Nejistota ohledně vývoje pandemie, a tedy jejího hospodářského dopadu, zůstává mimořádně vysoká. Nejistota se netýká pouze pandemie a jejího šíření v Řecku a po celém světě, ale také budoucích opatření, která by mohla být nezbytná k omezení šíření viru, a dlouhodobějších hospodářských dopadů způsobených omezeními, změnou chování spotřebitelů, možnými úpadky a obtížemi těch, kteří v poslední době přišli o zaměstnání, s opětovným vstupem na trh práce. Rychlé přijetí nových podpůrných programů EU, zejména facility na podporu oživení a odolnosti, by bylo klíčem k vyvážení těchto účinků a poskytnutí potřebné podpory reformám, investicím a růstu. Hodnocení probíhá také na pozadí značného geopolitického napětí a sílících migračních toků, což zvyšuje nejistotu.

Pandemie koronaviru a opatření proti jejímu šíření si na řeckém hospodářství pravděpodobně vyberou vysokou daň. Očekává se, že nezbytná přísná opatření proti šíření nákazy, která platila od posledního březnového týdne do konce května, měla největší dopad na hospodářskou činnost ve druhém čtvrtletí tohoto roku. Odvětví silně zasažená pandemií, jako jsou cestovní ruch a doprava, představují významný podíl na řeckém vývozu a celkové přidané hodnotě. Míra nezaměstnanosti vzrostla od února do května z 15,9 % na 17 %, což přerušilo klesající trend trvající od konce roku 2013. Podpůrná opatření zatím pomohla udržet nezaměstnanost pod kontrolou, ale objevují se náznaky „zmrazení“ trhu práce. Nižší čistý příjem domácností a zisky podniků spolu se změnami chování spotřebitelů a celková nejistota budou zřejmě mít dopad na domácí poptávku. Spotřebitelské ceny se v roce 2020 pravděpodobně sníží a v roce 2021 spolu s oživením mírně vzrostou. Celkově se očekává, že hospodářská činnost v roce 2020 zůstane hluboko pod úrovní roku 2019 a že k jejímu plnému oživení dojde až v roce 2022 po částečném vzestupu v roce 2021, přičemž tempo růstu HDP dosáhne –9 % v roce 2020 a 6 % v roce 2021.

Tato zpráva dochází k závěru, že navzdory nepříznivým okolnostem způsobeným pandemií, které nevyhnutelně vedly ke zpoždění při provádění několika opatření, dosáhlo Řecko dobrého pokroku při provádění svých reformních závazků. Je chvályhodné, že došlo k obnovení pokroku v provádění všech závazků, ačkoli zpoždění způsobená pandemií nevyhnutelně vedla k přesunutí některých závazků na pozdější dobu. Řecké orgány by měly i nadále mobilizovat zdroje a přijmout všechna nezbytná opatření, aby včas pro účely osmé zprávy o posíleném dohledu, která by měla být vydána v listopadu a měla by zahrnovat uvolnění dalšího souboru politicky podmíněných dluhových opatření, vyřešily všechny zbývající specifické závazky. Řecké orgány se proto musí dále zabývat především oblastmi nedoplatků, zdravotní péče, privatizace a finančního sektoru, kde jsou zapotřebí další opatření.

Vláda také dosáhla dobrého pokroku v dalších reformách, které se konkrétně netýkají závazků vůči Euroskupině, ale měly by mít významný dopad na podnikatelské prostředí a na mínění investorů. Spadá sem ambiciózní reforma odborného vzdělávání a pokrok v oblasti elektronické správy. Očekává se, že nová strategie růstu, která by měla být brzy dokončena, přinese soubor ambiciózních opatření na podporu hospodářského oživení a udržitelného růstu. Řecké orgány navíc začaly přijímat dohodnutá opatření k urychlení veřejných investic, což bude mít zásadní význam i pro podporu rychlého využívání finančních prostředků EU, jež budou k dispozici jako součást nového víceletého finančního rámce a nástroje na podporu oživení Next Generation EU. Významný příděl finančních prostředků z facility na podporu oživení a odolnosti, který má Řecko obdržet, zdůrazňuje zejména důležitost rychlého postupu klíčových základních reforem, včetně strategické projektové přípravy a nástroje pro přípravu projektů, reformy zadávání veřejných zakázek a dalšího posílení protikorupčního rámce.

Navzdory nepříznivým okolnostem způsobeným pandemií dosáhlo Řecko v posledních několika měsících významného pokroku v řadě zásadních reforem, zejména pokud jde o dokončení dlouho očekávaného legislativního návrhu na úplnou revizi právních předpisů v oblasti platební neschopnosti. Řecké orgány rovněž zavedly nový a širší dočasný režim zkrácené pracovní doby, který podnikům poskytuje flexibilitu při úpravě pracovní doby a zaměstnancům náhrady za pracovní dobu, která nebyla odpracována. Komise jménem EU poskytne tomuto a dalším nouzovým opatřením podporu v rámci nového evropského nástroje pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE), a to v celkové výši 2,7 miliardy EUR. Všechny tyto kroky jsou dobře načasované, protože pandemie koronaviru s sebou přináší nové výzvy pro finanční sektor i pro trh práce, kvůli nimž mají účinné regulační mechanismy zásadní význam.

Řecká vláda doposud úspěšně omezovala šíření pandemie koronaviru a k omezení s ní spojených socioekonomických nákladů využila velké množství opatření, přesto se očekává, že pandemie bude mít na hospodářství tvrdý dopad. První vlna opatření proti šíření nákazy trvala až do května, poté tamní orgány upravovaly přísnost opatření platných pro různá odvětví podle vývoje pandemie. Postupně mobilizovaly velký soubor podpůrných opatření a rychle reagovaly na aktuální vývoj rozšířením nebo změnami již zavedených opatření nebo zavedením nových podpůrných mechanismů pro konkrétní odvětví. Řecko má však stále nejvyšší míru nezaměstnanosti v EU a jeho hospodářství bude pravděpodobně postiženo více než v případě některých jiných členských států, a to vzhledem k významu odvětví cestovního ruchu a obecněji vzhledem k velkému podílu služeb a malých a středních podniků.

Toto je sedmá zpráva o posíleném dohledu nad Řeckem. Zpráva vychází ze zjištění mise, která se uskutečnila na dálku ve dnech 13.–14. července 2020, a z pravidelného dialogu s příslušnými orgány. Misi vedla Evropská komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou; účast Mezinárodního měnového fondu se odehrávala v kontextu jeho rámce poprogramového sledování, zatímco Evropský mechanismus stability se účastnil v rámci svého systému včasného varování a v souladu s memorandem o porozumění týkajícím se pracovních vztahů mezi Komisí a Evropským mechanismem stability ze dne 27. dubna 2018. Současná zpráva hodnotí plnění závazků Řecka vůči Euroskupině, pokud jde o dokončení reforem do poloviny roku 2020. Nesouvisí s uvolněním dalšího souboru politicky podmíněných dluhových opatření, k němuž by – v souladu s dohodnutým pololetním harmonogramem – mohlo dojít na základě osmé zprávy. Osmá zpráva by měla být zveřejněna v listopadu.

Orgány připravují legislativní změnu, která by se zabývala nejnaléhavějšími otázkami v oblasti zadávání veřejných zakázek, a podnikly počáteční kroky k přijetí nové strategie zadávání veřejných zakázek pro roky 2021–2025, která by přispěla k udržitelnějšímu a účinnějšímu využívání veřejných zdrojů. Koronavirus výrazně ovlivnil počáteční harmonogram přijetí zákona, který má být přijat do konce října. Řeší řadu důležitých otázek v právním rámci pro zadávání veřejných zakázek. Jeho plné a včasné provedení je klíčové, protože zadávání veřejných zakázek bude rovněž hrát zásadní úlohu při účinném řízení finančních prostředků z facility na podporu oživení a odolnosti. Za tímto účelem je žádoucí, aby orgány přijaly akční plán pro provádění nového rámce. V rámci řeckého ústředního orgánu pro zadávání veřejných zakázek byl vytvořen výbor, který společně s generálním sekretariátem pro koordinaci pracuje na nové strategii. Byl stanoven harmonogram dokončení strategických a akčních plánů do února 2021.

Řecké orgány pokračovaly v provádění kroků, které jsou nezbytné pro dokončení systému státní poklady s jediným účtem, jehož cílem je zlepšit sledování hotovostních prostředků, zatímco prognózování peněžních toků, které je specifickým závazkem do poloviny roku 2020, nabralo kvůli pandemii koronaviru zpoždění. Systém státní pokladny s jediným účtem je funkční a subjekty, které zůstávají mimo systém, nejsou z hlediska celkové likvidity významné. Ministerstvo financí provede do konce října 2020 posouzení souladu subjektů s pravidly likviditní rezervy, čímž by byla tato část specifického závazku účinně splněna. Řecké orgány by měly zřídit specializované nástroje pro pečlivé sledování rizikových subjektů. Nadále pokračuje nahrazování papírových objednávek elektronickými. Naproti tomu provádění aktuálního pilotního projektu prognóz peněžních toků nabralo kvůli pandemii koronaviru zpoždění a bude znovu zhodnoceno v další zprávě,

Pandemie koronaviru ovlivnila tempo vypořádání nedoplatků, což ještě zhoršilo předchozí problémy s prováděním. V červnu 2020 činil objem nedoplatků 1,5 miliardy EUR, což je o 667 milionů EUR více než cíl stanovený v plánu na vypořádání nedoplatků, který byl přijat v říjnu 2019. V tomto vývoji se pouze částečně odráží skutečnost, že pandemie narušila procesy s vysokou intenzitou lidské práce. Mezi hlavní důvody patří neočekávané zvýšení objemu nezpracovaných nároků na důchod, což zvyšuje částky, které mají být vypořádány do poloviny roku 2021. Řecké orgány se zavázaly aktualizovat svůj plán do konce října 2020 a doplnit jej podrobnými informacemi o vyřešení dalšího zpoždění při vypořádání nároků na důchod. Některá zásadní strukturální opatření – včetně automatizace zpracovávání a přiznávání nových nároků na důchod, jakož i digitalizace společného fondu sociálního zabezpečení (e-EFKA) – jsou však podle zpráv na dobré cestě. Kromě toho orgány přijímají a provádějí soubor dalších nápravných opatření v několika dílčích odvětvích, aby dohnaly zpoždění a vrátily se k řádnému provádění plánu na vypořádání nedoplatků. Tyto snahy se zaměřují zejména na oblasti důchodů, zdravotní péče a mimorozpočtových fondů, jakož i na zlepšování nástrojů informačních technologií pro sledování. Podle řeckých orgánů by se dopad těchto opatření měl projevit v údajích za srpen, které budou posouzeny v další zprávě o posíleném dohledu.

Byl zřízen dočasný výbor pro řešení sporů týkajících se daňových dluhů, který spadá do pravomoci ministerstva financí. Podle přijatých ustanovení končí mandát výboru v červenci 2021. Ačkoli by dohody o řešení sporů měly zmírnit zátěž systému soudnictví, bude důležité, aby mandát nového výboru nebyl prodloužen, neboť by mohlo dojít k vytvoření paralelního systému vůči ředitelství pro řešení sporů, které je součástí Nezávislého úřadu.

Byl vypracován návrh zákona na posílení rámce pro boj proti pašování, který zahrnuje ustanovení pro posílení provozní kapacity operačního koordinačního střediska a měl by být přijat do října 2020. Kapacita operačního koordinačního střediska, které koordinuje boj proti pašování, bude posílena zavedením nového výběrového řízení pro úředníky, které prodlouží dobu přidělení až na šest let, zatímco struktura zůstane pevně zakotvena v rámci Nezávislého úřadu. Bude důležité urychleně přijmout primární a sekundární právní předpisy a zajistit dostatečné zdroje pro to, aby Nezávislý úřad mohl účinně plnit svou úlohu.

Pokud jde o sídlo Nezávislého úřadu a jeho rámec informačních technologií, byl pokrok nejednoznačný, další klíčové kroky by měly být přijaty v nadcházejících měsících. Pro rámec informačních technologií byl vypracován plán a očekává se, že zavedení platformy myDATA pro elektronické vedení účetnictví a další webové služby nabízené Nezávislým úřadem bude dokončeno do října 2020. Pokračuje se v plánování přemístění sídla Nezávislého úřadu do jediného místa. Výběrové řízení na výstavbu nové budovy by mělo být zahájeno do prvního čtvrtletí roku 2021.

Počet zaměstnanců Nezávislého orgánu pro veřejné příjmy se i nadále zvyšoval mírným tempem, přičemž stále zůstal výrazně pod stanovenými cíli (specifický závazek), pokrok celkové reformy oblasti lidských zdrojů zůstal omezený. Nezávislý úřad měl na konci druhého čtvrtletí 11 916 zaměstnanců, přestože do konce roku 2019 mělo být dosaženo cíle 12 500 zaměstnanců. Řecké orgány navíc přijaly právní ustanovení, která vedla k převedení zaměstnanců z Nezávislého úřadu do jiných orgánů, což ještě komplikuje dosažení cílů, které byly pro počty zaměstnanců stanoveny. Dokončení reformy v oblasti lidských zdrojů, které by mělo značně usnadnit schopnost Nezávislého úřadu přilákat a udržet si potřebné špičkové zaměstnance, závisí na přijetí právních předpisů o mzdových tabulkách. Orgány Evropské unie vybídly řecké orgány, aby tyto tabulky přijaly během období, které bude hodnoceno v příštím přezkumu.

Nejistota kolem fiskální prognózy zůstává značná. Vývoj pandemie a související opatření k omezení šíření nákazy vyvolávají značnou nejistotu ve věci makroekonomického, a tedy i fiskálního vývoje. Kromě pandemie koronaviru, která probíhá od března, se Řecko také potýká s obnovenými migračními tlaky a s geopolitickým napětím, což může vést k dodatečným potřebám financování. Zhoršené ekonomické prostředí vytváří další rizika spojená se státními zárukami. Veřejné finance navíc i nadále čelí rizikům souvisejícím s probíhajícím soudním řízením proti společnosti Public Real Estate Company, přičemž otázka platnosti nedávného rozhodčího nálezu je stále projednávána u aténského odvolacího soudu; s úhradami závazků veřejné služby Řecké poště, které se mohou konkretizovat v blízké budoucnosti, a také s očekávaným rozhodnutím Účetního dvora o zpětném odškodnění důchodců, kteří pracovali ve veřejném sektoru, jakož i rozhodnutím Státní rady týkajícím se doplňkových důchodů a sezónních bonusů (viz níže). Pozitivní je, že by Řecko mělo obdržet značné částky z nových nástrojů, včetně facility na podporu oživení a odolnosti, jejímž cílem je v příštím programovém období podpořit investice a reformy v EU, a která by měla podpořit růst a další rozvoj veřejných financí.

Řecké orgány znovu zahájily práci na celostátním přezkumu hodnot nemovitostí, které slouží jako základ pro jednotnou daň z nemovitostí (ENFIA). Jde o specifický závazek do poloviny roku 2020, jehož finalizace byla nyní přesunuta na polovinu roku 2021. K nevyhnutelným zpožděním došlo již dříve v průběhu roku kvůli opatřením omezujícím volný pohyb osob v souvislosti s pandemií koronaviru. Očekává se, že sběr dat a posuzování kvality, které povedou ke konečnému stanovení cen pro stávající hodnotová pásma, budou dokončeny do konce roku. Letošní výměr jednotné daně z nemovitosti ENFIA tak bude vycházet hlavně z předchozích hodnot daně z nemovitosti. Další rozšíření stávajícího systému hodnotových pásem v celé zemi bude zapotřebí řešit v průběhu příštího roku s nově naplánovanou lhůtou do poloviny roku 2021.

Řecké orgány prodloužily uplatňování některých dřívějších opatření o několik dalších měsíců a přijaly další dočasná opatření k řešení krize způsobené koronavirem. Vzhledem k tomu, že částka 2 miliard EUR vyčleněná na splatné zálohy podnikům byla plně vyčerpána do července 2020, rozhodla se vláda toto opatření prodloužit a otevřít platformu pro třetí kolo žádostí, které má proběhnout v září, s očekávaným finančním krytím ve výši 1 miliardy EUR, a další kolo může následovat do konce roku. Kromě toho bude od ledna 2021 možné odložené daně uhradit až ve 24 splátkách. Od května 2020 navíc orgány přijaly nový soubor opatření, mezi něž patří: 1) právo na snížení záloh na daně z příjmu právnických nebo fyzických osob v případě určitého poklesu obratu pro společnosti a osoby samostatně výdělečně činné (očekávaný fiskální dopad ve výši 0,9 % HDP v roce 2020); 2) režim zkrácené pracovní doby a další opatření zaměřená na udržení zaměstnanosti (očekávané fiskální náklady ve výši 0,6 % HDP v roce 2020); 3) opatření zaměřená na zmírnění dopadu na cestovní ruch prostřednictvím specializovaných programů sociálního cestovního ruchu a rozšířené reklamní kampaně; 4) dočasné snížení sazeb daně z přidané hodnoty u dopravy, nápojů, turistických balíčků a vstupenek do kina z 24 % na 13 %; a 5) zavedení dočasného režimu dotací na splátky hypotečních, spotřebitelských a podnikatelských úvěrů zajištěných hlavním bydlištěm určeného pro dlužníky s hypotékami na hlavní bydliště, kteří byli finančně postiženi pandemií koronaviru. Celkové odhadované fiskální náklady těchto dodatečných opatření v roce 2020 činí 1,8 % HDP. Další dočasná opatření na podporu oživení v příštím roce byla oznámena dne 12. září a budou posouzena v rámci posouzení návrhu rozpočtového plánu na rok 2021.

Výnosy řeckých vládních dluhopisů a rozpětí výnosů poklesly téměř na pokrizová minima. Rozpětí výnosů vůči německým dluhopisům pokleslo u dlouhodobých dluhopisů od začátku května 2020 přibližně o 250 bazických bodů a v srpnu se stabilizovalo pod 1 procentním bodem za období 5 let. Agentura pro řízení veřejného dluhu, která využívá příznivých podmínek financování díky podpoře nákupů řeckých vládních cenných papírů ze strany Eurosystému, vydala v červnu 2020 desetiletý dluhopis. Aukce tohoto dluhopisu byla úspěšně znovu zahájena v září 2020.

Příznivé podmínky financování a velké hotovostní rezervy poskytují prostor k absorpci rizik financování, která zůstávají značná. Finanční potřeby rozpočtu se od poslední zprávy výrazně zvýšily, a to v důsledku zhoršeného makroekonomického prostředí, opatření přijatých k omezení ekonomických nákladů pandemie a také vyplácení náhrad důchodcům (viz níže). Hotovostní rezervy vládních institucí zůstávají značné, neboť koncem června dosahovaly 31 miliard EUR. Zachování dostatečné hotovostní rezervy bude mít spolu s vytvořením růstové strategie zásadní význam pro podporu mínění investorů.

SOCIÁLNÍ PÉČE

Řecké orgány pokračují v dokončování jednoho společného fondu pro sociální zabezpečení (EFKA), což je specifický závazek do poloviny roku 2020. Mimo jiné se očekává, že digitální transformace fondu do podoby „e-EFKA“ bude provedena do konce roku 2020. První fáze sloučení útvaru pro veřejný sektor s útvarem pro penzijní připojištění již proběhla a fyzický přesun zaměstnanců, který byl nejdříve zpožděn pandemií, by měl být dokončen do konce roku. Pro závazek proto byla stanovena nová lhůta na konec roku 2020. Následné kroky, včetně zřízení některých regionálních úřadů, by měly být dokončeny do poloviny roku 2021. Digitální zpracování žádostí o důchod je v současné době v pilotní fázi, ale orgány jsou přesvědčeny, že do konce června 2020 byl splněn cíl v podobě 30 % digitálně zpracovaných hlavních žádostí o důchod.

Nedávné rozhodnutí Státní rady přiznává důchodcům, kteří požádali o odškodnění, nárok na náhradu za snížení důchodů provedené v roce 2012 za období od června 2015 do května 2016. Přestože zveřejnění celého znění rozhodnutí může trvat několik týdnů, bylo již oznámeno, že náhrada se týká období 11 měsíců trvajícího od zveřejnění předchozího rozhodnutí Státní rady v červnu 2015 do provedení reformy z roku 2016 v květnu 2016. Vláda se rozhodla předejít případným budoucím právním problémům a poskytnout náhradu za škrty v hlavních důchodech všem důchodcům ze soukromého sektoru bez ohledu na to, zda o odškodnění požádali, či nikoli, náklady představují 0,5 % HDP. Vláda se rovněž zavázala poskytnout náhrady důchodcům z veřejného sektoru, jakmile bude uzavřen paralelní případ projednávaný u účetního dvora, což by zvýšilo celkové náklady na náhrady na 0,8 % HDP. Zda bude nutné nahradit i minulé škrty v penzijním připojištění a sezónních bonusech, bude jasné až po zveřejnění podrobného rozhodnutí. Náhrady jsou jednorázové platby a nemají vliv na současné fungování důchodového systému ani na budoucí výdaje na důchody. Pokud jde o další nedávné rozhodnutí účetního dvora, kterým se přiznává právo na předčasný odchod do důchodu mužským státním zaměstnancům s malými dětmi, orgány očekávají, že účinky tohoto rozhodnutí budou malé.

V reakci na propuknutí pandemie koronaviru na jaře 2020 řecké orgány podstatně posílily systém zdravotní péče, aby pandemii zvládl, mimo jiné širším využitím digitálních nástrojů. To zahrnovalo zvýšení dostupnosti lůžek pro intenzivní péči a nábor přibližně pěti tisíc dalších zaměstnanců, lékařů i zdravotních sester, a také pokrok v oblasti telemedicíny. Díky včasnému provedení těchto opatření se Řecku podařilo úspěšně zastavit šíření viru během první vlny pandemie. Řecko také zavedlo řadu digitálních nástrojů, které by mohly být využity i po skončení pandemie.

Přepracování systému primární zdravotní péče, které je specifickým závazkem do poloviny roku 2020, bude trvat delší dobu, protože bude nutné zohlednit změny v provádění některých jeho hlavních prvků a nevyhnutelná zpoždění způsobená potřebou řídit reakci na pandemii. Legislativní změny jsou stále v přípravné fázi, jejich přijetí se však očekává na jaře 2021. Cílem reformy, která začala v roce 2018, je vytvořit komplexní systém primární zdravotní péče s povinnou registrací všech obyvatel u praktického lékaře, který by se pro pacienta stal prvním kontaktním bodem a reguloval by přístup ke specializované zdravotní péči. Na základě dostupných informací se předpokládá, že většina prvků reformy bude přepracována, a zavádění systému je pozastaveno, dokud nebude definován nový prováděcí model. Orgány by měly urychlit provádění povinné registrace i regulace přístupu ke specializované zdravotní péči, které by, jak bylo dohodnuto, měly zůstat základními prvky jakéhokoli nového systému, protože jsou klíčem k úspěšnému vytvoření robustního a dobře fungujícího systému primární zdravotní péče. Pomáhají zajistit rovný přístup ke zdravotní péči a chránit obyvatelstvo před poptávkou vzniklou v důsledku nabídky a před s ní spojenou zbytečnou finanční zátěží, která je v současném systému rostoucím zdrojem obav. Orgány plánují obnovit zavádění sítě primární zdravotní péče nejdříve na jaře 2021, a to vzhledem ke krátkodobé potřebě zaměřit úsilí na reakci na současnou výzvu spočívající ve zvýšení dostupného počtu praktických lékařů najatých prostřednictvím fondu veřejného zdraví. Reforma v souvislosti s koronavirovou krizí nabyla na významu vzhledem ke klíčové úloze jednotek primární zdravotní péče, včetně nově a rychle nasazených mobilních jednotek (KOMY), při podpoře dosavadní reakce na pandemii.

Centralizované zadávání veřejných zakázek, specifický závazek do poloviny roku 2020, se již částečně provádí a celkové zřizování Národního úřadu pro zdravotnictví v oblasti zadávání veřejných zakázek pokračuje, ale i kvůli prodlevám způsobeným pandemií není ještě dokončeno. Centralizovaná výběrová řízení v současné době většinou probíhají na regionální úrovni; některá jsou dokončována také na centrální úrovni, ačkoli se to z velké části týká řízení, která byla zahájena v předchozím systému. Byl dokončen návrh právních předpisů s cílem vymezit nový právní rámec pro uvedený úřad a jeho přijetí je plánováno do konce roku. Orgány rovněž zveřejnily operační plán pro zadávání zakázek, který má být zahájen v roce 2020, podle něhož je cíl, aby centrálně zadávané zakázky představovaly 40 % celkových výdajů na nemocnice, tedy specifický závazek do poloviny roku 2022, stále dosažitelný, přičemž cílem orgánů je dosáhnout 30 % do prvního čtvrtletí roku 2021. Orgány Evropské unie vyzvaly řecké orgány, aby reformu dále podpořily tím, že od ledna 2021 reaktivují středisko pro sledování cen, monitorovací nástroj, jehož cílem je zvýšit transparentnost a účinnost. V současné době je nábor pracovníků s potřebnými dovednostmi pro úřad stále náročný, může být ale usnadněn novým právním rámcem, který bude uzákoněn v nadcházejících měsících.

Pokud jde o výdaje na zdravotní péči, jsou důvodem k obavám rostoucí zpětně vymáhané částky a zpoždění v jejich výběru. Posílení a důsledné provádění dříve přijatých strukturálních opatření by podpořilo účinnost a přístup ke kvalitní zdravotní péči. Pro ilustraci je výběr zpětně vymáhaných částek za léčiva z roku 2019 o 36 % vyšší než v roce 2018 a téměř o 65 % vyšší než v roce 2017. Očekává se, že výběr zpětně vymáhaných částek v případě soukromých poskytovatelů zdravotní péče za roky 2018 a 2019 začne do listopadu 2020. Orgány Evropské unie vybízejí řecké orgány, aby přijaly nezbytné právní předpisy k dokončení legislativních a správních postupů nezbytných pro zahájení výběru do října 2020 – s cílem zachovat fiskální věrohodnost mechanismu zpětně vymáhaných částek – a aby přezkoumaly stávající definici zpětného vymáhání s cílem zavést složku sdílení rizik a posílit pobídky s cílem zamezit vzniku nových zpětných vymáhání a omezit poptávku vzniklou v důsledku nabídky, čímž se sníží vysoké hotovostní platby.

Návrh pilíře „opětovné začlenění na trh práce“ z dávek sociální solidarity (třetí pilíř) se s ohledem na koronavirovou krizi upravuje a celostátní provádění nového rámce, specifický závazek do konce roku 2019, je naplánováno na podzim roku 2020, a to v závislosti na vývoji v oblasti zdravotnictví. V průběhu roku 2019 byl ve 32 obcích po celé zemi realizován pilotní projekt poskytování služeb sociální podpory a aktivace trhu práce. Zjištění pilotního projektu byla vyhodnocena pro účely jeho celostátního provádění v roce 2020. Vzhledem k propuknutí pandemie koronaviru však bylo nutné přizpůsobit provozní procesy Úřadu pro pracovní síly a zaměstnanost (OAED) nové situaci a následně upravit podmínky celostátního zavádění nového rámce. Zavádění by mělo být zahájeno na podzim 2020.

Pokud jde o přezkum systému dotací pro místní veřejnou dopravu, specifický závazek do poloviny roku 2020, byly revidované primární právní předpisy pro nový systém přijaty v červenci 2020. Připravují se sekundární právní předpisy, které mají být přijaty v září 2020 s cílem umožnit pravidelné a objektivně založené refundace dotovaných jízdenek na veřejnou dopravu provozovatelům v Aténách a Soluni.

Reforma rámce dávek pro zdravotně postižené, specifického závazku do poloviny roku 2019, probíhá podle jeho již schválené přepracované podoby, jejíž dokončení bude trvat déle. V září 2020 se očekává dohodnutý politický dokument a na začátku roku 2021 by měl být zahájen pilotní projekt. Elektronický systém pro zpracování žádostí je nyní k dispozici ve třech regionech, pandemie však ovlivnila provoz středisek pro posuzování zdravotního postižení.

VÝVOJ VE FINANČNÍM SEKTORU

Finanční sektor zvládl první dopady pandemie koronaviru relativně dobře, a to na pozadí snahy řeckých orgánů i celé EU udržet přístup postižených podniků k financování. Byla zachována likvidita finančních trhů i poskytování finančních prostředků ekonomice a banky byly schopny udržet náklady na financování ve zvládnutelné výši navzdory zvýšení nákladů na dlouhodobé nezajištěné financování. To bylo usnadněno uvolněním podmínek pro cílené dlouhodobější refinanční operace Eurosystému a dočasným uvolněním požadavků na zajištění pro úvěrové operace Eurosystému, zejména výjimkou umožňující akceptovat řecké nástroje státního dluhu jako zajištění. Údaje z července 2020 ukazují, že oživení poskytování bankovních úvěrů nefinančním podnikům dokonce nabralo na tempu, zatímco poskytování úvěrů malým a nezapsaným společnostem také začalo být pozitivní, a tak zmírňuje stále napjatou situaci při poskytování bankovních úvěrů domácnostem. Odráží se v tom jak úsilí společností vybudovat rezervy v oblasti likvidity, tak zahájení vyplácení mimořádných podpůrných opatření. Řecké společnosti využívaly dva režimy, které zavedla Řecká rozvojová banka, tj. režim záruk a režim úrokových subvencí pro nové podnikové půjčky, a po nichž vznikla silná poptávka. Životaschopné společnosti, většinou malé a střední podniky, navíc využívaly přímých úrokových subvencí na stávající úvěry bez selhání. Očekává se, tyto režimy v nadcházejících měsících podpoří růst poskytování úvěrů podnikům.

Zavedená opatření týkající se moratoria na půjčky spolu s flexibilitou oznámenou orgánem dohledu naznačují, že dopad pandemie na kvalitu bankovních úvěrových portfolií bude letos omezený. Více než 10 % celkového úvěrového portfolia bank využilo moratoria, která jsou momentálně v platnosti do 31. prosince. Čtyři banky systémového významu výrazně zvýšily znehodnocení zaúčtovaná v jejich výsledcích za první čtvrtletí roku 2020, plný rozsah potřeb v oblasti tvorby opravných položek a rezerv však bude zřejmý až po vypršení moratorií, což může pro rok 2021 znamenat rizika zpomalení. Zvýšené vytváření opravných položek a rezerv může vyvolat tlak na již tak slabý výhled ziskovosti řeckých bank.

Nízká ziskovost spojená s náklady na nadcházející sekuritizace může v blízké budoucnosti představovat výzvu pro kapitálovou pozici bank. Průměrný poměr kmenového kapitálu tier 1 se u bank snížil z 15,9 % na konci roku 2019 na 14,6 % v prvním čtvrtletí roku 2020, ale zůstal v souladu s kapitálovými požadavky. Pokles byl způsoben zejména zavedením přechodných obezřetnostních pravidel uplatňovaných v prvním čtvrtletí každého roku. Do budoucna bude potřeba, aby se kapitálová pozice bank přizpůsobila dalším plánovaným regulačním změnám a chystaným sekuritizacím nesplácených úvěrů ve střednědobém horizontu. Kvalita kapitálu bank zůstává nízká kvůli vysokému objemu odložených daňových dobropisů, zatímco spojitost mezi státem a bankami se může v následujících měsících nadále posilovat.

Ačkoli počátkem roku 2020 objem nesplácených úvěrů dále klesal, potenciální negativní dopad koronavirové krize na kvalitu aktiv se začne projevovat až po ukončení moratorií. V prvním čtvrtletí roku 2020 se stav úvěrů se selháním u řeckých bank dále snižoval, přičemž jejich poměr v březnu 2020 klesl na 39,6 % a ve druhém čtvrtletí pravděpodobně ještě poklesne, jakmile formálně vstoupí v platnost pozitivní dopad první sekuritizace v rámci programu Hercules. Nicméně strategie bank pro snižování úvěrů se selháním jsou ovlivněny pandemií a vnitřní kapacita bank pro životaschopnou restrukturalizaci půjček zůstává nízká.

Níže uvedená opatření jsou sledována a hodnocena jako součást trvalého závazku v oblasti finanční politiky:

·Řecké orgány hodlají v krátké době předložit parlamentu návrh zákona, který povede k zásadní revizi insolvenčního rámce. Nový insolvenční zákoník integruje podnikové a osobní insolvenční režimy a provádí právní předpisy EU o rámcích preventivní restrukturalizace. Jeho celkovým cílem je urychlit oddlužení, umožnit rychlejší splacení věřitelům a zachovat životaschopné podniky prostřednictvím rámců preventivní restrukturalizace. Zákoník vychází z mezinárodních osvědčených postupů a očekává se, že zvýší účinnost restrukturalizací zjednodušením procesních požadavků a používáním elektronické platformy. Vstoupí v platnost dne 1. ledna 2021 a bude vyžadovat přijetí značného množství sekundárních právních předpisů, které budu rozhodující pro podobu některých aspektů této reformy, a také dokončení platformy informačních technologií, přičemž oba tyto procesy již probíhají.

·Orgány zároveň povolily ukončení platnosti režimu ochrany hlavního bydliště a režimu mimosoudního řešení sporů a zároveň zavedly alternativní systémy sociální ochrany pro zranitelné dlužníky. Platnost příslušných režimů řádně skončila dne 31. července 2020, respektive 30. dubna 2020. Souběžně s přepracováním insolvenčního rámce vláda rovněž zavádí nové nástroje sociální politiky na podporu zranitelných dlužníků. V souvislosti s řízeními před vyhlášením úpadku budou mít zranitelní dlužníci, kteří mají půjčku spojenou se svým hlavním bydlištěm a utrpěli náhlou ztrátu příjmu, nárok na dočasnou dotaci, která by měla dále podporovat snižování počtu nesplácených úvěrů a zabránit hromadění nových. Za účelem řešení obav z morálního hazardu bude dotace k dispozici jak dlužníkům s úvěry bez selhání, tak zranitelným dlužníkům s úvěry se selháním za podmínek stanovených zákonem, s výjimkou těch dlužníků s úvěry se selháním, jejichž úvěry byly vypovězeny více než jeden rok. Kromě toho zákoník zavádí zvláštní režim prodeje a zpětného leasingu, který umožňuje způsobilým dlužníkům v tísni zůstat ve svém hlavním bydlišti jako nájemci, kteří mohou navíc využívat dotaci na usnadnění úhrady nájemného. Tento režim rozšiřuje stávající dotaci na pronájem a bude prováděn prostřednictvím subjektu ze soukromého sektoru. Pokud to bude považováno za nezbytné, bude tento soukromý subjekt moci využít na podporu svého přístupu k financování státní záruku.