EU spolupracuje s Organizací spojených národů, Červeným křížem a mezinárodními nevládními organizacemi s cílem zajistit co nejrychlejší poskytování humanitární pomoci. Komise je v neustálém kontaktu s ukrajinskými orgány, aby pomohla nákladu překročit hranice s Ukrajinou. Prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie Komise urychluje poskytování pomoci Ukrajině prostřednictvím center zřízených v Polsku, na Slovensku a v Rumunsku.

Nesmí být dovoleno, aby válka bránila pomoci lidem v nouzi. Zoufale potřebná humanitární pomoc se musí dostat se do všech částí Ukrajiny. Bez ohledu na státní příslušnost musí mít civilisté rovněž možnost uniknout z obléhaných měst. Zajištění přístupu k humanitární pomoci, mimo jiné vytvořením humanitárních koridorů, je proto naléhavou prioritou. Umožnění bezpečného a neomezeného přístupu humanitárních pracovníků a dodávek je zákonnou povinností podle mezinárodního humanitárního práva. EU bude pokračovat ve spolupráci s mezinárodními organizacemi a partnery s cílem zajistit co nejdříve přístup k humanitárním koridorům a zajistit jejich fungování.

Počet civilních obětí na Ukrajině každým dnem narůstá. Dokonce i pro mnoho osob, které se schovávají před útokem, představují škody na bydlení a zásobování vodou a elektřinou skutečné ohrožení. Nepřátelské akce stále více komplikují dodávky potravin. Kritické nemocniční služby čelí neustálým výpadkům elektřiny a existuje riziko, že se do křížové palby dostanou sanitní vozy a zdravotničtí pracovníci. Pro agentury poskytující pomoc je stále obtížnější dopravit každodenní potřeby k lidem v nouzi, přičemž tento problém je vzhledem k tomu, jak se válka šíří, stále naléhavější.

Rozsah humanitární katastrofy na Ukrajině se stále zvětšuje. Evropa je svědkem ničení a vysídlování v rozsahu, který nebyl zaznamenán od nejtemnějších dnů minulého století. EU vyvíjí obrovské úsilí o zajištění naléhavé humanitární pomoci a spolupracuje s členskými státy, humanitárními agenturami a spojenci v rámci mezinárodního společenství. Nejméně 500 milionů EUR z rozpočtu EU je právě přesměrováváno na řešení humanitárních důsledků této tragické války, a to jak na Ukrajině, tak mimo ni.

·Od 28. února do 6. března podali ukrajinští státní příslušníci v zemích EU+ 8 467 žádostí o azyl. 39 % žádostí bylo zaregistrováno ve čtyřech členských státech sousedících s Ukrajinou.

·Kromě příchozích do států přímo sousedících s Ukrajinou se mnoho lidí přesouvá do jiných členských států: některé členské státy poskytly odhady (např. do Česka přišlo 100 000 osob, do Bulharska více než 40 000 osob, do Itálie více než 17 000 osob) a tato čísla se stále mění s tím, jak se lidé přesunují do jiných členských států.

Příchozí do Polska, Maďarska, na Slovensko a do Rumunska

Dopad této dynamické politické reakce se znásobuje osobním soucitem s kritickou situací uprchlíků, který vyjadřují miliony Evropanů. Připravenost rodin přijímat uprchlíky do svých domovů, ochota komunit poskytovat potraviny a přístřeší, ochota podniků nabízet služby a zaměstnání a připravenost lidí v celé EU i mimo ni nabízet každodenní potřeby a podporu je živou ukázkou evropských hodnot v praxi. Ukazuje odhodlání, na němž lze stavět, neboť stále se zvětšující rozsah uprchlické krize je spojen s potřebou zajistit lidem stabilitu po traumatu války. Komise poskytne na internetových stránkách Europa informace s cílem pomoci občanům a soukromému sektoru zajistit, aby byla jejich podpora těm, kdo prchají před válkou, směřována skrze důvěryhodné organizace a aby odpovídala potřebám. Je rovněž důležité zajistit, aby byly poskytovány vysoce kvalitní informace s cílem bojovat proti dezinformacím, jejichž cílem je oslabit evropskou solidaritu.

Nevyprovokovaná vojenská agrese Ruska a jeho invaze Ukrajiny otřásly světem. Celosvětové odsouzení této agrese bylo potvrzeno drtivou většinou států v Organizaci spojených národů . Rusko porušilo mezinárodní řád založený na pravidlech a jeho akce mají destabilizovat evropskou bezpečnostní architekturu. Nerozlišující útoky na civilisty vedou k masivním ztrátám na životech, k nesčetným rodinným tragédiím a ničení pokojných komunit. Odhodlání ukrajinského lidu učinit vše, co je v jeho silách, na obranu demokracie a svého národa je pozoruhodné.

Současná uprchlická krize bude vyžadovat, aby EU čerpala ze všech svých kapacit a jednala rychle a rozhodně, a pomohla tak této výzvě čelit. Tato výzva bude pociťována v celé EU a všechny členské státy budou muset využít svých schopností na podporu nově příchozích. To musí zahrnovat finanční podporu, ale také sdružování skupin na všech úrovních občanské společnosti a komunit diaspor, které mohou pomoci. V rámci společného úsilí musíme rovněž spolupracovat s partnery na celém světě. EU rychle zavádí systémy, a to i v koordinaci s partnery, s cílem nabídnout stabilní a vstřícné prostředí pro ty, kdo prchají před válkou, a pomoci vnitrostátním správním orgánům udržet běh nejdůležitější práce i pod obrovským tlakem. Zvláštní pozornost by měla být věnována potřebám nejzranitelnějších osob, kterým hrozí, že se ocitnou na okraji společnosti, ale také potřebám těch nejvíce ohrožených. Velkou část příchozích tvoří ženy, nezletilí bez doprovodu a další děti. Mezi bezprostřední priority bude patřit zajištění odpovídajících informací a ubytování, předcházení vykořisťování na základě pohlaví, podpora péče o děti a zajištění rychlého přístupu ke vzdělávání.

Komise poskytne podporu pro bezpečný přechod a repatriaci státních příslušníků třetích zemí do jejich zemí původu ze sousedních zemí prostřednictvím nového opatření, které nabízí operativní podporu a budování kapacit. Rovněž urychleně posoudí, zda je třeba stávající projekty v Moldavsku rozšířit, a případně poskytne podporu, a to i prostřednictvím agentur EU.

Agentury EU rovněž na podporu členských států poskytují další pracovníky a odborné znalosti. První skupina 49 pracovníků agentury Frontex, kteří jsou nasazeni na hranicích mezi EU a Ukrajinou a na hranici s Moldavskem, je doplňována o 162 pracovníků vyslaných do Rumunska. Agentura Frontex je připravena zvýšit podporu na hranicích mezi EU a Ukrajinou na více než 2 600 příslušníků. Agentura EU pro azyl je připravena podpořit prověřování, registraci, poskytování informací a vyřizování žádostí o azyl vysláním až 130 odborníků. Europol poskytuje základní situační podporu, pokud jde o případnou přítomnost zahraničních bojovníků nebo jiné známé bezpečnostní hrozby. Europol je přítomen na místě na Slovensku a v Polsku a brzy se má nacházet v Rumunsku a Maďarsku. Další agentury EU, jako je eu-LISA a Agentura pro základní práva, rovněž rychle přesměrovaly svou práci na podporu členských států.

Všichni tito lidé potřebují zvláštní zacházení a členské státy se potýkají s obrovským počtem příchozích, přičemž jen na polskou hranici denně přichází přibližně 100 000 osob. Členské státy reagovaly posílením personálního obsazení a zjednodušením postupů. Je nezbytné zajistit řádný vstup do EU na základě společných norem a zachovat hranice otevřené pro osoby, které uprchly z oblastí ozbrojených konfliktů a mohou potřebovat vstoupit do EU z humanitárních důvodů nebo za účelem mezinárodní ochrany. Komise již vydala operativní pokyny s cílem pomoci příslušníkům pohraniční stráže členských států příchody osob účinně řídit a zároveň zachovat vysokou úroveň bezpečnosti. Tyto pokyny stanoví, jak mohou nástroje, jako jsou pruhy pro mimořádnou podporu, pomoci urychlit podporu pro zranitelné osoby a jak lze některé postupy zjednodušit, včetně zjednodušených celních postupů.

Většina osob, které přijíždějí na hranice mezi Ukrajinou a členskými státy, jsou ukrajinskými státními příslušníky, kteří – jsou-li držiteli biometrických pasů – požívají bezvízového vstupu do EU po dobu 90 dnů a mohou dokonce místo kontroly příslušníky pohraniční stráže projít elektronickými vstupními místy. Mnoho z nich se připojuje k rodině a přátelům a někteří se přesouvají ze země prvního vstupu ke svým kontaktním osobám v jiných členských státech. Je důležité, aby hraniční přechody mezi členskými státy umožňovaly tento pohyb co nejhladším způsobem. Existuje však mnoho různých kategorií přicházejících osob. Patří mezi ně navracející se občané EU, osoby, kterým Ukrajina udělila mezinárodní ochranu, včetně mnoha Bělorusů, kteří uprchli před Lukašenkovým režimem, a studenti a pracovníci ze zemí po celém světě. Je nanejvýš důležité, aby s těmi, kdo prchají před ruskou agresí na Ukrajině, bylo bez výjimky zacházeno s plným respektem a péčí.

Krize vyvíjí obrovský tlak na hranice EU s Ukrajinou. Přicházející osoby musí být zaregistrovány, musí jim být poskytnuta pomoc s jejich okamžitými potřebami a musí být bezpečně nasměrovány do dalšího útočiště. Tento proces musí proběhnout rychle, přičemž je třeba zachovat pořádek a umožnit základní bezpečnostní kontroly. EU nese společnou odpovědnost za pomoc své společné hranici tím, že podporuje členské státy, které čelí těmto dodatečným tlakům.

Finanční prostředky EU jsou členským státům okamžitě k dispozici prostřednictvím jejich vnitrostátních programů v oblasti vnitřních věcí na období 2014–2020, které mohou být stále použity k poskytování finanční podpory na pokrytí takových oblastí, jako je přístřeší, potraviny a zdravotní péče, a to i prostřednictvím dodatečného personálního zajištění. Komise učiní vše, co je v jejích silách, aby zajistila, že stávající finanční prostředky budou snadno a rychle k dispozici a budou moci být plně využity. Komise navrhuje prodloužit dobu provádění těchto nástrojů s cílem poskytnout členským státům dodatečnou flexibilitu: rychlé přijetí Evropským parlamentem a Radou by uvolnilo dodatečnou podporu ve výši přibližně 420 milionů EUR. Současně bude prioritou dostupného mimořádného financování v rámci Azylového, migračního a integračního fondu na období 2021–2027 podpora členských států vystavených tlaku.

Tato činnost vyžaduje veškerou možnou podporu ze strany EU. Polsko a Slovensko aktivovaly mechanismus civilní ochrany Unie a začínají dostávat podporu, pokud jde o poskytnutí přístřeší a lékařskou pomoc. Příchod tolika osob je spojen se specifickými zdravotními problémy a při příjezdu by měly být prováděny základní zdravotní prohlídky. Přicházející osoby mohou být zraněny nebo mohou mít chronická onemocnění vyžadující okamžitou lékařskou péči. Další výzvou zůstává pandemie COVID-19. Komise a její agentury intenzivně spolupracují s členskými státy s cílem zajistit přístup ke zdravotní péči a léčivým přípravkům, identifikovat potřeby a sladit operativní pomoc, a to i v případě nemocničních lůžek, chirurgických kapacit pro léčbu popálenin a přepravy pacientů v nouzi.

.... a to přímou pomocí solidárnímu úsilí

Jasné právní postavení.....

V reakci na obrovský počet osob prchajících před ruskou vojenskou agresí předkládá EU bezprecedentní nabídku dočasné ochrany, která lidem ve velké nouzi přináší jasnost a bezpečí. Tím se zajistí, že Ukrajinci a jejich rodiny budou mít bezpečné postavení, které bude platit v celé EU, a to i poté, co jim po 90 dnech vyprší bezvízový status. Tato ochrana se vztahuje rovněž na mnoho dalších státních příslušníků třetích zemí prchajících před válkou, včetně těch, kterým byla poskytnuta mezinárodní ochrana na Ukrajině, a těch, kteří se nemohou bezpečně vrátit do své země původu. Všichni, kdo prchají před válkou, jsou v Evropě vítáni: osoby, na které se dočasná ochrana nevztahuje, získají ochranu a přístřeší a poté jim bude poskytnuta pomoc s nalezením bezpečné cesty domů. V případě nejzranitelnějších situací jsou vypracovávány způsoby, jak pomoci státním příslušníkům třetích zemí, kteří se vracejí domů. Některé třetí země již spolupracují s členskými státy na podpoře repatriace svých státních příslušníků, zvláštní pozornost by přitom měla být věnována nejzranitelnějším osobám.

Ústředním prvkem tohoto přístupu je rovněž solidarita mezi členskými státy: platforma solidarity bude sdílet informace o přijímací kapacitě, počtu osob požívajících dočasné ochrany na jejich území a dalších potřebách dodatečné podpory. Komise bude společně s Agenturou EU pro azyl koordinovat potřebnou operativní reakci, včetně předávání osob mezi členskými státy v rámci EU a do třetích zemí. Dočasná ochrana bude zpočátku trvat rok a mohla by být automaticky dvakrát prodloužena, a to pokaždé o šest měsíců.

Toto postavení nabídne ochranu, včetně povolení k pobytu, sociální podpory a zdravotní péče, přístupu ke vzdělání a na trh práce. Je to důkaz, že EU a Evropané uprchlíky vítají, což jim umožní hrát v našich komunitách důležitou úlohu. Pomůže to rovněž zabránit přetížení azylových systémů členských států a členským státům to pomůže řídit přijímání těchto nově příchozích harmonizovaným, organizovaným a předvídatelným způsobem. Prioritou bude nyní rychlé, vhodné a koordinované provádění dočasné ochrany. Komise urychleně předloží pokyny, které pomohou členským státům, a spolu s agenturami EU pomůže při řešení těchto nových výzev.

Dlouhodobější podpora pro členské státy...

Veřejné služby, včetně zdravotnických služeb a vzdělávání, jakož i bydlení a sociální ochrany, budou muset být schopny reagovat na nové požadavky lidí prchajících z Ukrajiny, přičemž stále větší podíl uprchlíků pravděpodobně nebude mít v EU rodinu, na niž se bude moci spolehnout. Mnoho veřejných služeb je již pod silným tlakem v důsledku pandemie. Evropa musí využít všech dostupných nástrojů, ale také soucitu a ochoty svých občanů uvítat nově příchozí, aby zajistila, že slib přijmout uprchlíky bude splněn.

....prostřednictvím využívání finančních prostředků EU

Politika soudržnosti již přispívá k činnosti členských států při řešení problémů spojených s migrací v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF), které mohou financovat přijímací kapacitu a podpůrné služby. Rozsah této výzvy vyžaduje nové kroky k zajištění účinného přístupu k podpoře. Proto Komise navrhuje, aby bylo využívání EFRR, ESF a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) v rámci iniciativy „Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě“ (CARE) pružnější. To umožní, aby části zbývajících finančních prostředků v programech soudržnosti na období 2014–2020 byly přesměrovány na řešení problémů, které vyvstaly od začátku války na Ukrajině. V zájmu další podpory členským státům bude mimořádná 100% míra spolufinancování uplatňovaná v reakci na pandemii prodloužena o jeden rok. Kromě toho lze na řešení těchto nových požadavků použít rovněž přibližně 10 miliard EUR z fondů pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU) na rok 2022 v rámci celkového cíle oživení po pandemii.

Nová generace fondů v oblasti vnitřních věcí na období 2021–2027 přináší členským státům možnost získat značné dodatečné zdroje na zajištění účinných přijímacích zařízení, včetně specializované podpory pro zranitelné osoby, a na správu azylových řízení. To bude mít zásadní význam pro reakci na nové výzvy v průběhu jejich vývoje, a to i prostřednictvím provádění dočasné ochrany. Fondy lze také využít na podporu pomoci občanské společnosti uprchlíkům. Členské státy dokončují své národní programy na období 2021–2027 s cílem nastartovat podporu. Rychlé zavedení stávajících a nových vnitrostátních programů poskytne značné zdroje a Komise rovněž pomůže členským státům přepracovat plány a v případě potřeby nasadit pomoc při mimořádných událostech. Komise má rovněž v úmyslu usnadnit posílení solidarity mezi členskými státy tím, že navrhne možnost dobrovolných příspěvků členských států do finančního krytí Azylového, migračního a integračního fondu na období 2021–2027.

... a stimulováním reakce celé společnosti...

Tisíce občanů, podniků a organizací soukromého sektoru prokazují nebývalou solidaritu a připravenost jednat na podporu těch, kteří prchají před válkou. Komise bude podporovat členské státy a zúčastněné strany na vnitrostátní a místní úrovni při směrování pomoci a zacílení opatření tak, aby odpovídaly vznikajícím potřebám.

5. ČELIT VÝZVĚ

Celý rozsah výzvy, která před námi stojí, se dosud neprojevil, avšak UNHCR v současné době odhaduje, že z Ukrajiny uprchne až osm milionů lidí. EU a její partneři na celém světě jsou vystaveni těžké zkoušce a musí těm, kteří si nás přejí vidět rozdělené nebo oslabené, ukázat, že jsme jednotní. Naším východiskem pro pomoc lidem v nouzi musí být naše zásady a hodnoty.

Musíme ukázat, že zvládneme úkol spojený s přijetím možná ještě více milionů lidí prchajících před válkou v našem sousedství. Zároveň budeme i nadále důrazně prosazovat dodržování mezinárodního humanitárního práva a účinný přístup pro humanitární aktéry na Ukrajině. Naše odhodlání naplňovat potřeby a chránit práva, svobody a dobré životní podmínky těch, kdo naši pomoc hledají, bude vyžadovat značné úsilí v přípravě a dlouhodobé zaměření na naplnění tohoto úkolu ve všech členských státech. Náš jednotný přístup, který vychází ze všech nástrojů a vzájemné podpory, jež má EU k dispozici, má zásadní význam. Můžeme čerpat z mnoha našich silných stránek: z naší lidskosti, odolnosti a vynalézavosti, abychom zajistili, že této výzvě budeme čelit všemi nezbytnými prostředky.