CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 17.10.2008 
SEK(2008) 2620 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
přiložený ke 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Řešení problém ů spojených s odles ňováním a znehodnocováním les ů jako sou část boje 
proti změně klimatu a ztrát ě biologické rozmanitosti  
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2008) 645 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2618} {SEK(2008) 2619} 
CS 2   CS Během posledních p ěti let zmizelo ro čně 11,8 až 13 milion ů ha lesů. To je siln ě znepokojivý 
vývoj, přičemž za posledních dvacet let nebyl zaznamenán žádný významný pokles rychlosti, 
jakou lesy mizí.  
Příčiny odles ňování a znehodnocování les ů jsou kombinací p římých a nep římých 
hospodářských, institucionálních, politických, p řírodních a sociálních činitelů, jako jsou 
požadavky na rozvoj zem ědělství nebo infrastruktury či chybějící ochrana tohoto p řírodního 
bohatství ze strany státu. Výsledkem je často ztráta les ů nebo jejich znehodnocení p řesto, že 
to není v dlouhodobém zájmu zemí.  
Vysoká rychlost odles ňování má závažné následky pro zm ěnu klimatu. Lesy mají zásadní 
význam v globálním cyklu uhlíku, protože je v nich uložena p řibližně polovina sv ětového 
uhlíku, který se vyskytuje na zemském povrchu. V roce 2004 činil podíl odv ětví lesnictví na 
celosvětových ro čních emisích skleníkových plyn ů 17,4 %. Z tohoto d ůvodu je 
nepravděpodobné, že cíle vytý čené ve sd ělení Komise „Omezení celosv ětové změny klimatu 
na dva stupn ě Celsia – Postup do roku 2020 a na další období“ budou spln ěny bez snížení 
emisí skleníkových plyn ů z odlesňování a znehodnocování les ů nad rámec jiných navržených 
opatření. Boj proti odles ňování a znehodnocování les ů by měl rovněž v maximální mí ře 
přispět k ochran ě biologické rozmanitosti a statk ů a služeb lesních ekosystém ů, což by mohlo 
podpořit místní obyvatelstvo a p řispět k boji s chudobou.  
Cílem, který je nutno splnit, je zastavení úbytku celosv ětového lesního porostu nejpozd ěji do 
roku 2030 a snížení hrubého úbytku tropických les ů do roku 2020 o nejmén ě 50 % 
v porovnání se sou časnou úrovní. S ohledem na tento cíl je zkoumána řada možností.  
Další pokra čování beze zm ěn by bylo nevyhovující z mnoha d ůvodů. První možnost podpory 
mnohostranné dohody o životním prost ředí o zastavení a zvratu trendu odles ňování nep řipadá 
v úvahu z d ůvodu neproveditelnosti. Je také zkoumána  druhá možnost posílení stávajících 
politik a nástroj ů. Mezi politiky zkoumané v rámci druhé možnosti pat ří zlepšení soudržnosti 
politik na úrovni EU, posíle ní institucionálních systém ů a systém ů správy ve t řetích zemích a 
podpora ú činných vícestranných opat ření. To by mohlo mít p říznivý vliv, ale bez dalších 
opatření nebude cíle v žádném p řípadě dosaženo. 
Proto je zkoumána t řetí možnost vytvo ření nových fond ů pro zastavení odles ňování a 
znehodnocování les ů. To by se dalo zajistit nap říklad:  
– zavedením nového celosv ětového mechanismu pro uhlík z lesnictví  
– zkušebním zahrnutím odles ňování do trh ů s uhlíkem. 
Rovněž je zkoumána řada technických parametr ů týkajících se oblasti p ůsobnosti, kritérií, 
sledování a platebních mechanism ů této možnosti.  
Nejvhodn ější možností do roku 2020 je kombinace posíl ení stávajících politik a nástroj ů a 
vytvoření nového celosv ětového mechanismu pro uhlík z lesnictví, pomocí kterého by 
z příjmů z dražeb vznikly nové finan ční prostředky. Pokusn ě by se pomocí kredit ů za 
snižování emisí v lesnictví mohla zkoumat p římá vazba na trh s uhlík em. Tyto možnosti by se 
měly stát sou částí dohody o celosv ětové změně klimatu v Kodani v roce 2009, ke které by EU 
přispěla svým dílem. 
Toto posouzení dopad ů je však pouze jedním  krokem na dlouhé cest ě. Upřednostňovanou 
možnost je nutno podrobn ěji rozpracovat, zejména ve vztahu k návrhu celosv ětového 
mechanismu pro uhlík z lesn ictví. To bude provedeno v čas s ohledem na to, aby mohly být 
CS 3   CS poskytnuty informace pro záv ěrečná jednání UNFCCC (Rámcové úmluvy Organizace 
spojených národ ů o změně klimatu) v prosinci 2009.