CS    CS CS 
 
CS 1   CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 27.10.2010 
KOM(2010) 1252 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterou se m ění směrnice 2000/25/ES, pokud jde o provád ěcí ustanovení týkající se 
traktorů uváděných na trh v rámci „p řechodného režimu“ 
 
 
 
Shrnutí posouzení dopad ů 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Tato zpráva je závazná pouze pro útva ry Komise, které se  podílely na její p řípravě, 
a nepředjímá kone čnou podobu žádného rozhodnutí, které Komise u činí. 
 
CS 2   CS 1. S OUVISLOSTI A  VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Směrnice o emisích z traktor ů č. 2000/25/ES1 upravuje výfukové emise (oxidu uhelnatého (CO), 
uhlovodík ů (HC), oxid ů dusíku (NO x) a částic) ze vzn ětových motor ů používaných 
v zemědělských a lesnických trak torech (dále jen „traktory“). Je pln ě v souladu se sm ěrnicí 
97/68/ES o emisích z nesilni čních pojízdných stroj ů, k níž byl v nedávné dob ě vypracován 
podobný návrh a zpráva o posouzení dopad ů. 
Směrnice č. 2000/25/ES pro r ůzné typy traktor ů stanovuje maximální povolené výfukové emise 
v závislosti na výkonu motoru. Krom ě toho sm ěrnice v několika etapách stanovuje postupn ě se 
zpřísňující limity, v četně lhůt pro jejich spln ění. Výrobci traktor ů musí při uvádění nových stroj ů 
na trh zajistit, aby motory v ni ch používané tyto limity spl ňovaly.  
Směrnicí č. 2005/13/ES2 byla původní sm ěrnice o traktorech zm ěněna a byla zavedena nyn ější 
etapa emisních limit ů pro většinu vzn ětových motor ů (označovaná jako etapa IIIA). Tyto limity 
budou nahrazeny p řísnějšími limity etapy III B, které budou postupn ě vstupovat v platnost 
v závislosti na kategorii výkonu a budou se týkat vozidel uvedených na trh od 1. ledna 2011. Od 
1. ledna 2010 b ěží lhůta pro schválení typu t ěchto motor ů. Vzhledem k tomu, že limity v etap ě IIIB 
jsou přísnější, bude stávající motory nutné upravit a p řekonstruovat, aby novým limit ům 
vyhovovaly. Tyto zm ěny se dotknou výrobc ů traktorů, kteří budou muset konstrukc i svých vozidel 
přizpůsobit upraveným motor ům. Jedná se o proces náro čný na čas i zdroje, p řičemž množství úsilí 
záleží do zna čné míry na tom, jaké úpravy je t řeba provést na motoru a na  karoserii traktoru, do 
něhož se motor má montovat. 
Směrnicí č. 2005/13/ES byl zaveden tzv. p řechodný režim, který má usnadnit p řechod z jedné 
emisní etapy do druhé. P řechodný režim výrobc ům traktorů umožňuje během jedné etapy emisních 
limitů uvádět na trh omezený po čet traktor ů se vznětovým motorem, které stále spl ňují pouze 
emisní limity z p ředchozí etapy. Výrobce má možnost uvést na trh bu ď 1) v každé kategorii 
výkonu omezený po čet traktor ů, který nep řevýší 20 % ro čního objemu prodeje daného výrobce 
(vypočteného jako pr ůměrný objem prodeje v EU za posledních 5 let), nebo 2) pevn ě daný 
maximální po čet traktorů stanovený sm ěrnicí. Druhá možnost byla zamýšlena pro menší podniky 
vyrábějící menší množství traktor ů. 
Cílem přechodného režimu je: 
• umožnit bezproblémové zapracování požadavk ů, které na traktory kladou nové motory. V ětšina 
výrobců traktorů nevyrábí vlastní motory, ale musí je nakupovat od výrobc ů motorů. Poté, co se 
výrobce motor ů přesvědčí, že vývoj motoru a za řízení na následné zpracování výfukových 
plynů3 proběhl uspokojiv ě a lze zahájit výrobu, m ůže výrobce traktor ů navázat zapracováním 
a optimalizací výsledk ů vývoje pro dané vozidlo a za řídit schválení typu. Jedná se o specifickou 
situaci vzhledem k to mu, že ostatní výrobci (v ětšinou silni čních) vozidel mohou vyvíjet 
a vyrábět vozidlo i motor zárove ň. 
• poskytnout výrobc ům traktor ů podmínky pro to, aby moh li vyvíjet a upravovat nejd říve 
traktory, kterých se prodává ve lké množství a u nichž je mén ě problémů, a poté využít nabyté 
                                                 
1 Úř. věst. L 173, 12.7.2000, s. 1 
2 Úř. věst. L 55, 1.3.2005, s. 35 
3 Přídavné za řízení namontované spolu s motore m, které chemicky nebo fyzikáln ě snižuje výfukové emise z motoru, než jsou vypušt ěny do 
ovzduší, nap ř. filtry částic pro vzn ětové motory, adsorp ční katalyzátory NO x nebo systémy selektivní katalytické redukce. 
 
CS 3   CS zkušenosti k úprav ě ostatních traktor ů vyráběných v menším množství pro specializované trhy. 
Úpravy ostatních traktor ů tak jsou mén ě nákladné. 
• při přechodu do další etapy zabránit p říliš velkým dopad ům u stroj ů vyráběných v malém 
množství, protože vývoj takových sérií obnáší pom ěrně vysoké fixní náklady. 
Směrnice o emisích z traktor ů č. 2000/25/ES byla vypracována pln ě v souladu se sm ěrnicí 
o emisích z nesilni čních pojízdných stroj ů a zavedla požadavky uvedené v této sm ěrnici speciáln ě 
pro traktory spadající do p ůsobnosti rámcové sm ěrnice č. 2003/37/ES, v četně etap IIIA, IIIB a IV, 
časového rámce a p řechodného režimu. Protože p ředpisy týkající se traktor ů jsou v souladu 
s předpisy pro nesilni ční pojízdné stroje, vychází text tohoto posouzení dopad ů z posouzení dopad ů 
pro nesilni ční pojízdné stroje. Obecn ě bylo obtížné získat specifické informace o traktorech. Zdroje 
jako EUROSTAT řadí traktory mezi „zem ědělské stroje“ a údaje o nich neuvád ějí zvlášť. 
Vzhledem k podobnostem mezi nesilni čními pojízdnými stroji a traktory, pokud jde o motory, je 
však možné použít n ěkteré údaje o nesilni čních pojízdných strojích. 
V čem spočívá problém? 
Technologický problém výrobc ů traktorů, stejně jako výrobc ů nesilničních pojízdných stroj ů, 
spočívá v tom, že p říští generace motor ů musí dosáhnout sní žení emisí pevných částic a NO x 
srovnatelného s p ředepsanými a uplat ňovanými limity pro silni ční vozidla a motory (nákladní 
automobily, autobusy atd.). To však se sou časnou technologií není možné. Aby mohly být na trh 
uváděny traktory s motory spl ňujícími limity etapy IIIB, je v tomto odv ětví zapotřebí další výzkum 
a technologický vývoj. 
V EU působí přibližně 40 výrobc ů traktorů (většina z nich spadá do 6 velkých skupin), kte ří 
vyrábějí řadu různých traktor ů, jež musí spl ňovat emisní limity stanovené sm ěrnicí, avšak motory 
vyrábí pouze n ěkolik velkých spole čností (přibližně 10 výrobc ů v EU a 20 na celém sv ětě). Jen 
velmi málo velkých výrobc ů traktorů vyrábí vlastní motory. Úpravu vozidel mohou výrobci 
traktorů provést až po dokon čení konfigurace motoru, protože tyto konstruk ční změny nelze 
provádět současně (výjimkou jsou výrobci traktor ů, kteří vyrábějí vlastní motory). Celkový obrat 
z výroby traktor ů měl podle informací od zástupc ů tohoto odv ětví v roce 2008 dosáhnout p řibližně 
8 miliard eur. S výrobou traktor ů přímo souvisí 24 000 pracovních míst  a dalších 10 000 je na ni 
napojeno nep římo. 
Vliv krize 
Od počátku roku 2009 na v ětšinu výrobc ů traktorů v EU neo čekávaně a tvrdě dopadá sv ětová 
finanční a hospodá řská krize. Propad odbytu zp ůsobil zna čný pokles p říjmů i kapitálu na 
financování výzkumu a vývoje nezbyt ného k tomu, aby traktory ve  všech kategoriích výkonu a pro 
všechna použití mohly být vybaveny motory spl ňujícími limity etapy IIIB ve lh ůtě stanovené 
směrnicí. Firmy u výdaj ů na výzkum a vývoj nastavu jí priority tak, aby nejd říve pokryly výrobky, 
které mají velký odbyt nebo se u nich velký odbyt o čekává. Tento odbyt pak podnik ům zajistí 
příjmy, které lze použít na výzkum a vývoj technických řešení pro menší specializované trhy.  
Evropský trh s traktory se za čal prudce propadat v prvním čtvrtletí roku 20094; za rok 2009 klesl 
objem prodeje v jednotkách o 20 % (180 000 v EU -15 za rok 2008. Pro EU-12 nejsou žádné údaje 
                                                 
4 Zdroj: Dopis sdružení CEMA a p řiložené Podklady k žádosti o zvýšení objemu v p řechodném režimu etapy IIIB z 20 % na 50 % ze dne 
14.7.2009, zaslané místop ředsedovi Komise G. Verheugenovi. Další informace o podílu na trhu obsahuje studie nazvané Analýza 
 
CS 4   CS k dispozici; pro všechny stroje by se m ohlo jednat o 15 %). Podle sdružení výrobc ů traktorů 
(CEMA) poklesl obrat v roce 2009 o 20–25 % oproti roku 2008. Jedná se o d ůsledek poklesu 
poptávky na navazujících trzích. V roce 2010 výrobci traktor ů očekávají pokles o dalších 5–10 %. 
Údaje z prvního čtvrtletí roku 2010 poukazují na pokles o 22 % oproti roku 2009.5 
Podnikům se ještě nepodařilo provést veškerý nutný výzkum a vývoj a situaci nyní zhoršuje dopad 
krize. Existuje nebezpe čí, že v roce 2011 nebudou na trhu k dispozici žádné  traktory spl ňující 
limity etapy IIIB nebo jich nebude dostatek. Zárove ň nebude možné uvést na trh dostatek traktor ů 
splňujících limity etapy IIIA. To by znamenalo, že st arší traktory budou muset být v provozu déle, 
což povede k nár ůstu znečištění a větším náklad ům na údržbu, výrobci m ohou vyhlásit úpadek 
nebo budou muset propoušt ět zaměstnance apod. 
2. M Á EU PRÁVO ZASAHOVAT ?  
Tento návrh má stejný právní základ jako sm ěrnice o emisích z traktor ů č. 2000/25/ES, a to článek 
114 Smlouvy o fungování Evropské unie. Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, protože 
změna směrnice je možná pouze na úrovni EU. Členské státy nemohou samostatn ě přijmout 
opatření týkající se emisních limit ů a souvisejících lh ůt. Opatření na úrovni EU je tedy nutné 
a vytváří přidanou hodnotu tím, že zachovává vnit řní trh s traktory. 
3. C ÍLE 
Obecným cílem  návrhu je zajistit hospodá řský rozvoj odv ětví výroby traktor ů a zachovat 
vysokou úrove ň ochrany životního prost ředí.  
Obecné, konkrétní a operativní cíle jsou uvedeny v tabulce níže. 
OBECNÉ  KONKRÉTNÍ  OPERATIVNÍ  
1. Zachovat 
fungování vnitřního trhu 
s traktory 
 1. Zachovat rovné podmínky pro 
výrobce traktor ů prosazením 
harmonizovaného regula čního rámce 
ve všech členských státech (a tak 
eliminovat nebezpe čí, že 
v jednotlivých členských státech budou 
existovat odchylky) 
2. Zabránit p ředvídatelnému zhoršení 
již tak dosti vážné hospodá řské situace 
v odvětví výroby traktor ů, kterou 
způsobila hospodá řská krize 
3. Zajistit, aby odv ětví dokázalo 
uspokojit poptávku po nových 
traktorech 1. Zavést hospodárné a v časné 
opatření, které výrobc ům v EU 
umožní pokra čovat v prodeji 
traktorů podle jednotných 
evropských pravidel a umožní uživatelům nahrazovat dosluhující 
traktory novými  
2. Umožnit výrobc ům traktorů 
vytváření zisku, který mohou použít 
na investice do výzkumu a vývoje nutného k tomu, aby splnili stanovené emisní limity  
                                                                                                                                                                 
konkurenceschopnosti strojírenství EU, s. 4, k dispozici na adrese: http://ec.europa.e u/enterprise/mechan_equipment/companalysi s-eu-
mechengin.pdf.  
5 Zdroj: CEMA, červen 2010. 
 
CS 5   CS 2. Chránit životní 
prostředí 
 1. Omezit riziko, že starší traktory 
působící větší znečištění (před etapou 
IIIA) nebude možné nahradit novějšími, ekologi čtějšími stroji, tzn. 
zajistit, aby nebyl ohrožen potenciál snižování zne čištění spočívající 
v náhradě dosluhujících traktor ů 
novými 
2. Nadále motivovat výrobce traktor ů, 
aby investovali do výzkumu a vývoje nutného k výrob ě ekologičtějších 
traktorů splňujících předpokládané 
budoucí emisní limity  1. Umožnit nahrazování starších 
traktorů s větší spotřebou paliva, 
které působí větší znečištění, 
ekologičtějšími, a to pomocí takové 
úpravy emisních požadavk ů, aby 
poptávka po nových traktorech byla uspokojována co nejekologi čtějšími 
modely  
2. Dát výrobc ům traktorů jasně 
najevo, že další snižování emisí je nutné a že nyn ější snižování emisí 
bude pokra čovat 
  
4. M OŽNÉ STRATEGIE  
Jako řešení problému se na bízejí tyto možnosti:  
Možnost 1 – nulová opat ření = referen ční scénář 
Ustanovení sou časného přechodného režimu z ůstanou zachována, tzn. na dále bude platit podíl 
20 % (nebo absolutní po čet motorů). 
Možnost 2 – poskytování státních p ůjček na nákup motor ů ze zásob v rámci tzv. období doprodeje 
V článku 4 sm ěrnice č. 2000/25/ES se uvádí, že u motor ů, jejichž datum výroby p ředchází 
uvedenému datu, lze uvedené lh ůty prodloužit o dva roky, p řičemž „uvedeným datem“ je mín ěn 
jeden z termín ů uvedených v odstavci 2 tohoto článku, po jehož uplynutí již  traktory nevyhovující 
požadavk ům nesmí být uvoln ěny do provozu. 
Podniky mohou b ěhem etapy IIIA vyráb ět motory a traktory a skladova t je na území EU. Výrobou 
těchto motor ů a traktor ů etapy IIIA se zajiš ťuje kontinuita provozu podnik ů a pokrývá se jimi 
poptávka z jiných zemí, které nemají tak p řísné emisní limity jako EU. Až bude zahájena 
etapa IIIB (od 1. ledna 2010 do 1. ledna 2013 v záv islosti na kategorii výkonu), mohou být tyto 
zásoby motor ů a traktor ů umísťovány na trh po dobu dvou let. Tato možnost p ředpokládá 
poskytování státních p ůjček výrobc ům traktorů na nákup motor ů etapy IIIA ze zásob.  
Možnost 3 – zavedení šrotovného  
Šrotovné by bylo formou dotace, která by už ivatele motivovala k nákupu nového traktoru 
s motorem etapy IIIB. 
V rámci této možnosti by majitel staršího traktoru p ůsobícího v ětší znečištění odvezl traktor 
k sešrotování (likvidace  – recyklace apod.). Ve řejný orgán členského státu by majiteli 
sešrotovaného trakto ru vyplatil jednorázovou částku. Tuto částku by majitel po doložení nákupu 
nového traktoru obdržel bankovním p řevodem nebo prost řednictvím da ňového systému. 
Možnost 4 – zavedení alternativních opat ření v rámci p řechodného režimu 
 
CS 6   CS V rámci této možnosti bude p ři přechodu z etapy IIIA na etapu IIIB poskytnuta v ětší flexibilita. Pro 
budoucí etapy se žádná další opat ření nepředpokládají. 
• Možnost 4.1 – zavedení odstup ňovaného procentního podílu v rámci p řechodného režimu 
Tato možnost spo čívá v zavedení r ůzného procentního podílu pro r ůzné kategorie traktor ů 
v závislosti na konkrétních problémech souvisejících s p řechodem z etapy IIIA na etapu IIIB, 
přičemž podobný p řístup by se uplatnil i na pevn ě stanovený po čet motorů. 
• Možnost 4.2 – zvýšení procentního podílu v rámci p řechodného režimu na 50 % 
Tato možnost spo čívá ve zvýšení procentního podílu u všech kategorií traktor ů z 20 % na 50 %. 
Pevně stanovený po čet motorů by se odpovídajícím zp ůsobem upravil. 
• Možnost 4.3 – zvýšení procentního podílu v rámci p řechodného režimu na 80 % 
Tato možnost spo čívá ve zvýšení procentního pod ílu u všech kategorií traktor ů z 20 % na 80%. 
Pevně stanovený po čet motorů by se odpovídajícím zp ůsobem upravil. 
• Možnost 4.4 – podmíne čné rozšíření přechodného režimu se sank čním mechanismem 
Aby se zachovala motivace k vyvíjení motor ů etapy IIIB, mohl by být  zaveden systém, kdy by 
využití vyššího podílu traktor ů etapy IIIA p ři přechodu z etapy IIIA na etapu IIIB zakládalo 
povinnost zaplatit o n ěkolik let pozd ěji penále. Tak by výrobci traktor ů byli i nadále motivováni 
k vyvíjení traktor ů s motory etapy IIIB a k navyšování podílu stroj ů z předchozí etapy jen o tolik, 
kolik nezbytn ě potřebují. Je t řeba, aby penále bylo stanoveno ve správné výši. 
• Možnost 4.5 – zavedení systému obchodování 
Pro přechodné období by bylo možné vyvinout sy stém podobný systému EU pro obchodování 
s emisemi. V rámci takového systému by firmy, které sv ůj podíl traktor ů etapy IIIA nevyužijí celý, 
mohly práva na n ěj prodávat firmám, které ho pot řebují navýšit. V rámci systému by bylo nutné 
zavést mechanismus prodeje flexibility (povolen ek) a systém pro jeho kontrolu. Cenu povolenky 
by určoval trh.  
Možnost 4.6 – nahrazení p řechodného režimu kombinací flex ibility pro výrobce traktor ů a systému 
ABT používaného v USA. 
Pro výrobce motor ů by bylo možné vytvo řit systém ABT, podobn ě jako v USA, a pro výrobce 
traktorů by platil p řechodný režim. 
5. P OSOUZENÍ DOPADU JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Strategie nulových opat ření by nevedla k dosažení stanovených cíl ů. Podniky by se v sou časné 
hospodářské situaci nadále potýkaly s problémy a nedokázaly by traktory p řipravit na etapu IIIB. 
Nebyly by tedy schopny uvést  na trh více traktor ů, než kolik odpovídá 20%  podílu v rámci 
přechodného režimu, a n ěkteré podniky by následkem toho zk rachovaly, což by vedlo k zániku 
pracovních míst. 
Zákazníci výrobc ů traktorů jsou nyní v d ůsledku hospodá řské situace p ři nákupu nových traktor ů 
mnohem opatrn ější. Uživatelé snižují investi ční náklady tím, že staré traktory používají déle 
 
CS 7   CS a nepořizují novější a ekologi čtější, což má krátkodob ě větší nepříznivý dopad na životní prost ředí. 
Musejí také platit více za údržbu, aby star é traktory udrželi v provozuschopném stavu. 
Systém půjček by bylo velice složité zavést v tak krátké dob ě, jak by bylo nutné vzhledem k tomu, 
že limity etapy IIIB budou v platnosti od roku 2011. Vytvo ření funkčního systému by trvalo p říliš 
dlouho na to, aby vyhov ěl bezprost ředním požadavk ům odvětví. Na zavedení a regulaci takového 
systému by byly zapot řebí další prost ředky z rozpo čtu EU / členských stát ů. Tento systém by navíc 
nepomohl firmám, které mají problémy s fi nancováním výzkumu a vývoje nutného k p řechodu na 
etapu IIIB. Firmy, které nejsou na etapu IIIB p řipraveny, by musely platit další výzkum a vývoj.  
Další možností, jak by výrobce mohl pokra čovat ve výrob ě, je nakupovat od výrobce motor ů 
motory ze zásob , aby mohl nadále pr odávat traktory spl ňující limity etapy IIIA. Aby se motor 
mohl používat i po skladování delším než 3 m ěsíce, vyžaduje zvláštní ošet ření6, které je časově 
náročné a nákladné a náklady na n ěj mohou dosáhnout až 5 % prodejní ceny motoru.  
Lze také namítnout, že pobídka vyráb ět více motor ů etapy IIIA by vedla k výrob ě velkého 
množství motor ů etapy IIIA místo k vývoji ekologi čtějších motor ů etapy IIIB; výrobce by 
odrazovala od inovace a vyvíjení traktor ů šetrnějších k životnímu prost ředí. Zavedením p ůjček na 
nákup motor ů etapy IIIA ze zásob by poklesla motiv ace konstruovat traktory vyhovující limit ům 
etapy IIIB, které mén ě poškozují životní prost ředí. Krom ě toho u této možnosti vyvstává problém 
s dodržováním p ředpisů EU o státní podpo ře. 
Zavedení šrotovného  by uživatele motivovalo k nákupu nových traktor ů s ekologi čtějšími motory 
etapy IIIB, pokud by zlikvidovali své staré traktory p ůsobící větší znečištění. Toto opat ření by 
podpořilo nákup traktor ů etapy IIIB a m ělo by pozitivní vliv na životní prost ředí. Výrobc ům 
traktorů by však nepomohlo s financováním výzkumu a vývoje nutného k tom u, aby mohli dodávat 
traktory etapy IIIB. Není jisté, zda by vyhlídka na systém šrotovného p řesvědčila banky k tomu, 
aby výrobc ům traktorů začaly poskytovat p ůjčky na výzkum a vývoj. Pokud by navíc členské státy 
zavedly šrotovné r ůzným způsobem, mohlo by to vést k rozt říštění vnitřního trhu a k narušení 
hospodářské soutěže. V každém p řípadě Komise neví o tom, že by n ěkterý členský stát zavedení 
šrotovného v tomto odv ětví plánoval.  
Zavedení odstupňovaného procentního podílu  v rámci p řechodného režimu pro r ůzné typy 
traktorů podle toho, jak vel ký problém u nich p ředstavuje p řechod z etapy IIIA na etapu IIIB, není 
proveditelné, protože neexistu je zvláštní soupis traktor ů v jednotlivých kate goriích ani vhodný 
systém ke sledování objemu prodeje. 
Při zvyšování procentního podílu u všech traktor ů na 50 %  a odpovídajícím zvyšování pevn ě 
stanoveného po čtu je třeba vzít v úvahu environmen tální, sociální a hospodá řské dopady. Dopady 
všech nesilni čních pojízdných stroj ů na životní prost ředí byly stanoveny v rámci posouzení dopadu 
přechodného režimu pro nesilni ční pojízdné stroje na základ ě externích náklad ů na vypo čítané 
emise. Protože v databázích ú řadu EUROSTAT a databázích s ouvisejících se životním prost ředím 
chybí údaje specificky pro trakto ry, není možné poskytnout konkrétn ější informace pouze 
o traktorech. Charakter dopadu na životní prost ředí je však u traktor ů podobný jako u všech 
nesilničních pojízdných stroj ů. 
                                                 
6 Pokud se motor vyrábí na sklad, napouští se speciálním olejem. P ři montáži do traktoru se olej musí vym ěnit za jiný zvláštní olej a motor 
potom musí se zvláštním palivem n ěkolik hodin b ěžet. Poté se olej musí znovu vym ěnit za běžný olej a motor musí po ur čitou dobu b ěžet 
s běžným palivem – teprve pak je p řipraven a je bezpe čné ho prodávat. Pot řebný čas a náklady závisí na velikosti motoru a na jeho 
výkonu. 
 
CS 8   CS Environmentální náklady p ředstavují náklady vzniklé v d ůsledku dalších emisí z motor ů 
zařazených do upraveného p řechodného režimu s 50% podílem starších motor ů, oproti sou časnému 
režimu s 20% podílem. 
Podle použité metodiky založené na čisté současné hodnot ě dosahují environmentální náklady 
režimu s 50% podílem pro jednotlivé druhy zne čišťujících látek následu jících hodnot v porovnání 
se současným režimem s 20% podílem. 
Znečišťující látka  režim s 50% podílem – 
všechny nesilni ční pojízdné 
stroje režim s 50% podílem – 
traktory 
částice  200 80 – 90  
NO x 350 130 – 150  
Celkem  550 210 – 240  
 
Tyto údaje (v milionech eur) p ředstavují celkové náklady za období 2008–2030, pro toto posouzení 
dopadu však byl p řínos počítán za období t ří let, kterého se týká pr ůvodní návrh. Údaje pro traktory 
vycházejí z p ředpokladu, že traktory se budou na zne čištění podílet i nadále stejnou m ěrou. 
Odhadovaný dopad rozší řeného přechodného režimu je v prvním roce 0,3 % veškerých emisí 
(pevných částic i NO x) ze všech nesilni čních pojízdných stroj ů v provozu. 
Na druhou stranu by rozší ření přechodného režimu výrobc ům umožnilo nadále traktory prodávat 
a vytvářet tak zisk, který mohou použít na financování vý zkumu a vývoje traktor ů etapy IIIB. 
Podobně jako u posouzení dopad ů pro nesilni ční pojízdné stroje se o čekává, že hospodá řský přínos 
bude větší než poškození životního prost ředí.  
Jako alternativa k p řechodnému režimu s 50% podílem by se  dala zvažovat možnost odložit 
zahájení etapy IIIB do zahájení etapy IV. V d ůsledku toho by se ú činek 90% snížení limit ů pro 
pevné částice zpozdil o t ři roky. Komise také zastává názor,  že podobné zvýšení podílu traktor ů 
z předchozí etapy by se nem ělo zvažovat p ři zavádění etapy IV. Jak již bylo zmín ěno dříve, 
výzkum a vývoj v etap ě IIIB by m ěl zaručit, že takové opat ření nebude zapot řebí. Komise o tom 
bude zainteresované subjekty informovat. 
Zvýšení procentního podílu v rámci p řechodného režimu u všech traktor ů na 80 %  
a odpovídající zvýšení pevn ě stanoveného po čtu podobn ě jako u možnosti 4.2, s t ěmito rozdíly: 
zvýšení na 80 % by nebylo v souladu s návrhem pro nesilni ční pojízdné stroje (50 %); podíl by se 
nyní více blížil systému z USA, ale základe m by byl stále systém EU; vznikla by v ětší škoda na 
životním prost ředí, přičemž zástupci odv ětví uvedli, že tak vysoký podíl k tomu, aby vyhov ěli 
požadavk ům stanoveným sm ěrnicí, nepot řebují. 
Využití přechodného režimu se sank čním mechanismem  by omezilo obavy z narušení 
hospodářské sout ěže v případě rozšířeného přechodného režimu. Nejsou však k dispozici 
informace o tom, zda traktory spl ňují předepsané požadavky, což by výrazn ě zatížilo p říslušné 
orgány členských stát ů, a z tohoto d ůvodu je tato možnost prakticky neproveditelná; p říprava 
a zavádění takového mechanismu by s sebou navíc ne sly náklady (na oznamování a sledování) 
nepřiměřené přínosu, který by jeho zavedení m ělo. 
Systém obchodování s podílem traktor ů z předchozí etapy , kdy by si firmy mohly kupovat další 
podíl od firem, které by ho nepot řebovaly, by byl silnou motivací k tomu, aby firmy za čaly 
 
CS 9   CS splňovat nové emisní limity co nejd říve. Zavád ění tak složitého systému na krátkou dobu by však 
bylo nepřiměřené očekávaným p řínosům.  
Za proveditelný se z výše popsaných d ůvodů nepovažuje ani systém ABT ; již ho odmítla Rada 
i Parlament.  
Porovnání uvedených možností  
 Efektivita  Účelnost  Soudržnost  Proveditelnost  
Možnost 1 – 
referenční Neefektivní  Neúčelná Částečně 
soudržná  Proveditelná  
Možnost 2 – 
poskytování státních 
půjček na zásoby motor ů 
etapy IIIA  Částečně 
efektivní  Neúčelná Nesoudržná  Proveditelná, 
pokud budou 
souhlasit členské 
státy 
Možnost 3 – 
šrotovné v členských 
státech  Částečně 
efektivní  Neúčelná Částečně 
soudržná  Neproveditelná  
Možnost 4.1 – 
odstupňovaný podíl  Efektivní  Účelná Soudržná  Neproveditelná  
Možnost 4.2 – 
50% podíl  Efektivní  Účelná Soudržná  Proveditelná  
Možnost 4.3 –  
80% podíl  Efektivní pouze 
u cíle 1  Neúčelná kvůli 
nepříznivému 
vlivu na 
životní 
prostředí Soudržná 
s politikou 
v oblasti 
životního 
prostředí Proveditelná  
Možnost 4.4 – 
sankční mechanismus  Efektivní  Neúčelná Soudržná  Neproveditelná  
Možnost 4.5 – 
systém obchodování  Efektivní  Částečně 
účelná Soudržná  Neproveditelná  
Možnost 4.6 – 
systém ABT  Efektivní  Částečně 
účelná Soudržná  Neproveditelná  
 
5.1. Záv ěr  
Na základ ě výše uvedené analýzy lze konstatovat, že nejvhodn ějším opat řením, které zajistí 
dosažení cíl ů dané politiky, je rozší ření podílu v rámci p řechodného režimu na 50 %.  
 
CS 10   CS 6. K ONTROLA A  HODNOCENÍ  
Posouzení dopad ů rozšířeného přechodného režimu po jeho zavedení a dokon čení bude vycházet 
z informací od zástupc ů odvětví a od členských stát ů, které již vyžaduje sm ěrnice č. 2000/25/ES. 
Neočekává se tak, že by výrobc ům nebo orgán ům členských stát ů vzrostly náklady. 
Hlavní ukazatele pro posouzení efektivity tohoto návrhu by mohly zahrnovat využívání 
přechodného režimu do konce roku 2013, zm ěny v počtu podnik ů, které ukon čí svou činnost, 
a změny v emisích NO x a částic z traktor ů. 
Komise má v plánu zhodnotit dopad revidovaného p řechodného režimu na konci období 
stanoveného v pr ůvodním návrhu, tzn. v roce 2014, a ze získaných výsledk ů vyvodit nezbytné 
závěry.