CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 10.6.2009 
SEK(2009) 703 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE  
EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU HOSPODÁ ŘSKÉMU 
A SOCIÁLNÍMU VÝBO RU A VÝBORU REGION Ů 
 
o 
 
strategii Evropské unie pro region Baltského mo ře 
  
Souhrn posouzení dopad ů 
 
  
{KOM(2009) 248 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 702}  
CS 2   CS Úvod 
V závěrech předsednictví Evropské rady ze dne 14. prosince 2007 se uvádí, že „aniž je 
dotčena integrovaná námo řní politika, Evropská rada vyzývá Komisi, aby nejpozd ěji do 
června roku 2009 p ředložila strategii EU pro region Baltského mo ře. Tato strategie by m ěla 
mimo jiné napomoci řešení naléhavých výzev v oblasti životního prost ředí, jež se dotýkají 
Baltského mo ře“. Ve stejných záv ěrech byla schválena integrovaná námo řní politika EU, 
zdůrazňující, že „zejména by se m ěly zohlednit r ůzné zvláštnosti členských stát ů a 
konkrétních pob řežních region ů, jež vyžadují lepší spolupráci, v četně ostrovů, souostroví a 
nejvzdálen ějších region ů, a rovněž by se m ěl zohlednit mezinárodní rozm ěr.“ Strategie EU 
pro region Baltského mo ře je tak prvním p říkladem integrované námo řní strategie na úrovni 
povodí mo ře.  
Geografická oblast, které se strategie t ýká, zahrnuje makroregion kolem Baltského mo ře. 
Obecně se týká osmi členských stát ů (Švédska, Finska, Estonska, Lotyšska, Litvy, Polska, 
Německa a Dánska). Strategie m ůže být zajímavá i pro t ři státy, které nejsou členy EU (Ruská 
federace, Norsko a B ělorusko). Základem pro vn ější spolupráci se t řetími stranami v regionu 
Baltského mo ře je rámec Severní dimenze.  
Region Baltského mo ře je z hospodá řského, environmentálního i kulturního hlediska velmi 
heterogenní, p řestože mají zem ě, které se v n ěm nacházejí, řadu spole čných zdroj ů a jsou na 
sobě významným zp ůsobem závislé. To znamená, že akce v jedné oblasti mohou mít velmi 
rychle důsledky v jiných částech regionu nebo v regionu celém.  
• Environmentálními problémy v regionu jsou eutrofizace, biologická rozmanitost mo ře, 
nebezpečné látky, zne čištění z lodí, zm ěna klimatu. V rámci regionu je pom ěrně značná 
shoda v tom, že k řešení specifických problém ů Baltského mo ře je třeba spolupracovat 
prostřednictvím Helsinské komise (HELCOM). HELCOM nicmén ě trpí nízkou kapacitou 
k provádění a vymáhání opat ření. Krom ě toho nejsou zohledn ěny mnohé odv ětvové zájmy, 
jako jsou rybolov, zem ědělství, průmysl a námo řní odvětví, jejichž činnosti ovliv ňují stav 
životního prost ředí. Je nepravd ěpodobné, že by tento problém mohl být vy řešen bez 
integrovan ějšího přístupu k problematice životního prost ředí a siln ějšího politického 
závazku provád ět opatření HELCOM. 
• Problematika prosperity je spojena s vnit řním trhem a obchodem se sousedními zem ěmi, 
inovací, podnikáním, malými a st ředními podniky a lidskými zdroji, zem ědělstvím, 
lesnictvím a rybolovem. P řeshraniční struktury ur čené k řešení problém ů týkajících se 
jednotného trhu, inovací a trhu práce jsou vyvinuty mén ě než v jiných oblastech. To sv ědčí 
částečně o tom, že problémy jsou řešeny na vnitrostátní úrovni či úrovni EU. U řady otázek 
nicméně zúčastněné strany vyjád řily přání posílit propo jení v rámci regionu, zejména p ři 
řešení velkých rozdíl ů v hospodá řské výkonnosti mezi východem a západem. Jedná se 
o rozsáhlejší spolupráci na úrovni provád ění politik EU, jako je vnit řní trh. 
• Problematika dostupnosti a atraktivit y je spojena s energetickou bezpe čností, integrací trh ů 
s energiemi a ú činným využíváním energií, vnit řními a vn ějšími dopravními spoji, 
atraktivitou pro ob čany a turisty. Pokud jde o en ergetické a dopravní sít ě, přestože existují 
strategické rámce pro identifikaci priorit, k zajišt ění toho, aby vnitrostá tní rozhodnutí byla 
ve shodě se sdílenými pot řebami, chybí politická v ůle a nedostate čná koordinace, pokud 
jde o provád ění, a nesoulad vnitrostátních fond ů a fondů EU. 
CS 3   CS • Problematika bezpe čnosti zahrnuje p řeshraniční kriminalitu, námo řní bezpečnost, závažné 
mimořádné události na mo ři i na pevnin ě. V této oblasti existuje řada iniciativ na národní a 
regionální úrovni i na úrovni EU. To nicmén ě v některých oblastech ve de k sektorální a 
geografické rozt říštěnosti. Za n ěkteré otázky spojené se závažnými nehodami na mo ři 
zodpovídá HELCOM. 
Klíčovým problémem regionu není absenc e stávajících iniciativ nebo řídících struktur. 
Problémem je spíše neschopnost sou časných, velmi rozt říštěných řídících struktur poskytnout 
dostatečně pevnou základnu k řešení prioritních otázek  regionu integrovaným zp ůsobem, 
který by řešil potenciální konflikty v oblasti politik a vyhledával kompromisy mezi 
odvětvími. Kolektivní opat ření proto musí poskytnout rámec, kde zú častněné strany budou 
moci dosáhnout zm ěn formou opat ření, která jsou pot řebná k realizaci plného ekonomického, 
environmentálního a sociál ního potenciálu regionu. 
V rámci strategie EU pro region Baltského mo ře nepředkládá Unie žádná legislativní opat ření. 
Strategie bude provád ěna výhradn ě v rámci stávajíc ích právních p ředpisů EU a bude souviset 
s dobrovolnými závazky p řijatými členskými státy. Strategie a ak ční plán byly vypracovány 
na žádost zú častněných členských stát ů a třetích zemí.  
Všeobecným cílem  strategie je tedy řešení makroregionálních problém ů, kterým region čelí, 
aby posílil svou schopnost využít sociáln ě-ekonomický a environmentální potenciál a stal se 
tak prosperujícím regionem s udržiteln ějším životním prost ředím, který bude mít prosp ěch ze 
zlepšené dostupnosti a atra ktivity a zajistí svým ob čanům vyšší úrove ň bezpečnosti.  
Specifickým cílem  je rozvíjení rámce sdružujícího jednotlivé problematiky a řešení 
nedostatk ů v řídících strukturách, aby bylo zajišt ěno, že strategické akce (ve form ě akčního 
plánu) k řešení jednotlivých problematik jsou provád ěny maximáln ě účinně, efektivn ě a 
koherentn ě. Toho je možné dosáhnout, pokud budou spln ěny tři cíle: zlepšení koordinace a 
koherence; posílení schopnosti inst itucí zajistit provedení opat ření; zlepšení viditelnosti a 
odpovědnosti. 
Existuje řada možností, jak zlepšit schopnos t reakce na strategické výzvy. Zú častněné strany 
nicméně během veřejných konzultací daly na v ědomí, že stávající řídící struktury by m ěly být 
ponechány. Byly analyzovány čtyři možnosti: 
1. Žádné nové opat ření EU pro posílení spolupráce mezi zem ěmi a regiony nebude 
potřebné. 
2. Žádná další struktura:  Změna v porovnání se sou časnou situací by byla v tom, že 
budou zavedeny strategie a ak ční plán, ale v rámci stávajících struktur. 
3. Spolehnutí se na stávající instituce : Tato možnost by posílil a existenci mezivládního 
orgánu, který by byl zodpov ědný za p řijímání rozhodnutí a koordinaci provád ění 
akčního plánu. Jedinou organi zací, která je dostate čně meziodv ětvová a zahrnuje 
všechny relevantní členské státy na vládní  úrovni, je Rada stát ů Baltského mo ře 
(Council of the Baltic Sea States, CBSS). 
4. Přístup na úrovni Spole čenství, Rada ve složení pro obecné záležitosti a Komise:  
Tato možnost by znamenala, že strategie by byla řízena a provád ěna v souladu 
s obvyklým p řístupem Spole čenství, kdy politická odpov ědnost patří Radě ministrů, 
která obvykle zasedá ve složení pro obecn é záležitosti, zatímco za koordinaci, 
monitoring a podávání zpráv je odpov ědná Komise.  
CS 4   CS Následující tabulka shrnuje výhody a nevýhody jednotlivých možností na základ ě jejich 
schopnosti dosáhnout ur čených specifických cíl ů. 
Tabulka 1. Zhodnocení ú činností jednotlivých typ ů řízení  
Typ řízení 
Žádná další struktura  Spolehnutí se na stávající 
instituce  Přístup na úrovni Spole čenství Problematika 
řízení 
Provádění strategie a 
akčního plánu je na 
členských státech  Provádění strategie a ak čního 
plánu je na stávajících 
mezivládních organizacích  Rada ve složení pro obecné 
záležitosti (politiky); Komise 
(koordinace a monitoring)  
Specifický cíl č. 1: posílení schopnosti institucí zajistit provedení opat ření 
Slabý, konsenzuální 
způsob rozhodování  Žádné zlepšení  Zastoupení stát ů mimo EU 
oslabuje proces rozhodování  Vylepšeno díky legitimnímu mechanismu rozhodování na 
vysoké úrovni 
Nedostate čná 
pravomoc 
prosazovat opat ření Žádné zlepšení  Žádné zlepšení, mezivládní 
organizace nemají pravomoc 
prosazovat opat ření Prosazení opat ření pouze na 
základě tlaku od partnerských 
subjektů, pokrok je m ěřen na 
základě srovnání s p řijatým 
akčním plánem  
Nedostate čná 
pravomoc provád ět 
rozhodnutí  Je možno provád ět, ale 
nezlepší se koordinace  Nezlepší se, CBSS nemá pravomoc provád ět rozhodnutí Zastoupení na vysoké úrovni 
zvyšuje pravd ěpodobnost 
provedení  
Specifický cíl č. 2: zlepšení koordinace a koherence  
Duplicita činností  Žádné zlepšení ve 
stávajících p řístupech ke 
koordinaci  Zlepšení, i když není jasné, jak 
určitá organizace bude 
koordinovat jiné, v četně 
zastoupení na stejné úrovni  Řešeno koordinací na vyšší 
úrovni, v ak čním plánu jsou 
vyjasněny oblasti odpov ědnosti 
Roztříštěnost 
politik  Zlepšení, protože každý členský stát by postupoval 
podle stejné strategie Pro integrovaný p řístup k 
akčnímu plánu EU není mandát  Řešeno koordinací na vyšší 
úrovni, v ak čním plánu je 
vymezen integrovaný p řístup 
Není mandát 
přijímat rozhodnutí, 
která mají 
významné dopady, 
mimo úzké 
zaměření 
organizace  Žádné zlepšení  Všeobecná odpov ědnost za 
provedení kolektivního opat ření 
by byla sv ěřena určité 
organizaci: byla by ale pot řebná 
základní systémová zm ěna Řešeno koordinací na vyšší 
úrovni  
Nejasné oblasti odpovědnosti Zlepšení: odpov ědnost 
mají členské státy, ale 
chybí koordina ční 
struktura  Žádné zlepšení – není mandát k účinným zm ěnám v jiných 
organizacích  Řešeno rozd ělením rolí v ak čním 
plánu 
Specifický cíl č. 3: zlepšení viditelnosti a odpov ědnosti  
Nízká úrove ň 
odpovědnosti Žádné zlepšení  Problematické, pr otože strategie 
EU se týká jak členských stát ů 
EU, tak i t řetích zemí  Zlepšení: členské státy jsou 
odpovědné, nicmén ě jedinou 
možností prosazení opat ření je 
tlak ze strany partnerských 
subjektů, pokrok je m ěřen na 
základě srovnání s p řijatým 
akčním plánem  
Nízká úrove ň 
viditelnosti  Zlepšení díky existenci strategie Zlepšení díky existenci strategie  Zlepšení díky existenci strategie a vyšší politické úrovni 
Analýza ukazuje, že nejlepším řešením je p řístup na úrovni Spole čenství. Nabízí dobrou 
možnost zlepšit kvalitu řízení v rámci regionu Baltského mo ře, zejména vzhledem k tomu, že 
dává nejv ětší prostor pro monitoring. Zahrnuje ta ké významný postup vzájemného hodnocení. 
Navíc, přístup na úrovni Spole čenství je jediným p řístupem, který by zajistil koordinaci 
politik jak na úrovni Spole čenství, tak i na úrov ni regionu Baltského mo ře, protože Rada ve 
složení pro obecné záležito sti má výhodu v tom, že se m ůže zabývat problematikou týkající se 
regionu Baltského mo ře i celého Spole čenství. Proto je tento p řístup jediným, který umož ňuje 
plně a integrovaným zp ůsobem řešit problematiku (nap ř. zemědělství nebo rybolov), kde jsou 
výrazné pravomoci na úrovni Spole čenství, přičemž je zachována koherence s politikami EU. 
CS 5   CS Tato možnost by také zajistila úzkou koordi naci se Severní dimenzí a nevyžadovala by 
předchozí koordinaci ohledn ě postoje EU mimo strategi i, jako by tomu bylo u jiných 
možností.  
Potřeba doplňkových zdroj ů závisí na ambici strategie. Na první úrovni bude strategie 
vyžadovat schopnost zapojit p ři provádění strategie zú častněné strany. Na druhé úrovni bude 
vyžadovat malý sekretariát, který bude p řipravovat výro ční zprávy založené na 
metamonitoringu a řídit pracovní skupi ny na vysoké úrovn i, které by p řipravovaly posouzení 
pokroku. To by bylo možné pouze prost řednictvím existující instituce regionu Baltského mo ře 
nebo v rámci p řístupu na úrovni Spole čenství. Na t řetí úrovni by rozvinut ější sekretariát byl 
schopen udržovat styk s orgány EU, a za jistit tak integrovaný a koherentní p řístup k politikám 
EU, zejména v oblastech, kde má EU silné pravomoci. To by bylo možné pouze v rámci 
přístupu na úrovni Spole čenství.  
Vcelku se p ředpokládá, že integrovaný p řístup k řešení problém ů, kterým region Baltského 
moře čelí, posílení spolupráce a vzájemná vým ěna znalostí by m ěly přinést pozitivní 
výsledky. Integrovaný p řístup by m ěl zlepšit koherenci mezi politikami provád ěnými 
v regionu a p řispět k obecnému cíli. Díky zvýšené koherenci, vy řešení rozt říštěnosti a 
duplicity činností se p ředpokládá zlepšení obecné ú činnosti. Obecn ě se předpokládá, že 
administrativní náklady na dopl ňkovou koordinaci budou ve srovnání se stávající úrovní 
administrativní činnosti nízké. Nejsou navrhovány žádné dopl ňující právní p ředpisy, 
nevznikají žádné dodate čné požadavky na podávání zpráv a nezavádí se žádný dopl ňující 
mechanismus p řijímání rozhodnutí.  
Bude důležité zajistit, aby p ři provádění strategie nebyla dále zkomplikována organiza ční 
struktura. V tomto ohledu m ůže být účast EU prost řednictvím jejích orgán ů, zejména Rady a 
Komise, rozhodující pro organi zaci a strukturování provád ění akčního plánu, zajišt ění shody 
s politikami Spole čenství a vyhnutí se rozt říštěnosti iniciativ. 
Měla by existovat možnost strategii pravideln ě aktualizovat s ohledem na ú činnost a 
efektivitu řídící struktury p ři realizaci kolektivních opat ření a s ohledem na p řiměřenost cílů. 
Zavedení ustanovení o skon čení platnosti do strategie by mohlo být pro zem ě a zúčastněné 
subjekty podn ětem, aby strategii provád ěly a dále rozvíjely.