CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 3.12.2008 
SEK(2008) 2948 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
  
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY O Ú ČASTI 
SPOLEČENSTVÍ V EVROPSKÉM M ETROLOGICKÉM VÝZKUMNÉM 
PROGRAMU PROVÁD ĚNÉM NĚKOLIKA ČLENSKÝMI STÁTY 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
{KOM(2008) 814 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2949} 
CS 2   CS SHRNUTÍ 
Úvod a procedurální otázky 
První příklad významu kvality m ěření při budování spole čnosti se datuje do již doby 3000 let p ř. Kr. 
„Loket “ zavedený jako první známá jednotka délky a používaný p ři stavbě pyramid byl stanoven jako 
délka předloktí faraóna plus ší řka jeho dlan ě. V době krále Cheopse byla pomocí tohoto systému 
vybudována velká pyramida v Gíze a jednotnosti m ěření délky bylo dosaženo s relativní p řesností 5 % 
na vzdálenost 230 m. Moderní evropská metrologie má své ko řeny ve Velké francouzské revoluci 
s politickou motivací harmonizovat jednotky v celé Francii a stanovit jednotky m ěření dostupné „ pro 
všechny a navždy “. 
V dnešním globálním hospodá řství metrologie nesmírn ě přispívá k technologickému a hospodá řskému 
rozvoji mnoha národ ů na světě. Metrologický výzkum je nutný k řešení spole čenských problém ů 
a zasahuje nap říklad oblasti jako družicová  navigace, zdravotní pé če, odvětví polovodi čů a změny 
klimatu. Evropská unie se v 90. letech potýkala s „nemocí šílených krav“ neboli krizí v souvislosti 
s BSE. Všichni si pamatujeme naléhavou pot řebu metrologického výzkumu a nových referen čních 
materiálů, jejichž cílem bylo podpo řit regulaci a obnovit d ůvěru spotřebitelů, která by pomohla 
zachránit evropský trh s hov ězím masem. Metrologický výzkum je hlavní podp ůrnou činností pro 
regulaci a normalizaci, a proto má tradi čně v mnoha ekonomikách vysokou prioritu. Pokud se však 
ohlédneme zp ět do doby Velké francouzské revoluce, zjistíme, že evropské zem ě od té doby provád ějí 
své vnitrostátní činnosti v oblasti metrologického výzkumu v naprosté izolaci. Členské státy EU 
nebyly doposud schopny své činnosti spojit a vytvo řit samy jeden moderní a skute čně integrovaný 
evropský metrologický výzkumný program (dále jen „EMRP“). 
Společenství po mnoho let využívalo r ůzná ustanovení Smlouvy s cílem podporovat v ětší koordinaci 
a spolupráci mezi národními výzkumnými progr amy. V roce 2000 Evropská rada na zasedání 
v Lisabonu dosp ěla k závěru, že výzkumné činnosti na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie musí být 
lépe integrovány a koordinovány, aby byly co nejú činnější a co nejvíce inovativní. V roce 2006 
Evropský parlament zd ůraznil lepší koordinaci národních  a evropských výzkumných program ů. Ve 
zvláštním programu Spolupráce v rámci 7. RP byl pro provedení spole čného evropského 
metrologického výzkumného programu prost řednictvím stávajících sítí národních metrologických 
laboratoří oznámen článek 169. 
Kromě náležitě doložené podpory, kterou této iniciativ ě projevil Evropský parlament a Rada, potvrdila 
rozsáhlá konzultace zú častněných stran nutnost toho, aby v plánovaném sm ěru integrace a 
modernizace evropského metrologického systému byla podniknuta opat ření na úrovni Spole čenství. 
Dotyčné útvary Komise využívající výsledk y metrologického výzkumu ve svých p říslušných 
oblastech pro p řípravu moderní právní úpravy / právních p ředpisů (např. SANCO, ENV, ENTR) na 
schůzkách mezi jednotlivými útvary rovn ěž potvrdily prosp ěšnost integrovaného programu, který 
velkou m ěrou zahrnuje stávající národní výzkumné programy. 
Definice problému 
Metrologie je skryta p řed zraky ve řejnosti, p řesto je nezbytnou podmínkou umož ňující moderní 
obchod a komunikaci. P řístupu na trhy mohou bránit neslu čitelné normy nebo neexistence jednotných 
a přesných vah a m ěr. Metrologický výzkum má výraznou povahu veřejného zájmu a je hlavní 
podpůrnou činností pro regulaci a normalizaci ze stra ny vlády. Všechny významné hospodá řské 
mocnosti na sv ětě uznaly, že výzkum a technologický rozvoj v oblasti metrologie je rozhodující pro 
dlouhodobý hospodá řský růst vyspělých národ ů. V této souvislosti se Evropa potýká s tzv. evropským 
metrologickým dilematem; „evropské metrologické dilema“ spo čívá v trvalém sla ďování úsilí 
metrologického výzkumu se spole čenskými pot řebami, které jsou náro čnější, složit ější, a vyžadují 
proto větší zdroje, a sou časným uspokojováním „tradi čních“ pot řeb bez jakýchkoli nových nebo 
dodatečných zdroj ů. Zároveň se zvyšuje celosv ětová potřeba přesného a rychlého m ěření v tradi čních 
odvětvích, nov ě vznikající technologie vyvíjejí dodate čný tlak na metrologický systém a vyžadují 
„zcela nové druhy m ěření“ a v mnoha spole čenských oblastech, jako je zdravotní pé če, ochrana 
CS 3   CS životního prost ředí, bezpe čnost potravin nebo doprava, se stále více uznává význam norem a m ěření, 
který je p římo spojován s právními p ředpisy; dostupné evropské zdroje se však nezvyšují, ani se 
nevyužívají optimáln ě. 
Evropská metrologická výzkumná ob ec je specializovanou obcí pouze voln ě napojenou na výzkumné 
organizace nebo akademickou aféru. Je velmi rozt říštěná a zahrnuje jen n ěkolik málo center globální 
excelence, která by v mezinárodním m ěřítku mohla t ěžit ze široké hospodá řské soutěže. Jednozna čně 
existuje zdvojení výzkumu, nap říklad v tzv. „prohlášeních o kalibra ční a měřicí schopnosti“ 
(Calibration and Measurement Capability Statement (CMC) ), kde „velká čtyřka“ nejvýkonn ějších 
evropských zemí v oblasti metrologického VaV (N ěmecko, Spojené království, Francie a Itálie) má ve 
svém držení 4 050 CMC v porovnání s celkem 2 250 CMC pro celé USA. Menší členské státy mají 
vynikající v ědecké poznatky v r ůzných oblastech souvisejících s metrologií (nap říklad 
nanotechnologie), nejsou však schopny vybudovat si  vlastní kapacity v oblasti metrologického 
výzkumu kv ůli nedostate čnému kritickému množství zdroj ů a obrovským po čátečním investicím. 
Selhání systému se uznává rovn ěž na vnitrostátní úrovni, p řičemž evropeizace a modernizace 
plánování mohou tuto situaci zm ěnit a vyřešit hlavní problém : 
Systém evropského metrologického výzkumu podporovaný logikou osam ělých vnitrostátních zásah ů 
v oblasti plánování výzkumu musí p řekonat „metrologické dilema“. Evropský potenciál v oblasti 
metrologického výzkumu není pln ě využit, aby byly zajišt ěny optimální odpov ědi na spole čenské 
problémy. Chybí spole čná akce členských stát ů a Společenství, která by v oblasti metrologie zam ěřené 
na problémy zajistila moderní výz kumné úsilí. Jakýkoli nový p řístup musí zvýšit dostupné zdroje a 
může být úsp ěšný pouze tehdy, vezme-li pln ě v úvahu stávající vnitrostátní systémy a za člení je do 
skutečně evropského programu. To by m ělo vést ke vskutku zásadní zm ěně a modernizaci stávajících 
vnitrostátních systém ů. 
Právo Spole čenství jednat v této oblasti je stanoveno v řadě článků Smlouvy, které umož ňují 
koordinaci a spolupráci mezi členskými státy a Spole čenství v oblasti výzkumu. Článek 165 stanoví, 
že „Spole čenství a členské státy koordinují své činnosti ve výzkumu a technol ogickém rozvoji tak, aby 
zajišťovaly vzájemnou provázanost vnitrostátních politik a politiky Spole čenství“. Článek 169 
Společenství zjevn ě vyzývá ke stanovení pravidel pro ú čast na výzkumných a rozvojových 
programech provád ěných několika členskými státy. Opat ření na úrovni Spole čenství se jeví jako do 
značné míry opodstatn ěné, jelikož je nepravd ěpodobné, že členské státy budou schopny řešit tyto 
problémy samy. D ůvod pro opat ření na úrovni EU je za druhé částečně dán i nadnárodní povahou 
některých hlavních problém ů (například zdravotní pé če, ochrana životního prost ředí nebo bezpe čnost 
potravin), nebo ť členské státy musí problémy na nadnárodní úrovni náležit ě řešit tak, že jednají 
společně. 
Cíle 
Obecným politickým cílem iniciativy je zvýšit schopnost EU dosáhnout svých politických cíl ů na 
vysoké úrovni a reagovat na významné problémy, s nimiž se bude potýkat v p říštích letech: 
• přispět k dosažení cíl ů revidované Lisabonské strategie, 
• zejména investovat více a lépe do znalostí v oblasti r ůstu a zam ěstnanosti, 
• přispět k realizaci Evropského výzkumného prostoru (EVP), 
• pomoci Evrop ě reagovat ú činněji na hlavní spole čenské problémy, jako je ochrana životního 
prostředí, zdravotní pé če, bezpečnost potravin nebo ve řejná bezpe čnost. 
S cílem p řispět k dosažení t ěchto obecných politických cíl ů bude nezbytné zvýšit ú činnost a 
efektivnost ve řejného metrologického výzkumu. Specifické cíle  jsou tyto: 
• strukturovat EVP prost řednictvím koordinace a částečného začlenění národních ve řejných 
metrologických výzkumných program ů, 
• zvýšit účinnost přístupu rozt říštěného veřejného metrologického výzkumu v Evrop ě, 
• zvýšit dopad t ěchto program ů, 
• odstranit p řekážky mezi národními metrologickými výzkumnými programy. 
Na podporu výše uvedeného zvýšení dopadu a ú činnosti jsou operativní cíle tyto: 
• koordinace a integrace p řeshraničních veřejných výzkumných program ů, 
CS 4   CS • řešení závažných problém ů (např. změna klimatu) a oblastí s nejnaléhav ějšími potřebami v oblasti 
metrologie (nap ř. nové a nov ě vznikající technologie, jako je metrologie v oblasti nanotechnologií, 
biotechnologií, zdravotní pé če), 
• umožnit n ěkterým „novým“ členským stát ům nebo kandidátským zemím vybudovat kapacity 
v oblasti metrologického výzkumu, 
• otevřít přístup k jedine čným výzkumným infrastrukturám a za řízením, 
• zvýšit všeobecnou spolupráci mezi národními  metrologickými výzkumnými programy s p říslušnou 
vědeckou obcí na evropské úrovni, 
• modernizace p ři plánování vnitrostátních a evropských výzkumných priorit, 
• podporovat mobilitu za čínajících výzkumných pracovník ů z národních metrologických ústav ů 
a určených ústav ů, 
• Evropa by m ěla vystupovat jednotn ě v zájmu posílení svého vlivu na celosv ětové úrovni, 
• metrologický výzkum se musí stát podp ůrnou činností pro regulaci ze strany vlády, 
• podpora pr ůmyslu a hospodá řského růstu prost řednictvím p ředkonkuren čního veřejného 
metrologického výzkumu. 
Představení možností politiky 
Možnosti opat ření Spole čenství se řídí logikou a interven čními mechanismy sedmého rámcového 
programu. Krom ě možnosti žádných opat ření se proto tyto možnosti týkají p římých, nebo nep římých 
opatření Spole čenství (financování výzkumu) v rámc i 7. RP, jež odpovídají stávající logice 
vnitrostátních zásah ů, pokud jde o plánování výzkumu v jednotlivých členských státech. 
Podle svých hlavních charakteristik jsou jednotlivé možnosti nazvány takto. 
1) Možnost politiky č. 1: „žádná další opat ření Spole čenství“; zachování stávající situace, žádná 
další opat ření týkající se EMRP – m ůže vést k mezivládnímu p řístupu. 
2) Možnost politiky č. 2: „nepřímá opatření Spole čenství „zdola nahoru“ – mírná koordinace“ 
v rámci program ů a témat 7. RP (programy Spolupráce – Kapacity). Cílem by bylo využít 
program ERA-NET a/nebo ERA-NET Plus, avša k zabývat se samostatnými záležitostmi 
podle jednotlivých témat a v RP podle jednotlivých částí programu (možnos t neznamenající 
„žádnou zm ěnu“). 
3) Možnost politiky č. 3: „nepřímá opat ření Spole čenství „shora dol ů““ – znovuzavedení 
tématu metrologie do RP – sou část 7. RP nebo v rámci p řípravy 8. RP – a znovuzavedení 
programu Spole čenství v oblasti metrologie. 
4) Možnost politiky č. 4: „článek 169 – za členění program ů prostřednictvím nep římých 
opatření Spole čenství“; opat ření Spole čenství k dosažení za členění program ů jednotlivých 
členských stát ů prostřednictvím článku 169, jak je uvedeno ve zvláštním programu 
Spolupráce v rámci 7. RP. 
5) Možnost politiky č. 5: „SVS – p římá opatření“; jeden evropský metrologický výzkumný 
program, který bude provád ěn prostřednictvím SVS s cílem pokrýt pot řeby v oblasti 
metrologie na evropské úrovni. 
Rozdíly mezi t ěmito pěti možnostmi spo čívají ve zp ůsobu, jakým je stanoven zásah Spole čenství – 
buď jako nep římé opatření, nebo jako p římé opatření. Hlavní charakteristiky jednotlivých možností 
politiky jsou probrány podrobn ěji v následujících pododdílech. 
Analýza a srovnání možností  
Bude-li vybrána možnost politiky č. 1, současná situace nemusí z ůstat beze zm ěny, protože chybí 
politický a/nebo finan ční zásah ze strany Spole čenství (ERA-NET nebo jiné nástroje koordinace). 
S největší pravd ěpodobností se zhorší, jelikož je možno p ředpokládat, že členské státy budou 
investovat mén ě, pokud se oblast metrologického výzkumu nebude v Evrop ě jevit jako oblast prioritní. 
Zachování stávající situace a odd ělenost program ů jednotlivých členských stát ů bude přetrvávat; 
pravděpodobnost, že se výzkumné skupiny z nových členských stát ů připojí ke zkušeným výzkumným 
týmům na vysoké úrovni ve vysp ělejších zemích, bude nízká. Možnost politiky č. 2 by znamenala 
pokračování v cest ě, která byla nastoupena s ERA-NET v 6. RP a ERA-NET-Plus na po čátku 7. RP. 
Oblasti politiky a oblasti výzkumu EU (nap ř. energetika, životní prost ředí) lze snadno zapojit p římo do 
CS 5   CS koordinace s programy jednotlivých členských stát ů, přičemž klíčem budou náležit ě vypracované 
mechanismy vzájemného p ůsobení různých program ů ERA-NET zam ěřených na metrologii. 
Neuplatní se jednotný spole čný dlouhodobý programový p řístup jako v p řípadě skutečného 
evropského výzkumného programu. Možnost politiky č. 3 nevyžaduje žádné zásadní institucionální 
uspořádání. Vytvo řila by specializovaný výzkumný program pr o metrologii, v jehož rámci mohou 
metrologická obec a celá v ědecká obec i pr ůmysl obecn ě soutěžit o financování podle pravidel RP. 
Umožňuje zaměřit se zejména na nové technologické problémy v nov ě vznikajících oblastech, a tak 
přispět k modernizaci odv ětví. Tato cesta je podobná možnosti č. 2. Nebude mít žádný dopad na 
stávající národní systémy metrologického výz kumu a integraci mezi národními programy 
a infrastrukturami. Možnost politiky č. 4 vytváří platformu pro spole čné plánování výzkumu EU 
a členských stát ů, a vytvá ří tak jednotný a dlouhodobý program výzkumu s kritickým množstvím 
zdrojů. Aktivní ú čast Evropské komise m ůže zajistit d ůraz na mobilitu, otev řenost a zam ěření na nov ě 
vznikající oblasti. Spojení finan čních prost ředků EU a jednotlivých členských stát ů vytváří kritické 
množství zdroj ů, které může s určitou pravd ěpodobnosti podnítit strukturální zm ěny ve vnitrostátních 
systémech metrologického výzkumu. Vazby na pr ůmysl nejsou viditelné ani tak na úrovni EU, jako 
spíše na úrovni vnitrostátní. Tato možnost si vyžádá zna čné institucionální zm ěny, jejichž uskute čnění 
pravděpodobně nějakou dobu potrvá a bude zahrnovat složitá jednání s členskými státy. Možnost 
politiky č. 5 znamená, že se metrologický výzkum bude provád ět v izolaci od členských stát ů, jejich 
výzkumných program ů a souvisejících infrastruktur, a že proto bude mít malý vliv na restrukturalizaci 
vnitrostátních systém ů metrologického výzkumu a nebude zohled ňovat potřeby členských stát ů. 
Dodatečnými problémy jsou požadavky na nábor pracovník ů SVS a nedostate čná hospodá řská soutěž 
v oblasti metrologie, jejíž povaha si pro nalezení t ěch nejspolehliv ějších řešení žádá vzájemn ě 
soutěžící výzkumné sm ěry. 
Na základ ě tohoto celkového srovnání všech p ěti možností politiky zastáváme názor, že možnosti č. 1 
a 5 nejsou sch ůdnými alternativami k řešení výše uvedeného problému,  a proto další podrobnou 
diskusi omezíme na p římé srovnání zbývajících možností č. 2, 3 a 4. Ve vztahu k operativním cíl ům je 
popsána široká škála dopad ů. Níže uvedená tabulka shrnuje provedenou analýzu a ukazuje srovnání t ří 
schůdných alternativ z hlediska  jejich dopadu na cíl opat ření Spole čenství v oblasti metrologického 
výzkumu. 
Tabulka: P řehled potenciálních dopad ů tří možností 
Dopad na: Možnost č. 2: 
mírná 
koordinace Možnost 
č. 3: RP Možnost č. 4: 
článek 169 
Účinnost koordinace, za členění národních 
metrologických ústav ů a národních program ů střední  velmi nízký velmi vysoký 
Efektivnost koordinace, za členění národních 
metrologických ústav ů a národních program ů střední nízký vysoký 
Závažné problémy střední vysoký vysoký 
Nové členské státy: budování kapacit nízký/střední nízký střední/ 
vysoký 
Otevřený přístup k infrastrukturám nízký/střední nízký střední/ 
vysoký 
Vzájemné p ůsobení s v ědeckou obcí nízký/střední velmi 
vysoký střední/ 
vysoký 
Modernizaci metrologického systému střední nízký vysoký 
CS 6   CS Rozvoj mobility a lidských zdroj ů nízký velmi nízký střední 
Celosvětovou spolupráci a postavení Evropy nízký/střední nízký vysoký 
Podporu regulace ze strany EU nízký nízký vysoký 
Růst: služba pr ůmyslu nízký nízký střední 
Růst: podpora nov ě vznikajících odv ětví střední vysoký vysoký 
Toto srovnání dokládá, že co se týká cíl ů opatření v oblasti metrologie, jsou nejvýznamn ější dopady 
článku 169. 
Dospěli jsme k celkovému záv ěru, že nadešel čas na iniciativu v oblasti metrologie podle 
článku 169. Iniciativa je d ůležitá pro rozvoj a modernizaci evropského systému metrologického 
výzkumu i jako podpora pro ta odv ětví a vědecké oblasti, které v oblasti metrologie vyžadují 
stále sofistikovan ější přístupy . 
Zde jsou shrnuta hlavní zjišt ění posouzení dopad ů. „Metrologické dilema“ je skute čností. Příklady 
potvrzují, že nároky na metrologický výzkum a po skytování služeb se zvyšují. Metrologie p římo 
přispívá k řešení problému a politickým cíl ům v Evrop ě. Čím více Evropa vymezuje závažné 
problémy, tím více je politika na tyto problémy zam ěřena a tím více se Evropa stává vzorem pro 
krizové řízení, které zahrnuje p řesné měření a testování. Článek 169 by uvolnil další finan ční 
prostředky jak na evropské úrovni , tak na úrovni jednotlivých členských stát ů. Příspěvek Spole čenství 
by zajistil, že by se v pracovním programu nového EMRP podle článku 169 odrážel skute čný 
evropský zájem, aniž by byly omezeny činnosti jednotlivých členských stát ů a byly vázány výhradn ě 
na evropský rozm ěr programu. Ze všech srovnávaných možností by článek 169 nejlépe p řispěl 
k modernizaci vnitrostátních struktur. Cíle odpovídají evropskému kontextu, nebo ť přímo přispívají 
k lisabonskému procesu, a budou-li náležit ě provedeny, mohl by metrologický výzkum stát v pop ředí 
při vytváření EVP na základ ě společných iniciativ členských stát ů a Komise. 
Sledování a hodnocení 
Sledování a hodnocení bude doprovázeno p ředkládáním výro čních zpráv specializovanou provád ěcí 
strukturou s odkazem na zaznamenatelné ukazatele integrace a kvalitativní ukazatele pokroku na 
základě očekávaných opat ření v rámci programu EMRP. Specializovaná provád ěcí struktura bude 
požádána, aby na základ ě jednotlivých výzev k p ředkládání návrh ů předložila požadované informace 
pro ukazatele a sebehodnocení po čínaje údaji za rok p řed zahájením EMRP. Skupina odborník ů 
pověřená hodnocením v polovin ě období a hodnocením ex-post  bude požádána, aby posoudila pokrok 
v rámci jednotlivých opat ření plánovaného programu a své hodnocení založila na t řinácti náležit ě 
stanovených ukazatelích. Skupina odborník ů dále posoudí dopad EMRP na integraci národních 
metrologických program ů, restrukturalizaci metrologických sítí a program ů a dopad na EVP obecn ě.