ÚVOD

Evropská unie (EU) je v Arktidě. Coby geopolitická mocnost má EU v evropské části Arktidy i v širší arktické oblasti strategické i každodenní zájmy. EU má rovněž zásadní zájem na podpoře mnohostranné spolupráce v Arktidě a na úsilí, které zajistí, aby tato oblast byla i nadále bezpečná, stabilní, udržitelná, mírová a prosperující. Jakožto důležitý hospodářský aktér spoluodpovídá za celosvětový udržitelný rozvoj, včetně arktických regionů, a za obživu obyvatel, k nimž se řadí i příslušníci původních národů. Svou environmentální stopou a poptávkou po zdrojích a produktech, které odtud pocházejí, má EU na Arktidu významný dopad.

Nejkomplexnější hrozbou, jíž Arktida čelí, je změna klimatu, která již dosáhla bezprecedentního krizového bodu . Arktida je na globální oteplování obzvláště citlivá – za posledních 50 let se oteplila třikrát rychleji než v průměru celá planeta. Současný ledový příkrov arktických moří je na nejnižší úrovni od roku 1850 a předpokládá se, že do roku 2050 při svém letním minimu nejméně jednou dosáhne prakticky „bezledových“ podmínek. Kromě toho ubývá grónský pevninský ledovec a v celé Arktidě rostoucí měrou taje permafrost. Tyto vzájemně propojené arktické změny způsobují zvýšení hladiny moří, narušují klimatické systémy a vedou k erozi pobřeží, ztrátě biologické rozmanitosti a zkáze souvisejících ekosystémů. Úbytek odrazivosti v důsledku ztenčujícího se mořského ledu – albedo efekt – a uvolňování skleníkových plynů v důsledku tání permafrostu dále urychlují změnu klimatu a mohly by přispět k překročení bodů zvratu v klimatickém systému. Katastrofální důsledky, zesílené zhoršováním životního prostředí, zasahují celou planetu a hluboce ovlivňují přírodu a lidi mnoha způsoby, z nichž některé se teprve začínají projevovat. Obzvláště těžce zasaženo je původní obyvatelstvo a zhoršující se situace ohrozí vyhlídky budoucích generací. Nedávná zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) znovu zdůrazňuje naléhavost jednat okamžitě a rozhodně .

V boji proti klimatické krizi a krizi biologické rozmanitosti je toto desetiletí přelomové. EU je v tomto úsilí světovým lídrem a před konáním konference COP26 je prostřednictvím svého nového právního rámce pro klima a balíčku „Fit for 55“ připravena plnit svou úlohu a vzít na sebe globální odpovědnost. Vzhledem k obrovskému lavinovému efektu oteplování Arktidy má opatření v oblasti klimatu pro Arktidu obzvláštní význam. Ústředním bodem angažovanosti EU v Arktidě budou legislativní návrhy v rámci Zelené dohody pro Evropu spolu s novým přístupem EU k udržitelné modré ekonomice , podporované vědou, inovacemi a regionálními investicemi.

Primární odpovědnost za řešení problémů a využívání příležitostí na svých územích mají arktické státy. Mnoho výzev však přesahuje hranice států i této oblasti a lze je účinněji řešit prostřednictvím regionální nebo mnohostranné spolupráce. V této souvislosti je nutno vzít v úvahu také úlohu EU jako zákonodárce pro evropskou část Arktidy.

Stupňující se zájem o arktické zdroje a dopravní cesty by tuto oblast mohl proměnit v arénu místního a geopolitického soupeření a možného napětí, což by mohlo ohrozit zájmy EU. Celosvětová poptávka po produktech z arktických zdrojů podtrhuje skutečnost, že rozvoj Arktidy není poháněn pouze místními politickými a hospodářskými silami.

Tyto výzvy a příležitosti jsou vzájemně propojeny a s mnohými z nich se lze nejlépe vypořádat koordinovaným způsobem a v úzké spolupráci s arktickými státy, regionálními orgány a místními komunitami. Plná angažovanost EU v arktických záležitostech je geopolitickou nutností. Jednání EU musí být založené na jejích hodnotách a zásadách, včetně zásad právního státu, lidských práv, udržitelného rozvoje, rovnosti žen a mužů, rozmanitosti a začleňování, podpory multilateralismu založeného na pravidlech a respektu k mezinárodnímu právu, zejména k Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS).

CÍLE

Na základě své politiky stanovené v předchozích společných sděleních o arktických záležitostech a na základě globální strategie pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie z roku 2016 a politických priorit Komise posílí EU svou angažovanost v otázkách Arktidy prostřednictvím:

•přispívání k udržení mírového a konstruktivního dialogu a spolupráce v měnícím se geopolitickém prostředí za účelem zachování Arktidy v bezpečí a stabilitě, a to upozorňováním na arktické záležitosti v rámci svých vnějších kontaktů, zintenzivněním regionální spolupráce a rozvojem strategického výhledu pro vznikající bezpečnostní výzvy,

•řešení ekologických, sociálních, hospodářských a politických výzev, které vznikají v důsledku změny klimatu, a přijetí důrazných opatření k řešení změny klimatu a zhoršování životního prostředí, která učiní Arktidu odolnější, a to za pomoci právních předpisů v oblasti životního prostředí, koordinovaných opatření v problematice černého uhlíku a tání permafrostu, a dále vyvíjením tlaku na to, aby ropa, uhlí a plyn zůstaly v zemi, a to i v arktických oblastech,

•podpory spolehlivého a inkluzivního a udržitelného rozvoje arktických regionů ve prospěch jejich obyvatel a budoucích generací, se zaměřením na potřeby původních obyvatel, žen a mladých lidí, a investování do pracovních míst orientovaných na budoucnost a do modré ekonomiky.

1.REGION MÍROVÉ SPOLUPRÁCE V NOVÉM GEOPOLITICKÉM PROSTŘEDÍ

EU posílí svůj strategický výhled, do své vnější diplomacie začlení arktické záležitosti a bude stavět na regionální spolupráci. Aby zmírnila bezpečnostní obavy, rozšíří kapacity civilní ochrany a spolupráce v oblasti pátrání a záchrany a zintenzívní výzkum v problematice tání permafrostu.

V posledních letech se počet zemí, které se zajímají o arktické oblasti, výrazně zvýšil. To by mohlo Arktidu proměnit v arénu geopolitického soupeření a poškodit zájmy EU. Vedle rostoucího zájmu o arktické zdroje a dopravní cesty došlo v mnoha částech Arktidy k prudkému nárůstu vojenské činnosti. EU je odhodlána podporovat bezpečnou, stabilní, udržitelnou a prosperující Arktidu, která musí zůstat regionem s nízkým napětím a mírovou mnohostrannou spoluprací. Ve svých závěrech o diplomatické činnosti v oblasti klimatu a energetiky z ledna 20218 Rada EU poukázala na význam otázek životního prostředí a změny klimatu pro bezpečnost a obranu a na potřebu úzké spolupráce s partnerskými zeměmi, mezinárodními organizacemi, jako je systém OSN, a prostřednictvím mnohostranných partnerství.

Zdá se, že hromadění vojenských sil v ruské části Arktidy odráží jak globální strategické postavení, tak domácí priority, včetně dvojího využívání infrastruktury. To by kromě rostoucích bezpečnostních výzev mohlo dále zhoršit i důsledky změny klimatu. Je pravděpodobné, že k tomu dochází částečně proto, že dlouhé severní pobřeží se stává mnohem přístupnějším, ale do značné míry to souvisí s otázkami, jež se Arktidy netýkají . Mnoho zemí, včetně USA, Norska, Spojeného království, Dánska, Kanady a Islandu, jakož i Severoatlantická aliance (NATO), tento vývoj pozorně sledují s cílem reagovat na zvýšenou průbojnost Ruska v arktických vodách a vzdušném prostoru. K vzestupu činností dochází rovněž u dalších aktérů, včetně Číny, a roste zájem o oblasti, jako je vlastnictví kritické infrastruktury, výstavba mořských kabelů, globální lodní doprava, kyberprostor a dezinformace.

Nárůst počtu žádostí o status pozorovatele v Arktické radě odráží nové geopolitické prostředí. EU ve snaze dále posílit své zapojení v pracovních a expertních skupinách Arktické rady znovu opakuje svou žádost o status oficiálního pozorovatele. EU bude i nadále přispívat k práci Arktické rady v souladu s prohlášením Arktické rady v Kiruně z května 2013 . EU bude náležitě spolupracovat s pozorovateli, včetně členských států EU.

Posílení strategického výhledu