Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu s názvem Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007-2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace /* KOM/2005/0440 konecném znení - CNS 2005/0185 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 21.9.2005 KOM(2005) 440 v konečném znění 2005/0185 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu s názvem Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007-13) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA (SMLOUVA O ES) 1. SOUVISLOSTI NÁVRHů Návrhy pěti specifických programů vycházejí z návrhu Komise týkajícího se sedmého rámcového programu (2007–13) a přijatého dne 6. dubna 2005[1]. Byla předložena struktura v podobě čtyř hlavních specifických programů – Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity, z nichž každý odpovídá jednomu důležitému cíli evropské výzkumné politiky; další specifický program je určen pro přímé akce Společného výzkumného střediska. Komise bude předkládat návrhy „pravidel pro účast a šíření“, která se pro sedmý rámcový program uplatní. Politické souvislosti a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování evropského výzkumného prostoru (ERA) znalostí pro růst“[2]. Specifické programy budou ke splnění těchto cílů a ke svému úplnému provedení vyžadovat zdvojnásobení rozpočtu, což Komise navrhuje. Výzkum, technika, vzdělávání a inovace představují významný způsob, jak dlouhodobě a udržitelně vytvářet pracovní příležitosti. Rovněž jsou klíčem k hospodářskému růstu, konkurenceschopnosti, zdraví i kvalitě života a životního prostředí. Vedle programů Společenství v oblasti vzdělávání a inovací je tedy výzkumný rámcový program zaměřen na pokrok směrem ke znalostní ekonomice a společnosti. Specifické programy sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby se ve spojení s nezbytným vnitrostátním a soukromým úsilím zaměřily na hlavní slabiny, pokud jde o úroveň, kvalitu a dopad evropského výzkumu. Šíření a předávání znalostí je klíčovou přidanou hodnotou evropských výzkumných akcí a budou přijata opatření pro zvýšení využívání jejich výsledků průmyslem, tvůrci politik a společností. Evropa musí více investovat do výzkumu a je nezbytný nový důraz, má-li Evropská unie pokročit na cestě k cíli investovat ke konci roku 2010 do výzkumu 3 % svého HDP. Sedmý rámcový program k tomu přispěje jednak přímým financováním, ale také posílením dalších investic veřejného i soukromého sektoru do výzkumu. Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků, aby mohla zintenzívnit a zkvalitnit svůj výzkum. Vedle dalších akcí, jako jsou Evropská charta pro výzkumné pracovníky a vnitrostátní politická opatření, je sedmý rámcový program navržen tak, aby povzbudil více lidí k nastoupení a rozvoji profesní dráhy ve výzkumu a aby znovu přitáhl do Evropy špičkové talentované výzkumné pracovníky. Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence a účinnosti výzkumu, čehož nelze dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Specifické programy sedmého rámcového programu představují další konsolidaci Evropského výzkumného prostoru, čímž se dosáhne kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu a také novými prostředky, jakož se i dále podpoří volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných pracovníků. Při provádění specifických programů se v nejvyšší míře využije potenciál pro akce na úrovni EU, které posílí excelenci výzkumu, a to zejména prostřednictvím celoevropských soutěží podepřených důsledným a nezávislým hodnocením návrhů. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat a podporovat stávající excelenci všude, kde se v EU vyskytuje, jakož i vytvářet kapacity pro budoucí excelenci ve výzkumu. Dopad specifických programů se rozšíří díky doplňkové povaze vůči ostatním politikám a programům Společenství, zejména vůči strukturálním fondům, programům pro vzdělávání a programu pro konkurenceschopnost a inovaci. 2. PřEDCHOZÍ KONZULTACE Při přípravě návrhů specifických programů byly zohledněny názory vyjádřené orgány EU, zejména názory Evropského parlamentu a Evropské rady, jakož i názory ostatních účastníků, včetně výzkumných pracovníků a uživatelů výsledků výzkumu. To zahrnuje probíhající diskuse a podněty související s návrhem rozhodnutí o sedmém rámcovém programu, rozsáhlé konzultace a podněty nashromážděné při přípravě uvedeného návrhu, jakož i další práci na určování budoucích priorit výzkumu, kterou například provádí evropské technologické platformy. Návrh specifických programů vychází z důkladného posouzení dopadů vypracovaného pro návrh sedmého rámcového programu[3], které pro každý navrhovaný specifický program prokázalo značnou a určitou přidanou hodnotu. Kromě toho návrhy zohledňují výsledek hodnocení rámcového programu po pěti letech.[4] 3. PRÁVNÍ HLEDISKA Právním základem návrhu specifických programů je hlava XVIII Smlouvy, články 163 až 173, a zejména čl. 166 odst. 3 týkající se provádění rámcového programu specifickými programy. 4. PLNěNÍ ROZPOčTU Legislativní finanční výkazy přiložené ke každému návrhu rozhodnutí stanoví vliv na rozpočet a lidské a administrativní zdroje. Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, která bude pověřena některými úkoly nutnými k provedení specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity. Tento přístup se rovněž uplatní pro provádění programu Myšlenky (viz oddíl 7.2 níže). 5. SOUDRžNÉ A PRUžNÉ PROVÁDěNÍ 5.1. Přizpůsobení novým potřebám a příležitostem Je nanejvýš důležité, aby provádění specifických programů bylo dostatečně pružné, a zůstalo tak v čele vědeckého a technického rozvoje a reagovalo na vznikající potřeby vědy, průmyslu, politiky nebo společnosti. V tomto ohledu budou zejména důležité akce, které umožňují určit témata samotným výzkumným pracovníkům. V případě ostatních akcí to bude zajištěno především prostřednictvím pracovních programů, které se budou každoročně aktualizovat. To se bude provádět za pomoci výborů zástupců členských států, kde se předpokládá, že výbory budou jasně zaměřeny na pracovní programy. Revize mohou být prováděny častěji v případě nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a vyvstávají zejména z nepředvídaných politických potřeb. Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované činnosti udržovaly přímý význam pro vyvíjející se výzkumné potřeby průmyslu a politik EU. Bude využito externí poradenství, mimo jiné pro každé téma v rámci specifického programu Spolupráce, s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické a průmyslové sféry. Pokud jde o program Myšlenky, použije se úplně nový přístup, podle něhož se přípravou ročního pracovního programu pověří nezávislá vědecká rada, a to v rámci zřízení samostatné Evropské rady pro výzkum (viz oddíl 7.2 níže). Přísun dalších vnějších podnětů, zejména pro program Spolupráce, bude usnadněn zejména od evropských technologických platforem zřízených v různých oblastech, které by měly hrát významnou a dynamickou úlohu při zajišťování významu pro průmysl. Priority výzkumu určené ve strategických plánech výzkumu, které platformy definují, se dobře odráží v návrzích specifických programů a poskytnou důležité informace pro víceleté plánování. Další fóra a skupiny mohou Komisi poskytovat včasné poradenství, pokud jde o nové priority v určitých oblastech, například Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) a platformy zřízené za účelem zvážení strategických plánů výzkumu významných pro sociální či environmentální oblasti politik. Důležitou novou příležitostí, kterou rámcový program poskytne, je inovační mechanismus financování – finanční nástroj na sdílení rizik , jenž se zaměřuje na podporu výdajů soukromého sektoru na výzkum a technický rozvoj, a to zlepšením přístupu k úvěrům Evropské investiční banky (EIB) pro velké evropské akce, které vyžadují kombinaci několika zdrojů financování, včetně úvěrů. Těmito velkými evropskými akcemi jsou „společné technologické iniciativy“ a velké projekty založené na spolupráci, které jsou přímo financovány z rámcového programu v rámci programu Spolupráce, jakož i nové projekty výzkumných infrastruktur financované v rámci programu Kapacity. V souladu s kritérii způsobilosti lze zvážit i další velké evropské projekty založené na spolupráci, například projekty ze systému Eureka. Předpokládaný příspěvek specifických programů vůči EIB značně zlepší přístup k financování dluhů, a vytvoří tak značný pákový efekt na investice soukromého sektoru do výzkumu a technického rozvoje. 5.2. Průřezové otázky Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu zajistí Komise, přičemž v případě programu Myšlenky plně zohlední zaručenou samostatnost a nezávislost Evropské rady pro výzkum. Pracovní programy procházející napříč ostatními specifickými programy budou koordinovaně přezkoumávány, aby mohly být průřezové otázky plně zohledněny. Výbory zástupců členských států mají rovněž důležitou zodpovědnost, která spočívá v napomáhání Komisi při zajišťování účinné soudržnosti a koordinace provádění v rámci těchto specifických programů i napříč jimi. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace v rámci členských států a mezi zástupci různých seskupení výborů. V případech, kdy podporované akce mají velký význam pro více částí specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity, se na základě zkušeností získaných se šestým rámcovým programem použijí společné výzvy. To bude zejména důležité pro témata výzkumu, která prochází napříč tématy programu Spolupráce, a takové výzvy budou v pracovním programu zřetelně označeny. Důležité jsou zejména následující otázky, které prochází napříč specifickými programy Spolupráce, Lidé a Kapacity, a předpokládají se konkrétní opatření pro koordinovaný přístup: - Mezinárodní spolupráce : Všechny tyto specifické programy jsou otevřeny mezinárodní spolupráci a mají v tomto ohledu zvláštní akce. Napříč celým rámcovým programem se použije strategický přístup na podporu excelence a konkurenceschopnosti evropského výzkumu, jakož i na zaměření se na konkrétní globální či regionální otázky, kde existuje vzájemný zájem a přínos. Bude zajištěn soudržný přístup napříč specifickými programy v souladu s touto strategií a program Kapacity bude mít v tomto směru hlavní úlohu. - Výzkumné infrastruktury : Hlavní podpora výzkumných infrastruktur se bude provádět v rámci programu Kapacity a tento program zajistí koordinovaný přístup spolu s příslušnými výzkumnými činnostmi v jiných programech, zejména v programu Spolupráce. - Průřezový výzkum v oblasti politik : V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro účinnou koordinaci, zejména pro zajištění, že činnosti budou nadále splňovat potřeby vývoje v oblasti politik EU. Za tímto účelem může víceleté plánování těžit z pomoci skupin uživatelů při různých útvarech Komise spojených s dotčenými politikami, a v této souvislosti bude vytvořena vnitřní struktura pro zajištění koordinace námořní vědy a techniky napříč příslušnými tématickými oblastmi. - Účast malých a středních podniků : Účast malých a středních podniků (MSP) bude optimalizována napříč specifickými programy. Vedle posílených akcí specifických pro MSP v programu Kapacity: výzkumné zájmy MSP jsou zahrnuty do programu Spolupráce a témata zvláštního zájmu pro MSP budou dále určována v pracovních programech a výzvách k podávání návrhů; činnosti v programu Lidé budou klást zvláštní důraz na zapojení MSP; MSP se také budou moci účastnit programu Myšlenky. Předpokládaná zjednodušující opatření a zvýšená pružnost ve volbě vhodného režimu financování prospějí zejména účasti MSP. - Šíření a předávání znalostí : Výrazným rysem specifických programů je potřeba povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, a to se zvláštním důrazem na předávání znalostí mezi zeměmi, napříč disciplínami a z akademické sféry do průmyslu, mimo jiné prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. Z tohoto hlediska je důležité zapojení potenciálních uživatelů do pomoci při definování priorit (zejména prostřednictvím evropských technologických platforem). Doplňující akce v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovaci rovněž podpoří využívání výsledků výzkumu tím, že se zaměří na překážky inovací a posílí schopnosti v oblasti inovací. - Věda ve společnosti : Tato činnost v rámci programu Kapacity bude rovněž hrát úlohu při zajištění, že se ve všech specifických programech řádně zohlední společenská hlediska a že se prohloubí interakce mezi vědci a širší veřejností. 6. ZJEDNODUšENÍ A METODY řÍZENÍ V provádění sedmého rámcového programu bude dosaženo značného zjednodušení, které navazuje na myšlenky uvedené v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a na široký dialog s členskými státy a ostatními účastníky na základě uvedeného dokumentu. Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména za účelem značného snížení byrokratické zátěže, jakož i zjednodušení režimů financování a požadavků na výkaznictví. V rámci specifických programů navrhovaná zlepšení zahrnují: - zlepšení účinnosti a soudržnosti provádění svěřením administrativních úkolů výkonné agentuře; - racionalizaci režimů financování, kdy provádění každého specifického programu využije nástroje nezbytné k dosažení cílů programu; - jasnější uvedení kritérií hodnocení: budou součástí pracovních programů podle zásad stanovených v každém specifickém programu; - jasně uvedené pracovní programy, aby potenciální účastníci byli dobře informováni o dostupných příležitostech, které splňují jejich konkrétní potřeby a zájmy. Například pracovní programy a výzvy v případě potřeby zdůrazní témata zvláštního zájmu pro malé a střední podniky, nebo témata, kde je prospěšná spolupráce s třetími zeměmi; - zjednodušení v dalších hlediscích, například jednodušší schvalování projektů, nové režimy financování a podpory, jakož i podpora používání databází a informačních nástrojů pro zlepšení komunikace. 7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMů 7.1. Spolupráce Specifický program Spolupráce je navržen tak, aby získal vedoucí pozici v klíčových vědeckých a technických oblastech, a to prostřednictvím podpory spolupráce mezi vysokými školami, průmyslem, výzkumnými středisky a orgány veřejné správy v Evropské unii i ve zbytku světa. Předchozí rámcové programy demonstrují dopad takových akcí na restrukturalizaci výzkumu v Evropě a na sjednocení a posílení zdrojů. Sedmý rámcový program tyto dopady více rozšíří a devět navrhovaných témat odpovídá hlavním oblastem pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován výzkum na špičkové úrovni, aby byly řešeny úkoly v oblasti sociální, hospodářské, oblasti veřejného zdraví, životního prostředí a průmyslu, kterým Evropa čelí. Program představuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Ve specifickém programu jsou navíc důležité novinky, jejichž provádění vyžaduje zvláštní uvážení: - Zahájení společných technologických iniciativ [5] jako reakce na potřebu ambiciózních celoevropských partnerství veřejného a soukromého sektoru urychlit rozvoj hlavních technologií. Byl určen první soubor iniciativ s jasnými cíli a výstupy v oblastech inovačního lékařství, nanoelektroniky, vestavěných počítačových systémů, vodíkových a palivových článků, letectví a řízení letecké dopravy, jakož i globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti. Ty budou předmětem samostatných návrhů (např. podle článku 171 Smlouvy). Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další společné technologické iniciativy, například v oblastech výroby elektřiny s nulovými emisemi a obnovitelných zdrojů energie. - Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů. Úspěšný program ERA-NET bude pokračovat a bude se provádět v rámci příslušných témat. Stávající sítě ERA-NET ze šestého rámcového programu budou moci podat následné návrhy s cílem prohloubit svou spolupráci nebo rozšířit konsorcia o nové účastníky, rovněž budou podpořeny nové projekty ERA-NET zaměřené na nová témata. Program bude rovněž otevřen veřejným orgánům plánujícím výzkumný program, který ale nebyl dosud zahájen. Kromě toho bude představen program ERA-NET plus, který podnítí společné výzvy k předkládání nadnárodních výzkumných projektů organizovaných mezi mnoha zeměmi. - Na základě zkušeností s Partnerstvím mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), iniciativy podle článku 169, byly v úzké spolupráci s členskými státy určeny další čtyři iniciativy podle článku 169 . Tyto iniciativy v oblasti asistovaného života v domácím prostředí, výzkumu Baltického moře a metrologie jsou uvedeny v rámci programu Spolupráce, v rámci programu Kapacity je zmíněna iniciativa podle článku 169 s cílem sdružit národní programy související s malými a středními podniky, které provádí výzkum. Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další iniciativy. - Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu a napříč tématy, přičemž v pracovních programech je třeba v souladu s předpokládaným strategickým přístupem pro mezinárodní spolupráci a prostřednictvím politických dialogů a sítí s různými regiony partnerských zemí určit specifické akce mezinárodní spolupráce. - V rámci každého tématu bude podporována jedna součást umožňující pružně reagovat na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby a její provádění bude stavět na zkušenostech s programy vědecké podpory politice a novým a vznikajícím vědám a technologiím, které zavedl šestý rámcový program, a zkušenostech s programem pro budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií. 7.2. Myšlenky Pokud jde o skutečně vynikající výzkum či ovládnutí nových, rychle rostoucích oblastí vědy, nedosahuje Evropa dobrých výsledků. Program Myšlenky poskytne takový celoevropský mechanismus, který podpoří skutečně tvůrčí vědce, inženýry a akademické pracovníky, jejichž zvídavost a touha po poznání nejspíše přinese nepředvídatelné a velkolepé objevy, které mohou změnit způsob lidského chápání a otevřít nové vyhlídky na technický pokrok a řešení přetrvávajících sociálních a environmentálních problémů. Zvyšování kvality základního výzkumu prostřednictvím celoevropských soutěží povede ke značným sociálním a hospodářským přínosům.[6] Program Myšlenky zavádí termín „ hraniční výzkum “, který odráží nové chápání základního výzkumu. „Hraniční výzkum“ je v čele vytváření nových znalostí a představuje úsilí, které je ze své podstaty rizikové a zahrnuje snahu o pokrok v základech vědy a techniky, bez ohledu na ustavené hranice mezi disciplínami či státy. Program bude uplatňovat přístup „řízení výzkumnými pracovníky“, kterým dá prostor, aby navrhli svá vlastní témata. Granty budou poskytnuty jednotlivým týmům, kterým bude ponechána pružnost, pokud jde o jejich složení z výzkumných pracovníků vhodné pro uskutečňování projektů – od jediné instituce po několik institucí, v jedné zemi či přes státní hranice. Ve všech případech by se složení týmů mělo odvíjet od vědecké excelence, nikoli od správních požadavků. Program zajistí odlišení od vnitrostátních akcí financování základního výzkumu svými strategickými cíli a evropským rozsahem. Vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) pro provádění programu Myšlenky představuje nový odrazový můstek. Budou zřízeny dvě klíčové složky struktury ERV – nezávislá vědecká rada a specializovaná prováděcí struktura, jež budou fungovat v souladu se zásadami důvěry, věrohodnosti a průhlednosti, což by mělo poskytnout přiměřené finanční prostředky, vést k vysoce účinné práci a zaručovat vysoký stupeň nezávislosti a integrity při zachování souladu s požadavky na odpovědnost. Vědecká rada se bude skládat ze zástupců evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří budou jednat osobně, nezávisle na politických či libovolných jiných zájmech. Její členové budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení. Součástí mandátu vědecké rady bude: 1. Vědecká strategie : Stanovení celkové vědecké strategie programu s ohledem na vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby. Stanovení pracovního programu a potřebných změn, včetně výzev k podávání návrhů a kritérií, na jejichž základě budou návrhy financovány, jakož i podle potřeby vymezení zvláštních témat nebo cílových skupin (např. mladé/vznikající týmy), to vše trvale a v souladu s vědeckou strategií. 2. Sledování a kontrola kvality : Podle potřeby zaujímání stanovisek z vědeckého hlediska týkajících se provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritérií hodnocení, procesů odborného posouzení, včetně výběru odborníků a metod pro vypracovávání odborných posudků a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, které budou financovány; rovněž tak veškerých dalších záležitostí ovlivňujících úspěchy a dopad specifického programu a kvalitu prováděného výzkumu. Sledování kvality činností, hodnocení provádění programu a dosažených úspěchů, doporučení pro nápravné či budoucí akce. 3. Komunikace a šíření : Komunikace s vědeckou obcí a klíčovými účastníky, pokud jde o činnosti a úspěchy programu a porady ERV. Pravidelné informování Komise o své činnosti. Za uskutečňování programu bude odpovídat specializovaná prováděcí struktura , jak stanoví roční pracovní program. Bude zejména provádět hodnocení, odborná posouzení a výběr podle zásad stanovených vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. V tomto ohledu nejprve Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, kterou pověří úkoly souvisejícími s uskutečňováním programu. Prováděcí struktura bude udržovat trvalou úzkou vazbu s vědeckou radou ve všech ohledech uskutečňování programu. V budoucnu lze na základě nezávislého hodnocení účinnosti struktur a mechanismů ERV zřídit alternativní strukturu, například podle článku 171 Smlouvy. Evropská komise zaručí úplnou nezávislost a integritu ERV. To znamená, že Komise své odpovědnosti za provádění programu dostojí tím, že zajistí zřízení prováděcí struktury ERV, a že ERV bude program uskutečňovat v souladu se stanovenými cíli a řídit se vědeckými směry a požadavky na vědeckou excelenci, které stanoví nezávisle jednající vědecká rada. Komise bude pověřena formálním přijetím pracovního programu pro program Myšlenky. Tuto pravomoc bude vykonávat v souladu s výše uvedeným přístupem. Obecně Komise přijme pracovní program v podobě, v jaké jej navrhne vědecká rada. Nebude-li komise schopna přijmout navrhovaný program, například proto, že neodpovídá cílům programu nebo není v souladu s právními předpisy Společenství, bude Komise muset veřejně uvést své důvody. Tento postup je navržen tak, aby se zajistilo úplné a transparentní respektování činnosti ERV podle zásad nezávislosti a integrity. 7.3. Lidé Specifický program Lidé tvoří součást široké a integrované strategie pro kvalitativní a kvantitativní posílení lidských zdrojů v evropském výzkumu a vývoji. Program bude podněcovat zájem o nastoupení a rozvoj profesní dráhy ve výzkumu, podporovat výzkumné pracovníky, aby zůstali v Evropě, a přitahovat do Evropy „nejlepší mozky“. Oproti dvoustranným dohodám mezi členskými státy dosahují evropské akce jedinečné přidané hodnoty prostřednictvím harmonizovaných nástrojů, silnějších strukturujících účinků a vyšší účinnosti. Činnosti staví na dlouhodobých a úspěšných zkušenostech s tzv. akcemi „Marie Curie“, jež reagují na potřeby výzkumných pracovníků v oblasti odborné přípravy, mobility a profesního rozvoje. I když nabízí značnou kontinuitu, je kladen větší důraz na následující hlediska: - Zvýšený strukturující účinek , například prostřednictvím zavedení spolufinancování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů v rámci akce „celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj“. Režim „spolufinancování“ nenahradí režim, podle kterého se žádosti o individuální postdoktorální stipendia podávají a tato stipendia udělují na evropské úrovni, a který se v současné době výhradně používá v šestém rámcovém programu. Individuální stipendia však v Evropě dospěla do stádia zralosti. Vnitrostátní nabídky v této oblasti přitom zůstávají roztříštěné, pokud jde o cíle, metody hodnocení a pracovní podmínky, a jejich mezinárodní či evropský rozměr je stále často omezený. Navrhuje se tedy na základě otevřených výzev k podávání návrhů spolufinancovat výběr z těchto programů, který odpovídá cílům rámcového programu. Hodnocení a výběr bude probíhat na základě kvality, bez ohledu na původ vybraných stipendistů a za uplatnění přijatelných pracovních podmínek (např. pokud jde o plat, sociální zabezpečení, instruktáž, profesní rozvoj). - Účast průmyslu: Ačkoliv bude zachována podstata „zdola nahoru“, která je vlastní akcím „Marie Curie“, budou akce více zaměřeny na odbornou přípravu a profesní rozvoj pro různá odvětví a v různých odvětvích, zejména ve veřejném sektoru. Toho se dosáhne důrazem na rozvoj doplňkových dovedností a schopností, které jsou nezbytné pro lepší porozumění výzkumu v podnicích a pro kvalitu jejich výzkumu. To se dále rozšíří podporou mezioborových zkušeností prostřednictvím aktivní účasti průmyslu na všech akcích a zavedením zvláštního mechanismu pro sdílení vědomostí v partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem, zejména včetně malých a středních podniků. - Bude posílen mezinárodní rozměr . Vedle výjezdních stipendií s povinným návratem, která jsou zaměřena jako příspěvek k celoživotnímu vzdělávání a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků z EU, se dále rozšiřuje mezinárodní spolupráce prostřednictvím výzkumných pracovníků z třetích zemí. Kromě toho se zavádí nové rozměry pro spolupráci se zeměmi sousedícími s EU a zeměmi, které s EU uzavřely dohodu o vědecko-technické spolupráci. Dále bude poskytnuta podpora pro „vědeckou diasporu“ evropských výzkumných pracovníků v zahraničí a zahraničních výzkumných pracovníků v Evropě. 7.4. Kapacity Specifický program Kapacity zvýší výzkumné a inovační kapacity v celé Evropě. Program zahrnuje pokračující a posílené akce z předchozích rámcových programů i důležité novinky. Hlavním novým prvkem je předpokládaný strategický přístup k podpoře výstavby nové výzkumné infrastruktury, která doplní pokračující podporu optimálního využívání stávající výzkumné infrastruktury. Podpora výstavby nové infrastruktury se bude provádět prostřednictvím dvoustupňového přístupu: přípravné fáze a fáze vytváření infrastruktur. Na základě práce Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) v oblasti rozvoje evropského plánu pro novou výzkumnou infrastrukturu Komise určí prioritní projekty, kterým bude moci být přidělena možná podpora ES v rámci sedmého rámcového programu. Pro tyto projekty bude Komise snižovat náročnost souvisících postupů, zejména při usnadňování mechanismů finančního inženýrství pro fázi vytváření infrastruktur, včetně usnadňování přístupu k úvěrům EIB prostřednictvím finančního nástroje na sdílení rizik. Příloha 1 obsahuje „seznam příležitostí“ ESFRI, který uvádí konkrétní příklady nových výzkumných infrastruktur velkého rozsahu, jež bude vědecká obec v Evropě v nadcházejícím desetiletí potřebovat. Dva režimy na podporu výzkumu ve prospěch malých a středních podniků a jejich sdružení se budou provádět s navýšeným rozpočtem, aby se zohlednila rostoucí potřeba těchto podniků zadávat výzkumné úkoly. Akce „regiony znalostí“ staví na úspěšném pilotním projektu. Cílem je umožnit nadnárodním sítím regionů plně využít jejich silné stránky v oblasti výzkumu, umožnit jim vstřebávat nové znalosti vyvstávající z výzkumu a usnadnit vznik „uskupení zaměřených na výzkum“, sdružujících vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a regionální orgány. Důležitým novým prvkem je akce na uvolnění celého výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. Předpokladem uskutečnění znalostní ekonomiky a společnosti je posílená excelence evropského výzkumu, ale také lepší využití velkého „netknutého“ výzkumného potenciálu, který se vyskytuje v celé EU. Akce umožní nábor výzkumných pracovníků z dalších zemí EU, vysílání výzkumných a řídících pracovníků, organizaci hodnoticích nástrojů, jakož i získávání a vývoj vybavení pro výzkum. Takové akce budou doplňovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit stávajících a vznikajících středisek excelence v těchto regionech, které bude možno hradit ze strukturálních fondů. Činnost „věda ve společnosti“ představuje významné rozšíření práce z předchozího rámcového programu. Podpoří lepší vědu, povede k lepším politikám EU a k lepšímu zapojení a informovanosti veřejnosti. Důležitým cílem sedmého rámcového programu je vybudovat silnou a soudržnou mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, přičemž činnosti v rámci programu Kapacity budou tento přístup podporovat, zejména prostřednictvím pomoci při určování priorit pro spolupráci. Soudržný rozvoj politik bude klást větší důraz na koordinaci vnitrostátních a regionálních výzkumných politik prostřednictvím zvláštního režimu podpory pro nadnárodní iniciativy členských států a regionů v oblasti spolupráce na politikách. Tím se posílí provádění otevřené metody koordinace v oblasti výzkumných politik a podpoří jednotné či společné iniciativy mezi skupinami zemí a regionů v oblastech, které zahrnují silný nadnárodní rozměr. 7.5. Akce Společného výzkumného střediska Společné výzkumné středisko vedle vědecké a technické podpory pro tvorbu politiky EU, kterou bude nadále poskytovat, více posílí svou orientaci na uživatele a vytváření pevných sítí s vědeckou obcí. Své činnosti bude rozvíjet ve specifických souvislostech růstu, udržitelného rozvoje a bezpečnosti. Akce Společného výzkumného střediska budou rovněž reagovat na výzvu týkající se „zlepšení právní úpravy“ nové lisabonské strategie. Nové úkoly spojené s rostoucí potřebou reagovat na krize, mimořádné situace a naléhavé politické závazky se budou plnit budováním kapacit a zařízení ve vybraných oblastech s cílem poskytnout odpovídající podporu v evropských souvislostech. Integrovaný přístup k poskytování vědecké a technické pomoci politikám bude rovněž klíčovým rysem tohoto specifického programu. 8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RůST Dosažení potřebného rychlého pokroku směrem ke znalostní ekonomice a společnosti vyžaduje nové ambice a účinnost evropského výzkumu. Všichni účastníci v celé Evropské unii – vlády jednotlivých států, výzkumná zařízení, průmysl – mají v tomto úsilí svou úlohu. Specifické programy pro provádění sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby maximalizovaly pákový efekt a dopad výdajů na výzkum na evropské úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Klíčovými rysy jsou zaměření na čtyři cíle odpovídající specifickým programům s činnostmi a prováděcími prostředky navrženými pro splnění těchto cílů; silný prvek kontinuity spolu s významnými novými přístupy; soudržné zaměření na podporu stávající excelence a tvorbu kapacit pro zítřejší excelenci výzkumu; jednodušší a přímější řízení pro zajištění praktické použitelnosti a hospodárnosti; jakož i obsažená pružnost, díky které může rámcový program reagovat na nové potřeby a příležitosti. Příloha 1 „SEZNAM PŘÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI[7] - Zařízení pro výzkum antiprotonů a iontů (FAIR – Facility for Antiproton and Ion Research) - Zařízení pro intenzivní sekundární svazky nestabilních izotopů (SPIRAL II) - Evropský hlubokomořský neutrinový teleskop (KM3NeT) - Extrémně velký dalekohled pro optickou astronomii (ELT – Extremely Large Telescope) - Celoevropská výzkumná infrastruktura pro nanostruktury (PRINS – Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures) - Evropský spalační zdroj neutronů (ESS – European Spallation Source) - Evropský XFEL – pro tvrdé rentgenové záření - Síť IRUVX FEL – od infračerveného po měkké rentgenové záření - Modernizace ESRF – synchrotron - Vysoce výkonný počítač pro Evropu (HPCEUR – High Performance Computer for Europe) - Námořní plavidlo pro výzkum pobřeží – zejména Baltického moře - Výzkumný ledoborec Aurora Borealis - Evropská multidisciplinární podmořská observatoř (EMSO – European Multidisciplinary Seafloor Observatory) - Evropská infrastruktura pro výzkum a ochranu biologické rozmanitosti - Pokročilá infrastruktura pro snímkování mozku a celého těla - Bioinformatická infrastruktura pro Evropu - Evropská síť středisek pokročilého klinického výzkumu - Evropská síť biobank a genomických zdrojů - Vysoce zabezpečené laboratoře pro nové choroby a hrozby pro veřejné zdraví - Infrastruktura pro funkcionální analýzu celého savčího genomu - Zařízení pro testování modelových organismů v biomedicínském výzkumu - Evropská výzkumná observatoř pro humanitní a společenské vědy (EROHS – European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences) - Evropský společenský průzkum (ESS – European Social Survey) „Globální projekty“ - ITER - Mezinárodní kosmická stanice (ISS – International Space Station) - Mezinárodní lineární urychlovač (ILC – International Linear Collider) - Radioteleskop „Square Kilometer Array“ (SKA) - Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF – International Fusion Materials Irradiation Facility) 2005/0185 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o specifickém programu s názvem Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007-13) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (Text s významem pro EHP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 166 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[8], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[9], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], vzhledem k těmto důvodům: (1) V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy má být rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. /ES o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „rámcový program“) provedeno prostřednictvím specifických programů, které definují prováděcí pravidla, stanoví dobu jejich trvání a zajišťují prostředky, které jsou považovány za nezbytné. (2) Rámcový program je rozdělen podle čtyř typů činností: nadnárodní spolupráce v tématech definovaných politikou („spolupráce“), výzkum řízený výzkumnými pracovníky na podnět výzkumné obce („myšlenky“), podpora jednotlivých výzkumných pracovníků („lidé“) a podporu výzkumných kapacit („kapacity“). Činnosti v rámci tématu „spolupráce“ týkající se nepřímých akcí by měly být prováděny prostřednictvím tohoto specifického programu. (3) Na tento program by se měla vztahovat pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu k provádění rámcového programu (dále jen „pravidla pro účast a šíření“). (4) Rámcový program by měl doplňovat činnosti prováděné ve členských státech a další akce Společenství, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění lisabonských cílů, a činnosti týkající se strukturálních fondů, zemědělství, vzdělávání, školení, konkurenceschopnosti a inovací, průmyslu, zdraví, ochrany spotřebitele, zaměstnanosti, energetiky, dopravy a životního prostředí. (5) Inovace a činnosti týkající se malých a středních podniků podporované v rámci tohoto specifického programu by měly doplňovat činnosti prováděné v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovaci. (6) Provádění rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí některých členských států, s účastí Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo podpořit vytvoření společných podniků nebo jiných struktur ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy. (7) Tento specifický program by měl přispět ke grantu Evropské investiční bance na vytvoření „finančního zařízení na sdílení rizik“, aby se zlepšil přístup k půjčkám EIB. (8) V souladu s článkem 170 Smlouvy uzavřelo Společenství řadu mezinárodních dohod v oblasti výzkumu a mělo by usilovat o posílení mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu, aby se prohloubila integrace Společenství do celosvětové výzkumné obce. Proto by tento specifický program měl být otevřen účasti zemí, které za tímto účelem uzavřou nezbytné smlouvy, a na úrovni projektů by měl být rovněž na základě vzájemného prospěchu otevřen účasti subjektů ze třetích zemí a mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci. (9) Výzkumné činnosti uskutečňované v rámci tohoto programu by měly dodržovat základní etické zásady včetně těch, které jsou stanoveny v Listině základních práv Evropské unie. (10) Rámcový program by měl přispívat k prosazování udržitelného rozvoje. (11) Je třeba zajistit řádnou finanční správu rámcového programu a jeho provádění způsobem co možná nejefektivnějším a nepraktičtějším a rovněž snadno přístupným všem účastníkům, a to v souladu s nařízením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, EURATOM) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a jeho následným změnám. (12) Je třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostem a podvodům a podniknout nezbytné kroky k získání prostředků, které byly ztraceny, chybně vyplaceny nebo nesprávně použity v souladu s nařízením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, EURATOM) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a jeho následným změnám, s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[11], (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[12] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[13]. (13) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[14]. (14) Každá tématická oblast by měla mít vlastní rozpočtovou linii v souhrnném rozpočtu Evropských společenství. (15) Při provádění tohoto programu je třeba věnovat zvláštní pozornost rovnému postavení žen a mužů a mimo jiné také pracovním podmínkám, transparentnosti postupů přijímání a rozvoji kariéry, pokud jde o výzkumné pracovníky přijímané do projektů a programů financovaných v rámci akcí tohoto programu, pro které je referenční rámec stanoven v doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků[15], ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá specifický program s názvem Spolupráce pro činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technického rozvoje včetně demonstrací, dále jen „specifický program“. Článek 2 Specifický program podporuje činnosti založené na spolupráci, které jsou zaměřeny na celou řadu výzkumných akcí prováděných za nadnárodní spolupráce v následujících tématických oblastech: 4. zdraví; 5. potraviny, zemědělství a biotechnologie; 6. informační a komunikační technologie; 7. nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 8. energetika; 9. životní prostředí (včetně změny klimatu); 10. doprava (včetně letectví); 11. sociálně-ekonomické a humanitní vědy; 12. bezpečnost a vesmír. Provádění tohoto rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí některých členských států, s účastí Společenství v programech prováděných několika členskými státy nebo podpořit vytvoření společných podniků nebo jiných struktur ve smyslu článků 168, 169 a 171 Smlouvy. Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze I. Článek 3 V souladu s přílohou II rámcového programu činí částka považovaná za nezbytnou k uskutečnění specifického programu 44 432 milionů EUR, z čehož nejvýše 6 % připadá na správní výdaje Komise. Předběžné rozdělení této částky je uvedeno v příloze II. Článek 4 1. Všechny výzkumné činnosti v rámci specifického programu musí být prováděny v souladu se základními etickými zásadami. 2. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech: - výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům, - výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která by mohla učinit tyto změny dědičnými[16], - výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader somatických buněk. 3. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech: - výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech, - výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový výzkum zakázán. Článek 5 1. Specifický program se provede prostřednictvím režimů financování stanovených v příloze III rámcového programu. 2. Příloha III tohoto specifického programu stanoví první soubor společných technologických iniciativ, které budou předmětem samostatných rozhodnutí například na základě článku 171 Smlouvy, a stanoví ujednání ohledně grantu Evropské investiční bance na zřízení finančního nástroje na sdílení rizik. 3. Příloha IV stanoví řadu iniciativ pro společné provádění vnitrostátních výzkumných programů, které by měly být předmětem samostatných rozhodnutí na základě článku 169 Smlouvy. 4. Na tento specifický program se vztahují pravidla pro účast a šíření. Článek 6 1. Komise vypracuje pracovní program pro provedení specifického programu, který podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority stanovené v příloze I, režim financování u témat, k nimž mají být předkládány návrhy, a časový plán provádění. 2. Pracovní program vezme v úvahu příslušné související výzkumné činnosti prováděné členskými státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě potřeby se program aktualizuje. 3. Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Bude sem patřit kritérium excelence, dopadu a provádění a v tomto rámci lze dodatečné požadavky, váhu a prahy v pracovním programu dále upřesnit nebo doplnit. 4. Pracovní program může určit: 13. organizace, které obdrží poplatky v podobě členského příspěvku; 14. podpůrné akce pro činnosti určitých právních subjektů. Článek 7 1. Za provádění specifického programu zodpovídá Komise. 2. Postup uvedený v čl. 8 odst. 2 se použije pro přijetí: 15. pracovního programu uvedeného v čl. 6 odst. 1; 16. úprav předběžného rozdělení částky uvedeného v příloze II. 3. Postup uvedený v čl. 8 odst. 3 se použije pro přijetí akcí VTR týkajících se využití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk. Článek 8 1. Komisi je nápomocen výbor. 2. Odkazuje­li se na tento odstavec, použije se řídící postup podle článku 4 rozhodnutí 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. 3. Odkazuje­li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. 4. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 a v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce. 5. Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění specifického programu a poskytne mu údaje o všech akcích VTR hrazených v rámci tohoto programu. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne . Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ V rámci tohoto specifického programu bude v Evropské unii i mimo ní podporována nadnárodní spolupráce na všech úrovních v řadě tematických oblastí, které souvisejí s hlavními oblastmi rozvoje znalostí a technologie, v nichž je třeba podpořit a posílit výzkum, aby se řešily evropské sociální, ekonomické problémy a problémy veřejného zdraví a environmentální a průmyslové problémy. Zastřešujícím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji v souvislosti s podporou výzkumu na vynikající úrovni. Pro akce EU je určeno devět následujících témat: 17. Zdraví; 18. Potraviny, zemědělství a biotechnologie; 19. Informační a komunikační technologie; 20. Nanověda, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 21. Energetika; 22. Životní prostředí (včetně změny klimatu); 23. Doprava (včetně letectví); 24. Sociálně-ekonomické a humanitní vědy; 25. Bezpečnost a vesmír. Každé téma je popsáno z hlediska cílů, přístupu k provádění a činností, a to včetně těch, které zahrnují rozsáhlé iniciativy (jak jsou stanoveny v přílohách III a IV), dále z hlediska mezinárodní spolupráce, vyvstávajících potřeb a nepředpokládaných politických potřeb. Náležitě se zohlední zásada udržitelného rozvoje a rovnoprávnost mužů a žen. Pokud to bude v souvislosti s činnostmi v rámci tohoto specifického programu vhodné, budou dále zvážena etická, sociální, právní a širší kulturní hlediska výzkumu, jenž má být proveden, a jeho možná využití, jakož i sociálně ekonomické dopady vědecko-technického rozvoje a také výhledy. Víceoborový a vícetematický výzkum včetně společných výzev Zvláštní pozornost bude věnována prioritním vědním oblastem, které se prolínají různými tématy, jako jsou námořní vědní obory a technologie. Víceoborovost bude podporována společnými vícetematickými přístupy k předmětům výzkumu a techniky, které souvisejí s více než jedním tématem. Tyto vícetematické přístupy se budou provádět mimo jiné prostřednictvím: - využití společných výzev mezi jednotlivými tématy, u nichž předmět výzkumu jasně souvisí s činnostmi prováděnými v rámci témat; - zvláštního důrazu na víceoborový výzkum v rámci činností souvisejících se „vznikajícími potřebami“; - využití externího poradenství z široké škály oborů a oblastí při tvorbě pracovního programu; - zajištění soudržnosti s politikami EU u výzkumu, který souvisí s politikou; Evropská komise zajistí koordinaci jednotlivých témat tohoto specifického programu a akcí prováděných v rámci jiných specifických programů sedmého rámcového programu, například akcí týkajících se výzkumných infrastruktur ve specifickém programu Kapacity. Přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám a příležitostem Hledáním opory v různých zdrojích, mimo jiné také v práci různých „evropských technologických platforem“, se zajistí trvalý význam témat pro průmyslové odvětví. Tento specifický program tak přispěje k uskutečnění strategických plánů výzkumu stanovených a rozvíjených evropskými technologickými platformami tam, kde představují skutečnou evropskou přidanou hodnotu. Potřeby rozsáhlého výzkumu určené v dostupných strategických plánech výzkumu se zřetelně odrážejí v devíti níže uvedených tématech. Podrobnější zapracování jejich technického obsahu se následně zohlední při formulaci podrobného pracovního programu pro specifické výzvy k předkládání návrhů. Rovněž bude zajištěn trvalý význam témat při formulaci, provádění a posuzování politik a nařízení EU. To se týká oblastí politiky, jako jsou zdraví, bezpečnost, ochrana spotřebitele, energetika, životní prostředí, rozvojová pomoc, rybolov, námořní záležitosti, zemědělství, dobré životní podmínky zvířat, doprava, vzdělávání a odborná příprava, informační společnost a media, zaměstnanost, sociální věci, soudržnost, spravedlnost a vnitřní věci, společně s přípravným a doprovodným výzkumem na podporu normalizace, který je důležitý pro zvyšování kvality norem a jejich zavádění. V této souvislosti mohou mít významnou úlohu platformy, které sdružují zúčastněné subjekty a výzkumnou obec za účelem zvážení strategických plánů výzkumu důležitých pro oblast sociální, oblast životního prostředí či jiné oblasti politiky. U každého tématu budou kromě definovaných činností otevřeně a pružně prováděny konkrétní akce v reakci na „vznikající potřeby“ a „nepředpokládané politické potřeby“. Prováděním těchto akcí bude zajištěn jednoduchý, soudržný a koordinovaný postup v rámci celého specifického programu a financování víceoborového výzkumu, který se týká více témat nebo se jejich okruhu vymyká. - Vznikající potřeby: prostřednictvím konkrétní podpory pro výzkumné návrhy zaměřené na určení nebo další zkoumání v dané oblasti a/nebo na rozmezí několika oborů, nových vědeckých a technických příležitostí, zejména příležitostí, které by mohly potenciálně přinést zásadní zvrat. To se uskuteční prostřednictvím: - otevřeného výzkumu „zdola nahoru“ týkajícího se témat, která určí sami vědci, aby mohly být rozvíjeny nové vědecké a technické příležitosti (akce v rámci „objevování“) nebo vyhodnoceny nové objevy či nově zpozorované jevy, které by mohly poukazovat na společenské hrozby či obtíže (akce v rámci „porozumění“); - iniciativy zaměřené na konkrétní a vysoce ambiciózní cíle ve vznikajících vědeckých a technických oblastech, které slibují výrazný pokrok a silný potenciální dopad na sociální a ekonomický rozvoj a mohou také zahrnovat skupiny doplňujících projektů („průzkumné“ akce). - Nepředvídané politické potřeby: reagovat pružně na nové politické potřeby, které vyvstanou v průběhu rámcového programu, jako je nepředvídaný vývoj nebo události vyžadující rychlou reakci, například nové epidemie, vznikající obavy o bezpečnost potravin, odezva na přírodní katastrofy či solidární akce. To bude uskutečňováno v úzké návaznosti na náležité politiky Evropské unie. V případě naléhavých výzkumných potřeb lze roční pracovní program změnit. - Šíření, přenos vědomostí a širší zapojení Aby se podpořilo rozšíření a využívání výsledků výzkumu prováděného EU, bude šíření vědomostí a přenos výsledků, a to také tvůrcům politik, podporováno ve všech tematických oblastech[17], také prostřednictvím financování iniciativ na vytváření sítí/zprostředkování, školení a setkání, pomoci ze strany externích odborníků a elektronických informačních služeb. To se v jednotlivých tematických oblastech uskuteční prostřednictvím: - začlenění akcí na šíření a přenos vědomostí do projektů a konsorcií, a to pomocí vhodných ustanovení ve finančních režimech a požadavků na podávání zpráv; - nabízení cílené pomoci projektům a konsorciím s cílem poskytnout jim přístup k nezbytným dovednostem potřebným k dosažení co nejlepších výsledků; - specifických akcí v oblasti šíření, které aktivněji šíří výsledky řady projektů, včetně výsledků předchozích rámcových programů a jiných výzkumných programů, a které se zaměřují na konkrétní odvětví či skupiny zúčastněných subjektů coby na případné uživatele; - šíření mezi tvůrci politik, včetně subjektů pro normalizaci, aby se usnadnilo využívání výsledků souvisejících s politikou náležitými subjekty na mezinárodní úrovni, úrovni Společenství a na úrovni vnitrostátní a regionální; - služeb CORDIS na podporu šíření vědomostí a využívání výsledků výzkumu; - iniciativ na podporu dialogu a diskuse o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širší veřejností mimo výzkumnou obec. Bude zajištěna koordinace šíření a přenosu vědomostí v celém rámcovém programu. V rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace budou prováděny doplňující akce na podporu inovace. Budou prozkoumány možné synergie mezi vzděláváním a výzkumem a určeny osvědčené postupy, a to zejména na podporu profesního rozvoje v oblasti výzkumu. Účast malých a středních podniků Optimální účast malých a středních podniků (MSP) napříč tematickými oblastmi bude usnadněna, a to především pomocí vylepšených finančních a správních postupů a větší pružností při výběru vhodného finančního režimu. Dále jsou při rozvoji obsahu tématické oblasti tohoto specifického programu plně zohledněny výzkumné potřeby a potenciál malých a středních podniků a v rámci pracovního programu budou určeny oblasti, které jsou předmětem zvláštního zájmu malých a středních podniků. Do specifického programu Kapacity jsou zahrnuty specifické akce ve prospěch malých a středních podniků a jejich sdružení, akce na podporu účasti malých a středních podniků v celém rámcovém programu budou financovány v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace. Etické aspekty Při provádění tohoto specifického programu a při výzkumných činnostech, které z něj vyplývají, je třeba dodržovat základní etické zásady. Ty mimo jiné zahrnují zásady zakotvené v Listině základních práv EU včetně následujících zásad: ochrana lidské důstojnosti a lidského života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí v souladu s právem Společenství a nejnovějším zněním příslušných mezinárodních úmluv, pokynů a kodexů chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském genomu a lidských právech přijatou UNESCO, Úmluvou OSN o zákazu biologických a toxinových zbraní (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace (WHO). Rovněž budou vzata v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v biotechnologii (1991 – 1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích (od roku 1998). V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné v zemích, kde výzkum bude uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi, nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství. Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti VTR. Komise bude rovněž systematicky provádět etický přezkum u návrhů, které se zabývají eticky citlivými záležitostmi, nebo v případech, kdy nebyly etické aspekty patřičně ošetřeny. Ve specifických případech lze etický přezkum rovněž provést během provádění projektu. V souladu s čl. 4 odst. 3 tohoto rozhodnutí se financování neposkytne na výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech. Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvy vyžaduje, aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik během výzkumu věnovalo plnou pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze vzít v úvahu pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržování zásad biologické rozmanitosti. Při provádění tohoto programu bude Komise pravidelně monitorovat vědecký pokrok a vnitrostátní a mezinárodní ustanovení, aby se zohlednily veškeré vývojové tendence. Výzkum etických hledisek souvisejících s vědecko-technickým rozvojem bude proveden v rámci části „Věda ve společnosti“ specifického programu Kapacity. Výzkum založený na spolupráci Výzkum založený na spolupráci bude tvořit velkou a hlavní část financování výzkumu z prostředků EU. Cílem je vytvořit v hlavních oblastech rozvoje znalostí vynikající výzkumné projekty a sítě schopné přilákat výzkumné pracovníky a investice z Evropy a z celého světa a současně posílit průmyslovou a technickou základnu EU a podpořit politiky EU. Toho bude dosaženo podporováním výzkumu založeného na spolupráci, jehož součástí bude rovněž aktivní účast průmyslového odvětví, a to prostřednictvím řady režimů financování: projekty založené na spolupráci, sítě excelence, koordinační/podpůrné akce. Společné technologické iniciativy V omezeném počtu případů rozsah cíle VTR a míra potřebných zdrojů opravňují vytváření dlouhodobých veřejno-soukromých partnerství v podobě společných technologických iniciativ. Tyto iniciativy, které jsou výsledkem práce evropských technologických platforem a zahrnují jedno nebo malý počet vybraných hledisek výzkumu v příslušné oblasti, budou slučovat investice soukromého sektoru a vnitrostátní a evropské veřejné financování, včetně poskytování grantů z výzkumného rámcového programu a poskytování půjček od Evropské investiční banky. O společných technologických iniciativách se rozhodne na základě samostatných návrhů (tj. na základě článku 171 Smlouvy). Společné technologické iniciativy jsou identifikovány na základě řady kritérií, včetně: - přidané hodnoty zásahů na úrovni EU; - stupně a srozumitelnosti definice cíle, který má být sledován; - míry závazků průmyslového odvětví, co se týče financí a zdrojů; - míry dopadů na konkurenceschopnost a růst průmyslového odvětví; - důležitosti přínosu pro širší cíle politiky; - schopnosti přilákat další vnitrostátní podporu a využít aktuální nebo budoucí financování průmyslu; - nemožnosti dosáhnout cíle pomocí stávajících nástrojů. Zvláštní pozornost bude věnována celkové soudržnosti a koordinaci společných technologických iniciativ a vnitrostátních programů a projektů ve stejných oblastech. Bude-li to vhodné, bude rovněž podporována účast malých a středních podniků. První soubor společných technologických iniciativ je vymezen v příloze III a bude předmětem samostatných návrhů (např. v souladu s článkem 171 Smlouvy). Další společné technologické iniciativy lze vymezovat na základě výše uvedených kritérií a lze je navrhovat při provádění sedmého rámcového programu. Koordinace výzkumných programů, které nejsou programy Společenství Akce prováděná v této oblasti bude využívat dvou hlavních nástrojů: programu ERA-NET a účasti Společenství ve společně prováděných vnitrostátních výzkumných programech (článek 169 Smlouvy). Tato akce bude také využita k vzájemnému doplňování a součinnosti mezi rámcovým programem a činnostmi prováděnými v rámci mezivládních struktur, jako jsou EUREKA, EIROforum a COST. Finanční podpora na správu a koordinaci činností v rámci struktury COST se bude poskytovat tak, aby struktura COST mohla pokračovat v přispívání ke koordinaci a výměnám mezi výzkumnými týmy, které jsou financovány vnitrostátně. Spadají-li akce do oblasti působnosti jednoho z témat, budou podporovány jako nedílná součást činností v rámci tématu. Jsou-li akce horizontální povahy, budou podporovány společně v rámci všech souvisejících témat. Spadají-li akce do oblasti působnosti jiného specifického programu, kterým se provádí sedmý rámcový program, budou podporovány v rámci tohoto daného specifického programu. Program ERA-NET bude rozvíjet a posilovat koordinaci vnitrostátních a regionálních výzkumných činností prostřednictvím: - poskytování rámce pro subjekty provádějící veřejné výzkumné programy pro posílení koordinace jejich činností. To bude zahrnovat podporu pro nové projekty ERA-NET a také pro rozšíření a prohloubení rozsahu stávajících projektů ERA-NET, např. rozšířením jejich partnerství a také vzájemným otevíráním programů; - poskytování dodatečné finanční podpory EU účastníkům, kteří vytvářejí společný fond pro účely společných výzev k předkládání návrhů v příslušných vnitrostátních a regionálních programech („ERA-NET PLUS“). Účast Společenství ve vnitrostátních výzkumných programech prováděných společně na základě článku 169 je zvláště důležitá pro evropskou spolupráci ve velkém měřítku v „proměnné geometrii“ mezi členskými státy, které sdílejí společné potřeby a/nebo zájmy. Takové iniciativy podle článku 169 budou zahájeny v oblastech, které budou stanoveny v úzkém spojení se členskými státy, včetně možné spolupráce s mezivládními programy, na základě řady kritérií vymezených v rozhodnutí o sedmém rámcovém programu. Řada iniciativ týkajících se společného provádění vnitrostátních výzkumných programů je vymezena v popisu v příloze IV a bude podléhat samostatným rozhodnutím v souladu s článkem 169 Smlouvy. Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny a navrhovány další iniciativy. Mezinárodní spolupráce Akce mezinárodní spolupráce budou podporovat mezinárodní politiku ve vědecko-technické oblasti a tato politika má dva vzájemně provázané cíle: - podporovat a prosazovat evropskou konkurenceschopnost prostřednictvím strategických výzkumných partnerství v oblasti vědy a techniky se třetími zeměmi, včetně vysoce průmyslově vyspělých ekonomik a vznikajících ekonomik, a to zapojením nejlepších vědců ze třetích zemí do práce v Evropě a s Evropou; - řešit konkrétní obtíže, s nimiž se potýkají třetí země nebo jež mají globální povahu, a to na základě společného zájmu a vzájemného prospěchu. Politika v oblasti mezinárodní vědecké spolupráce v EU bude zdůrazňovat a rozvíjet spolupráci, aby se vytvářely, sdílely a využívaly vědomosti pomocí rovnocenných výzkumných partnerství, která zohledňují kontext dané země, regionu či kontext sociálně-ekonomický a také vědomostní základnu partnerských zemí. Strategický přístup má posílit konkurenceschopnost EU a celosvětově udržitelný rozvoj prostřednictvím takových partnerství mezi EU a třetími zeměmi na dvoustranné, regionální a globální úrovni, a to na základě společného zájmu a s ohledem na vzájemný prospěch. Za tímto účelem by se rovněž měla prostřednictvím vícestranných mezinárodních výzkumných programů podporovat úloha EU v celosvětovém měřítku. Podporované akce mezinárodní spolupráce budou propojeny s hlavními záležitostmi politiky, aby se podpořilo plnění mezinárodních závazků EU a přispělo ke sdílení evropských hodnot, konkurenceschopnosti, sociálně-ekonomickému pokroku, ochraně životního prostředí a dobrých životních podmínek, a to vše pod záštitou celosvětově udržitelného rozvoje. V rámci tohoto specifického programu se mezinárodní spolupráce uskuteční v jednotlivých tématech a také napříč tématy. - Zpřístupnění všech činností prováděných v tématických oblastech výzkumným pracovníkům a výzkumným institucím ze všech partnerských zemí podílejících se na mezinárodní spolupráci a průmyslově vyspělých zemí[18]. Dále bude kladen velký důraz na to, aby třetí země byly povzbuzeny k účasti v určených oblastech společného zájmu. - Specifické akce týkající se spolupráce v každé tématické oblasti věnované třetím zemím v případě vzájemného zájmu o spolupráci na jednotlivých tématech. Vymezení konkrétních potřeb a priorit bude úzce propojeno se souvisejícími dvoustrannými dohodami o spolupráci a s probíhajícími vícestrannými či meziregionálními dialogy mezi EU a těmito zeměmi či skupinami těchto zemí. Priority se určí podle konkrétních potřeb, potenciálu a úrovně hospodářského rozvoje v daném regionu či zemi. Za tímto účelem budou vyvinuty strategie pro mezinárodní spolupráci a prováděcí plán s konkrétními cílenými akcemi v rámci témat či napříč tématy, např. ve zdravotnictví, zemědělství, hygienických zařízeních, vodním hospodářství, bezpečnosti potravin, sociální soudržnosti, energetice, životním prostředí, rybářství, akvakultuře a přírodních zdrojích, udržitelné hospodářské politice a informačních a komunikačních technologiích. Tyto akce budou sloužit jako přednostní nástroje pro uskutečňování spolupráce EU a těchto zemí. Takovými akcemi jsou zejména: akce zaměřené na posílení výzkumných kapacit a kapacit pro spolupráci v kandidátských zemích, jakož i sousedních zemích a zemích rozvojových a vznikajících. Tyto akce budou předmětem cílených výzev k předkládání návrhů a bude kladen zvláštní důraz na usnadnění přístupu náležitých třetích zemí, a to zejména zemí rozvojových, k těmto akcím. Tyto činnosti se budou provádět v koordinaci s akcemi mezinárodní spolupráce v rámci specifických programů s názvy Lidé a Kapacity. TÉMATA 1. Zdraví Cíl Zlepšení zdraví evropských občanů a zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu a podniků v oblasti zdraví při současném řešení globálních otázek zdraví, včetně vznikajících epidemií. Důraz bude kladen na translační výzkum (převádění základních objevů do klinických aplikací), vývoj a validaci nových terapií, metod pro zlepšení zdraví a prevenci nemocí, diagnostické nástroje a technologie, jakož i udržitelné a efektivní systémy zdravotní péče. Přístup Tento výzkum podpoří naše chápání toho, jak účinněji prosazovat dobré zdraví, předcházet závažným chorobám a léčit je a jak poskytovat zdravotní péči. Výzkum pomůže sjednotit širokou škálu údajů o genomice, aby byly objeveny nové poznatky a vytvořeny nové aplikace v lékařství a biotechnologii. Bude podporovat translační zdravotnický výzkum, který je zásadním předpokladem pro to, aby byl biolékařský výzkum prakticky přínosný. Umožní, aby Evropa účinněji přispívala k mezinárodním snahám v boji proti chorobám, které jsou celosvětově rozšířeny, jak lze vidět na probíhajícím programu Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP) na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze (článek 169)[19]. Na evropské úrovni také posílí výzkum založený na zdravotní politice a zejména srovnávání modelů, systémů a údajů v jednotlivých vnitrostátních databázích. Tento výzkum pomůže zlepšit konkurenceschopnost evropské biotechnologie v oblasti zdravotní péče a také odvětví lékařské technologie tam, kde jsou hlavní hnací silou ekonomiky malé a střední podniky, a pomůže též farmaceutickém průmyslu. Konkrétně má podporovat evropskou technologickou platformu[20] pro inovační lékařství, jejímž cílem je překonat obtíže při výzkumu v oblasti tvorby léčiv. Zvláštní pozornost bude věnována překlenutí mezery mezi výzkumnými činnostmi a využíváním výsledků, a to prostřednictvím podpory pro předkládání důkazů o koncepci a klinickou validaci. Tento výzkum bude rovněž přispívat k rozvoji norem a standardů pro nové pokročilé terapie (např. regenerativní lékařství), jichž je třeba, aby mohlo průmyslové odvětví EU obstát v celosvětové konkurenci. Kdykoli to bude vhodné, bude vzata v úvahu problematika rovnosti pohlaví ve výzkumu a bude začleněna do projektů[21]. Zvláštní pozornost bude věnována sdělování výstupů výzkumu a zapojení se do dialogu s občanskou společností, zejména se skupinami pacientů, a to v co nejranějším stupni nových vývojových tendencí vyplývajících z biolékařského a genetického výzkumu. Rovněž se zajistí rozsáhlé šíření a využití výsledků. Ve třech hlavních souborech činností, které jsou vymezeny níže a jejichž priority jsou zdůrazněny v pracovním programu, budou řešeny dvě strategické otázky, zdraví dětí[22] a zdraví stárnoucí populace. Rovněž budou zahrnuty další víceoborové oblasti. Tím se zajistí zřetelný a soudržný přístup k těmto záležitostem v rámci celého tématu a současně se zamezí zdvojování. Činnosti - Biotechnologie, generické nástroje a technologie pro lidské zdraví Cílem této činnosti je rozvíjet a validovat nezbytné nástroje a technologie, které umožní získávat nové vědomosti a převádět je do praktických uplatnění v oblasti zdraví a lékařství. - Vysoce výkonný výzkum : vyvinout nové výzkumné nástroje pro moderní biologii, které výrazně podpoří vytváření údajů a vylepší standardizaci údajů a vzorků (biobanky), jejich získávání a analýzu. Bude kladen důraz na nové technologie pro: sekvenování; expresi genů, genotypizaci a fenotypizaci; strukturální genomiku; bioinformatiku a biologii systémů; další technologie, které mají v názvu příponu „-omika“. - Detekce, diagnóza a sledování : rozvíjet vizualizaci, zobrazování, detekci a analytické nástroje a technologie pro biolékařský výzkum, odhad, diagnózu, sledování a předpověď chorob a na podporu a vedení při terapeutických zásazích. Důraz bude kladen na víceoborový přístup, který bude sjednocovat oblasti jako jsou: molekulární a buněčná biologie, fyziologie, genetika, fyzika, chemie, nanotechnologie, mikrosystémy, zařízení a informační technologie. Budou též zdůrazněny neinvazivní nebo minimálně invazivní a kvantitativní metody a aspekty zabezpečování jakosti. - Inovační léčebné přístupy a zásahy : upevnit a zajistit další vývoj pokročilých terapií a technologií s širokým potenciálním využitím. Bude kladen důraz na genovou a buněčnou terapii, regenerativní lékařství, transplantaci, imunoterapii a očkovací látky a na další léky. Rovněž bude řešena problematika technologií, jako jsou pokročilé cílené systémy dodávek, pokročilé implantáty a protézy a neinvazivní nebo minimálně invazivní technicky podporované zásahy. - Předvídání vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti terapií : vyvíjet a validovat parametry, nástroje, metody a standardy potřebné k tomu, aby pacientům byly poskytovány nové bezpečné a účinné bioléky (u běžných léků[23] bude tato problematika řešena v rámci navrhované společné technologické iniciativy pro inovační lékařství). Bude kladen důraz na přístupy, jako jsou farmakogenomika a metody a modely in silico, in vitro (včetně alternativních pokusů na zvířatech) a in vivo. - Translační výzkum pro lidské zdraví Tato činnost má zlepšit povědomí o biologických procesech a mechanismech při běžném zdravotním stavu a v konkrétních situacích při chorobách, převádět tyto vědomosti do klinických aplikací a zajišťovat, že jsou klinické údaje využity při dalším výzkumu. - Integrování biologických údajů a procesů: shromaždování údajů ve velkém měřítku, biologie systémů. - Shromaždování údajů ve velkém měřítku : využívat vysoce výkonné technologie k vyváření údajů na objasnění funkce genů a genových výrobků a jejich vzájemného působení ve složitých sítích. Bude kladen důraz na: genomiku; proteonomiku; populační genetiku; srovnávací a funkcionální genomiku. - Biologie systémů : důraz bude kladen na víceoborový výzkum, který bude integrovat rozsáhlou škálu biologických údajů a rozvíjet a uplatňovat systémové přístupy na porozumění a modelování biologických procesů. - Výzkum mozku a souvisejících chorob, lidského vývoje a stárnutí. - Mozek a související choroby : lépe porozumět integrované struktuře a dynamice mozku, studovat mozkové choroby a hledat nové terapie. Důraz bude kladen na prozkoumání mozkových funkcí, a to od molekul k poznávání, a bude řešit problematiku neurologických a psychiatrických chorob a poruch, včetně regenerativních a obnovujících terapeutických přístupů. - Lidský vývoj a stárnutí : lépe pochopit proces celoživotního vývoje a zdravého stárnutí. Důraz bude kladen na studium lidských a modelových systémů, včetně interakcí s faktory jako životní prostředí, chování či pohlaví. - Translační výzkum hlavních infekčních chorob: řešit hlavní hrozby pro veřejné zdraví. - Odolnost vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům : důraz bude kladen na kombinování základního výzkumu v oblasti buněčných mechanismů rezistence, mikrobiální ekologie a vzájemného působení mezi patogenem a hostitelem s klinickým výzkumem pro nové zásahy na snížení vzniku a šíření chorob odolných vůči více léčivým přípravkům. - HIV/AIDS, malárie a tuberkulóza : důraz bude kladen na rozvoj nových terapií, diagnostických nástrojů, preventivních očkovacích látek a chemických zábran přenosu chorob jako HIV mikrobicidy. Výzkum bude řešit problematiku těchto tří chorob na celosvětové úrovni, bude se však také zabývat specificky evropskými aspekty. Budou zdůrazněny předklinické a raně klinické výzkumné činnosti a případně je plánována (např. u očkovacích látek proti HIV/AIDS) spolupráce s celosvětovými iniciativami. - Vznikající epidemie : důraz bude kladen na konfrontaci vznikajících patogenů s pandemickým potenciálem, včetně zoonóz (např. SARS a vysoce patogenní influenza). Bude-li to vhodné, budou vytvořena ustanovení pro rychlé zahájení výzkumu založeného na spolupráci zaměřeného na urychlení rozvoje nových diagnostik, léčiv a očkovacích látek na účinnou prevenci, léčení a kontrolu v mimořádných případech infekčních chorob. - Translační výzkum jiných hlavních chorob. - Rakovina : důraz bude kladen na etiologii choroby; identifikaci a validaci specifických cílů léčiv a biologických markerů, které napomáhají při prevenci, rané diagnóze a léčbě; a při posuzování účinnosti prognostických, diagnostických a terapeutických zásahů. - Kardiovaskulární choroby : důraz bude kladen na diagnózu, prevenci, léčbu a monitorování srdečních a cévních chorob (včetně vaskulárních aspektů mozkové mrtvice) pomocí rozsáhlých víceoborových přístupů. - Diabetes a obezita : v prvním případě bude kladen důraz na etiologie různých typů diabetu a na jejich prevenci a léčení. V druhém případě se zdůrazní víceoborové přístupy zahrnující genetiku, životní cyklus a epidemiologii. - Vzácné choroby : důraz bude kladen na celoevropské studie přírodní historie, patofyziologie a na rozvoj preventivních, diagnostických a terapeutických zásahů. Toto odvětví bude zahrnovat vzácné Mendelovy fenotypy běžných chorob. - Další chronické choroby : důraz bude kladen na nesmrtící choroby s velkým dopadem na kvalitu života ve stáří jako pohybové či smyslové zhoršení či jiné chronické choroby (např. revmatické choroby). - Optimalizace poskytování zdravotní péče občanům Evropy Tato činnost se zaměřuje na poskytování nezbytného základu jak pro informovaná politická rozhodnutí o zdravotnictví, tak pro účinnější strategie na zlepšení zdraví, prevenci proti chorobám, diagnózu a terapii. - Zlepšené posilování zdraví a prevence proti chorobám : poskytovat důkazy pro lepší opatření v oblasti veřejného zdraví z hlediska životního stylu a zásahů na různých úrovních v různých souvislostech. Důraz bude kladen na hlavní zdravotní faktory a na to, jak jsou vzájemně propojeny na úrovni jednotlivce i na úrovni společnosti (například dieta, stres, tabák a jiné látky, fyzické činnosti, kulturní kontext, sociálně-hospodářské nebo environmentální faktory). Zejména bude řešena otázka duševního zdraví z hlediska celého životního cyklu. - Převádění klinického výzkumu do klinické praxe , včetně lepšího využití léčivých prostředků, a vhodné využití behaviorálních a organizačních zásahů a zdravotních terapií a technologií. Zvláštní důraz bude kladen na bezpečnost pacientů: na určení nejlepší klinické praxe; na porozumění rozhodovacího procesu v klinickém prostředí v rámci základní i specializované zdravotnické péče; a na podporu uplatňování lékařství založeného na důkazech a na posílení postavení pacienta. Důraz bude kladen na srovnávací analýzy jednotlivých strategií; na zkoumání výstupů z různých zásahů včetně léčivých prostředků, a to s ohledem na farmakovigilanční důkazy, specifika jednotlivých pacientů (např. genetická vnímavost, věk, pohlaví a dodržování lékařských pokynů) a hospodárnost. - Kvalita, solidarita a udržitelnost systémů zdravotnictví ; poskytovat zemím základ pro to, aby mohly upravit své zdravotnické systémy podle zkušeností jiných zemí a s ohledem na význam vnitrostátních kontextů a populačních charakteristik (stárnutí, mobilita, migrace, vzdělání, sociálně-ekonomický status a měnící se svět práce atd.). Důraz bude kladen na organizační, finanční a regulační aspekty systémů zdravotnictví, na jejich provádění a výstupy z hlediska hospodárnosti, účinnosti a spravedlnosti. Zvláštní důraz bude kladen na otázky investic a lidských zdrojů. Mezinárodní spolupráce Mezinárodní spolupráce je nedílnou součástí tématu a má obzvláštní význam pro oblasti, které se zabývají celosvětovými zdravotními problémy, jako jsou odolnost vůči antimikrobiálním léčivým přípravkům, HIV/AIDS, malárie, tuberkulóza a vznikající pandemie. To může rovněž zahrnovat stanovení priorit v souvislosti s jinými mezinárodními iniciativami, jako je např. „Global HIV Vaccine Enterprise“ (Celosvětová iniciativa pro očkování proti HIV). Za podmínky konsolidace dlouhodobého udržitelného partnerství v klinickém výzkumu mezi Evropou a rozvojovými zeměmi bude poskytnuta[24] další podpora Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky (EDCTP), a to v reakci na jeho výsledky a budoucí potřeby. Program EDCTP zůstane zaměřen na pokročilé klinické testování na rozvoj nových očkovacích látek, mikrobicidů a léčiv proti třem chorobám v subsaharské Africe. Specifické akce týkající se spolupráce budou prováděny v oblastech vymezených prostřednictvím meziregionálních dialogů se třetími zeměmi/regiony a v mezinárodních fórech a také v kontextu „rozvojových cílů tisíciletí“. Takové prioritní oblasti upravené podle místních potřeb a prostřednictvím partnerství mohou zahrnovat: výzkum v oblasti zdravotní politiky, systémy zdravotnictví a výzkum v oblasti poskytování zdravotní péče, zdraví matek a dětí, reprodukční zdraví, kontrolu zanedbaných přenosných chorob a dohled nad nimi a vznikající nepředvídané politické potřeby v těchto regionech. Roční příspěvek do mezinárodní Organizace pro program pro hraniční vědy o člověku (Human Frontier Science Program Organisation – HFSPO)[25] bude učiněn společně s tématem „informační a komunikační technologie“. To umožní členským státům EU, které nejsou členy skupiny G8, plně využít Program pro hraniční vědy o člověku (HFSP), a poskytnout tak evropskému výzkum větší zviditelnění. Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby Výzkum v oblasti vznikajících potřeb bude prováděn na základě soustředěných iniciativ „zdola nahoru“ a v koordinaci s dalšími tématy, což bude zahrnovat rozsáhlou a mezioborovou oblast působnosti. Podpora nepředvídaných politických potřeb Evropské unie může řešit například otázky zdraví a bezpečnosti v zaměstnání, hodnocení dopadu na zdraví, posouzení rizik, statistické ukazatele, řízení a komunikaci v oblasti veřejného zdraví, jakož i závazky v rámci mezinárodních smluv v oblasti zdravotnictví, včetně Rámcové úmluvy o kontrole tabáku[26] a mezinárodních právních předpisů v oblasti zdraví[27]. Tím se doplní výše uvedený podporovaný výzkum založený na zdravotní politice. 2. Potraviny, zemědělství a biotechnologie Cíl Vybudování evropského znalostního biologického hospodářství[28] propojením vědy, průmyslu a jiných účastníků pro využití nových a vznikajících výzkumných příležitostí, které se zaměřují na sociální a hospodářské výzvy: rostoucí poptávka po bezpečnějších, zdravějších a kvalitnějších potravinách, a to s ohledem na dobré životní podmínky zvířat a na venkovské souvislosti; udržitelná produkce a využívání obnovitelných biologických zdrojů; rostoucí riziko epizootických a zoonotických chorob a poruch souvisejících s potravinami; hrozby pro udržitelnost a bezpečnost zemědělské a rybářské produkce plynoucí zejména ze změny klimatu. Přístup Toto téma posílí vědomostní základnu, poskytne inovace a politickou podporu pro budování a rozvoj evropského znalostního biologického hospodářství (EZBH). Výzkum se zaměří na udržitelné řízení, produkci a využívání biologických zdrojů, a to zejména prostřednictvím biologických věd a biotechnologie a sblížením se s jinými technologiemi, aby byly z evropských odvětví zemědělství, rybářství, akvakultury, potravinářství[29], zdravotnictví, lesnictví a s ním souvisejících odvětví získávány nové, ekologicky efektivní a konkurenceschopné produkty. Výzkum výrazně přispěje k provádění a formulaci politik a právních předpisů EU a bude konkrétně řešit či podporovat: společnou zemědělskou politiku; otázek zemědělství a obchodu; předpisů v oblasti bezpečnosti potravin; standardy Společenství pro zdraví, tlumení chorob a dobré životní podmínky zvířat; životní prostředí a biologickou rozmanitost; strategii EU v lesnictví; a společnou rybářskou politiku zaměřenou na zajištění udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury. V rámci výzkumu se rovněž bude usilovat o rozvoj nových i stávajících ukazatelů na podporu analýz, rozvoje a monitorování těchto politik. Zemědělsko-potravinářské průmyslové odvětví, které tvoří z 90 % malé a střední podniky, bude mít obzvláštní užitek z mnoha výzkumných činností, včetně činností cíleného šíření a přenosu technologií, a to konkrétně pokud jde o integraci a využívání pokročilých ekologicky efektivních technologií, metodologií a postupů a rozvoj norem. Očekává se, že špičkové technologické objevy v biotechnologii, nanotechnologii a v informačním a komunikačním odvětví výrazně přispějí k pěstování rostlin, zlepšené ochraně plodin a rostlin, pokročilým technologiím na detekci a monitorování, a zajistí tak bezpečnost a jakost potravin a nových průmyslových biologických procesů. Řada evropských technologických platforem, které pokrývají oblasti genomiky rostlin a biotechnologie, lesnictví a průmyslových odvětví založených na lesnictví, globálního zdraví zvířat, chovu hospodářských zvířat, potravinové, akvakulturní a průmyslové biotechnologie, bude přispívat ke stanovování společných priorit výzkumu pro toto téma, a to tím, že určí budoucí rozsáhlé iniciativy, jako jsou demonstrační projekty pro produkci chemikálií z biomasy (stěna rostlinné buňky, biopaliva, biopolymery), a pomohou zajistit širokou účast a integraci všech zúčastněných subjektů. Kdykoli to bude vhodné, budou prováděny akce na posílení koordinace vnitrostátních výzkumných programů, a to v úzké spolupráci s projekty ERA-Net, technologickými platformami a jinými náležitými subjekty, jako jsou Stálý výbor pro zemědělský výzkum (SCAR) či jakákoli další budoucí struktura pro spolupráci v oblasti evropského mořského výzkumu. Pokud to bude vhodné, budou součástí činností také úvahy o sociálních a etických hlediscích, hledisku rovnosti pohlaví, dále hlediscích environmentálních a ekonomických a širších hlediscích kulturních, jakož i o případných rizicích a dopadech (výhledy) vědecko-technického rozvoje. Činnosti - Udržitelná produkce a řízení biologických zdrojů z pozemního, lesního a vodního prostředí[30] - Umožňování výzkumu klíčových dlouhodobých hnacích sil udržitelné produkce a řízení biologických zdrojů (mikroorganismů, rostlin a zvířat), včetně využívání biologické rozmanitosti a nových bioaktivních molekul v rámci těchto biologických systémů. Výzkum bude zahrnovat technologie, které mají v názvu příponu „-omika“, jako jsou genomika, proteomika, metabolomika a konvergující technologie, a jejich integraci s přístupy biologie systémů, mezi něž patří rozvoj základních nástrojů a technologií, včetně bioinformatiky a souvisejících databází a metodiky pro určování odrůd v rámci skupin druhů. - Zvýšená udržitelnost a konkurenceschopnost a snížení dopadů na životní prostředí v zemědělství, lesnictví, rybářství a akvakultuře prostřednictvím rozvoje nových technologií, vybavení, monitorovacích systémů, nových rostlin a systémů produkce, zlepšení vědecké a technické základny pro řízení rybolovu a lepšího porozumění vzájemného působení mezi jednotlivými systémy (zemědělství a lesnictví; rybolov a akvakultura) v rámci přístupu týkajícího se celého ekosystému. U pozemních biologických zdrojů bude kladen zvláštní důraz na nízké vstupní náklady a systémy organické produkce, zlepšené řízení zdrojů a nová krmiva a nové rostliny (plodiny a stromy) s lepším složením, odolností vůči tlaku, účinnějším využíváním živin a stavbou. To bude podporováno výzkumem biologické bezpečnosti, soužití a sledovatelnosti nových rostlinných systémů a produktů. Zlepší se zdraví rostlin, a to pomocí lepšího porozumění ekologii, biologii škůdců, chorob a dalších hrozeb a také prostřednictvím podpory kontroly ohnisek chorob a posílením nástrojů a technik pro udržitelné řízení škůdců. U biologických zdrojů z vodního prostředí bude kladen důraz na základní biologické funkce, bezpečné a ekologicky šetrné systémy produkce a krmiva pro chovné druhy a na biologii rybářství, dynamiku smíšeného rybolovu, interakci mezi rybolovnými činnostmi a mořským ekosystémem a na regionální a víceleté systémy řízení založené na loďstvu. - Co nejrozvinutější živočišná výroba a dobré životní podmínky zvířat v zemědělství, rybolovu a akvakultuře, a to mimo jiné prostřednictvím využívání znalostí o genetice, nových chovných metodách, zlepšeného porozumění fyziologii zvířat a jejich chování a lepšího povědomí o nakažlivých chorobách zvířat a jejich kontrole, včetně zoonóz. Problematika zoonóz bude rovněž řešena vývojem nástrojů pro monitorování, prevenci a kontrolu, podporou a aplikovaným výzkumem očkovacích látek a diagnostik, studiem ekologie známých a vznikajících infekčních činitelů a jiných hrozeb, včetně jednání se zlým úmyslem a dopadů na různé systémy chovu a klima. Budou rozvíjeny nové poznatky pro bezpečné odstraňování živočišného odpadu a zlepšené řízení vedlejších produktů. - Poskytování nástrojů pro tvůrce politiky a další činitele s cílem podpořit provádění náležitých strategií, politik a právních předpisů, a zejména podpořit budování evropského znalostního biologického hospodářství (EZBH) a potřeby rozvoje venkova a pobřeží. Společná rybářská politika bude podporována pomocí rozvoje přizpůsobivých přístupů, které podporují celkový ekosystémový přístup ke sběru mořských zdrojů. U všech politik bude výzkum zahrnovat sociálně-ekonomické studie, srovnávací šetření různých systémů chovu, hospodárné systémy pro řízení rybolovu, chov nepotravinářských zvířat, interakce s lesnictvím a studie na zlepšení venkovských a pobřežních životních podmínek. - Od stolu k zemědělskému podniku: potraviny, zdraví a dobré životní podmínky - Pochopení chování spotřebitele, což je hlavní faktor pro konkurenceschopnost potravinářského průmyslu, a dopadu potravin na zdraví a dobré životní podmínky evropských občanů. Důraz bude kladen na vnímání spotřebiteli a na postoje k potravinám, pochopení společenských vývojových tendencí a na identifikaci určujících činitelů pro výběr potravin a přístup spotřebitele k potravinám. - Chápání dietárních faktorů a zvyků jako hlavního kontrolovatelného faktoru při rozvoji a snížení výskytu chorob a poruch souvisejících s výživou. To bude zahrnovat rozvoj a uplatňování nutrigenomiky a biologie systémů a studium interakcí mezi výživou, fyziologií a fyziologickými funkcemi. Mohlo by to vést k přeformulování zpracovaných potravin a k rozvoji potravin nových, dietních potravin a potravin, na něž jsou kladeny vyživovací a zdravotní nároky. Prozkoumání tradičních, místních či sezónních potravin a stravy bude rovněž důležité pro zvýraznění dopadu některých potravin a stravy na zdraví a pro rozvoj integrovaných pokynů v oblasti potravin. - Co největší rozvinutí inovace v evropském potravinářském průmyslu, a to integrací pokročilých technologií do tradiční výroby potravin, klíčové zpracovatelské technologie na posílení funkčnosti potravin, rozvoj a demonstrace vyspělých technologií, ekologicky účinné zpracování a balení, aplikace pro inteligentní kontrolu a účinnější řízení vedlejších produktů, odpadů a energetiky. Nový výzkum bude rovněž rozvíjet udržitelné a nové technologie pro krmiva pro zvířata, včetně zpracovatelských formulací pro bezpečná krmiva a pro kontrolu jakosti krmiv. - Zajištění chemické a mikrobiologické bezpečnosti a zlepšení jakosti evropské potravinové dodávky. To bude zahrnovat pochopení propojení mezi mikrobiální ekologií a bezpečností potravin; rozvoj metod a modelů, které se zabývají integritou potravinových dodavatelských řetězců; nové metody detekce a technologie a nástroje na posouzení rizik, řízení a komunikaci a posílení pochopení způsobu, jakým jsou rizika vnímána. - Ochrana lidského zdraví a životního prostředí pomocí lepšího porozumění environmentálním dopadům potravinových a krmivových řetězců a dopadům na tyto řetězce. To bude zahrnovat studium kontaminujících látek v potravinách a zdravotních výsledků, rozvoj silnějších nástrojů a metod pro posouzení dopadů potravinových a krmivových řetězců na životní prostředí. Zajištění jakosti a integrity potravinového řetězce vyžaduje nové modely pro analýzu řetězce komodit a koncepty řízení celého potravinového řetězce, včetně spotřebitelských aspektů. - Vědy o živé přírodě a biotechnologie pro udržitelné nepotravinářské výrobky a procesy - Posílit vědomostní základnu a vyvíjet pokročilé technologie pro produkci zemské i mořské biomasy pro aplikace v energetice a průmyslu. To bude zahrnovat rostlinnou, živočišnou a mikrobiální genomiku a metabolomiku na zlepšení produktivity a složení surovin a zdrojů biomasy pro co nejlepší převedení na produkty s vysokou přidanou hodnotou, přičemž budou jako nové zdroje využívány přírodní či posílené zemské či vodní organismy. Rovněž bude v plném rozsahu začleněna analýza životního cyklu při chovných postupech, přeprava, uskladnění a tržní využití biologických produktů. Rovněž bude odpovídajícím způsobem řešeno používání průmyslových biotechnologií v celém plodinovém řetězci, aby se plně využil potenciál přístupu založeného na biologických rafineriích, včetně sociálně ekonomických, agronomických, ekologických a spotřebitelských aspektů. To bude posíleno lepším pochopením a kontrolou rostlinného a mikrobiálního metabolismu na úrovni buněčné a nižší při produkci vysoce hodnotných komodit využívajících biologické procesy se zvýšenou výtěžností, jakostí a čistotou produktů z přeměny, včetně průběhu biokatalytického procesu. Dále budou využívány či rozvíjeny biotechnologie pro vysoce kvalitní obnovitelné produkty a procesy lesního hospodářství s vysokou přidanou hodnotou, aby se zvýšila udržitelnost lesů a lesní produkce, včetně zásob dřeva a obnovitelné biologické energie. Závěrem bude řešen potenciál biotechnologie odhalit, monitorovat, předcházet, ošetřit a odstranit znečištění, a to s důrazem na maximalizaci ekonomické hodnoty odpadu a vedlejších produktů prostřednictvím nových biologických procesů jak samotných, tak v kombinaci s rostlinnými systémy a/nebo chemickými katalyzátory. Mezinárodní spolupráce Mezinárodní spolupráce je prioritou výzkumu potravin, zemědělství a biotechnologie a bude v celé oblasti silně podporována. Bude podporován výzkum konkrétních zájmů u rozvojových zemí s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí a na jiné probíhající činnosti. Budou podniknuty konkrétní kroky na podporu spolupráce s prioritními partnerskými regiony a zeměmi – zejména s těmi, které jsou zapojeny do biregionálních dialogů a dvoustranných dohod v oblasti vědy a techniky, jakož i se sousedními zeměmi, vznikajícími ekonomikami a rozvojovými zeměmi. Dále bude prováděna vícestranná spolupráce, aby se řešily jak výzvy vyžadující rozsáhlé mezinárodní úsilí, například rozměr a složitost biologie systémů u rostlin a mikroorganismů, tak celosvětové výzvy a mezinárodní závazky EU (bezpečnost a zabezpečení potravin a pitné vody, celosvětové šíření chorob zvířat, spravedlivé využívání biologické rozmanitosti, obnova světových lovišť na maximální udržitelný výnos do roku 2015, vliv na změnu klimatu a vliv změny klimatu). Reakce na vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby Výzkum vznikajících potřeb může řešit například rozvoj nových konceptů a technologií, jako jsou krizové řídicí systémy a integrita potravinového řetězce. Pružná reakce na nepředvídané politické potřeby zohlední zejména politiky související s budováním evropského znalostního biologického hospodářství. 3. Informační a komunikační technologie Cíl Zvýšit konkurenceschopnost evropského průmyslového odvětví a umožnit Evropě, aby řídila a utvářela budoucí rozvoj informačních a komunikačních technologií (IKT) tak, aby byly splněna poptávka její společnosti a ekonomiky. Tyto činnosti posílí evropskou vědecko-technickou základnu a zajistí její celosvětové vedoucí postavení v oblasti informačních a komunikačních technologií, budou hnací silou a budou podporovat inovace prostřednictvím využívání těchto technologií a zajistí, že je pokrok v oblasti těchto technologií prospěšný evropským občanům, podnikům, průmyslovým odvětvím a vládám. Úvod Informační a komunikační technologie mají jedinečnou a osvědčenou úlohu při podporování inovativnosti, tvořivosti a konkurenceschopnosti všech odvětví průmyslu i služeb. Jsou důležité při řešení klíčových společenských výzev a modernizaci veřejných služeb a rovněž jsou podporou pro pokrok ve všech vědecko-technických oblastech. Z toho důvodu musí Evropa řídit a utvářet budoucí vývojové tendence v oblasti IKT a zajistit, aby služby a produkty založené na IKT byly vnímány a využívány způsobem, který je pro občany a podniky co nejpřínosnější. To jsou cíle politiky Unie v oblasti informační společnosti, jak byly zdůrazněny v iniciativě i2010, jejímž cílem je konkurenceschopná sbližující se informační ekonomika v Evropě, významné zvýšení investic do inovací a výzkumu v oblasti IKT v Evropě a zajištění vysoké míry přístupnosti k informační společnosti. Nové informační a komunikační technologie otevřou mnoho nových příležitostí pro vysoce hodnotné produkty a služby, z nichž se řada spadá do oblastí, ve kterých má Evropa po průmyslové a technologické stránce vedoucí postavení. Pro investice do informačních a komunikačních technologií je optimálním přístupem uzavírání partnerství na evropské úrovni. Více než kdy dříve jsou tyto snahy nutné k tomu, aby byl udržen krok s prudce rostoucími náklady na výzkum v době celosvětové hospodářské soutěže a stále složitějších a navzájem závislých technologií. Téma IKT upřednostňuje strategický výzkum klíčových technologických pilířů, zajišťuje ucelenou integraci technologií a poskytuje vědomosti a prostředky k rozvoji široké řady inovativních aplikací informačních a komunikačních technologií. Činnosti budou využívat průmyslového a technického pokroku v odvětví IKT a zlepší konkurenceschopnost důležitých odvětví, která intenzivně využívají informační a komunikační technologie – jak prostřednictvím inovativních vysoce hodnotných produktů a služeb založených na IKT, tak pomocí zlepšení organizačních procesů v podnicích a administrativě. Toto téma bude podporovat další politiky Evropské unie a bude usilovat o to, aby informační a komunikační technologie naplnily veřejnou a společenskou poptávku. Činnosti se budou týkat spolupráce a tvorby sítí, podpory společných technologických iniciativ, včetně vybraných aspektů výzkumu v oblastech nanoelektronických technologií a vestavěných počítačových systémů, a vnitrostátních programů týkajících se koordinačních iniciativ v oblasti asistovaného žití v domácím prostředí. Priority činností budou zahrnovat témata, která kromě jiných zdrojů závisejí na práci evropských technologických platforem. Rovněž budou rozvíjeny tématické synergie se souvisejícími činnostmi v rámci jiných specifických programů. Důležitá je aktivní účast malých a středních podniků a jiných malých subjektů, neboť hrají významnou úlohu při prosazování inovací. Jsou důležité při rozvoji a udržování nových vizí v oblasti informačních a komunikačních technologií a jejich aplikací a při jejich převádění na obchodní aktiva. Činnosti - Technologické pilíře IKT - Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro- a nanosystémy : procesy, zařízení a technologie pro navrhování na zlepšení rozměrů, hustoty, výkonu, energetické účinnosti, zpracování a hospodárnosti součástí, jednočipových systémů, systémů v souboru (systems-in-a-package) a integrovaných systémů; základní fotonové součásti pro širokou řadu aplikací; vysoce výkonné systémy ukládání dat s vysokou hustotou; řešení v oblasti velmi rozměrných či vysoce integrovaných zobrazovacích panelů; snímání, ovládání, vizualizace a zařízení pro zobrazování; vysoce úsporné systémy elektrického napájení, náhradní zdroje/zásobníky energie; heterogenní technologie/systémy integrace; vícefunkční integrované mikrosystémy, nanosystémy, biosystémy a informační systémy; rozměrná elektronika; integrace v různých materiálech / objektech; propojení s živými organismy; (samostatné) seskupování molekul a atomů do stabilních struktur. - Všudypřítomné počítačové sítě s neomezenou kapacitou : hospodárné mobilní a vysokorychlostní síťové technologie a systémy včetně pozemních a satelitních sítí; konvergence různých pevných, mobilních, bezdrátových a vysokorychlostních sítí, a to jak v osobní oblasti, tak v oblastech regionálních a celosvětových; interoperabilita drátových a bezdrátových komunikačních služeb a aplikací, řízení zdrojů propojených sítí, přizpůsobivost služeb; ucelené síťové propojení ad-hoc inteligentních multimediálních přístrojů, čidel a mikročipů. - Vestavěné systémy, počítače a řízení : výkonnější, bezpečné, distribuované, spolehlivé a účinné systémy hardwaru/softwaru, které vnímají své okolí, řídí je a jsou schopné se mu přizpůsobit a současně co nejlépe využívají zdroje; metody a nástroje pro modelování systémů, jejich navrhování a vytváření, aby byly ovládány v celé jejich složitosti; otevřené sestavovatelné architektonické struktury a platformy s neomezenými rozměry, middleware a distribuované operační systémy umožňující skutečně bezešvé inteligentní okolní prostředí podporující spolupráci v oblasti snímání, ovládání, počítačového zpracování, komunikace, uskladnění a dodávky služeb; počítačové architektonické struktury obsahující heterogenní, síťově propojené a přizpůsobitelné prvky včetně kompilací, programování a podpory během doby chodu; kontrola rozměrných, distribuovaných a nestálých systémů. - Software, technologie Grid, bezpečnost a spolehlivost : technologie, nástroje a metody pro dynamický a důvěryhodný software, architektonické struktury a systémy middleware, které podporují služby založené na znalostech včetně jejich poskytování coby veřejných služeb; na služby zaměřené, interoperabilní infrastruktury neomezených rozměrů, souřadnicová virtualizace zdrojů, síťové operační systémy; otevřené platformy a přístupy založené na spolupráci pro rozvoj softwaru, služeb a systémů; kompoziční nástroje; zvládání mimořádného chování složitých systémů; zlepšení spolehlivosti a odolnosti rozměrných, distribuovaných a nesouvisle propojených systémů; bezpečné a důvěryhodné systémy a služby, včetně kontroly a ověřování přístupu, při nichž je zohledněno soukromí, dynamické politiky v oblasti bezpečnosti a důvěry, spolehlivé a důvěryhodné metamodely. - Znalostní, kognitivní systémy a systémy schopné učit se : metody a techniky na získávání a výklad, předkládání a personalizaci, nasměrování a vyhledávání, sdílení a poskytování vědomostí, přičemž budou uznávány sémantické vztahy v daném kontextu pro využití lidmi i stroji; umělé systémy, které vnímají, interpretují a vyhodnocují informace a které mohou spolupracovat, samostatně jednat a učit se; teorie a experimenty, které přesahují pokrok související s pochopením přirozeného poznávání, zejména učení se a paměti, také po účely pokročilých systémů lidského vzdělávání. - Simulace, vizualizace, interakce a smíšené reality : nástroje pro modelování, simulaci, vizualizaci, interakci, virtuální, umocněnou a smíšenou realitu a pro jejich integraci do ucelených prostředí; nástroje pro inovativní návrhářství a tvořivost produktů, služeb a digitálních audio-vizuálních médií; přirozenější, intuitivní a snadnou použitelná rozhraní a nové způsoby interakce s technologiemi, stroji, zařízením a jinými lidskými výtvory; vícejazyčné a automatické překladatelské strojové systémy. Nové perspektivy v IKT čerpající z jiných vědních a technických oborů (fyzika, materiály, biotechnologie, vědy o živé přírodě, kognitivní a sociální vědy atd.) jsou součástí celého tématu IKT. Díky nim dochází k průlomům, které vedou k inovacím v IKT a ke zcela novým odvětvím průmyslu a služeb. Ty sahají od miniaturizace zařízení IKT na velikosti srovnatelné a umožňující interakci s živými organismy (např. nové součásti IKT a počítačové systémy založené na syntetických biomolekulárních strukturách) k novým výpočetním a komunikačním vědám inspirovaným živým světem, k plně ekologickým zařízením IKT inspirovaným přírodními systémy a k modelování a simulaci živých organismů (například simulace lidské fyziologie na různých biologických úrovních). - Integrace technologií: - Osobní prostředí : integrace multimodálních rozhraní, techniky snímání a mikrosystémy, osobní komunikační a výpočetní zařízení, systémy IKT vestavěné do osobního příslušenství, systémy začleněné do oděvu, implantáty a jejich napojení na služby a zdroje, důraz na integraci všech stránek lidské existence a identity. - Domácí prostředí : komunikace, sledování, ovládání, pomoc v domovech, budovách a veřejných prostorech; bezešvá interoperabilita a využívání všech zařízení s ohledem na hospodárnost, dostupnost a užitečnost; nové služby a nové formy interaktivního digitál