/* KOM/2010/0632 konecném znení */ SDĚLENÍ KOMISE Výroční zpráva o činnosti Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2009





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 5.11.2010 KOM(2010) 632 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE Výroční zpráva o činnosti Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2009 SDĚLENÍ KOMISE Výroční zpráva o činnosti Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2009 1. Souvislosti výroční zprávy o činnostech v rámci vědeckého výzkumu a technického vývoje Výroční zpráva o činnostech vědeckého výzkumu a technického vývoje v Evropské unii se sestavuje podle článku 190[1] Smlouvy o fungování Evropské unie. Přestože výzkumné činnosti prováděné v rámci Smlouvy o Euratomu formálně do této zprávy nepatří, některé informace o nich do ní byly zahrnuty. 2. ŠIRšÍ SOUVISLOSTI V ROCE 2009 V Lisabonské smlouvě je stanoveno, že výzkumná politika spadá do sdílené pravomoci Unie a členských států. Výslovně se uznává Evropský výzkumný prostor jako nástroj plnění cílů Unie v oblasti výzkumu. Rovněž je v platnosti novelizované ustanovení o právních opatřeních zaměřených na vytvoření EVP. V politických pokynech pro novou Komisi[2] nastínil předseda Barroso své představy o prioritách budoucí výzkumné politiky Unie: dosažení excelence v základním výzkumu, výzkum a vývoj vycházející více z průmyslu, rozšíření výměnných programů a větší důraz na rozšíření kapacit výzkumu a vývoje do regionů. Volal po ambiciózní Evropě, která si váží hodnot a jejíž občané jsou středem daného programu. Hospodářská krize zatím pokračovala. HDP zemí EU-27 se v roce 2009 snížil o 4,2 %. Evropské vlády na zvyšující se veřejné výdaje reagovaly záchrannými balíčky a daňovými stimuly. Tato krátkodobá opatření byla často vyvážena dlouhodobými investicemi do výzkumu a inovací, což je přístup, který prosazuje i Plán evropské hospodářské obnovy[3]. Průzkum[4] dopadů hospodářské krize na investice do výzkumu a vývoje ukázal, že členské státy s vysokou nebo středně vysokou intenzitou výzkumu a vývoje dokázaly v roce 2009 rozpočet na výzkum a vývoj udržet nebo dokonce zvýšit, zatímco některé členské státy, kde je intenzita výzkumu a vývoje střední nebo nízká, musely úsilí v tomto ohledu utlumit. Tato situace představovala nebezpečí zvětšování rozdílů v oblasti výzkumu a vývoje v Unii. V oblasti soukromých investic do výzkumu a vývoje nasvědčují důkazy tomu, že krize omezila příliv hotovosti téměř do všech odvětví a snížila vnitřní finanční zdroje, které byly k dispozici na výzkum a vývoj, zejména v technicky vyspělých malých a středních podnicích[5]. Ještě obtížnější dostupnost externích zdrojů soukromého financování negativní dopady jen podtrhla. Zdálo se však, že ve srovnání s dřívějšími hospodářskými propady jsou velké společnosti schopny zachovat úroveň investic do výzkumu a vývoje, přestože své priority úžeji specifikovaly. Krize rovněž zvýšila povědomí o tom, že výzkum a inovace musí být více spjaty se společenskými cíli. Lundské prohlášení, přijaté na konferenci pořádané švédským předsednictvím „Nová realita, nová řešení“ (New Worlds, New Solutions), vyzvalo, aby se evropský výzkum zaměřil na velké úkoly současnosti. 3. Politické úspěchy EVP 3.1. Správa EVP Cílem lublaňského procesu je odstranit nedostatky a neúčinnost evropského výzkumného systému, které vyplývají z jeho roztříštěnosti, nedostatečné soudržnosti a koordinace a z překážek volného pohybu znalostí. Tento proces byl zahájen v roce 2008[6] a jeho prvním krokem byla dohoda o dlouhodobé vizi evropského výzkumného prostoru[7]. Současně bylo zahájeno pět konkrétních iniciativ EVP. V roce 2009 bylo dosaženo pokroku na dvou úrovních: - U všech pěti konkrétních iniciativ EVP byla zavedena praktická prováděcí opatření (viz oddíly 3.2 až 3.6). - Klíčovým krokem obecné správy EVP bylo přijetí Usnesení Rady o lepším řízení Evropského výzkumného prostoru (EVP)[8]. Ve svém usnesení Rada uznala potřebu rozvíjet soudržnější tvorbu politik na úrovni Unie i členských států a vytvářet politické prostředky na povzbuzení rozvoje EVP. Usnesení rovněž vyzvalo k přezkumu mandátu CREST[9]. Od roku 2007 se konaly dvě velké konference o EVP, které umožnily výměnu názorů a konzultace se zúčastněnými stranami o politice rozvoje EVP. Druhá konference o EVP se konala v říjnu 2009 v Bruselu. 3.2. Iniciativa EVP pro výzkumné pracovníky Evropské partnerství pro výzkumné pracovníky[10] obsahuje čtyři prioritní kroky: otevřený proces přijímání pracovníků a přenositelnost grantů; sociální zabezpečení a důchody; atraktivní podmínky zaměstnání a pracovní podmínky; a zdokonalování dovedností a zkušeností. Při realizaci EVP hraje vedoucí úlohu Řídící skupina pro lidské zdroje a mobilitu (SGHRM). V průběhu roku 2009 se skupina zabývala většinou aspektů EVP a její činnost vyústila v bohatou výměnu zkušeností jednotlivých států. Tři pracovní skupiny vypracovaly konkrétní výstupy pro oblasti otevřeného procesu přijímání pracovníků a pracovních podmínek, odborného vzdělávání a dovedností, monitorování a ukazatelů. Osm zemí vypracovalo národní akční plány, ostatní je připravují a některé z nich začleňují realizaci EVP do stávajících akčních plánů. Skupina odborníků se zabývala otázkou sociálního zabezpečení. Dokončuje se rovněž studie proveditelnosti týkající se celoevropského důchodového fondu. Zatímco práce na realizaci EVP pokračují – včetně koordinace sociálního zabezpečení a systémů penzijního připojištění[11] – vyvstávají nové úkoly a cíle: - přilákat a udržet více mladých žen a mužů ve výzkumu a vědě díky vlajkové iniciativě programu Evropa 2020 „Mládež v pohybu“, - podpořit sladění kariérního postupu výzkumných pracovníků se soukromým životem, - jako součást strategie pro řešení krize uplatňovat v souladu s vlajkovou iniciativou programu Evropa 2020 „Program pro nové dovednosti a pracovní místa“ zásady flexikurity na výzkumné pracovníky. 3.3. Iniciativa EVP v oblasti společného plánování Společné plánování je proces, jehož cílem je vyřešit nesoulad mezi evropským či světovým rozměrem dnešních společenských úkolů a národní nebo regionální povahou nástrojů dostupných k jejich řešení. V průběhu roku 2009 probíhala intenzívní diskuse o formách společného plánování a do konce roku bylo dosaženo značného pokroku. V rámci Skupiny na vysoké úrovni pro společné plánování pracovalo zvláštní fórum Výboru pro vědecký a technický výzkum členských států za podpory Komise na určení a přípravě iniciativ společného plánování a na rozvoji dobrovolných pokynů pro rámcové podmínky společného plánování. Byly určeny čtyři iniciativy společného plánování: - byla zahájena pilotní iniciativa společného plánování „Neurodegenrativní choroby včetně Alzheimerovy choroby“, - „Zemědělství, zabezpečení potravin a změna klimatu“, „Kulturní dědictví a globální změny – nová výzvy pro Evropu“ a „Zdraví, potraviny a prevence nemocí souvisejících se stravou“ byly iniciativy vybrané pro zahájení v roce 2010. V roce 2010 bude pro iniciativy společného plánování pravděpodobně vybráno několik nových témat. Diskuse týkající se dobrovolných pokynů pro rámcové podmínky bude pokračovat. Pokrok společného plánování bude součástí konference belgického předsednictví. 3.4. Iniciativa EVP v oblasti výzkumných infrastruktur V červnu 2009 přijala Rada nařízení, kterým se stanoví právní rámec pro rozvoj celoevropských výzkumných infrastruktur[12]. Tento rámec pro konsorcium evropských výzkumných infrastruktur (ERIC) zajišťuje právní subjektivitu uznávanou ve všech členských státech a některé další výhody mezinárodních organizací. Díky právnímu rámci ERIC se výrazně zkrátila doba potřebná k vytváření evropských výzkumných infrastruktur. Komise zavedla postupy nezbytné pro provedení ERIC. Žádosti obsahující návrh stanov ERIC musí být zaslány Komisi. Následně se posuzuje soulad žádosti s požadavky nařízení. Pokud je výsledek posouzení pozitivní, Komise přijme rozhodnutí o ustavení ERIC. 7. rámcový program podporuje přípravnou fázi 45 výzkumných infrastruktur určených v rámci Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI). Mnoho projektů na seznamu ESFRI momentálně shromažďuje příspěvky členských států a dokončuje své stanovy ERIC. První infrastruktura ERIC by měla být vytvořena v roce 2010. 3.5. Iniciativa EVP v oblasti mezinárodní spolupráce Otevření EVP světu je i nadále ústředním prvkem činností Unie. K zajištění celoevropského přístupu ustavila Rada v prosinci 2008 Strategické fórum pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci (SFIC). Činnosti fóra se zaměřují na sdílení informací a vytváření mechanismů pro stanovení společných priorit. Ke konkrétním úspěchům fóra patří vytvoření internetového nástroje správy dokumentů zajišťující přístup k informacím jednotlivých států i EU, užší spolupráce mezi vědeckými poradci EU a atašé členských států ve třetích zemích a společný kalendář hlavních akcí, jejichž cílem je lepší porozumění orientaci současných prací. Další krok na cestě ke společné výzkumné činnosti znamenal i podpis pilotní iniciativy výzkumné spolupráce s Indií, zaměřené na úkoly v oblasti vody, a pilotní akce v oblasti energetiky s USA. V roce 2010 zahájí Komise celosvětovou iniciativu zaměřenou na zdraví zvířat. 3.6. Iniciativa EVP v oblasti předávání znalostí V roce 2008 přijala Komise doporučení a kodex správné praxe pro předávání znalostí[13], které byly následně schváleny usnesením Rady. Na podporu provádění tohoto usnesení a k jeho monitorování byla ustavena pracovní skupina CREST pro předávání znalostí. Skupina shromáždila přehled osvědčených postupů a informací o provádění v jednotlivých státech. Pracovní skupina zahájila práce na společných pokynech pro správu předávání znalostí a duševního vlastnictví při mezinárodní výzkumné spolupráci a pro ukazatele předávání znalostí. Komise zapojila zúčastněné strany v rámci fór zúčastněných stran pro předávání znalostí, z nichž druhé se konalo v květnu 2009. V roce 2010 sestaví pracovní skupina svou první výroční zprávu a na podzim uspořádá třetí fórum zúčastněných stran pro předávání znalostí. Komise připravuje zahájení pilotního systému na podporu předávání znalostí v oblasti biohospodářství. 3.7. Univerzity: program modernizace Program modernizace pro univerzity vstoupil v roce 2009 se zahájením činností vzájemného učení (tzv. „peer learning“) do nové fáze. Cílem vzájemného učení je prohloubit vzájemné znalosti o tématech, jako je institucionální reforma, výpočet nákladů výzkumných projektů, způsoby dosažení nejvyšší excelence nebo zaměstnávání a kariéra mladých výzkumných pracovníků. Skupina odborníků pro „Diverzifikované režimy financování univerzitního výzkumu“ informovala o potížích způsobených nesouladem mezi jednotlivými režimy financování konkurenceschopného výzkumu, zejména pokud jde o finanční, účetní a oznamovací požadavky. Subjekty financující výzkum i výzkumní pracovníci vyjádřili na konferenci EVP ochotu tuto otázku řešit. V roce 2010 bude spuštěna platforma zúčastněných stran s cílem vytvořit společné zásady externího financování konkurenceschopných projektů. Rovněž bude vytvořena síť pro sběr údajů o výzkumných aktivitách univerzit. V centru pozornosti bude také vytvoření celoevropských výzkumných škol. 4. Sedmý rámcový program 4.1. Provádění V roce 2009 bylo uzavřeno 63 výzev k podávání návrhů s celkovým rozpočtem ve výši 5,3 miliardy EUR. Celkem bylo podáno 16 057 způsobilých návrhů, z nichž 3 678 prošlo všemi stupni hodnocení, což znamená míru 22,9% úspěšnosti návrhů. Na všech způsobilých návrzích se podílelo celkem 73 485 účastníků, celkové náklady projektů činily 34,3 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 26,8 miliardy EUR. Na všech přijatých návrzích se podílelo celkem 17 626 účastníků, celkové náklady projektů činily 6,9 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 5,2 miliardy EUR. To znamená 24,0% míru úspěšnosti žadatelů. Bylo uzavřeno 3 034 grantových dohod se 17 144 účastníky s celkovou požadovanou výší příspěvku EU dosahující 5,3 miliardy EUR. V rámci specifického programu „Spolupráce“ bylo uzavřeno 33,2 % všech grantových dohod na 63,9 % celkového požadovaného příspěvku EU. V rámci specifického programu „Myšlenky“ bylo uzavřeno 12,6 % grantových dohod na 11,6 % celkového požadovaného příspěvku EU. V rámci specifického programu „Lidé“ bylo uzavřeno 43,3 % grantových dohod na 11,9 % celkového požadovaného příspěvku EU. 10,5 % grantových dohod na 12,2 % celkového požadovaného příspěvku EU bylo uzavřeno v rámci specifického programu „Kapacity“. 0,4 % grantových dohod na 0,4 % celkového požadovaného příspěvku EU spadalo do rámcového programu Euratomu. 4.2. Pracovní programy na rok 2010 Pracovní programy na rok 2010 byly schváleny 29. července 2009. Zahrnovaly tyto úkoly: - výzvy k podávání návrhů partnerství veřejného a soukromého sektoru v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy (viz bod 4.3.1), - zrychlené provádění Finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF), - speciální výzvu v reakci na krizi vyvolanou chřipkou A (H1N1), - společné výzkumné iniciativy Komise a Evropského sdružení výrobců kosmetiky, parfumerie a toaletních potřeb (COLIPA) v oblasti alternativních strategií zkoušek na zvířatech, - výzvy na podporu tvorby kapacit v zemích západního Balkánu v rámci programu výzkumného potenciálu, - výzvu „Oceány zítřka“ v kontextu Evropské strategie mořského a námořního výzkumu, - specifickou výzvu týkající se zajišťování vody a potravin a zlepšení zdraví pro Afriku. Kromě stávajících 41 dvoustranných mezinárodních dohod v oblasti vědy a techniky (17 v rámci Smlouvy o EU a 24 v rámci Smlouvy o Euratomu) uzavřených s 21 zeměmi byly podepsány další čtyři s Jordánskem a Japonskem v rámci Smlouvy o EU a s Indií a Brazílií v rámci Smlouvy o Euratomu. 4.3. Související iniciativy Pokud se jedná o iniciativy podle článku 185, iniciativa Asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) vydala dvě výzvy s více než 50 financovanými projekty a více než 40% účastí malých a středních podniků. Příspěvky členských států přesáhly 25 milionů EUR za rok a příspěvek EU činil v prvních dvou letech výše 50 milionů EUR. V rámci EUROSTARS byly vydány tři výzvy s 260 projekty vybranými pro financování a více než 70% účastí malých a středních podniků. Plánované příspěvky členských států dosáhly 135 milionů EUR a příspěvek EU celkem 45 milionů EUR. Byla podepsána všeobecná dohoda pro Evropský metrologický výzkumný program (EMRP), která provedením programu pověřila sdružení EURAMET e.V. Komise přijala návrh společného programu výzkumu a vývoje v oblasti Baltského moře (BONUS)[14] a zveřejnila druhou zprávu[15] o provádění akčního plánu v oblasti nanověd a nanotechnologií. Byl vytvořen systém monitorování, který má určit objem výzkumných prací financovaných v rámci 7. rámcového programu, jež mají dopad na cíle obnovené strategie EU pro udržitelný rozvoj. Analýza ukazuje, že 75 % témat spolupráce během prvních čtyř let 7. rámcového programu přispívá k dosažení těchto cílů pozitivními výsledky. Dne 13. března 2009 přijala Komise sdělení „Strategie pro výzkum, vývoj a inovace v oblasti IKT v Evropě: Zvyšujeme laťku“[16], které se pokouší zvýšit úsilí v oblasti výzkumu a inovací IKT a maximalizovat jeho dopad. Prostřednictvím Finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) byla poskytována finanční podpora soukromým společnostem na výzkum, vývoj a inovace. Za rok 2009 dosáhly půjčky RSFF na 25 projektů objemu 2,98 miliard EUR. Celkem bylo schváleno 62 projektů v hodnotě 6,30 miliard EUR. Otevřený přístup je – vedle šíření výsledků výzkumu prostřednictvím CORDIS[17] – významným způsobem zlepšování přístupu k výsledkům výzkumu financovaného z veřejných prostředků a jejich šíření[18]. Komise zahájila pilotní projekt Open Access (otevřený přístup) v rámci 7. rámcového program v srpnu 2008 a v roce 2009 se zaměřila na vytvoření monitorovacího systému pro tento projekt. Pro uplatňování etického rámce 7. rámcového programu byl v roce 2009 schválen postup pro jeho přezkum. Nově odhadované náklady projektu ITER značně přesahují původní odhady. Aby byla EU schopna dostát svým závazkům, předložila Komise Radě zprávu o stavu projektu ITER, v níž uvedla problémy, se kterými se potýká, a potřebná opatření. Rada vyslovila projektu ITER svou podporu za předpokladu, že budou splněny mezní podmínky vypracované Komisí. Ty zahrnují důvěryhodné posouzení nákladů a politiku udržení nákladů, realistický harmonogram a řádné řízení projektu na všech úrovních. Rada vyzvaly k přijetí opatření a požádala Komisi, aby prověřila možnosti financování v kontextu současného víceletého finančního rámce. Informace o přímých opatřeních 7. rámcového programu za rok 2009 jsou k dispozici ve výroční zprávě Společného výzkumného střediska[19]. Komise přijala sdělení „Evropský program výzkumu a inovací v oblasti bezpečnosti“[20], které reagovalo na nejdůležitější zjištění a doporučení Evropského fóra pro výzkum bezpečnosti a inovace[21]. 4.4. Hlavní body 4.4.1. Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu na evropské úrovni představuje účinný způsob, jak zvýšit investice průmyslu a vlád členských států do výzkumu a vývoje a přitom omezit roztříštěnost úsilí v této oblasti. Evropské technologické platformy Evropské technologické platformy[22] poskytují zúčastněným stranám v čele se zástupci průmyslu rámec ke stanovení priorit, harmonogramů a akčních plánů v oblasti výzkumu a vývoje. Zajišťují, aby byla financování výzkumu v průmyslově významných oblastech věnována přiměřená pozornost, zahrnují celý řetězec ekonomické hodnoty a mobilizují vnitrostátní a regionální orgány veřejné správy. Rozvoj platforem v roce 2009 zahrnoval jejich nepřetržitou podporu při formování výzkumných priorit EU, profesionalizaci provozu platforem, formulaci rámcových podmínek a politik doplňujících politiky pro oblast výzkumu a vývoje a zkoumání možností financování přesahujícího rámcový program. Skupina odborníků doporučila[23], aby byla vytvořena seskupení Evropských technologických platforem[24], která budou spolupracovat na společenských úkolech a usilovat o využití potenciálu znalostního trojúhelníku tak, že přijmou širší úlohu a rozšíří svou působnost na vzdělávání a celý inovační proces. Vývoj úlohy Evropských technologických platforem byl předmětem diskuse na konferenci v Bruselu[25]. Kladného přijetí se dostalo myšlence posílit spolupráci mezi Evropskými technologickými platformami při řešení společenských otázek a prověřit, jak by se přesahující společenské úkoly daly rozdělit na více zvladatelných klíčových oblastí. Obecně se pociťuje potřeba systematičtěji začleňovat inovace do činností Evropských technologických platforem. Evropské průmyslové iniciativy Strategického plánu pro energetické technologie (plán SET)[26] jsou ukázkou zapojení veřejného a soukromého sektoru do vývoje plánů technologií a prováděcích plánů v zájmu zrychlení technologického rozvoje v odvětvích, jako je větrná energie, solární energie, elektrické sítě či zachycování a ukládání uhlíku. Společné technologické iniciativy Novátorský přístup k partnerství veřejného a soukromého sektoru přinesly společné technologické iniciativy (JTI). V roce 2009 pět JTI[27] nadále zveřejňovalo výzvy k podávání návrhů. Další přípravné práce umožnily na podzim roku 2009 Iniciativě pro inovativní léčiva, Clean Sky a ARTEMIS získat provozní kapacity k plnění rozpočtu. JTI proto začaly hrát svou úlohu při formování evropského výzkumu. V listopadu 2009 zveřejnila Komise sdělení „Mobilizace soukromých a veřejných investic pro obnovu a dlouhodobou strukturální změnu: rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru“[28]. Komise uznává význam evropských partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu a jejich zvláštní charakter, neboť tato partnerství investují do vytváření nových znalostí, kde jsou výstupy sice nepředvídatelné, potenciálně však obrovské. Pokud jde o vytváření nových partnerství veřejného a soukromého sektoru, budou při přezkumu právního rámce a finančních předpisů zváženy všechny možnosti vytvoření jednoduchého a nákladově účinného modelu na základě vzájemného porozumění, skutečného partnerství a sdílení rizik. Skupina zástupců průmyslových partnerů JTI (skupina Sherpa) vyvodila závěry z vytváření prvních JTI, které lze najít v jejich zprávě „Společný návrh ‚ideálního zastřešení‘partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem v evropském výzkumu“[29]. Jedním z doporučení je uznat v revidovaném finančním nařízení partnerství veřejného a soukromého sektoru jako zvláštní subjekty. V říjnu 2009 zveřejnila Komise sdělení „Partnerství veřejného a soukromého sektoru na internetu budoucnosti“[30], které uvádí podrobnosti plánů na zlepšení konkurenceschopnosti Evropy v technologiích a systémech internetu budoucnosti a na podporu vzniku aplikací veřejného a společenského zájmu, jež budou využívat možností internetu budoucnosti. Partnerství veřejného a soukromého sektoru začnou fungovat v roce 2011. Partnerství veřejného a soukromého sektoru v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy - Plán evropské hospodářské obnovy obsahoval výzvu k vytvoření tří Partnerství veřejného a soukromého sektoru: partnerství „Továrny budoucnosti“, „Energeticky účinné budovy“ a „Evropská iniciativa pro ekologické automobily“. Financování v celkové výši 3,2 miliardy EUR poskytuje na období 2010–2013 rovnou měrou průmysl a 7. rámcový program. - Pro usnadnění dialogu s průmyslem a formulování výzkumných strategií byly ustaveny ad hoc průmyslové poradenské skupiny, které budou pomáhat definovat výzvy k podávání návrhů partnerství veřejného a soukromého sektoru po zbývající dobu trvání 7. rámcového programu. - První výzvy v celkové hodnotě 268 milionů EUR byly zveřejněny 30. července. Předběžné výsledky ukazují na značně vyšší účast průmyslu ve srovnání s obvyklými výzvami 7. rámcového programu. Ve společném prohlášení Komise a zástupců průmyslu v březnu 2009 se uvádí, že partnerství veřejného a soukromého sektoru je účinným způsobem k zajištění: - vedoucí úlohy průmyslu při definování priorit a provádění výzkumu, - víceletého pracovního programu s předem stanoveným rozpočtem zajišťujícího kontinuitu a umožňujícího průmyslu připravovat dlouhodobé investiční plány, - mezioborového přístupu, který sahá od základního a aplikovaného výzkumu až po ověřování a rozsáhlé demonstrace, přičemž se stále větší důraz klade na dopady a využití, - lepších příležitostí na podporu inovací v malých a středních podnicích. 4.4.2. Hodnocení a monitorování rámcového programu V reakci na následné hodnocení 6. rámcového programu[31] Komise zdůraznila význam zjištění, která z hodnocení vyplynula, a předložila první doporučení. Komise s většinou zjištění souhlasila a konstatovala, že již probíhá mnoho souvisejících iniciativ. Zpráva o pokroku 7. rámcového programu[32] poskytla přehled a analýzu provádění programu, zejména pokud jde o novinky, jako je Evropská rada pro výzkum (ERV), společné technologické iniciativy a Finanční nástroj pro sdílení rizik. Druhá zpráva o sledování 7. rámcového programu[33], která se zabývala rokem 2008, se zakládá na souboru ukazatelů provádění a výkonnosti rámcových programů. Popisná část se podrobně zaměřila na otázky nejvyšší důležitosti či zvláštního významu. Formát zprávy o sledování umožňuje shromažďovat u klíčových ukazatelů časovou řadu údajů. Přezkum struktur a mechanismů ERV[34] byl zveřejněn dne 23. července 2009. Komise reagovala[35] oznámením kroků k zajištění dlouhodobé úspěšnosti ERV jako světové organizace pro financování, která podporuje přední novátorský výzkum. Předběžné hodnocení 7. rámcového programu Euratomu bylo zahájeno v červenci 2009. Skupina odborníků dokončila svou zprávu v únoru 2010[36]. Hodnocení poskytuje cenné informace pro přípravu rámcového programu Euratomu na období 2012–2013. Spuštění internetové stránky pro hodnocení rámcového programu[37] zásadně zlepšilo viditelnost a dostupnost zpráv o hodnocení a sledování rámcového programu. Stránka obsahuje více než 300 zpráv a používá výkonný vyhledávací systém. 5. Výhled na rok 2010 Strategie Evropa 2020 zdůrazňuje klíčovou úlohu znalostí a inovací jako hnacích sil růstu a nástrojů k řešení nejpalčivějších společenských problémů. Zdůrazňuje, že je třeba posílit výkonnost výzkumu v EU a zvýšit intenzitu výzkumu a vývoje v EU na 3 % HDP. Dokončení EVP je klíčovou součástí vlajkové iniciativy „Unie inovací“. Pro gramy financování výzkumu a inovací v EU včetně rámcového programu pro výzkum se rovněž zdůrazňují jako klíčové nástroje k dosažení cílů strategie Evropa 2020. Vlajková iniciativa Unie inovací vyzývá ke značnému zefektivnění a zjednodušení těchto nástrojů příštím víceletém finančním rámci. 7. rámcový program bude v daném právním rámci podporovat provádění strategie Evropa 2020. V této souvislosti počítají pracovní programy na rok 2011 s financováním výzkumu a inovací v rekordní výši 6,4 miliard EUR, což má vytvořit značný ekonomický stimul a získat investice do inteligentnější, udržitelné a otevřenější Evropy. Komise předložila v říjnu 2010 návrhy na realizaci vlajkové iniciativy „Unie inovací“. Návrhy Komise obsahují tato opatření: - mobilizovat výzkum a inovace v zájmu řešení nejpalčivějších společenských problémů, - shromažďovat a získávat více znalostí, kreativity a talentů, - umožňovat podnikům přístup k hodnotným myšlenkám a podporovat je při jejich vytváření a růstu, - rozvíjet velké evropské trhy pro inovace, - umožňovat regionům, aby se specializovaly na své silné stránky, zejména podporou politiky soudržnosti[38], - urychlovat interní reformy a spolupráci s partnery z celého světa. Komise navrhuje srovnávací přehledy ke sledování výkonnosti Unie na základě mezinárodně srovnatelných ukazatelů. Opatření související s EVP se budou dále rozvíjet v roce 2012. Skupina odborníků zahájila práci na předběžném hodnocení 7. rámcového programu počátkem roku 2010 a hodlá ji dokončit do října 2010. Hodnocení poskytne cenné informace pro optimalizaci provádění posledních let 7. rámcového programu a bude rovněž zdrojem informací pro přípravu příštího rámcového programu. 6. ZDROJE DALšÍCH INFORMACÍ Výroční monitorovací zprávy rámcového programu a jeho specifických programů[39], pětileté zprávy o hodnocení[40], pravidelné zprávy o klíčových údajích v oblasti vědy, technologií a konkurenceschopnosti[41], statistika v oblasti vědy a techniky v Evropě (Eurostat)[42], studie a analýzy zveřejňované v souvislosti s výzkumnými činnostmi a politikami Evropské unie[43], výroční zprávy o činnosti generálního ředitelství pro výzkum[44], praktická příručka o možnostech financování výzkumu a inovací z prostředků EU[45], stránky CORDIS: http://cordis.europa.eu, stránky Komise věnovaná výzkumu: http://ec.europa.eu/research, stránky EVP: http://ec.europa.eu/research/era, stránky Investic do evropského výzkumu: http://ec.europa.eu/invest-in-research, stránky ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] „Na počátku každého roku předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva pojedná zejména o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a v oblasti šíření výsledků za uplynulý rok a o pracovním programu pro běžný rok.“ [2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf. [3] KOM(2008) 800. [4] Průzkum provedlo generální ředitelství pro výzkum. [5] V květnu 2009 Innobarometer zaznamenal, že v reakci na krizi musel s největší pravděpodobností snížit rozpočet na inovace právě segment technicky vyspělých výrobních firem. [6] Závěry Rady z května 2008 (9076/08). [7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html. [8] Úř. věst. C 323, 31.12.2009, s. 1–4. [9] CREST je poradenský orgán Rady a Komise pro politiku výzkumu a vývoje. [10] KOM(2008) 317. [11] Otázkami sociálního zabezpečení a důchodů výzkumných pracovníků se zabývá zelená kniha Komise o důchodech z poloviny roku 2010 a tyto otázky budou tématem sdělení o nových modelech mobility v roce 2011. [12] Nařízení Rady (ES) č. 723/2009 ze dne 25. června 2009, Úř. věst. L 206, 8.8.2009, s. 1–8. [13] K(2009) 1329. [14] KOM(2009) 610. [15] KOM(2009) 607. [16] KOM(2009) 116. [17] http://cordis.europa.eu. [18] KOM(2007) 56 a dokument Rady 14865/07. [19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf. [20] KOM(2009) 691. [21] http://www.esrif.eu. [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf . [24] Seskupení Evropských technologických platforem pracující na vytvoření evropského biohospodářství pro udržitelný rozvoj bylo vytvořeno v roce 2009 ( www.becoteps.org ). [25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html. [26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm. [27] K těmto pěti společným technologickým iniciativám patří: Iniciativa pro inovativní léčiva (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) a Palivové články a vodík (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm). [28] KOM(2009) 615 v konečném znění, 19.11.2009. http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf. [29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [30] KOM(2009) 479 v konečném znění. [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf a KOM(2009) 210. [32] KOM(2009) 209, SEK(2009) 589. [33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf. [35] KOM(2009) 552. [36] Samostatné předběžné hodnocení tématu IKT 7. rámcového programu bylo dokončeno v červenci 2010. [37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home. [38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm . [39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment. [41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm. [42] http://ec.europa.eu/eurostat. [43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .