stejném rozsahu jako EU k úsilí Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, Světového potravinového programu a dalších mezinárodních organizací, svěřenského fondu EU pro Sýrii a svěřenského fondu EU pro Afriku: Evropský parlament a Rada by měly přijmout změny rozpočtu na rok 2016, jak navrhuje Komise. Komise bude nadále uplatňovat rychlé a účinně řízení o nesplnění povinnosti, aby v případě potřeby zajistila plný soulad s acquis v oblasti azylu a navracení. Komise do 30. listopadu 2015 posoudí situaci, a pokud budou splněny všechny podmínky, doporučí v prosinci 2015 nebo v březnu 2016 Radě, aby potvrdila obnovení přesunů osob do Řecka na základě dublinského nařízení. Komise dokončí své stanovisko týkající se prodloužení dočasných kontrol hranic zavedených v Německu, Rakousku a Slovinsku na základě Schengenského hraničního kodexu. Komise dokončí akční plán s Tureckem.
2.Společná rybářská politika: nedávno přepracované základní nařízení o společné rybářské politice stanoví přijetí opatření k zachování, která jsou v souladu s cíli rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, směrnice o ochraně přírodních stanovišť a směrnice o ochraně ptáků . Rovněž umožňuje zřizování chráněných biologicky citlivých oblastí . Chráněné rybolovné oblasti lze dále zřizovat také podle nařízení o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři .

3.Rámcová směrnice o vodě : vztahuje se na vnitrozemní brakické vody, ale její ustanovení jsou vysoce relevantní rovněž pro CHMO v blízkých pobřežních vodách, které jsou bohaté na místa, kde dochází k tření nebo líhni, a jsou tudíž významné z hlediska ochrany.

4.Směrnice o územním plánování námořních prostor : CHMO budou součástí územních plánů námořních prostor vypracovaných podle uvedené směrnice.

Mezinárodní rozměr

1.Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu: ukládá smluvním stranám povinnost chránit a zachovávat mořské prostředí obecně, a zvláště pak vzácné nebo křehké ekosystémy, přirozená stanoviště vyčerpaných, bezprostředně ohrožených nebo ohrožených druhů, jakož i ostatní formy života v moři .

2.Úmluva o biologické rozmanitosti: usiluje o zastavení ztráty biologické rozmanitosti tím, že zajišťuje zachování a udržitelné využívání mořské biologické rozmanitosti. Aičijský cíl č. 11 týkající se biologické rozmanitosti usiluje o to, aby 10 % pobřežních a mořských oblastí bylo chráněno „efektivním, reprezentativním a propojeným systémem chráněných území, jakož i dalšími efektivními nástroji“. Tento cíl se stal globálním závazkem, neboť byl zahrnut do závěrečného výstupu konference Rio+20 s názvem „Budoucnost, kterou chceme“ a do navrhovaného cíle pro oceány , který je součástí rozvojové agendy pro období po roce 2015 (tzv. agenda Post-2015), o níž se v současné době vyjednává v OSN. Na základě Úmluvy o biologické rozmanitosti jsou také popisovány ekologicky a biologicky významné mořské oblasti, které významnou měrou přispívají k podpoře zdravého fungování oceánů, a uznává se, že tyto oblasti budou potenciálně vyžadovat určitý druh ochrany. Na regionálních seminářích pořádaných po celém světě bylo popsáno zhruba 200 ekologicky a biologicky významných mořských oblastí a konference smluvních stran schválila jejich zahrnutí do „registru“ ekologicky a biologicky významných mořských oblastí podle úmluvy. O případných opatřeních pro ochranu a řízení těchto oblastí nebo jejich částí, včetně toho, zda budou vymezeny jako CHMO, rozhodují státy a příslušné mezivládní organizace.

3. Regionální úmluvy pro mořské prostředí: jejich cílem je zlepšit regionální řízení ochrany mořského prostředí. Na mořské vody, které spadají do působnosti rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, se vztahují čtyři regionální úmluvy: OSPAR pro severovýchodní Atlantský oceán, HELCOM pro Baltské moře, Barcelonská úmluva pro Středozemní moře a Bukurešťská úmluva pro Černé moře. Všechny tyto čtyři regionální úmluvy aktivně působí v oblasti zřizování CHMO a posuzování soudržnosti sítě CHMO .



Příloha II

Tabulky
1) Prostředky začleněné do rozpočtu na rok 2014 po odečtení očekávaných účelově vázaných příjmů, které by měly být vybrány v roce 2014, a převedených prostředků z roku 2013 do roku 2014 v souladu s článkem 14 nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012. 2) AR: Účelově vázané příjmy, které by měly být vybrány. Do položek příjmů (p.m.) nejsou zahrnuty žádné příjmy, nicméně odhadovaná částka je uvedena v rozpočtových poznámkách.
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 7.4.2016

COM(2016) 95 final/2

Revised version of document COM(2016) 95 final of 08.03.2016

in view of additional information on Cyprus.

Concerns all language versions.



The text shall read as follows:



SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANCE A EUROSKUPINĚ





Evropský semestr 2016: Posouzení pokroku ve strukturálních reformách, předcházení a nápravě makroekonomické nerovnováhy a výsledky hloubkových přezkumů strukturálních reforem podle nařízení (EU) č. 1176/2011



{SWD(2016) 71 to SWD(2016) 96} and {SWD(2016) 120}
Cíl 3.4 Posílit vícestranné snahy, jejichž cílem je bojovat proti nezákonnému obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy

32. Podporovat přijímání a provádění účinných rozhodnutí, usnesení a politických prohlášení týkajících se nezákonného obchodu s volně žijícími a planě rostoucími druhy v rámci mezinárodních nástrojů a na mnohostranných fórech

KOM/ VPMK/ ČS

Řešení této otázky podle úmluvy CITES, a to i podporou obchodních sankcí v případech nedodržování předpisů, pokud to bude zapotřebí Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů – Tuniský akční plán na vymýcení nelegálního zabíjení divokých ptáků, jejich chytání do pastí a obchodu s nimi pro období 2013–2020 podle Bernské úmluvy o ochraně evropských planě rostoucích rostlin, volně žijících živočichů a přírodních stanovišť příslušných vícestranných iniciativ na celosvětové úrovni (další postupy podle konference OSN, londýnské a kasanské konference, a dále G-7, G-20 apod.) EU a její členské státy budou pravidelně sledovat, jak jsou prováděny závazky přijaté na těchto fórech
Studie BoRest se snažila shromáždit informace od řady náboženských představitelů.

Zástupci židovské obce vždy upřednostňovali převrácenou pozici.

Zástupci muslimské obce často upřednostňovali rotační zařízení, ale vzpřímenou pozici také považovali za přijatelnou, jestliže byla správně nastavena a jestliže systém obsluhovali zkušení zaměstnanci.

Podle názoru obou obcí představuje zásadní faktor z hlediska řádného zacházení se zvířaty a účinnosti a postupů vykrvení bez ohledu na polohu zvířat znehybňovač hlavy.

Pokud jde o provozní podmínky, nebylo kvůli omezenému počtu odpovědí personálu, který pracoval se svislým znehybňovacím systémem, možné oba znehybňovací systémy porovnat. Hlavní rizika z hlediska bezpečnosti práce souvisejí s možnými nečekanými pohyby zvířat po uvolnění ze znehybňovacího zařízení a při vyzvedávání.

5.Obchod

O obchodu s halál nebo košer masem nejsou dostupné žádné oficiální informace.

Na základě údajů Eurostatu z období 2009–2013 je vývoz hovězího masa z EU do středomořských muslimských zemí a do Izraele v porovnání s celkovým vývozem do třetích zemí (až 400 000 tun ročně) velmi nízký (méně než 15 000 tun hmotnostního ekvivalentu jatečně upravených těl). Navíc v průběhu let velmi kolísá. Vývoz z EU na Blízký východ se v minulých letech výrazně zvýšil, ale stále je velmi nízký.

6.Závěry

Systém, který znehybňuje skot porážený bez omráčení, vybírají provozovatelé jatek tak, aby splnili náboženské požadavky dotčených náboženských obcí. Navíc chtějí systém, který umožňuje rychlou ztrátu vědomí zvířat, zajišťuje bezpečnost práce a je ekonomicky udržitelný.

V EU se používají dva hlavní znehybňovací systémy:

a)svislý systém, kde se zvířata vykrvují ve vzpřímené pozici (používá se také k omračování zvířat upoutaným projektilem);

b)rotační systém, kde se zvířata vykrvují po otočení do převrácené polohy nebo na bok (povolen pouze pro porážku bez omráčení).

Oba systémy mají výhody i nevýhody. Svislý systém se v minulosti považoval za vhodnější z hlediska řádného zacházení se zvířaty, protože neumisťuje zvířata do nepřirozené polohy. Z údajů shromážděných ze vzorku více než tisíce zvířat v EU vyplývá, že z hlediska řádného zacházení se zvířaty nelze dospět k přesvědčivému závěru, že jeden systém je lepší než druhý. Vzhledem k rozmanitosti situací na jatkách závisí řádné zacházení se zvířaty více na konstrukci a používání zařízení než na poloze zvířat (vzpřímená, nebo převrácená).

Totéž platí pro bezpečnost personálu nebo kapacitu porážecí linky.

Investiční a provozní náklady jsou podstatně vyšší u rotačních než u svislých znehybňovacích systémů. V EU se však všeobecně používají systémy rotační (80 % skotu poráženého bez omráčení).

Drtivá většina rotačních znehybňovacích systémů používaných v EU byla navržena nedávno.

K lepšímu zacházení se zvířaty nezávisle na používaném znehybňovacím systému přispívají informace o osvědčených postupech a odborná příprava za účelem správného používání těchto systémů. Příslušný přehled uvádí studie BoRest.
X Byly zahájeny práce na ostrově Kos (bývalý tábor Pyli) a hotspot by mohl být částečně funkční do 4. března.

Řecko musí dokončit stavbu hotspotů na ostrovech Lesbos, Leros a Chios podle navrženého časového rozvrhu. Okamžitě by měly být zahájeny stavební práce na ostrově Kos a mělo by být zvoleno umístění hotspotu na ostrově Samos, aby mohl být jeho provoz zahájen do konce ledna.

Řecko by mělo ve spolupráci s Evropskou komisí, agenturami EU a Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) optimalizovat organizaci hotspotů na základě posouzení potřeb zvlášť pro jednotlivé ostrovy a za využití závěrů meziagenturního pilotního projektu. V této souvislosti by měl být vytvořen strukturovaný systém pro vyloďování na místech k tomu určených a přepravu do oblastí hotspotů.
BE

Poznámky: Pro podkladové údaje viz tabulka 3 .

Poznámky: b Případ se týkal plavidla plujícího pod vlajkou jiného členského státu. c Členské státy, které zprávu nepředložily nebo ji předložily neúplnou, byly Komisí požádány o doplnění chybějících informací, ale před dokončením této zprávy tak neučinily. d Případ se týkal plavidla plujícího pod vlajkou třetí země. e Estonsko do své zprávy za rok 2014 zahrnulo také dvě vykládky z roku 2015, které nebyly pro účely této zprávy vzaty v potaz. Estonsko oznámilo a potvrdilo vykládku 231 tun rejnokovitých paryb jedním ze svých plavidel během jediného dne. f Kypr oznámil tři případy, které se však týkaly vykládky zakázaných druhů, nikoli odstraňování ploutví. g Řecko oznámilo počet vyložených žraloků, nikoli jejich hmotnost; jeho údaje proto nebyly v ostatních tabulkách a grafech vzaty v úvahu. h Nizozemsko neoznámilo počet vykládek; jeho údaje proto nebyly v ostatních tabulkách a grafech vzaty v úvahu.

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva neúplná c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

zpráva nepředložena c

Poznámky: Pro podkladové údaje viz tabulka 1 .

Poznámky: Jsou zahrnuty pouze druhy, jejichž celkové oznámené vykládky přesáhly 5 tun; pro podkladové údaje viz zprávy jednotlivých členských států on-line (poznámka pod čarou č. 4 v hlavní části textu). Druhy jsou označeny třímístným písmenným kódem podle seznamu ASFIS organizace FAO; viz http://www.fao.org/fishery/collection/asfis/en . Pro kódy zemí viz http://publications.europa.eu/code/pdf/370000en.htm .

Poznámky: Pro podkladové údaje viz tabulka 4 .

2013 2014 Vykládky (počet) Kontroly (počet) Kontroly na 100 vykládek Vykládky (počet) Kontroly (počet) Kontroly na 100 vykládek Malta 345 291 84,3 není známo není známo není známo Německo 10 6 60,0 25 7 28,0 Irsko 4 310 1 490 34,6 4 303 1 274 29,6 Bulharsko 247 81 32,8 není známo není známo není známo Portugalsko 5 632 676 12,0 není známo není známo není známo Spojené království 8 572 1 025 12,0 14 313 1 184 8,3 Dánsko 428 29 6,8 není známo není známo není známo Slovinsko 457 27 5,9 444 46 10,4 Belgie 4 783 102 2,1 není známo (83) není známo Kypr 381 3 0,8 312 0 0 Španělsko 26 394 204 0,8 32 082 131 0,4 Francie 261 040 480 0,2 není známo není známo není známo Estonsko 0 0 0 3 3 100 Celkem 312 599 4 414 1,4 51 482 2 725 5,3

Poznámky: Na základě tabulky 2 .

Poznámky: Pro podkladové údaje viz tabulka 5 .
1Úvod

Dne 16. března 2016 Komise přijala První zprávu o relokaci a znovuusídlování, v níž shrnuje zjištěné výzvy a získané zkušenosti z prvních měsíců provádění příslušných programů a navrhuje doporučení a opatření, která mají v krátkodobém horizontu provádění těchto programů zlepšit.

Od 16. března 2016 přijelo do Řecka 9 928 osob. Po uzavření hranice mezi Řeckem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií uvízlo v Řecku 50 000 až 56 000 osob a podle prvních odhadů Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky jich 65 % až 70 % patří k jedné z národností způsobilých k relokaci. Navíc se v Itálii známé sezónní výkyvy začínají opět projevovat rostoucím migračním tokem. Od poloviny března přijelo do Itálie více než 8 564 migrantů.

Dne 18. března 2016 se Evropská unie a Turecko dohodly na krocích, které je zapotřebí podniknout k zastavení nelegální migrace z Turecka do EU, a odsouhlasily sérii akčních opatření. Podle prohlášení EU a Turecka mohou všichni, kdo přijeli do Řecka po 20. březnu nelegálně, být vráceni do Turecka; prohlášení stanoví základ pro mechanismus 1:1, podle kterého za každého Syřana vráceného do Turecka z řeckých ostrovů bude z Turecka přesídlen jiný Syřan.

Obecně je pokrok od první zprávy týkající se relokace a přesídlování neuspokojivý. Pokud jde o relokaci, Komise si dala za cíl relokovat do doby vydání druhé zprávy alespoň 6 000 osob. Tento cíl nebyl splněn. Během období, na něž se vztahuje zpráva, bylo relokováno pouze dalších 208 osob a úsilí o relokaci vynaložilo pouze několik členských států a přidružených států. Plnění povinnosti relokace v zájmu zmírnění tlaků na Řecko a Itálii tudíž zůstává prioritou.

Pokud jde o přesídlování osob, doposud jich bylo z dohodnutého počtu 22 504 přesídleno 5 677. V krátkém období od začátku uplatňování dohody uvedené v prohlášení EU a Turecka, tj. od 4. dubna, bylo z Turecka do EU podle mechanismu 1:1 přesídleno 79 osob. V důsledku tohoto mechanismu se urychlení a zvýšení snah o přesídlení stalo ještě vyšší prioritou.

Druhá zpráva o relokaci a přesídlování poskytuje aktualizované informace o současném stavu a hodnotí opatření přijatá od 16. března 2016 do 11. dubna (období, na něž se vztahuje zpráva), jejichž cílem bylo provést doporučení pro rychlejší provádění programů relokace a přesídlování. Komise bude v podávání měsíčních zpráv o provádění závazků týkajících se relokace a přesídlování dále pokračovat.

2Relokace

2.1Opatření členských států relokace

Od 16. března do 11. dubna bylo relokováno pouze 208 dalších osob, a sice 46 z Řecka (do Estonska, Portugalska a Finska) a 162 z Itálie (do Portugalska, Francie, Finska a Rumunska), čímž se celkový počet relokovaných osob zvýšil na 1 145 (615 z Řecka a 530 z Itálie).

Do 16. dubna má být podle plánu relokováno 42 osob z Řecka do Finska, Lotyška, Rumunska a Bulharska a 42 z Itálie do Rumunska a Finska. V poslední době přijaly řecké žádosti o relokaci Irsko, Estonsko, Lucembursko a Česká republika a v brzké době budou zorganizovány letecké transfery. Kromě toho velký počet řeckých žádostí o relokaci v současnosti zpracovávají Francie, Nizozemsko a Portugalsko a transfer se očekává do konce dubna.
Rámeček 1. Šesté vydání manuálu Mezinárodního měnového fondu o platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí (Balance of Payments and International Investment Position Manual, BPM6) Manuál BPM6 poskytuje standardní rámec pro sestavování statistiky o transakcích a pozicích mezi určitou ekonomikou (jednotlivá země, měnová unie (jako např. eurozóna) nebo hospodářská unie (jako např. Evropská unie)) a zahraničím (nerezidenty). Objasňuje koncepty, definice, klasifikace a konvence pro statistiku platební bilance a investiční pozice vůči zahraničí, zlepšuje mezinárodní srovnatelnost údajů prosazováním mezinárodně přijatých pokynů a poukazuje na vazby s jinými makroekonomickými statistikami v zájmu konzistence různých statistických oblastí. BPM6 je konzistentní s Evropským systémem národních a regionálních účtů a Systémem národních účtů 2008, které stanoví statistický rámec pro národní účty. Je rovněž v souladu se čtvrtým vydáním srovnávacích definic přímých zahraničních investic podle OECD (Benchmark Definition of Foreign Direct Investment), které stanoví další pokyny pro statistiku přímých zahraničních investic, a příručkou OSN o statistice mezinárodního obchodu službami z roku 2010 (Manual on Statistics of International Trade in Services 2010). BPM6 odráží změny, k nimž došlo ve světovém hospodářství od roku 1993. Pro toto období je typický výrazný nárůst přeshraniční aktivity v důsledku nižších překážek obchodu a kontroly pohybu kapitálu. Mezinárodní struktury korporací jsou stále složitější, s hodnotovými řetězci, finančními vazbami a vlastnickými strukturami na globální úrovni. Výrazně vzrostl i objem přeshraničních finančních toků, a to v důsledku dynamického růstu na mezinárodních kapitálových trzích. Globalizace přinesla nové politické výzvy a právě ona je důvodem pro řadu změn, které BPM6 zavedl. Jelikož objemy transakcí často představují jen část stavů, je investiční pozice vůči zahraničí často užitečnější coby ukazatel vnější finanční pozice dané ekonomiky. To se odrazilo i v novém názvu manuálu o platební bilanci a investiční pozici vůči zahraničí, který dokládá vzrůstající význam investiční pozice vůči zahraničí.
Uplatňování zásad spočívajících v konstrukčních návrzích zohledňujících aspekty bezpečnosti má zásadní význam pro integraci hledisek kybernetické bezpečnosti do všech vznikajících norem IKT a referenčních architektur. Pro testování a hodnocení účelnosti těchto norem jsou nezbytné pilotní projekty praktických realizací doplněné o koordinovaný přístup k označování a certifikaci kybernetické bezpečnosti.

Komise:

– vyzve evropské normalizační organizace, další organizace pro tvorbu norem a příslušné zúčastněné strany, aby do konce roku 2016 vypracovaly praktické pokyny pro IoT, 5G, cloudové služby, data velkého objemu a chytré továrny. Ty by měly být zaměřeny na to, aby byly při vývoji norem IKT od samého začátku zohledňovány otázky bezpečnosti a bezproblémového bezpečného ověřování. Měly by klást důraz na osvědčené postupy a nedostatky, které je třeba vyřešit. S ohledem na míru přijetí a pokroku Komise do konce roku 2017 zváží přijetí doporučenípro integraci kybernetické bezpečnosti a uplatnění požadavků ochrany soukromí a osobních údajů, včetně ochrany údajů již od návrhu a standardního nastavení ochrany údajů;

– vyzve evropské normalizační organizace, další organizace pro tvorbu norem a příslušné zúčastněné strany, aby do konce roku 2018 vypracovaly normy, které podpoří celosvětovou interoperabilitu a bezproblémové, důvěryhodné ověřování všech předmětů, zařízení a fyzických i právnických osob na základě srovnatelných spolehlivých modelů. Přitom by se mělo vycházet z technických norem uvedených do souladu s regulačním rámcem eIDAS;

– v následujících třech letech podpoří evropské normalizační organizace, organizace pro tvorbu norem, evropské regulační orgány a společné iniciativy veřejného a soukromého sektoru, včetně těch, které podporují provádění směrnice o bezpečnosti sítí a informací v Unii, při vypracovávání pokynů pro řízení rizik kybernetické bezpečnosti na základě norem pro organizace a příslušných auditních pokynů pro veřejné nebo regulační orgány odpovědné za vykonávání dohledu.
1.Aby se v Evropě zlepšily pracovní příležitosti dospělých osob s nízkou úrovní dovedností, měly by členské státy zavést postupy pro rozšíření jejich dovedností prostřednictvím záruky k získání dovedností stanovené ve spolupráci se sociálními partnery a poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, jakož i ve spolupráci s místními, regionálními a vnitrostátními orgány. Možnost rozšířit si své dovednosti by měli mít jak lidé pracující, tak i ti, jež jsou bez práce. Dospělé osoby s nízkou úrovní dovedností by měly mít možnost zdokonalit si svou matematickou gramotnost, schopnost číst a psát a digitální dovednosti a – je-li to možné – rozvíjet širší soubor dovedností, který jim umožní získat kvalifikaci odpovídající vyššímu sekundárnímu vzdělání nebo kvalifikaci rovnocennou. Komise navrhuje, aby se zavedla záruka k získání dovedností (viz dokument COM(2016) 382), která má zahrnovat: posouzení dovedností, které dospělým osobám s nízkou kvalifikací pomůže zjistit, jaké dovednosti mají a jaké by potřebovaly nabýt nabídku vzdělávání, která bude uzpůsobena specifickým potřebám každého jednotlivce a místního trhu práce příležitost nechat si své dovednosti validovat a uznat.
Evropské normalizační organizace by měly podporovat a usnadňovat přiměřené zastoupení právnických osob v normalizačních činnostech na technické úrovni, pokud se dané právnické osoby účastní projektu, jenž se týká dané oblasti a je financován z prostředků Unie na základě víceletého rámcového programu pro činnosti v oblasti výzkumu, inovací a technologického rozvoje. Evropské normalizační organizace by měly podávat o provádění tohoto opatření zprávy Komisi, a to v období od roku 2013 do roku 2016.