Návrh nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti {SEK(2008) 2098} {SEK(2008) 2099} /* KOM/2008/0396 konečném znení - CNS 2008/0130 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 25.6.2008 KOM(2008) 396 v konečném znění 2008/0130 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o statutu evropské soukromé společnosti (předložená Komisí) {SEK(2008) 2098}{SEK(2008) 2099} DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti Sdělení Komise o jednotném trhu pro Evropu ve 21. století[1] zdůrazňuje potřebu neustálého zlepšování rámcových podmínek pro podniky na jednotném trhu. Malé a střední podniky tvoří více než 99 % společností v Evropské unii, ale jen 8 % z nich se zabývá přeshraničním obchodem a 5 % má dceřiné společnosti nebo společné podniky v zahraničí. Třebaže se zakládání podniků v celé EU v posledních letech stalo snazším, je třeba dále zlepšovat přístup malých a středních podniků na jednotný trh, usnadňovat jejich růst a umožňovat jim rozvíjet svůj podnikatelský potenciál. Statut evropské soukromé společnosti (Societas Privata Europaea) je součástí balíčku opatření určeného na pomoc malým a středním podnikům a označovaného jako akt o drobném podnikání pro Evropu. Cílem aktu o drobném podnikání je usnadnit malým a středním podnikům podnikání na jednotném trhu, a tudíž zlepšit jejich tržní výkonnost. SPE je jednou z prioritních iniciativ pracovního programu Komise na rok 2008[2]. 2. Cíle návrhu Iniciativa vytváří novou evropskou právní formu, která má posílit konkurenceschopnost malých a středních podniků usnadněním jejich zakládání a činnosti na jednotném trhu. Ze statutu mohou mít zároveň prospěch větší společnosti a skupiny. Návrh statutu evropské soukromé společnosti je přizpůsoben specifickým potřebám malých a středních podniků. Umožňuje podnikatelům zakládat SPE na základě stejných, jednoduchých a pružných ustanovení práva společností ve všech členských státech. Cílem návrhu je rovněž snížit náklady na dodržování předpisů při vytváření a činnosti podniků, které vyplývají z rozdílů mezi vnitrostátními předpisy pro zakládání i činnost společností. Návrh neupravuje věci související s pracovním právem, daňovým právem, účetnictvím nebo úpadkem SPE. Nezabývá se ani smluvními právy a povinnostmi SPE, ani právy a povinnostmi jejích společníků s výjimkou těch, které vyplývají ze stanov SPE. Tyto věci se budou i nadále řídit vnitrostátním právem a popřípadě stávajícími právními nástroji Společenství. Volba SPE jako právní formy k podnikání v EU by měla být z daňového hlediska neutrální. Proto je důležité zajistit stejné daňové zacházení s SPE jako s obdobnými vnitrostátními právními formami. Za tímto účelem hodlá Evropská komise na podzim 2008 zahájit diskuse s členskými státy o předložení návrhu na rozšíření oblasti působnosti směrnice týkající se mateřských a dceřiných společností (90/435/EHS)[3], směrnice o fúzích (90/434/EHS)[4] a směrnice o úrocích a licenčních poplatcích (2003/49/ES)[5] na evropskou soukromou společnost. Cílem Komise je zajistit, aby tato opatření byla zavedena a aby malé a střední podniky z nich měly prospěch od zahájení své činnosti. 3. Právní základ Návrh vychází z článku 308 Smlouvy o ES. Toto ustanovení poskytuje právní základ pro činnost EU k dosažení cílů Společenství v případě, že ve Smlouvě o ES neexistuje specifický právní základ. Článek 308 je právním základem stávajících forem evropských společností, tj. evropské společnosti, evropského hospodářského zájmového sdružení a evropské družstevní společnosti. 4. Subsidiarita a proporcionalita Cílem návrhu je učinit jednotný trh přístupnějším pro malé a střední podniky tím, že jim poskytne nástroj, který usnadňuje rozšiřování jejich činností do dalších členských států. Návrh však na vytvoření SPE nevztahuje požadavek přeshraničního prvku (např. společníků z různých členských států nebo doložení přeshraniční činnosti). Podnikatelé v praxi obvykle zakládají podniky ve svém členském státě dříve, než svou činnost rozšiřují do dalších zemí. Úvodní požadavek přeshraničního prvku by proto významně omezil potenciál tohoto nástroje. Požadavek na přeshraniční prvek lze kromě toho snadno obejít a jeho sledování a vynucování by nadměrně zatížilo členské státy. Činnost na úrovni EU je nezbytná, aby malé a střední podniky mohly používat stejnou formu společnosti v celé EU. Tohoto cíle nemohou dosáhnout členské státy samotné. I kdyby se všech 27 členských států zavázalo, že učiní své právo společností příznivějším pro podnikání, malé a střední podniky by se i tak potýkaly se změtí 27 vnitrostátních režimů. Díky tomu, že by SPE nabídla malým a středním podnikům druh společnosti, který je jednotný a právně jistý, a přitom pružný, byla by nejúčinnějším a cíleným prostředkem k dosažení výše uvedeného cíle. Alternativním prostředkem k dosažení stejného cíle by byla harmonizace alespoň základních ustanovení vnitrostátních režimů práva společností použitelných na společnosti s ručením omezeným. Toto řešení by znamenalo významné a pravděpodobně neúměrné narušení právních předpisů členských států. Tento návrh v protikladu k harmonizaci ponechává vnitrostátní právo převážně nedotčené. Poskytuje malým a středním podnikům alternativní formu, která by existovala souběžně s vnitrostátními formami společností. Vytvoření nové evropské právní formy vyžaduje právní nástroj, který je použitelný přímo, tj. nařízení. Ani doporučení, ani směrnice by nevedly k jednotnému režimu, který je použitelný ve všech členských státech. 5. Konzultace zúčastněných stran Statut evropské soukromé společnosti byl původně vypracován podnikatelskými a akademickými kruhy v 90. letech a časem získal širší podporu ze strany odvětvových organizací a Evropského hospodářského a sociálního výboru[6]. V akčním plánu týkajícím se modernizace práva společností a efektivnějšího řízení podniků[7] na roky 2003 až 2009 byl statut evropské soukromé společnosti uveden jako možné opatření. Veřejná konzultace o budoucích prioritách Komise v oblasti práva společností a řízení podniků v roce 2006 tuto podporu potvrdila[8]. V červnu 2006 Výbor pro právní záležitosti Evropského parlamentu uspořádal veřejné slyšení k SPE a vypracoval návrh zprávy z vlastního podnětu a usnesení vyzývající Evropskou komisi, aby do konce roku 2007 předložila návrh SPE[9]. Parlament opětovně vyjádřil svou podporu iniciativě a pevně se k ní přihlásil v usnesení ze dne 25. října 2007[10]. Vzhledem ke svému velkému zájmu o tento návrh by Parlament měl být od počátku úzce zapojen do práce na SPE. V červenci 2007 generální ředitelství pro vnitřní trh a služby zahájilo specifickou veřejnou konzultaci týkající se SPE. Kromě toho bylo prostřednictvím Evropského podnikatelského konzultačního panelu[11] provedeno zjišťování mezi společnostmi ve 27 členských státech. Dne 10. března Komise uspořádala konferenci o SPE. Poradní skupina Evropské komise pro řízení podniků a právo společností[12] poskytla informace o posouzení dopadů a rady týkající se podstaty statutu SPE. Tato skupina také připravuje návrh příkladů ustanovení stanov SPE, který bude zpřístupněn s cílem usnadnit porozumění návrhu statutu. 6. Posouzení dopadů Nedávná zjišťování[13] a veřejné konzultace ukazují, že i přes svůj silný potenciál se malé a střední podniky potýkají s právními a správními překážkami, které brání jejich rozvoji na jednotném trhu. Třebaže právní a správní překážky mají vliv na všechny společnosti, které chtějí rozšiřovat svou činnost do jiných zemí, tyto překážky jsou poměrně větší pro menší společnosti, které jsou hůře vybaveny finančními a lidských zdroji. Potíže, s nimiž se podniky potýkají v důsledku různorodosti forem společností, spočívají v zásadě v nákladech na dodržování předpisů při zakládání společnosti (např. požadavek na povinný minimální základní kapitál, poplatky za zápis do rejstříku a notářské poplatky a náklady na odborné právní poradenství) a v potížích a nákladech na dodržování předpisů spojených s činností společnosti , které prodražují každodenní činnost zahraničních dceřiných společností ve srovnání s domácími dceřinými společnostmi. Přeshraničnímu rozvoji malých a středních podniků rovněž brání nedostatečná důvěra v určité formy zahraničních společností v jiných členských státech. Tento problém se týká hlavně méně známých forem společností. Posouzení dopadů zkoumá čtyři možnosti politiky na vysoké úrovni: - Nedělat nic a spoléhat se na stávající právní předpisy a judikaturu: navzdory úsilí urychlit a usnadnit zakládání společností v celé EU se malé a střední podniky musí potýkat s 27 režimy práva společností. - Snažit se harmonizovat právo společností členských států: pro významné snížení nákladů na zakládání a činnost společností ve všech členských státech by byl nezbytný vysoký stupeň harmonizace vnitrostátních režimů. Velké změny ve vnitrostátních právních předpisech, které by tento přístup vyžadoval, by však nebyly nezbytně úměrné cíli návrhu. - Zlepšit statut evropské společnosti (ES) a přizpůsobit jej potřebám malých a středních podniků: zpřístupnění statutu evropské společnosti malým a středním podnikům by vyžadovalo významné změny. Tato možnost by vyžadovala důkladné úpravy a opětovné projednání nařízení o statutu evropské společnosti dříve, než bude zhodnoceno v roce 2008/2009. - Navrhnout statut SPE pro malé a střední podniky: vytvoření nové evropské právní formy zaměřené na malé a střední podniky nejlépe řeší výše uvedené problémy tím, že nabízí formu společnosti s jednotnými pravidly o zakládání v celé EU, pružnost ve vnitřní organizaci, a tak snižuje náklady. Malým a středním podnikům by rovněž nabídlo evropskou značku, a tak usnadnilo přeshraniční podnikání. 7. Vysvětlení návrhu Kapitola I: Obecná ustanovení Obecná ustanovení vymezují hlavní znaky SPE . SPE je společnost, která má právní subjektivitu a základní kapitál. Je to společnost s ručením omezeným, tj. její společníci ručí jen do výše částky, kterou upsali. Jelikož SPE je soukromá společnost, obchodní podíly SPE nesmí být veřejně nabízeny ani veřejně obchodovány. Založení SPE není nijak omezeno. Může ji založit jeden nebo více zakladatelů, fyzických osob a/nebo společností nebo podniků ve smyslu článku 48 Smlouvy o ES. Založení SPE se kromě toho mohou zúčastnit SE, evropská družstevní společnost, evropské hospodářské zájmové sdružení nebo jiná SPE. Pokud jde o oblast působnosti statutu a jeho rozhraní s vnitrostátním právem, toto nařízení stanoví, že: 1. SPE se řídí především přímo použitelnými závaznými ustanoveními tohoto nařízení. Tato pravidla usnadňují založení a zajišťují nezbytnou jednotnost SPE v EU. 2. Nařízení požaduje řadu věcí, zejména aby byla vnitřní organizace SPE upravena ve stanovách (příloha I). Aby byla zajištěna pružnost, mají společníci volnost při rozhodování, jak tyto otázky upravit, pouze s výhradou pravidel stanovených tímto nařízením. 3. Ve věcech, na které se vztahuje statut SPE, je vnitrostátní právo společností příslušné, pouze pokud je to uvedeno v tomto nařízení. Na ustanovení, jejichž zahrnutí do stanov požaduje nebo umožňuje příloha I, se nevztahuje vnitrostátní právo. Oblast působnosti pravidel EU je vymezena ustanoveními tohoto nařízení a seznamem věcí v příloze I, na které se musí vztahovat stanovy. Návrh neobsahuje obecná ustanovení, která se použijí v případě, že se stanovy nevztahují na věci uvedené v příloze I. Vnitrostátní právo však musí stanovit sankce za takové opominutí nebo jiné porušení nařízení. Vnitrostátním právem se řídí věci, na které se nevztahuje nařízení ani stanovy SPE, jak je stanoveno v příloze I. Je tomu tak zejména u záležitostí neuvedených v příloze I nebo v oblastech, které jsou mimo oblast působnosti práva společností jako takového (např. pracovní, insolvenční nebo daňové právo). Příslušným použitelným právem je právo, které se vztahuje na společnosti s ručením omezeným, členského státu, v němž má SPE své sídlo. Členské státy sdělí název příslušné formy společnosti Komisi. Kapitola II: Založení Nařízení neomezuje způsob, jakým lze SPE vytvořit. SPE lze založit ex nihilo v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Lze ji rovněž vytvořit přeměnou nebo rozdělením stávající společnosti anebo fúzí stávajících společností. Společnost jakékoli formy existující podle vnitrostátního práva (soukromá nebo veřejná, s právní subjektivitou nebo bez ní) se může stát SPE v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva. Založení SPE se může zúčastnit rovněž SE nebo jiná SPE. Za firmou evropské soukromé společnosti se uvádí zkratka „SPE“. SPE musí mít sídlo a ústřední správu nebo hlavní provozovnu na území členských států. V souladu s rozsudkem Evropského soudního dvora ve věci Centros[14] však SPE můře zřídit své sídlo a ústřední správu nebo hlavní provozovnu v různých členských státech. Společníci mohou rovněž rozhodnout o přemístění sídla společnosti do jiného členského státu. Nařízení nezavádí specifický postup pro zápis SPE do rejstříku, nýbrž vychází z ustanovení první směrnice o právu společností (68/151/EHS), přičemž stanoví jisté požadavky, aby bylo založení SPE snadnější a levnější. Za prvé, musí být možné požádat o zápis SPE do rejstříku elektronickými prostředky. Za druhé, nařízení obsahuje uzavřený seznam listin a údajů, které mohou členské státy požadovat pro zápis SPE do rejstříku. V rejstříku musí být zapsány rovněž změny v listinách a údajích. Návrh stanoví jedinou kontrolu souladu s právem při zápisu SPE do rejstříku, a to buď kontrolu souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu, nebo jejich ověření notářem. Od zakladatelů SPE nesmí být požadováno, aby splnili obě podmínky. Kapitola III: Obchodní podíly Nařízení umožňuje společníkům vysoký stupeň volnosti při určování věcí souvisejících s obchodními podíly , zejména práv a povinností spojených s obchodními podíly. SPE může vydat kmenové nebo prioritní obchodní podíly. Omezení se použijí pouze v případě, že jsou nezbytná v zájmu třetích osob nebo menšinových společníků. Všechny obchodní podíly musí být zapsány v seznamu společníků sestaveném a vedeném řídícím orgánem SPE. Seznam slouží jako důkaz obchodního podílu, není-li prokázán opak. Do seznamu mohou na požádání nahlédnout společníci nebo třetí strany. Podmínky převodu obchodních podílů musí být upraveny ve stanovách. Jakékoli nové omezení nebo zákaz převodu vyžaduje rozhodnutí na základě kvalifikované většiny (článek 27). Za účelem ochrany zájmů menšinových společníků vyžaduje toto rozhodnutí souhlas každého společníka, jehož se omezení nebo zákaz týká. Nařízení nezajišťuje společníkům právo vytěsnit menšinové společníky. Nestanoví ani povinnost většinového společníka nebo SPE odkoupit obchodní podíl menšinového společníka ( právo na odkoupení ). Taková ustanovení mohou být obsažena ve stanovách. Nařízení však za specifických podmínek umožňuje jak vyloučení, tak vystoupení společníka. Kapitola IV: Kapitál Aby bylo usnadněno zakládání nových podniků, nařízení stanoví požadavek na minimální základní kapitál na 1 EUR. Návrh se odchyluje od tradičního přístupu, který považuje požadavek na vysoký minimální základní kapitál za prostředek na ochranu věřitelů. Studie prokazují, že věřitelé dnes uplatňují spíše jiné hlediska než hledisko základního kapitálu, např. hledisko peněžního toku, která jsou důležitější pro platební schopnost. Jednatelé-společníci malých společností často nabízejí svým věřitelům (např. bankám) osobní záruky a dodavatelé rovněž používají jiné způsoby, jak zajistit své pohledávky, např. tím, že vlastnictví zboží přechází na jinou osobu až po zaplacení. Společnosti mají kromě toho různé potřeby kapitálu v závislosti na své činnosti, a tedy je nemožné určit kapitál přiměřený pro všechny společnosti. Společníci společnosti mají nejlepší předpoklady k určení, jaké má jejich podniky potřeby kapitálu. Nařízení neomezuje právo zakládajících společníků rozhodnout, jaký druh protiplnění se má poskytnout za obchodní podíly po vytvoření SPE nebo zvýšení kapitálu. Stanovy proto musí stanovit, zda zakladatelé musí poskytnout peněžité nebo nepeněžité protiplnění. Mají volnost rozhodnout, jaký majetek, práva, služby atd. přijímají jako protiplnění za obchodní podíly a kdy musí být toto protiplnění splaceno nebo předáno. Stanovy rovněž musí stanovit, zda je potřebné ocenění nepeněžitého protiplnění znalcem, nebo nikoli. Společníci ručí do výše svých vkladů v souladu s ustanoveními vnitrostátního práva. Nařízení obsahuje jednotná pravidla týkající se plnění ve prospěch společníků (např. dividend, odkoupení vlastních obchodních podílů SPE, vzniku dluhu) z aktiv SPE. Plnění lze poskytnout pouze v případě, že SPE splňuje rozvahovou zkoušku, tj. po poskytnutí plnění její aktiva zcela kryjí její závazky. Návrh nevymezuje „aktiva“ a „závazky“, v tomto ohledu se použijí příslušné účetní právní předpisy (tj. čtvrtá směrnice (78/660/EHS) nebo nařízení (ES) č. 1606/2002). Jelikož požadavek provádět zkoušku platební schopnosti týkající se plnění ve prospěch společníků v současnosti existuje jen v nemnohých členských zemích, návrh jej pro SPE nečiní závazným. Výslovně však umožňuje společníkům, aby zkoušku platební schopnosti stanovili ve stanovách kromě rozvahové zkoušky, kterou vyžaduje nařízení. Pokud společníci požadují, aby před poskytnutím plnění řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti, společníci musí rovněž vymezit související požadavky (např. důvody a kritéria) a osvědčení má být zveřejněno. Návrh nebrání SPE v nabytí vlastních obchodních podílů za jistých podmínek, aby byly chráněna aktiva společnosti. Před nabytím vlastních obchodních podílů musí SPE provést rozvahovou zkoušku a, je-li stanovena ve stanovách, zkoušku platební schopnosti. O nabytí rozhodují společníci. Nepeněžitá práva spojená s příslušnými obchodními podíly (zejména hlasovací a předkupní práva) budou pozastavena. Dodatečné podmínky a další omezení lze stanovit ve stanovách. Kapitola V: Organizace SPE Společníci SPE mají vysoký stupeň volnosti při určování vnitřní organizace SPE s výhradou tohoto nařízení. Článek 27 stanoví nevyčerpávající seznam rozhodnutí, která musí společníci přijmout . Stanovy musí stanovit požadovanou většinu a usnášeníschopnost pro hlasování s výhradou článku 27, který stanoví, že některá z uvedených rozhodnutí vyžadují kvalifikovanou většinu (tj. alespoň dvě třetiny hlasovacích práv SPE, stanovy ale mohou stanovit větší většinu, např. tři čtvrtiny). Neexistuje povinnost pořádat valné hromady fyzicky. Způsob rozhodování společníků má být stanoven ve stanovách. Společníci mají rozsáhlá práva na informace týkající se záležitostí SPE. Jejich právo vznést námitky proti kolektivním usnesením se řídí vnitrostátním právem. Nařízení zajišťuje společníkům dvě specifická práva menšin: právo požadovat usnesení společníků a právo požádat příslušný soud nebo správní orgán, aby jmenoval nezávislého znalce (zejména nezávislého auditora). Všechna rozhodnutí, která nejsou uvedena v nařízení nebo ve stanovách, spadají do pravomoci řídícího orgánu SPE, který odpovídá za řízení společnosti. Stanovy určují strukturu řízení SPE (jediný jednatel nebo několik jednatelů, monistický nebo dualistický systém). Pokud se však na SPE vztahuje účast zaměstnanců, zvolená struktura řízení musí umožňovat výkon tohoto práva. Společníci SPE rozhodují o jmenování a odvolání jednatelů. Stanovy musí stanovit délku funkčního období jednatelů a kritérium způsobilosti. Nařízení zakazuje komukoli, kdo není způsobilý být jednatelem v kterémkoli členském státě, být jednatelem SPE. Nařízení ukládá jednatelům povinnost jednat v nejlepším zájmu společnosti. Jednatelé mají tudíž povinnosti vůči SPE a jejich plnění může vynucovat pouze společnost. Nařízení nedává jednotlivým společníkům nebo věřitelům právo přímo žalovat členy řídícího orgánu. Nařízení stanoví obecnou úroveň péče tím, že od jednatelů požaduje péči a dovednost, která se přiměřeně vyžaduje při podnikání. Výklad tohoto ustanovení může být rozvíjen vnitrostátními soudy. I když nařízení určuje nejdůležitější specifické povinnosti jednatelů (např. navrhovat plnění ve prospěch společníků), stanovy mohou stanovit další povinnosti. Jednatelé se musí vyhnout skutečným nebo možným střetům zájmů. Stanovy však mohou stanovit, že lze schválit případy takových střetů zájmů. Nařízení stanoví odpovědnost jednatelů za jakoukoli ztrátu či škodu, kterou utrpí SPE v důsledku porušení jejich povinností vyplývajících z tohoto nařízení, stanov nebo usnesení společníků. Jiné aspekty odpovědnosti, např. důsledky porušení povinností nebo jakýchkoli zásad obchodního styku, se však řídí vnitrostátním právem. Kapitola VI: Účast zaměstnanců Účast zaměstnanců existuje v malých společnostech pouze v několika členských státech (např. ve Švédsku a Dánsku). Obecnou zásadou, odvozenou ze směrnice o přeshraničních fúzích (2005/56/ES), je, že na SPE se vztahují pravidla týkající se účasti zaměstnanců členského státu, v němž má sídlo. SPE tudíž, pokud jde o účast zaměstnanců, nebude více ani méně přitažlivá než srovnatelné vnitrostátní společnosti. Přeshraniční fúze s účastí SPE se řídí směrnicí o přeshraničních fúzích. V případě přemístění sídla SPE však jsou nutná zvláštní pravidla. Kapitola VII: Přemístění sídla SPE SPE může přemístit své sídlo do jiného členského státu, přičemž si zachová právní subjektivitu a SPE nemusí být zrušena. Aby byly chráněny zájmy třetích osob, nařízení neumožňuje přemístění sídla SPE v průběhu zrušení, likvidace nebo obdobných řízení. Postup pro přemístění je inspirován ustanoveními o přemístění sídla z nařízení o SE. Toto nařízení stanoví zvláštní režim, pokud SPE, na kterou se vztahuje účast zaměstnanců, přemísťuje své sídlo do jiného členského státu, v němž nejsou práva na účast zaměstnanců nebo je nižší úroveň těchto práv nebo který pro zaměstnance podniků SPE nacházejících se v jiném členském státě nestanoví stejný nárok na výkon práv účasti, jaký měli před přemístěním sídla. V takových případech, pokud alespoň jedna třetina zaměstnanců SPE je zaměstnána v domovském členském státě, se musí uskutečnit vyjednávání mezi řídícím orgánem a zástupci zaměstnanců s cílem dosáhnout dohody o účasti zaměstnanců. V případě, že se dohoda neuzavře, zachová se úprava účasti platná v domovském členském státě. Kapitola VIII: Restrukturalizace, zrušení a neplatnost Nařízení odkazuje zrušení SPE nebo její přeměnu na společnost vnitrostátní formy na vnitrostátní právo. SPE může rovněž provést fúzi s jinými společnostmi a být rozdělena v souladu s předpisy použitelnými na společnosti s ručením omezeným. Kapitola IX: Doplňující a přechodná ustanovení Článek 42 umožňuje SPE zapsané v členském státě mimo eurozónu vyjádřit svůj základní kapitál a sestavit svou účetní závěrku v národní měně tohoto členského státu, ačkoli tato SPE může rovněž vyjádřit svůj základní kapitál a/nebo sestavit svou účetní závěrku v eurech. Kapitola X: Závěrečná ustanovení Nařízení vyžaduje přijetí určitých ustanovení členskými státy. Zejména musí být přijata procesní pravidla týkající se zápisu do rejstříku, přemístění sídla SPE a sankcí za porušení nařízení a stanov. 2008/0130 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o statutu evropské soukromé společnosti (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[15], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[16], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[17], vzhledem k těmto důvodům: (1) Právní rámec, v němž se ve Společenství provozuje podnikání, je nadále převážně vnitrostátní. To vystavuje společnosti velmi různorodé vnitrostátní právní úpravě, formám společností a režimům společností. Na základě sbližování vnitrostátního práva pomocí směrnic vycházejících z článku 44 Smlouvy je možno překonat některé z těchto problémů. Takové sbližování však nezbavuje osoby usilující o vytvoření společností povinnosti použít v každém členském státě formu společnosti, která se řídí vnitrostátním právem tohoto členského státu. (2) Stávající formy společností Společenství, zejména evropská společnost (SE), jejíž právní forma byla zavedena nařízením Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října 2001 o statutu evropské společnosti[18], jsou určeny pro velké společnosti. Kvůli požadavku na minimální základní kapitál SE a omezením týkajícím se jejího založení není tato forma společnosti vhodná pro mnoho podniků, zejména menší velikosti. S ohledem na problémy, s nimiž se potýkají tyto podniky v důsledku různorodosti režimů práva společností a nevhodnosti SE pro malé podniky, je vhodné stanovit formu evropské společnosti, která je specificky určena pro malé podniky a kterou je možné vytvářet v celém Společenství. (3) Jelikož soukromá společnost (dále jen „SPE“), kterou lze vytvářet v celém Společenství, je určena pro malé podniky, měla by být stanovena právní forma, která je v celém Společenství co nejjednotnější, a co nejvíce věcí by mělo být přenecháno smluvní volnosti společníků, zatímco je zajištěna vysoká úroveň právní jistoty pro společníky, věřitele, zaměstnance a třetí osoby obecně. Vzhledem k tomu, že společníkům má být ponechán vysoký stupeň pružnosti a volnosti při organizaci vnitřních záležitostí SPE, soukromá povaha společnosti by se měla rovněž odrážet ve skutečnosti, že její obchodní podíly nesmějí být veřejně nabízeny ani obchodovány na kapitálových trzích, včetně přijetí k obchodování či kotování na regulovaných trzích. (4) Aby bylo podnikům umožněno plně využít přínosy vnitřního trhu, měly by SPE mít možnost mít své sídlo a hlavní provozovnu v různých členských státech a přemístit své sídlo z jednoho členského státu do druhého a zároveň také přemístit nebo nepřemístit svou ústřední správu nebo hlavní provozovnu. (5) Aby bylo podnikům umožněno zvýšit efektivnost a uspořit náklady, měla by SPE být dostupná v každém členském státě s co nejmenšími rozdíly, pokud jde o formu společnosti. (6) Aby byl zajištěn vysoký stupeň jednotnosti SPE, mělo by se co nejvíce věcí týkajících se formy společnosti řídit tímto nařízením, a to buď prostřednictvím hmotných pravidel, nebo vyhrazením věcí pro stanovy SPE. Proto je vhodné stanovit seznam věcí, který má být uveden v příloze a k nimž musí společníci stanovit pravidla ve stanovách. Na tyto věci by se mělo vztahovat pouze právo Společenství, a společníci by tudíž měli mít možnost stanovit pravidla pro úpravu těchto věcí, která jsou odlišná od pravidel stanovených právem členského státu, v němž je SPE zapsána do rejstříku, pro vnitrostátní formy společností s ručením omezeným. Vnitrostátní právo by se mělo vztahovat na věci, pro které je to stanoveno tímto nařízením, a na veškeré další věci, na které se nevztahují články tohoto nařízení, jako jsou úpadek, zaměstnávání a daně, nebo které jsou tímto nařízením vyhrazeny pro stanovy. (7) Aby se SPE stala formou společnosti přístupnou jednotlivcům a malým podnikům, mělo by být možné ji vytvářet ex nihilo nebo v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení stávajících vnitrostátních společností. Vytvoření SPE přeměnou, fúzí nebo rozdělením společností by se mělo řídit použitelným vnitrostátním právem. (8) Aby se snížily náklady a správní zátěž spojené se zápisem společností do rejstříku, měly by být formality spojené se zápisem SPE do rejstříku omezeny na požadavky, které jsou nezbytné k zajištění právní jistoty, a platnost dokumentů, které jsou uloženy po vytvoření SPE, by měla podléhat jedinému ověření, které se může uskutečnit buď před zápisem do rejstříku, nebo po něm. Pro účely zápisu do rejstříku je vhodné použít rejstříky určené první směrnicí Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření[19]. (9) Jelikož malé podniky často vyžadují dlouhodobou finanční a osobní angažovanost, měly by mít možnost přizpůsobit strukturu svého základního kapitálu a práva spojená s obchodními podíly svým specifickým okolnostem. Společníci SPE by proto měli mít volnost při určování práv spojených s jejich obchodními podíly, postupu pro změnu uvedených práv, postupu, jímž je třeba se řídit v případě, že se obchodní podíly převádějí, a veškerých omezení jejich převodu. (10) Aby se zajistila činnost SPE i volnost společníků, měla by SPE mít možnost požádat soud o vyloučení společníků, kteří závažně poškozují její zájmy, a společníci, jejichž zájmy byly v důsledku specifických událostí závažně poškozeny, by měli mít právo vystoupit z SPE. (11) SPE by neměla podléhat požadavku na velký povinný základní kapitál, protože by to bylo překážkou pro vytváření SPE. Věřitelé by však měli být chráněni před nadměrným plněním ve prospěch společníků, které by mohlo ovlivnit schopnost SPE splácet své dluhy. Za tímto účelem by měla být plnění ve prospěch společníků, v jejichž důsledku závazky SPE přesahují hodnotu aktiv SPE, zakázána. Společníci by však měli mít možnost požádat řídící orgán SPE, aby podepsal osvědčení platební schopnosti. (12) Jelikož by věřitelům měla být poskytnuta ochrana v případě snížení základního kapitálu SPE, měla by být stanovena určitá pravidla ohledně toho, kdy toto snížení nabývá účinnosti. (13) Jelikož malé podniky potřebují právní struktury, které lze přizpůsobit jejich potřebám a velikosti a které jsou schopny se vyvíjet s rozvojem činnosti, měli by společníci mít volnost určit ve svých stanovách vnitřní organizaci, která nejlépe odpovídá jejich potřebám. SPE se může rozhodnout, že bude mít jednoho nebo více jednotlivých jednatelů a monistickou nebo dualistickou strukturu orgánů. Měla by však být zavedena závazná pravidla, která zajistí ochranu menšinových společníků, aby se zamezilo nespravedlivému zacházení se společníky, zejména by určitá klíčová usnesení měla být přijímána alespoň dvoutřetinovou většinou celkových hlasovacích práv spojených s obchodními podíly vydanými SPE. Třebaže může být zavedeno omezení práva požadovat usnesení nebo požadovat, aby byly vyšetřeny nesrovnalosti nezávislým znalcem, toto právo nesmí být podmíněno vlastnictvím více než 5 % hlasovacích práv SPE, ačkoli stanovy SPE mohou stanovit nižší práh. (14) Příslušné vnitrostátní orgány by měly sledovat provedení a právní platnost přemístění sídla SPE do jiného členského státu. Měl by být zajištěn včasný přístup společníků, věřitelů a zaměstnanců k návrhu přemístění a ke zprávě řídícího orgánu. (15) Práva zaměstnanců na účast by se měla řídit právními předpisy členského státu, v němž má SPE sídlo (dále jen „domovský stát“). SPE by neměla být využívána za účelem obcházení těchto práv. Pokud vnitrostátní právní předpisy členského státu, do něhož SPE přemísťuje své sídlo, nestanoví přinejmenším stejnou úroveň účasti zaměstnanců jako v domovském členském státě, měla by být účast zaměstnanců ve společnosti po přemístění za jistých okolností předmětem vyjednávání. Jestliže toto vyjednávání nebude úspěšné, ustanovení platná ve společnosti před přemístěním by měla platit i po přemístění. (16) Na jiná práva zaměstnanců než práva na účast by se měla nadále vztahovat směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství[20], směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění[21], směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů[22] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství[23]. (17) Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení, včetně nedodržení povinnosti upravit ve stanovách SPE věci předepsané tímto nařízením, a měly by zajistit jejich uplatňování. Uvedené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. (18) Smlouva nestanoví k přijetí tohoto nařízení jiné pravomoci, než jsou pravomoci uvedené v článku 308. (19) Jelikož cílů navrhovaného opatření nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států vzhledem k tomu, že zahrnují vytvoření formy společnosti se společnými znaky v celém Společenství, a proto z důvodu rozsahu uvedeného opatření jich lze lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 1 Předmět Toto nařízení stanoví podmínky, jimiž se řídí zakládání a činnost společností ve formě evropské soukromé společnosti s ručením omezeným (Societas Privata Europaea, dále jen „SPE“) ve Společenství. Článek 2 Definice 1. Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a) „společníkem“ se rozumí zakládající společník a jakákoli jiná osoba, jejíž jméno, firma nebo název je zapsán v seznamu společníků podle článků 15 a 16; b) „plněním ve prospěch společníků“ se rozumí finanční prospěch, který společníci získali přímo či nepřímo z SPE, ve vztahu k obchodním podílům, které drží, včetně jakýchkoli převodů peněz nebo majetku, jakož i vzniku dluhu; c) „jednatelem“ se rozumí jakýkoli jednotlivý jednatel, jakýkoli člen vedení, správní rady nebo dozorčího orgánu SPE; d) „řídícím orgánem“ se rozumí jeden nebo více jednotlivých jednatelů, představenstvo (dualistický systém) nebo správní rada (monistický systém), kteří jsou podle stanov SPE odpovědni za řízení SPE; e) „dozorčím orgánem“ se rozumí dozorčí rada (dualistický systém), která je podle stanov SPE odpovědná za dohled nad řídícím orgánem; f) „domovským členským státem“ se rozumí členský stát, v němž má SPE sídlo bezprostředně před jakýmkoli přemístěním svého sídla do jiného členského státu; g) „hostitelským členským státem“ se rozumí členský stát, do něhož je přemístěno sídlo SPE. 2. Pro účely odst. 1 písm. b) lze plnění ve prospěch společníků poskytovat odkoupením majetku, zpětným odkoupením nebo jiným druhem nabytí obchodních podílů nebo jakýmkoli jiným způsobem. Článek 3 Požadavky týkající se založení SPE 1. SPE musí splňovat tyto požadavky: a) její základní kapitál je rozvržen na obchodní podíly; b) společník ručí jen do výše částky, kterou upsal nebo s jehož upsáním souhlasil; c) má právní subjektivitu; d) její obchodní podíly nejsou veřejně nabízeny a veřejně se s nimi neobchoduje; e) mohou ji vytvořit jedna nebo více fyzických osob a/nebo právnických osob (dále jen „zakládající společníci“). 2. Pro účely odst. 1 písm. d) se obchodní podíly považují za „veřejně nabízené“, pokud je osobám určeno sdělení v jakékoli formě a jakýmikoli způsoby a toto sdělení obsahuje dostatečné informace o podmínkách nabídky a obchodních podílech, které mají být nabízeny, aby se investor mohl rozhodnout tyto obchodní podíly odkoupit nebo je upsat, včetně případu, kdy jsou obchodní podíly nabízeny prostřednictvím finančních zprostředkovatelů. 3. Pro účely odst. 1 písm. e) se „právnickými osobami“ rozumí jakákoli společnost nebo podnik ve smyslu čl. 48 druhého pododstavce Smlouvy, evropská akciová společnost podle nařízení (ES) 2001/2157, dále jen „evropská společnost“, evropská družstevní společnost podle nařízení Rady (ES) č. 1435/2003, evropské hospodářské zájmové sdružení podle nařízení Rady (EHS) č. 2137/85 a SPE. Článek 4 Pravidla použitelná na SPE 1. SPE se řídí tímto nařízením a rovněž, pokud jde o věci uvedené v příloze I, svými stanovami. Pokud se však na nějakou věc nevztahují články tohoto nařízení ani příloha I, SPE se řídí právem, včetně ustanovení provádějících právo Společenství, které se vztahují na soukromé společnosti s ručením omezeným v členském státě, v němž má SPE sídlo (dále jen „použitelné vnitrostátní právo“). KAPITOLA II ZALOžENÍ ČLÁNEK 5 Způsob založení 1. Členské státy umožní založení SPE kterýmkoli z těchto způsobů: a) vytvořením SPE v souladu s tímto nařízením; b) přeměnou stávající společnosti; c) fúzí stávajících společností; d) rozdělením stávající společnosti. 2. Založení SPE přeměnou, fúzí nebo rozdělením stávajících společností se řídí vnitrostátním právem použitelným na přeměňující se společnost, na každou z fúzujících společností nebo na rozdělující se společnost. Založení prostřednictvím přeměny nevede ke zrušení společnosti, ke ztrátě ani přerušení její právní subjektivity. 3. Pro účely odstavců 1 a 2 se „společností“ rozumí jakákoli forma společnosti, kterou lze založit podle práva členských států, evropská společnost a popřípadě SPE. Článek 6 Firma společnosti Za firmou SPE se uvádí zkratka „SPE“. Pouze SPE smí svou firmu doplnit zkratkou „SPE“. Článek 7 Sídlo společnosti SPE musí mít sídlo a správní ústředí nebo hlavní provozovnu ve Společenství. SPE není povinna mít ústřední správu nebo hlavní provozovnu v členském státě, v němž má sídlo. Článek 8 Stanovy 1. SPE musí mít stanovy, které se vztahují přinejmenším na věci uvedené v tomto nařízení v příloze I. 2. Stanovy SPE mají písemnou formu a jsou podepsány každým zakládajícím společníkem. 3. Stanov a jejich každé změny se lze dovolávat: a) pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a její dozorčí orgán, je-li vytvořen, ode dne, kdy jsou podepsány nebo v případě změn přijaty; b) pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími čl. 3 odst. 5, 6 a 7 směrnice 68/151/EHS. Článek 9 Zápis do rejstříku 1. Každá SPE se v členském státě, v němž má sídlo, zapisuje do rejstříku určeného použitelným vnitrostátním právem podle článku 3 směrnice 68/151/EHS[24]. 2. SPE nabývá právní subjektivity dnem, kdy je zapsána do rejstříku. 3. V případě fúze sloučením získává nástupnická společnost formu SPE v den zápisu fúze. V případě rozdělení mezi stávající společnosti získává nástupnická společnost formu SPE v den zápisu rozdělení. Článek 10 Formality související se zápisem do rejstříku 1. Žádost o zápis do rejstříku podají zakládající společníci SPE nebo jakákoli jimi zmocněná osoba. Tato žádost se podává elektronickými prostředky. 2. Členské státy nepožadují, aby se při žádosti o zápis SPE do rejstříku předkládaly jiné údaje a listiny než: a) firma SPE a adresa jejího sídla; b) jména, adresy a jakékoli další údaje nezbytné k určení totožnosti osob, které jsou oprávněny zastupovat SPE vůči třetím osobám a v soudních řízeních nebo se podílet na správě SPE, dohledu nad ní a její kontrole; c) základní kapitál SPE; d) druhy obchodních podílů a počet obchodních podílů každého druhu; e) celkový počet obchodních podílů; f) jmenovitá hodnota nebo účetní hodnota obchodních podílů; g) stanovy SPE; h) pokud byla SPE vytvořena v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení společností, usnesení o přeměně, fúzi nebo rozdělení, které vedlo k vytvoření SPE. 3. Listiny a údaje uvedené v odstavci 2 se poskytují v jazyce, který požaduje použitelné vnitrostátní právo. 4. Na zápis SPE do rejstříku se smí vztahovat pouze jeden z těchto požadavků: a) kontrola souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu b) ověření listin a údajů SPE. 5. SPE předloží rejstříku jakoukoli změnu v údajích nebo listinách uvedených v odst. 2 písm. a) až g) do 14 kalendářních dnů ode dne, kdy změna nastala. Po každé změně stanov předloží SPE rejstříku úplné znění stanov v platném znění. 6. Zápis SPE do rejstříku se zveřejní. Článek 11 Zveřejňování 1. Zveřejňování listin a údajů týkajících se SPE, které musí být zveřejněny podle tohoto nařízení, se uskutečňuje v souladu s použitelnými ustanoveními vnitrostátního práva provádějícími článek 3 směrnice 68/151/EHS. 2. Obchodní dopisy a objednávkové listy SPE bez ohledu na to, zda jsou v papírové nebo elektronické formě, popřípadě její internetové stránky obsahují tyto údaje: a) informace nezbytné k identifikaci rejstříku uvedeného v článku 9 a číslo zápisu SPE do tohoto rejstříku; b) firmu SPE, adresu jejího sídla a popřípadě údaj, že se společnost ruší. Článek 12 Odpovědnost za úkony provedené před zápisem SPE do rejstříku Pokud byly jménem SPE provedeny úkony před jejím zápisem do rejstříku, SPE může převzít závazky vzniklé z těchto úkonů po svém zápisu do rejstříku. Pokud SPE tyto závazky nepřevezme, jsou osoby, které provedly uvedené úkony, odpovědné společně a nerozdílně a neomezeně. Článek 13 Pobočky Pobočky SPE se řídí právem členského státu, v němž se pobočka nachází, včetně příslušných ustanovení provádějících směrnici Rady 89/666/EHS [25]. KAPITOLA III OBCHODNÍ PODÍLY ČLÁNEK 14 Obchodní podíly 1. Obchodní podíly SPE se zapíší do seznamu společníků. 2. Obchodní podíly se stejnými právy a povinnostmi tvoří jeden druh obchodních podílů. 3. S výhradou článku 27 vyžaduje přijetí změny stanov SPE, kterou se mění práva spojená s určitým druhem obchodních podílů (včetně jakékoli změny postupu pro změnu práv spojených s určitým druhem obchodních podílů), souhlas alespoň dvoutřetinové většiny hlasovacích práv spojených s vydanými obchodními podíly tohoto druhu. 4. Pokud obchodní podíly vlastní více osob než jedna, považují se tyto osoby za jednoho společníka ve vztahu k SPE. Vykonávají svá práva prostřednictvím společného zástupce, kterým je – pokud není k dispozici příslušné oznámení pro SPE – osoba, jejíž jméno je na seznamu společníků u tohoto obchodního podílu uvedeno na prvním místě. Ručí společně a nerozdílně za závazky spojené s tímto obchodním podílem. Článek 15 Seznam společníků 1. Řídící orgán SPE vyhotoví seznam společníků. Seznam musí obsahovat alespoň tyto údaje: a) jméno, firmu či název a adresu každého společníka; b) počet obchodních podílů držených dotyčným společníkem, jejich jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu; c) pokud obchodní podíl vlastní více osob než jedna, jména, firmy či názvy a adresy spolumajitelů a jejich společného zástupce; d) den nabytí obchodních podílů; e) případně částku každého peněžitého protiplnění, splaceného i nesplaceného dotyčným společníkem; f) případně hodnotu a předmět každého nepeněžitého protiplnění předaného nebo nepředaného dotyčným společníkem; g) den, kdy společník přestává být společníkem SPE. 2. Seznam společníků představuje důkaz správnosti údajů uvedených v odst. 1 písm. a) až g), není-li prokázán opak. 3. Seznam společníků a jakékoli jeho změny jsou vedeny řídícím orgánem a společníci nebo třetí osoby do něj mohou nahlédnout na požádání. Článek 16 Převod obchodních podílů 1. S výhradou článku 27 lze přijmout rozhodnutí zavádějící nebo pozměňující omezení nebo zákaz převodu obchodních podílů pouze se souhlasem všech společníků, jichž se dotyčné omezení nebo zákaz týká. 2. Veškeré dohody o převodu obchodních podílů mají písemnou formu. 3. Po oznámení o převodu zapíše řídící orgán bez zbytečného odkladu společníka do seznamu uvedeného v článku 15 za předpokladu, že převod byl proveden v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE a společník předloží přiměřené důkazy o tom, že obchodní podíl právoplatně vlastní. 4. S výhradou odstavce 3 nabývá jakýkoli převod obchodních podílů účinnosti takto: a) pokud jde o SPE, v den, kdy společník uvědomí SPE o převodu; b) pokud jde o třetí osoby, v den, kdy je společník zapsán do seznamu uvedeného v článku 15. 5. Převod obchodních podílů je platný, pouze je-li v souladu s tímto nařízením a stanovami. Použijí se ustanovení použitelného vnitrostátního práva týkající se ochrany osob, které nabývají obchodní podíly v dobré víře. Článek 17 Vyloučení společníka 1. Na základě usnesení společníků a na žádost SPE může příslušný soud nařídit vyloučení společníka, pokud závažně poškodil zájem SPE nebo pokud je další existence společníka jako společníka SPE škodlivá pro její řádnou činnost. Žádost musí být soudu podána do 60 kalendářních dnů od usnesení společníků. 2. Soud rozhodne, zda by jako předběžné opatření měla být pozastavena hlasovací a jiná nepeněžitá práva tohoto společníka, dokud nebude přijato pravomocné rozhodnutí. 3. Pokud soud nařídí vyloučení společníka, rozhodne, zda jeho obchodní podíl mají nabýt ostatní společníci a/nebo sama SPE a o splacení ceny těchto obchodních podílů. Článek 18 Vystoupení společníka 1. Společník má právo vystoupit z SPE, pokud činnosti SPE jsou nebo byly vykonávány způsobem, který závažně poškozuje zájmy společníka v důsledku jedné nebo vícero z těchto událostí: a) SPE byla připravena o významnou část svých aktiv; b) sídlo SPE bylo přemístěno do jiného členského státu; c) činnosti SPE se podstatně změnily; d) alespoň tři roky nebyly vyplaceny dividendy, i když finanční situace SPE by vyplacení dividend umožňovala. 2. Společník předkládá oznámení o svém vystoupení SPE písemně, přičemž uvede důvody k vystoupení. 3. Řídící orgán SPE po přijetí oznámení uvedeného v odstavci 2 bez zbytečného odkladu požádá o usnesení společníků k odkoupení obchodního podílu daného společníka ostatními společníky nebo samou SPE. 4. Pokud společníci SPE nepřijmou usnesení uvedené v odstavci 3 nebo nepřijmou důvody společníka k vystoupení do 30 kalendářních dnů od předložení oznámení uvedeného v odstavci 2, řídící orgán o tom bez zbytečného odkladu uvědomí daného společníka. 5. V případě sporu o cenu obchodních podílů určí jejich hodnotu nezávislý znalec jmenovaný zúčastněnými stranami nebo, není-li mezi nimi dosaženo dohody, příslušný soud či správní orgán. 6. Příslušný soud může na žádost společníka – dojde-li k závěru, že společník utrpěl závažnou škodu – nařídit nabytí jeho obchodního podílu ostatními společníky nebo samou SPE a splacení ceny tohoto obchodního podílů. Žádost se soudu podá buď do 60 kalendářních dnů od usnesení společníků uvedeného v odstavci 3, nebo, není-li usnesení přijato do 30 kalendářních dnů od předložení oznámení společníka o vystoupení SPE, do 60 kalendářních dnů od uplynutí uvedené lhůty. KAPITOLA IV KAPITÁL ČLÁNEK 19 Základní kapitál 1. Aniž je dotčen článek 62, základní kapitál SPE se vyjadřuje v eurech. 2. Základní kapitál SPE musí být zcela upsán. 3. Obchodní podíly SPE nemusí být při vydání zcela splaceny. 4. Základní kapitál SPE musí činit alespoň 1 EUR. Článek 20 Protiplnění za obchodní podíly 1. Společníci musí splatit dohodnuté peněžité protiplnění nebo předat dohodnuté nepeněžité protiplnění v souladu se stanovami SPE. 2. S výjimkou případu snížení základního kapitálu nesmí být společníci osvobozeni od povinnosti splatit nebo předat dohodnuté protiplnění. 3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, ručení společníků za splacené nebo předané protiplnění se řídí použitelným vnitrostátním právem. Článek 21 Plnění ve prospěch společníků 1. Aniž je dotčen článek 34, SPE může na základě návrhu řídícího orgánu poskytnout plnění ve prospěch společníků za předpokladu, že po poskytnutí plnění aktiva SPE zcela kryjí její závazky. SPE nesmí použít k plnění ve prospěch společníků tu část rezervních fondů, kterou podle podle stanov nesmí použít k plnění ve prospěch společníků. 2. Pokud to stanovy požadují, řídící orgán SPE před poskytnutím plnění ve prospěch společníků kromě dosažení shody s odstavcem 1 podepíše prohlášení (dále jen „osvědčení platební schopnosti“), kterým osvědčí, že SPE bude schopna splatit své dluhy ve lhůtě jejich splatnosti při běžné činnosti do jednoho roku ode dne plnění ve prospěch společníků. Společníkům se poskytne osvědčení platební schopnosti před přijetím usnesení o plnění ve prospěch společníků uvedeném v článku 27. Osvědčení platební schopnosti se zveřejní. Článek 22 Zpětné získání poskytnutých plnění ve prospěch společníků Kterýkoli společník, který obdržel plnění ve prospěch společníků v rozporu s článkem 21, musí toto plnění vrátit SPE za předpokladu, že SPE prokáže, že dotyčný společník věděl nebo vzhledem k okolnostem měl vědět o nesrovnalostech. Článek 23 Vlastní obchodní podíly 1. SPE nesmí přímo ani nepřímo upisovat své vlastní obchodní podíly. 2. V případě, že SPE nabude vlastní obchodní podíly, použijí se obdobně články 21 a 22. SPE nesmí odkupovat obchodní podíly, nejsou-li zcela splaceny. SPE musí mít vždy alespoň jeden vydaný obchodní podíl. 3. Hlasovací právo a jiná nepeněžitá práva spojená s vlastními obchodními podíly SPE se pozastaví na dobu, kdy je SPE zapsaným vlastníkem svých vlastních obchodních podílů. 4. Pokud SPE zruší své vlastní obchodní podíly, její základní kapitál se odpovídajícím způsobem sníží. 5. Obchodní podíly, které SPE nabude v rozporu s tímto nařízením nebo stanovami, se prodají nebo zruší do jednoho roku od jejich nabytí. 6. S výhradou odstavce 5 a stanov SPE se zrušení obchodních podílů řídí použitelným vnitrostátním právem. 7. Tento článek se použije obdobně na jakékoli obchodní podíly, které nabude osoba jednající vlastním jménem, avšak na účet SPE. Článek 24 Snížení kapitálu 1. V případě snížení základního kapitálu SPE se použijí obdobně články 21 a 22. 2. Po zveřejnění usnesení společníků snížit základní kapitál SPE mají věřitelé, jejichž pohledávky vznikly před zveřejněním tohoto usnesení, právo požádat příslušný soud, aby SPE nařídil, že jim má poskytnout přiměřené záruky. Žádost musí být podána do 30 kalendářních dnů od zveřejnění usnesení společníků. 3. Soud může nařídit SPE, aby poskytla záruky, pouze pokud věřitel důvěryhodně prokáže, že v důsledku snížení základního kapitálu je ohroženo uspokojení jeho pohledávek a že od SPE nezískal přiměřené záruky. 4. Snížení základního kapitálu nabývá účinnosti: a) pokud SPE nemá věřitele v době, kdy je přijato usnesení, tak při přijetí tohoto usnesení; b) pokud SPE má věřitele v době, kdy je přijato usnesení, a žádný věřitel do 30 kalendářních dnů od zveřejnění usnesení společníků nepodal žádost, tak třicátým prvním kalendářním dnem po uvedeném zveřejnění; c) pokud SPE má věřitele v době, kdy je usnesení přijato, a jeden z těchto věřitelů podá žádost do 30 kalendářních dnů od zveřejnění usnesení společníků, tak prvním dnem, kdy SPE splní všechna nařízení příslušného soudu, aby poskytla přiměřené záruky, nebo, pokud se tak stane dříve, prvním dnem, kdy soud stanovil ve vztahu ke všem žádostem, že SPE nemusí poskytnout záruky. 5. Je-li účelem snížení základního kapitálu vyrovnat ztráty vzniklé SPE, lze částku, o niž je základní kapitál snížen, použít pouze k tomuto účelu a nesmí být použita k plnění ve prospěch společníků. 6. Snížení základního kapitálu se zveřejní. 7. V případě snížení základního kapitálu musí být zajištěno rovné zacházení se společníky ve stejném postavení. Článek 25 Účetní závěrka 1. Na SPE se vztahují požadavky použitelného vnitrostátního práva, pokud jde o sestavení, uložení, audit a zveřejnění účetní závěrky 2. Řídící orgán vede účetnictví SPE. Účetnictví SPE se řídí použitelným vnitrostátním právem. KAPITOLA V ORGANIZACE SPE ČLÁNEK 26 Obecná ustanovení 1. SPE má řídící orgán, který odpovídá za řízení SPE. Řídící orgán může vykonávat všechny pravomoci, jejichž výkon společníky nepožaduje toto nařízení nebo stanovy. 2. Organizaci SPE určí společníci s výhradou tohoto nařízení. Článek 27 Usnesení společníků 1. Aniž je dotčen odstavec 2, usnesením společníků na základě většiny vymezené ve stanovách SPE se rozhoduje přinejmenším o těchto věcech: a) změna práv spojených s obchodními podíly; b) vyloučení společníka; c) vystoupení společníka; d) schválení roční závěrky; e) plnění ve prospěch společníků; f) nabytí vlastních obchodních podílů; g) zpětné odkoupení obchodních podílů; h) zvýšení základního kapitálu; i) snížení základního kapitálu; j) jmenování a odvolání jednatelů a jejich funkční období; k) pokud má SPE auditora, jmenování a odvolání auditora; l) přemístění sídla SPE do jiného členského státu; m) přeměna SPE; n) fúze a rozdělení; o) zrušení; p) změny stanov, které se nevztahují na věci uvedené v písmenech a) až o). 2. Usnesení o věcech uvedených v odst. 1 písm. a), b), c), i), l), m), n), o) a p) se přijímají kvalifikovanou většinou. Pro účely prvního pododstavce nesmí být kvalifikovaná většina menší než dvě třetiny všech hlasovacích práv spojených s obchodními podíly vydanými SPE. 3. Přijetí usnesení nevyžaduje uspořádání valné hromady. Řídící orgán poskytne všem společníkům návrhy usnesení spolu s dostatečnými informacemi, aby jim umožnil přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Usnesení se zaznamenají v písemné formě. Kopie přijatých rozhodnutí se zašlou všem společníkům. 4. Usnesení společníků jsou v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE. Právo společníků vznést námitky proti usnesení se řídí použitelným vnitrostátním právem. 5. Pokud má SPE pouze jednoho společníka, vykonává práva a plní povinnosti společníků SPE stanovená tímto nařízením a stanovami SPE. 6. Usnesení o věcech uvedených v odstavci 1 se zveřejní. 7. Usnesení se lze dovolávat: a) pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a popřípadě její dozorčí orgán, dnem jejich přijetí; b) pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími čl. 3 odst. 5, 6 a 7 směrnice 68/151/EHS. Článek 28 Práva společníků na informace 1. Společníci mají právo být řádně informováni a klást řídícímu orgánu otázky týkající se usnesení, roční závěrky a všech dalších věcí souvisejících s činnostmi SPE. 2. Řídící orgán může odmítnout zpřístupnit informace, pouze kdyby jejich zpřístupnění mohlo způsobit závažné škody podnikatelským zájmům SPE. Článek 29 Právo požadovat usnesení a právo požadovat nezávislého znalce 1. Společníci, kteří drží 5 % hlasovacích práv spojených s obchodními podíly SPE, mají právo požadovat, aby řídící orgán předložil společníkům návrh usnesení. V žádosti musí být uvedeny důvody a věci, na které by se dotyčné usnesení mělo vztahovat. Pokud je žádost zamítnuta nebo pokud řídící orgán nepředloží návrh do 14 kalendářních dnů od přijetí žádosti, dotčení společníci pak mohou společníkům předložit návrh usnesení týkající se příslušných věcí. 2. V případě podezření ze závažného porušení práva nebo stanov SPE, mají společníci, kteří drží 5 % hlasovacích práv spojených s obchodními podíly SPE, právo požádat příslušný soud nebo správní orgán, aby jmenoval nezávislého znalce, který věc prošetří a podá společníkům zprávu o výsledcích šetření. Tomuto znalci se umožní přístup k dokumentům a záznamům SPE a může požadovat informace od řídícího orgánu. 3. Stanovy mohou udělit práva uvedená v odstavcích 1 a 2 jednotlivým společníkům nebo společníkům, kteří drží méně než 5 % hlasovacích práv spojených s obchodními podíly SPE. Článek 30 Jednatelé 1. Jednatelem SPE může být pouze fyzická osoba. 2. Osoba, která jedná jako jednatel, aniž byla formálně jmenována, se považuje za jednatele, pokud jde o všechny povinnosti a odpovědnost, které se vztahují na posledně jmenovaného. 3. Osoba, která podle vnitrostátního práva není způsobilá být jednatelem či ředitelem společnosti na základě soudního nebo správního rozhodnutí členského státu, se nesmí stát nebo být jednatelem SPE. 4. Nezpůsobilost osoby být jednatelem SPE se řídí použitelným vnitrostátním právem. Článek 31 Obecné povinnosti a odpovědnost jednatelů 1. Jednatel má povinnost jednat v nejlepším zájmu SPE. Jedná s péčí a dovedností, které lze přiměřeně požadovat při podnikání. 2. Jednatelé mají povinnosti vůči SPE. 3. S výhradou stanov SPE by se jednatel měl vyhnout jakékoli situaci, v níž lze důvodně očekávat pravděpodobný vznik skutečného nebo potenciálního střetu zájmů mezi jeho osobními zájmy a zájmy SPE nebo mezi jeho povinnostmi vůči SPE a jeho povinností vůči jakékoli jiné právnické nebo fyzické osobě. 4. Jednatel SPE odpovídá společnosti za jakékoli jednání nebo opominutí, které představuje porušení jeho povinností vyplývajících z tohoto nařízení, stanov SPE nebo usnesení společníků a které způsobuje SPE ztrátu či škodu. Pokud se takového porušení dopustilo více jednatelů než jeden, všichni dotčení jednatelé odpovídají společně a nerozdílně. 5. Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto nařízení, odpovědnost jednatelů se řídí použitelným vnitrostátním právem. Článek 32 Transakce se spřízněnými osobami Transakce se spřízněnými stranami se řídí ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími směrnice Rady 78/660/EHS[26] a 83/349/EHS[27]. Článek 33 Zastupování SPE ve vztahu ke třetím osobám 1. SPE je ve vztahu k třetím osobám zastoupena jedním nebo více jednateli. SPE je vázána úkony svých jednatelů, i když tyto úkony nespadají do předmětu podnikání SPE. 2. Stanovy SPE mohou stanovit, že obecnou pravomoc zastupování vykonávají jednatelé společně. Jakéhokoli jiného omezení pravomocí jednatelů vyplývajícího ze stanov, usnesení společníků nebo rozhodnutí řídícího nebo popřípadě dozorčího orgánu se nelze dovolávat vůči třetím osobám, i kdyby bylo zveřejněno. 3. Jednatelé mohou převést právo zastupovat SPE v souladu se stanovami. KAPITOLA VI ÚčAST ZAMěSTNANCů ČLÁNEK 34 Obecná ustanovení 1. Na SPE se případně vztahují pravidla pro účast zaměstnanců použitelná v členském státě, v němž má sídlo, s výhradou ustanovení tohoto článku. 2. V případě přemístění sídla SPE se použije článek 38. 3. V případě přeshraniční fúze SPE s SPE nebo jinou společností zapsanou do rejstříku v jiném členském státě se použijí ustanovení práva členských států provádějící směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES[28]. KAPITOLA VII PřEMÍSTěNÍ SÍDLA SPE ČLÁNEK 35 Obecná ustanovení 1. Sídlo SPE lze přemístit do jiného členského státu v souladu s touto kapitolou. Přemístění sídla SPE nevede ke zrušení SPE, k přerušení či ztrátě právní subjektivity SPE ani nemá vliv na práva nebo povinnosti vyplývající z jakékoli smlouvy, kterou uzavřela SPE před přemístěním. 2. Odstavec 1 se nepoužije na SPE, vůči nimž bylo zahájeno řízení ohledně zrušení, likvidace, úpadku nebo pozastavení plateb nebo vůči nimž přijaly příslušné orgány preventivní opatření s cílem vyhnout se uvedeným řízením. 3. Přemístění nabývá účinnosti dnem zápisu SPE do rejstříku v hostitelském členském státě. Od uvedeného dne se věci, na které se vztahuje čl. 4 druhý pododstavec, řídí právem hostitelského členského státu. 4. Pro účely soudního nebo správního řízení zahájeného před přemístěním sídla se má za to, že SPE má po zápisu uvedeném v odstavci 3 sídlo v domovském členském státě. Článek 36 Postup pro přemístění 1. Řídící orgán SPE, který má v úmyslu přemístit sídlo, vyhotoví návrh přemístění, který zahrne alespoň tyto údaje: a) firmu SPE a adresu jejího sídla v domovském členském státě; b) firmu SPE a adresu jejího navrhovaného sídla v hostitelském členském státě; c) navrhované stanovy SPE v hostitelském členském státě; d) zamýšlený harmonogram přemístění; e) den, od něhož je navrhováno, aby se transakce SPE považovaly pro účetní účely za transakce provedené v hostitelském členském státě; f) důsledky přemístění pro zaměstnance a navrhovaná opaření, která se jich týkají; g) popřípadě podrobné informace o přemístění ústřední správy nebo hlavní provozovny SPE. 2. Alespoň jeden měsíc před přijetím usnesení společníků uvedeného v odstavci 4 řídící orgán SPE: a) předloží návrh přemístění společníkům a zástupcům zaměstnanců nebo v případě, že zaměstnanci nemají zástupce, zaměstnancům SPE k posouzení a zpřístupní jej věřitelům k nahlédnutí; b) zveřejní návrh přemístění. 3. Řídící orgán SPE vypracuje zprávu pro společníky, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářské aspekty navrhovaného přemístění a uvádí důsledky přemístění pro společníky, věřitele a zaměstnance. Zpráva se předloží společníkům a zástupcům zaměstnanců nebo v případě, že zaměstnanci nemají zástupce, zaměstnancům samým spolu s návrhem přemístění. Pokud řídící orgán obdrží včas stanovisko zástupců zaměstnanců k přemístění, předloží se toto stanovisko společníkům. 4. Návrh přemístění se předloží společníkům ke schválení v souladu s pravidly stanov SPE pro změnu stanov. 5. Pokud se na SPE vztahuje režim účasti zaměstnanců, mohou si společníci vyhradit právo podmínit provedení přemístění svým výslovným schválením úpravy týkající se účasti zaměstnanců v hostitelském členském státě. 6. Ochrana menšinových společníků, kteří nesouhlasí s přemístěním, a věřitelů SPE se řídí právem domovského členského státu. Článek 37 Přezkoumání souladu přemístění sídla s právem 1. Každý členský stát určí příslušný orgán k přezkoumání souladu přemístění sídla s právem prostřednictvím ověření shody s postupem pro přemístění stanoveným v článku 36. 2. Příslušný orgán domovského členského státu bez zbytečného odkladu ověří, zda byly splněny požadavky článku 36, a je-li tomu tak, vydá osvědčení potvrzující splnění všech formalit, které jsou vyžadovány podle postupu pro přemístění, v domovském členském státě. 3. Do jednoho měsíce od obdržení osvědčení uvedeného v odstavci 2 předloží SPE příslušnému orgánu v hostitelském členském státě tyto dokumenty: a) osvědčení stanovené v odstavci 2; b) navrhované stanovy SPE v hostitelském členském státě, jak je schválili společníci; c) návrh přemístění, jak jej schválili společníci. Uvedené dokumenty se pokládají za dostatečné k tomu, aby umožnily zápis SPE do rejstříku v hostitelském členském státě. 4. Příslušný orgán v hostitelském členském státě do 14 kalendářních dnů od obdržení dokumentů uvedených v odstavci 3 ověří, zda jsou splněny věcné a formální podmínky vyžadované u přemístění sídla, a je-li tomu tak, přijme opatření nezbytná k zápisu SPE do rejstříku. 5. Příslušný orgán hostitelského členského státu může odmítnout zapsat SPE do rejstříku pouze z důvodu, že SPE nesplňuje věcné nebo formální požadavky podle této kapitoly. SPE se zapíše do rejstříku, když splní všechny požadavky podle této kapitoly. 6. Příslušný orgán hostitelského členského státu bez zbytečného odkladu a s využitím formuláře oznámení stanoveného v příloze II uvědomí příslušný orgán odpovědný za výmaz zápisu SPE z rejstříku v domovském členském státě o zápisu SPE do rejstříku v hostitelském členském státě. Výmaz z rejstříku se provede teprve po obdržení oznámení. 7. Zápisy do rejstříku v hostitelském členském státě a výmazy z rejstříku v domovském členském státě se zveřejní. Článek 38 Úprava účasti zaměstnanců 1. Na SPE se ode dne zápisu do rejstříku případně vztahují předpisy platné v hostitelském členském státě, pokud jde o úpravu účasti zaměstnanců. 2. Odstavec 1 se nepoužije, pokud zaměstnanci SPE v domovském členském státě tvoří alespoň jednu třetinu celkového počtu zaměstnanců SPE, včetně dceřiných společností nebo poboček SPE v kterémkoli členském státě, a pokud je splněna jedna z těchto podmínek: a) právní předpisy hostitelského členského státu nestanoví alespoň stejnou úroveň účasti, jaká byla uplatňována v SPE v domovském členském státě před jejím zápisem do rejstříku v hostitelském členském státě. Úroveň účasti zaměstnanců se vyjadřuje podílem zástupců zaměstnanců mezi členy správního nebo dozorčího orgánu nebo jejich výborů nebo řídící skupiny příslušné pro hospodářské jednotky SPE, ve kterých jsou zaměstnanci zastoupeni; b) právní předpisy hostitelského členského státu nepřiznávají zaměstnancům podniků SPE, které se nacházejí v jiném členském státě, stejný nárok na výkon práv na účast, jaký měli tito zaměstnanci před přemístěním sídla. 3. Pokud je splněna jedna z podmínek uvedených v písmenech a) nebo b), řídící orgán SPE po zveřejnění návrhu přemístění podnikne co nejdříve nezbytné kroky k zahájení vyjednávání se zástupci zaměstnanců SPE s cílem dosáhnout dohody o úpravě účasti zaměstnanců. 4. Dohoda mezi řídícím orgánem SPE a zástupci zaměstnanců uvádí: a) oblast působnosti dohody; b) rozhodnou-li se strany v průběhu vyjednávání zavést úpravu účasti v SPE po přemístění, obsah této úpravy včetně (případně) počtu členů v správním nebo dozorčím orgánu SPE, které jsou zaměstnanci oprávněni volit, jmenovat, doporučovat nebo zamítat, postupy pro volbu, jmenování, doporučování nebo zamítání těchto členů zaměstnanci a jejich práva; c) den vstupu dohody v platnost a doba jejího trvání, jakékoli případy, ve kterých by měla být dohoda znovu sjednána, a postup pro nové vyjednávání. 5. Vyjednávání je omezeno na období šesti měsíců. Strany se mohou dohodnout na prodloužení vyjednávání o další šestiměsíční období. Vyjednávání se jinak řídí právem domovského členského státu. 6. V případě, že se dohoda neuzavře, zachová se úprava účasti platná v domovském členském státě. KAPITOLA VIII RESTRUKTURALIZACE, ZRUšENÍ A NEPLATNOST ČLÁNEK 39 Restrukturalizace Přeměna, fúze a rozdělení SPE se řídí použitelným vnitrostátním právem. Článek 40 Zrušení 1. SPE se zruší za těchto okolností: a) uplynutím doby, na kterou byla založena; b) usnesením společníků; c) v případech stanovených v použitelném vnitrostátním právu. 2. Zrušení se řídí použitelným vnitrostátním právem. 3. Likvidace, úpadek, pozastavení plateb a obdobné postupy se řídí použitelným vnitrostátním právem a nařízením Rady (ES) č. 1346/2000[29]. 4. Zrušení SPE se zveřejní. Článek 41 Neplatnost Neplatnost SPE se řídí ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími čl. 11 odst. 1 písm. a), b), c) a e) s výjimkou odkazu na předmět podnikání v písmenu c) směrnice 68/15/EHS, čl. 11 odst. 2 a článek 12 uvedené směrnice. KAPITOLA IX DOPLňUJÍCÍ A PřECHODNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 42 Použití národní měny 1. Členské státy, v nichž se neuplatňuje třetí etapa Hospodářské a měnové unie (EMU), mohou požadovat, aby SPE, které mají sídlo na jejich území, vyjadřovaly svůj základní kapitál v národní měně. SPE může svůj základní kapitál vyjádřit také v eurech. Přepočítacím koeficientem mezi národní měnou a eurem je přepočítací koeficient, který platil poslední den měsíce předcházejícího založení SE. 2. SPE mohou v členských státech, v nichž se neuplatňuje třetí fáze Hospodářské a měnové unie (EMU), sestavovat a zveřejňovat své roční účetní závěrky a popřípadě konsolidované účetní závěrky v eurech. Tyto členské státy však rovněž mohou požadovat, aby SPE sestavovaly a zveřejňovaly své roční závěrky a popřípadě konsolidované účetní závěrky v národní měně v souladu s použitelným vnitrostátním právem. KAPITOLA X ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 43 Účinné uplatňování Členské státy učiní veškerá vhodná opatření pro účinné uplatňování tohoto nařízení. Článek 44 Sankce Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí uvedená ustanovení Komisi nejpozději do 1. července 2010 a co nejdříve veškeré následné změny, které se jich budou týkat. Článek 45 Oznamování soukromých společností s ručením omezeným Členské společnosti oznámí Komisi formu soukromé společnosti s ručením omezeným uvedenou v čl. 4 druhém pododstavci nejpozději do 1. července 2010. Komise tyto informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 46 Povinnosti orgánů odpovědných za rejstříky 1. Orgány odpovědné za rejstřík uvedený v čl. 9 odst. 1 oznámí Komisi každý rok do 31. března firmu, sídlo a identifikační číslo SPE zapsaných v rejstříku a vymazaných z něj v předchozím roce, jakož i celkový počet SPE zapsaných v rejstříku. 2. Orgány uvedené v odstavci 1 vzájemně spolupracují, aby zajistily, že listiny a údaje SPE uvedené v čl. 10 odst. 2 jsou přístupné rovněž prostřednictvím rejstříků všech ostatních členských států. Článek 47 Přezkum Komise nejpozději do 30. června 2015 přezkoumá uplatňování tohoto nařízení. Článek 48 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. července 2010. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I Stanovy SPE upravují alespoň: Kapitola II – Založení - firmu SPE, - jména, firmy nebo názvy zakládajících společníků SPE a jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu obchodních podílů, které drží, - počáteční kapitál SPE, Kapitola III – Obchodní podíly - zda je povoleno rozdělení, spojení nebo změna jmenovité hodnoty obchodních podílů a jakékoli použitelné požadavky, - peněžitá a nepeněžitá práva a povinnosti spojené s obchodními podíly (druhy obchodních podílů), zejména - a) podíl na aktivech a popřípadě zisku společnost, - b) popřípadě hlasy spojené s obchodními podíly, - postup pro schválení změn práv a povinností spojených s obchodními podíly (druhy obchodních podílů) a s výhradou čl. 14 odst. 3 požadovanou většinu hlasovacích práv, - jakákoli předkupní práva buď na vydání, nebo popřípadě na převod obchodních podílů a jakékoli použitelné požadavky, - pokud je převod práv omezen nebo zakázán, podrobné údaje o tomto omezení nebo zákazu, zejména formě, lhůtě, použitelném postupu a pravidlech použitelných v případě smrti nebo zrušení společníka, - pokud je požadováno schválení převodu obchodních podílů ze strany SPE nebo společníků nebo jsou pro společníky či SPE v souvislosti s převodem obchodních podílů stanovena jiná práva (např. přednostní právo odmítnutí), lhůtu, v níž má být převodci oznámeno rozhodnutí, - zda kromě článku 17 mají společníci jakákoli práva požadovat, aby jim jiní společníci prodali své obchodní podíly, a jakékoli použitelné požadavky, - zda kromě článku 18 mají společníci právo prodat své obchodní podíly jiným společníkům nebo SPE, kteří jsou povinni tyto obchodní podíly odkoupit, a použitelné požadavky, KAPITOLA IV – Kapitál - účetní období SPE a jak je lze změnit, - zda je požadováno, aby SPE vytvářela rezervní fondy, a je-li tomu tak, druh rezervního fondu, okolnosti, za nichž má být vytvořen, a zda z něj lze poskytovat plnění ve prospěch společníků, - zda má být nepeněžité protiplnění oceněno nezávislým znalcem a jakékoli formality, které je třeba splnit, - lhůtu, v níž má být protiplnění splaceno nebo předáno, a jakékoli podmínky týkající se tohoto splacení nebo předání, - zda SPE může poskytovat finanční pomoc, zejména zálohy, a poskytovat půjčky nebo záruky s cílem umožnit nabytí vlastních obchodních podílů třetí osobě, - zda lze vyplácet zálohy na dividendy, a jakékoli použitelné požadavky, - zda je požadováno, aby řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti dříve, než se poskytne plnění ve prospěch společníků, a použitelné požadavky, - postup, jímž se SPE musí řídit, aby získala zpět protiprávně poskytnuté plnění ve prospěch společníků, - zda je povoleno nabytí vlastních obchodních podílů, a pokud ano, postup, jímž je třeba se řídit, včetně podmínek, za nichž lze obchodní podíly držet, převést nebo zrušit, - postup pro zvýšení, snížení nebo jiné změny základního kapitálu a jakékoli použitelné požadavky, Kapitola V – Organizace SPE - způsob, jakým se přijímají usnesení společníků, - s výhradou ustanovení tohoto nařízení většinu požadovanou k přijetí usnesení společníků, - usnesení, která mají společníci přijmout, kromě usnesení uvedených v čl. 27 odst. 1, usnášeníschopnost a požadovanou většinu hlasovacích práv, - s výhradou článků 21, 27 a 29 pravidla pro navrhování usnesení, - lhůtu, v níž mají být společníci informováni o návrzích na usnesení společníků, způsob tohoto informování, a pokud stanovy stanoví valné hromady, valné hromady, - způsob, jakým společníci získají znění navrhovaného usnesení společníků a jiné přípravné dokumenty v souvislosti s přijetím usnesení, - způsob, jakým budou kopie přijatého usnesení dány k dispozici společníkům, - pokud stanovy stanoví přijetí některých nebo všech usnesení na valné hromadě, způsob svolání valné hromady, pracovní postupy a pravidla pro hlasování prostřednictvím zmocněnce, - postup a lhůty pro odpovědi SPE na žádosti společníků o informace, umožnění přístupu k listinám SPE a oznámení SPE o usneseních, která společníci přijali, - zda se řídící orgán SPE skládá z jednoho nebo více jednatelů, představenstva (dualistický systém) nebo správní rady (monistický systém), - pokud existuje správní rada (monistický systém), její složení a organizace, - pokud existuje představenstvo (dualistický systém), jeho složení a organizace, - pokud existuje představenstvo (dualistický systém) nebo jeden či více jednatelů, zda má SPE dozorčí orgán, a je-li tomu tak, jeho složení a organizaci a jeho vztah k řídícímu orgánu, - jakékoli kritéria způsobilosti jednatelů, - postup pro jmenování a odvolání jednatelů, - zda má SPE auditora, a pokud stanovy stanoví, že SPE by auditora měla mít, postup pro jeho jmenování, odvolání a odstoupení, - jakékoli specifické povinnosti jednatelů kromě povinností uvedených v tomto nařízení, - zda lze schválit situace skutečného nebo možného střetu zájmů jednatele, a je-li tomu tak, kdo může takový střet zájmů schválit, a použitelné požadavky a postupy pro schválení takového střetu zájmů, - zda transakce se spřízněnými osobami podle článku 32 musí být schváleny, a použitelné požadavky, - pravidla pro zastupování SPE řídícím orgánem, zejména pokud mají jednatelé právo zastupovat SPE společně nebo samostatně a jakékoli přenesení tohoto práva, - pravidla pro přenesení jakékoli řídící pravomoci na jinou osobu. PŘÍLOHA II FORMULÁŘ OZNÁMENÍ O ZÁPISU PŘEMÍSTĚNÍ SÍDLA SPE DO REJSTŘÍKU OZNÁMENÍ o zápisu přemístění sídla evropské soukromé společnosti (SPE) [Název a adresa nového rejstříku / příslušného orgánu] tímto sděluje [Název a adresa bývalého rejstříku / příslušného orgánu], že do rejstříku bylo zapsáno toto přemístění sídla SPE: [Firma SPE] [Nové sídlo SPE] [Nové číslo zápisu do rejstříku] [Den zápisu přemístění do rejstříku] V souladu s nařízením ... o statutu evropské soukromé společnosti má být po obdržení tohoto oznámení ze svého bývalého rejstříku vymazána tato SPE: [Firma SPE] [Bývalé sídlo SPE] [Bývalé číslo zápisu do rejstříku] V … dne […]. [podpis] [1] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Jednotný trh pro Evropu ve 21. století“, KOM(2007) 724, 20.11.2007. [2] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Legislativní a pracovní program Komise na rok 2008“, KOM(2007) 640. [3] Směrnice Rady 90/453/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států (Úř. věst. L 225, 22.9.1990, s. 6). [4] Směrnice Rady 90/434/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění při fúzích, rozděleních, převodech aktiv a výměně akcií týkajících se společností z různých členských států (Úř. věst. L 225, 20.8.1990, s. 1). [5] Směrnice Rady 2003/49/ES ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26.6.2003, s. 49). [6] Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke „statutu evropské společnosti pro malé a střední podniky“ (Úř. věst. C 125, 27.5.2002, s. 19). [7] KOM(2003) 284. [8] http://ec.europa.eu/internal_market/company/consultation/index_en.htm [9] Zpráva Evropského parlamentu obsahující doporučení Komisi o statutu evropské soukromé společnosti (2006/2013(INI)), A6-0434/2006 v konečném znění. [10] Usnesení Evropského parlamentu o 14. směrnici o právu společností a evropské soukromé společnosti (B6-0399/07). [11] Vyhledávání informací: http://ec.europa.eu/internal_market/company/epc/index_en.htmEBTP: http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/2007_en.htm [12] http://ec.europa.eu/internal_market/company/advisory/index_en.htm [13] Zjišťování Střediska pro sledování evropských malých a středních podniků (Bleskový průzkumu Eurobarometer č. 196) uskutečněný ústavem Gallup Organisation Hungary na žádost generálního ředitelství pro podniky a průmysl; výsledky zjišťování byly předloženy na Dnu malých a středních podniků sdružení BusinessEurope 21. listopadu 2007.http://www.businesseurope.eu/Content/Default.asp?PageId=496 [14] C-212/97. [15] Úř. věst. C , , s. . [16] Úř. věst. C , , s. . [17] Úř. věst. C , , s. . [18] Úř. věst. L 294, 10.11.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1791/2006 (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 1). [19] Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/99/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 137). [20] Úř. věst. L 254, 30.9.1994, s. 64. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/109/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 416). [21] Úř. věst. L 225, 12.8.1998, s. 16. [22] Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16. [23] Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 29. [24] Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8. [25] Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 36. [26] Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11. [27] Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1. [28] Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1. [29] Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 1.