Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace /* KOM/2011/0470 v konečném znění - 2011/0206 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU - Odůvodnění a cíle návrhu Vědecké doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) uvádí, že některé ze 30 populací lososa volně žijících v řekách, mezi něž patří i populace lososa žijící v Baltském moři, se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a jsou ohroženy genetickou degradací. Platnost nezávazného plánu řízení z roku 1997 vypracovaného Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři skončila v roce 2010 a bez nového plánu bude budoucí řízení populací ryb ponecháno bez cílů a situace bude pro rybáře a podniky cestovního ruchu nepředvídatelná. Členské státy, Regionální poradní sbor pro Baltské moře a zúčastněné strany proto opakovaně vyzvaly Evropskou komisi, aby navrhla nový systém řízení. Cílem návrhu je stanovit víceletý plán řízení rybolovu populace lososa v Baltském moři, který by zajistil, že stav z hlediska ochrany celé baltské populace, tj. včetně všech populací lososa žijících v řekách, je příznivý a zaručuje udržitelné využívání. Konkrétní cíle iniciativy mají zajistit, aby: a) byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu; b) byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři. - Obecné souvislosti - Současné řízení populace lososa žijící v Baltském moři zahrnuje každoroční stanovení celkového přípustného odlovu a technická opatření pro zachování zdrojů, jako jsou období hájení a minimální velikost při vykládce. Intenzita rybolovu lososa v hlavní pánvi je omezena i zákazem používání unášených tenatových sítí zavedeným k ochraně populace sviňuchy obecné žijící v Baltském moři. Losos obecný je druhem v zájmu EU, jak je definováno ve směrnici o stanovištích[1], a jeho vnitrozemské stanoviště je chráněno rámcovou směrnicí o vodě[2]. Mimoto Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM)[3] pro tento druh v rámci svého akčního plánu pro region Baltské moře[4] stanovila určité cíle. - V souladu s celkovou ambicí společné rybářské politiky zachovat rybolovné zdroje a se zvláštním zřetelem na články 5 a 6 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (základní nařízení), které požaduje vypracování víceletých plánů, mezi základní prvky plánu patří: - hlavní a vedlejší cíle (do deseti let po vstupu tohoto nařízení v platnost dosáhnout 75 % potenciální produkce strdlic v každé řece s volně žijícími populacemi lososa); - celkové přípustné odlovy založené na konstantní míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která je rovna 0,1. Celkové přípustné odlovy zahrnou pouze mořský rybolov, nicméně se budou vztahovat i na velitele nerybářských plavidel nabízejících služby rekreačního rybolovu; - povinnost členských států definovat a zavést technická opatření pro zachování zdrojů, jako jsou období hájení a uzavřené oblasti k ochraně jikernaček a mlíčňáků migrujících do pobřežních vod, nejpozději do 24 měsíců od vstupu plánu v platnost; - postupné ukončení vysazování lososa do řek s uměle vytvořenými překážkami a bez potenciálu k obnovení samovolně udržitelných populací volně žijícího lososa s cílem chránit genetickou rozmanitost volně žijících populací; - finanční pomoc ze strany Evropského rybářského fondu pro podporu přímého vysazování populací do řek s potenciálem samovolně udržitelných populací volně žijících lososů jako opatření pro zachování populací volně žijících lososů. - Platné předpisy EU vztahující se na oblast návrhu Základní nařízení stanoví obecný rámec pro společnou rybářskou politiku a určuje, v jakých situacích Rada přijme víceleté plány. - Je třeba poznamenat, že v souvislosti s nadcházející reformou společné rybářské politiky bude nutné některá ustanovení tohoto návrhu v budoucnu změnit. Nařízení Rady (ES) č. 2187/05 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, tj. minimální velikost při vykládce a období hájení pro rybolov lososa. Každoroční nařízení Rady, kterým se stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři, stanoví úrovně celkových přípustných odlovů populace lososa (např. pro rok 2011 nařízení Rady (EU) č. 1124/2010 ze dne 29. listopadu 2010 , kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři). Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu EU v oblasti rybolovu stanoví obecné kontrolní požadavky na rybolov, ale i konkrétní požadavky na víceleté plány. - Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Cíle návrhu jsou v souladu s politikou Evropské unie v oblasti životního prostředí, zejména s cíli směrnice o stanovištích, rámcové směrnice o vodě a rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Vzhledem k tomu, že losos obecný je druhem širokého zájmu, nikoliv pouze komerčních rybářů, ale i rekreačních rybářů, podniků cestovního ruchu a sdružení zajímajících se o řeky, snahou konzultací bylo zaměřit se na všechny zájmové skupiny. Dokument otevřené konzultace přeložený do všech pobaltských jazyků byl zveřejněn on-line. Rybolovné úřady a úřady působící v oblasti životního prostředí z členských států v oblasti Baltského moře a klíčové zúčastněné strany se dále zúčastnily konzultační schůzky konané dne 28. dubna 2009 v Bruselu. Byla sestavena řídící skupina pro posouzení dopadu (IASG) skládající se ze zástupců 6 generálních ředitelství, a sice GŘ ENV, GŘ EMPL, GŘ REGIO, GŘ ECFIN, GŘ TRADE a generálního sekretariátu. Příslušné vědecké/odborné oblasti U environmentálních parametrů vychází návrh z vědeckého doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)[5], u sociálních a ekonomických hodnocení z doporučení finského výzkumného ústavu pro volně žijící zvěř a rybolov[6] a dále z hodnocení a doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR)[7]. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Shrnutí vědeckého doporučení a konzultací je obsaženo ve zprávě o posouzení dopadů připojené k tomuto návrhu. Prostředky použité pro zveřejnění odborných stanovisek Všechna doporučení a příspěvky ke konzultačnímu procesu naleznete na internetové stránce GŘ MARE: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm - Posouzení dopadů Pokud budou dobře provedena, v praxi a v kombinaci se zavedením právních povinností v oblasti ochrany životního prostředí pro vnitrozemské vody, splní navrhovaná opatření následující cíle: a) pro populace lososa žijící v Baltském moři - obnovení všech populací lososa volně žijících v baltických řekách na úroveň bezpečných biologických limitů a obnovení příznivého stavu z hlediska ochrany omezením tlaku způsobeného rybolovem na oslabené populace lososa žijící v řekách, - obnovení samovolně udržitelných populací lososa v řekách, kde došlo k jejich vyhubení, nebo kde jsou populace velmi oslabené, což by přineslo vyšší celkovou produkci volně žijícího lososa, - zachování genetické rozmanitosti volně žijícího lososa, neboť vysazování uměle chovaného lososa s možnými negativními genetickými důsledky se podstatně sníží. b) pro odvětví komerčního rybolovu - předvídatelnost rybolovných práv jako důsledek jasných pravidel kontroly odlovu, - zvýšená produkce volně žijícího lososa a obnova všech volně žijících říčních populací, což v dlouhodobém horizontu přinese zvýšení rybolovných práv. c) pro odvětví rekreačního rybolovu - zvýšená produkce volně žijícího lososa a obnova všech volně žijících říčních populací, což v dlouhodobém horizontu přinese zvýšení rybolovných práv. d) pro odvětví cestovního ruchu - potenciál růstu zásluhou zvýšených rybolovných práv u volně žijících populací lososa, a to v moři i v řekách. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU - Právní základ Právním základem návrhu je čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie[8]. - Zásada subsidiarity Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) návrh spadá do výlučné pravomoci Evropské unie. Ačkoliv losos žijící v Baltském moři patří mezi anadromní druhy, je považován za „biologické mořské zdroje“ ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. d) SFEU. Smyslem tohoto ustanovení je zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. - Proporcionalita Navrhovaná opatření odpovídají zásadě proporcionality, neboť nepřekračují to, co je nezbytné k dosažení cíle zachování populace lososa v Baltském moři v souladu se společnou rybářskou politikou a jsou vhodná k zajištění dlouhodobé udržitelnosti rybolovu této populace. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Návrh nemá žádné nové důsledky pro rozpočet. DALšÍ INFORMACE - Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh obsahuje ustanovení o přezkumu a revizi. 2011/0206 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se stanoví víceletý plán pro populaci lososa žijící v Baltském moři a rybolov této populace EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[10], po postoupení návrhu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 1. Platnost akčního plánu pro populace lososa přijatého Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři v roce 1997 skončila v roce 2010. Smluvní strany Komise na ochranu baltského mořského prostředí (HELCOM) se zasadily o to, aby EU vypracovala dlouhodobý plán řízení populace lososa žijící v Baltském moři. 2. V nejnovějších vědeckých doporučeních Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) se uvádí, že některé populace lososa volně žijící v řekách se nacházejí mimo bezpečné biologické limity a že je třeba vypracovat víceletý plán na evropské úrovni. 3. Podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie disponuje Unie výlučnou pravomocí v oblasti zachování biologických mořských zdrojů. Vzhledem k tomu, že losos patří mezi anadromní druhy, nelze zachovat populace lososa žijící v Baltském moři, aniž by byla přijata opatření k ochraně těchto populací v období, kdy žijí v řekách. Tato opatření tedy také spadají do výlučné pravomoci Unie s cílem zajistit účinnou ochranu mořských druhů v průběhu celého cyklu jejich migrace a měla by být zahrnuta do víceletého plánu. 4. Směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[11] uvádí lososa obecného jako druh v zájmu Evropské unie a opatření přijatá podle této směrnice musí být navržena tak, aby bylo zajištěno, že jejich využívání bude v souladu s odpovídajícím stavem z hlediska jejich ochrany. Je tedy nutné zajistit, aby opatření k ochraně lososa přijatá dle tohoto nařízení byla konzistentní a koordinovaná s opatřeními přijatými dle zmíněné směrnice. 5. Cílem směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost EU v oblasti vodní politiky[12], je ochránit, zachovat a zlepšit vodní prostředí, kde losos po část svého života pobývá. K dosažení těchto cílů směrnice 2000/60/ES by měl přispět víceletý plán pro populace baltského lososa. Opatření touto směrnicí již vyžadovaná, jako jsou plány povodí, by neměla být identická s opatřeními přijatými na základě tohoto nařízení, nicméně je třeba zajistit koordinaci a konzistentnost mezi opatřeními přijatými dle tohoto nařízení a dle již zmíněné směrnice na ochranu a zlepšení stanovišť lososů ve vnitrozemských vodách. 6. V prováděcím plánu odsouhlaseném na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v roce 2002 se uvádí, že do roku 2015 je třeba obnovit všechny komerční populace na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Mezinárodní rada pro průzkum moří usuzuje, že u populací lososa žijících v baltických řekách tato úroveň u různých řek s volně žijícími populacemi lososa odpovídá úrovni produkci strdlic mezi 60 a 75 % potenciální kapacity produkce strdlic. Takové vědecké doporučení by mělo sloužit jako východisko pro stanovení hlavních a vedlejších cílů víceletého plánu. 7. Vědecké doporučení naznačuje, že genetické znečištění populace lososa žijící v Baltském moři může snížit míru přežití a hojnost původních populací a narušit genetickou obranyschopnost vůči nemocem a měnícím se místním environmentálním podmínkám. Zachování genetické integrity a rozmanitosti populací lososa v Baltském moři tudíž hraje rozhodující úlohu v jejich ochraně a musí se stát cílem víceletého plánu. 8. Stanovení míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři a v řekách by mělo přinést velikost volně žijící populace lososa, která přináší maximální udržitelný výnos v souladu se stanovenými cíli a termíny. Míra úmrtnosti způsobená rybolovem v moři se stanoví na základě doporučení VTHVR. 9. Za účelem účinnějšího provádění plánu a s cílem lépe přizpůsobit reakci zvláštnostem populací lososa v jednotlivých řekách by měly být dotčené členské státy oprávněny stanovit úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem, celkové přípustné odlovy a některá technická opatření pro zachování zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. 10. Při přijímání opatření v rámci tohoto nařízení by členské státy měly v plném rozsahu respektovat své mezinárodní závazky, zejména závazky odvozené z článku 66 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982[13], který mimo jiné vyžaduje, aby stát původu anadromních populací a další dotčené státy spolupracovaly s cílem zachovat a řídit tyto populace. 11. Je třeba přijmout opatření, která by umožnila Komisi pravidelně přezkoumat vhodnost a účinnost opatření přijatých členskými státy na základě hlavních a vedlejších cílů stanovených ve víceletém plánu. 12. Vědecké doporučení uvádí, že postupy vysazování mohou významně ovlivnit genetickou rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři a přináší riziko, že velké množství uměle chovaných ryb každoročně vypuštěných do Baltského moře postihne genetickou integritu volně žijícího lososa. Doporučuje se tyto postupy postupně ukončit. V tomto víceletém plánu by proto měly být pro vypouštění lososa stanoveny podmínky. 13. Přímé vysazování v řekách s potenciálem pro výskyt lososa je považováno za zvláštních podmínek za opatření pro zachování zdrojů, neboť bude mít pozitivní dopad na celkový počet jedinců lososa a rybolov, jelikož lze tímto způsobem obnovit samovolně udržitelné populace lososa. Je třeba přijmout opatření, která by výslovně povolila přímé vysazování, které splňuje tyto podmínky pro získání finančních zdrojů v souladu s čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu[14]. 14. Nicméně vzhledem k tomu, že vypouštění lososa může být v současnosti v některých členských státech povinné, a ve snaze poskytnout členským státům čas na přizpůsobení se těmto požadavkům, mělo by vypouštění lososa pro účely jiné, než je vysazování a přímé vysazování, zůstat povoleno v průběhu přechodného období sedmi let po vstupu tohoto nařízení v platnost. 15. Aby se zaručilo, že jsou opatření stanovená tímto nařízením dodržována, měla by být kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[15] přijata zvláštní kontrolní opatření. 16. Délka většiny pobřežních plavidel pro odlov lososa nepřesahuje 10 m. Z tohoto důvodu by povinnost používat lodní deník rybolovu dle článku 14 a podávat předchozí oznámení dle článku 17 nařízení (ES) 1224/2009 měla být rozšířena tak, aby se vztahovala na všechna plavidla. 17. S cílem zajistit, že úlovky lososa nejsou nesprávně vykázány jako úlovky pstruha obecného, čímž by unikly řádné kontrole, je nutné povinnost předkládat předchozí oznámení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) 1224/2009 rozšířit i na všechna plavidla, která uchovávají na palubě pstruha obecného. 18. K získání lepších a rozsáhlejších vědeckých údajů o populacích lososa by měl být povolen odlov elektrickým proudem. 19. V nejnovějším vědeckém doporučení se uvádí, že rekreační rybolov lososa v moři významně ovlivňuje jeho populace. Přesnost údajů v této oblasti není nicméně příliš vysoká. Zejména rekreační rybolov prováděný z plavidel, která provozují podniky nabízející tyto služby jako placené, se může významně podílet na úlovcích lososa žijícího v Baltském moři. Proto je pro fungování víceletého plánu vhodné zavést konkrétní správní opatření k řízení těchto činností. 20. Aby bylo možné efektivním způsobem naplnit vedlejší cíle stanovené v tomto nařízení a rychle reagovat na změny v populacích, je třeba pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy u určitých nepodstatných prvků tohoto nařízení, popsaných v článcích 6, 7, 11 a 25, přenést na Komisi. Na základě těchto pravomocí by mělo být možné změnit míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa a některé technické informace obsažené v přílohách tohoto nařízení a přijímat opatření pro populace žijící v baltických řekách, nejsou-li členskými státy přijata opatření, k nimž jsou dle bodu 9 odůvodnění oprávněny, nebo jsou přijatá opatření považována za neúčinná. 21. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. 22. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení článku 12 tohoto nařízení o vysazování lososa by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi. Uvedené pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[16], PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1 Předmět Tímto nařízením se stanoví víceletý plán pro zachování a řízení populace lososa žijící v Baltském moři (dále jen „plán“). Článek 2 Oblast působnosti 1. Tento plán se vztahuje na: a) komerční rybolov v Baltském moři a řekách s ním propojeným na území členských států (dále jen „dotčené členské státy“), b) rekreační rybolov lososa v Baltském moři, pokud je tento rybolov prováděn obslužnými plavidly. Článek 3 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 2371/2002, článku 2 směrnice 2000/60/ES a článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. Rovněž se použijí tyto definice: a) „Baltským mořem“ se rozumí subdivize ICES 22–32; b) „baltickými řekami“ se rozumí řeky propojené s Baltským mořem a nacházející se na území členských států; c) „populací lososa žijící v Baltském moři“ se rozumí všechny populace lososa v Baltském moři a baltických řekách, ať už se jedná o populace volně žijící nebo uměle chované; d) „řekou s volně žijícími populacemi lososa“ se rozumí řeka se samovolně udržitelnými populacemi volně žijícího lososa, aniž by docházelo k vypouštění uměle chovaných populací lososa nebo k němu dochází jen v omezené míře; seznam řek je uveden v příloze I; e) „řekou s potenciálem pro výskyt lososa“ se rozumí řeka, v níž v minulosti žila(y) volně žijící populace lososa a kde v současnosti nedochází k přirozené reprodukci nebo zde k reprodukci dochází jen v minimální míře, přičemž zde existuje potenciál pro obnovení samovolně udržitelné populace lososa; f) „potenciální kapacitou produkce strdlic“ se rozumí kapacita produkce strdlic vypočítaná pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky; g) „technickými opatřeními pro zachování zdrojů“ se rozumí opatření, která regulují složení druhů, složení úlovků z hlediska velikosti a dopad rybolovných činností na prvky ekosystémů stanovením podmínek pro použití a strukturu lovných zařízení a stanovením omezení přístupu do oblastí rybolovu; h) „vysazováním“ se rozumí záměrné vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s volně žijícími populacemi lososa; i) „přímým vysazováním ryb“ se rozumí vypouštění strdlic nebo uměle chovaných lososů v raných fázích životního cyklu do řek s potenciálem pro výskyt lososa; j) „obslužným plavidlem“ se rozumí plavidlo, které je provozováno podnikem nabízejícím služby, jako je poskytnutí rybolovného zařízení, přeprava a/nebo poradenství za účelem rekreačního rybolovu lososa v Baltském moři; k) „celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) se rozumí množství lososa žijícího v Baltském moři, které lze v rámci dané populace každoročně ulovit a vyložit. KAPITOLA II HLAVNÍ CÍLE Článek 4 Hlavní cíle Cílem plánu je zajistit, aby: a) byla populace lososa žijící v Baltském moři využívána udržitelným způsobem v souladu se zásadou maximálně udržitelného výnosu; b) byla zachována genetická integrita a rozmanitost populace lososa žijící v Baltském moři. KAPITOLA III VEDLEJŠÍ CÍLE Článek 5 Vedlejší cíle pro populace lososa volně žijící v řekách 23. U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost bylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece za pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost produkce volně žijících strdlic 75 % potenciální kapacity produkce strdlic. 24. U řek s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, dosáhne v každé řece produkce volně žijících strdlic 50 % potenciální kapacity produkce strdlic za pět let od vstupu tohoto nařízení v platnost a 75 % za deset let od vstupu tohoto nařízení v platnost. 25. Za deset let od vstupu tohoto nařízení v platnost bude v každé řece s volně žijícími populacemi lososa produkce strdlic volně žijícího lososa udržována na úrovni alespoň 75 % potenciální kapacity produkce strdlic. 26. Dotčené členské státy mohou pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa stanovit další přísnější cíle. KAPITOLA IV PRAVIDLA ODLOVU Článek 6 Stanovení celkových přípustných odlovů v řekách 27. Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa nepřekročí úroveň odpovídající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která je uvedena v odstavci 2. 28. Míru úmrtnosti způsobenou rybolovem pro populace lososa v řekách s volně žijícími populacemi lososa stanoví každý členský stát v souladu s vedlejšími cíli stanovenými v článku 5 a odbornými názory Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství a Mezinárodní rady pro průzkum moří, které jsou pravidelně těmito orgány přezkoumávány, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky. Za tímo účelem zohlední členské státy potenciální kapacitu produkce strdlic vypočítanou Mezinárodní radou pro průzkum moří pro každou řeku na základě příslušných parametrů specifických pro jednotlivé řeky a pravidelně přezkoumávaných tímto orgánem, jakmile jsou k dispozici další informace nebo se změní charakteristické vlastnosti řeky. 29. Nejpozději do jednoho roku po vstupu tohoto nařízení v platnost dotčené členské státy na svých veřejně přístupných úředních internetových stránkách zřízených v souladu s článkem 114 nařízení 1224/2009 zveřejní míru úmrtnosti způsobenou rybolovem v řekách s volně žijícími populacemi lososa a odpovídající celkové přípustné odlovy lososa a budou tyto ukazatele každoročně přezkoumávat. 30. Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5 posoudí slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle tohoto článku. 31. Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem a/nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa a/nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud dotčené členské státy nezveřejní taková opatření v souladu s odstavci 1, 2 a 3 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost. 32. Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví míru úmrtnosti dané rybolovem a/nebo odpovídající celkový přípustný odlov v řekách s volně žijícími populacemi lososa a/nebo rozhodne o uzavření loviště, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 4 jsou opatření členských států shledána jako neslučitelná s hlavními a vedlejšími cíli stanovenými v článcích 4 a 5 nebo je shledáno, že tyto hlavní a vedlejší cíle nesplňují. 33. Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti. Článek 7 Stanovení celkových přípustných odlovů v moři 34. Roční celkové přípustné odlovy populace lososa v moři nepřekročí úroveň míry úmrtnosti způsobené rybolovem rovnu 0,1. 35. Pokud existují jasné známky toho, že došlo ke změně stavu populace a/nebo že stávající míra úmrtnosti způsobená rybolovem není přiměřená k dosažení cílů stanovených v článku 4, je Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s článkem 26 oprávněna změnit hodnotu míry úmrtnosti způsobené rybolovem v moři uvedenou v odstavci 1. 36. V případě náhlého propuknutí nákaz, kriticky nízké míry přežití jedinců starších dvou let nebo jiných nepředvídaných situací stanoví Rada celkové přípustné odlovy, které jsou nižší než celkové přípustné odlovy vycházející z míry úmrtnosti způsobené rybolovem uvedené v odstavci 1. Článek 8 Využití vnitrostátní kvóty obslužnými plavidly Losos ulovený v moři z obslužných plavidel se započítá do vnitrostátní kvóty. KAPITOLA V TECHNICKÁ OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮ Článek 9 Opatření členských států k ochraně oslabených populací lososa v řekách 37. Pro řeky s volně žijícími populacemi lososa, kde k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost nebylo dosaženo úrovně 50 % potenciální kapacity produkce strdlic, zavedou dotčené členské státy vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů, a to nejpozději do dvou let po vstupu tohoto nařízení v platnost. 38. Technická opatření pro zachování zdrojů uvedená v odstavci 1 vychází ze zvláštních nároků jednotlivých řek s cílem přiměřeně přispět k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5. Místo uplatnění takových opatření vychází z nejlepších dostupných informací o migračních trasách lososů v moři. Článek 10 Opatření k ochraně dalších populací lososa žijících v řekách Členské státy mohou ve svých baltických řekách pro populace lososa žijící v řekách nezahrnutých do článku 9 tohoto nařízení zavést vnitrostátní technická opatření pro zachování zdrojů. Tato opatření přispějí k dosažení hlavních a vedlejších cílů stanovených v článcích 4 a 5. Článek 11 Opatření přijímaná Komisí 39. Každé tři roky Komise s ohledem na hlavní a vedlejší cíle uvedené v článcích 4 a 5 posoudí slučitelnost a účinnost opatření přijatých členskými státy dle článků 9 a 10, a to zejména v případech, kdy řeky s volně žijícími populacemi lososa protékají několika členskými státy. 40. Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud dotčené členské státy nepřijmou taková opatření v souladu s článkem 9 ve stanoveném termínu po vstupu tohoto nařízení v platnost. 41. Komise je zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, kterými stanoví potřebná technická opatření pro zachování zdrojů, pokud na základě hodnocení provedeného dle odstavce 1 jsou opatření členského státu shledána jako neslučitelná s hlavními a vedlejšími cíli stanovenými v článcích 4 a 5 nebo je shledáno, že tyto hlavní a vedlejší cíle nesplňují. 42. Komise přijímá tato opatření s cílem zajistit, aby hlavní a vedlejší cíle stanovené v článcích 4 a 5 byly splněny. Jakmile Komise přijme akt v přenesené pravomoci, opatření členského státu pozbývají platnosti. KAPITOLA VI VYPOUŠTĚNÍ Článek 12 Vysazování 43. Vysazovat lososa lze pouze do řek s volně žijícími populacemi lososa. Počet strdlic vypuštěných do každé řeky nepřekročí odhadovanou potenciální kapacitu produkce strdlic této řeky. 44. Vysazování ryb je třeba provádět způsobem, který zaručí genetickou rozmanitost odlišných populací lososa žijících v řekách při zohlednění stávajících společenství ryb v řekách, kam je násada umísťována, a v řekách sousedících, a to při maximalizaci účinku vysazování. 45. Komise může prováděcími akty přijatými v souladu s přezkumným postupem podle čl. 27 odst. 2 stanovit prováděcí pravidla pro uplatnění tohoto článku. Článek 13 Přímé vysazování ryb Přímé vysazování ryb do řek s potenciálem pro výskyt lososa lze provádět pouze za předpokladu, že: a) řeka nabízí volné migrační trasy, odpovídající kvalitu vody a stanoviště vhodná pro reprodukci a růst lososa; b) účelem přímého vysazování je založit nebo podpořit životaschopnou, samovolně udržitelnou populaci volně žijícího lososa; c) existuje program, který monitoruje a hodnotí situaci před a po vysazení ryb; d) existují vhodná a přiměřená opatření pro zachování a řízení zdrojů, jejichž cílem je podpořit obnovu samovolně udržitelné populace lososa v řece. Přímé vysazování dle odstavce 1 je považováno za opatření pro zachování zdrojů ve smyslu čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu. Článek 14 Přechodné období Lososi smí být vypouštěni jiným způsobem než podle článků 12 a 13 až do 7 let po vstupu tohoto nařízení v platnost. KAPITOLA VII KONTROLA A PROSAZOVÁNÍ Článek 15 Vztah k nařízení (ES) č. 1224/2009 Kromě kontrolních opatření stanovených v nařízení (ES) č. 1224/2009 se použijí kontrolní opatření stanovená v této kapitole, nestanoví-li články v této kapitole odlišně. Článek 16 Lodní deníky Odchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé rybářských plavidel Evropské unie všech délek s oprávněním k rybolovu lososa vedou lodní deník o svých činnostech v souladu s pravidly stanovenými v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 17 Předchozí oznámení Odchylně od úvodní věty čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 velitelé všech rybářských plavidel Evropské unie všech délek, která uchovávají na palubě lososa obecného a/nebo pstruha obecného, oznamují příslušným orgánům svého členského státu vlajky bezprostředně po ukončení rybářských činností informace uvedené v čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 18 Oprávnění ke zvláštní činnosti 46. Obslužná plavidla musí mít oprávnění ke zvláštní činnosti pro rybolov lososa vydané v souladu s přílohou II tohoto nařízení. 47. Dotčené členské státy zahrnou oprávnění ke zvláštní činnosti do seznamu oprávnění k rybolovu obsaženého v elektronické databázi zřízené v souladu s čl. 116 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1224/2009. Mimoto zahrnou údaje o oprávnění ke zvláštní činnosti i do počítačového systému potvrzování údajů upraveného článkem 109 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 19 Výkaz úlovků 48. Velitel obslužného plavidla vyplní výkaz úlovků v souladu s přílohou III a k poslednímu dni každého měsíce jej předloží příslušným orgánům svého členského státu vlajky obslužného plavidla. 49. Do 15. dne v měsíci dotčené členské státy zapíší informace uvedené ve výkazech úlovků za předchozí měsíc do své elektronické databáze zřízené dle čl. 116 odst. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 1224/2009 a do jejich počítačového systému potvrzování údajů uvedeného v článku 109 nařízení (ES) č. 1224/2009. Elektronické údaje a výkazy úlovků jsou uchovávány po dobu tří let. Článek 20 Inspekce vykládky Dotčené členské státy inspekcemi vykládky ověří přesnost informací zapsaných ve výkazech úlovků. Tyto inspekce vykládky zkontrolují minimálně 10 % celkového počtu vykládek. Článek 21 Národní kontrolní akční programy Národní kontrolní akční programy popsané v článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009 musí zahrnovat alespoň: a) uplatnění technických opatření pro zachování zdrojů přijatá podle kapitoly V tohoto nařízení; b) dodržování pravidel ohledně využívání kvóty, oprávnění k činnosti a výkazu úlovků obslužnými plavidly; c) sledování pravidel pro vysazování a přímé vysazování ryb. KAPITOLA VIII SBĚR ÚDAJŮ Článek 22 Pro účely sběru údajů lze každou kohortu mladých jedinců lososa obecného ve všech řekách s volně žijícími populacemi lososa před smoltifikací zkoumat s využitím odlovu elektrickým proudem. KAPITOLA IX DALŠÍ POSTUP Článek 23 Hlášení podávaná členskými státy 50. V třetím roce po vstupu tohoto nařízení v platnost a každé tři roky poté ohlásí dotčené členské státy Komisi technická opatření pro zachování zdrojů přijatá v souladu s kapitolou V a plnění cílů stanovených v článku 5. 51. V šestém roce po vstupu tohoto nařízení v platnost a každých šest let poté informují dotčené členské státy Komisi o provádění tohoto nařízení a plnění cílů stanovených v článku 5. Zpráva členských států zahrne zejména následující informace: a) vývoj v oblasti vnitrostátního rybolovu, včetně podílu úlovků z volného moře, pobřežních vod a řek a podílu úlovků komerčních rybářů, podniků obslužných plavidel a dalších rekreačních rybářů; b) pro každou řeku s volně žijícími populacemi lososa produkci mladých lososů a strdlic a nejlepší dostupný odhad potenciální kapacity produkce strdlic; c) pro každou populaci volně žijícího lososa v řekách dostupné genetické informace; d) činnosti vysazování a přímého vysazování lososa; e) provádění národního kontrolního akčního programu podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 24 Vyhodnocení plánu Na základě zpráv členských států podávaných podle článku 23 tohoto nařízení a na základě vědeckého doporučení posoudí Komise dopad správních opatření na populace lososa žijící v Baltském moři a na rybolov využívající tyto populace v roce následujícím po roce, v němž obdrží zprávy členských států. KAPITOLA X ZMĚNY PŘÍLOH Článek 25 Změny příloh 52. Komise může akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit seznam řek s volně žijícími populacemi lososa uvedený v příloze I, aby jej udržovala v aktuálním stavu vzhledem k vědeckým poznatkům. 53. Ve snaze dosáhnout účinné kontroly může Komise akty v přenesené pravomoci přijatými v souladu s článkem 26 změnit přílohy II a III. KAPITOLA XI PROCESNÍ USTANOVENÍ Článek 26 Výkon přenesené pravomoci 54. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku. 55. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 jsou svěřeny Komisi na dobu neurčitou. 56. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 6, 7, 11 a 25 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 57. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 58. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 6, 7, 11 a 25 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky, nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 27 Zrušení oprávnění Pokud do stanoveného termínu dotčené členské státy nestanoví nebo nezveřejní opatření stanovená v článcích 6 nebo 11, nebo pokud jsou podle hodnocení provedeného podle čl. 6 odst. 4 nebo čl. 11 odst. 1 shledána tato opatření jako nedostatečná a/nebo neúčinná, může Komise zrušit oprávnění dotčeného členského státu uvedená v článcích 6 nebo 11. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Článek 28 Postup projednávání ve výboru 59. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený článkem 30 nařízení (ES) č. 2371/2002. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 60. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. KAPITOLA XII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 29 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení se použije ode dne XXX. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I Baltické řeky s volně žijícími populacemi lososa Finsko - Simojoki Finsko/Švédsko - Tornionjoki/Torneälven Švédsko - Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan Estonsko - Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma Lotyšsko - Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka Lotyšsko/Litva - Barta/Bartuva Litva - Povodí řeky Nemunas (Zeimena) PŘÍLOHA II NEJNUTNĚJŠÍ ÚDAJE PRO OPRÁVNĚNÍ KE ZVLÁŠTNÍ ČINNOSTI 1. ÚDAJE O PLAVIDLE Název plavidla[17] Stát vlajky Přístav registrace (název a národní kód) Vnější označení Mezinárodní rádiová volací značka (IRCS[18]) 2. DRŽITEL OPRÁVNĚNÍ, VLASTNÍK PLAVIDLA A VELITEL[19] Jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby a jejich adresa 3. VLASTNOSTI PLAVIDLA Výkon motoru (kW)[20] Prostornost (GT) Celková délka 4. PODMÍNKY RYBOLOVU 1. Datum vydání: 2. Doba platnosti: 3. Podmínky oprávnění včetně případných druhů, oblasti rybolovu a lovného zařízení: PŘÍLOHA III VÝKAZ ÚLOVKŮ Každý dotčený členský stát vydá pro svá obslužná plavidla úřední formulář, který musí být vyplněn jako výkaz úlovků. Tento formulář musí obsahovat alespoň následující informace: a) referenční číslo oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18 tohoto nařízení, b) jméno fyzické osoby nebo název právnické osoby, která je držitelem oprávnění ke zvláštní činnosti vydaného v souladu s článkem 18 tohoto nařízení, c) jméno a podpis velitele obslužného plavidla, d) datum a čas vyplutí z přístavu a připlutí do přístavu a trvání rybolovného výjezdu, e) místo a čas vykládky při jednotlivých rybolovných výjezdech, f) zařízení používané pro rybolovné činnosti, g) množství vyložených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu, g) množství vyřazených ryb při jednotlivých rybolovných výjezdech dle druhu, i) oblast odlovu při jednotlivých rybolovných výjezdech vyjádřená pomocí statistických pravoúhelníků ICES. [1] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 368). [2] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1). [3] Úmluva o ochraně mořského prostředí Baltského moře z roku 1992 (platná od 17. ledna 2000). [4] Přijatý dne 15. listopadu 2007 v polském Krakově na mimořádném zasedání ministrů organizovaném Komisí na ochranu baltského mořského prostředí. [5] Zvláštní doporučení ICES z roku 2008, 8.3.3.3: Žádost určená ICES o doporučení pro řízení populací lososa v Baltském moři. [6] Finský výzkumný ústav pro volně žijící zvěř a rybolov, 2008. Analýza údajů na podporu vypracování akčního plánu pro populace lososa v Baltském moři, SI2.491891, FISH/2007/03 – Položka 6. [7] Zpráva z 31. plenárního zasedání Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství: (PLEN-09-02), 13. až 17. července 2009, Kodaň. [8] Úř. věst. C, 9.5.2008, s. 1. [9] Úř. věst. C, , s. . [10] Úř. věst. C, , s. . [11] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 63, 20.12.2006, s. 368). [12] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice ve znění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1). [13] Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1–2. [14] Úř. věst. L 223, 15.8.2006, s. 1–44. [15] Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1–50. [16] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [17] Pro plavidla, která mají název. [18] Pro plavidla, která jsou povinna mít IRCS. [19] Uveďte pro každou příslušnou osobu. [20] V souladu s nařízením (ES) č. 2930/86.