Článek 5 nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu stanoví jeho cíle na úrovni EU. Na úrovni politiky jsou tyto cíle rozděleny na priority EU a specifické cíle, jak je stanoveno v článku 6 nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu. Každý členský stát provádějící Evropský námořní a rybářský fond navrhuje OP. OP řeší potřeby podpory daného členského státu výběrem z dostupného souboru 51 opatření. Za účelem zjištění svých potřeb analyzují členské státy své silné a slabé stránky, příležitosti a hrozby (analýza SWOT). Tato analýza jim umožňuje rozhodnout o vhodných opatřeních a jejich intenzitě. Členské státy rovněž vyberou vhodné ukazatele výsledků a výstupů a stanoví cílové hodnoty a milníky pro finanční ukazatele, ukazatele výstupů a výsledků. Ty slouží k monitorování pokroku a usnadňují hodnocení. OP schvaluje Komise. Během období provádění mohou členské státy své programy měnit, aby odrážely měnící se potřeby, a to po schválení programu Komisí.

Co nám může společný systém monitorování a hodnocení říci o Evropském námořním a rybářském fondu?

Aby bylo zajištěno, že členské státy budou společný systém monitorování a hodnocení důsledně uplatňovat, zřídila Komise oddělení technické podpory, známé jako nástroj pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury. Tuto podpůrnou službu zajišťoval po dobu sedmi let programového období externí dodavatel. Od řídících orgánů se shromažďovala zpětná vazba, zkušenosti a znalosti a společně s oddělením podpory nástroje pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury byly rozvíjeny. Pracovní dokumenty a zprávy vypracované nástrojem pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury jsou k dispozici na internetových stránkách Europa. Nástroj pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury pomáhal Komisi a členským státům při vývoji, provádění a analýze jednotlivých aspektů uvedených v této kapitole.

Každý z aspektů popsaných v oddíle 1 byl projednán s členskými státy na zasedáních skupiny odborníků Evropského námořního a rybářského fondu. Komise na těchto zasedáních vypracovala rámec nařízení v přenesené pravomoci a prováděcích nařízení, která podporují společný systém monitorování a hodnocení. Tento participativní přístup pokračoval po celé programové období a zapojil řídicí orgány do dalšího vývoje a posilování společného systému monitorování a hodnocení prostřednictvím sdílení osvědčených postupů a řešení společných problémů. To zajistilo společné vlastnictví a přijetí systému a pomohlo vyškolit a vybavit řídicí orgány a Komisi k provádění monitorování a hodnocení.

6)předběžná (ex ante) a následná (ex post) hodnocení a další hodnotící činnosti vztahující se k programům Evropského námořního a rybářského fondu a

d)zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací Evropského námořního a rybářského fondu, která se promítnou do rozhodovacího procesu.

·Nejspolehlivějším ukazatelem výstupů byl počet operací. Vnášel do programování a podávání zpráv jednoduchost, přičemž jej lze výrazně zlepšit kombinací s dalšími údaji na úrovni operací.

·Kontextové ukazatele jsou nezbytné pro analýzu SWOT a pro určení potřeb členských států. Jejich zahrnutí do podávání zpráv však nemělo žádnou hodnotu pro sledování pokroku.

Během provádění bylo nutné analyzovat, jak opatření Evropského námořního a rybářského fondu a povaha operací podporovaných v rámci jednotlivých opatření pomohla dosáhnout cílů SRP. Za tímto účelem byly na workshopech a s využitím technických odborných znalostí vypracovány ad hoc metody. Dostupnost podrobných údajů na úrovni operací tuto analýzu usnadnila. Bylo například zjištěno, že operace prováděné v rámci jedenácti opatření Evropského námořního a rybářského fondu (např. inovace podle článku 47, produktivní investice do akvakultury podle čl. 48 odst. 1 písm. a) až d) a f) až h) a akvakultura poskytující environmentální služby podle článku 54) pomohly dosáhnout cíle SRP, kterým je podpora rozvoje udržitelných činností v oblasti akvakultury. Tento typ analýzy ukázal jasnou hodnotu podrobných informací o každé operaci.

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1014/2014 vytvořilo vazbu mezi prioritami EU a společnými ukazateli výsledků. Provádění opatření členskými státy se promítá do ukazatelů výsledků. V oddíle 2.2 jsou podrobně popsány připomínky ke společným ukazatelům výsledků, které byly učiněny v průběhu provádění programu.

V některých případech bylo obtížné pracovat s rigidními vazbami mezi jednotlivými aspekty intervenční logiky Evropského námořního a rybářského fondu. Vazby mezi prioritami a opatřeními EU byly vytvořeny nařízením o Evropském námořním a rybářském fondu. Nařízení některá opatření formulovalo velmi úzce. Například rozdělilo produktivní investice do akvakultury do 11 kategorií. V praxi se ukázalo, že členské státy takto úzce vymezená opatření nevyužívají dobře. Dávaly přednost financování v rámci šířeji koncipovaných opatření, která se týkají stejných cílů.

Výroční zprávy o provádění poskytují informace o otázkách ovlivňujících provádění a výkonnost programu tím, že popisují vnitrostátní ekonomické a právní prostředí. To jsou důležité informace pro Komisi, aby mohla formulovat připomínky a spolupracovat s členskými státy na jejich konkrétních problémech s cílem zlepšit provádění. Zprávy poskytují podrobnosti o podpoře drobného pobřežního rybolovu, například o výměně nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů.

Co nám k provádění říká výroční zpráva o provádění?

Výroční zprávy o provádění jsou cenným zdrojem informací, zejména pokud jde o popis toho, jak se provádění programu vyvíjelo v průběhu programového období, co se podařilo a kde se vyskytly potíže a výzvy.

Podle článku 114 nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu a článku 50 nařízení o společných ustanoveních musí být Komisi každoročně do 31. května předána výroční zpráva o provádění každého programu. Výroční zprávy o provádění shrnují hlavní výsledky a problémy při provádění OP. Stejně jako v případě databáze Infosys se výroční zprávy o provádění týkají provádění do konce předchozího kalendářního roku. Komise a členské státy využívají přehled o provádění, který výroční zprávy o provádění poskytují, k přezkumu dosažených výsledků a k případným úpravám.

Článek 97 nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu vyžaduje, aby řídicí orgány předkládaly Komisi souhrnné údaje o operacích vybraných k financování. Tyto údaje, které se poskytují každoročně na konci března, zahrnují provádění do konce předchozího kalendářního roku. Stejně jako systémy podávání zpráv u dřívějších nástrojů financování (Finanční nástroj pro orientaci rybolovu a Evropský rybářský fond) je tento systém podávání zpráv obecně známý jako Infosys.

Co nám může Infosys říci o projektu?

V období 2014–2020 bylo zavedeno podávání zpráv podle čl. 97 odst. 1 nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu. To vedlo k získání výrazně lepších údajů, než byly údaje dostupné pro Evropský rybářský fond v předchozím období (2007–2014). Nějakou dobu však trvalo, než byly v jednotlivých členských státech vytvořeny kompatibilní a dostatečně spolehlivé systémy pro shrnutí údajů, například díky odhalení a odstranění chyb v jednotkách, jako je vykazování „EUR“ místo „tisíc EUR“. Oddělení podpory nástroje pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury vypracovalo několik pracovních dokumentů a podpůrných IT nástrojů, které pomohly systémy nastavit. Tyto nástroje byly navrženy tak, aby omezily chyby ve vykazování a zkrátily dobu potřebnou pro úpravu a finalizaci údajů před jejich použitím pro analýzu.

·V praxi bylo zjištěno, že společné ukazatele výsledků definované a určené pouze pro použití v rámci určitých opatření mohly být stejně dobře použitelné i v rámci jiných opatření. Zkušenosti z provádění ukázaly, že pružnější struktura by fungovala lépe.

2.5.Hodnocení

Členské státy prováděly předběžná hodnocení jako základ pro tvorbu programu. Tato hodnocení byla předložena Komisi spolu s OP. Komise vypracovala shrnutí předběžných hodnocení. Z tohoto shrnutí vyplynulo, že hlavním přínosem předběžného hodnocení byla podpora, kterou poskytlo při provádění analýz SWOT, určování specifických intervenčních potřeb programů a kvantifikaci cílových hodnot ukazatelů.

Součástí každého programu je také plán hodnocení, který zajistí pravidelné hodnocení a odpovídající následné kroky. Hodnocení by měla posoudit účinnost, účelnost a dopad Evropského námořního a rybářského fondu. Alespoň jednou během programového období by mělo být v rámci hodnocení posouzeno, jak podpora z Evropského námořního a rybářského fondu pomohla dosáhnout cílů každé priority EU. Tato hodnocení budou podkladem pro následné hodnocení Evropského námořního a rybářského fondu, které má být provedeno do konce roku 2024.

Nejčastějším typem hodnocení prováděným členskými státy jsou hodnocení procesů a postupů. Většina z nich byla strukturována tak, aby hodnotila účinnost a účelnost procesů na úrovni OP, a to podle specifického cíle a opatření. Mezi příklady provedených specifických hodnocení patří:

·hodnocení provádění komunitně vedeného místního rozvoje;

·analýza nákladů a přínosů programu vyřazování plavidel z provozu;

·hodnocení programu označování humrů;

·hodnocení programu udržitelného rybolovu;

·hodnocení recirkulačních akvakulturních systémů;

·posouzení dopadu odvětví modré ekonomiky a

·předběžné hodnocení používání finančních nástrojů.

Podle informací o hodnoceních poskytnutých ve výročních zprávách o provádění byly identifikovány tři hlavní výsledky:

·změny OP v souladu s připomínkami uvedenými v hodnoceních, většinou za účelem přerozdělení finančních prostředků z opatření, o která byl menší zájem, na opatření, o která je větší zájem;

·zjednodušení, zefektivnění a úprava vnitrostátních pravidel a postupů a

·rozvoj nápadů a návrhů programových struktur pro Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond.

Shrnutí hodnocení výročních zpráv o provádění a workshopy na podporu hodnocení a budování kapacit oddělení nástroje pro monitorování a hodnocení v oblasti rybolovu a akvakultury ukázaly, že kvalita a rozsah hodnocení se v jednotlivých členských státech značně liší. Kvalita a rozsah hodnocení hodně závisely na:

·organizaci řídicích orgánů a jejich efektivitě při dohledu nad vnitrostátním programem;

·úrovni odborných znalostí smluvních odborníků a

·stupni přípravy a odborných znalostí uplatněných na: