EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 269 final  
  
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015  
  
 
  
 
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2015  
 
RADA EVROPSKÉ UNIE,  
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy,  
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politik ami a o posílení koordinace hospodářských 
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,  
s ohledem na doporučení Evropské komise2, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3, 
s ohledem na závěry Evropské rady,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro  zaměstnanost,  
s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,  
vzhledem k těmto důvodům:  
(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada n ávrh Komise zahájit novou strategii 
pro růst a zaměstnanost (Evropa 2020) založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba 
přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udrži telný růst a 
konkurenceschopnost.  
(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o 
hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010 –
2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politi k 
zaměstnanosti členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované 
hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v rámci svých 
vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.  
(3) Dne 8. července 2014 přijala Rada do poručení k národnímu programu reforem 
Rakouska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability 
                                                 
1 Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 COM(2015) 269.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 Rakouska z roku 2014. Dne 28. listopadu 2014 předložila Komise v souladu s 
nařízením (EU) č. 473/20134 stanovisko k návrhu rozpočtového plán u Rakouska na 
rok 20155. 
(4) Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu6, jež zahájila evropský 
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na 
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování7, ve které 
není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, u  nichž bude proveden hloubkový 
přezkum.  
(5) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturálních reforem a  provádění odpovědné fiskální konsolidace 
podporující  růst. 
(6) Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o  Rakousku pro rok 20158. V 
této zprávě byl posouzen pokrok, který Rakousko učinilo v plnění jemu určených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014.  
(7) Dne 21. dubna 2015 předložilo Rakousko svůj národn í program reforem na rok 2015 
a svůj program stability z roku 2015. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba 
programy posuzovány současně.  
(8) Na Rakousko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a 
přechodné pravidlo pro zadlužení pro období 2014 –2016. Ve svém programu 
stability z roku 2015 plánuje vláda postupné zlepšení celkového schodku na 
2,2 % HDP v roce 2015 a dále na 0,5  % HDP v roce 2019. Podle programu stability 
bylo střednědobého rozpočtového cíle – strukturálního schodku nepřesahujícího 
0,45 % HDP – dosaženo v roce 2014 a vláda má v plánu plnit střednědobý 
rozpočtový cíl během celého období programu. Přepočtené strukturální saldo však 
ukazuje na nedodržení střednědobého rozpočtového cíle od roku 2015. Očekává se, 
že míra z adlužení dosáhne maximální hodnoty 86,8  %  v roce 2015 a postupně se 
sníží na hodnotu přibližně 79,7  %  v roce 2019. Makroekonomický scénář, z kterého 
vycházejí rozpočtové projekce, je realistický. Avšak opatření k dosažení 
plánovaných cílových schodků od roku 2016 nebyla dostatečně specifikována. Na 
základě prognózy Komise z jara 2015 se očekává, že strukturální saldo se v roce 
2015 odchýlí od střednědobého rozpočtového cíle o 0,4  % HDP. Odchylka se 
pravděpodobně stane významnou v roce 2016 vzhledem k před pokládanému 
zhoršení strukturálního salda o 0,6  % HDP ve srovnání se strukturálním 
přizpůsobením ve výši 0,3  % HDP potřebným pro dosažení střednědobého 
rozpočtového cíle. To by znamenalo odchylku vůči požadavku Paktu o stabilitě a 
růstu ve výši přibližně 0 ,9 % HDP. Budou tedy potřebná další opatření. Zároveň se 
podle programu stability a prognózy Komise z jara 2015 bude hrubý dluh v letech 
2015 a 2016 nadále snižovat v souladu s pravidlem pro zadlužení. Na základě 
posouzení programu stability a s ohledem na  prognózu Komise z jara 2015 spatřuje 
Rada riziko, že Rakousko ustanovení Paktu o stabilitě a růstu nedodrží.  
(9) Vztahy mezi různými úrovněmi vlády zůstávají složité a snižují efektivnost 
klíčových sektorů veřejné správy. Rakousko zůstává jednou ze zemí s nej nižšími 
daněmi v procentech HDP na místní úrovni. Přes tuto nízkou úroveň daňové 
                                                 
4 Úř. věst. L 140, 27.5.2013, s. 11.  
5 C(2014)  8811 final, 28.11.2014.  
6 COM(2014) 902, 28.11.2014.  
7 COM(2014) 904 final, 28.11.201 4. 
8 SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.  
 
 autonomie mají místní samosprávy určité povinnosti v oblasti výdajů a správy. 
Vysoká složitost a nevyváženost mezi povinnostmi v oblasti příjmů a výdajů 
nepodporují provádění obsáhlých politických reforem.  
(10) Dlouhodobá fiskální udržitelnost rakouského důchodového systému stále trpí 
strukturálními nedostatky. Zdá se, že dosavadní rakouské reformy nejsou dostatečné, 
aby zajistily dlouhodobou fiskální udržitelnost systému. Za prvé,  skutečný věk 
odchodu do důchodu zůstává značně pod zákonem stanoveným věkem odchodu do 
důchodu. Za druhé, zákonem stanovený věk odchodu do důchodu u žen je značně 
nižší než u mužů a do roku 2024 se nebude zvyšovat. Za třetí, zákonem stanovený 
věk odchodu do důchodu stále není navázán na neustále se zvyšující střední délku 
života v Rakousku. Rakousko přijalo některá opatření ke zvýšení skutečného věku 
odchodu do důchodu, který je nyní 59,7 let (2014), ale zůstává pod průměrem EU 
63,1 roku (2013). Byla přija ta opatření, která mají zabránit předčasným odchodům 
do důchodu a omezit přístup k systému invalidních důchodů, a tím prodloužit 
odpracovaná léta. Zvýšily se rovněž sankce za každý rok předčasného odchodu do 
důchodu a počet odpracovaných let, které jsou po dmínkou pro předčasný odchod do 
důchodu. Stále však není jasné, zda bude očekávaných pozitivních vlivů těchto 
opatření na rozpočet dosaženo.  
(11) Výdaje rakouského zdravotnictví patří k nejvyšším v EU. Cílem probíhající reformy 
zdravotnictví (2013 –2016) je od  roku 2016 tyto výdaje stabilizovat jako podíl HDP. 
Avšak, i v případě, že reformy budou úspěšné, fiskální udržitelnost a efektivnost 
systému zdravotní péče se stále budou potýkat se strukturálními problémy. Opatření 
pro období po roce 2016 by měla být přija ta již nyní. Například by mělo být více 
pacientů ošetřováno ve víceoborových zařízeních primární ambulantní péče a 
průměrná délka pobytu v případě hospitalizace by měla být dále zkrácena.  
(12) Dlouhodobé zajištění pracovních sil s odpovídající kvalifikací zůstá vá v Rakousku i 
nadále problémem. Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6  % patří k nejnižším v EU, ale 
potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva, 
není plně využit. Rakousko přijalo některá opatření k prodloužení pracovního  života, 
usnadnění účasti žen na  trhu práce a lepšímu využití potenciálu účastníků trhu práce 
z přistěhovaleckého prostředí, včetně lepšího uznávání jejich kvalifikace. Nedávné 
reformy je však nutno podrobně sledovat s tím, že k plnému využití potenciálu t ěchto 
skupin na trhu práce jsou nutná další opatření.  
(13) Dne 13. března 2015 předložilo Rakousko komplexní daňovou reformu zaměřenou 
na úpravu daňových pásem a sazeb daně z příjmů fyzických osob, zejména snížením 
vstupní sazby u daně z příjmů fyzických osob z e 36,5 % na 25 %. Daňová úleva 
představuje podle odhadů částku 4,9  miliardy  EUR, přičemž se předpokládají další 
výdaje ve výši 300  milionů  EUR na podporu rodinné politiky a výzkumných 
činností. Podle návrhu bude přesun daňového zatížení financován částečně  tím, že  se 
bude bojovat proti daňovým únikům, dojde ke snížení veřejných výdajů, ke zvýšení 
snížené sazby DPH v  některých oblastech na  13 % a zvýšení daně z  kapitálových 
příjmů z  25 % na  27,5 %. Tyto reformní plány jsou víceméně v  souladu 
s doporučeními R ady z  roku 2014. Měly by zvýšit motivaci pracovat u  osob 
s nízkým potenciálním výdělkem a  u osob, které do  domácnosti přinášejí druhý 
příjem, a podpořit disponibilní příjmy. Nicméně reforma by měla být prováděna tak, 
aby z  hlediska rozpočtu byla neutrální.  
(14) Rakouský školní systém se vyznačuje nízkým počtem osob předčasně opouštějících 
vzdělávací systém, což je značně pod  průměrem EU. Solidní a  dobře fungující 
systém odborného vzdělávání a  přípravy zajišťuje velké množství vysoce 
 
 kvalifikovaných pracovníků. Problémem však zůstává dosahování lepších výsledků 
v oblasti vzdělávání, a  tedy zlepšení zaměstnatelnosti u mladých lidí s  nižším 
sociálně -ekonomickým postavením, zejména těch, kteří pocházejí 
z přistěhovaleckého prostředí. Hodnocení zavádění nového systém u sekundárního 
vzdělávání ( Neue Mittelschule ) odhalilo nedostatky, které je ještě nutno řešit.   
(15) V rámci evropského semestru Rada soustavně doporučovala, aby Rakousko zlepšilo 
a podpořilo hospodářskou soutěž ve  službách, ale politická reakce byla až dosud 
omezená. Požadavky na právní formu, podíl na kapitálu a  sazby jsou pro některá 
povolání stále v  platnosti, což vytváří regulační překážky bránící v  přístupu na  trh a 
zakládání podniků odborníky nebo odbornými společnostmi z  jiných členských států 
v Rakousk u. Rakousko v  rámci vzájemného hodnocení přezkoumává svá pravidla 
upravující přístup k  povoláním a  výkonu odborných činností s  cílem posoudit, zda 
jsou přiměřené a  v obecném zájmu. Ve  srovnání s  orgány pro hospodářskou soutěž 
v jiných členských státech trp í spolkový orgán pro hospodářskou soutěž nedostatkem 
zdrojů, což brání jeho účinnějšímu fungování.  
(16) Rakouský bankovní sektor zůstal odolný, ale stále se potýká s řadou problémů, a  to 
jak domácích, tak pokud jde o  ohrožené zahraniční expozice. Kapitalizace 
bankovního sektoru se  v roce 2014 nadále zlepšovala, ale ziskovost rakouských bank 
zůstala vystavena tlaku. Pět ze šesti největších rakouských úvěrových institucí v  roce 
2014 úspěšně prošlo komplexním posouzením Evropské centrální banky, výjimkou 
byla Öster reichische Volksbanken ( ÖVAG ). Rakousko dosáhlo značného pokroku 
při restrukturalizaci bank ÖVAG  a Hypo Group Alpe Adria (HGAA). V  únoru 2015 
byl však u společnosti spravující aktiva vzniklé z rozdělení společnosti HGAA, Heta 
Asset Resolution, zjištěn kapi tálový deficit ve  výši 7,6  miliardy  EUR. Vláda, jakožto 
100% vlastník společnosti Heta Asset Resolution, reagovala vyhlášením 
15měsíčního moratoria na platby jistin a  úroků u dluhopisů ve  vlastnictví společnosti 
v hodnotě přibližně 10 miliard EUR, přičemž poprvé využívá nových nástrojů podle 
směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank.  
(17) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské 
politiky Rakouska, kterou zveřejnila ve své zprávě o Rakousku pro rok 2015.  
Posoudila ta ké program stability a národní program reforem, jakož i opatření přijatá 
v návaznosti na doporučení, která byla Rakousku adresována v předchozích letech. V 
úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně -ekonomickou 
politiku v Rakousku,  ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož 
celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí 
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie.  Doporučení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.  
(18) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Rakouska, 
přičemž její stanovisko9 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.  
(19) V kontextu evropského semestru provedla Komise tak é analýzu hospodářské politiky 
eurozóny jako celku. Na  základě této analýzy vydala Rada konkrétní doporučení 
určená členským státům, jejichž měnou je euro. Rakousko by mělo také zajistit, aby 
uvedená doporučení byla včas a plně provedena,  
DOPORUČUJE Rakousku v období 2015 –2016:  
1. Neodchylovat se v období 2015 –2016 od střednědobého rozpočtového cíle. Zajistit 
rozpočtovou neutralitu daňové reformy zaměřené na  snížení daňového zatížení práce. 
                                                 
9 Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.  
 
 Odstranit nesoulad mezi povinnostmi v oblasti financování a v ýdajů různých úrovní 
správy. Přijmout opatření k  zajištění dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému, 
včetně dřívější harmonizace zákonem stanoveného věku odchodu do  důchodu pro 
muže i  ženy a navázat zákonem stanovený věk odchodu do  důchodu na  střední d élku 
života.  
2. Posílit opatření ke  zvýšení účasti starších pracovníků a  žen na  trhu práce, včetně 
zlepšení poskytování péče o  děti a  služeb dlouhodobé péče. Přijmout opatření 
na zlepšení výsledků ve  vzdělávání znevýhodněných mladých lidí.  
3. Odstranit nep řiměřené překážky pro poskytovatele služeb a překážky pro založení 
společností poskytujících služby ve více oborech.  
4. Řešit potenciální ohrožená místa finančního sektoru, pokud jde o zahraniční expozice 
a nedostatečnou kvalitu aktiv.  
V Bruselu dne  
 Za Ra du 
 předseda