CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.11.2005 
KOM(2005) 582 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
OTEVŘENÍ DELEGACE V B ĚLORUSKU 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
OTEVŘENÍ DELEGACE V B ĚLORUSKU 
1. ÚVOD A OD ŮVODNĚNÍ  
Jednání o dohod ě o partnerství a spoluprác i mezi Evropskou unií a B ěloruskem byla 
ukončena v roce 1995. Po zavedení mocenského systému bez demokratické kontroly, 
jež doprovázelo nar ůstající potla čování nezávislých sd ělovacích prost ředků, politické 
opozice, jakož i vlastních základ ů občanské spole čnosti, bylo však uzav ření a 
ratifikace dohody o partnerství a spolupráci a rovn ěž i prozatímní dohody v roce 
1997 zmrazeno. 
Rada ve složení pro obecné záležitosti a vn ější vztahy ve svých záv ěrech z 22. až 
23. listopadu 2004 definovala dvojfázový p řístup EU k B ělorusku: 
i) omezení politických kontakt ů: Rada pro obecné záležitosti a vn ější vztahy 
potvrdila, že bilaterální mini sterské kontakty mezi EU a B ěloruskem „budou 
probíhat výhradn ě prost řednictvím p ředsednictví, generálního 
tajemníka/vysokého p ředstavitele, Komise a Trojky“ ; 
ii) vztahy s ob čanskou spole čností a b ěloruskými ob čany a jejich podpora: 
„programy pomoci Spole čenství a členských stát ů budou zajiš ťovat potřeby 
obyvatelstva a podporovat demo kratizaci, zejména prost řednictvím 
humanitární, regionální a p řeshraniční spolupráce a projekt ů, které přímo či 
nepřímo podporují demokratizaci a demokratické síly v B ělorusku“.  
Rada pro obecné záležitosti a vn ější vztahy dále zd ůraznila, že „B ělorusko jako 
bezprostřední soused Evropské unie má p říležitost být v rámci evropské politiky 
sousedství aktivním partnerem EU. Rada vyz ývá prezidenta Lukaše nka a jeho vládu, 
aby přehodnotili svou stávající politiku a zahájili zásadní demokratické a 
hospodářské reformy s cílem p řiblížit zemi spole čným evropským hodnotám.“ 
Evropská politika sousedství se na B ělorusko vztahuje, ale v sou časnosti se pro tuto 
zemi nepo čítá s žádným ak čním plánem. Jakmile b ěloruské orgány jasn ě prokáží 
svou ochotu respektovat demokratické  hodnoty a právní stát, je EU p řipravena své 
vztahy s B ěloruskem prohloubit.  
Jak Rada pro obecné záležitosti a vn ější vztahy uvádí ve svých záv ěrech z 22. až 
23. listopadu 2004, vyzvaly na základ ě těchto skute čností členské státy a Evropský 
parlament Komisi, aby otev řela delegaci v Minsku s cílem posílit všeobecnou 
přítomnost a viditelnost Evropské unie v B ělorusku, „informovat b ěloruské 
obyvatelstvo jako celek o výhodách evropské  politiky sousedství a tyto výhody i 
demonstrovat“. 
 
CS 3   CS 2. OTEVŘENÍ  DELEGACE  
2.1. Politická kritéria 
Poté, co EU v roce 1991 uznala nezávislost B ěloruska, se vztahy mezi EU a 
Běloruskem vyvíjely slibn ě, ale po prezidentských volbách v roce 1994 se za čaly 
rychle zhoršovat. V roce 1996 prezident Lukašenko zm ěnil ústavu a soust ředil 
pravomoci do rukou prezidenta. Dem okratická pravidla byla zpochybn ěna, zejména 
tím, že demokraticky zvolený parlam ent nahradilo národní shromážd ění jmenované 
prezidentem, ale také potla čováním opozice, sd ělovacích prost ředků a zasahováním 
do soudní moci.  
Podle Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva p ři Organizaci pro bezpe čnost 
a spolupráci v Evrop ě nebyly parlamentní volby v ro ce 2000 a prezid entské volby 
v září 2001 ani svobodné, ani spravedlivé. EU se s tímto hodnocením ztotožnila. 
Parlamentní volby a soub ěžné referendum o zm ěně ústavy v říjnu 2004 nesplnily 
mezinárodní standardy demokratických voleb. Zmín ěné referendum prezidentu 
Lukašenkovi umožnilo op ět kandidovat v dalších prezide ntských volbách (2006) a ve 
volbách po nich následujících.  
Situace v oblasti lidských práv a demokracie v B ělorusku i nadále zavdává d ůvod 
k vážným obavám a v poslední dob ě se ještě zhoršila. V období p řed nadcházejícími 
prezidentskými volbami v roce 2006 b ěloruské orgány ješt ě více upevnily svou moc 
nad občanskou spole čností a zejména médii, opozi čními silami a nevládními 
organizacemi. Krom ě toho je zásadním zp ůsobem omezena podpora ze strany 
zahraničních dárců. 
2.2. Poskytování pomoci 
Do konce roku 2004 byla v souladu se záv ěry Rady EU o B ělorusku z roku 1997 
technická pomoc ES (jakož i pomoc od členských stát ů) omezena „na humanitární 
nebo regionální projekty anebo projekty, které p římo podporují demokratiza ční 
proces“. V období od roku 1991 do roku 2005 bylo p římo Bělorusku poskytnuto více 
než 220 milion ů EUR.  
V svých záv ěrech z roku 2004 týkající se B ěloruska vyzvala Rada pro obecné 
záležitosti a vn ější vztahy EU k aktivn ějšímu zapojení za ú čelem zajišt ění potřeb 
obyvatelstva a podpory demokratizace v B ělorusku. V tomto dokumentu se rovn ěž 
uvádělo, že Komise bude pokra čovat a nadále zesilovat své úsilí, pokud jde o pomoc 
Bělorusku, aby mohla reagovat na probl émy spojené s vlastní izolací B ěloruska.  
V souladu se záv ěry Rady pro obecné záležitosti a vn ější vztahy z listopadu 2004 
začala Komise realiz ovat dvojfázových p řístup k politice pomoci, na jedné stran ě 
zvýšila pomoc ob čanské spole čnosti a nevládním organizacím a na druhé stran ě se 
soustředila na pot řeby obyvatel. V tomto procesu byla zavedena pragmatická a dob ře 
cílená dělba práce mezi p říslušnými nástroji ES.  
Pomoc p ři podpoře demokratizace a demokra tických sil je poskytována 
prostřednictvím programu Evropské iniciati vy pro demokracii a lidská práva 
(EIDHR) a nástroje dece ntralizované spolupráce, jež nevyžadují souhlas b ěloruských 
orgánů. 
 
CS 4   CS Pomoc p ři zajišťování pot řeb obyvatelstva, jež p ředstavuje nep římou podporu 
demokratizace v B ělorusku, zprost ředkovává program TACI S, který musí být 
schválen p říslušnými orgány. Činnosti v rámci programu TACIS jsou vykonávány za 
plné podpory b ěloruské ob čanské spole čnosti.  
V současnosti jsou programy pomoci pro B ělorusko provád ěny prostřednictvím 
delegace Komise v Kyjev ě, jež je akreditována pro B ělorusko, spole čně s pobočkou 
TACIS v Minsku, jejíž úloha spo čívá v řízení technické pomoci. Mezi úkoly 
delegace Komise v Kyjev ě a pobočky TACIS v Minsku pat ří rovněž šíření informací 
o EU a evropské politice sousedství v B ělorusku. 
Otevření delegace v Minsku dále usnadní správu pomoci Spole čenství určené pro 
Bělorusko prost řednictvím r ůzných nástroj ů, které Komisi umožní blíže sledovat 
registraci projekt ů a podle pot řeby i dalších procesních požadavk ů, jakož i navázání 
účinných pracovních vztah ů na místě s různými subjekty p ři provádění projekt ů. 
Otevření delegace dále Komisi umožní, aby mohla být aktivn ější při 
zprostředkovávání informací b ěloruskému obyvatelstvu.  
2.3. Lidské a rozpo čtové zdroje 
Delegace v B ělorusku bude regionalizovan ou delegací s prozatímním chargé 
d’affaires, který bude jmenován na stálé pracovní místo a p řeveden ze sít ě delegací. 
Prozatímní chargé d’affaires bude podléhat vedoucímu delegace Komise na 
Ukrajině. 
Lidské a rozpo čtové zdroje pro otev ření delegace budou pokryty ze stávajících 
zdrojů přidělených zahrani ční službě, jež budou p řevedeny z jiných delegací. 
Organizační struktura delegace bude zahrnovat provozní odd ělení, které bude 
vytvořeno na základ ě stávající Kancelá ře pro technickou pomoc pro B ělorusko 
v rámci programu TACIS, jež má sídlo v Minsku p ři delegaci na Ukrajin ě, a 
administrativní odd ělení. Finan ční a kontrakta ční oddělení bude sídlit v Kyjev ě a 
bude je řídit pověřená regionální delegace. 
Celkově se delegace bude skládat z jednoho ú ředníka (prozatímního chargé 
d’affaires ), dvou smluvních zam ěstnanců a sedmi místních zam ěstnanců. 
2.4. Záv ěr 
Otevření delegace by Komisi umožnilo blíže sledovat politickou situaci v B ělorusku. 
Rovněž by přispělo k efektivn ějšímu a cílen ějšímu poskytování finan ční pomoci EU 
v oblastech, které napomohou posílení  demokratického procesu. Dalším d ůležitým 
aspektem je zvýšení viditelnosti pomo ci ze strany Evropské komise a zlepšení 
informačního toku o výhodách evropské politi ky sousedství mezi obyvatelstvem. 
 
CS 5   CS ZJEDNODUŠENÝ FINAN ČNÍ VÝKAZ  
Oblast(i) politiky: VN ĚJŠÍ VZTAHY 
Činnost(i): Zahrani ční služba  
 
NÁZEV AKCE : SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU – OTEVŘENÍ DELEGACE 
V BĚLORUSKU  
1. ROZPO ČTOVÁ(É)  LINIE  + OKRUH(Y) 
XX.010102: Výdaje vztahující se k zam ěstnancům delegací Spole čenství v činné 
službě 
XX.010202: Externí pracovníci delegací Spole čenství  
XX.010212: Ostatní výdaje delegací Spole čenství na řízení 
XX.010302: Budovy a související výdaje delegací Spole čenství 
19.010407 : Pomoc partnerským stát ům východní Evropy a st řední Asie – Výdaje na 
správu a řízení  
2. C ELKOVÉ FINAN ČNÍ ČÁSTKY  
2.1 Celkový rozpo čet akce: 0,562 milion ů EUR v položkách závazk ů (PZ) v roce 
2005, 0,525 milion ů EUR v roce 2006 a  v dalších letech. 
Z uvedených částek by m ěly výdaje, které jsou pokryty z rozpo čtové linie 
19.010407, dosahovat v roce 2005 0,198 milion ů EUR v PZ a v roce 2006 a  v dalších 
letech  0,168 milion ů EUR. 
2.2 Doba použitelnosti 
Podle tohoto sd ělení bude plánovaný proces otev ření delegace zahájen co nejd říve a 
bude dokon čen během finan čního roku 2005. Delegace se bude skládat z jednoho 
úředníka, prozatímního chargé d’affaires, dvou smluvních zam ěstnanců a sedmi 
místních zam ěstnanců. Vzhledem k tomu, že se jedná o otev ření nové delegace, není 
pro tuto akci stanoveno kone čné datum. 
 
CS 6   CS 2.3 Celkový víceletý odhad výdaj ů 
a) Shrnutí položek  závazků (PZ) a položek plateb (PP) – (finan ční příspěvek) 
 v milionech EUR (na tři desetinná místa ) 
 Rok n  n + 1  n + 2  n + 3  n + 4  n + 5 a 
dále Celkem  
Položky závazk ů (PZ) 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
Položky plateb (PP)  0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
 
b) Technická a administrativní pomoc a podp ůrné výdaje 
PZ 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
PP 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 
 
Mezisoučet a+b         
PZ 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
PP 0,562 0,525 0,525 0,525 0,525 0,525 3,187 
2.4 Soulad s finan čním plánem a s finan čním výhledem 
 Návrh je v souladu se stávajícím finan čním plánem.  
 Návrh si vyžádá zm ěnu plánu a úpravu p říslušného okruhu finan čního výhledu.  
 Včetně případného použití ustanovení interinstitucionální dohody.  
 Druh výdaj ů: jedná se o ekonomic kou klasifikaci výdaj ů, přičemž se rozlišují 
běžné výdaje a kapitálové výdaje. Tato klasifikace umož ňuje lepší roz členění mezi 
rozpočtovým účetnictvím a b ěžným účetnictvím.  
 Běžné výdaje: spojené s náklady p říslušného finan čního roku.  
 Kapitálové výdaje: spojené s položkami rozvahy. Jaký druh činnosti bude 
těmito výdaji financován?  
 
CS 7   CS 3. R OZPOČTOVÉ CHARAKTERISTIKY  
Druh výdaj ů Nové  Účast ESVO  Účast 
žadatelské 
země Okruh ve 
finančním výhledu
Nepov.  NP ANO  NE NE Č. 4 (19.010407) 
Č. 5 (ex-hlava A6)  
4. PRÁVNÍ  ZÁKLAD 
Služební řád úředníků Evropských spole čenství, a zejména jeho články 27 až 31, 33 
a čl. 65 písm. a) a p řílohy III, VII a X.  
Pracovní řád ostatních zam ěstnanců Evropských spole čenství.  
5. POPIS A D ŮVODY  
5.1 Pot řeba intervence ze strany Spole čenství1 
5.1.1 Cíle 
Otevření delegace v B ělorusku se považuje za nutné, protože je t řeba zlepšit 
sledování politické situace v zemi, zajistit výkonn ější a dob ře cílenou pomoc 
demokratickému procesu, ob čanské spole čnosti a pot řebám obyvatelstva, zvýšit 
viditelnost Evropské unie a Komise v B ělorusku, usnadnit ší ření informací o 
potenciálních výhodách evropské polit iky sousedství mezi obyvatelstvem. 
5.1.2 Ustanovení spojená s hodnocením p ředem (ex-ante)  
O otevírání nových delegací je rozhodováno na základ ě potřeb souvisejících s 
vývojem hospodá řských a politických vztah ů Společenství s danými zem ěmi, a 
v úzké spolupráci se všemi útvary a ostatními dot čenými generálními ředitelstvími. 
5.1.3 Ustanovení spojená s násl edným hodnocením (ex-post) 
Dotčená delegace bude sou částí sítě delegací Komise a bude tedy podléhat kontrolám 
v rámci návšt ěv útvaru Inspekce delegací a jednotky vnit řní kontroly zahrani ční 
služby.  
5.2 Zamýšlená opat ření a metody rozpo čtové intervence 
Jedná se o administrati vní výdaje spojené s otev řením nové delegace. Dodate čné 
výdaje na finan ční roky 2005 a 2006 budou financová ny ze stávajících položek 
s využitím úspor z jiných výdaj ů. Tato opat ření povedou ke zlepšení politických a 
                                                 
1 Více informací je k dispozici ve zvláštním dokumentu s pokyny.  
 
CS 8   CS hospodářských vztah ů s dotčenou zemí a umožní Komisi lépe řídit její činnosti 
v uvedené zemi.  
5.3 Zp ůsoby provád ění 
Stejně jako u všech administrativních výdaj ů delegací, podléhají centralizovanému 
řízení přímo ze strany Komise s využitím statutárních a externích (místních) 
pracovník ů.