EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 15.12.2020 COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o spravedlivých trzích otevřených hospodářské soutěži v digitálním odvětví (akt o digitálních trzích) (Text s významem pro EHP) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Digitální služby přinesly uživatelům významné inovativní výhody a přispěly k vnitřnímu trhu tím, že otevřely nové obchodní příležitosti a usnadnily přeshraniční obchodování. V současnosti se digitální služby týkají široké škály každodenních činností, včetně online zprostředkovatelských služeb, jako jsou online tržiště, služby online sociálních sítí, internetové vyhledávače, operační systémy nebo obchody se softwarovými aplikacemi. Poskytují spotřebitelům větší výběr, zlepšují efektivitu a konkurenceschopnost průmyslu a mohou posílit zapojení občanské společnosti. Avšak i když v evropské digitální ekonomice působí více než 10 000 online platforem, z nichž většinu tvoří malé a střední podniky, největší podíl na celkové vytvořené hodnotě má malý počet velkých online platforem. Velké platformy těží z charakteristik tohoto odvětví, jako jsou silné síťové účinky, které jsou často zakotveny ve vlastních ekosystémech platforem a představují klíčové strukturální prvky současné digitální ekonomiky, ve které zprostředkovávají většinu transakcí mezi koncovými a podnikatelskými uživateli. Mnohé z těchto podniků koncové uživatele rovněž komplexně sledují a profilují. Několik velkých platforem stále častěji působí jako strážci nebo brány mezi podnikatelskými a koncovými uživateli a zaujímá zavedené a trvalé postavení, často v důsledku vytvoření konglomerátních ekosystémů kolem svých hlavních služeb platforem, což posiluje stávající překážky pro vstup na trh. Tito strážci mají proto významný dopad na digitální trhy, významně kontrolují přístup na ně a mají na nich pevné postavení, což vede ke značné závislosti mnoha podnikatelských uživatelů na strážcích a v některých případech k nekalému jednání vůči těmto uživatelům. Má rovněž negativní dopad na otevřenost hospodářské soutěži dotčených hlavních služeb platforem. Regulační iniciativy členských států nejsou schopny tyto dopady plně řešit; bez opatření na úrovni EU by mohly vést k roztříštěnosti vnitřního trhu. Nekalé praktiky a nedostatečná otevřenost hospodářské soutěži vedou k neefektivním výsledkům v digitálním odvětví, pokud jde o vyšší ceny, nižší kvalitu, jakož i menší výběr a méně inovací, což se děje na úkor evropských spotřebitelů. Řešit tyto problémy je nanejvýš důležité s ohledem na velikost digitální ekonomiky (odhadovanou na 4,5 % až 15,5 % celosvětového HDP v roce 2019, se vzrůstající tendencí) a na významnou úlohu online platforem na digitálních trzích a s ní související společenské a hospodářské důsledky. Ačkoli některé z těchto jevů, které jsou pro digitální odvětví a hlavní služby platforem typické, je do určité míry možné pozorovat i v jiných odvětvích a na jiných trzích, oblast působnosti návrhu je omezena na digitální odvětví, neboť jeho problémy jsou z hlediska vnitřního trhu nejnaléhavější. Slabá otevřenost hospodářské soutěži a nekalé praktiky v digitálním odvětví jsou u některých digitálních služeb častější a výraznější než u jiných. To platí zejména pro široce rozšířené a běžně používané digitální služby a infrastruktury, které většinou působí jako přímí zprostředkovatelé mezi podnikatelskými a koncovými uživateli. Zkušenosti s prosazováním pravidel hospodářské soutěže EU, četné odborné zprávy a studie a výsledky otevřené veřejné konzultace ukazují, že existuje řada digitálních služeb, které mají tyto rysy: i) vysoce koncentrované služby vícestranných platforem, v nichž obvykle jedna nebo velmi málo velkých digitálních platforem stanoví obchodní podmínky se značnou autonomií; ii) malý počet velkých digitálních platforem, které působí jako brána umožňující podnikatelským uživatelům oslovit zákazníky a naopak, a iii) tyto velké digitální platformy často zneužívají své silné pozice strážců k nekalému jednání vůči ekonomicky závislým podnikatelským uživatelům a zákazníkům. Návrh je proto dále omezen na několik „hlavních služeb platforem“, u nichž jsou zjištěné problémy nejzřetelnější a nejvýraznější a kde působení omezeného počtu velkých online platforem, které slouží jako brána mezi podnikatelskými a koncovými uživateli, vedlo nebo pravděpodobně povede k tomu, že bude oslabena otevřenost těchto služeb a trhů, na kterých působí, hospodářské soutěži. Uvedené hlavní služby platforem zahrnují: i) online zprostředkovatelské služby (včetně například tržišť, obchodů s aplikacemi a online zprostředkovatelských služeb v jiných odvětvích, jako je mobilita, doprava nebo energetika), ii) internetové vyhledávače, iii) sociální sítě, iv) služby platforem pro sdílení videonahrávek, v) interpersonální služby elektronických komunikací nezávislé na číslech, vi) operační systémy, vii) cloudové služby a viii) reklamní služby, včetně reklamních sítí, reklamních výměn a dalších služeb pro zprostředkování reklamy, pokud uvedené reklamní služby souvisejí s jednou nebo více výše uvedenými hlavními službami platforem. To, že je určitá digitální služba považována za hlavní službu platformy, neznamená, že problémy s otevřeností hospodářské soutěži a nekalými praktikami vyvstávají u každého poskytovatele těchto hlavních služeb platforem. Takové obavy se objevují zejména, pokud hlavní službu platformy provozuje strážce. Poskytovatele hlavních služeb platforem lze považovat za strážce, pokud: i) mají významný dopad na vnitřní trh, ii) provozují jednu nebo více důležitých brán k zákazníkům a iii) mají nebo se očekává, že budou mít ve své činnosti zavedené a trvalé postavení. Uvedený status strážce lze určit buď s odkazem na jasně vymezené a vhodné kvantitativní metody měření, které mohou sloužit jako vyvratitelné domněnky pro určení statusu strážce konkrétních poskytovatelů, nebo na základě individuálního kvalitativního posouzení průzkumem trhu. Stávající právní předpisy EU nebo vnitrostátní právní předpisy členských států se v současné době (účinně) nezabývají zjištěnými problémy, které souvisejí se strážci. Ačkoli byly v několika členských státech přijaty legislativní iniciativy, nebo jsou zvažovány, nebudou k řešení problémů stačit. Takové iniciativy se omezují na území daného státu, zatímco strážci obvykle působí přeshraničně, často v celosvětovém měřítku, a své obchodní modely také často používají v celosvětovém měřítku. Bez opatření na úrovni EU by mohly stávající a dosud neschválené vnitrostátní právní předpisy vést ke zvýšení roztříštěnosti předpisů o platformách. Cílem návrhu je proto umožnit platformám, aby plně využily svůj potenciál tím, že na úrovni EU budou řešeny nejvýraznější případy nekalých praktik a slabé otevřenosti hospodářské soutěži, aby koncoví i podnikatelští uživatelé mohli využít maximálního přínosu ekonomiky platforem a digitální ekonomiky obecně, a to ve spravedlivém prostředí otevřeném konkurenci. Potřeba řešit uvedené obavy týkající se digitální ekonomiky byla zdůrazněna ve sdělení Komise nazvaném „Formování digitální budoucnosti Evropy“, v němž se uvádí, že „vzhledem k logice jednotného trhu je možné, že abychom mohli zaručit otevřenost hospodářské soutěži, spravedlnost a inovace a také možnost vstupu na trh či veřejný zájem nad rámec hospodářské soutěže nebo ekonomických hledisek, budeme potřebovat další pravidla“. Komise rovněž oznámila, že „se bude […] dále zabývat právní úpravou ex ante, aby zajistila, že trhy charakteristické velkými platformami s velkým síťovým účinkem fungujícími jako strážci zůstanou spravedlivé a otevřené konkurenci ze strany inovátorů, podniků a nových subjektů vstupujících na trh“. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh vychází ze stávajícího nařízení o podpoře spravedlnosti a transparentnosti pro podnikatelské uživatele online zprostředkovatelských služeb (dále jen „nařízení o vztazích mezi platformami a podniky“), aniž by s ním byl v rozporu. Definice použité v tomto návrhu jsou v souladu s uvedeným nařízením, zejména definice „online zprostředkovatelských služeb“ a „internetových vyhledávačů“. Kromě základních pravidel transparentnosti a spravedlnosti platných pro všechny online platformy bez ohledu na jejich velikost nebo postavení, která zavádí výše uvedené nařízení o vztazích mezi platformami a podniky, stanoví tento návrh jasně vymezené povinnosti velmi omezeného počtu přeshraničních poskytovatelů hlavních služeb platforem, které slouží jako důležité brány podnikatelských uživatelů k oslovení koncových uživatelů. V neposlední řadě může Komise při prosazování těchto povinností těžit z transparentnosti, kterou musí online zprostředkovatelské služby a internetové vyhledávače podle výše uvedeného nařízení o vztazích mezi platformami a podniky zajišťovat ohledně praktik, které by podle seznamu povinností mohly být nezákonné, pokud by se do nich zapojovali strážci. Návrh je rovněž plně v souladu s návrhem aktu o digitálních službách. Akt o digitálních službách je horizontální iniciativa zaměřená na otázky, jako je odpovědnost online zprostředkovatelů za obsah třetích stran, online bezpečnost uživatelů nebo asymetrické povinnosti náležité péče pro různé poskytovatele služeb informační společnosti v závislosti na povaze společenských rizik, která tyto služby představují. Naproti tomu návrh aktu o digitálních trzích se zabývá hospodářskou nerovnováhou, nekalými obchodními praktikami ze strany strážců a souvisejícími negativními důsledky, jako je oslabená otevřenost hospodářské soutěži na trzích platforem. •Soulad s ostatními politikami Unie Návrh je v souladu s digitální strategií Komise, neboť přispívá k zajištění spravedlivé a konkurenceschopné digitální ekonomiky, což je jeden ze tří hlavních pilířů směrů a cílů politiky oznámených ve sdělení „Formování digitální budoucnosti Evropy“. Bude představovat soudržný, účinný a přiměřený rámec pro řešení problémů v digitální ekonomice, které v současné době řešit nelze nebo je nelze řešit účinně.

Návrh doplňuje stávající unijní (a vnitrostátní) pravidla hospodářské soutěže. Zabývá se nekalými praktikami ze strany strážců, které buď nespadají do působnosti stávajících pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže, nebo které nemohou být těmito pravidly účinně řešeny s ohledem na to, že prosazování antimonopolních pravidel se týká situace na konkrétních trzích, k zásahu nevyhnutelně dochází až poté, co došlo k restriktivnímu nebo zneužívajícímu jednání, a vyšetřovací postupy ke zjištění protiprávního jednání vyžadují čas. Stávající návrh minimalizuje škodlivé strukturální účinky nekalých praktik ex ante, aniž by omezoval možnost zasáhnout ex post podle pravidel unijních a vnitrostátních pravidel hospodářské soutěže. Návrh je v souladu s dalšími nástroji EU, včetně Listiny základních práv EU a Evropské úmluvy o lidských právech (dále jen „EÚLP“), obecného nařízení o ochraně osobních údajů a acquis EU v oblasti spotřebitelského práva. Návrh doplňuje právní předpisy o ochraně údajů. Povinnost transparentnosti ohledně hlubokého profilování spotřebitelů pomůže při prosazování obecného nařízení o ochraně osobních údajů („nařízení GDPR“) a závazné vyloučení kombinování údajů napříč hlavními službami platforem doplňuje stávající úroveň ochrany podle nařízení GDPR. Návrh vyjasňuje, že je na strážcích, aby zajistili, že dodržování povinností stanovených v nařízení probíhá v plném souladu s ostatními právními předpisy EU, jako je ochrana osobních údajů a soukromí nebo ochrana spotřebitele. Návrh je rovněž v souladu s cílenou a individuálně přizpůsobenou regulací konkrétních odvětví ex ante, včetně pravidel platných pro služby elektronických komunikací nebo pro prodej na krátko, jakož i se stávajícími iniciativami zaměřenými proti škodlivým obchodním praktikám v reálném světě. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Členské státy uplatňují nebo zvažují, že budou uplatňovat, různá vnitrostátní pravidla k řešení problémů vyplývajících ze značné míry závislosti podnikatelských uživatelů na hlavních službách platforem poskytovaných strážci a souvisejících problémů vyplývajících z nekalého jednání strážců vůči podnikatelským uživatelům. Tato situace vede k roztříštěnosti právních předpisů, neboť pravidla pro řešení nespravedlnosti ve vztahu závislosti s těmito strážci a otevřenosti hospodářské soutěži, pokud jde o tyto služby, se liší, zejména pokud jde o podmínky pro zásah a míru zásahu, a zvyšují náklady na dodržování předpisů pro společnosti působící na vnitřním trhu. Pokud nebudou přijata opatření na úrovni EU, bude tato situace dále zhoršena přijetím nových iniciativ v několika členských státech, zatímco v jiných zůstanou nespravedlivé a konkurenci méně otevřené hlavní služby platforem poskytované strážci neřešeny. Vzhledem k přirozeně přeshraniční povaze hlavních služeb platforem poskytovaných strážci bude roztříštěnost předpisů vážně narušovat fungování jednotného trhu digitálních služeb, jakož i fungování digitálních trhů jako celku. Harmonizace na úrovni EU je proto nezbytná a příslušným právním základem této iniciativy je článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). •Subsidiarita Cílů návrhu nemůže být dosaženo na úrovni členských států jednajících samostatně, neboť problémy mají přeshraniční povahu a nejsou omezeny na jednotlivé členské státy nebo na podskupinu členských států. Digitální odvětví jako takové, a zejména hlavní služby platforem poskytované nebo nabízené strážci, mají přeshraniční povahu, jak dokládá objem přeshraničního obchodu, a stále nevyužitý potenciál pro budoucí růst, jak je zřejmé ze struktury a objemu přeshraničního obchodu zprostředkovaného digitálními platformami. Téměř 24 % veškerého online obchodování v Evropě je přeshraniční povahy. Digitální hráči obvykle působí v několika členských státech, nebo v celé EU, což je v současnosti zejména případ služeb, jako je online reklama, služby online sociálních sítí, online tržiště, služby cloud computingu, služby internetových vyhledávačů, služby platforem pro sdílení videonahrávek, interpersonální komunikační služby nezávislé na číslech nebo operační systémy. Zjištěné problémy tedy mají pro Unii význam, neboť se objevují přeshraničně a dotýkají se několika členských států, a tudíž se neomezují pouze na území jednoho členského státu. Tak je tomu zejména v případě hlavních služeb platforem poskytovaných nebo nabízených strážci. Dokonce i ty členské státy, které dosud nepřijaly právní předpisy k řešení nespravedlnosti hlavních služeb platforem poskytovaných nebo nabízených strážci a jejich menší otevřenosti hospodářské soutěži, stále více zvažují vnitrostátní opatření za tímto účelem. Různé vnitrostátní právní předpisy v rámci EU mohou kromě toho, že nejsou dostatečně účinné, vést k větší roztříštěnosti a nákladům na dodržování předpisů pro velké účastníky trhu a podnikatelské uživatele, kteří jsou na nich závislí. Tato situace má zároveň negativní dopad na začínající a menší podniky, neboť jim brání v rozšíření a přeshraniční expanzi, takže nemohou vstupovat na nové trhy, nabízet lepší a diverzifikované produkty za konkurenceschopnější ceny a časem případně konkurovat zavedeným hráčům v digitálním odvětví. Proto se řešením nekalých praktik, pokud jde o hlavní služby platforem provozované strážci na úrovni Unie, zlepší fungování vnitřního trhu prostřednictvím jasných pravidel chování, která poskytnou všem zúčastněným stranám právní jistotu, a prostřednictvím intervenčního rámce v rámci celé EU, který umožní řešit škodlivé praktiky účinně a včas. Jednou z podmínek pro určení poskytovatele hlavních služeb platforem jako strážce je to, že má významný dopad na vnitřní trh. •Proporcionalita Cílem návrhu je přispět k řádnému fungování jednotného trhu digitálních služeb tím, že se zajistí, aby trhy v celé Unii, kde působí strážci, byly otevřené konkurenci a spravedlivé. To by mělo podporovat inovace, vysokou kvalitu digitálních produktů a služeb, spravedlivé a konkurenceschopné ceny a možnost vlastního výběru pro uživatele v digitálním odvětví. V této souvislosti se návrh zaměřuje pouze na ty digitální služby, které jsou nejčastěji využívány podnikatelskými uživateli a koncovými uživateli („hlavní služby platforem“) a u nichž jsou na základě současných podmínek vnitřního trhu zřetelnější a naléhavější obavy ze slabé otevřenosti hospodářské soutěži a z nekalých praktik ze strany strážců. Do oblasti působnosti patří pouze ty hlavní služby platforem, u nichž existují přesvědčivé důkazy o i) vysoké koncentraci, kdy obvykle jedna nebo velmi málo velkých online platforem stanoví obchodní podmínky poměrně nezávisle na svých (potenciálních) konkurentech, zákaznících nebo spotřebitelích; ii) závislosti na malém počtu velkých online platforem, které podnikatelským uživatelům slouží jako brána k oslovení zákazníků a interakci s nimi, a iii) skutečnosti, že je vliv poskytovatelů hlavních služeb platforem často zneužíván k nekalému chování vůči ekonomicky závislým podnikatelským uživatelům a zákazníkům. Návrh se proto vztahuje pouze na poskytovatele, kteří splňují jasně definovaná, výše uvedená kritéria pro to, aby byli považováni za strážce. Použití kvantitativních prahových hodnot jako základu vyvratitelné domněnky je doplněno použitím kvalitativních kritérií uvedených v návrhu. To Komisi umožňuje určit za strážce poskytovatele hlavních služeb platforem, kteří vykazují stejná nebo podobná rizika z hlediska spravedlnosti a otevřenosti trhu hospodářské soutěži a zároveň zaručuje, že se povinnosti vztahují pouze na příslušné poskytovatele hlavních služeb platforem. Seznam povinností stanovených v návrhu byl omezen na ty praktiky, i) které jsou obzvláště nekalé nebo škodlivé, ii) které lze jasně a jednoznačně identifikovat, aby se strážcům a dalším zúčastněným stranám zajistila nezbytná právní jistota, a iii) se kterými jsou dostatečné zkušenosti. Návrh stanoví možnost cíleného uplatňování některých povinností prostřednictvím dialogu mezi Komisí a dotčenými strážci. Kromě toho umožňuje flexibilně pokrýt další praktiky, které jsou podobně nekalé nebo které, po důkladném tržním šetření jejich dopadu, rovněž ohrožují spravedlnost nebo otevřenost hospodářské soutěži. Tento mechanismus zajišťuje, aby nedocházelo k nadměrné regulaci, a zároveň se vyhýbá nedostatečnému zásahu v souvislosti s podobnými postupy týchž strážců, kde se postupy mohou v průběhu času vyvíjet. Navrhovaná opatření jsou přiměřená, neboť dosahují svého cíle tím, že podniky v digitálním odvětví zatěžují pouze cíleně. Návrh vyžaduje spolupráci společností, které jsou předmětem šetření, ale administrativní náklady by byly přiměřené a není pravděpodobné, že by byly vyžadovány značné dodatečné náklady, a to vzhledem k již existujícím regulačním strukturám pro uplatňování jiných právních předpisů EU (např. nařízení EU o spojování; nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele). Pokud jde o náklady na dodržování předpisů pro strážce, byly by přiměřené, neboť by do značné míry nahradily vysoké náklady, které velkým poskytovatelům hlavních služeb platforem vznikají při dodržování odlišných regulačních opatření, která jsou nebo pravděpodobně budou zaváděna v různých členských státech. Takové náklady by byly vynaloženy na několik dalších kontrolorů shody s právními předpisy, kteří by dohlíželi na soulad politik podniků s novými pravidly, a několik zaměstnanců, kteří by byli v kontaktu s Komisí a odpovídali by na žádosti o informace. •Volba nástroje Zjištěné problémy může účinně řešit pouze legislativní nástroj. Nařízení je dále nezbytné proto, že je přímo použitelné v členských státech, stanoví stejnou úroveň práv a povinností pro soukromé subjekty a umožňuje soudržné a účinné uplatňování pravidel v rámci přeshraničního zprostředkovávaného online obchodování v ekonomice online platforem. To je nejvhodnější k řešení zjištěných problémů spravedlnosti a otevřenosti hospodářské soutěži a k předcházení roztříštěnosti jednotného trhu u hlavních služeb platforem poskytovaných nebo nabízených strážci. 3.VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Konzultace se zúčastněnými stranami Komise vedla rozsáhlé konzultace o široké škále otázek souvisejících s online platformami, včetně hospodářské síly velmi velkých online platforem, které plní úlohu strážce. Zaprvé, v období od 2. června do 8. září 2020 Komise uspořádala dvě samostatné otevřené veřejné konzultace, které odkazovaly na dvě samostatná počáteční posouzení dopadů i) balíčku spojeného s aktem o digitálních službách: regulační nástroj ex ante pro velké online platformy s významnými síťovými účinky, které působí jako strážci na vnitřním trhu Evropské unie, a dále ii) nového nástroje pro hospodářskou soutěž. Zadruhé Komise uspořádala konzultaci se zúčastněnými stranami o průběžných zprávách skupiny pro sledování ekonomiky online platforem podporující stávající iniciativu. Zatřetí pracovní semináře, konference, jakož i výzkum provedený Společným výzkumným střediskem přispěly k vymezení problému a pomohly určit předběžné možnosti politiky. Kromě použitých konzultačních nástrojů se útvary Komise rovněž dvoustranně setkaly se zúčastněnými stranami v souvislosti s veřejnými konzultacemi a obdobím pro zpětnou vazbu k počátečnímu posouzení dopadů. Strukturovaný dialog s členskými státy, zejména prostřednictvím skupiny odborníků pro elektronický obchod, konferencí a dvoustranných a vícestranných výměn informací přispěl k navržení možností politiky. Veřejné konzultace obecně nabídly silnou podporu zásahu, který by řešil nekalé praktiky strážců. Velká většina respondentů veřejných konzultací a samostatného dotazníku určeného vnitrostátním orgánům pro hospodářskou soutěž se shodla na tom, že určité strukturální problémy nelze řešit podle stávajících pravidel hospodářské soutěže; stejná většina se domnívala, že by Komise měla mít možnost zasáhnout na trzích, na kterých strážci působí. Tento názor vyjádřila velká většina podniků a podnikatelských sdružení, všechny organizace občanské společnosti (včetně nevládních organizací a odborů) a všechny veřejné orgány. Spotřebitelské organizace, jako je Evropská organizace spotřebitelů (BEUC), rovněž upozorňovaly na výrazné obavy týkající se online platforem a digitálních trhů. Tito respondenti se domnívali, že zásah řešící tyto obavy by jednak vytvořil správné inovační pobídky a jednak přispěl k většímu výběru pro spotřebitele, což by připravilo půdu pro nové platformy a inovativní služby respektující soukromí. Online platformy se v této otázce rozcházely, přičemž většina velkých online platforem a jejich zastupujících sdružení zpochybnila potřebu nového nástroje regulujícího strážce. Na druhé straně mnoho malých a středních platforem, zejména těch, které jsou podnikatelskými uživateli velkých online platforem, nový nástroj regulující strážce podpořilo. Ti, kteří nesouhlasili, poukazovali na to, že koncepce „strážce“ je příliš široká a místo ní je třeba posuzovat případ od případu a že Komise již může zasahovat v případě, že dojde k jednání strážce v rozporu s článkem 102 SFEU. Komise se však domnívala, že článek 102 SFEU nepostačuje k řešení všech problémů spojených se strážci, neboť strážce nemusí být nutně dominantním hráčem a jeho praktiky nemusí být zahrnuty do článku 102 SFEU, pokud neexistuje prokazatelný vliv na hospodářskou soutěž na jasně vymezených relevantních trzích. Kromě toho článek 102 SFEU neumožňuje vždy zasahovat rychlostí, která je nezbytná k co nejvčasnějšímu, a tedy nejúčinnějšímu řešení těchto tíživých praktik. Převážná většina respondentů se rovněž domnívala, že zvláštní pravidla týkající se platforem by měla zahrnovat zákazy a povinnosti pro platformy strážců. Rovněž uvedla, že prostředky nápravy by mohly být procesní povahy, spíše než předepisování určitého postupu. Velká většina zúčastněných stran se domnívala, že navrhovaný seznam problematických praktik neboli „černá listina“ by měl být zaměřen na jednoznačně nekalé a škodlivé praktiky platforem strážců. Pokud jde o definici postavení, které má strážce, názory zúčastněných stran se lišily. Některé platformy tvrdily, že začlenění různých služeb do nabídky jediné platformy vypovídá jen málo o síle platformy, stejně jako by tomu bylo i v případě možnosti využívat aktiva z jedné oblasti v druhé. Bylo navrženo, aby určení za „strážce“ bylo nezávislé na obchodním modelu, posouzení strážců byla pravidelně přezkoumávána, určení za „strážce“ se vztahovalo na určené činnosti a některá pravidla se uplatňovala v rámci celých odvětví. Zúčastněné strany všech kategorií obecně poukázaly na potřebu zajistit vysokou úroveň soudržnosti a právní jistoty a na potřebu zajistit, aby kritéria používaná k určení strážců byla transparentní, objektivní a snadno měřitelná. Uživatelé většinou odkazovali na kombinaci kvantitativních i kvalitativních kritérií. Vnitrostátní orgány vyjádřily podporu novému nástroji regulujícímu strážce a potřebě přístupu na úrovni EU, aby se zabránilo roztříštěnosti právních předpisů, přičemž zdůraznily, že je důležité do legislativního projektu předem zapojit odpovědné zástupce vlád členských států. Nový nástroj regulující strážce rovněž důrazně podpořila občanská společnost a vydavatelé sdělovacích prostředků. Obě skupiny požadovaly na trhu odpovídající míru transparentnosti, jakož i záruku určité míry mediální rozmanitosti a respektování autonomie a volby spotřebitelů. • Shromažďování a využití odborných poznatků Tato iniciativa je podpořena studií posouzení dopadů a několika externími podpůrnými studiemi. Kromě toho Komise a externí smluvní partneři v letech 2018 až 2020 uskutečnili několik veřejných konzultací a vyhotovili četné studie a zprávy. Skupina pro sledování ekonomiky online platforem za podpory své expertní skupiny 15 akademických odborníků a rozsáhlé podpůrné studie poskytla řadu zpráv a analytických dokumentů, které byly podkladem pro práci na vymezení problémů. Interní hospodářský výzkum, jakož i podpora koncipování politiky ze strany Společného výzkumného střediska (JRC) dále přispěly k posouzení dopadů, z něhož tato iniciativa vychází. S členskými státy byla navíc vedena online konzultace, která byla podkladem pro zasedání odborné skupiny pro elektronický obchod věnované této iniciativě. Komise rovněž uspořádala řadu konferencí, seminářů a setkání s akademickými odborníky, jejichž názory přispěly k formulování problému a strategii shromažďování důkazů. K utváření tohoto nástroje přispěla řada písemných stanovisek členských států k platformám strážců, jakož i četné zprávy a studie ze zemí mimo EU. •Posouzení dopadů Posouzení dopadů, z něhož návrh vychází, projednal Výbor Komise pro kontrolu regulace, který dne 10. prosince 2020 vydal kladné stanovisko. Stanovisko tohoto výboru, doporučení a vysvětlení, jak byla doporučení zohledněna, jsou začleněna do přílohy 1 pracovního dokumentu útvarů Komise připojeného k tomuto návrhu. Příloha 3 uvádí přehled toho, kdo by byl tímto návrhem dotčen a jakým způsobem. Komise zkoumala různé možnosti politiky k dosažení obecného cíle této iniciativy, kterým je zajistit řádné fungování vnitřního trhu podporou účinné hospodářské soutěže na digitálních trzích, a zejména konkurenčního a spravedlivého prostředí online platforem. V zájmu řešení problémů vyplývajících z problematického jednání strážců byly porovnány tři hlavní možnosti politiky: možnost 1 – předem definovaný seznam strážců a přímé povinnosti; možnost 2 – částečně flexibilní rámec pro určování a aktualizaci povinností, včetně dialogu o regulaci pro provádění některých z nich; a možnost 3 – flexibilní možnost založená výhradně na kvalitativních prahových hodnotách rozsahu. Každá z těchto možností ponechala k politickému zvážení podrobnější koncepční varianty, například pokud jde o přesnou kombinaci a úroveň kvantitativních prahových hodnot rozsahu působnosti, které mají být použity, nebo o přesný rozsah opravných prostředků, které jsou k dispozici v případě systematického nedodržování povinností ze strany určeného strážce.

Všechny možnosti předpokládaly provádění, dohled a prosazování na úrovni EU ze strany Komise jakožto příslušného regulačního subjektu. Vzhledem k celoevropskému dosahu cílových společností se nezdá, že by decentralizovaný model vymáhání práva představoval možnou alternativu, a to ani vzhledem k riziku roztříštěnosti regulace, kterou má iniciativa řešit; nebyl by přiměřený ani vzhledem k omezenému počtu strážců, kteří by byli zahrnuti do oblasti působnosti navrhovaného rámce. V zájmu začlenění vnitrostátních odborných znalostí do ekonomiky platforem však iniciativa předpokládá, že Komise před jejich přijetím určitá rozhodnutí konzultuje (např. pokud jde o nedodržování povinností; pokuty) s výborem složeným ze zástupců členských států – poradním výborem pro digitální trhy. Upřednostňovanou možností (možnost 2) je a) uzavřený seznam hlavních služeb platforem; b) kombinace kvantitativních a kvalitativních kritérií pro určení poskytovatelů hlavních služeb platforem za strážce; c) přímo použitelné povinnosti, včetně určitých povinností, u nichž může dialog o regulaci usnadnit jejich účinné provádění, a d) možnost, aby Komise v návaznosti na průzkum trhu aktualizovala tento nástroj, pokud jde o povinnosti strážců, prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, pokud jsou identifikovány nové postupy, které jsou stejně nekalé a mohou narušit otevřenost hospodářské soutěži, a v ostatních případech prostřednictvím pozměňovacích návrhů. Průzkum trhu může rovněž poukázat na potřebu změny seznamu hlavních služeb platforem. Tato možnost je považována za nejvhodnější k účinnému řešení cíle této iniciativy. Stanoví včasné zásahy pro všechny zjištěné problematické postupy, přičemž u některých z nich umožňuje regulační dialog pro prováděcí opatření ze strany určeného strážce. Dále umožňuje bojovat proti novým nekalým praktikám, a umožňuje tak řešit selhání trhu v dynamicky se měnícím digitálním prostředí. V případě těch strážců, u nichž se předpokládá, že v blízké budoucnosti zaujmou při své činnosti zavedené a trvalé postavení, ale kteří je dosud nemají, návrh zároveň stanoví přiměřený dílčí soubor povinností, které jsou obzvláště důležité pro zaručení a posílení otevřenosti hospodářské soutěži. Upřednostňovaná možnost zvýší otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži i v rámci širšího digitálního odvětví a pomůže podnikům překonat překážky vyplývající ze selhání trhu nebo z nekalých obchodních praktik strážců. To pomůže podpořit vznik alternativních platforem, které by mohly poskytovat vysoce kvalitní inovativní produkty a služby za dostupné ceny. Spravedlivější a poctivější podmínky pro všechny subjekty v digitálním odvětví by jim měly umožnit lépe využívat růstového potenciálu ekonomiky platforem. Lze očekávat, že přínosy povedou k většímu inovačnímu potenciálu menších podniků a ke zlepšení kvality služeb, což bude i ku prospěchu spotřebitelů. Lepší otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži má v rámci upřednostňované možnosti potenciál přinést spotřebitelský přebytek odhadovaný na 13 miliard EUR, tj. nárůst o přibližně 6 % ve srovnání s výchozím scénářem. Hlavní náklady souvisejí s náklady na dodržování předpisů pro strážce v důsledku nových pravidel. Jiné podniky než platformy strážců mohou při plnění požadavků na informace nést určité administrativní náklady. Je však nepravděpodobné, že by tyto posledně uvedené náklady představovaly podstatný nárůst oproti nákladům na dodržování předpisů, které by jinak podnikům vznikly v důsledku žádostí o informace podle práva hospodářské soutěže EU nebo podle různých vnitrostátních pravidel. Dopady možností politiky na různé kategorie zúčastněných stran (strážci, konkurenti, podnikatelští uživatelé, spotřebitelé, regulační orgány) jsou podrobně vysvětleny v příloze 3 posouzení dopadů podporujícího tuto iniciativu. Příloha rovněž hodnotí dopad každé dotčené povinnosti podle kategorie zúčastněných stran. Posouzení je v co nejvyšší možné míře kvantitativní i kvalitativní. Pokud jde o dopad iniciativy na malé a střední podniky, vzhledem k tomu, že je velmi nepravděpodobné, že by byly považovány za strážce a seznam povinností by se na ně nevztahoval, tato iniciativa by pro ně nepředstavovala další zátěž. Nová pravidla by prostřednictvím rovných podmínek namísto toho umožnila malým a středním podnikům (včetně podnikatelských uživatelů a dalších poskytovatelů hlavních služeb platforem) růst na celém vnitřním trhu v důsledku odstranění významných překážek pro vstup a expanzi. Dá se očekávat, že plánovaná opatření rovněž povedou k větší hospodářské soutěži mezi platformami pro podnikatelské uživatele. Očekává se, že ta povede ke zkvalitnění služeb za výhodnější ceny a vyšší produktivitě. Podnikatelští uživatelé by rovněž měli větší důvěru v prodej online, neboť by byli chráněni před nekalými praktikami. Komplexnější soubor nástrojů pro vymáhání práva umožní podnikům prosperovat díky výhodám daným jejich schopnostmi. To povede k hospodářskému růstu, který se následně promítne do vyšších daňových příjmů pro vnitrostátní správní orgány. Zátěž Komise spojená s prováděním této iniciativy je nízká (zejména přesun stávajících pracovních míst) ve srovnání s přínosy pro hospodářství. Vnitrostátní orgány by musely nést některé menší administrativní náklady. Spravedlnost a větší otevřenost hospodářské soutěži v digitálním odvětví by vedly k vyšší produktivitě, což by se projevilo vyšším hospodářským růstem. Podpora větší otevřenosti hlavních služeb platforem a digitálních trhů hospodářské soutěži je rovněž důležitá pro zvýšení obchodních a investičních toků. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Tento návrh stanoví opatření, která se budou vztahovat na velké poskytovatele hlavních služeb platforem, kteří splňují podmínky pro to, aby byli označeni za strážce. Ostatní poskytovatelé hlavních služeb platforem a doplňkových služeb, podnikatelští uživatelé a koncoví uživatelé budou mít prospěch z jasně definovaných a vymezených povinností, které jsou v něm stanoveny. Návrh se rovněž konkrétně zaměřuje na usnadnění udržitelného růstu hlavních služeb platforem a obecněji ekonomiky platforem a je navržen tak, aby byl plně technologicky neutrální. •Základní práva Návrh je v souladu s Listinou základních práv EU, Evropskou úmluvou o lidských právech (EÚLP) a obecným nařízením o ochraně osobních údajů. Zavedení dynamické aktualizace nekalých praktik by bylo podmíněno zajištěním plného dodržování základních práv na spravedlivý proces a řádnou správu zakotvených v EÚLP, která jsou pro orgány EU závazná. Při jednání podle nového rámce by vyšetřovací pravomoci Komise podléhaly plnému rozsahu práv na spravedlivý proces, jako je právo být vyslechnut, právo na odůvodněné rozhodnutí a přístup k soudnímu přezkumu, včetně možnosti napadnout donucovací a sankční opatření. Tato práva se uplatní v případě správního řízení. Kromě toho musí spravedlivé a důvěryhodné právní prostředí, které má tento návrh vytvořit, přispět k zajištění náležité rovnováhy mezi svobodou vykonávat činnost poskytovatelů hlavních služeb platforem a jejich podnikatelskými uživateli (článek 16 Listiny základních práv Evropské unie). 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY V zájmu optimálního dosažení cílů této iniciativy je nezbytné financovat řadu opatření jak na úrovni Komise, kde se předpokládá přesun 80 plných pracovních úvazků, tak na úrovni členských států prostřednictvím jejich aktivní účasti v poradním výboru pro digitální trhy složeném ze zástupců členských států. Celkové finanční zdroje nezbytné pro provádění návrhu v období 2021–2027 dosáhnou 81,090 milionu EUR, včetně administrativních nákladů ve výši 50,640 milionu EUR a 30,450 milionu EUR, které jsou plně pokryty příděly ve VFR 2021–2027 v rámci finančního krytí programu pro jednotný trh a programu Digitální Evropa. Financování bude mimo jiné podporovat činnosti, jako je určení poskytovatelů hlavních služeb platforem, provádění šetření trhu a provádění jakýchkoli dalších vyšetřovacích akcí, donucovacích opatření a kontrolních činností. Financování bude rovněž podporovat provádění pravidelného přezkumu konkrétních prvků nařízení a hodnocení nařízení, průběžné hodnocení účinnosti a účelnosti prováděných opatření, jakož i náklady spojené s údržbou, vývojem, hostováním, provozováním a podporou centrálního informačního systému. Podrobný přehled souvisejících nákladů je uveden v „finančním výkazu“ souvisejícím s touto iniciativou. 5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Vzhledem k dynamické povaze ekonomiky platforem představuje sledování a hodnocení iniciativy důležitou součást návrhu. Reaguje rovněž na výslovné požadavky zúčastněných stran, včetně členských států, na zvláštní sledovací funkci a odráží význam, který je přikládán samostatné možnosti sledování zvažované v počátečním posouzení dopadů. Sledování bude proto rozděleno do dvou částí: i) průběžné sledování a každý druhý rok podávání zpráv o nejnovějším vývoji na trhu, případně za účasti skupiny EU pro sledování ekonomiky online platforem, a ii) operační cíle a konkrétní ukazatele pro jejich měření. Pravidelné a průběžné sledování se bude týkat těchto hlavních aspektů: i) sledování otázek souvisejících s oblastí působnosti (např. kritéria pro určení strážců, vývoj určení strážců, využití kvalitativního posouzení v procesu určování); ii) sledování nekalých praktik (dodržování povinností, způsoby prosazování, vývoj) a iii) sledování jako podnět pro zahájení průzkumu trhu s cílem posoudit nové hlavní služby platforem a postupy v digitálním odvětví. Sledování rovněž náležitě zohlední koncepční práci skupiny odborníků pro ekonomiku online platforem v rámci své činnosti v oblasti měření a hospodářských ukazatelů. Účinnost a účelnost návrhu bude navíc sledována pomocí předem stanovených ukazatelů, které stanoví, zda mohou být zapotřebí další pravidla, včetně pravidel týkajících se prosazování, aby se zajistilo, že digitální trhy v celé EU budou otevřené hospodářské soutěži a spravedlivé. V důsledku toho bude dopad zásahu posouzen v rámci hodnocení a v případě potřeby se aktivuje doložka o přezkumu, která Komisi umožní přijmout vhodná opatření, včetně legislativních návrhů. Členské státy rovněž poskytnou veškeré relevantní informace, které mají k dispozici a které může Komise požadovat pro účely hodnocení. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I uvádí obecná ustanovení, včetně předmětu, záměru a oblasti působnosti nařízení, včetně jeho harmonizačního účinku ve vztahu k některým vnitrostátním právním předpisům (článek 1), a definice pojmů použitých v tomto nařízení, jakož i cíle návrhu (článek 2). Kapitola II obsahuje ustanovení týkající se určení strážců. Konkrétně stanoví podmínky, za nichž by poskytovatelé hlavní služeb platforem měli být určeni za strážce, a to buď na základě kvantitativních kritérií (na základě domněnky, která je předmětem prokázání opaku), nebo na základě individuálního posouzení v průběhu šetření trhu (článek 3). Kromě toho stanoví rovněž podmínky, za nichž je možné určení strážce přehodnotit, a povinnost toto určení pravidelně přezkoumávat (článek 4). Kapitola III stanoví, které praktiky strážců jsou nespravedlivé a omezují otevřenost hospodářské soutěži. Zejména stanoví přímé povinnosti (článek 5) a povinnosti, které lze dále upřesnit (článek 6), které by měli určení strážci dodržovat u každé ze svých hlavních služeb platformy uvedených v příslušném rozhodnutí o určení. Kromě toho stanoví rámec pro možný dialog mezi určeným strážcem a Komisí o opatřeních, která strážce provádí nebo hodlá provést za účelem splnění povinností stanovených v článku 6 (článek 7). Stanoví rovněž podmínky, za nichž lze ve výjimečných případech (článek 8) pozastavit povinnosti týkající se konkrétní hlavní služby platformy nebo udělit výjimku z důvodů veřejného zájmu (článek 9). Dodatečná ustanovení v této kapitole stanoví mechanismus pro aktualizaci seznamu povinností (článek 10); vyjasnění, že povinnosti stanovené v nařízení platí bez ohledu na to, zda je příslušná činnost určeného strážce smluvní, obchodní, technická nebo jakákoli jiná (článek 11); povinnost oznámit jakékoli zamýšlené spojení ve smyslu nařízení EU o spojování (článek 12) a povinnost určeného strážce služeb předkládat k nezávislému auditu veškeré techniky profilování spotřebitelů, které používá pro své hlavní služby platformy nebo jejich prostřednictvím (článek 13). Kapitola IV stanoví pravidla pro provádění šetření trhu, zejména procesní požadavky na jeho zahájení (článek 14) a pravidla pro provádění různých druhů šetření trhu: i) určení strážce (článek 15), ii) vyšetřování systematického nedodržování povinností (článek 16) a iii) posuzování nových hlavních služeb platforem a nových postupů (článek 17). Kapitola V obsahuje ustanovení týkající se provádění a prosazování tohoto nařízení. Stanoví procesní požadavky pro zahájení řízení (článek 18). Poté stanoví pravidla týkající se různých nástrojů, které lze použít v souvislosti s průzkumy trhu nebo postupy podle nařízení. Patří mezi ně možnost Komise požadovat informace (článek 19), provádět dotazování a přijímat prohlášení (článek 20) a kontroly na místě (článek 21), přijímat prozatímní opatření (článek 22) a zajistit, aby byla dobrovolná opatření pro strážce závazná (článek 23), jakož i kontrolovat dodržování nařízení (článek 24). V případě nedodržení povinností může Komise vydat rozhodnutí o nedodržení povinností (článek 25) a uložit pokuty (článek 26) a penále (článek 27) za porušení nařízení ze strany strážců, jakož i za poskytnutí nesprávných, neúplných nebo zavádějících informací v souvislosti s vyšetřováním. Nařízení rovněž stanoví promlčecí lhůtu pro ukládání sankcí a jejich vymáhání (články 28 a 29). Několik ustanovení této kapitoly stanoví procesní záruky před Komisí, zejména právo na slyšení a právo na přístup ke spisu (článek 30) a ochranu profesního tajemství (článek 31). Stanoví rovněž konzultaci poradního výboru pro digitální trhy zřízeného tímto nařízením před přijetím jednotlivých rozhodnutí určených strážcům (článek 32). Nařízení dále stanoví možnost, aby tři nebo více členských států požádaly Komisi o zahájení šetření trhu podle článku 15 (článek 33). Kapitola VI obsahuje další obecná ustanovení, jako je povinnost zveřejnit určený soubor jednotlivých rozhodnutí přijatých podle nařízení (článek 34), vyjasnění, že Soudní dvůr Evropské unie má neomezenou pravomoc, pokud jde o pokuty a penále (článek 35), a možnost přijímat prováděcí akty (článek 36) a akty v přenesené pravomoci (článek 37). Zbývajícími ustanoveními této kapitoly jsou ustanovení o přezkumu (článek 38) a upřesnění vstupu nařízení v platnost a data jeho použitelnosti (článek 39). 2020/0374 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o spravedlivých trzích otevřených hospodářské soutěži v digitálním odvětví (akt o digitálních trzích)

(Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: 1)Digitální služby obecně a online platformy obzvlášť hrají v hospodářství, zejména na vnitřním trhu, stále důležitější úlohu tím, že v Unii poskytují nové obchodní příležitosti a usnadňují přeshraniční obchodování. 2)Hlavní služby platforem mají zároveň řadu rysů, které mohou jejich poskytovatelé využívat. Tyto charakteristiky hlavních služeb platforem zahrnují mimo jiné mimořádně velké úspory z rozsahu, které často vyplývají z téměř nulových mezních nákladů spojených s přidáním podnikatelských nebo koncových uživatelů. Dalšími charakteristikami hlavních služeb platforem jsou velmi silné síťové účinky, schopnost propojit vícestranností těchto služeb mnoho podnikatelských uživatelů s mnoha koncovými uživateli, významná míra závislosti jak podnikatelských uživatelů, tak koncových uživatelů, efekt uzamčení, nedostatečné propojení koncových uživatelů se dvěma nebo více na sobě nezávislými poskytovateli stejné služby (tzv. multihoming), vertikální integrace a výhody založené na datech. Všechny tyto vlastnosti ve spojení s nekalým jednáním ze strany poskytovatelů těchto služeb mohou mít za následek podstatné oslabení otevřenosti hlavních služeb platforem hospodářské soutěži, jakož i dopad na spravedlivost obchodního vztahu mezi poskytovateli služeb a jejich podnikatelskými a koncovými uživateli, vedoucí k rychlému a potenciálně dalekosáhlému omezení faktických možností výběru pro podnikatelské a koncové uživatele, čímž mohou poskytovateli takových služeb zajišťovat postavení tzv. strážce. 3)Malý počet velkých poskytovatelů hlavních služeb platforem má značnou hospodářskou sílu. Obvykle mají schopnost propojit mnoho podnikatelských uživatelů s mnoha koncovými uživateli prostřednictvím svých služeb, což jim následně umožňuje využít výhod, jako je přístup k velkému množství údajů, a to v rámci jejich stávajících i nových činností. Někteří z těchto poskytovatelů vykonávají kontrolu nad celými ekosystémy platforem v digitální ekonomice a stávající nebo nové subjekty na trhu jim strukturálně mohou velmi obtížně konkurovat, a to bez ohledu na to, jak jsou inovativní a efektivní. Otevřenost hospodářské soutěži je omezena zejména z důvodu existence velmi vysokých překážek pro vstup na trh nebo odchod z něj, včetně vysokých investičních nákladů, které nelze (snadno) získat zpět v případě odchodu z trhu, a neexistence některých klíčových vstupů digitální ekonomiky, jako jsou data, nebo omezený přístup k nim. V důsledku toho se zvyšuje pravděpodobnost, že základní trhy nefungují dobře nebo dobře fungovat brzy přestanou. 4)Kombinace těchto vlastností strážců může v mnoha případech vést k závažné nerovnováze ve vyjednávací síle a následně k nekalým praktikám a podmínkám pro podnikatelské i koncové uživatele hlavních služeb platforem poskytovaných strážci, a to na úkor jejich cen, kvality, výběru a inovací. 5)Z toho vyplývá, že pokud jde o hlavní služby platforem, tržní procesy často nejsou schopny zajistit spravedlivé hospodářské výsledky. Zatímco články 101 a 102 SFEU jsou i nadále použitelné na jednání strážců, jejich oblast působnosti je omezena na určité případy tržní síly (např. dominantní postavení na konkrétních trzích) a protisoutěžní jednání, jsou prosazovány ex post a vyžadují rozsáhlé šetření často velmi složitých skutečností případ od případu. Kromě toho stávající právní předpisy Unie neřeší nebo účinně neřeší zjištěné problémy pro řádné fungování vnitřního trhu, které představuje jednání strážců, kteří nemusí mít nutně dominantní postavení z hlediska práva hospodářské soutěže. 6)Strážci mají významný dopad na vnitřní trh, neboť poskytují brány, jimiž se ke koncovým uživatelům kdekoli v Unii a na dalších trzích dostává velký počet podnikatelských uživatelů. Nepříznivý dopad nekalých praktik na vnitřní trh a obzvláště slabá otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži a jejich negativní společenské a hospodářské dopady vedly vnitrostátní zákonodárce a odvětvové regulační orgány k tomu, aby začaly konat. V reakci na nekalé praktiky a otevřenost digitálních služeb hospodářské soutěži nebo alespoň některých z nich již byla přijata nebo navržena řada vnitrostátních regulačních řešení. To vedlo k riziku různých regulačních řešení, a tím i roztříštěnosti vnitřního trhu, čímž se zvýšilo riziko vyšších nákladů na dodržování předpisů v důsledku různých souborů vnitrostátních regulačních požadavků. 7)Proto by podnikatelským a koncovým uživatelům hlavních služeb platforem poskytovaných strážci měly být v celé Unii poskytnuty vhodné regulační záruky proti nekalému jednání strážců s cílem usnadnit přeshraniční podnikání v rámci Unie, a zlepšit tak řádné fungování vnitřního trhu a řešit stávající nebo pravděpodobně vznikající roztříštěnost v konkrétních oblastech, na něž se toto nařízení vztahuje. Kromě toho, i když mají strážci tendenci přijímat globální nebo alespoň celoevropské obchodní modely a algoritmické struktury, mohou přijmout, a v některých případech přijali, odlišné obchodní podmínky a postupy v různých členských státech, což může vést k vytvoření rozdílů mezi podmínkami hospodářské soutěže pro uživatele hlavních služeb platforem poskytovaných strážci, a to na úkor integrace v rámci vnitřního trhu. 8)Sblížením rozdílných vnitrostátních právních předpisů by měly být odstraněny překážky poskytování a přijímání služeb, včetně maloobchodních, v rámci vnitřního trhu. Na úrovni Unie by proto měl být stanoven cílený soubor harmonizovaných závazných pravidel, aby se zajistilo, že digitální trhy, na kterých strážci působí, budou v rámci vnitřního trhu spravedlivé a otevřené hospodářské soutěži. 9)Fragmentaci vnitřního trhu lze účinně odvrátit pouze tehdy, bude-li členským státům zabráněno v uplatňování vnitrostátních pravidel, která jsou specifická pro typy podniků a služeb, na něž se vztahuje toto nařízení. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto nařízení je doplnit prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, mělo by být zároveň upřesněno, že tímto nařízením nejsou dotčeny články 101 a 102 SFEU, odpovídající vnitrostátní pravidla hospodářské soutěže a další vnitrostátní pravidla hospodářské soutěže týkající se jednostranného jednání, která jsou založena na individualizovaném posouzení postavení a chování na trhu, včetně jeho pravděpodobných účinků a přesného rozsahu zakázaného jednání, a která podnikům umožňují předložit pro dané jednání argumenty týkající se efektivnosti a objektivního odůvodnění. Uplatňováním výše uvedených pravidel by však neměly být dotčeny povinnosti uložené strážcům podle tohoto nařízení a jejich jednotné a účinné uplatňování na vnitřním trhu. 10)Cílem článků 101 a 102 SFEU a odpovídajících vnitrostátních pravidel hospodářské soutěže týkajících se protisoutěžního mnohostranného a jednostranného jednání, jakož i kontroly spojování podniků je ochrana nenarušené hospodářské soutěže na trhu. Cíl tohoto nařízení doplňuje, i když se od něj liší, cíl ochrany nenarušené hospodářské soutěže na jakémkoli daném trhu, jak je definován v právních předpisech o hospodářské soutěži, kterým je zajistit, aby trhy, na nichž působí strážci, byly a zůstaly konkurenční a spravedlivé, nezávisle na skutečných, pravděpodobných nebo předpokládaných účincích jednání daného strážce, na něž se na daném trhu vztahuje toto nařízení o hospodářské soutěži. Cílem tohoto nařízení je proto chránit jiný právní zájem než uvedená pravidla a nemělo by jím být dotčeno jejich uplatňování.

11)Toto nařízení by měla rovněž doplňovat, aniž je dotčeno jejich uplatňování, pravidla vyplývající z jiných právních předpisů Unie upravujících určité aspekty poskytování služeb, na něž se vztahuje toto nařízení, zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1150, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx/EU (akt o digitálních službách), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679, směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790, směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2010/13, jakož i vnitrostátní pravidla zaměřená na prosazování nebo případně provádění uvedených právních předpisů Unie. 12)Slabá otevřenost hospodářské soutěži a nekalé praktiky v digitálním odvětví jsou častější a výraznější u některých digitálních služeb než u jiných. Tak je tomu zejména v případě široce rozšířených a běžně používaných digitálních služeb, které jsou většinou přímými zprostředkovateli mezi podnikatelskými a koncovými uživateli a u kterých jsou nejrozšířenějšími rysy: mimořádně velké úspory z rozsahu, velmi silné síťové účinky, schopnost propojit vícestranností těchto služeb mnoho podnikatelských uživatelů s mnoha koncovými uživateli, efekt uzamčení, nedostatečný multihoming nebo vertikální integrace. Často existuje pouze jeden nebo jen velmi málo velkých poskytovatelů takových digitálních služeb. Tito poskytovatelé hlavních služeb platforem se nejčastěji projevovali jako strážci vůči podnikatelským a koncovým uživatelům, což má dalekosáhlé dopady a umožňuje strážcům snadno stanovit obchodní podmínky jednostranně a škodlivě, na úkor podnikatelských a koncových uživatelů. Proto je nezbytné zaměřit se pouze na ty digitální služby, které jsou nejvíce využívány podnikatelskými a koncovými uživateli a u nichž vyvstávají na základě současných tržních podmínek z hlediska vnitřního trhu zřetelnější a naléhavější obavy ze slabé otevřenosti hospodářské soutěži a z nekalých praktik strážců. 13)Zejména online zprostředkovatelské služby, internetové vyhledávače, operační systémy, online sociální sítě, služby platforem pro sdílení videonahrávek, interpersonální komunikační služby nezávislé na číslech, služby cloud computingu a online reklamní služby jsou schopny postihnout velký počet koncových uživatelů i podniků, což s sebou nese riziko nekalých obchodních praktik. Měly by proto být zahrnuty do definice hlavních služeb platforem a spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení. Online zprostředkovatelské služby mohou být rovněž aktivní v oblasti finančních služeb a mohou zprostředkovávat takové služby nebo být používány k poskytování takových služeb, které nejsou vyčerpávajícím způsobem uvedeny v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1535. Za určitých okolností by pojem „koncový uživatelé“ měl zahrnovat uživatele, kteří jsou tradičně považováni za podnikatelské uživatele, ale v dané situaci nevyužívají hlavních služeb platforem k poskytování zboží nebo služeb jiným koncovým uživatelům; jde například o podniky využívající služby cloud computingu pro své vlastní účely. 14)Strážci mohou poskytovat řadu dalších doplňkových služeb, jako jsou identifikační nebo platební služby a technické služby, které podporují poskytování platebních služeb, spolu s jejich hlavními službami platformy. Vzhledem k tomu, že strážci často poskytují portfolio svých služeb v rámci integrovaného ekosystému, k němuž nemají přístup třetí strany poskytující tyto doplňkové služby, nebo alespoň ne za rovných podmínek, a mohou propojit přístup ke hlavní službě platformy za účelem využívání jedné nebo více doplňkových služeb, budou mít pravděpodobně větší možnost a motivaci, aby využili svého vlivu strážce hlavních služeb platforem na tyto doplňkové služby, a to na úkor výběru služeb a jejich otevřenosti hospodářské soutěži. 15)Skutečnost, že digitální služba je hlavní službou platformy vzhledem k jejímu širokému a běžnému využívání a její důležitosti pro propojování podnikatelských a koncových uživatelů, sama o sobě nevyvolává vážné obavy o otevřenost hospodářské soutěži a z nekalých praktik. Tyto obavy vyvstávají pouze v případě, že hlavní služba platformy představuje důležitou bránu a je provozována poskytovatelem s významným dopadem na vnitřní trh a pevně zavedeným a trvalým postavením nebo poskytovatelem, u něhož lze předpokládat, že takovou pozici bude mít v blízké budoucnosti. Proto by se cílený soubor harmonizovaných pravidel stanovený v tomto nařízení měl vztahovat pouze na podniky určené na základě těchto tří objektivních kritérií a měl by se vztahovat pouze na ty z jejich hlavních služeb platformy, které jednotlivě představují důležitou bránu pro podnikatelské uživatele k oslovení koncových uživatelů. 16)Aby se zajistilo účinné uplatňování tohoto nařízení na poskytovatele hlavních služeb platforem, u nichž je největší pravděpodobnost, že splní tyto objektivní požadavky, a v případech nejrozšířenějšího a nejškodlivějšího nekalého jednání, které oslabuje otevřenost hospodářské soutěži, by Komise měla mít možnost přímo označit za strážce poskytovatele hlavních služeb platforem, kteří splňují určité kvantitativní prahové hodnoty. Tyto podniky by v každém případě měly podléhat rychlému procesu určování, který by měl začít vstupem tohoto nařízení v platnost. 17)Velmi významný obrat v Unii a poskytování hlavní služby platformy alespoň ve třech členských státech představují přesvědčivé známky toho, že poskytovatel hlavní služby platformy má významný vliv na vnitřní trh. To platí i v případě, že má poskytovatel hlavní služby platformy v alespoň třech členských státech velmi významnou tržní kapitalizaci nebo ekvivalentní reálnou tržní hodnotu. Mělo by se předpokládat, že poskytovatel hlavní služby platformy má významný dopad na vnitřní trh, pokud poskytuje hlavní službu platformy alespoň ve třech členských státech a pokud se obrat jeho skupiny realizovaný v EHP rovná určité vysoké prahové hodnotě nebo ji překračuje, nebo pokud tržní kapitalizace skupiny dosahuje určité vysoké absolutní hodnoty nebo ji překračuje. V případě poskytovatelů hlavních služeb platforem, kteří patří podnikům, které nejsou veřejně kotované, by měla být uvedena ekvivalentní reálná tržní hodnota vyšší než určitá vysoká absolutní hodnota. Komise by měla využít své pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci k vypracování objektivní metodiky pro výpočet této hodnoty. Vysoký obrat v rámci EHP ve spojení s prahovou hodnotou uživatelů hlavních služeb platforem v Unii odráží poměrně silnou schopnost tyto uživatele zpeněžovat. Vysoká tržní kapitalizace v poměru ke stejnému prahovému počtu uživatelů v Unii odráží poměrně významný potenciál zpeněžení těchto uživatelů v blízké budoucnosti. Tento potenciál zpeněžení odráží v zásadě výchozí pozici dotčených podniků. Oba ukazatele navíc odrážejí jejich finanční způsobilost, včetně schopnosti využít svůj přístup na finanční trhy k posílení své pozice. K tomu může dojít například tehdy, je-li tento nadřazený přístup využit k získání jiných podniků, což má potenciální negativní dopad na inovace. Tržní kapitalizace může rovněž odrážet očekávanou budoucí pozici a dopad na vnitřní trh dotčených poskytovatelů, a to bez ohledu na potenciálně relativně nízký současný obrat. Tržní kapitalizace může být založena na úrovni, která odráží průměrnou tržní kapitalizaci největších kotovaných podniků v Unii během vhodného období. 18)Trvalá tržní kapitalizace poskytovatele hlavních služeb platforem na úrovni prahové hodnoty nebo nad prahovou hodnotou po dobu tří nebo více let by měla být považována za kapitalizaci, která posiluje předpoklad, že poskytovatel hlavních služeb platforem má významný dopad na vnitřní trh. 19)Možná je řada faktorů týkajících se tržní kapitalizace, které by vyžadovaly důkladné posouzení při určování toho, zda by poskytovatel hlavních služeb platforem měl být považován za poskytovatele služeb s významným dopadem na vnitřní trh. Tak tomu může být v případě, kdy byla tržní kapitalizace poskytovatele hlavních služeb platforem v předchozích účetních obdobích výrazně nižší než průměr akciového trhu, volatilita jeho tržní kapitalizace během sledovaného období byla nepřiměřená celkové volatilitě akciového trhu nebo jeho vývoj tržní kapitalizace v porovnání s vývojem na trhu nebyl v souladu s rychlým a jednosměrným růstem. 20)Velmi vysoký počet podnikatelských uživatelů, kteří jsou závislí na hlavní službě platformy, aby dosáhli velmi vysokého počtu měsíčních aktivních koncových uživatelů, umožňuje poskytovateli této služby ovlivňovat činnost podstatné části podnikatelských uživatelů ve svůj prospěch, a v zásadě naznačuje, že poskytovatel slouží jako důležitá brána. Příslušné úrovně pro tato čísla by měly být stanoveny tak, aby představovaly podstatné procento celkového počtu obyvatel Unie, pokud jde o koncové uživatele, a celého souboru podniků, které platformy používají k určení prahové hodnoty pro podnikatelské uživatele. 21)K zavedenému a trvalému postavení v jeho činnosti nebo předvídatelnosti dosažení takového postavení v budoucnosti dochází zejména tehdy, je-li otevřenost postavení poskytovatele hlavní služby platformy hospodářské soutěži omezená. Tak tomu pravděpodobně bude v případě, že poskytovatel nabízel hlavní službu platformy alespoň ve třech členských státech velmi vysokému počtu podnikatelských uživatelů a koncových uživatelů po dobu nejméně tří let. 22)Tyto prahové hodnoty mohou být ovlivněny tržním a technickým vývojem. Komisi by proto měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci s cílem upřesnit metodiku pro určování toho, zda jsou kvantitativní prahové hodnoty splněny, a v případě potřeby ji pravidelně upravovat podle vývoje trhu a technologií. To je obzvláště důležité ve vztahu k prahové hodnotě pro tržní kapitalizaci, která by měla být v příslušných intervalech indexována. 23)Poskytovatelé hlavních služeb platforem, kteří splňují kvantitativní prahové hodnoty, ale jsou schopni předložit dostatečně podložené argumenty prokazující, že za okolností, za nichž příslušná hlavní služba platformy funguje, nesplňují objektivní požadavky pro označení za strážce, by neměli být určeni přímo, ale měli by být pouze předmětem dalšího šetření. Důkazní břemeno spojené s předložením důkazů, že domněnka vyplývající z plnění kvantitativních prahových hodnot by se na konkrétního poskytovatele neměla vztahovat, by měl nést tento poskytovatel. Ve svém posouzení by Komise měla vzít v úvahu pouze prvky, které přímo souvisejí s požadavky na určení strážce, zejména zda představuje důležitou bránu, kterou provozuje poskytovatel s významným dopadem na vnitřní trh a se zavedeným a trvalým postavením, ať už skutečným, nebo očekávatelným. Jakékoli odůvodnění na základě hospodářských důvodů, které se snaží prokázat účinnost vyplývající z konkrétního typu jednání poskytovatele hlavních služeb platforem, by mělo být zamítnuto, neboť není pro určení strážce relevantní. Komise by měla mít možnost přijmout rozhodnutí na základě kvantitativních prahových hodnot, pokud poskytovatel významně brání šetření tím, že nedodržuje vyšetřovací opatření přijatá Komisí. 24)Mělo by být rovněž stanoveno posouzení role strážců těch poskytovatelů hlavních služeb platforem, kteří nesplňují všechny kvantitativní prahové hodnoty, s ohledem na celkové objektivní požadavky, zda mají významný dopad na vnitřní trh, jsou důležitou bránou pro podnikatelské uživatele k oslovení koncových uživatelů a mohou při své činnosti využívat trvalého a zavedeného postavení, nebo je možné předpokládat, že tak v blízké budoucnosti učiní. 25)Takové posouzení lze provést pouze s ohledem na šetření trhu a s přihlédnutím ke kvantitativním prahovým hodnotám. Ve svém posouzení by Komise měla sledovat cíle zachování a podpory úrovně inovací, kvality digitálních produktů, spravedlnosti a konkurenceschopnosti cen a míry, do jaké je nebo zůstává vysokou kvalita nebo výběr pro podnikatelské a koncové uživatele. Lze vzít v úvahu prvky, které jsou specifické pro dotčené poskytovatele hlavních služeb platforem, jako jsou mimořádně velké úspory z rozsahu, velmi silné síťové účinky, schopnost propojit vícestranností těchto služeb mnoho podnikatelských uživatelů s mnoha koncovými uživateli, efekt uzamčení, nedostatečný multihoming nebo vertikální integrace. Kromě toho na vychýlení trhu nebo na posílení potenciálu takových poskytovatelů mohou poukazovat velmi vysoká tržní kapitalizace, velmi vysoký poměr hodnoty vlastního kapitálu nad ziskem nebo velmi vysoký obrat dosažený koncovými uživateli jedné konkrétní hlavní služby platformy. Kapitalizace trhu, vysoká míra růstu nebo zpomalení tempa růstu ve spojení s růstem ziskovosti jsou příklady dynamických parametrů, které jsou obzvláště důležité pro určení poskytovatelů hlavních služeb platforem, u nichž se předpokládá, že získají zavedené postavení. Komise by měla mít možnost přijmout rozhodnutí na základě nepříznivých závěrů z dostupných údajů, pokud poskytovatel významně brání šetření tím, že nedodržuje vyšetřovací opatření přijatá Komisí. 26)Konkrétní dílčí soubor pravidel by se měl vztahovat na poskytovatele hlavních služeb platforem, u nichž se předpokládá, že v blízké budoucnosti budou mít zavedené a trvalé postavení. Vzhledem ke stejným specifickým rysům hlavních služeb platforem jsou náchylné k vychýlení trhu: jakmile poskytovatel služeb získá určitou výhodu oproti konkurentům nebo potenciálním vyzyvatelům, pokud jde o rozsah nebo zprostředkovatelské pravomoci, jeho postavení se může stát nezpochybnitelným do té míry, že v blízké budoucnosti pravděpodobně získá trvalé a zavedené postavení. Podniky se mohou pokusit vychýlit trh a stát se strážci tím, že využijí některé z nespravedlivých podmínek a nekalých praktik, které upravuje toto nařízení. V takové situaci se jeví jako vhodné, aby došlo k zásahu před tím, než se trh nevratně vychýlí. 27)Tento včasný zásah by však měl být omezen na uložení pouze těch povinností, které jsou nezbytné a vhodné k zajištění toho, aby dotčené služby zůstaly otevřené hospodářské soutěži a umožňovaly vyhnout se kvalifikovanému riziku nespravedlivých podmínek a nekalých praktik. Na tento účel jsou přímo zaměřeny povinnosti, které brání tomu, aby poskytovatel hlavních služeb platforem dosáhl ve své činnosti zavedeného a trvalého postavení, např. ty, které brání nespravedlivému využívání výhod, a povinnosti, které usnadňují změnu poskytovatele a multihoming. Aby byla zajištěna proporcionalita, měla by Komise z této podskupiny povinností uplatňovat pouze ty, které jsou nezbytné a přiměřené k dosažení cílů tohoto nařízení, a měla by pravidelně přezkoumávat, zda by tyto povinnosti měly být zachovány, zrušeny nebo přizpůsobeny. 28)To by mělo Komisi umožnit včas a účinně zasáhnout, přičemž by měla být plně respektována proporcionalita posuzovaných opatření. Měla by rovněž ujistit skutečné nebo potenciální účastníky trhu o poctivosti dotčených služeb a jejich otevřenosti hospodářské soutěži. 29)Určení strážci by měli plnit povinnosti stanovené v tomto nařízení, pokud jde o každou z hlavních služeb platforem uvedených v příslušném rozhodnutí o určení. V příslušných případech by se měla použít závazná pravidla zohledňující konglomerátní postavení strážců. Kromě toho by prováděcí opatření, která může Komise na základě rozhodnutí a v návaznosti na regulační dialog strážci uložit, měla být navržena účinným způsobem s ohledem na vlastnosti hlavních služeb platforem, jakož i na možná rizika obcházení, a v souladu se zásadou proporcionality a základními právy dotčených podniků, jakož i třetích stran. 30)Velmi rychle se měnící a komplexní technologická povaha hlavních služeb platforem vyžaduje pravidelný přezkum postavení strážců, a to včetně těch, u nichž se předpokládá, že trvalé a zavedené postavení při svých činnostech získají v blízké budoucnosti. Aby měli všichni účastníci trhu, včetně strážců, potřebnou jistotu, pokud jde o příslušné právní povinnosti, je nezbytná lhůta pro tyto pravidelné přezkumy. Je rovněž důležité provádět tyto přezkumy pravidelně, nejméně však jednou za dva roky.

31)Aby byla zajištěna účinnost přezkumu statusu strážce, jakož i možnost upravit seznam hlavních služeb platforem poskytovaných strážcem, měli by strážci informovat Komisi o všech svých zamýšlených a uzavřených akvizicích jiných poskytovatelů hlavních služeb platforem nebo jakýchkoli jiných služeb poskytovaných v digitálním odvětví. Tyto informace mají sloužit nejen výše uvedenému procesu přezkumu, pokud jde o status jednotlivých strážců, ale také poskytovat znalosti, které jsou zásadní pro sledování širších trendů v oblasti otevřenosti hospodářské soutěži v digitálním odvětví, a mohou tak být užitečným faktorem ke zvážení v souvislosti s průzkumy trhu podle tohoto nařízení. 32)V zájmu zajištění spravedlnosti hlavních služeb platforem poskytovaných strážci a jejich otevřenosti hospodářské soutěži je nezbytné jasně a jednoznačně stanovit soubor harmonizovaných povinností týkající se těchto služeb. Tato pravidla jsou nezbytná k řešení rizika škodlivých účinků nekalých praktik vnucovaných strážci, ve prospěch podnikatelského prostředí v dotčených službách, ve prospěch uživatelů a v konečném důsledku ve prospěch společnosti jako celku. Vzhledem k rychle se vyvíjející a dynamické povaze digitálních trhů a značné hospodářské síle strážců je důležité, aby tyto povinnosti byly účinně uplatňovány, aniž by byly obcházeny. Za tímto účelem by se dotčené povinnosti měly vztahovat na veškeré praktiky ze strany strážce bez ohledu na jejich formu a bez ohledu na to, zda jsou smluvní, obchodní, technické nebo jakékoli jiné povahy, pokud určitá praktika odpovídá druhu praktik, které jsou předmětem jedné z povinností podle tohoto nařízení. 33)Povinnosti stanovené v tomto nařízení jsou omezeny na to, co je nezbytné a odůvodněné, aby se řešila nespravedlivá povaha zjištěných praktik ze strany strážců a aby byla zajištěna otevřenost hlavních služeb platforem poskytovaných strážci hospodářské soutěži. Povinnosti by proto měly odpovídat praktikám, které jsou považovány za nekalé, a to s přihlédnutím k rysům digitálního odvětví, a pokud zkušenosti získané například při prosazování pravidel EU v oblasti hospodářské soutěže ukazují, že mají obzvláště negativní přímý dopad na podnikatelské a koncové uživatele. Kromě toho je nezbytné stanovit možnost regulatorního dialogu se strážci s cílem přizpůsobit ty povinnosti, které budou pravděpodobně vyžadovat zvláštní prováděcí opatření, aby byla zajištěna jejich účinnost a přiměřenost. Povinnosti by měly být aktualizovány až po důkladném prozkoumání povahy a dopadu konkrétních praktik, které mohou být po důkladném šetření nově identifikovány jako nekalé nebo omezující otevřenost hospodářské soutěži stejným způsobem jako nekalé praktiky stanovené v tomto nařízení, přičemž potenciálně uniknou oblasti působnosti stávajícího souboru povinností. 34)Kombinace těchto různých mechanismů pro ukládání a přizpůsobování povinností by měla zajistit, aby tyto povinnosti nepřekračovaly rámec zjištěných nekalých praktik, a zároveň zajistit, aby nové nebo vyvíjející se praktiky mohly být předmětem zásahu, je-li to nezbytné a odůvodněné. 35)Povinnosti stanovené v tomto nařízení jsou nezbytné k řešení zjištěných otázek všeobecného zájmu, neboť neexistují žádná alternativní a méně omezující opatření, která by účinně vedla ke stejnému výsledku, s ohledem na potřebu chránit veřejný zájem a soukromí a bojovat proti podvodným a klamavým obchodním praktikám. 36)Kombinování údajů koncových uživatelů z různých zdrojů nebo automatické přihlašování uživatelů poskytují strážcům potenciální výhody, pokud jde o shromažďování údajů, což zvyšuje překážky pro vstup na trh. Aby se zajistilo, že strážci nespravedlivě neoslabí otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži, měli by svým koncovým uživatelům umožnit svobodně se rozhodnout se těchto obchodních praktik účastnit, a to tím, že jim nabídnou méně individualizovanou alternativu. Tato možnost by měla zahrnovat všechny možné zdroje osobních údajů, včetně vlastních služeb strážce a internetových stránek třetích stran, a měla by být proaktivně prezentována koncovému uživateli jasným a jednoduchým způsobem. 37)Vzhledem ke svému postavení mohou strážci v určitých případech omezit možnost podnikatelských uživatelů online zprostředkovatelských služeb strážce nabízet zboží nebo služby koncovým uživatelům za výhodnějších podmínek, včetně cen, prostřednictvím jiných online zprostředkovatelských služeb. Tato omezení značně odrazují podnikatelské uživatele strážců, pokud jde o využívání alternativních online zprostředkovatelských služeb, což omezuje možnost otevřenosti hospodářské soutěži mezi platformami a výběr alternativních online zprostředkovatelských kanálů pro koncové uživatele. Aby se zajistilo, že si podnikatelští uživatelé online zprostředkovatelských služeb strážců budou moci svobodně vybrat alternativní online zprostředkovatelské služby a rozlišovat mezi podmínkami, za nichž nabízejí své produkty nebo služby koncovým uživatelům, nemělo by se připustit, aby strážci omezovali podnikatelské uživatele, pokud se rozhodnou rozlišovat mezi obchodními podmínkami, včetně ceny. Toto omezení by se mělo vztahovat na jakékoli opatření s rovnocenným účinkem, jako jsou například vyšší provize nebo vyřazení nabídek podnikatelských uživatelů ze seznamu. 38)Aby se zabránilo dalšímu posílení jejich závislosti na hlavních službách platforem strážců, měli by mít podnikatelští uživatelé těchto strážců možnost prosazovat a vybírat distribuční kanál, který považují za nejvhodnější pro interakci s koncovými uživateli, které již získali prostřednictvím hlavních služeb platforem poskytovaných strážcem. Koncoví uživatelé by naopak měli mít možnost zvolit si nabídky těchto podnikatelských uživatelů a uzavírat s nimi smlouvy, a to buď prostřednictvím hlavních služeb platforem strážce, nebo z přímého distribučního kanálu podnikatelského uživatele nebo jiného nepřímého distribučního kanálu, který může tento podnikatelský uživatel využít. To by se mělo vztahovat na podporu nabídek a uzavírání smluv mezi podnikatelskými a koncovými uživateli. Kromě toho by neměla být oslabována ani omezována schopnost koncových uživatelů volně získávat obsah, předplatné, prvky nebo jiné položky mimo hlavní služby platformy poskytované strážcem. Zejména by se mělo zabránit tomu, aby strážci bránili koncovým uživatelům v přístupu k těmto službám a jejich využívání prostřednictvím softwarové aplikace provozované na hlavní službě platformy strážce. Předplatitelům online obsahu zakoupeného mimo staženou softwarovou aplikaci nebo zakoupeného v obchodě se softwarovými aplikacemi by například nemělo být bráněno v přístupu k takovému online obsahu prostřednictvím softwarové aplikace v rámci hlavní služby platformy strážce jen proto, že byl zakoupen mimo tuto softwarovou aplikaci nebo mimo obchod se softwarovými aplikacemi. 39)V zájmu zajištění spravedlivého obchodního prostředí a ochrany otevřenosti hospodářské soutěži v digitálním odvětví je důležité chránit právo podnikatelských uživatelů na to, aby u všech příslušných správních nebo jiných orgánů veřejné správy vyjadřovali obavy ohledně nespravedlivého chování strážců. Například podnikatelští uživatelé si mohou chtít stěžovat na různé druhy nekalých praktik, jako jsou diskriminační podmínky přístupu, neoprávněné uzavření účtů podnikatelských uživatelů nebo nejasné důvody pro vyřazení výrobků z nabídky. Jakákoli praxe, která by jakkoliv bránila možnosti vyjadřovat obavy nebo usilovat o dostupné odškodnění, například prostřednictvím ustanovení o důvěrnosti v dohodách nebo jiných písemných podmínkách, by proto měla být zakázána. Tím by nemělo být dotčeno právo podnikatelských uživatelů a strážců stanovit ve svých dohodách podmínky používání, včetně využívání zákonných mechanismů pro vyřizování stížností, včetně jakéhokoli použití mechanismů alternativního řešení sporů nebo jurisdikce konkrétních soudů v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy. Tím by proto neměla být dotčena úloha strážců v boji proti nezákonnému obsahu online. 40)Služby identifikace mají zásadní význam pro podnikání podnikatelských uživatelů, neboť jim mohou umožnit nejen optimalizovat služby v rozsahu povoleném nařízením (EU) 2016/679 a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES, ale také vzbudit důvěru v online transakce v souladu s právem Unie nebo vnitrostátním právem. Strážci by proto neměli využívat své postavení poskytovatele hlavních služeb platforem k tomu, aby od svých závislých podnikatelských uživatelů vyžadovali, aby zahrnuli identifikační služby poskytované samotným strážcem jako součást poskytování služeb nebo produktů těmito podnikatelskými uživateli svým koncovým uživatelům, pokud jsou těmto podnikatelským uživatelům k dispozici jiné identifikační služby. 41)Strážci by neměli omezovat svobodnou volbu koncových uživatelů tím, že technicky brání přechodu mezi různými softwarovými aplikacemi a službami nebo předplatnému jiných softwarových aplikací a služeb. Strážci by proto měli zajistit svobodnou volbu bez ohledu na to, zda jsou výrobci jakéhokoli hardwaru, jehož prostřednictvím jsou tyto softwarové aplikace nebo služby přístupné, a neměli by vytvářet umělé technické překážky, kvůli kterým by byla změna poskytovatele nemožná nebo neúčinná. Samotná nabídka daného produktu nebo služby koncovým uživatelům, a to i prostřednictvím předinstalace, jakož i zlepšení nabídky pro koncového uživatele, jako jsou lepší ceny nebo zvýšená kvalita, by sama o sobě nepředstavovala překážku pro změnu poskytovatele. 42)Podmínky, za nichž strážci poskytují podnikatelským uživatelům, včetně inzerentů i vydavatelů, online reklamní služby jsou často netransparentní a neprůhledné. Tato neprůhlednost je částečně spojena s praktikami několika platforem, je však také důsledkem složitosti moderních programových reklam. Má se za to, že toto odvětví je po zavedení nových právních předpisů o ochraně soukromí méně průhledné a očekává se, že bude ještě neprůhlednější s ohlášeným odstraněním cookies třetích stran. To často vede k nedostatku informací a znalostí inzerentů a vydavatelů o podmínkách reklamních služeb, které zakoupili, a oslabuje jejich možnost přejít k alternativním poskytovatelům online reklamních služeb. Náklady na online reklamu jsou navíc pravděpodobně vyšší, než by byly ve spravedlivějším a transparentnějším prostředí platforem, které je otevřeno hospodářské soutěži. Tyto vyšší náklady se pravděpodobně odráží v cenách, které koncoví uživatelé platí za mnohé každodenní produkty a služby založené na používání online reklamy. Povinnosti týkající se transparentnosti by proto měly vyžadovat, aby strážci poskytovali inzerentům a vydavatelům, kterým poskytují online reklamní služby, na vyžádání a v maximální možné míře informace, které oběma stranám umožní pochopit cenu zaplacenou za každou z různých reklamních služeb poskytovaných v rámci příslušného hodnotového řetězce reklamy. 43)Strážce může mít za určitých okolností dvojí úlohu jako poskytovatel hlavních služeb platforem, kdy poskytuje hlavní službu platformy svým podnikatelským uživatelům, a zároveň soutěží s týmiž podnikatelskými uživateli při poskytování stejných nebo podobných služeb nebo produktů stejným koncovým uživatelům. Za těchto okolností může strážce využít své dvojí úlohy k využívání údajů získaných z transakcí prováděných v hlavních službách platformy podnikatelskými uživateli, a to pro účely vlastních služeb, které nabízejí podobné služby jako její podnikatelští uživatelé. Tak tomu může být například tehdy, poskytuje-li strážce podnikatelským uživatelům online tržiště nebo obchod s aplikacemi a současně sám nabízí služby jako online maloobchodník nebo poskytovatel aplikačního softwaru konkurující těmto podnikatelským uživatelům. Aby se zabránilo nespravedlivému využívání výhod plynoucích z dvojí úlohy, je třeba zajistit, aby strážci k nabízení podobných služeb, které nabízejí jejich podnikatelští uživatelé, nepoužívali žádné souhrnné nebo nesouhrnné údaje, které mohou zahrnovat anonymizované a osobní údaje, které nejsou veřejně dostupné. Tato povinnost by se měla vztahovat na strážce jako celek, mimo jiné na jeho obchodní jednotku, která konkuruje podnikatelským uživatelům hlavní služby platformy. 44)Podnikatelští uživatelé mohou rovněž nakupovat reklamní služby od poskytovatele hlavních služeb platforem za účelem poskytování zboží a služeb koncovým uživatelům. V tomto případě může dojít k tomu, že údaje nejsou generovány v rámci hlavní služby platformy, ale jsou hlavní službě platformy poskytovány podnikatelským uživatelem nebo jsou generovány na základě jeho činností na dotčené hlavní službě platformy. V některých případech může mít tato hlavní služba platformy poskytující reklamu dvojí úlohu, a to jako zprostředkovatel i poskytovatel reklamních služeb. V souladu s tím by se povinnost zakazující strážci s dvojí úlohou používat údaje podnikatelských uživatelů měla vztahovat také na údaje, které hlavní služba platformy obdržela od podniků za účelem poskytování reklamních služeb souvisejících s touto hlavní službou platformy. 45)Pokud jde o cloudové služby, měla by se tato povinnost vztahovat i na údaje poskytované nebo vytvářené podnikatelskými uživateli, kteří využívají služby cloud computingu strážce nebo jeho obchod se softwarovými aplikacemi, který koncovým uživatelům služeb cloud computingu umožňuje přístup k softwarovým aplikacím. Touto povinností by nemělo být dotčeno právo strážců používat souhrnné údaje pro poskytování doplňkových služeb analýzy dat v souladu s nařízením 2016/679 a směrnicí 2002/58/ES, jakož i s příslušnými povinnostmi stanovenými v tomto nařízení, které se týkají doplňkových služeb. 46)Strážce může použít různé prostředky k tomu, aby zvýhodňoval vlastní služby nebo produkty v rámci své hlavní služby platformy na úkor stejných nebo podobných služeb, které by koncoví uživatelé mohli získat prostřednictvím třetích stran. Tak tomu může být například v případě, že jsou určité softwarové aplikace nebo služby předinstalovány strážcem. Aby měli koncoví uživatelé možnost volby, neměli by jim strážci bránit v odinstalování softwarových aplikací předinstalovaných na hlavní službě platformy, a neupřednostňovat tak vlastní softwarové aplikace. 47)Pravidla, která strážci stanoví pro distribuci softwarových aplikací, mohou za určitých okolností omezit schopnost koncových uživatelů instalovat a účinně využívat softwarové aplikace nebo obchody se softwarovými aplikacemi třetích stran v operačních systémech nebo hardwaru příslušného strážce a omezit možnost koncových uživatelů získat přístup k těmto softwarovým aplikacím nebo obchodům se softwarovými aplikacemi mimo hlavní služby platformy tohoto strážce. Tato omezení mohou omezit schopnost vývojářů softwarových aplikací používat alternativní distribuční kanály a schopnost koncových uživatelů zvolit si mezi různými softwarovými aplikacemi z různých distribučních kanálů a měla by být zakázána jako nespravedlivá a mající sklon k oslabení otevřenosti hlavních služeb platforem hospodářské soutěži. Aby se zajistilo, že softwarové aplikace nebo obchody se softwarovými aplikacemi třetích stran neohrožují integritu hardwaru nebo operačního systému poskytovaného strážcem, může dotčený strážce přijmout přiměřená technická nebo smluvní opatření k dosažení tohoto cíle, pokud strážce prokáže, že tato opatření jsou nezbytná a odůvodněná a že neexistují méně omezující prostředky k zajištění integrity hardwaru nebo operačního systému. 48)Strážci jsou často vertikálně integrováni a nabízejí určité produkty nebo služby koncovým uživatelům prostřednictvím svých vlastních hlavních služeb platforem nebo prostřednictvím podnikatelských uživatelů, které ovládají, což často vede ke střetu zájmů. To může zahrnovat situaci, kdy strážce nabízí své vlastní online zprostředkovatelské služby prostřednictvím internetového vyhledávače. Při nabízení těchto produktů nebo služeb v rámci hlavní služby platformy mohou strážci vyhradit lepší postavení pro svou vlastní nabídku, pokud jde o pořadí, na rozdíl od produktů třetích stran, které na této základní platformě rovněž působí. K tomu může dojít například u produktů nebo služeb, včetně jiných hlavních služeb platforem, které jsou řazeny ve výsledcích hledání v internetových vyhledávačích nebo které jsou částečně nebo zcela začleněny do výsledků internetových vyhledávačů, skupiny výsledků specializovaných na určité téma zobrazené spolu s výsledky internetového vyhledávače, které někteří koncoví uživatelé považují za samostatnou službu nebo doplňkovou službu k internetovému vyhledávači. Dalšími příklady jsou softwarové aplikace, které jsou distribuovány prostřednictvím obchodů se softwarovými aplikacemi, nebo produkty či služby, které jsou zvýrazněny a zobrazeny v informačním přehledu sociální sítě, nebo produkty či služby seřazené ve výsledcích vyhledávání nebo zobrazované na online tržišti. Za těchto podmínek má strážce dvojí postavení jako prostředník pro poskytovatele, kteří jsou třetími stranami, a jako přímý poskytovatel produktů nebo služeb strážce. V důsledku toho mají tito strážci možnost přímo narušit otevřenost daných produktů nebo služeb na těchto hlavních službách platforem hospodářské soutěži, a to na úkor podnikatelských uživatelů, kteří nejsou ovládáni strážcem. 49)V takových situacích by se strážce neměl účastnit žádné formy rozdílného nebo preferenčního zacházení při určování pořadí v rámci hlavní služby platformy, ať už prostřednictvím právních, obchodních nebo technických prostředků, ve prospěch produktů nebo služeb, které sám nabízí, nebo prostřednictvím podnikatelského uživatele, kterého ovládá. Aby byla tato povinnost účinná, mělo by být rovněž zajištěno, že podmínky, které se na toto pořadí vztahují, jsou rovněž obecně spravedlivé. Pořadí by v této souvislosti mělo zahrnovat všechny formy relativního významu, včetně zobrazení, hodnocení, propojení nebo hlasových výsledků. Aby bylo zajištěno, že tato povinnost je účinná a nelze ji obcházet, měla by se vztahovat i na jakékoli opatření, které může mít rovnocenný účinek jako rozdílné nebo preferenční zacházení v pořadí. Provádění a prosazování této povinnosti by měly rovněž usnadnit pokyny přijaté podle článku 5 nařízení (EU) 2019/1150. 50)Strážci by neměli omezovat svobodnou volbu koncových uživatelů nebo jim bránit tím, že technicky zabrání přechodu mezi různými softwarovými aplikacemi a službami nebo předplatnému jiných softwarových aplikacím a služeb. To by umožnilo většímu počtu poskytovatelů nabízet své služby, a v konečném důsledku tak koncovým uživatelům nabídnout větší výběr. Strážci proto mají zajistit svobodnou volbu bez ohledu na to, zda jsou výrobci hardwaru, jehož prostřednictvím jsou tyto softwarové aplikace nebo služby přístupné, a nemají vytvářet umělé technické překážky, kvůli kterým by byla změna poskytovatele nemožná nebo neúčinná. Pouhé nabízení daného produktu nebo služby spotřebitelům, a to i prostřednictvím předinstalace, jakož i zlepšení nabídky koncovým uživatelům, jako je snížení ceny nebo zvýšená kvalita, by nemělo být považováno za zakázanou překážku pro změnu poskytovatele.

51)Strážci mohou bránit koncovým uživatelům v přístupu k online obsahu a službám včetně softwarových aplikací. Proto by měla být stanovena pravidla, která zajistí, aby jednání strážců neohrozilo právo koncových uživatelů na přístup k otevřenému internetu. Strážci mohou rovněž technicky omezit možnost koncových uživatelů účinně přecházet mezi různými poskytovateli služeb přístupu k internetu, a to zejména kontrolou nad operačními systémy nebo hardwarem. To narušuje rovné podmínky pro služby přístupu k internetu a v konečném důsledku poškozuje koncové uživatele. Proto by mělo být zajištěno, aby strážci nepřiměřeně neomezovali koncové uživatele při výběru svého poskytovatele služeb přístupu k internetu. 52)Dvojí úlohu mohou strážci hrát rovněž jako vývojáři operačních systémů a výrobci zařízení, včetně veškerých technických funkcí, které takové zařízení může mít. Například strážce, který je výrobcem určitého zařízení, může omezit přístup k některým jeho funkcím, jako je technologie pro bezdrátovou komunikaci a software používaný k jejímu provozování, které mohou být nezbytné pro účinné poskytování doplňkové služby strážcem nebo potenciálním poskytovatelem dané doplňkové služby, který je třetí stranou. Tento přístup mohou rovněž vyžadovat softwarové aplikace související s příslušnými doplňkovými službami za účelem účinného poskytování podobných funkcí, jako jsou funkce nabízené strážci. Je-li tato dvojí úloha využívána způsobem, který brání alternativním poskytovatelům podpůrných služeb nebo softwarových aplikací v přístupu za rovných podmínek ke stejnému operačnímu systému, hardwaru nebo softwarovým prvkům, které jsou k dispozici nebo jsou používány při poskytování jakýchkoli doplňkových služeb strážce, mohlo by to významně ohrozit inovace poskytovatelů těchto doplňkových služeb, jakož i volbu koncových uživatelů těchto doplňkových služeb. Strážci by proto měli mít povinnost zajistit za rovných podmínek přístup ke stejnému operačnímu systému, hardwaru nebo softwarovým prvkům a interoperabilitu s těmi, které jsou dostupné nebo používané při poskytování jakýchkoli doplňkových služeb ze strany strážce. 53)Podmínky, za nichž strážci poskytují podnikatelským uživatelům, včetně inzerentů i vydavatelů, online reklamní služby jsou často netransparentní a neprůhledné. To často vede k nedostatku informací pro inzerenty a vydavatele o účinku dané reklamy. V zájmu dalšího posílení spravedlnosti, transparentnosti a otevřenosti online reklamních služeb určených podle tohoto nařízení hospodářské soutěži, jakož i těch, které jsou plně integrovány s dalšími hlavními službami platformy téhož poskytovatele, by tedy jmenovaní strážci měli na požádání poskytovat inzerentům a vydavatelům bezplatný přístup ke svým nástrojům pro měření výkonnosti a k informacím nezbytným pro inzerenty, reklamní agentury jednající jménem společnosti umisťující reklamu, jakož i pro vydavatele, aby prováděli vlastní nezávislé ověření poskytování příslušných online reklamních služeb. 54)Strážci mají prospěch z přístupu k obrovskému množství údajů, které shromažďují při poskytování hlavních služeb platforem, jakož i dalších digitálních služeb. Aby se zajistilo, že strážci nebudou oslabovat otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži a inovační potenciál dynamického digitálního odvětví tím, že omezí schopnost podnikatelských uživatelů účinně přenášet data, měli by mít podnikatelští a koncoví uživatelé účinný a okamžitý přístup k údajům, které poskytují nebo vytvářejí, v souvislosti s využíváním příslušných hlavních služeb platforem, a to ve strukturovaném, běžně používaném a strojově čitelném formátu. To by mělo platit i pro jakékoli další údaje na různých úrovních shromažďování, které mohou být nezbytné pro účinné umožnění této přenositelnosti. Rovněž by mělo být zajištěno, aby podnikatelští a koncoví uživatelé mohli účinně přenášet tyto údaje v reálném čase, například prostřednictvím vysoce kvalitních aplikačních programovacích rozhraní. Usnadnění změny poskytovatele nebo multihomingu by pak mělo vést k většímu výběru pro podnikatelské a koncové uživatele a pobídnout strážce a podnikatelské uživatele k inovacím. 55)Podnikatelští uživatelé, kteří využívají velkých hlavních služeb platforem poskytovaných strážci, a koncoví uživatelé těchto podnikatelských uživatelů, poskytují a vytvářejí velké množství údajů, včetně údajů získaných z uvedeného využívání. Aby se zajistilo, že podnikatelští uživatelé budou mít k takto vytvořeným údajům přístup, měl by strážce na jejich žádost umožnit bezplatný neomezený přístup k těmto údajům. Tento přístup by měl být rovněž poskytnut třetím stranám najatým podnikatelským uživatelem, které pro podnikatelského uživatele vystupují jako zpracovatel těchto údajů. Údaje poskytované nebo generované stejnými podnikatelskými uživateli a stejnými koncovými uživateli těchto podnikatelských uživatelů v souvislosti s jinými službami poskytovanými stejným strážcem mohou být zahrnuty, pokud jsou neoddělitelně spojeny s příslušnou žádostí. Za tímto účelem by strážce neměl využívat žádná smluvní ani jiná omezení k tomu, aby podnikatelským uživatelům bránil v přístupu k příslušným údajům, a měl by umožnit podnikatelským uživatelům získat souhlas svých koncových uživatelů s takovým přístupem k údajům a jejich vyhledáváním, pokud je takový souhlas vyžadován podle nařízení (EU) 2016/679 a směrnice 2002/58/ES. Strážci by měli rovněž usnadnit přístup k těmto údajům v reálném čase prostřednictvím vhodných technických opatření, jako je například zavedení vysoce kvalitních aplikačních programovacích rozhraní. 56)Hodnota internetových vyhledávačů pro jejich příslušné podnikatelské a koncové uživatele se zvyšuje s tím, jak se zvyšuje celkový počet těchto uživatelů. Poskytovatelé internetových vyhledávačů shromažďují a uchovávají souhrnné soubory údajů obsahující informace o tom, co uživatelé vyhledávali a jak zacházeli s výsledky, které jim byly poskytnuty. Poskytovatelé služeb internetových vyhledávačů shromažďují uvedené údaje o vyhledávání prováděném na jejich vlastní službě internetového vyhledávače a případně pomocí vyhledávání na platformách jejich navazujících obchodních partnerů. Přístup strážců k takovým údajům o pořadí, vyhledávání, kliknutích a zobrazování představuje významnou překážku pro vstup a expanzi, což oslabuje otevřenost služeb internetových vyhledávačů hospodářské soutěži. Strážci by proto měli být povinni poskytovat za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek přístup k údajům o pořadí, vyhledávání, kliknutích a zobrazování týkajícím se bezplatného a placeného vyhledávání prováděného spotřebiteli na službách internetových vyhledávačů jiným poskytovatelům takových služeb, tak aby tito poskytovatelé, kteří jsou třetími stranami, mohli optimalizovat své služby a konkurovat příslušným hlavním službám platforem. Tento přístup by měl být rovněž poskytnut třetím stranám, které uzavřely smlouvu s poskytovatelem vyhledávače a které pro tento vyhledávač vystupují jako zpracovatelé těchto údajů. Při poskytování přístupu ke svým vyhledávacím údajům by měl strážce zajistit vhodnými prostředky ochranu osobních údajů koncových uživatelů, aniž by došlo k podstatnému zhoršení kvality nebo užitečnosti údajů. 57)Důležitou bránou pro podnikatelské uživatele, kteří se snaží oslovit koncové uživatele, jsou zejména strážci, kteří poskytují přístup k obchodům se softwarovými aplikacemi. Vzhledem k nerovnováze ve vyjednávací síle mezi těmito strážci a podnikatelskými uživateli jejich obchodů se softwarovými aplikacemi by těmto strážcům nemělo být dovoleno ukládat obecné podmínky, včetně cenových, které by byly nespravedlivé nebo by vedly k neodůvodněnému rozlišování. Ceny nebo jiné obecné podmínky přístupu by měly být považovány za nespravedlivé, pokud vedou k nerovnováze práv a povinností uložených podnikatelským uživatelům nebo poskytují strážci služeb výhodu, která je nepřiměřená službě poskytované strážcem podnikatelským uživatelům nebo vede k nevýhodě pro podnikatelské uživatele při poskytování stejných nebo podobných služeb jako strážce. Jako měřítko pro určení spravedlnosti obecných podmínek přístupu mohou sloužit tyto referenční hodnoty: ceny účtované za stejné nebo podobné služby jinými poskytovateli obchodů se softwarovými aplikacemi nebo pro ně uložené podmínky; ceny účtované poskytovatelem obchodu se softwarovými aplikacemi za různé související nebo podobné služby nebo podmínky, které byly uloženy pro ně nebo pro různé typy koncových uživatelů; ceny účtované nebo podmínky uložené poskytovatelem obchodu se softwarovými aplikacemi za tutéž službu v různých zeměpisných oblastech; ceny účtované poskytovatelem obchodu se softwarovými aplikacemi za tutéž službu, kterou strážce sám nabízí, nebo podmínky pro ni uložené. Tato povinnost by neměla zakládat právo na přístup a neměla by jí být dotčena schopnost poskytovatelů obchodů se softwarovými aplikacemi převzít požadovanou odpovědnost v boji proti nezákonnému a nežádoucímu obsahu, jak je stanoveno v nařízení (akt o digitálních službách). 58)Aby se zajistila účinnost povinností stanovených tímto nařízením a zároveň se zajistilo, že se tyto povinnosti omezí na to, co je nezbytné pro zajištění otevřenosti hospodářské soutěži a řešení škodlivých účinků nekalého chování ze strany strážců, je důležité je jasně definovat a vymezit tak, aby je mohl strážce okamžitě dodržovat, a to při plném dodržování nařízení (EU) 2016/679 a směrnice 2002/58/ES, ochrany spotřebitele, kybernetické bezpečnosti a bezpečnosti výrobků. Strážci by měli zajistit soulad s tímto nařízením již na úrovni designu. Nezbytná opatření by proto měla být co nejvíce začleněna do designu technologií, který strážci používají. V některých případech však může být vhodné, aby Komise v návaznosti na dialog s dotčeným strážcem dále upřesnila některá opatření, která by měl dotčený strážce přijmout, aby účinně plnil povinnosti, které mohou být dále upřesněny. Tato možnost dialogu o regulaci by měla usnadnit dodržování předpisů ze strany strážců a urychlit správné provádění nařízení. 59)Dalším prvkem k zajištění proporcionality by měla být možnost požádat v nezbytném rozsahu o pozastavení zvláštní povinnosti za výjimečných okolností, které jsou mimo kontrolu strážce, jako je například nepředvídaný vnější otřes, který dočasně odstranil značnou část poptávky koncových uživatelů po příslušné hlavní službě platformy, prokáže-li strážce, že dodržování konkrétní povinnosti ohrožuje hospodářskou životaschopnost jeho činností v Unii. 60)Ve výjimečných případech odůvodněných vymezenými důvody veřejné mravnosti, veřejného zdraví nebo veřejné bezpečnosti by Komise měla mít možnost rozhodnout, že se daná povinnost nevztahuje na konkrétní hlavní službu platformy. Ovlivnění těchto veřejných zájmů může naznačovat, že náklady na prosazování určité povinnosti pro společnost jako celek by byly v určitém výjimečném případě příliš vysoké, a tudíž nepřiměřené. Dialog o regulaci, který má usnadnit soulad s omezenými možnostmi pozastavení a výjimek, by měl zajistit přiměřenost povinností stanovených v tomto nařízení, aniž by byly ohroženy zamýšlené účinky ex ante na spravedlnost a otevřenost hospodářské soutěži. 61)Ochrana údajů a soukromí koncových uživatelů jsou relevantní pro jakékoli posouzení možných negativních účinků pozorovaných postupů strážců při sbírání a shromažďování velkého množství údajů od koncových uživatelů. Zajištění odpovídající úrovně transparentnosti postupů profilování používaných strážci usnadňuje otevřenost hlavních služeb platforem hospodářské soutěži tím, že vyvíjí na strážce vnější tlak, aby se zabránilo tomu že se hluboké profilování spotřebitelů stane normou daného odvětví, neboť potenciální podniky vstupující na trh nebo poskytovatelé začínajících podniků nemají k takovým údajům přístup ve stejném rozsahu a hloubce a v podobném měřítku. Větší transparentnost by měla ostatním poskytovatelům hlavních služeb platforem umožnit, aby se lépe odlišovali od konkurentů s využitím zařízení zaručujících lepší ochranu soukromí. V zájmu zajištění minimální úrovně účinnosti této povinnosti transparentnosti by strážci měli poskytnout alespoň popis základu, na němž se profilování provádí, včetně toho, zda se vychází z osobních údajů a údajů odvozených z činnosti uživatelů, použitého zpracování, účelu, pro který je profil připraven a případně použit, dopadu tohoto profilování na služby strážce a opatření přijatých s cílem umožnit koncovým uživatelům, aby si byli vědomi příslušného používání tohoto profilování, jakož i získat jejich souhlas. 62)Aby bylo zajištěno úplné a trvalé dosažení cílů tohoto nařízení, měla by mít Komise možnost posoudit, zda by poskytovatel hlavních služeb platforem měl být určen za strážce, aniž by splňoval kvantitativní prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení; zda systematické nedodržování povinností strážcem opravňuje k uložení dalších nápravných opatření a zda by měl být přezkoumán seznam povinností k potírání nekalých praktik strážců a zda by měly být identifikovány další praktiky, které jsou podobně nekalé a omezují otevřenost hospodářské soutěži na digitálních trzích. Toto posouzení by mělo být založeno na šetřeních trhu, která mají proběhnout v přiměřeném časovém rámci, za použití jasných postupů a lhůt, aby se podpořil účinek ex ante tohoto nařízení na otevřenost hospodářské soutěži a spravedlnost v digitálním odvětví a aby byla zajištěna požadovaná míra právní jistoty. 63)Na základě průzkumu trhu by bylo možné konstatovat, že podnik poskytující hlavní službu platformy splňuje všechna zastřešující kvalitativní kritéria pro to, aby byl označen za strážce. Měl by tedy v zásadě splňovat všechny příslušné povinnosti stanovené tímto nařízením. V případě strážců, kteří byli Komisí označeni jako subjekty, které pravděpodobně budou mít v blízké budoucnosti zavedené a trvalé postavení, by však Komise měla uložit pouze ty povinnosti, které jsou nezbytné a vhodné k tomu, aby