EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 28.1.2016 COM(2016) 25 final 2016/0010(CNS) Návrh SMĚRNICE RADY, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní



DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Důvody a cíle návrhu V závěrech Evropské rady ze dne 18. prosince 2014 se uvádí, že „na celosvětové úrovni i na úrovni EU je naléhavě nutné pokročit v úsilí v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování“. Komise od prosince 2014 urychleně provádí první kroky k vytvoření přístupu na úrovni EU. Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) mezitím dokončila svou práci na definování celosvětových pravidel a standardů pro tyto účely. Tato směrnice jako součást balíčku Komise pro boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem novelizuje směrnici Rady 2011/16/EU a zabývá se politickou prioritou boje proti vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování. Reaguje rovněž na požadavky Evropského parlamentu. Je rovněž v souladu s iniciativami oznámenými v akčním plánu Komise týkajícím se spravedlivějšího systému zdaňování příjmu právnických osob (COM (2015) 302), který má řešit vyhýbání se daňovým povinnostem. Podniky tradičně považují daňové plánování za oprávněné z toho důvodu, že ke snížení svých daňových povinností využívají právní úpravy. Daňové plánování se však v posledních letech stalo propracovanějším, rozvíjí se napříč jurisdikcemi a přesunuje zdanitelné zisky do států s příznivými daňovými režimy. Toto „agresivní“ daňové plánování může nabývat mnoha forem, například využívání technických detailů určitého daňového systému nebo nesouladu mezi dvěma či více daňovými systémy za účelem snížení daňových povinností nebo vyhnutí se jim. Mezi jeho důsledky patří dvojí odpočet (např. stejný náklad je odečten jak ve státě zdroje, tak ve státě, ve kterém je společnost usazena) a dvojí nezdanění (např. příjem není zdaněn ve státě původu ani ve státě, kde je příjemce usazen). Na rozdíl od malých a středních podniků nebo jednotlivých daňových poplatníků jsou skupiny nadnárodních podniků v postavení, jež jim umožňuje využívat mezer ve vnitrostátních a mezinárodních daňových zákonech k přesouvání zisků z jedné země do druhé za účelem snížení daňové zátěže. Celosvětová hospodářská a finanční krize posledních let zvýšila povědomí veřejnosti o nutnosti zajistit, aby všichni přispěvatelé přispívali k placení daní spravedlivým dílem. To by mělo vést ke zvýšení daňových příjmů, jež by přispělo ke snížení schodků veřejného sektoru ku prospěchu všech. V této souvislosti potřebují daňové orgány komplexní a relevantní informace o struktuře, politice stanovování převodních cen a interních transakcích se spřízněnými stranami skupin nadnárodních podniků. S cílem bojovat proti vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování ukládá tato směrnice skupinám nadnárodních podniků požadavky na transparentnost. Vyžaduje, aby skupiny nadnárodních podniků každý rok a pro každou daňovou jurisdikci, ve které podnikají, podávaly určité informace včetně výše výnosů, zisku před zdaněním příjmu, zaplacené a naběhlé daně z příjmu, počtu zaměstnanců, emitovaného kapitálu, nerozděleného zisku a hmotných aktiv. Tyto informace umožní správci daně reagovat na škodlivé daňové praktiky změnami právních předpisů nebo odpovídajícím posouzením rizik a daňovými audity. Stejně tak by větší transparentnost měla skupiny nadnárodních podniků motivovat k placení spravedlivého podílu daně v zemi, v níž dosahují zisků. Tyto nové požadavky na transparentnost by měly zajistit snížení administrativní zátěže podniků na minimum. Skupiny nadnárodních podniků v EU by v zásadě neměly mít povinnost předkládat informace všem ze členských států, v nichž působí, ale pouze daňovému správci jejich sídla / místa usazení. Směrnice požaduje, aby členské státy, jakmile obdrží zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí, sdílely informace s členskými státy, ve kterých jsou podle informací ze zprávy společnosti ze skupiny nadnárodních podniků buď rezidentem pro daňové účely nebo jsou předmětem daně týkající se činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny. K zajištění vhodné rovnováhy mezi zpravodajskou zátěží a přínosem pro správce daně budou mít povinnost podat zprávu rozčleněnou podle jednotlivých zemí pouze skupiny nadnárodních podniků s celkovým konsolidovaným příjmem skupiny ve výši nejméně 750 000 000 EUR. Podle odhadů OECD bude z požadavku vyňato přibližně 85 až 90 % skupin nadnárodních podniků, avšak zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí budou podávat skupiny nadnárodních podniků kontrolující přibližně 90 % příjmů právnických osob. Spolupráce mezi správci daně členských států má momentálně zásadní význam v boji proti vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování. Právní předpisy EU stanoví správní spolupráci mezi správci daně členských států a stanoví řadu nástrojů, které jim mají pomoci spolupracovat při výběru jejich náležitých příjmů, včetně výměny informací. EU však musí nadále posilovat spolupráci s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu, pokud jde o dodržování základních práv zakotvených v Listině základních práv Evropské unie. Směrnice Rady 77/799/EHS byla první reakcí na potřebu členských států posílit vzájemnou pomoc v oblasti daní. Byla nahrazena směrnicí Rady 2011/16/EU (DAC), jež měla zvýšit efektivitu předchozí směrnice. V posledních letech byla Směrnice novelizována směrnicí 2014/107/EU (DAC2) a směrnicí (EU) 2015/2376 (DAC3), jež správcům daně poskytly další nástroje v boji proti daňovým podvodům, únikům a agresivnímu daňovému plánování v oblasti účetnictví, daňových výměrů a předběžných režimů převodních cen. Cílem tohoto návrhu je zajistit, aby směrnice 2011/16/EU nadále stanovovala komplexní a efektivní správní spolupráci mezi správci daně tím, že stanoví povinnou automatickou výměnu informací o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí. Tato směrnice je v souladu s mezinárodním vývojem. Dne 5. října 2015 předložila OECD svou závěrečnou zprávu o akčním plánu v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS), který představuje významnou iniciativu pro změnu stávajících mezinárodních daňových pravidel. Ve dnech 15. a 16. listopadu 2015 balíček OECD rovněž schválili vedoucí představitelé G20. Práce na opatření č. 13 akčního plánu OECD v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku vyústila v soubor standardů pro poskytování informací o pozicích skupin nadnárodních podniků v oblasti stanovování převodních cen, včetně hlavní složky, místní dokumentace a zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí. Tato směrnice přispívá k provádění zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí v Unii. Většina členských států se z titulu členství v OECD zavázala k provedení řešení navržených v závěrečné zprávě o patnácti opatřeních proti erozi základu daně a přesouvání zisku. Pro správné fungování vnitřního trhu má proto zásadní význam, aby členské státy jednotně a dostatečně koordinovaným způsobem transponovaly politické závazky projektu BEPS do svých vnitrostátních systémů. To by mělo představovat další kroky s cílem maximalizovat pozitivní účinky na vnitřní trh jako celek. Pokud ne, jednostranné provádění projektu BEPS by přineslo riziko střetů mezi národními politikami a nové překážky na vnitřním trhu, který by byl nadále roztříštěn do 28 složek a trpěl nesoulady i jinými deformacemi. Tato iniciativa si klade za cíl vytvořit určitý stupeň jednotnosti při provádění opatření č. 13 projektu BEPS v celé EU. Směrnice rovněž hodlá podpořit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi různými podnikatelskými subjekty a v konečném důsledku chránit daňovou základnu členských států EU. Návrh byl konkrétně koncipován tak, aby umožňoval při automatické výměně informací o podávání zpráv podle jednotlivých zemí vycházet ze stávajících pravidel ve směrnici 2011/16/EU, pokud jde o praktická opatření pro výměnu informací, včetně používání standardních formulářů. Závazek Komise předložit takový návrh na automatickou výměnu informací o podávání zpráv podle jednotlivých zemí se odráží v pracovním programu Komise na rok 2016.

•Soulad s platnými předpisy v dané oblasti politiky Balíček v oblasti daňové transparentnosti (COM(2015) 136) Tento balíček obsahuje dvě hlavní složky: i) návrh na zavedení automatické výměny informací mezi členskými státy, pokud jde o jejich daňové výměry, a ii) oznámení, že Komise posuzovala, zda by měly být zavedeny další povinnosti zveřejňování některých informací týkajících se daní z příjmů právnických osob. Tímto návrhem se nevylučuje, aby se Komise v budoucnosti rozhodla předložit návrh na uložení povinnosti zveřejnění korporátních informací. Akční plán Komise pro spravedlivější systém zdaňování příjmů právnických osob (COM(2015) 302) Tento návrh je v souladu s iniciativami, které byly ohlášeny v akčním plánu, který má řešit vyhýbání se daňovým povinnostem. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Tímto návrhem se mění směrnice 2011/16/EU ve znění směrnice 2014/107/EU a směrnice Rady (EU) 2015/2376 zavedením konkrétního požadavku automatické výměny informací o zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí. Změny jsou uvedeny v článku 1 návrhu. Konkrétně: Mění se článek 3 (Definice). V článku 8aa se vyžaduje, aby členské státy uložily skupinám nadnárodních podniků povinnost předkládat relevantní informace (zprávu rozčleněnou podle jednotlivých zemí) a automaticky si uvedené informace vyměňovaly s ostatními dotyčnými členskými státy. Ustanovení čl. 20 odst. 6 se týká standardního formuláře, který bude používán pro výměnu, a v čl. 21 odst. 7 se stanoví praktická opatření. Vkládá se nový článek 25a o sankcích. Doplňuje se nová příloha, včetně definic použitelných pro návrh, povinností pro skupiny nadnárodních podniků a vzorů pro výměnu informací. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Předmět těchto změn spadá věcně pod stejný právní základ jako směrnice 2011/16/EU, tj. článek 115 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), jehož cílem je zajistit řádné fungování vnitřního trhu. V článku 115 SFEU se stanoví sbližování právních a správních předpisů členských států, které mají přímý vliv na vytváření nebo fungování vnitřního trhu a vyžadují sbližování právních předpisů. Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu musí EU zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž a rovné podmínky mezi MSP, skupinami nadnárodních podniků z EU i ze třetích zemí. V důsledku své přeshraniční činnosti mají skupiny nadnárodních podniků možnost dopouštět se praktik agresivního daňového plánování. Z tohoto důvodu by všechny skupiny nadnárodních podniků z EU i ze třetích zemí měly podléhat povinnosti podávání zpráv. Bez tohoto prvku by tato iniciativa byla méně efektivní při dosažení konečného cíle, jímž je zajistit řádné fungování vnitřního trhu. Tento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity podle čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

Přístupu členských států k podávání zpráv rozčleněných podle jednotlivých zemí lze tedy dosáhnout pouze prostřednictvím opatření na úrovni Unie. Cíle zajistit, aby všechny členské státy obdržely zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí, nelze dostatečně dosáhnout prostřednictvím nekoordinovaného opatření podniknutého každým členským státem jednotlivě. Je nadto třeba společného a povinného přístupu k výměně informací, jimiž mohou být dotčeny základy daně více než jednoho členského státu. Je třeba zohlednit, že skupiny nadnárodních podniků obvykle působí v různých členských státech, přeshraniční prvek je nedílnou součástí navrhovaného opatření. •Proporcionalita Zvláštním problémem identifikovaným jako předmět politického řešení je nedostatek transparentnosti u korporátních struktur s přeshraniční relevancí a významnou úrovní činnosti, což má negativní dopady, zejména na řádné fungování vnitřního trhu. Politická reakce se omezuje na skupiny nadnárodních podniků působící v několika státech, ať už v rámci Evropské unie, nebo v jurisdikcích třetích zemí. Návrh tedy představuje nejpřiměřenější reakci na zjištěný problém. Je rovněž založen na automatické výměně základních informací, jež umožňuje obdržet informace každému členskému státu, v němž daná společnost působí. Navrhované změny v důsledku toho nepřekračují rámec toho, co je zapotřebí k řešení patřičných otázek a tím i k dosažení cílů Smlouvy, tj. řádného a účinného fungování vnitřního trhu. Tento návrh je v souladu se zásadou proporcionality podle čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii. •Volba nástroje Tímto návrhem se dále rozšíří rozsah automatické výměny informací v rámci EU. Iniciativa EU je zapotřebí jak z hlediska vnitřního trhu, tak z hlediska efektivnosti a účelnosti: – Iniciativa EU zaručí ucelený, jednotný a komplexní přístup v rámci EU k automatické výměně informací na vnitřním trhu. Znamenala by jednotný přístup k podávání zpráv napříč členskými státy, který by vedl k úsporám nákladů pro správce daně i pro společnosti. – Právní nástroj EU by rovněž správcům daně i společnostem v EU poskytl právní jistotu. – Právní nástroj EU by přispěl k vypracování mezinárodního standardu pro automatickou výměnu informací o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí, jak byl projednán a schválen na úrovni OECD. – Právní nástroj EU, který by vycházel ze směrnice o správní spolupráci, by obsahoval využití dohod v oblasti informačních technologií, které již existují nebo se připravují, aby se usnadnilo podávání zpráv podle směrnice o správní spolupráci. Podle této směrnice sdílejí členské státy EU informace v konkrétních formátech a využívají zvláštního komunikačního kanálu. Tyto formáty by bylo možné snadno rozšířit tak, aby byly použitelné také pro další položky, které jsou nyní navrženy k začlenění. Jelikož členské státy investovaly mnoho času a peněz do vývoje těchto formátů, došlo by k úsporám z rozsahu, pokud by si členské státy rovněž vyměňovaly informace o nových položkách s využitím těchto formátů. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami Konzultace v rámci akčního plánu o daňových podvodech a daňových únicích a doporučení Komise (COM(2012) 722) a jiných fór Evropský parlament dne 21. května 2013 ve svém usnesení, ve kterém přivítal akční plán Komise a její doporučení, naléhavě vyzval členské státy, aby dodržovaly své závazky a věnovaly pozornost akčnímu plánu, a zdůraznil, že EU by měla stát v čele při jednáních o boji proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým rájům, a to zejména v souvislosti s podporou automatické výměny informací. Hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko dne 17. dubna 2013. Výbor podpořil akční plán Komise a její úsilí nalézt praktická řešení, pokud jde o snížení daňových podvodů a daňových úniků. V posledních letech členské státy pracovaly ve Skupině pro kodex chování na zlepšení výměny informací o rozhodnutích o přeshraničních věcech a v oblasti stanovování převodních cen. Závěry této Skupiny pro kodex chování jsou Radě pravidelně sdělovány ve formě zpráv. Většina členských států je také členem OECD a účastnila se v období let 2013–2015 dlouhých a podrobných rozprav o opatřeních pro boj proti BEPS, včetně rozpravy o vypracování technických náležitostí. Organizace OECD uspořádala o každém opatření proti BEPS rozsáhlé veřejné konzultace se zúčastněnými stranami. Komise dále některá témata BEPS projednala interně a také s odborníky OECD, zejména v případech, kdy měla pochybnosti o slučitelnosti některých idejí nebo navrhovaných řešení s právem EU. V druhé polovině roku 2014 přišlo italské předsednictví Rady s myšlenkou „plán EU v oblasti boje proti BEPS“ a předsednictví podpořilo soudržnost s paralelními iniciativami OECD za respektování práva EU. Tento přístup byl potvrzen Pracovní skupinou na vysoké úrovni pro daňové otázky a převzala jej i následující předsednictví. Jednání o plánu EU pro projekt BEPS pokračovala i v roce 2015. Cílem bylo přispět k diskusi v rámci OECD a vytvořit podmínky pro bezproblémové provádění budoucích doporučení OECD při současném zohlednění specifických podmínek v EU. Veřejná konzultace Komise týkající se daňové transparentnosti poskytla zúčastněným stranám možnost, aby se vyjádřily k různým aspektům transparentnosti společností zejména na základě předkládání zpráv podle jednotlivých zemí. Představené možnosti byly zaměřeny především na oblast veřejného podávání zpráv ze strany podniků, ale zahrnovaly též výměnu informací mezi správci daně podle opatření č. 13 projektu BEPS. Komise obdržela celkem 422 odpovědí, z toho většina poskytla užitečnou zpětnou vazbu týkající se opatření v oblasti daňové transparentnosti z hlediska veřejného i soukromého sektoru. Pokud jde o opatření č. 13 projektu BEPS, ačkoli podniky nebyly nadšeny z toho, že si správci daně mají tyto informace vyměňovat, většina ostatních respondentů se vyslovila ve prospěch této výměny informací.

Členské státy Tato směrnice je rovněž v souladu s mezinárodním vývojem na úrovni OECD a její prací v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS), jíž se zúčastní většina členských států. Intenzivně zapojena byla rovněž Evropská komise a další jurisdikce a byly v široké míře konzultovány zúčastněné strany. •Posouzení dopadů Poté, co OECD na začátku roku 2013 vydala svou zprávu Addressing Base Erosion and Profit Shifting (Řešení problému eroze základu daně a přesouvání zisku) a vedoucí představitelé skupiny G20 v září 2013 schválili akční plán pro BEPS, zahájila OECD dvouleté období intenzivní práce, která vedla v listopadu 2015 k vydání 13 zpráv. Tyto zprávy obsahují nové nebo posílené mezinárodní standardy, jakož i konkrétní opatření, která mají státům pomoci proti BEPS bojovat. Členové OECD/G20 tento komplexní balíček přijímají a zavazují se k jeho důslednému provádění. Mnoho členských států se z titulu svého členství v OECD pustilo, v některých oblastech velmi naléhavě, do transpozice výstupu projektu BEPS do svých vnitrostátních právních předpisů. Vzhledem k této skutečnosti má zásadní význam dosáhnout rychle dohody o pravidlech pro koordinaci provádění závěrů projektu BEPS v EU. S ohledem na vysoké riziko fragmentace vnitřního trhu, k níž by mohlo dojít v důsledku nekoordinovaných jednostranných opatření členských států, předkládá Komise v tomto návrhu řešení pro dosažení souladu a určitého stupně jednotnosti při provádění opatření č. 13 po celé EU. Komise vynaložila maximální úsilí, aby současně reagovala jednak na naléhavou potřebu jednat, jednak na naléhavou potřebu zamezit tomu, aby bylo fungování vnitřního trhu narušeno buď jednostrannými opatřeními přijatými členskými státy (ať se jedná o členy OECD, či nikoli), nebo tím, že jiné členské státy neprovedou žádná opatření. Rovněž byla zvažována možnost navrhnout nástroje „soft law“, byla však zamítnuta jako nevhodná pro zajištění koordinovaného přístupu. S cílem poskytnout aktuální analýzu a důkazy byl vypracován samostatný pracovní dokument útvarů Komise (SWD) připojený k návrhu a podávající široký přehled existujících akademických prací a ekonomických důkazů v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku. Dokument vychází z nedávných studií provedených mimo jiné organizací OECD, Evropskou komisí a Evropským parlamentem. SWD popisuje hnací faktory a nejčastější identifikované mechanismy, které jsou podle zpráv OECD spojeny s agresivním daňovým plánováním. Shrnuje závěry hloubkového přezkumu klíčových mechanismů pro agresivní daňové plánování na základě analýzy podle členských států, provedeného jménem Komise v roce 2015. SWD popisuje, jak provádění opatření č. 13 projektu BEPS prostřednictvím tohoto návrhu doplňuje další iniciativy, jejichž cílem je implementovat v EU zprávy OECD na téma BEPS a přispět k dosažení společné minimální úrovně ochrany proti vyhýbání se daňovým povinnostem. S ohledem na uvedené skutečnosti nebylo pro tento návrh provedeno posouzení dopadů, a to z těchto důvodů: existuje silná vazba na práci OECD na téma BEPS, zejména na opatření č. 13 projektu BEPS; SWD obsahuje velmi mnoho důkazů a analýz; zúčastněné strany byly již dříve široce zapojeny do konzultací ohledně technických prvků navrhovaných pravidel a především existuje naléhavá aktuální poptávka po koordinované činnosti v EU v této záležitosti, jež představuje mezinárodní politickou prioritu. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Dopad návrhu na rozpočet EU je prezentován ve finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu a návrh bude plněn v rámci dostupných zdrojů. Náklady na dodatečné nástroje IT, aby se usnadnilo sdělování informací mezi členskými státy, by byly financovány z programu FISCALIS 2020 podle nařízení (EU) č. 1286/2013, z něhož se poskytuje finanční podpora pro činnosti zaměřené na zlepšení správní spolupráce mezi správci daně v EU. 2016/0010 (CNS) Návrh SMĚRNICE RADY, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 113 a 115 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu se zvláštním legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)V posledních letech výrazně narostly problémy způsobené daňovými podvody a daňovými úniky a dostaly se do středu pozornosti v Unii i ve světě. Automatická výměna informací představuje v tomto ohledu významný nástroj a Komise ve svém sdělení ze dne 6. prosince 2012 obsahujícím akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům zdůraznila nutnost důsledně prosazovat automatickou výměnu informací jako budoucí evropský a mezinárodní standard pro transparentnost a výměnu informací v daňové oblasti. Evropská rada ve svých závěrech ze dne 22. května 2013 požádala o rozšíření automatické výměny informací na úrovni Unie a na globální úrovni, a to s ohledem na boj proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování. (2)Jelikož skupiny nadnárodních podniků působí v různých zemích, mají možnost dopouštět se praktik agresivního daňového plánování, které domácím společnostem k dispozici nejsou. Pokud tak nadnárodní podniky činí, mohou být čistě domácí společnosti, obvykle malé a střední podniky (dále jen „MSP“), obzvlášť zasaženy, neboť jejich daňové zatížení je vyšší než zatížení skupin nadnárodních podniků. Na druhé straně mohou všechny členské státy utrpět výpadky příjmů a existuje riziko, že vznikne soutěž o přilákání nadnárodních skupin tím, že jim nabídnou další daňové výhody. Vzniká tudíž problém pro řádné fungování vnitřního trhu. (3)Daňové orgány Unie potřebují komplexní a relevantní informace o skupinách nadnárodních podniků, pokud jde o jejich strukturu, politiky stanovování převodních cen a interní transakce v rámci EU i mimo ni. Tyto informace umožní daňovým orgánům reagovat na škodlivé daňové praktiky změnami právních předpisů nebo odpovídajícím posouzením rizik a daňovými audity a určit, zda se společnosti dopustily praktik, v jejichž důsledku se uměle přesouvají podstatné částky příjmů do daňově zvýhodněných prostředí. (4)Zvýšená transparentnost vůči správcům daně by mohla mít za následek, že skupinám nadnárodních podniků se poskytne pobídka, aby zanechaly určitých praktik a platily svůj spravedlivý podíl daní v zemi, kde je dosahováno zisků. Posílení transparentnosti pro skupiny nadnárodních podniků je proto podstatnou součástí řešení problému eroze základu daně a přesouvání zisku. (5)Usnesení Rady a zástupců vlád členských států o kodexu chování ohledně dokumentace převodních cen pro sdružené podniky v Evropské unii (EU TPD) již poskytuje skupinám nadnárodních podniků v EU metodu, jak poskytovat správcům daně informace o celosvětových obchodních operacích a politikách stanovování převodních cen (hlavní složka) a informace o konkrétních transakcích místních subjektů (místní dokumentace). Nicméně usnesení o EU TPD neobsahuje v současné době mechanismus pro podání zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí. (6)Ve zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí by skupiny nadnárodních podniků měly poskytovat každý rok a pro každou daňovou jurisdikci, ve které podnikají, informace o výši příjmů, zisku před zdaněním příjmu a zaplacené a naběhlé dani z příjmu. Skupiny nadnárodních podniků by měly rovněž ve zprávě uvádět počet svých zaměstnanců, emitovaný kapitál, nerozdělené zisky a hmotná aktiva v každé daňové jurisdikci. Skupiny nadnárodních podniků by rovněž měly identifikovat každý subjekt v rámci skupiny, který provozuje obchodní činnost v rámci určité daňové jurisdikce, a měly by uvést obchodní činnosti vykonávané každým subjektem. (7)V zájmu efektivnějšího využívání veřejných prostředků a snížení administrativní zátěže pro skupiny nadnárodních podniků by se povinnost podávání zpráv měla vztahovat pouze na skupiny nadnárodních podniků s ročním konsolidovaným příjmem skupiny nad určitou částku. Tato směrnice by měla zajistit, aby byly získávány a včas zpřístupňovány správcům daně po celé EU stejné informace. (8)V zájmu zajištění řádného fungování vnitřního trhu musí EU zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž mezi skupinami nadnárodních podniků z EU a skupinami nadnárodních podniků ze třetích zemí, jejichž jeden nebo několik subjektů se nachází v EU. Na oba typy skupin nadnárodních podniků by se tudíž měla vztahovat povinnost podávání zpráv. (9)Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a měly by zajistit, aby tyto sankce byly účinné, přiměřené a odrazující a aby byly zavedeny. (10)Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu je nezbytné zajistit, aby členské státy přijaly koordinovaná pravidla týkající se povinností transparentnosti skupin nadnárodních podniků. (11)Pokud jde o výměnu informací mezi členskými státy, směrnice Rady 2011/16/EU ze dne 15. února 2011 o správní spolupráci v oblasti daní a o zrušení směrnice 77/799/EHS již stanoví povinnou automatickou výměnu informací v mnoha oblastech. Rozsah její působnosti by měl být rozšířen tak, aby se stanovila povinná automatická výměna zpráv rozčleněných podle jednotlivých zemí mezi členskými státy. (12)Povinná automatická výměna zpráv rozčleněných podle jednotlivých zemí mezi členskými státy by měla v každém případě zahrnovat sdělení vymezeného souboru základních informací, které by byly dostupné těm členským státům, v nichž na základě informací ze zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí jsou jeden nebo více subjektů ze skupiny nadnárodních podniků buď rezidentem pro daňové účely, nebo jsou předmětem daně týkající se činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny skupiny nadnárodních podniků. (13)V zájmu minimalizace nákladů a administrativní zátěže pro správce daně i pro skupiny nadnárodních podniků je nezbytné stanovit pravidla, která jsou v souladu s mezinárodním vývojem, a pozitivně přispívat k jejich provádění. Dne 19. července 2013 zveřejnila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) akční plán v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (akční plán BEPS), který představuje významnou iniciativu pro změnu stávajících mezinárodních daňových pravidel. Dne 5. října 2015 OECD předložila svou závěrečnou zprávu, kterou schválili ministři financí skupiny G20. Během zasedání ve dnech 15. a 16. listopadu 2015 schválili balíček OECD rovněž vedoucí představitelé G20. (14)Práce na opatření č. 13 akčního plánu BEPS vyústila v soubor standardů pro poskytování informací u skupin nadnárodních podniků, včetně hlavní složky, místní dokumentace a zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí. Při stanovování pravidel o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí je tedy třeba zohlednit standardy OECD. (15)Činnost Unie v oblasti podávání zpráv podle jednotlivých zemí by i nadále měla zvláště zohledňovat budoucí vývoj na úrovni OECD. Při provádění této směrnice by členské státy měly používat závěrečnou zprávu o opatření č. 13 OECD/G20 v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku, vypracovanou OECD, jako zdroj objasnění nebo výkladu této směrnice a s cílem zajistit konzistentní uplatňování napříč členskými státy. (16)Je třeba specifikovat jazykové požadavky týkající se výměny informací mezi členskými státy ohledně zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí. Je rovněž nutné přijmout praktické mechanismy nezbytné pro modernizaci sítě CCN. V zájmu zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení čl. 20 odst. 6 a čl. 21 odst. 7 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (17)V zájmu posílení efektivního využívání prostředků, usnadnění výměny informací a aby nemusel každý členský stát učinit podobná přizpůsobení svých systémů, měla by výměna informací být prováděna prostřednictvím společné komunikační sítě (CCN), kterou vyvinula Unie. Praktická opatření nezbytná pro zdokonalení tohoto systému by měla stanovit Komise postupem podle čl. 26 odst. 2 směrnice 2011/16/EU.

(18)Rozsah povinné výměny informací by proto měl být rozšířen tak, aby zahrnoval automatickou výměnu informací ze zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí. (19)Tato směrnice dodržuje základní lidská práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. (20)Jelikož cíle této směrnice, totiž efektivní správní spolupráce mezi členskými státy za podmínek slučitelných s řádným fungováním vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a tudíž jej může být z důvodu požadované jednotnosti a účinnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (21) Směrnice 2011/16/EU by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Směrnice 2011/16/EU se mění takto: 1) Článek 3 se mění takto: a)bod 9 se nahrazuje tímto: „9. „automatickou výměnou“ a) pro účely čl. 8 odst. 1 a článku 8a a článku 8aa systematické sdělování předem určených informací jinému členskému státu bez předchozí žádosti a v předem stanovených pravidelných intervalech. Pro účely čl. 8 odst. 1 se dostupnými informacemi rozumějí informace v daňových záznamech sdělujícího členského státu, jež lze získat postupy pro shromažďování a zpracovávání informací v daném členském státě; b) pro účely čl. 8 odst. 3a systematické sdělování předem určených informací o rezidentech jiných členských států příslušnému členskému státu, jehož jsou rezidenty, bez předchozí žádosti a v předem stanovených pravidelných intervalech; c) pro účely jiných ustanovení této směrnice než čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 3a, článku 8a a článku 8aa systematické sdělování předem určených informací podle písmen a) a b) tohoto bodu;“; b)doplňuje se nový druhý pododstavec, který zní: „V rámci čl. 8 odst. 3a, čl. 8 odst. 7a, čl. 21 odst. 2 a čl. 25 odst. 2 a 3 má každý výraz začínající velkým písmenem význam, který má podle odpovídající definice uvedené v příloze I. V rámci článku 8aa a přílohy III má každý výraz začínající velkým písmenem význam, který má podle odpovídající definice uvedené v příloze III.“ 2) v oddílu II kapitoly II se vkládá nový článek 8aa, který zní: „Článek 8aa Rozsah a podmínky povinné automatické výměny informací o zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí

1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby uložil nejvyššímu mateřskému subjektu skupiny nadnárodních podniků, který je pro daňové účely rezidentem na jeho území, nebo jakémukoli jinému subjektu vykazujícímu údaje v souladu s oddílem II přílohy III podat zprávu rozčleněnou podle jednotlivých zemí za vykazované účetní období do 12 měsíců po posledním dni vykazovaného účetního období skupiny nadnárodních podniků v souladu s oddílem II přílohy III. 2. Příslušný orgán členského státu, v němž byla doručena zpráva rozčleněná podle jednotlivých zemí podle odstavce 1, prostřednictvím automatické výměny ve lhůtě stanovené v odstavci 4 sdělí zprávu každému dalšímu členskému státu, v němž na základě informací ze zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí jeden nebo více členských subjektů skupiny nadnárodních podniků vykazujícího subjektu jsou buď rezidentem pro daňové účely, nebo jsou podrobeny dani týkající se činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny. 3. Zpráva rozčleněná podle jednotlivých zemí musí obsahovat následující informace o skupině nadnárodních podniků: a) souhrnné informace týkající se výše příjmů, zisku (ztráty) před zdaněním příjmu, zaplacené daně z příjmu, naběhlé daně z příjmu, emitovaného kapitálu, kumulovaných zisků, počtu zaměstnanců a jiných hmotných aktiv než hotovost nebo peněžní ekvivalenty ve vztahu ke každé jurisdikci, v níž skupina nadnárodních podniků působí; b) identifikaci každého členského subjektu skupiny nadnárodních podniků, včetně stanovení jurisdikce rezidence tohoto členského subjektu pro daňové účely, a pokud je odlišná od této jurisdikce pro daňové účely, též jurisdikce, podle jejichž právních předpisů je tento členský subjekt založen, a povahu hlavní podnikatelské činnosti nebo činností tohoto členského subjektu. 4. Toto sdělení se uskuteční do 15 měsíců po posledním dni účetního období skupiny nadnárodních podniků, k němuž se zpráva rozčleněná podle jednotlivých zemí vztahuje. První zpráva rozčleněná podle jednotlivých zemí bude oznámena za účetní období skupiny nadnárodních podniků začínající dne 1. ledna 2016 nebo později. 5. Na informace vyměňované podle odstavců 1 až 4 tohoto článku se nevztahuje ustanovení čl. 17 odst. 4.“; 3) V článku 20 se doplňuje nový odstavec 6, který zní: „6. Automatická výměna informací o zprávě rozčleněné podle jednotlivých zemí podle článku 8aa se provádí za použití standardního formuláře uvedeného v tabulkách 1, 2 a 3 oddílu III přílohy III. Komise přijme do 31. prosince 2016 prováděcími akty jazykový režim pro tuto výměnu. To nebrání členským státům v tom, aby sdělovaly informace uvedené v článku 8aa v kterémkoli z úředních a pracovních jazyků Unie. Uvedený jazykový režim však může stanovit, že klíčové prvky těchto informací se zasílají rovněž v jiném úředním jazyce Unie. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.“; 4) V článku 21 se doplňuje nový odstavec 6, který zní: „6. Informace sdělované podle čl. 8aa odst. 2 jsou poskytovány elektronicky pomocí sítě CCN. Komise přijme prováděcími akty nezbytná praktická opatření pro modernizaci sítě CCN. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.“; 5) V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Členské státy předávají Komisi roční hodnocení účinnosti automatické výměny informací podle článku 8, článku 8a a článku 8aa a sdělují jí dosažené praktické výsledky. Komise prováděcími akty přijme formu a podmínky předávání uvedeného každoročního hodnocení. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 26 odst. 2.“; 6) Vkládá se nový článek 25a, který zní: „Článek 25a

Sankce Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a týkajících se článku 8aa a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy do 31. prosince 2016 uvědomí o takových pravidlech a takových opatřeních Komisi a neprodleně ji informují o jakýchkoli pozdějších změnách těchto pravidel nebo opatření.“; 7) Článek 26 se nahrazuje tímto: „Článek 26 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen Výbor pro správní spolupráci při zdanění. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011(*). 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. (*) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“; 8) Doplňuje se nová příloha III, jejíž znění je obsaženo v příloze I této směrnice. Článek 2 1.Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění. Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2.Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 3 Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne Za Radu předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Cíle 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad 1.7.Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 14 14.03 1.3.Povaha návrhu/podnětu ☒ Návrh/podnět se týká nové akce ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

1.4.Cíle 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Pracovní program Komise na rok 2015 zařazuje mezi své priority spravedlivější přístup ke zdanění. V návaznosti na to je v pracovním programu Komise na rok 2016 jednou z hlavních oblastí, kde je třeba jednat, zvýšení transparentnosti systému daně z příjmu právnických osob 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl Zvláštním cílem programu FISCALIS je podpora boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování a provádění právních předpisů Unie v oblasti daní zajištěním výměny informací, podporou správní spolupráce a v nezbytných a vhodných případech posílením administrativní kapacity zúčastněných zemí, s cílem napomoci snížení administrativní zátěže daňových orgánů a nákladů pro daňové poplatníky spojených s dodržováním předpisů. Příslušné aktivity ABM/ABB ABB 3 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Zaprvé automatická výměna informací mezi členskými státy o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí bude znamenat, že všechny členské státy budou s to řádně posoudit, zda se skupiny nadnárodních podniků dopouštějí agresivního daňového plánování, a budou s to odpovídajícím způsobem reagovat. Zadruhé větší transparentnost by byla větší pobídkou pro zajištění toho, aby se daňová soutěž stala spravedlivější. Automatická výměna informací o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí může rovněž odrazovat společnosti od agresivního daňového plánování, neboť členské státy budou nyní mít informace nezbytné k reagování na vykonstruovaná schémata a na přesouvání zisku a k jejich odhalování. 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Návrh se bude řídit požadavky obsaženými ve směrnici, kterou novelizuje (tj. ve směrnici 2011/16), pokud jde o každoroční poskytování hodnocení účinnosti automatické výměny informací členskými státy. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Požadavky, které mají být splněny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Tímto návrhem by se požadovalo, aby členské státy, jakmile obdrží zprávy rozčleněné podle jednotlivých zemí, sdílely informace s členskými státy, ve kterých jsou podle informací ze zprávy společnosti ze skupiny nadnárodních podniků buď rezidentem pro daňové účely, nebo jsou podrobeny dani týkající se činnosti prováděné prostřednictvím stálé provozovny. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU Iniciativa EU zaručí ucelený, jednotný a komplexní přístup v rámci EU k automatické výměně informací na vnitřním trhu. Znamenala by jednotný přístup k podávání zpráv napříč členskými státy, který by vedl k úsporám nákladů jak pro správce daně, tak pro společnosti.

Právní nástroj EU by rovněž zajistil právní jistotu pro správce daně a podniky v rámci EU, přispěl by k rozvoji mezinárodního standardu pro automatickou výměnu informací o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí, jak bylo projednáno a schváleno na úrovni OECD, a zahrnoval by využití dohod v oblasti informačních technologií, které již existují nebo se připravují, aby se usnadnilo podávání zpráv podle směrnice o správní spolupráci. Podle této směrnice sdílejí členské státy EU informace v konkrétních formátech a využívají zvláštního komunikačního kanálu. Tyto formáty by bylo možné snadno rozšířit tak, aby byly použitelné také pro další položky, které jsou nyní navrženy k začlenění. Jelikož členské státy investovaly mnoho času a peněz do vývoje těchto formátů, došlo by k úsporám z rozsahu, pokud by si členské státy rovněž vyměňovaly informace o nových položkách s využitím těchto formátů. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Automatická výměna informací mezi správci daně, která se uplatňuje v jiných daňových oblastech, jako jsou daně z úspor, přinesla dobré výsledky. Automatická výměna se nyní na celosvětové úrovni akceptuje jako nejlepší nástroj, který mají správci daně k dispozici pro potírání vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových úniků a agresivního daňového plánování. 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Jelikož tento návrh je koncipován pro novelizaci směrnice o správní spolupráci (2011/16), budou postupy, režimy a nástroje informačních technologií, které již byly zřízeny nebo které jsou vyvíjeny podle uvedené směrnice, k dispozici pro použití pro účely tohoto návrhu. 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad ◻ Návrh/podnět časově omezený –◻ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR –◻ Finanční dopad od RRRR do RRRR ☒ Návrh/podnět časově neomezený –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –návrh nabude účinku od 1. ledna 2017, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení ☒ Přímé řízení Komisí –☒ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie; program Fiscalis 2020 je řízen přímým způsobem. –◻ prostřednictvím výkonných agentur; ◻ Sdílené řízení s členskými státy ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

–◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte); –◻ EIB a Evropský investiční fond; –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení; –◻ veřejnoprávní subjekty; –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky; –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky; –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky Nic, co se týče řízení, by se podle tohoto návrhu nezměnilo. Podle článku 21 směrnice 2011/16 Komise postupem projednávání ve výborech společně s členskými státy vypracovává formáty pro výměnu informací. Pokud jde o další vývoj sítě CCN, který je nezbytný k umožnění výměny informací mezi členskými státy, Komise odpovídá za veškerý vývoj sítě CCN, který je nezbytný k umožnění výměny těchto informací, zatímco členské státy odpovídají za veškerý vývoj svých systémů, který je nezbytný pro umožnění výměny předmětných informací za využití sítě CCN. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. V rámci programu FISCALIS se sledování a podávání zpráv řeší takto: Přípravné činnosti potřebné pro tuto iniciativu a další společné akce a společné činnosti v oblasti odborné přípravy jsou pravidelně sledovány prostřednictvím podnětů získávaných od účastníků a vedoucích akcí. Tyto podněty se získávají prostřednictvím standardizovaných formulářů a hodnotí se podle ukazatelů vytvořených v rámci pro měření výkonnosti (PMF) programu Fiscalis 2020. Ostatní výdaje související s výměnou informací jsou sledovány podle mechanismu popsaného v oddíle 1.4.4 a rovněž konsolidovány podle PMF. 2.2.Systém řízení a kontroly 2.2.1.Zjištěná rizika Potenciální rizika při provádění této iniciativy za podpory programu Fiscalis 2020 souvisejí s těmito činiteli: Provádění grantové dohody podepsané konsorciem členských států a kandidátských zemí. Provádění smluv o veřejných zakázkách uzavřených v rámci programu.

2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly Zřízení systému vnitřní kontroly je totožné s programem Fiscalis 2020, který se bude vztahovat na všechny provozní výdaje této iniciativy. Hlavní prvky uplatňované kontrolní strategie: Pro veřejné zakázky: Uplatní se kontrolní postupy pro veřejné zakázky definované ve finančním nařízení. K zadání veřejné zakázky dochází po ověření, které zavedeným postupem provedou útvary Komise příslušné pro platby, přičemž se zohledňují smluvní závazky a řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti podvodům (kontroly, zprávy atd.) budou obsažena ve všech smlouvách uzavřených mezi Komisí a příjemci. Základem každé konkrétní smlouvy jsou podrobné zadávací podmínky. Schvalovací proces se striktně řídí metodikou TAXUD TEMPO: provádí se přezkum, případně úpravy předmětu plnění a nakonec se transakce výslovně schválí (nebo zamítne). Nelze vyplatit žádnou fakturu bez „dopisu o schválení“. Technické ověřování pro veřejné zakázky GŘ TAXUD provádí kontroly předmětů plnění a dozor operací a služeb prováděných dodavateli/zhotoviteli/poskytovateli. Také pravidelně provádí audity jakosti a bezpečnostní audity dodavatelů/zhotovitelů/poskytovatelů. Audity jakosti ověřují, jestli jejich procesy splňují pravidla a postupy, které jsou definovány v plánech jakosti. Bezpečnostní audity se zaměřují na konkrétní procesy, postupy a nastavení. Kromě výše uvedených kontrol provádí GŘ TAXUD také tradiční finanční kontroly: Předběžné ověřování závazků: Veškeré závazky GŘ TAXUD ověřuje vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Předběžně je tedy ověřováno 100 % přidělených částek. Tento postup poskytuje vysokou úroveň jistoty, co se týče legality a správnosti transakcí. Předběžné ověřování plateb: Předběžně je ověřováno 100 % plateb. Každý týden je nadto namátkově vybrána minimálně jedna platba (ze všech kategorií výdajů), kterou předběžně prověří vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Není stanoven žádný cíl, co se týče pokrytí, jelikož účelem tohoto ověřování je „náhodná“ kontrola plateb za účelem zjištění, jestli všechny platby byly připraveny v souladu s požadavky. Zbývající platby jsou denně zpracovávány v souladu s platnými pravidly. Prohlášení AOSD: Všechny dále pověřené schvalující osoby (AOSD) podepisují prohlášení, které se přikládá k výroční zprávě o činnosti za příslušný rok. Tato prohlášení se týkají operací prováděných v rámci programu. AOSD prohlašují, že operace související s plněním rozpočtu byly provedeny v souladu se zásadami řádného finančního řízení, že zavedené systémy řízení a kontroly poskytují uspokojivou záruku ohledně legality a správnosti transakcí a že rizika související s těmito operacemi byla řádně identifikována, nahlášena a že byla realizována zmírňující opatření. 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb Zavedené kontroly poskytují GŘ TAXUD dostatečnou záruku kvality a správnosti výdajů a snižují riziko nedodržování předpisů. Výše uvedená opatření kontrolní strategie snižují potenciální rizika pod cíl 2 % a vztahují se na všechny příjemce. Jakákoli další opatření pro snížení rizik by znamenala neúměrně vysoké náklady, a proto se neplánují. Celkové náklady vzniklé při provádění výše uvedené kontrolní strategie – pro všechny výdaje v rámci programu Fiscalis 2020 – jsou omezeny na 1,6 % celkových zaplacených plateb. U této iniciativy by se měly udržet na tomto poměru. Kontrolní strategie programu je považována za účinnou s ohledem na snížení rizika neshody s předpisy prakticky na nulu a za úměrnou v souvislosti s riziky, která s sebou program nese. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (1) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (2) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

1A Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost RP/NRP. zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 14.0301 (Zlepšení řádného fungování systémů zdanění) RP NE NE NE NE Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

[Okruh………………………………………] RP/NRP zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení [XX.YY.YY.YY] ANO/NE ANO/NE ANO/NE ANO/NE 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje [Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky rozpočtových údajů správní povahy (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.] 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce Číslo 1A Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost GŘ: TAXUD Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 2020 CELKEM • Operační prostředky Číslo rozpočtové položky 14.0301 Závazky (1) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby (2) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Číslo rozpočtové položky Závazky (1a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby (2a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Číslo rozpočtové položky (3) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. CELKEM prostředky

pro GŘ TAXUD Závazky = 1 + 1a + 3 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby = 2 + 2a + 3 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000



• Operační prostředky CELKEM Závazky (4) 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby (5) 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. CELKEM prostředky

z OKRUHU 1A

víceletého finančního rámce Závazky = 4 + 6 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Platby = 5 + 6 0 0,300 0,300 0,300 0,050 0,050 1000 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů: • Operační prostředky CELKEM Závazky (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. CELKEM prostředky

z OKRUHU 1 až 4

víceletého finančního rámce

(referenční částka) Závazky = 4 + 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Platby = 5 + 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.









Okruh víceletého finančního

rámce 5 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok 2020 CELKEM GŘ: TAXUD • Lidské zdroje 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 2,640 • Ostatní správní výdaje 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,150 CELKEM GŘ TAXUD Prostředky 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 CELKEM prostředky

z OKRUHU 5

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 2,790 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Rok 2020 CELKEM CELKEM prostředky

z OKRUHU 1 až 5

víceletého finančního rámce Závazky 0,858 0,858 0,858 0,608 0,608 3,790 Platby 0,558 0,858 0,858 0,858 0,608 0,50 3,790 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 2020 CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL Č. 1… – Výstup – Výstup – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 1 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … – Výstup Mezisoučet za specifický cíl č. 2 NÁKLADY CELKEM POZNÁMKA Očekávaný pozitivní výstup tohoto návrhu je, že i) členské státy budou dostávat informace o subjektech související s daněmi, na základě čehož budou s to informovaně zacílit daňové audity; ii) široká veřejnost může toto opatření vnímat jako aktivní krok k zajištění toho, aby všichni daňoví poplatníci platili svůj spravedlivý podíl na daních; iii) společnosti by mohly omezit své struktury agresivního daňového plánování. Ačkoli členské státy budou mít větší administrativní zátěž přímo související s poskytováním informací o zprávách rozčleněných podle jednotlivých zemí, očekává se, že tyto náklady budou omezené, neboť tyto zprávy budou vypracovávat dotyčné subjekty. 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1.Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.

–☒ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

N Rok

N+1 Rok

N+2 Rok

N+3 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) CELKEM OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528 Ostatní správní výdaje 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 Mezisoučet za OKRUH 5

víceletého finančního rámce 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní výdaje

správní povahy Mezisoučet

mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce CELKEM 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky Rok

2016 Rok

2017 Rok 2018 Rok 2019 2020 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) 4 4 4 4 4 XX 01 01 02 (při delegacích) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . . XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . . 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . XX 01 04 yy – v ústředí p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. – v delegacích p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. . XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. m. 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Jiné rozpočtové položky (upřesněte) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. CELKEM 4 4 4 4 4 XX je dotyčná oblast politiky nebo hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Příprava schůzí a korespondence s členskými státy; (v závislosti na rozpravách s členskými státy) práce na formulářích, formátech IT a centrálním rejstříku; zadávání práce na systému IT externím dodavatelům Externí zaměstnanci Nepoužije se 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem