Souhrnný přehled

Posouzení dopadů návrhu na modernizaci stávající spolupráce v oblasti prosazování práva uvnitř EU vytvořením kodexu policejní spolupráce EU v oblasti výměny informací a komunikace

A. Potřeba opatření

Proč? Jaký problém se řeší?

Bezpečnost a přeshraniční trestná činnost (včetně daňové trestné činnosti) jsou podle definice mezinárodní záležitostí. Jak je uvedeno ve Strategii bezpečnostní unie EU z roku 2020, Evropa čelí bezpečnostní situaci, která se neustále mění, a průběžně se vyvíjejícím a stále složitějším bezpečnostním hrozbám. Tyto hrozby se šíří přes hranice a projevují se v organizovaných zločineckých skupinách, které páchají širokou škálu trestné činnosti. I zdánlivě místní trestný čin může mít vazby na jiné trestné činy spáchané stejnými pachateli v celé Evropě. Navíc rostoucí mobilita uvnitř EU přináší další náročné úkoly v oblasti prevence a boje proti všem formám kriminálních hrozeb. Rychle se vyvíjející kriminální prostředí a zvýšená mobilita osob naznačují, že přeshraniční spolupráce mezi donucovacími orgány v EU bude mít zásadní význam pro řešení trestných činů a pro to, aby občané EU mohli v budoucnu bezpečně využívat svého práva na volný pohyb. V oblasti výměny údajů mezi donucovacími orgány však stále existují hranice a překážky, takže mnoho zločinců a teroristů, kteří působí ve více než jednom členském státě, může využít slepých míst a skulin, jimiž mohou uniknout. Vzhledem k přeshraniční povaze trestné činnosti a terorismu musí členské státy na sebe navzájem spoléhat, aby tyto informační mezery překonaly. Donucovací orgány v EU spolupracují a vyměňují si informace, zejména na základě rámcového rozhodnutí (2006/960/SVV) o zjednodušení výměny operativních a jiných informací mezi donucovacími orgány členských států Evropské unie (švédské rámcové rozhodnutí – SFD), ale existují i významné nedostatky. Donucovací orgány si se svými partnery v jiných členských státech nevyměňují informace účinně ani efektivně kvůli třem právním, strukturálním a technickým problémům: 1)Pravidla na vnitrostátní úrovni brání účinnému a efektivnímu toku informací. Švédské rámcové rozhodnutí z roku 2006 ve skutečnosti není plně prováděno, což brání donucovacím orgánům z jiných členských států získávat tyto informace účinně a efektivně. 2)Struktury na vnitrostátní úrovni nejsou vždy dostatečně účinně a efektivně zřízeny a vybaveny. Členské státy nemají vždy k dispozici potřebné struktury, které by přijímaly žádosti o informace z jiných členských států, předávaly je správným orgánům na vnitrostátní úrovni a poskytovaly požadované informace. 3)Libovolný výběr komunikačního kanálu nebo kanálů mezi členskými státy způsobuje opakované zdvojování žádostí. Donucovací orgány členských států totiž používají k zasílání žádostí o informace jiným členským státům a k odpovědím na ně nejrůznější kanály, což účinnou a efektivní výměnu informací ztěžuje. Tyto tři problémy jsou vzájemně propojeny. Všechny tři problémy vyžadují důležitá politická rozhodnutí, u nichž je nutné podrobné posouzení příčin problémů, souvisejících cílů, dostupných možností politiky a jejich dopadu.

Čeho by měla tato iniciativa dosáhnout?

Očekává se, že tato iniciativa zásadně podpoří členské státy při plnění jejich závazku ke spolupráci v oblasti prosazování práva. Reaguje na naléhavé operativní potřeby a výzvy Rady, aby byla zvážena „konsolidace právního rámce EU za účelem dalšího posílení přeshraniční spolupráce v oblasti prosazování práva a podpořen rozvoj hladké a rychlé výměny informací a další rozvoj příslušných struktur a platforem“. Iniciativa se snaží dosáhnout následujících cílů: 1)Cíl I: Usnadnit donucovacím orgánům rovnocenný přístup k informacím uchovávaným v jiném členském státě (podobný přístupu k informacím v rámci členského státu), a to při dodržení základních práv a požadavků na ochranu údajů. 2)Cíl II: Zajistit, aby všechny členské státy měly účinně fungující jednotné kontaktní místo (SPOC), včetně případů, kdy je k poskytnutí údajů na žádost jiného členského státu nutné soudní povolení, a zajistit jeho účinnou spolupráci se středisky policejní a celní spolupráce (PCCC). 3)Cíl III: Zavést povinný standardní komunikační kanál pro výměnu informací mezi členskými státy v oblasti prosazování práva (v příslušných případech).

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU?

Očekává se, že tato opatření EU budou přínosem pro celou EU a v souvislosti s tím i pro země přidružené k Schengenu, neboť posílí celkovou bezpečnost a důvěru mezi členskými státy. Očekává se, že tím podpoří základní zásadu schengenského prostoru (prostor bez kontrol na vnitřních hranicích). Společná pravidla na úrovni EU, minimální standardy a požadavky výrazně posílí tok informací v souladu s vysokými standardy bezpečnosti a ochrany údajů. Společné standardy navíc umožní určitou míru automatizace pracovních postupů výměny informací, která zbavuje pracovníky donucovacích orgánů určitých pracných a časově náročných manuálních činností.

B. Řešení

Jaké legislativní a nelegislativní možnosti politiky byly zvažovány? Je některá možnost upřednostňována? Proč?

Byla zvážena řada legislativních možností politiky. Po předběžném výběru byly některé možnosti rychle vyřazeny. Jiné možnosti politiky byly posouzeny podrobně: 1)Možnost politiky zaměřená na cíl I: („usnadnit rovnocenný přístup k informacím“) ·možnost politiky č. 1.1: Právní návrh, kterým se aktualizuje švédské rámcové rozhodnutí z roku 2006, aby byl zajištěn jeho soulad se směrnicí o ochraně údajů při vymáhání práva z roku 2016 + doprovodná měkká opatření (školení, pokyny Komise), ·možnost politiky č. 1.2: Možnost 1.1 + zjednodušení používání švédského rámcového rozhodnutí + zlepšení přehlednosti vnitrostátních souborů údajů, které jsou k dispozici pro případnou výměnu, ·možnost politiky č. 1.3: Možnost 1.2 + ustanovení zajišťující dodržování lhůt, v nichž mají být údaje zpřístupněny jinému členskému státu (včetně případů, kdy je vyžadováno soudní povolení). 2)Možnosti politiky zaměřené na cíl II: („zajistit, aby všechny členské státy měly účinně fungující jednotné kontaktní místo (SPOC), včetně případů, kdy je k poskytnutí údajů na žádost jiného členského státu nutné soudní povolení, a zajistit jeho účinnou spolupráci se středisky policejní a celní spolupráce (PCCC)“) ·možnost politiky č. 2.1: Pokračovat v uplatňování nezávazných pokynů Rady k národním jednotným kontaktním místům + doprovodná měkká opatření (školení, finanční podpora, poradenství), ·možnost politiky č. 2.2: Sbližování minimálních standardů pro složení jednotného kontaktního místa (včetně povinné přítomnosti justičního orgánu), jeho funkce, personální obsazení a IT systémy a pro jeho spolupráci s regionálními strukturami, jako jsou střediska policejní a celní spolupráce + doprovodná měkká opatření (školení, finanční podpora, poradenství), ·možnost politiky č. 2.3: Harmonizace pravidel pro složení jednotného kontaktního místa (včetně povinné přítomnosti justičního orgánu), jeho funkce, personální obsazení a informační systémy a pro jeho spolupráci s regionálními strukturami, jako jsou střediska policejní a celní spolupráce + doprovodná měkká opatření (školení, finanční podpora, poradenství). 3)Možnosti politiky zaměřené na cíl III: („zavést povinný základní komunikační kanál pro výměnu informací mezi členskými státy v oblasti prosazování práva (v příslušných případech)“) ·možnost politiky č. 3.1: Pokračovat v uplatňování nezávazných pokynů a doporučení Rady, aby byl při použití systému SIENA informován v kopii Europol v případech spadajících do jeho mandátu + doprovodná měkká opatření (školení, finanční podpora), ·možnost politiky č. 3.2: Povinnost používat stejný komunikační kanál pro tentýž účel (v příslušných případech upřednostnit aplikaci Europolu SIENA) + povinnost uvést při použití aplikace SIENA Europol do kopie v případech spadajících do mandátu Europolu + doprovodná měkká opatření (jako v možnosti 3.1), ·možnost politiky č. 3.3: povinnost standardně používat aplikaci SIENA pro veškerou dvoustrannou výměnu informací (pokud není právními předpisy EU upraveno jinak) + povinnost uvést Europol do kopie v případech, které spadají do jeho mandátu, a to jak po skončení přechodného období, tak s podporou Fondu pro vnitřní bezpečnost pro zavedení aplikace SIENA + doprovodná opatření (jako v možnosti politiky 3.1). Po podrobném posouzení dopadů hlavních možností politiky sestává balíček upřednostňovaných možností z možnosti č. 1.3, možnosti č. 2.2 a možnosti č. 3.3.

Kdo podporuje kterou možnost?

Zúčastněné strany obecně podporují rozvoj hladké a včasné výměny informací a další rozvoj příslušných struktur a platforem. Očekává se, že členské státy podpoří většinu opatření plánovaných v rámci upřednostňované možnosti. Zároveň si členské státy uvědomují význam své státní suverenity v oblasti prosazování práva z operativního i procedurálního hlediska. Pozitivní názory vyjádřené na odborné úrovni nemusí být dále sdíleny na úrovni politické. Hlavní pravděpodobný bod diskuse se týká možnosti 3.3 (stanovit aplikaci Europolu SIENA jako povinný kanál pro komunikaci mezi členskými státy (pokud právo EU nestanoví jinak). Tuto možnost však podpořily i členské státy v Radě: „použití aplikace SIENA jako standardního komunikačního kanálu by přispělo k zefektivnění výměny informací v oblasti prosazování práva a zvýšilo úroveň bezpečnosti v rámci policejní spolupráce v Unii. Současně by umožnilo soustředit úsilí na vývoj jednotného řešení namísto mnoha řešení, což by podpořilo dosažení cíle posílené vnitřní bezpečnosti EU.“ Očekává se, že Evropský parlament ověří existenci silných záruk ochrany údajů. Diskuse se všemi zúčastněnými stranami totiž poukázaly na význam vhodných záruk k zajištění dodržování základních práv, zejména práva na ochranu osobních údajů.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňovaných možností (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte výhody hlavních možností)?

Upřednostňovaná možnost politiky, která by přinesla zásadní změnu, by účinně reagovala na zjištěné problémy a zároveň by posílila podporu Europolu členským státům s konečným cílem předcházet trestným činům, odhalovat je a vyšetřovat při plném dodržování základních práv. Z upřednostňované možnosti budou v konečném důsledku těžit občané. Ti budou mít přímý i nepřímý prospěch z lepšího boje proti trestné činnosti a nižší míry kriminality. Pokud jde o účelnost, hlavní přínos bude pro vnitrostátní donucovací orgány.

Jaké jsou náklady na upřednostňované možnosti (je-li nějaká doporučena, jinak uveďte náklady na hlavní možnosti)?

Upřednostňovaná možnost politiky vyžaduje investice na úrovni EU i členských států. Tyto náklady by se v podstatě týkaly modernizace IT a školení. V jednotlivých členských státech by se výrazně lišily v závislosti na účinnosti a efektivitě jejich vnitrostátních jednotných kontaktních míst a středisek policejní a celní spolupráce (pokud existují). Upřednostňovaná možnost politiky umožňuje efektivní řešení problémů, které by jinak musely být řešeny s vyššími náklady, vykazovaly by špatný soulad nebo jejichž řešení by bylo méně efektivní. Některé možnosti politiky je však obtížné kvantifikovat. Podle údajů Europolu se náklady spojené s integrací aplikace Europolu SIENA do systémů řízení případů (CMS) dvaceti členských států a s vývojem CMS v deseti členských státech odhadují na 2,5 milionu EUR (potřebná jednorázová investice). Přínosy z hlediska efektivity by tyto náklady kompenzovaly (méně zdrojů potřebných pro řízení případů, tj. více zdrojů vynaložených na „řešení případů“). Upřednostňovaná možnost neobsahuje regulační povinnosti pro občany/spotřebitele, a tedy ani nevytváří další náklady pro tyto zúčastněné strany.

Jaký bude dopad na podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků?

Upřednostňovaná možnost politiky by mohla mít malý pozitivní dopad na malé a střední podniky vzhledem ke zvýšené poptávce po IT produktech a službách.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

Jak bylo uvedeno výše, upřednostňovaná možnost politiky vyžaduje investice na úrovni členských států. Tyto náklady by se v podstatě týkaly modernizace IT a školení. Některé možnosti politiky je však obtížné kvantifikovat. Tyto náklady by se v jednotlivých členských státech výrazně lišily v závislosti na účinnosti a efektivitě jejich vnitrostátních jednotných kontaktních míst a středisek policejní a celní spolupráce (pokud existují). Podle údajů Europolu by náklady na vytvoření systému řízení případů na vnitrostátní úrovni mohly činit 150 000 EUR (jednorázově) na členský stát. Přínosy z hlediska efektivity by tyto náklady kompenzovaly (méně zdrojů potřebných pro řízení případů, tj. více zdrojů vynaložených na „řešení případů“). Nezbytná modernizace IT v jednotných kontaktních místech i střediscích policejní a celní spolupráce by mohla činit maximálně 11,5 milionu EUR (2,5 milionu EUR pro SPOC + 9 milionů EUR pro PCCC). Tyto náklady (jednorázové investice) jsou považovány za přijatelné a přiměřené zjištěnému problému a nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení specifického cíle. Podpora bude poskytnuta z Fondu pro vnitřní bezpečnost EU (v zásadě prostřednictvím národních programů).

Očekávají se jiné významné dopady?

Upřednostňovaná možnost politiky posiluje postavení národních a regionálních informačních centrál členských států s cílem mít účinnější a efektivnější přístup ke stávajícím údajům a sdílet je. Upřednostňovaná možnost politiky rovněž zajišťuje úplné sladění nové směrnice o výměně informací a komunikaci se směrnicí o prosazování práva v oblasti ochrany údajů z roku 2016. Toto sladění zajišťuje výslovný soulad se základními právy, což u švédského rámcového rozhodnutí z roku 2006 v současné době neplatí. Upřednostňovaná možnost politiky splňuje cíl obecného zájmu a je přísně omezena na to, co je nezbytné a přiměřené k dosažení tohoto cíle.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?