Nehmotná aktiva, jako jsou vynálezy, umělecká a kulturní tvorba, značky, software, know-how, obchodní postupy a údaje, jsou základními pilíři dnešního hospodářství. Za poslední dvě desetiletí se objem ročních investic do těchto „produktů duševního vlastnictví“ v EU zvýšil o 87 %, zatímco objem hmotných (nebytových) investic se zvýšil pouze o 30 %. Investice do nehmotných aktiv byly rovněž významně méně ovlivněny ekonomickou krizí v roce 2008.

Dovozy padělaného zboží a nedovolených napodobenin do EU dosahují výše 121 miliardy EUR, což představuje 6,8 % dovozu do EU v roce 2016 (v porovnání s 5 % dovozu do EU v roce 2013) . Každoročně to působí přímé ztráty obratu ve výši 50 miliard EUR a přímé ztráty 416 000 pracovních míst . Kybernetické krádeže obchodních tajemství v EU mají podle odhadů na svědomí ztráty ve výši 60 miliard EUR .

Po úspěšné reformě právních předpisů EU v oblasti ochranných známek zahájí Komise přezkum právních předpisů EU v oblasti ochrany průmyslových vzorů. Cílem je zlepšit přístupnost a cenovou dostupnost ochrany průmyslových vzorů v EU, zejména v ekosystémech výroby textilií, nábytku a elektroniky, a zajistit, aby režim ochrany průmyslových vzorů lépe podporoval přechod na digitální a ekologickou ekonomiku. Průmyslový vzor je to, co dělá výrobek přitažlivým, a dobře navržené výrobky dávají výrobcům významnou konkurenční výhodu. Výsledky nedávného hodnocení právních předpisů EU upravujících ochranu průmyslových vzorů ukazují, že ačkoli systémy průmyslových vzorů fungují v EU celkově dobře, existují zde stále některé nedostatky. Postupy registrace jsou zčásti zastaralé a v některých případech zahrnují zbytečnou administrativní zátěž. Ochrana nových forem průmyslových vzorů (např. animované průmyslové vzory, grafická uživatelská rozhraní) není dostatečně jasná. Problematická je rovněž nejasná oblast působnosti práv na průmyslové vzory, zejména s ohledem na rostoucí využívání 3D tisku nebo vymáhání práv na průmyslové vzory u zboží v tranzitu přes EU, které je porušuje. V důsledku jen částečné harmonizace ochrany průmyslových vzorů u součástí komponentů používaných na opravu složitých výrobků je pak hospodářsky významný trh s náhradními díly stále silně roztříštěný, což těžce narušuje hospodářskou soutěž a brzdí přechod k udržitelnější a ekologičtější ekonomice.

Evropa také potřebuje nový přístup ke způsobu ochrany zeměpisných označení. Zeměpisná označení jsou názvy výrobků souvisejících s přírodním prostředím a s know-how místních výrobců. Jsou součástí evropského kulturního dědictví a přispívají k sociální, environmentální a ekonomické udržitelnosti hospodářství venkova, někdy se také nazývají „venkovská práva duševního vlastnictví“. Zeměpisná označení mají velkou hospodářskou hodnotu v odvětví zemědělství. V roce 2017 dosáhly zemědělsko-potravinářské výrobky a nápoje, jejichž názvy jsou v EU chráněny jako zeměpisná označení, obratu na území EU ve výši 74,76 miliardy EUR, tedy 7 % z celkového obratu v evropském odvětví potravin a nápojů. Kromě toho představují zeměpisná označení 15,5 % celkového vývozu zemědělsko-potravinářských výrobků v EU, a to s vyšší prodejní prémií u chráněných názvů výrobků. Mají však stále nevyužitý potenciál. Stávající pravidla ochrany a vymáhání by mohla být přesnější a úloha členských států a Komise v procesu registrace by mohla být určena lépe. Navíc pro různé druhy zemědělských výrobků existují různé systémy zeměpisných označení. Na základě výsledků probíhajícího hodnocení bude Komise hledat způsoby, jak posílit, modernizovat, zjednodušit a lépe vymáhat zeměpisná označení pro zemědělské produkty, potraviny, vína a lihoviny.

V současné době má jen několik členských států zavedena pravidla zajišťující ochranu zeměpisných označení pro nezemědělské produkty (jako jsou rukodělné výrobky). Na úrovni EU v současné době neexistuje jednotný mechanismus pro tato nezemědělská zeměpisná označení, jež jsou často důležitou součástí místní identity, přitahují cestovní ruch a přispívají ke vzniku pracovních míst. Nedávná studie ukazuje, že harmonizovaný systém pro nezemědělské produkty by byl pro hospodářství EU přínosný. Pro spotřebitele by tyto výrobky byly lépe viditelné a byly by označeny jako autentické. Výrobcům by to mohlo pomoci udržet konkurenceschopnost, mohli by spolupracovat na nikových trzích a méně rozvinuté regiony by se tím posílily. Z těchto důvodů bude Komise v rámci celkové reformy systému zeměpisného označení na základě důkladného posouzení dopadů jejích potenciálních nákladů a přínosů zvažovat proveditelnost vytvoření účinného a transparentního systému ochrany zeměpisného označení v EU pro nezemědělské produkty. Rovněž by to EU umožnilo využívat všechny přínosy nabízené mezinárodním systémem označení původu a zeměpisných označení. Obecně by to znamenalo výhodu pro podporu uznávání zeměpisných označení EU na celém světě.

Systém odrůdových práv Společenství hraje také zásadní úlohu v hospodářství EU. Spolehlivý systém odrůdových práv povzbuzuje šlechtitele k vývoji nových odrůd, čímž přispívá k dosahování cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů udržitelného rozvoje stanovených OSN. Komise i nadále sleduje řádné uplatňování tohoto systému a usiluje o jeho další zlepšování tam, kde to bude potřeba . Hodnocení právních předpisů upravujících odrůdová práva Společenství z roku 2011 dospělo k závěru, že systém, který celkově funguje dobře, by měl být zachován, byť s některými pečlivě cílenými úpravami. Tento závěr podporují nedostatky zjištěné v poslední době, které by mohly být ve střednědobém výhledu po vyhodnocení řešeny v cílené revizi právních předpisů.

Kromě výše uvedených reforem Komise společně se zúčastněnými stranami a úřady na ochranu duševního vlastnictví prozkoumá využití nových technologií, jako je umělá inteligence a blockchain, k dalšímu zlepšení účinnosti našich systémů duševního vlastnictví. Nové technologie mohou totiž pomoci usnadnit ochranu duševního vlastnictví, zlepšit transparentnost, umožnit snadnější distribuci licenčních poplatků a účinněji řešit padělání a pirátství. Aby se prozkoumal celý potenciál nových technologií a podpořilo se jejich využívání, povzbudí Komise odvětvový dialog, který má sloužit k propagaci a doprovázet řadu probíhajících iniciativ v této oblasti.

Digitální revoluce navíc vyžaduje, abychom se zamysleli, jak a co má být chráněno. Technologie umělé inteligence vytvářejí nová díla a vynálezy. V některých případech, např. v kulturním odvětví, se používání inovativních strojů může stát normou. Tento vývoj nastoluje otázku, jaká ochrana má být poskytnuta výrobkům vytvořeným za pomoci technologií umělé inteligence. V Evropě i v mezinárodním měřítku probíhají diskuse o dopadu umělé inteligence na práva duševního vlastnictví (viz oddíl 6). Dnes zveřejněná studie zdůrazňuje potřebu rozlišovat mezi vynálezy a tvorbou vytvořenými za pomoci technologií umělé inteligence a vynálezy a tvorbou vytvořenými pouze technologiemi umělé inteligence. I když jsou vynálezy a tvorba vytvořené autonomně technologiemi umělé inteligence stále ještě záležitostí budoucnosti, zastává Komise názor, že systémy umělé inteligence by neměly být považovány za autory ani vynálezce. Dokládá to také stanovisko zastávané Evropským patentovým úřadem ve věci Dabus. Studie rovněž ukazuje, že současný rámec EU pro duševní vlastnictví a Evropská patentová úmluva se jeví jako obecně vhodné pro řešení výzev, které představují vynálezy a tvorba vzniklé za pomoci umělé inteligence. Přesto však zde zůstávají nedostatky v harmonizaci a prostor ke zlepšení. Je třeba je řešit, aby mohla v oblasti umělé inteligence vzkvétat evropská excelence. Jako první krok Komise zmapuje a zanalyzuje všechny záležitosti a zahájí diskuse se zúčastněnými stranami. Výše uvedený odvětvový dialog by mohl v této souvislosti nabídnout užitečné fórum.

Dále Komise zajistí jednotné a špičkové uplatňování pravidel, ve spolupráci s členskými státy a zúčastněnými stranami.

V oblasti autorských práv se Komise zaměřuje na podporu včasného a účinného provedení a zavádění dvou nově přijatých směrnic o modernizaci rámce autorského práva EU. Klíčová součást této práce se týká provádění článku 17 směrnice o autorském právu, který stanoví zvláštní právní režim pro používání obsahu chráněného autorským právem platformami pro sdílení obsahu nahraného uživatelem. Komise uskutečnila rozsáhlý dialog se zúčastněnými stranami, aby shromáždila názory příslušných zúčastněných stran na hlavní témata týkající se uplatňování tohoto článku. Po zohlednění výsledků dialogu Komise v brzké době vydá pokyny, které členským státům poskytnou podporu při provádění tohoto ustanovení. V souvislosti se stávajícím rámcem autorského práva EU pracuje Komise rovněž s řadou zpráv vyplývajících z konkrétních ustanovení, jako jsou např. ustanovení o změnách v několika nástrojích pro autorské právo EU, včetně směrnice o době ochrany, směrnice o kolektivní správě práv, tzv. směrnice „Marrákeš“ a nařízení o přenositelnosti.

Pro rychle se rozvíjející trh biotechnologií je klíčové uplatňování směrnice o biotechnologiích. Biotechnologické patenty nabízejí zásadní pobídky, ale měly by být vydávány za oprávněných okolností. Směrnice o biotechnologiích nabízí v tomto směru vyvážený rámec, jehož uplatňování i nadále Komise sleduje.

Aby se zlepšil způsob, jakým jsou práva duševního vlastnictví v EU chráněna, Komise: -podpoří rychlé spuštění systému jednotného patentu, aby vzniklo jedno správní místo pro ochranu a vymáhání patentových práv v celé EU (2021), -optimalizuje systém dodatkových ochranných osvědčení, aby byl transparentnější a účinnější (první čtvrtletí 2022), -modernizuje právní předpisy EU upravující průmyslové vzory, aby byly přístupnější a lépe podporovaly přechod na digitální a ekologickou ekonomiku (čtvrté čtvrtletí 2021), -posílí systém ochrany pro zeměpisná označení zemědělských produktů, aby byl účinnější, a na základě posouzení dopadů zváží, zda navrhne systém ochrany EU pro zeměpisná označení nezemědělských produktů (čtvrté čtvrtletí 2021), -vyhodnotí právní předpisy týkající se odrůd rostlin (čtvrté čtvrtletí 2022).

3.Podpora účinného využívání a zavádění duševního vlastnictví, zejména malými a středními podniky

Přestože mohou chytré strategie duševního vlastnictví působit jako katalyzátor růstu, evropští inovátoři a tvůrci často nevyužívají výhody duševního vlastnictví. To kriticky podkopává schopnost EU inovovat a posilovat odolnost v klíčových oblastech hospodářství. Evropa by měla dále využívat hodnotu znalostí, které naše podniky průběžně vytvářejí, vyvíjejí a sdílejí, tím, že jim pomůže aktivněji řídit tato aktiva a usnadní jim lepší přístup ke kapitálu a financování.

Aby toho dosáhla, podnikne Komise tyto kroky:

·V krátkodobém měřítku bude společně s úřadem EUIPO nabízet finanční podporu nebo poukazy na duševní vlastnictví pro malé a střední podniky, které byly postiženy krizí COVID-19, a pomůže jim tak řídit jejich portfolia duševního vlastnictví. Tento program s rozpočtem ve výši dvaceti milionů EUR na jeden rok by měl být zahájen od 1. ledna 2021 a poskytne částečné úhrady za zápis ochranných známek a průmyslových vzorů do rejstříku a za prověřování duševního vlastnictví (přezkum nehmotných aktiv společnosti odborníkem a úvodní poradenství, jak tato aktiva spravovat strategicky).

·Současně zahájí poradenství v oblasti duševního vlastnictví upravené podle konkrétních potřeb v rámci programu Horizont Evropa, které bude pomáhat inovativním podnikům v různých fázích procesu výzkumu a inovací. Rovněž prozkoumá možnosti, jak rozšířit poradenství v oblasti duševního vlastnictví i o další výzkumné a investiční programy EU, včetně poradenského centra v rámci programu InvestEU. U vybrané skupiny velmi inovativních podniků Komise zkombinuje strategické poradenství s finanční podporou, aby tyto podniky rozvíjely portfolia duševního vlastnictví .