SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

Závěrečné hodnocení nařízení (ES) č. 614/2007 o finančním nástroji pro životní prostředí LIFE+)

1. ÚVOD

Program LIFE je jediným finančním nástrojem EU, který se zaměřuje výhradně na provádění politiky a právních předpisů Unie upravujících oblast životního prostředí. Program byl zahájen v roce 1992 a nyní se nachází ve čtvrtém programovém období podle nařízení (ES) č. 614/2007[1] o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE+). Toto nařízení se vztahuje na období 2007–2013 a stanoví finanční prostředky ve výši 2,17 miliardy EUR.

V rámci programu LIFE+ jsou možné tři druhy zásahů:

· granty na akce, které tvoří 78 % rozpočtu. Granty se udělují ve třech programových složkách: Příroda a biologická rozmanitost, Politika a správa v oblasti životního prostředí a Informovanost a komunikace;

· granty na provoz nevládních organizací, které tvoří 3 % rozpočtu;

· zadávání veřejných zakázek na poskytování služeb, které tvoří 19 % rozpočtu.

Podle čl. 15 odst. 2 a 3 nařízení vypracovala Komise:

– přezkum v polovině období předložený Evropskému parlamentu a Výboru pro finanční nástroj pro životní prostředí v září 2010[2];

– návrh následného programu LIFE+, který byl Evropskému parlamentu a Radě předložen v prosinci 2011[3].

V prosinci 2012 zveřejnila Komise výsledek studie včetně závěrů a doporučení k programu LIFE+ a jeho provádění[4].

Z důkazů a stanovisek shromážděných a analyzovaných v konečném hodnocení vyplynulo, že od okamžiku, kdy bylo vypracováno hodnocení v polovině období v roce 2010, nedošlo v povaze a provádění programu LIFE+ ani v kvalitě jeho výsledků k žádným velkým změnám. Závěry hodnocení v polovině období jsou proto stále obecně platné. Závěrečné hodnocení však uvádí důkazy, že od předchozích hodnocení se provádění programu dále zlepšilo[5]. Toto sdělení v následujících oddílech uvádí dosažené výsledky, jakož i přetrvávající problémy a nedostatky programu LIFE. Návrh následného nástroje na období 2014–2020 vypracovaný Komisí se již snaží zjištěné problémy a nedostatky řešit.

2. Úspěchy a problematické otázky

2.1. Úspěchy

Program LIFE+ je účinným nástrojem na podporu provádění priorit stanovených v šestém akčním programu pro životní prostředí[6]. Program hraje významnou roli při zvyšování povědomí o provádění politiky a právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, řádné správě věcí veřejných v této oblasti a účasti veřejnosti na provádění. Hodnocení potvrzuje, že program LIFE+ byl „úspěšným nástrojem s výraznou přidanou hodnotou na úrovni EU“[7].

Kromě „vyčíslených přínosů, jejichž hodnota se odhaduje přibližně na 600 milionů EUR ročně“, bylo v průběhu dvaceti let, kdy se program provádí, dosaženo těchto cílů:

· lepší zachování a obnova zhruba 4,7 milionů hektarů půdy;

· lepší kvalita vody na ploše přibližně 3 milionů hektarů;

· zdravější ovzduší pro přibližně 12 milionů lidí;

· prevence vzniku odpadů z přibližně 300 000 tun odpadů a recyklace dalšího milionu tun odpadů;

· roční snížení emisí CO2 ve výši 1,13 milionů tun.

Těchto úspěchů bylo dosaženo realizací téměř 50 000 akcí provedených v rámci projektů, včetně získání 194 milionů hektarů půdy pro realizaci soustavy Natura 2000, více než 95 000 vzdělávacích akcí, komunikačních akcí zaměřených na 6,1 milionu lidí a zapojení 1,2 milionu žáků a studentů.

Přidaná hodnota EU

Přidaná hodnota programu LIFE+ na úrovni EU vyplývá z jeho schopnosti působit jako platforma pro výměnu osvědčených postupů a sdílení znalostí, což subjektům v celé EU umožňuje, aby se navzájem poučily ze svých zkušeností a problémy životního prostředí řešily účinněji. Například ve složce Příroda a biologická rozmanitost pomohl program LIFE+ vytvořit platformy pro spolupráci, které posílily partnerství. Program tak usnadňuje předávání osvědčených postupů mezi zúčastněnými subjekty a tvůrci politik. LIFE+ rovněž umožňuje lepší rozdělení odpovědnosti a solidarity v rámci zachování všeobecného prospěchu v oblasti životního prostředí v EU. Působí jako katalyzátor, který podněcuje jednorázové investice k odstranění počátečních překážek bránících provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a klimatu a testuje nové přístupy. Hodnocení v polovině období ukázalo, že program LIFE „je i nadále relevantní, jelikož se jedná o jediný finanční nástroj EU, který se konkrétně zaměřuje na životní prostředí“[8].

Vysoké úrovně přidané hodnoty EU plynoucí z nařízení bylo dosaženo zajištěním následujících opatření:

· jednotlivé projekty, jež obdržely granty na akce, byly vysoce kvalitní a díky šíření a sdílení jejich výsledků se jejich dopad znásobil a ovlivnil maximální počet tvůrců politik a zúčastněných subjektů v celé EU;

· nevládní organizace, jimž byly poskytnuty finanční prostředky, měly možnost účinně se podílet na tvorbě a provádění politiky;

· zadávání veřejných zakázek bylo dobře naplánováno a sladěno s formálně dohodnutými prioritami.

Přidanou hodnotu EU však poněkud znehodnotily vnitrostátní systémy přidělování finančních prostředků, které vedly ke kompromisu ohledně kvality financovaných projektů, a příliš široké priority, v jejichž důsledku nebyla konkrétním potřebám a prioritám věnována dostatečná pozornost. Vzhledem k tomu, že seznam priorit programu LIFE+ byl definován v nařízení, nebylo v průběhu provádění programu možné zavést požadavky, kterými by se financování projektů omezilo na specifické potřeby politiky a její priority.

Výběr a monitorování projektů

Díky přísnému hodnocení a výběru projektů LIFE+ bylo dosaženo toho, že financované projekty jsou dobře navržené, a je tedy pravděpodobné, že budou úspěšné. Externí týmy s důkladnou znalostí jazyka a kontextu projektů poskytovaly podporu přímo na místě a projekty pravidelně sledovaly. Příjemcům byla dle jejich názoru při projektu poskytnuta náležitá podpora, a to jak ze strany externího monitorovacího týmu, tak ze strany odborníků Komise a jejích úředníků odpovědných za finanční záležitosti[9].

Granty na provoz nevládních organizací

Cílem tohoto prvku programu LIFE+ je umožnit nevládním organizacím činným v oblasti životního prostředí, jejichž projekty mají evropskou dimenzi, aby se jako zúčastněné subjekty vyváženým způsobem zapojily do politického procesu EU. Granty na provoz umožnily nevládním organizacím, aby se zapojily do pracovních skupin EU, poskytovaly informace a předkládaly analýzy, podílely se na zvyšování povědomí a konzultacích a prováděly dlouhodobé projekty. Z hodnocení je patrné, že tento prvek je i nadále relevantní. Jedním ze závěrů hodnocení je i to, že vybrané nevládní organizace se významně podílely na politice EU.

Zadávání veřejných zakázek

Komise využívá veřejné zakázky na provádění podpůrných studií a hodnocení, na pořádání zasedání, pracovních setkání a seminářů a na rozvoj a správu počítačových systémů (např. webové stránky programu LIFE nebo informačního systému soustavy Natura 2000). Komise tuto složku programu LIFE+ využila rovněž na podporu při šíření informací a informačních a publikačních činnostech, které jsou pro její politické cíle klíčové. Tyto smlouvy hrály důležitou úlohu při dosahování cílů programu navzdory relativně malým částkám, které jim v rozpočtu programu LIFE+ byly přiděleny. Z hodnocení vyplývá, že výdaje na zadávání veřejných zakázek byly přiměřené a reagovaly na potřeby politiky. K dosaženým výsledkům patří i viditelná komunikace a její dosah. Ačkoliv je obtížné posoudit skutečný plný dopad těchto opatření, byla provedena v souladu s požadovanými kritérii kvality a na základě strategické potřeby.

2.2. Problematické otázky a opatření v rámci stávajícího rámce

2.2.1. Granty na akce

Strategie a soudržnost

Program LIFE+ byl označen za relevantní a nezbytný, neboť pro rozvoj a provádění politiky EU v oblasti životního prostředí vytváří přidanou hodnotu[10]. Nicméně cíle programu nejsou vždy jasné a někdy postrádají soudržnost s ostatními politikami EU. Nejasný strategický přístup a nedostatečné kritické množství, které jsou důsledkem omezení plynoucích z nařízení, byly označeny za překážku programu. Provádění programu LIFE+ tak neodráželo vývoj politických priorit EU, zvláště ve složkách Politika a správa v oblasti životního prostředí a Informovanost a komunikace. V této souvislosti se pro dosažení pokroku doporučuje lepší strategické a víceleté plánování a zvýšení flexibility týkající se volby a doplňkovosti finančních nástrojů. Hodnocení kromě toho dospělo k závěru, že složka Politika a správa v oblasti životního prostředí v rámci programu LIFE+ by se měla více zaměřit na provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a vytváření násobného účinku.

Podle článku 9 nařízení by program LIFE+ neměl financovat činnosti, které lze financovat z jiných fondů EU; tím lze zabránit použití několika nástrojů EU na financování jednoho projektu. Přínosem by však bylo více součinnosti a soudržnosti s celostátními, regionálními a místními programy v členských státech.

Omezení financování mimo EU snížilo účinnost programu při řešení environmentálních problémů EU, které jsou ovlivňovány faktory vznikajícími za hranicemi EU.

Komise i nadále usiluje o lepší začlenění výsledků dosáhnutých díky grantům na akce do vývoje a provádění politiky v mezích rámce současného programu LIFE+. Pokyny pro žadatele byly podstatně revidovány, zejména pro složku Politika a správa v oblasti životního prostředí, s cílem více se zaměřit na případné příjemce a poskytovat jim v rámci omezení stanovených v nařízení o nástroji LIFE+ lepší pokyny.

Komise zajistila, aby žádný projekt LIFE+ neobdržel podporu rovněž z jiných nástrojů EU, čímž splnila ustanovení nařízení o nástroji LIFE+. Nicméně při výběru projektů se upřednostňovaly projekty, které prokázaly součinnost s jinými finančními prostředky nebo integrovaný přístup při využívání různých finančních nástrojů. Toho bylo dosaženo stanovením výběrových kritérií tak, aby takovým projektům při hodnocení přidělovaly dodatečné body.

Komise rovněž reagovala na doporučení uvedená v hodnocení a v rámci následného programu LIFE+ navrhla nový druh projektů – „integrované projekty“. Ty by se více zaměřovaly na provádění politiky EU v průběhu delšího období, přičemž by k dispozici byly dodatečné finanční prostředky.

Navrhovaný nový program by rovněž zavedl možnost financovat činnosti mimo EU, kde je to nezbytné pro dosažení cílů, které si EU stanovila v oblasti životního prostředí nebo klimatu.

Administrativní zátěž

Administrativní zátěž programu LIFE+ se v průběhu času zvýšila v důsledku přísnějších požadavků na žádosti a na předkládání zpráv, zejména v souvislosti s finanční správou, a byly vyjádřeny obavy ohledně jeho účinnosti. Rovněž je patrné, že administrativní zátěž jednotlivých referentů se rozdělením programu LIFE+ do dvou samostatných jednotek v roce 2009 zvýšila.

Komise se snaží postupy zjednodušit a pro následný program LIFE+ navrhla opatření ke snížení administrativní zátěže.

Podávání žádostí a výběr

Bylo zkonstatováno, že postupy podávání žádosti a výběru projektu jsou příliš dlouhé a složité a je třeba je zjednodušit.

V této souvislosti byl v roce 2011 pro žádost zaveden online formulář. V průběhu prvního pilotního roku vyšly najevo některé počáteční problémy, včetně nesrovnalostí mezi elektronickými žádostmi a žádostmi v tištěné podobě, jež bylo třeba vyřešit manuálně.

Po každé výzvě k předkládání návrhů uspořádala Komise pro potenciální žadatele semináře, jejichž cílem bylo vysvětlit proces podávání žádostí a zvýšit jejich kvalitu. Tyto semináře se zaměřily především na státy s malým počtem žadatelů a /nebo nízkou mírou jejich úspěšnosti. Komise rovněž nadále zlepšovala činnosti spojené s šířením informací a snažila se v rámci programu LIFE přilákat netradiční žadatele, zejména pro složku Biologická rozmanitost a nová témata v rámci složky Politika a správa v oblasti životního prostředí.

Komise zkrátila dobu trvání výběru projektů, aniž by tím snížila jeho kvalitu. Od výzvy k předkládání návrhů za rok 2012 funguje dobře systém podávání elektronických žádostí a Komise hledá možnosti, jak rozšířit využití elektronického podávání zpráv při monitorování projektů.

Výsledky projektu a jejich začlenění do tvorby politik

V hodnoceních se navrhuje, že by Komise měla u projektů provést více návštěv ex-post, a to i tehdy, když to nařízení nevyžaduje. Systematičtější systém ex post kontrol by stávající situaci zlepšil, protože by tak byly k dispozici důkazy o tom, které projekty skutečně dosahují dlouhodobých přínosů. Díky tomuto systému by výsledky projektů byly lépe využity a začleněny do tvorby politik. V obecnější rovině je třeba zlepšit předávání know-how, zejména na úrovni EU.

Komise nyní provádí systematičtější návštěvy ex post s cílem posoudit udržitelnost projektů a využít politických zkušeností. Rovněž zvýšila své úsilí o začlenění výsledků projektů do vývoje a provádění politiky v rámci seminářů a panelových diskuzí za účasti příjemců projektů a tvůrců politiky. Ve složce Příroda a biologická rozmanitost jsou vazby mezi politikou a projekty již silné, avšak v příštím programovém období by mohlo být vyvinuto další úsilí, zejména ve vztahu ke složce Politika a správa v oblasti životního prostředí.

Komunikace a její dosah

V hodnoceních se doporučuje zlepšit komunikaci v rámci programu LIFE a její horizontální dosah. Rovněž je třeba posílit šíření výsledků projektů a související znalosti, zejména na úrovni EU.

Bylo dosaženo několika zlepšení. Nejviditelnějším je aktualizovaná a vylepšená internetová stránka programu LIFE.

Komise pravidelně zveřejňuje tematické brožury s cílem ukázat, jak projekty LIFE řeší problematiku v oblasti životního prostředí. Byly provedeny a zveřejněny tři souhrnné studie týkající se vody, odpadů a ovzduší a hluku.

Komise podpořila vytváření kontaktních sítí zorganizováním regionálních nebo celounijních jednání v rámci projektů, jejichž cílem je výměna zkušeností a technických poznatků.

Zejména ve složce Příroda a biologická rozmanitost probíhala mezi příjemci intenzivní spolupráce a sdílení znalostí, což rovněž přispělo k získávání vědeckých poznatků o ochraně přírody a biologické rozmanitosti a v širším měřítku i k provádění směrnic o ptácích a o přírodních stanovištích.

Organizace a řízení na úrovni členských států

Vnitrostátní kontaktní místa hrají důležitou úlohu při zajišťování soudržnosti, doplňkovosti a koordinace programu LIFE+ s národními programy. Nicméně koordinace s dalšími, zejména vnitrostátními zdroji financování je stále zjevně nedostatečná. Podle vnitrostátních kontaktních míst existuje v rámci programu LIFE+ prostor pro získání více zdrojů na vnitrostátní úrovni.

Vnitrostátní strategie jsou považovány za důležité pro podporu, šíření a realizaci programu v jednotlivých členských státech.

Počet návrhů předložených jednotlivými členskými státy se navzájem velmi lišil, částečně v důsledku předchozích zkušeností s programem LIFE v jednotlivých členských státech a částečně díky pomoci z vnitrostátních kontaktních míst. To vede k nerovnoměrnému rozdělení finančních prostředků mezi členské státy. Zatímco Itálie, Španělsko a Německo i nadále získávají značnou finanční podporu z programu LIFE+, některé z nejnovějších členských států tak úspěšné nebyly.

Komise pořádá školení s cílem posílit úlohu národních kontaktních míst při poskytování pomoci žadatelům a příjemcům a vypracovala pokyny ohledně komunikačních činností.

Ačkoliv přidělování finančních prostředků na vnitrostátní úrovni tak, jak je stanoveno v nařízení, zjevně nevede k podstatně vyváženějšímu rozložení projektů v celé EU, díky úsilí vnitrostátních kontaktních míst došlo v některých zemích k pokroku. Na tyto úspěchy je třeba navázat i v jiných členských státech.

2.2.2. Granty na provoz nevládních organizací

Ačkoli je ve srovnání s granty na akce obtížnější posoudit dopad jednotlivých grantů na provoz nevládních organizací, je třeba konstatovat, že grantový program pro nevládní organizace nabízí vysokou přidanou hodnotu, která spočívá v podílu nevládních organizací na rozvoji a provádění politiky. Kritéria způsobilosti jsou obecně považována za přiměřená, avšak požadavek, aby nevládní organizace měly členy v mnoha zemích se považuje za rozporný s ustanovením, že podpora může být poskytnuta pouze příjemcům, nikoliv členům.

V předchozích hodnoceních se poukázalo na problémy týkající se rychlosti a načasování plateb, které nevládním organizacím způsobují problémy s likviditou. V hodnocení v polovině období se doporučilo změnit harmonogram výběrového řízení nebo víceleté rámcové dohody o partnerství, aby se vyřešily problémy s likviditou a zlepšila se efektivita nákladů[11].

Komise zlepšila svou zpětnou vazbu s nevládními organizacemi ohledně rozhodnutí o spolufinancování a určité úpravy bylo dosaženo i v otázce načasování plateb, ačkoli tato náprava je omezena dobou, kterou Komise potřebuje ke svým finančním postupům.

V poslední výzvě k předkládání návrhů v rámci programu LIFE+ se Komise více zaměřila na roční priority a zavedla externí hodnocení, jehož účelem je posílit objektivnost procesu hodnocení. Pro následný nástroj byla navrhnuta možnost víceleté podpory jako prostředek stabilnější podpory, která by příjemcům z řad nevládních organizací umožňovala dlouhodobější plánování. Rovněž se bude podporovat větší zapojení členů sítě do realizace grantů.

3. Budoucnost programu LIFE+

Jak je uvedeno výše, řada doporučení uvedených v hodnoceních nebyla v souladu se stávajícím nařízením o nástroji LIFE+, byla však vzata v úvahu při navrhování budoucího nástroje.

Komise ve svém sdělení z 12. prosince 2011 předloženém Evropskému parlamentu a Radě navrhla přidělit v období 2014–2020 3,2 miliardy EUR na nový program pro životní prostředí a oblast klimatu – LIFE. Navrhovaný nový program bude navazovat na úspěch stávajícího programu LIFE+, bude však zrevidován tak, aby měl větší dopad, byl jednodušší a umožňoval větší pružnost s navýšeným rozpočtem.

Hlavní navrhované změny jsou:

· vytvoření podprogramu pro oblast klimatu (800 milionů EUR na celé období) se třemi prioritami: zmírnění, přizpůsobení, řízení a informovanost;

· lépe definovaná struktura podprogramu pro životní prostředí (2,4 miliardy EUR pro celé období): složky Biologická rozmanitost, Životní prostředí a Správa v oblasti životního prostředí;

· zavedení integrovaných projektů (IP) jako demonstračních projektů pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí, zejména získáním dalších dostupných finančních prostředků na úrovni EU a /nebo vnitrostátních finančních prostředků. Tím se zejména zajistí posílení doplňkovosti a koordinace s akcemi podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů v otázkách týkajících se přírody, vody, odpadu, kvality ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu.

Podprogram pro životní prostředí je určen na podporu opatření v těchto oblastech:

· „Životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ se zaměřením na inovativnější řešení pro lepší provádění environmentální politiky a začlenění environmentálních cílů do jiných odvětví;

· „Biologická rozmanitost“, která bude rozvíjet a provádět osvědčené postupy k zastavení úbytku biologické rozmanitosti a obnovení ekosystémových služeb, přičemž se zaměří především na podporu lokalit soustavy Natura 2000, zejména pomocí integrovaných projektů, které budou v souladu s rámci prioritních opatření členských států;

· „Řízení a informace v oblasti životního prostředí“, která bude kromě osvětových kampaní podporovat sdílení znalostí, šíření osvědčených postupů a lepší dodržování předpisů.

Podprogram pro oblast klimatu zahrnuje tyto oblasti:

· „Zmírnění změny klimatu“, která se soustředí na snižování emisí skleníkových plynů;

· „Přizpůsobení se změně klimatu“, která se soustředí na zvyšování odolnosti vůči změně klimatu;

· „Řízení a informace v oblasti klimatu“, která se soustředí na zvyšování informovanosti a komunikaci, spolupráci a šíření informací o opatřeních na zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu.

Hlavním typem intervence v rámci programu zůstanou granty k financování projektů. Navrhují se rovněž granty na provoz nevládních organizací a jiných subjektů a bude vytvořen prostor pro příspěvky na inovativní finanční nástroje.

Podle návrhu Komise přijme program LIFE na období 2014–2020 jednodušší a pružnější postupy.

4. ZÁVĚR

Ačkoli z hodnocení vyplývá, že je možné program LIFE+ do určité míry zlepšit, obecně se má za to, že program je účinný a dobře řízený. Zjištěné nedostatky byly v rámci možností řešeny v závěrečných fázích stávajícího programového období. Pokud jsou nedostatky obsaženy přímo v nařízení LIFE +, byla doporučení vzata v úvahu při tvorbě návrhu programu LIFE na období 2014–2020.

Komise se domnívá, že rozpočet EU by měl i nadále pomáhat jednotlivým členským státům i EU jako celku při vytváření a provádění politik EU, a to jak prostřednictvím specifického nástroje pro životní prostředí, tak začleněním problematiky životního prostředí do rozpočtově relevantnějších finančních nástrojů.

Vzhledem k nerovnoměrnému a nedostatečnému provádění politiky EU v oblasti životního prostředí a klimatu je i nadále zapotřebí specifického nástroje pro politiku životního prostředí a klimatu. Cílem návrhu nového programu LIFE vypracovaného Komisí je pokračovat v přípravě a rozvoji programu, který je v současnosti upraven úspěšným nařízením o LIFE+.

[1] Úř. věst. L 149, 9.6.2007.

[2] http://ec.europa.eu/environment/life/publications/lifepublications/evaluation/index.htm#mte2010

[3] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/COMM_PDF_COM_2011_0874_F_ EN.pdf?reference=IP/11/1526&format=PDF&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

[4] http://ec.europa.eu/environment/life/about/documents/121214_conclusions.pdf

[5] Viz: EPEC (2008) k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/dgs/environment/pdf/epec_report_life.pdf; SEK(2008) 2633 v konečném znění - pracovní dokument útvarů Komise o provádění programu finanční podpory poskytované evropským nevládním organizacím, které jsou činné zejména v oblasti ochrany životního prostředí; COWI (2009) Následné hodnocení projektů a činností financovaných v rámci programu LIFE; Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora (2009) 11/2009 o udržitelnosti projektů LIFE-příroda a jejich řízení prováděném Komisí; Arcadis (2010) Hodnocení v polovině období týkající se provádění nařízení o finančním nástroji LIFE+ a SEK(2011) 1541 v konečném znění - pracovní dokument útvarů Komise, Posouzení dopadů, průvodní dokument k návrhu nařízení o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE).

[6] Úř. věst. L 242, 10.9.2002.

[7] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/comm2006/pdf/2020/1_EN_impact _assesment_part1_v4.pdf

[8] SEK(2010) 1120 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Hodnocení nařízení LIFE+ v polovině období, s. 5.

[9] Hodnocení v polovině období, s. 9.

[10] SEK(2010) 1120 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Hodnocení nařízení LIFE+ v polovině období, s. 10.

[11] SEK(2010) 1120 sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Hodnocení nařízení LIFE+ v polovině období, s. 8.