CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.12.2005 
KOM(2005) 658 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Hodnocení strategie udržitelného rozvoje 
 
Akční platforma 
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Hodnocení strategie udržitelného rozvoje 
 
Akční platforma 
(Text s významem pro EHP)OBSAH 
1. Rámec pro akce............................................................................................................ 4 2. Provedení zm ěny: zaměření na klíčové otázky............................................................ 6 
2.1. Zm ěna klimatu a čistá energie...................................................................................... 6 
2.2. Ve řejné zdraví .............................................................................................................. 8 
2.3. Sociální vylou čení, demografie a migrace................................................................... 8 
2.4. Řízení přírodních zdroj ů.............................................................................................. 9 
2.5. Udržitelná doprava..................................................................................................... 11 2.6. Celosv ětová chudoba a rozvojové výzvy................................................................... 11 
3. Dosahování výsledk ů................................................................................................. 12 
3.1. Ú činnější následná opat ření ....................................................................................... 12 
3.2. Lepší vytvá ření politik ............................................................................................... 13 
4. Záv ěry ........................................................................................................................ 16 
PŘÍLOHA 1 PROHLÁŠENÍ O HLAVNÍCH ZÁSADÁCH UDRŽITELNÉHO ROZVOJE 
RADA EVROPSKÉ UNIE Záv ěry předsednictví DOC 10255/05 EVROPSKÁ RADA 
V BRUSELU 16. a 17. ČERVNA 2005................................................................................... 17 
PŘÍLOHA 2 CÍLE, ÚKOLY, POLITIKY A AKCE – DOSAHOV ÁNÍ POKROKU V 
SOUVISLOSTI SE STRATEGIÍ UDRŽITELNÉHO ROZVOJE .......................................... 20 
1. ŘEŠENÍ ZM ĚNY KLIMATU ................................................................................... 21 
2. PODPORA DOBRÉHO ZDRAVÍ – VE ŘEJNÉ ZDRAVÍ ....................................... 22 
3. BOJ PROTI SOCIÁLNÍMU VYLOU ČENÍ A ŘEŠENÍ DEMOGRAFICKÝCH 
ZMĚN ........................................................................................................................ 23 
4. LEPŠÍ ŘÍZENÍ PŘÍRODNÍCH ZDROJ Ů................................................................. 25 
5. UDRŽITELN ĚJŠÍ DOPRAVA ................................................................................. 27 
6. BOJ SE SV ĚTOVOU CHUDOBOU A PODPORA ROZVOJE .............................. 29 
 
CS 3   CS PŘÍLOHA 3 HODNOCENÍ STRATEGIE UDRŽ ITELNÉHO ROZVOJE EU V ROCE 2005: 
VÝCHOZÍ REKAPITULACE A BUDOUCÍ SM ĚRY VÝVOJE SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A 
EVROPSKÉMU PARLAMENTU {KOM(2005) 37} ................................................................. 32 
 
CS 4   CS Hodnocení strategie udržitelného rozvoje 
Kvalitě života přikládají Evropané velký význam. Cht ějí prosperitu, čisté životní prost ředí, 
dobré zdraví, sociální ochranu a sprave dlnost, a to nejen pro sebe, ale rovn ěž pro své d ěti a 
vnoučata. S ohledem na rychle se m ěnící svět, v němž rychlost zm ěny může schopnost 
hospodářství, sociální struktury a p řírody přizpůsobit se zm ěnám podrobit t ěžké zkoušce, se 
Evropa musí modernizovat a držet se v čele změn. Výzvou je zachovat rychlost, která posiluje 
jak hospodá řský růst, tak i sociální zabezpe čení a ochranu životního prost ředí. 
Tuto výzvu a nutnost zm ěny uznala Evropská rada na zasedání v Göteborgu v roce 2001 
přijetím strategie udržiteln ého rozvoje, k níž byl p řidán další, vn ější rozměr v roce 2002 na 
zasedání Evropské rady v Barcelon ě. Zásady a cíle udrž itelného rozvoje – hospodá řská 
prosperita, sociální spravedl nost, ochrana životního prost ředí a mezinárodní odpov ědnost – 
Evropská rada znovu potvrdila v červnu 2005, když p řijala hlavní zásady pro udržitelný 
rozvoj; tyto zásady a cíle byly také úst ředním tématem diskusí Evropských hlav stát ů a 
předsedů vlád v Hampton Courtu v říjnu 2005. 
Evropa velmi dob ře zahájila používání t ěchto zásad udržitelného rozvoje. Do obnoveného 
lisabonského procesu byly zahrnuty d ůležité iniciativy v sociální oblasti a v oblasti ochrany 
životního prost ředí. Rychlé tempo zm ěn však vyžaduje zesílené úsilí k tomu, aby Evropa 
setrvala na cest ě udržitelného rozvoje. S posíleným závazkem k r ůstu a zam ěstnanosti 
spojeným s odhodláním zachovat a chránit evropské sociální a p řírodní dědictví, využívat 
znalostí, pomoci rozvíjet inovace, integrovan ě přistupovat k rozvoji po litik a poskytovat za 
tímto účelem finan ční prostředky toho m ůže být dosaženo. 
Vlády budou vždy d ůležitou sou částí řešení, nebo ť stanovují rámec, v n ěmž se ob čané a 
podniky rozhodují. Udržitelný rozvoj se však nem ůže týkat jen toho, co mohou ud ělat vlády. 
Všem zúčastněným stranám, podnik ům a zejména ob čanům musí být umožn ěno nalézat nové 
a inovativní zp ůsoby, jak řešit výzvy a využívat p říležitostí, a je t řeba je v tom podporovat. 
Evropa nem ůže všechny tyto výzvy řešit sama a prokázala odhodlání spolupracovat s 
mezinárodními partnery na globálních problémech a v celosv ětové perspektiv ě. 
1. RÁMEC PRO AKCE  
Udržitelný rozvoj je úst řední dlouhodobý cíl Evropské unie stanovený ve Smlouv ě. Evropská 
rada připravila v roce 2001 strategii, jak se tomuto cíli p řiblížit. Od té doby byly tyto plány 
převáděny na politické iniciativy, které postupn ě přinášejí v této oblasti výsledky. 
Byl zaveden rámec pro akce. Po hospodá řské stránce je obnovená lisabonská strategie 
motorem pro r ůst a zaměstnanost a pom ůže EU přizpůsobit se výzvám celosv ětové soutěže a 
stárnoucího obyvatelstva. Siln ější evropské hospodá řství je nezbytné pr o udržitelný rozvoj a 
je jeho sou částí; pom ůže vytvořit finanční prostředky na investice, a to nap říklad do čistšího 
životního prost ředí, lepšího vzd ělávání a zdravotní pé če a do sociální ochrany. Udržiteln ější 
využívání p řírodních zdroj ů a zvýšená sociální spravedlnost jsou zárove ň rozhodující pro 
úspěch našeho hospodá řství. 
E U  s i  j e  v ědoma těchto vztah ů a využívá vzájemn ě se posilujících prvk ů hospodá řské  
a sociální politiky a politiky životního prost ředí. Komise se nyní ujímá hodnocení dopadu 
všech velkých politických návrh ů, aby tak zhodnotila jejich p řispění k udržitelnosti. Reforma 
 
CS 5   CS zemědělské a rybá řské politiky, posílení politiky rozvoje venkova a rovn ěž modernizace 
politiky soudržnosti odráží tento závazek vytvá ření integrovaných politik. EU zavedla 
politický rámec pro boj se zm ěnou klimatu, v četně náročného systému obchodování  
s emisemi CO 2, který má podnítit pr ůmyslové podniky ke snížení emisí za minimální náklady. 
Bylo přijalo několik průřezových a tematických strategií a ak čních plánů1, často spojených se 
specifickými cíli a milníky. Ty zahrnují spole čné úsilí nap říč širokou řadou oblastí nap říklad 
ke zlepšení bezpe čnosti, veřejného zdraví, zlepše ní sociálního za členění, posílení soudržnosti 
a zastavení ztráty biologické rozmanitosti, zvýšení kvality p ůdy, vody a ovzduší. Členské 
státy a místní a regionální správy rovn ěž jednaly plošn ě například při řešení sociálního 
vyloučení, při přípravě na dopady stárnoucí spole čnosti, snížení emisí skleníkových plyn ů a 
zlepšení kvality místní ve řejné dopravy2. 
Toto hodnocení bere v úvahu zmín ěné úspěchy a stanoví konkrétní další akce p říštích let. 
Vrchol obnoveného procesu zahájeného na za čátku roku 2005 se skládá ze t ří úzce spojených 
prvků tvořících balíček: 
– sdělení Komise p řijaté v únoru 2005 analyzující pokrok a navrhující první sm ěry, 
– hlavní zásady p řijaté v červnu 2005 Evropskou radou, 
– toto sdělení zaměřené na provád ění a akce. 
Při vytváření tohoto balí čku Komise hojn ě konzultovala Radu a Parlament, členské státy, 
nevládní organizace, ob čany a zú častněné strany3 a naslouchala jim. Hlavním pou čením 
vyplývajícím z t ěchto rozhovor ů je to, že obnovená strategie pot řebuje siln ější zaměření, 
jasnější rozdělení odpov ědností, v ětší osvojení a širší podporu, siln ější zapojení 
mezinárodního rozm ěru a účinnější provád ění a sledování. 
Cílem tohoto hodnocení není nahradit, ale nadále rozvíjet strategii udržitelného rozvoje. 
Má zajiš ťovat, že budou využity vztahy mezi evropskými politickými iniciativami  
a změny budou posouzeny tak, abychom dosáhli cíl ů udržitelnosti. Hodnocení 
• identifikuje klí čové problémy, které musí v p říštích letech získat více pozornosti; 
• navrhuje, aby vn ější rozměr udržitelného rozvoje (nap říklad využívání celosv ětových 
zdrojů, záležitosti mezinárodního rozvoje) byl zohledn ěn při vytváření vnitřních politik a 
aby dopad evropských politický ch rozhodnutí na celosv ětový udržitelný rozvoj byl 
hodnocen d ůsledněji; 
• navrhuje zp ůsoby, jak m ěřit pokrok a pravideln ě hodnotit priority za ú čelem dosažení v ětší 
soudržnosti strategií členských stát ů a EU; 
• doporučuje, aby byl veden nep řetržitý dialog s lidmi a organizacemi – p ředními 
obchodními p ředstaviteli, regionálními a místními  orgány, nevládními organizacemi, 
                                                 
1 Široký p řehled různých strategií a ak čních plánů EU, které podporují udržitelný rozvoj, se nachází v p říloze II.  
2 Nejvýznamn ější příklady dosaženého pokrok u byly uvedeny ve sd ělení Komise z února 2005 KOM 
(2005) 37. Viz rovn ěž publikace Eurostatu z prosince 200 5 o ukazatelích udrž itelného rozvoje. 
3 Sd ělení Komise z února 2005 KOM (2005) 37. Komise v pr ůběhu konzultací obdržela více než 1100 
příspěvků. 
 
CS 6   CS vysokoškolskou inteligencí a ob čanskými organizacemi - , které se zasazují o provedení 
změny. 
2. PROVEDENÍ ZM ĚNY: ZAMĚŘENÍ NA KLÍ ČOVÉ OTÁZKY  
Toto hodnocení zd ůrazňuje několik klíčových otázek, které pot řebují silnou podporu na 
nejvyšší politické úrovn i, aby se zapojila ve řejnost, zrychlilo se rozhodování a akce na všech 
úrovních, podnítilo se více an gažované myšlení a urychlil a se absorpce nových a lepších 
myšlenek. Uznává pot řebu pravidelné kontroly pokroku a navrhuje, jak to provést. 
Při řešení specifických problém ů je třeba přihlédnout k mnoha faktor ům, které jdou nap říč 
oblastmi. Vývojové tendence jsou mezi sebou provázány,  a proto je nezbytné nadále zkoumat 
odvětvové politiky sou časně v jednotném rámci. Nap říklad boj proti změně klimatu má 
mnoho aspekt ů a jak energetická, tak i dopravní politika hrají klí čovou úlohu p ři snižování 
emisí skleníkových plyn ů. Změna klimatu má sociální dopady, protože nap říklad mnoho 
klimatických jev ů, jako jsou záplavy a sucha, často nepom ěrně zasahují nejslabší regiony  
a části obyvatelstva. Evropa již využívá p říznivých vztah ů mezi oblastmi politik. Byla 
zahájena akce pro udr žitelnou energii s cílem zvýšit bezpe čnost dodávek energie, zmírnit 
změnu klimatu a místní zne čištění ovzduší, zmírnit chudobu a zvýšit bezpe čnost  
a současně podporovat místní rozvoj a rozvoj venkova. Nicmén ě existují výhody a nevýhody. 
Výsledkem n ěkterých politik jsou náklady na p řizpůsobení a je t řeba hledat cesty, jak nejlépe 
tyto výhody a nevýhody vyvážit.  
Účinné reakce vyžadují mezináro dní spolupráci a solidaritu . EU se zavázala ke zmírn ění 
chudoby v rozvojových zemích a úzce spolupracuje s OSN p ři plnění rozvojových cíl ů 
tisíciletí. Podílí se na řadě mnohostranných aktivit, nap říklad spolupracuje  
s ostatními na pln ění závazk ů týkajících se biol ogické rozmanitosti, zásob ryb, energie a 
vody, které byly p řijaty na Sv ětovém summitu o udržitelném rozvoji, a bojuje proti zm ěně 
klimatu. EU využije své ho vlivu, aby pro náro čný program udržitelného rozvoje získala více 
národů. Použije rovn ěž vlastní nástroje, jako jsou obchodní dohody  
a dohody o spolupráci, aby urychlila zm ěnu, a vnější rozměr začlení coby faktor p ři vytváření 
své vnitřní politiky.  
EU a členské státy musí nadále in vestovat do výzkumu a technologií , aby nalezly nové 
hospodárné zp ůsoby výroby a spot řeby šetrné ke zdroj ům. Využitím nových technologií – 
informačních technologií a nástroj ů komunikace, alternativní výroby energie, výrobk ů a 
postupů s nízkým dopadem na životní prost ředí, nových pohonných hmot a dopravních 
technologií – m ůže Evropa prorazit v ú činnosti zdroj ů, čímž můžeme dosáhnout udržitelného 
růstu. 
Vzdělávání  hraje zásadní úlohu v usnadn ění změn, které jsou sou částí udržitelného rozvoje. 
Zajišťuje, aby lidé m ěli schopnosti p řizpůsobit se globálním zm ěnám, aby se ší řily znalosti a 
aby se o zm ěny začaly zasazovat zú častněné strany. 
2.1. Změna klimatu a čistá energie 
Dochází ke zm ěně klimatu. Nedá se jí p ředejít, ale je možné tuto zm ěnu udržet na p řijatelné 
úrovni a její negativní dopady mohou být zna čně zmírněny. Je to celosv ětový problém, který 
si žádá globální řešení. Je t řeba vynaložit v ětší úsilí na snížení emisí skleníkových plyn ů 
nejen v EU, ale rovn ěž v jiných zemích, které se na emisích nejvíce podílejí, a v nov ě 
 
CS 7   CS vznikajících ekonomikách. Je rovn ěž podstatné, aby se EU zm ěně klimatu p řizpůsobila  
a pomohla k tomu také jiným zemím, zejména rozvojovým zemím. 
Nezbytné zm ěny se dotknou n ěkterých skupin, odv ětví nebo zemí více než jiných. Je d ůležité 
vytvořit mechanismy na pomoc t ěm, kterých se zm ěny vážněji dotýkají, a motivovat všechny 
mezinárodní partnery, aby zavedli  aktivní politiky v oblasti zm ěny klimatu. 
Zmírnění změny klimatu s sebou p řináší důležité spole čenské a hospodá řské příležitosti a 
pomůže omezit jiné neudržitelné tendence. Zm ěnou našich zvyk ů využívání energie by EU 
mohla nap říklad hospodárn ě ušetřit nejmén ě 20 % své sou časné spot řeby energie, což je 
úspora rovnající se spot řebě energie N ěmecka a Finska dohromady. EU je dob ře vybavena 
obnovitelnými zdroji energie – je možno využít v ítr, slunce, biomasu, vlny, vodní elektrárny, 
geotermální elektrárny – a má technologie, s jejichž pomocí m ůže těchto zdroj ů využít, aby 
pokryla v ětší díl svých pot řeb tepla, elekt řiny a pohonných hmot. 
Přes očividné hospodá řské dopady ukazuje zkušenost, že opat ření na zmírn ění změny klimatu 
a využití vlastních možností EU, co se tý če účinnosti a obnovitelné energie, mají mnoho 
dalších výhod – zvýšená bezpe čnost dodávek, snížení emisí jiných zne čišťujících látek, místní 
rozvoj a kvalitní pracovní místa. Pomáhají rovn ěž EU udržet si vedoucí pozici v inovativních 
technologiích v dob ě, kdy se v t ěchto oblastech rozví jí silná konkurence. Krom ě toho má EU 
rovněž dobré postavení na to, aby pomohl a rozvojovým zemím dosáhnout hospodá řského 
růstu za použití mén ě znečišťujících technologií, nap říklad prost řednictvím mechanismu 
čistého rozvoje v rámci Kjótsk ého protokolu, který umožní p řesun těchto technologií do 
rozvojových zemí. Možnosti existují a je t řeba jich využít. 
Klíčové akce: 
• EU se bude snažit dostát závazk ům snižovat emise skleníkových plyn ů i nadále, po 
skončení současných závazk ů v roce 2012, vytvá řením návrh ů a prací na širších 
mezinárodních dohodách, které se týkají všech skleníkových plyn ů a všech odv ětví, 
podporou inovací a za členěním opatření na přizpůsobení. Systém EU pro obchodování s 
emisemi by mohl sloužit jako p říklad pro mezinárodní trh s oxidem uhli čitým. 
• EU vypracuje budoucí politiku týkající se klimatu prost řednictvím druhé fáze Evropského 
programu pro zm ěnu klimatu, bude spolupracovat se zú častněnými stranami na rozvoji 
nových akcí, aby se systematicky využíval y hospodárné možnosti týkající se nap říklad 
automobil ů, letectví, rozvoje technologií a p řizpůsobení. EU a členské státy zhodnotí 
systém EU pro obchodování s emisemi s p řihlédnutím k jeho budoucímu rozvoji a s 
ohledem na jeho rozší ření na ostatní skleníkové plyny a odv ětví, jako je letectví. 
• Hlavy stát ů a předsedové vlád se na svém neformálním setkání v Hampton Courtu v říjnu 
2005 shodly, že požádají Komisi, aby vypr acovala posílenou udržitelnou bezpe čnou a 
konkurenceschopnou evropskou energetickou polit iku. Komise vypracuje v roce 2006 
hlavní iniciativy ohledn ě biomasy4 a biopaliv. V roce 2006 rovn ěž zahájí diskusi o politice 
EU týkající se obnovitelnýc h energií do roku 2020, v četně otázky podílu obnovitelných 
energií na skladb ě zdrojů energie. To poskytne jasný cíl pro všechny ú častníky a jistotu, 
kterou žádají podniky a investo ři. EU bude nadále podporovat využívání obnovitelných 
zdrojů energie na celém sv ětě. 
                                                 
4 KOM (2005) 628. 
 
CS 8   CS • Komise navrhne ak ční plán energetické ú činnosti za ú čelem dosažení hospodárných 
možností úspor v odhadovaném rozsahu 20 %. Je t řeba silně podpořit úsporu energie v 
budovách, p řekročit rámec sou časných zákon ů o energetické výkonnosti v budovách a 
pomoci tak zejména domácnostem. Ko mise bude spolupracovat se všemi členskými státy, 
zejména s členskými státy s nejv ětšími možnostmi zlepšení, a využívat p ři tom 
strukturálních fond ů za účelem dosažení cíl ů energetické ú činnosti. 
2.2. Veřejné zdraví 
Zdraví je celosv ětové téma. Choroby se rychle ší ří mezi kontinenty. Evropa pot řebuje zvýšit 
své kapacity pro boj s p řeshraničními zdravotními hrozbami. Úsilí EU musí být dopln ěno 
účinnou akcí v sousedních zemích a na celosv ětové úrovni. Boj se zdravotními hrozbami si 
žádá rychlou a ú činnou reakci, funk ční zdravotní systémy a schopnosti v oblasti řízení, 
technologií a infrastrukt ury. Neschopnost jednoho členského státu reagovat by mohla ohrozit 
celou EU. Je proto nesmírn ě důležité překlenout nerovnosti v oblasti zdraví v rámci EU. 
EU má rovn ěž povinnost podporovat mezinárodní úsilí o lepší zdravotní pé či. V současné 
době 40 milion ů lidí na sv ětě trpí HIV/AIDS. 24 milion ů lidí zemřelo, z toho 5 milion ů dětí. 
Malárie zabíjí každoro čně více než milion lidí, p řevážně dětí v subsaharské Africe. Vážným 
problémem je vzr ůstající počet kmenů bakterií odolnýc h proti antibiotik ům. 
Podpora zdraví a prevence chorob ( řešením rozhodujících činitelů pro zdraví na vhodné 
úrovni) dlouhodob ě sníží hospodá řskou a sociální zát ěž, kterou je nemoc. Navíc lepší znalosti 
účinků znečišťujících látek na zdraví rovn ěž usnadní zlepšená pr eventivní a plánovací 
opatření. 
Klíčové akce:  
EU a členské státy: 
• budou modernizovat své ak ční plány ve v ěci zvládání zdravotních hrozeb (p ři přípravě 
na možnou pandemii, s p řihlédnutím k nedávno aktualizovaným pokyn ům 
pro připravenost na pandemii ch řipky); 
• schválí a provedou strategii EU týkající se HIV/AIDS, v četně přijetí opatření na zlepšení 
dohledu a posílení spolupráce mezi členskými státy. Je t řeba zesílit úsilí, aby se ve t řetích 
zemích provedl sou časný akční program EU boje proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii. 
• budou koordinovat výzkum v oblasti vztah ů mezi látkami zne čišťujícími životní prost ředí, 
vystavováním se jim a dopadem t ěchto látek na zdraví, a bychom lépe pochopili, které 
faktory životního prost ředí způsobují zdravotní problémy a jak jim nejlépe p ředcházet. 
2.3. Sociální vylou čení, demografie a migrace 
Vypořádat se s chudobou a sociálním vylou čením v EU není pouze otázkou zvýšení nízkých 
příjmů. Je třeba rovněž podpořit přístup k zam ěstnání, bydlení, mobilit ě, zdravotní pé či, 
komunika čním a informa čním službám a p ředevším ke vzd ělání a odbornému školení. Zna čná 
část obyvatel EU (15 %) je ohrožena chudobou. Zvláštním problémem je d ětská chudoba. Jak 
už bylo prodiskutováno na nefo rmálním setkání hlav stát ů a předsedů vlád v Hampton Courtu, 
je naléhavé v ěnovat pozornost boji proti sociálnímu vylou čení. 
 
CS 9   CS EU čelí nejen hospodá řským, ale rovn ěž významným sociálním výzvám, které jsou 
důsledkem stárnutí  její společnosti . Stárnutí obyvatelstva se do roku 2040 urychlí, což  
ve spojení s poklesem porodnosti zp ůsobí snížení po čtu obyvatel v produktivním v ěku. Nižší 
porodnost ve spojení s rostoucí pr ůměrnou délkou života totiž m ůže znamenat, že do roku 
2050 budou jednu starší osobu podporovat dva lidé v produktivním v ěku, oproti dnešním 
čtyřem. Tento vývoj by mohl rovn ěž snížit míru r ůstu. 
Vlády musí p řipravit evropské hospodá řství a spole čnost na stárnutí mnoha našich 
společností. Oživení produktivity a podílu na zam ěstnanosti, zejména starších pracovník ů a 
žen, je nezbytné k zachování naší schopnosti udržitelného hospodá řského růstu. Modernizace 
evropských systém ů sociální ochrany, zejména v oblasti d ůchodů a dlouhodobé pé če, je 
klíčem, stejně jako podpora aktivního a zd ravého stárnutí. Je zapot řebí více politik p říznivých 
pro rodiny. Zásadní je ú činné řízení přílivu přistěhovalců, včetně pozitivní integrace 
přistěhovalců a jejich rodin. To rovn ěž zdůrazňuje potřebu více a lépe investovat do lidského 
kapitálu z celoživotní perspektivy, aby se zachovala zam ěstnatelnost pracovník ů. K tomu je 
nutné, aby členské státy provedly ú činné strategie celoživotního vzd ělávání. 
Klíčové akce:  
• V reakci na diskuse hlav stát ů a předsedů vlád v Hampton Courtu v říjnu 2005 p ředloží 
Komise na za čátku roku 2006 sd ělení, které se bude zabývat zp ůsoby, jimiž m ůže EU 
pomoci členským stát ům reagovat na demografické výzvy, jimž čelí, zejména podporou 
strategií aktivního stárnutí, integrace p řistěhovalců a lepších podmínek pro rodiny. Bude 
konzultovat sociální partnery ve v ěci navržení nových iniciativ na podporu skloubení 
pracovního a soukromého života. 
• Komise navrhuje Evropský rok boje proti chudob ě a sociálnímu vylou čení. Plán na rovnost 
mezi muži a ženami bude p ředložen v roce 2006 a pom ůže dosáhnout rovnosti mezi 
pohlavími a řešit demografickou výzvu EU. EU podporuje úsilí členských stát ů 
modernizovat systémy sociální ochra ny, což zajistí jejich udržitelnost. 
• EU a její členské státy by m ěly nadále rozvíjet politiku EU týkající se legálního 
přistěhovalectví, posilovat integraci p řistěhovalců a jejich rodin a bojov at proti ilegálnímu 
přistěhovalectví. Komise navrhla podpo řit integra ční opatření členských stát ů 
prostřednictvím Evropského fondu pr o integraci státních p říslušníků třetích zemí na období 
2007-2013. Vydala politický plán legálního p řistěhovalectví, v četně postupů pro přijímání. 
V roce 2006 rovn ěž navrhne spole čný politický rámec pro boj s ilegálním 
přistěhovalectvím. 
 
2.4. Řízení přírodních zdroj ů 
Silně se spoléháme na čerpání přírodních zdroj ů – surovin, potravin, energie a zem ědělské 
půdy – a na to, že se p řírodně „vstřebá“ zvyšující se množst ví odpadu, který vyprodukuje 
rostoucí lidská populace, která má nyní okolo še sti miliard. Posouzení ekosystému na konci 
tisíciletí OSN z roku 2005 nazna čuje, že dv ě třetiny zásob ekosystému, na nichž lidé závisí, 
klesají. Evropské požadavky na planetu se od za čátku šedesátých let 20. století zvýšily tém ěř 
o 70 %. Odhaduje se, že Evropané užívají pr ůměrně 4,9 ha produktivní zem ědělské půdy na 
osobu, aby uživili sv ůj způsob života (ve srovnání s 9,5 ha v USA a 1,5 ha v Číně), zatímco 
celosvětový průměr je 1,8 ha.  
 
CS 10   CS Určité způsoby využití p ůdy a moře vedly ke zvýšené p řetíženosti dopravy, spot řebě energie a 
znečištění, zvýšenému riziku záplav a ztráty krajiny, p řirozených prost ředí výskytu  
a biologické rozmanitosti5. Toho se týkají globální zp ůsoby využívání zdroj ů, protože snižují 
schopnost Zem ě regenerovat se a snižují zásoby, které p říroda poskytuje. Ztráta biologické 
rozmanitosti, podnícená částečně změnou klimatu, má dopady na hospodá řství včetně 
cestovního ruchu a odv ětví, jakým je zem ědělství, která jsou závislá na činnosti ekosystému 
(opylování, úrodnost p ůdy, dostupnost a kvalita vody), nebo na jiná odv ětví, která využívají 
přírodovědné informace jako zdroj inovací. 
Je-li EU v čele, pokud jde o inovativní řešení, jak lépe řídit zdroje, m ůže podpo řit 
hospodářství šetrnější ke zdroj ům a stát se sv ětovým vedoucím p ředstavitelem v ekologicky 
účinných technologiích. Zvyšuje se pov ědomí – nejen mezi podniky – o výhodách 
vyplývajících z investic do ekologických i novací. Trh s udržitelnými výrobky a postupy bude 
muset nar ůst, aby uspokojil poptávku rychle rostoucí celosv ětové „střední“ třídy po zboží a 
službách zákazníkovi sou časně s kvalitou životního prost ředí. Koordinovaný p řístup 
předjímající pot řebu přejít na udržiteln ější výrobní a spot řební postupy dá Evrop ě náskok v 
konkurenceschopnosti.  
Vlády hrají podstatnou úlohu p ři zajištění úspěchu tím, že poskytnou o čekávaný dlouhodobý 
regulační rámec, který bude odm ěňovat ekologické inovace a podporovat tak podniky, které 
se nyní snaží rozv íjet udržitelné činnosti. Ve řejné orgány mají pot řebnou kupní sílu, čímž se 
mohou zasadit o nutnou dynamiku zm ěny. V EU nap říklad veřejné orgány (jako místní 
orgány, školy, nemocnice) nakupují každoro čně výrobky a služby v hodnot ě 
1600 miliard EUR, tj. 16 % našeho HDP. Ty je možno použít pro vytvo ření rozhodujícího 
množství zákazník ů potřebných pro tržní úsp ěch udržitelných technologií. 
Klíčové akce :  
• Členské státy by si m ěly společně s Komisí vym ěňovat zkušenosti a osv ědčené postupy p ři 
změně zdanění z práce na spot řebu a/nebo zne čišťování způsobem neutrality výnos ů, což 
přispěje k cílům EU týkajícím se zvyšování zam ěstnanosti a ochrany životního prost ředí. 
Členské státy by navíc m ěly účinněji využívat své zna čné kupní síly a podporovat p řijetí 
inovativních, energeticky ú činnějších a čistších použití. Komise navrhne sm ěrnici o 
veřejných zakázkách na  ekologická vozidla. 
• EU bude spole čně s členskými státy a zú častněnými stranami podporovat ekologické 
inovace a rozši řovat trh ekologických technologií. Členské státy by m ěly provést své plány 
ekologických technologií. V rámci sedm ého rámcového programu pro výzkum poskytne 
EU finan ční prostředky na urychlení akcí a podnícen í výzkumu a rozvoje technologií 
v klíčových oblastech v četně vodíkových a palivových článků. 
• Komise vypracuje ak ční plán na podporu udržitelné výroby a spot řeby, jenž bude vycházet 
ze současných iniciativ a nástroj ů, jako jsou politiky zdroj ů a odpadu, integrovaná 
výrobková politika a normy, systémy řízení životního prost ředí a politiky inovací 
a technologií, aby posílila jejich dopad, aby vy řešila všechny nedostat ky a zajistila jejich 
přínos ke globálním iniciativám. 
                                                 
5 Zpráva Evropské agentury pro životní prost ředí za rok 2005 o stavu životního prost ředí uvádí, že  
za posledních 30 let bylo dosaženo velk ého pokroku. Stav životního prost ředí je však v mnoha 
aspektech nadále neudržitelný. To se m ůže řešit pouze ú činnějším zapojením problém ů životního 
prostředí do jiných oblastí politik. 
 
CS 11   CS • EU a členské státy by m ěly zajistit dostate čné financování a řízení sítě chráněných oblastí 
Natura 2000 a lépe za členit otázku biologické rozmanitosti do vnit řních a vnějších politik s 
cílem zastavit ztrátu biologické rozmanitosti. 
2.5. Udržitelná doprava 
Dostupnost cenov ě dosažitelné dopravy p řináší užitek nám všem. Trpíme však rovn ěž 
nevýhodami, jako je p řetíženost dopravy, dopady na zdraví a ni čení životního prost ředí. S 
rostoucím hospodá řstvím roste i poptávka po doprav ě. Velký r ůst znamená i p řes značná 
vylepšení výkon ů vozidel, že se negativní dopady zvyšují a sou časný vývoj je neudržitelný. 
Výhody mobility mohou být zajišt ěny za mnohem menších hospodá řských a sociálních 
dopadů i dopadů na životní prost ředí. Toho je možno dosáhnout snížením pot řeby dopravy 
(například změnou využívání p ůdy, podporou práce z domova a videokonferencí), lepším 
využitím infrastruktury a vozidel, zm ěnou způsobů dopravy, nap říklad užíváním železnice 
namísto silnice, cyklistikou a ch ůzí na krátké vzdálenosti a rozvojem ve řejné dopravy, 
používáním čistších vozidel a rozvojem alternativních látek za ropu, jako jsou biopaliva a 
vozidla na vodíkový pohon. 
Výhody udržiteln ější dopravy jsou široké a zna čné: vypořádáme-li se s p řetížeností dopravy, 
sníží se náklady podnik ů, ušetří se lidem čas a zlepší se p řístup k regionálnímu a místnímu 
rozvoji, zmírní se zm ěna klimatu a dopady na biologickou rozmanitost, zvýší se bezpe čnost 
dodávek energie tím, že se sníží závislost na rop ě; zlepšíme místní životní prost ředí a 
zmírníme dopady na zdraví, zejména v m ěstských oblastech. 
Klíčové akce : 
• EU a její členské státy by se m ěly zaměřit na zatraktivn ění alternativ silni ční dopravy pro 
nákladní dopravu a cestující a sou časně rozvíjet transevropské sít ě a intermodální spojení 
pro logistiku nákladní dopravy a umožnit tak snadný p řesun zboží mezi silni ční, železni ční 
a lodní dopravou. Toto bude tématem v ětší politické diskuse ve druhé polovin ě roku 2006. 
• Evropská komise bude nadále zkoumat využití možnosti zpoplatn ění infrastruktury v EU, 
bude přitom vycházet z úsp ěšných místních plán ů týkajících se zavedení poplatk ů ke 
zmírnění přetíženosti dopravy, zpoplatn ění infrastruktury v cel é EU pro kamiony a nové 
příležitosti, které se  objevují s novými satelitními, informa čními a komunika čními 
technologiemi. 
• Komise navrhne balí ček opatření na zlepšení dopad ů automobil ů na životní prost ředí, která 
budou podporovat čistá a energeticky ú činná vozidla v četně směrnice o ve řejných 
zakázkách na taková vozidla,  nové normy vozidel a v ětší používání biopa liv. Již navrhla, 
aby členské státy rozr ůznily poplatky projížd ějících aut podle emisí CO 2. 
2.6. Celosvětová chudoba a rozvojové výzvy 
Všechny globální hrozby pro udržitelný ro zvoj jsou spolu provázány. Chudoba, ni čení 
životního prost ředí a spory se vzájemn ě podněcují. Více než miliarda lidí žije za mén ě než 
dolar na den a 2,7 miliard žije za mén ě než dva dolary. 2,6 miliard lidí – více než 40 % 
světové populace – nemá p řístup k základní hygien ě a více než jedna miliarda stále využívá 
nebezpečné zdroje pitné vody. Chudoba a nerovnost jsou nejen nespravedlivé, ale ohrožují 
rovněž světový rozvoj, dlouhodobou prosperitu, mír a bezpe čnost. Globalizace znamená, že 
 
CS 12   CS naše spole čná prosperita a bezpe čnost rozhodujícím zp ůsobem závisí na úsp ěšném boji  
s chudobou. 
Je třeba jednat na všech úrovníc h, EU musí jednat dvoustrann ě i mnohostrann ě, a integrovan ě. 
EU opět potvrdila sv ůj závazek udržitelného rozvoje na Sv ětovém summitu OSN v zá ří 2005 
tím, že provedla akce ze Sv ětového summitu OSN o udržitelném rozvoji, že pracovala na 
dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí a že pokra čovala v rozvojové agend ě z Dohá. Aby se 
vypořádala s celosv ětovými výzvami, musí EU  zajistit, aby její vnit řní a vnější politiky 
společně fungovaly a m ěly tak maximální ú činnost. 
EU stojí v čele mezinárodního úsilí o vymýcení c hudoby. Poskytuje ví ce než polovinu 
světové pomoci a zavázala se, že v budoucnu tuto podporu zvýší, a to jak z hlediska kvality, 
tak množství. Nedávno p řijala „Evropský konsenzus pro rozvoj“, který popisuje spole čnou 
vizi rozvoje a p říslušné prost ředky.  
Klíčové akce:  
• EU a její členské státy by m ěly zvýšit sv ůj objem pomoci na 0,7 % hrubého národního 
důchodu (HND) v roce 2015 a dosáhnout pr ůběžného cíle, kterým je 0,56 % v roce 2010, 
přičemž EU-15 má individuální cí l 0,51 % a ostatních deset členských stát ů EU 0,17 %. 
• EU a její členské státy by m ěly zvýšit ú činnost, soudržnost a kvalitu svých politik pomoci 
v období 2005-2010 v ětší koordinací členských stát ů, rozvojem spole čného programového 
rámce EU, využíváním v ětšího počtu společných akcí a spolufinancováním projekt ů, 
zvýšením soudržnosti mezi ro zvojem a jinými politikami. M ěly by zvýšit kvalitu pomoci 
prostřednictvím ú činné podpory rozpo čtu, snížením dluhu a uvoln ěním pomoci. 
• EU se zasadí o zlepšení mezinárodního řízení životního prost ředí, mimo jiné 
prostřednictvím vytvo ření Organizace OSN pro životní prost ředí a posílením vícestranných 
dohod o životním prost ředí. Zesílí své úsilí na zajišt ění toho, aby byl mezinárodní obchod 
používán jako nástroj k dosažení skute čného celosv ětového udržitelného rozvoje, 
a to jak v socioekonomickém ohledu, tak pokud jde o životní prost ředí. Učiní tak ve 
vícestranném kontextu (WTO, kolo jednání z Dohá) a rovn ěž v rámci svých regionálních 
a dvoustranných obchodních vztah ů.  
3. DOSAHOVÁNÍ VÝSLEDK Ů 
3.1. Účinnější následná opat ření 
Je potřeba monitorovat a podnikat následná opat ření. To je možné, aniž bychom vytvá řeli 
nové postupy nebo více administrativy. Sou částí bude následující: 
• Komise každé dva roky p ředloží zprávu o pokroku. Ta bude vycházet z řady ukazatel ů 
udržitelného rozvoje, které byly ur čeny za pomoci národních odborník ů a schváleny 
Komisí v únoru 20056. Součástí tohoto sd ělení je první zpráva s nejnov ějšími statistickými 
údaji7. 
                                                 
6 SEC (2005)161. 
7 M ěření pokroku k udržiteln ější Evrop ě – ukazatele udržitelného rozvoj e v Evropské unii). Evropská 
komise, Eurostat Panorama of the European Union, Lucembursko, Ú řad pro úřední tisky Evropských 
společenství, 2005. ISBN 92-894-9768-8 
 
CS 13   CS • Evropská rada a Evropský parlament na základ ě zprávy Komise nejmén ě jednou za dva 
roky diskutují o pokroku, hodnotí pr iority a poskytují obecné sm ěry udržitelného rozvoje. 
• Evropský hospodá řský a sociální výbor a Výbor region ů hrají důležitou roli p ři vytváření 
silnější podpory činnosti, nap říklad pořádáním pravidelných diskusí se zú častněnými 
stranami a tím, že jedná jako urychlující činitel při podněcování debaty rovn ěž na 
vnitrostátní úrovni. 
• Evropská komise zahájí hodnocení st rategie udržitelného rozvoje b ěhem roku 2009  
a zahrne i postup konzultací zú častněných stran. 
Všechny členské státy navíc vypracovaly své vlastn í strategie udržitelného rozvoje nebo je 
brzy dokon čí; mnoho z nich pravideln ě podává zprávu o dosaženém pokroku. Možnosti u čit 
se od sebe vzájemn ě, určit, co fungovalo dob ře a co je problematické, však nebyly ani zdaleka 
plně využity. R ůzné vnitrostátní strategie a evropská strategie by se m ěly co nejvíce vzájemn ě 
posilovat, tak aby se z celku mohl o stát víc, než je souhrn jeho částí. 
Proto se navrhuje, aby členské státy: 
• Vhodným zp ůsobem zhodnotily své vnitros tátní strategie ve sv ětle strategie Evropské unie 
a zveřejnily je nejpozd ěji do konce roku 2006. Členské státy se vyzývají, aby hodnotily 
zejména to, jak by mohly ú činněji využít své vn itrostátní politické nást roje (viz oddíl 3.2) a 
jak by je mohly lépe zapojit do akcí, které se podnikají ne bo jsou navrženy na evropské 
úrovni. 
• Na základ ě ohodnocených vnitrostátních strategií zahájily pozvolný proces kritické 
prověrky a zam ěřily se při tom na specifická témata, a zejména aby se pokusily ur čit 
příklady osv ědčených politik a postup ů, které by mohly zavést všechny členské státy. 
Kritická prov ěrka by mohla zahrnovat rozm ěr vnějšího hodnocení, p řípadně s podporou ze 
sítě národních poradních rad pro udržitelný rozvoj a se zapojením t řetích zemí. První 
zkušební hodnocení pod řízením předsednictví a s pomocí Komise, zapojující členské 
státy, které se p řihlásí jako dobrovolníci, by mohlo být provedeno b ěhem roku 2006. 
• Uvažovaly o z řízení nezávislých poradních rad pr o udržitelný rozvoj, pokud dosud nebyly 
zřízeny, aby se podnítila odborná diskuse a p řispělo se k hodnocením pokroku jednotlivých 
států a EU. 
Komise vyzývá kandidátské zem ě, aby dokon čily své vnitrostátní strategie a sjednotily své 
reformy se strategií EU pro udrži telný rozvoj. Komise k tomu p řihlédne ve svých zprávách o 
pokroku. 
Strategie EU pro udržitelný rozvoj by m ěla ovlivňovat mezinárodní postupy pro udržitelný 
rozvoj a pomoci postupn ě plnit rozvojové cíle tisíci letí a Johannesburský provád ěcí plán. 
3.2. Lepší vytvá ření politik 
Zlepšit soudržnost politik: hodnocení dopad ů a jiné nástroje pro zlepšení právní 
úpravy 
Existují nástroje pomáhající zákonodárc ům určit správný postup a m ělo by se používat ú činné 
hodnocení dopad ů od prvních stádií vytvá ření politik. To zákonodárc ům umožní ur čit nejlepší 
možnosti založené na vyrovnaném hodnocení pravd ěpodobných hospodá řských a sociálních 
 
CS 14   CS dopadů a dopad ů na životní prost ředí, vztah ů mezi nimi a jejich výhod a nevýhod a 
přihlédnout ke stanovisk ům zúčastněných stran. Nap říklad hodnocení dopad ů obchodních 
návrhů je důležitý způsob začleňování vnějších dopad ů do soudržn ějšího rozhodování EU. To 
vše podporuje za členění různých politik a vede k soudržn ějším rozhodnutím a k širšímu 
zvážení, jak dosáhnout udržiteln ějších výsledk ů, využít řešení prosp ěšných pro všechny, ur čit 
a řešit sekundární následky a výhody a nevýhody v EU a na mezinárodní úrovni. 
Klíčové akce :  
• Všechny orgány EU by m ěly zajistit, aby hlavní polit ická rozhodnutí byla založena 
na návrzích, které byly podrobeny hodnocením dopad ů, která jsou v souladu s 
interinstitucionální dohodou o zlepšování tvorby právních p ředpisů. Komise zajistí, aby 
všechny její hlavní iniciativy byly podrobeny hodnocení dopad ů a aby ukon čená 
hodnocení dopad ů byla v pr ůběhu rozhodování p řístupná ve řejnosti. 
• Členské státy by rovn ěž měly mnohem více využívat hodnocení dopad ů, když 
vypracovávají politiky, když nakládají s ve řejnými prost ředky a vytvá řejí strategie, 
programy a projekty. M ěly by se řídit doporu čeními strategických pokyn ů Společenství, 
aby zajistily, že Fond soudržnosti a strukturální fondy posílí sou činnost mezi ochranou 
životního prost ředí a růstem. 
• Hodnocení dopad ů by mělo být všeobecn ě doplněno o hodnocení posuzující dopady politik 
ex-post. 
• EU přihlédne k vn ějšímu rozm ěru při posuzování dopad ů navrhovaných politik. 
Nejúčinnější kombinace nástroj ů 
Vlády a jiné ve řejné orgány mají k dispozic i širokou škálu nástroj ů, kterými mohou 
podněcovat občany ke zm ěnám: právní úprava, dan ě, veřejné zakázky, subvence, investice, 
výdaje a poskytování informací. Výzvou je dosažení správné kombinace politik, tak aby použití nástroj ů a provád ění politik p řispělo  
k udržitelnému rozvoji. Nap říklad by m ěly členské státy co nejlépe využívat strukturálních 
fondů, aby podpo řily udržitelný rozvoj.  
Zřejmě nejúčinnější metoda na podporu zm ěny je zajistit, aby trhy vysílaly správné signály 
(„správné stanovení cen“) , což bude popud, aby lidé zm ěnili své chování a formovali tak trh. 
Toho můžeme dosáhnout, pokud zajistíme, že my všichni, výrobci stejn ě jako spot řebitelé, 
neseme plné náklady a následky našich  rozhodnutí ve chvíli,  kdy tato rozhodnutí činíme. To 
například znamená promítnout nákla dy, které ostatním ve spole čnosti vznikají „zne čišťujícími 
látkami“, do ceny výrobku, jak už to u činily některé členské státy (nap říklad prost řednictvím 
zelené dan ě). Tímto zp ůsobem mají výrobci a spot řebitelé podn ět vyrábět popř. spotřebovávat 
výrobky a služby šetrn ější k životnímu prost ředí.
 
Někdy mohou mít vlády významný vliv pouze tím, že poskytnou ve řejnosti a podnik ům 
informace a pomohou jim vybrat si lepší možnost. Dobrým p říkladem je etiketování  
a informa ční služba o spot řebě energie a dopadech elektroniky a výrobk ů a služeb pro 
domácnost na životní prost ředí. Mnoho ve řejných orgán ů v celé EU vypracovalo ú činné 
komunika ční strategie, které mají podn ěcovat občany, aby t řídili odpad za ú čelem recyklace, 
aby cestovali udržiteln ějším způsobem nebo aby šet řili energií. 
 
CS 15   CS Nezbytným p ředpokladem pro zm ěnu chování je vzd ělání. Komise bude podporovat 
vzdělávací akce členských stát ů, investice do lidského kapitálu a celoživotního vzd ělávání  
pro udržitelný rozvoj. 
Klíčové akce :  
• EU se pokusí využívat celé řady politických nástroj ů a bude podporovat používání tržních 
nástrojů, které poskytují pružnost s ohledem na dosahování cíl ů udržitelného rozvoje. 
Členské státy by m ěly zajistit, aby se pln ě využívalo souboru nástroj ů, které mají k 
dispozici vlády, a aby veškeré po skytnuté subvence byly využívány zp ůsobem, který je v 
souladu s cíli udržitelného ro zvoje a v souladu se Smlouvou. 
• Komise za člení udržitelný rozvoj do svých informa čních a komunika čních činností, jak pro 
vnitřní, tak i pro vn ější politiky EU. Komise bude nadále, spole čně s orgány Spole čenství, 
pořádat akce a fóra zú častněných stran o r ůzných částech strategie, aby zv ětšila znalosti a 
zájem, rozší řila nové myšlenky a podnítila vým ěnu osvědčených postup ů. Průzkumy8 stále 
ukazují, že pov ědomí Evropan ů o problémech trvalé udržitelnosti je velké. Výzvou je 
přeměnit toto pov ědomí v udržiteln ější chování. Zapot řebí je účinné komunikace ur čené 
publiku na celostátní i mí stní úrovni, zde zastávají členské státy klí čovou úlohu. 
Mobilizace zú častněných subjekt ů a násobný úsp ěch 
EU a členské státy mají rozhodující úlohu, ale nemohou – a ani by nem ěly – být jedinými 
strážci programu udržitelného rozvoje. Zapojit se budou muset i další subjekty: podniky, 
regionální a místní orgány, nevlá dní organizace, sociální partne ři, univerzity a školy  
a rovněž občané a spot řebitelé. Pokrok bude záviset na obrovské tv ůrčí a tržní síle podnik ů  
a na regionálních a místních orgánech a ú řadech. 
Čím dál více p ředních obchodních p ředstavitel ů poznává, že se vyplatí dbát o udržitelný 
rozvoj. Nejúsp ěšnější společnosti vidí, že starost o udržitelný rozvoj podn ěcuje investice do 
nových technologií, postup ů a výrobk ů, které zákazník vyžaduje9. Vědí, že je pro obchod 
výhodné, když podnik umí dop ředu plánovat, a v ědí, kam mají v budoucnu investovat. V ědí, 
že existuje-li vize, existují i možnosti, nap říklad p řechod  
k nízkouhlíkovému hospodá řství. Vědí, že mohou ovlivnit ty, od nichž čerpají své vstupy. 
Potřebují však stabilní regula ční rámec pro akce. 
Klíčovou roli hrají rovn ěž sociální partne ři: aktivní dialog mezi zam ěstnavateli a zam ěstnanci 
je důležitý, máme-li se vypo řádat se sociálním rozm ěrem udržitelného rozvoje, jako je 
organizace práce, kvalifikace, vzd ělání a rovné p říležitosti. 
Mnoho regionálních a místních správ na víc zvýšilo úsilí najít praktická řešení problém ů. 
Protože jsou často poskytovateli ve řejné služby, od ve řejné dopravy po výrobu elekt řiny, od 
sběru odpadu po zabezpe čení chudých, mají dobré postavení, a by mohly v této oblasti provést 
skutečnou změnu. Je zde obrovský prostor, jak se u čit z jejich úsp ěchů. Dobrých p říkladů je 
mnoho. 
                                                 
8 Odkázat na Eurobarometr . 
9 Mnoho d ůležitých studií nap říklad dokládá, že existují jednozna čné vazby mezi řízením životního 
prostředí a finan čním výkonem. 50 spole čností, které byly nejlépe hodnoceny, pokud jde o trvalou 
udržitelnost spole čnosti, uvádí, že mají nadpr ůměrný finanční rating. 
 
CS 16   CS Klíčové akce:  
Komise:  
• Vyzývá p řední obchodní p ředstavitele a jiné klí čové zúčastněné strany Evropy, aby se 
společně s vedoucími politickými činiteli zapojili do naléhavého promýšlení 
střednědobých a dlouhodobých politik pot řebných pro ud ržitelnost a p ředložili obsáhlé 
obchodní odpov ědi, které budou p řesahovat stávající zákonné  minimální požadavky. 
Taková iniciativa dob ře odpovídá úsilí Komise podnítit spole čnou sociální odpov ědnost a 
doplňuje dialog se sociálními partnery a ob čanskou spole čností. Komise bude 
spolupracovat s p ředsednictvím a hledat zp ůsob, jak nejlépe napomoci rozvoji tohoto 
postupu. 
• Přivítá návrhy ostatních orgán ů a organizací EU, jak nejlépe p řipravit zp ůsoby hodnocení 
nejlepších iniciativ udržiteln ého rozvoje, které podnikly regionální a místní orgány. 
4. ZÁVĚRY 
Existují skute čné možnosti lepšího života, v ětší sociální spravedlnosti a vytvo ření nových 
inovativních pr ůmyslů, v nichž Evropa se správnými politikami m ůže vést sv ět. Z těchto 
možností však m ůžeme mít prosp ěch, pouze pokud se nyní budeme zabývat hrozbami 
udržitelnosti, které js ou výsledkem našeho zp ůsobu života. Úsp ěch při zvrácení 
neudržitelného vývoje je nejen nezbytný, ale i uskute čnitelný, jak dokazuje množství 
úspěšných příběhů z celého sv ěta. 
Cílem tohoto hodnocení strategie EU pro udržitelný rozvoj je spojit orgány EU, členské státy, 
podniky a ob čany a jejich zastupující organizace s jasným cílem a politickým rámcem pro 
akce. Komise proto vyzývá Radu a Parlament, aby podpo řily navržený p řístup, aby hledaly 
rychlý postup v ur čených akcích a aby v dob ě před zasedáním Evropské rady v červnu 2006 
úžeji spolupracovaly, aby vytvo řily silnou a širokou podporu pro spole čnou strategii.
 
CS 17   CS PŘÍLOHA 1  
 
PROHLÁŠENÍ O HLAVNÍCH ZÁSADÁCH  
UDRŽITELNÉHO ROZVOJE  
 
RADA EVROPSKÉ UNIE  
Závěry předsednictví DOC 10255/05  
EVROPSKÁ RADA V BRUSELU  
16. a 17. ČERVNA 2005  
 
Předloha Prohlášení o hlavních zá sadách pro udržitelný rozvoj  
Udržitelný rozvoj je hlavním cílem veškerých politik Evropského spole čenství stanovených 
ve Smlouv ě. Jeho cílem je neustálé zlepšová ní kvality života na zemi sou časné generace 
i generací budoucích. Usiluje o zabezpe čení kapacity zem ě s cílem podporovat život v celé 
jeho rozmanitosti. Je založen na zásadách demokracie a právního státu a dodržování základních práv, v četně svobody a rovných p říležitostí pro všechny. P řináší solidaritu v rámci 
generací i mezi nimi. Usiluje o podporu dynamického hospodá řství s vysokou úrovní 
zaměstnanosti a vzd ělání, ochrany zdraví, sociální a územ ní soudržnosti a ochrany životního 
prostředí v mírovém a bezpe čném světě a zároveň respektuje kulturní rozmanitost. 
Aby dosáhly t ěchto cílů na evropské i celosv ětové úrovni, zav azují se Evropská unie a její 
členské státy, jak vlastními silami tak i s pomocí partner ů, prosazovat a dodržovat tyto cíle 
a zásady: 
Hlavní cíle  
OCHRANA ŽIVOTNÍHO PROST ŘEDÍ 
Zabezpečit kapacitu zem ě s cílem podporovat život v celé jeho rozmanitosti, dodržovat 
omezení p řírodních zdroj ů planety a za jistit vysokou úrove ň ochrany a zlepšení kvality 
životního prost ředí. Předcházet zne čišťování životního prost ředí a snižovat je a podporovat 
udržitelný rozvoj výroby a spot řeby zrušením souvislosti mezi hospodá řským růstem 
a zhoršováním životního prost ředí.  
SOCIÁLNÍ SPRAVEDLN OST A SOUDRŽNOST  
Podporovat demokratickou, soudržnou, zdravou, bezpe čnou a spravedlivou spole čnost, která 
je otevřena sociálnímu za členění, dodržuje základní práva a kulturní rozmanitost a která 
vytváří rovné příležitosti a bojuje se všemi formami diskriminace. 
HOSPODÁ ŘSKÁ PROSPERITA  
Podporovat prosperující, inovativ ní, konkurenceschopné, ekologicky ú činné hospodá řství 
založené na bohatých znalostech, které p řináší vysokou životní úrove ň a úplnou, vysoce 
kvalitní zam ěstnanost v celé Evropské unii. 
SPLNĚNÍ NAŠICH MEZINÁRODNÍCH ODPOV ĚDNOSTÍ  
 
CS 18   CS Povzbuzovat celosv ětové zřizování demokratických institucí  založených na míru, bezpe čnosti 
a svobodě a bránit jejich stabilitu. Aktivn ě podporovat celosv ětový udržitelný rozvoj a zajistit, 
aby vnitřní a vnější politiky Evropské unie byly v souladu s globálním udržitelným rozvojem 
a jeho mezinárodními závazky.  
 
Hlavní zásady politiky 
PODPORA A OCHRANA ZÁKLADNÍCH PRÁV  
Postavit člověka do st ředu zájmu politik Evropské unie prost řednictvím podporování 
základních práv, boje se všemi formami diskriminace a p řispěním ke snížení chudoby na 
celém světě. 
ROVNOST UVNIT Ř GENERACÍ A MEZI NIMI  
Zaměřit se na pot řeby současných generací a zárove ň brát ohledy na schopnost uspokojit 
potřeby budoucích generací v EU i mimo ni. 
OTEVŘENÁ A DEMOKRATICKÁ SPOLE ČNOST  
Zaručit práva ob čanů na informace a zabezpe čit přístup ke spravedlnosti. Rozvinout 
přiměřené možnosti konzultace a ú časti pro všechny zú častněné strany a sdružení. 
ZAPOJENÍ OB ČANŮ  
Posílit účast občanů při rozhodování. Podporovat vzd ělávání a informovanost ve řejnosti 
o udržitelném rozvoji. Informovat ob čany o jejich vlivu na životní prost ředí a možnostech, 
které jim dovolují rozhodnout se ve prosp ěch větší udržitelnosti. 
ZAPOJENÍ PODNIK Ů A SOCIÁLNÍCH PARTNER Ů  
Posílit sociální dialog, sociální odpov ědnost podnik ů a partnerství mezi soukromým 
a veřejným sektorem, a podpo řit tak spolupráci a spole čnou odpov ědnost v zájmu dosažení 
udržitelné výroby a spot řeby. 
POLITICKÝ SOULAD A ŘÍZENÍ  
Podporovat soulad mezi všemi politikami Evropské unie a soulad mezi místními, 
regionálními, vnitrostátními a celosv ětovými činnostmi s cílem zvýšit jejich p řispění 
k udržitelnému rozvoji. 
ZAČLENĚNÍ POLITIK  
Podporovat za členění hospodá řských a sociálních úvah a úvah o životním prost ředí, aby byly 
soudržné a vzájemn ě se posilovaly, tím, že pln ě využijí nástroje pro zlepšení právní úpravy, 
jako například vyvážené posuzování dopad ů a konzultace zainteresovaných subjekt ů.  
VYUŽÍVÁNÍ NEJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH ZNALOSTÍ  
 
CS 19   CS Zajistit, aby byly politiky rozvíjeny, posuzovány a provád ěny na základ ě nejlepších 
dostupných znalostí a aby byly ekon omicky stabilní a hospodárné.  
ZÁSADA P ŘEDBĚŽNÉ OPATRNOSTI  
Použít zásadu p ředběžné opatrnosti, pokud existuje objektivní v ědecká nejistota, s cílem 
zabránit p řípadnému poškození lidského zdraví nebo životního prost ředí a podniknout 
preventivní kroky.  
ZNEČIŠŤOVATEL MUSÍ PLATIT  
Zajistit, aby ceny odrážely skute čné náklady, které spole čnosti vznikly výrobními 
a spotřebními činnostmi, a aby zne čišťovatelé platili za škody, které spáchali na lidském 
zdraví a životním prost ředí. 
 
CS 20   CS PŘÍLOHA 2  
 
CÍLE, ÚKOLY, POLITIKY A AKCE – DOSAHOVÁNÍ POKROKU V SOUVISLOSTI 
SE STRATEGIÍ UDRŽITELNÉHO ROZVOJE  
 
Tato příloha obsahuje výb ěr klíčových strategií, ak čních plán ů a jiných iniciativ EU 
podporujících udržitelný rozvoj. Tam, kde je to možné, se bere z řetel na operativní cíle a 
úkoly. Mnohé členské státy navíc vytvo řily své vlastní strategie udržitelného rozvoje a ak ční 
plány. V mnoha oblastech mají členské státy samoz řejmě lepší pozici k tomu, aby dosáhly 
změny. EU m ůže podporovat a dopl ňovat akce členských stát ů, usnadnit vým ěnu 
osvědčených postup ů a fungovat jako základna p ři hodnocení pokroku a podpo ře dalších 
opatření.  
Strategie udržitelného rozvoje stanoví strategický politický  rámec pro to, jak nejlépe řešit 
hlavní neudržitelné tendence. Základním pr vkem tohoto rámce je, že tyto tendence spolu 
vzájemně souvisejí. Mezi klí čovými prioritami obsaženými v hl avním dokumentu je mnoho 
vzájemných vztah ů. Jasným p říkladem toho je, že v ětším používáním obnovitelných zdroj ů 
energie budeme bojovat také proti zm ěnám klimatu. Stejn ě tak lepším využíváním 
zemědělské půdy, udržiteln ější dopravou a zm ěnou způsobu využívání energie rovn ěž 
chráníme biologickou rozmanitost. R ůzné strategie a ak ční plány by proto nem ěly být 
posuzovány odd ěleně. Každý z nich svým zp ůsobem přispěje k řešení problém ů jiných 
oblastí. Je d ůležité dob ře porozum ět vzájemným vztah ům a vytvo řit politická řešení 
zahrnující r ůzné aspekty s cílem dosáhnout stavu prosp ěšného pro všechny. Problematika 
vzájemných vztah ů mezi tendencemi je obl astí, kterou je stále t řeba rozvíjet. Komise posuzuje 
dopad všech svých hlavních politických iniciativ. 
 
CS 21   CS 1. ŘEŠENÍ  ZMĚNY KLIMATU 
Celkový cíl 
Zmírnit zm ěnu klimatu a její d ůsledky pro spole čnost.  
Operativní cíle a úkoly: 
• V březnu 2005 Evropská rada op ět potvrdila, že jejím cílem je zabránit zvyšování 
průměrných celosv ětových teplot zemského povrchu o více než 2°C  ve srovnání s 
hodnotami p řed industrializací10 a že z toho d ůvodu by vodítkem pro globální snahy o 
omezení a snížení m ěla být úrove ň koncentrace CO 2 nižší než 550 ppm. 
• EU-15 a v ětšina členských stát ů EU-25 se zavázala k cíl ům Kjótského protokolu  
na omezení skleníkových plyn ů do období 2008-2012. Cílem EU-15 je snížení emisí o 
8 % ve srovnání s hodnotami z roku 1990. 
• Aby přispěla k tomuto kone čnému cíli, jak bylo schváleno na zasedání Evropské rady v 
březnu 2005, prozkoumá  EU společně s ostatními stranami strategie pro dosažení 
nezbytného snížení emisí skleníkových plyn ů a zváží v této souvisl osti možnosti skupiny 
vyspělých zemí, jak je do roku 2020 snížit o 15-30 % ve srovnání s výchozími hodnotami, 
která stanoví Kjótský protokol. 
Příklady klí čových akcí: probíhající a plánované akce 
Vývoj strategie EU proti zm ěně klimatu ve sv ětě po roce 2012. Sd ělení přijaté v únoru 2005, 
KOM (2005) 35 v kone čném znění. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Druhá fáze Evropského programu pro zm ěnu klimatu. Zahájena v říjnu 2005. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• Systém EU pro obchodování s emisemi skleníkových plyn ů, přijatý v lednu 2005, sm ěrnice 
2003/87/ES. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Desetiletý provád ěcí plán pro globální systém systém ů pozorování Zem ě (GEOSS) na 
období 2005-2015. 
http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm  
• Zelená kniha o energetické ú činnosti, KOM (2005) 265 v kone čném znění. Přijata v červnu 
2005. http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf
 
• Akční plán pro energetickou ú činnost. Předpokládané p řijetí v roce 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
                                                 
10 Zdroje: Druhá hodnotící zpráva IPPC, Záv ěry Rady 1996, KOM(2005) 35 v kone čném znění s. 3, 
Závěry Evropské rady z b řezna 2005. 
 
CS 22   CS • Nové a obnovitelné zdroje energie. Sd ělení o podpo ře výroby elekt řiny z obnovitelných 
zdrojů energie, založeno na provád ění směrnice 2001/77/ES. KOM(2005)627. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm  
• Akční plán pro biomasu. P řijat v prosinci 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Evropská kampa ň pro udržitelnou energii. 
http://www.sustenergy.org/  
2. PODPORA  DOBRÉHO  ZDRAVÍ  – VEŘEJNÉ  ZDRAVÍ 
Celkové cíle  
Podpořit dobré ve řejné zdraví a zlepšit ochra nu proti zdravotním hrozbám. 
Operativní cíle a úkoly: 
• Zlepšit ochranu proti zdravotním hrozbám umožněním koordinované reakce  
na ohrožení. 
• Dále zdokonalit právní p ředpisy týkající se potravin a krmiva, včetně kontroly etiket  
na potravinách. 
• Nadále podporovat vysoké normy týkají cí se dobrého zdraví zví řat a jejich dobrých 
životních podmínek v rámci EU a v mezinárodním m ěřítku. 
• Zastavit r ůst výskytu chorob spojených s život ním stylem, kterým je možno p ředcházet, 
prostřednictvím podpory zdraví a prevence. 
• Zajistit do roku 2020, aby byly chemické látky vyráb ěny a používány tak, aby významn ě 
neohrožovaly lidské zdraví a životní prost ředí, a aby se tak s nimi nakládalo.  
• Zlepšit informovanost o zne čištění životního prost ředí a o nepříznivých dopadech  
na zdraví.  
Příklad klíčových akcí: probíhající a plánované akce 
• Strategie všeobecného zdraví jako pokra čování Programu na ochranu zdraví a spot řebitele 
2007-2013, KOM (2005) 115 v kone čném znění. 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí, založeno v roce 2005, podle na řízení 
(ES) 851/2004. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
• Strategie pro HIV/AIDS. O čekávané p řijetí na konci roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
%20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
 
CS 23   CS • Sdělení týkající se p řipravenosti na pandemii ch řipky, KOM 2005 (607) v kone čném znění. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Sdělení týkající se plánování obecné p řipravenosti na ohrožení ve řejného zdraví, KOM 
(2005) 605 v kone čném znění. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Doporučení týkající se zlepšení bezpe čnosti pacient ů prostřednictvím prevence a kontroly 
infekcí spojených se zdravotní pé čí. Předpokládané p řijetí v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Pokračování a provád ění Bílé knihy o zdravotní nezáv adnosti potravin, KOM (1999) 719. 
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Strategie pro zdraví zví řat – Akční plán Spole čenství v oblasti dobrých životních podmínek 
a ochrany zví řat na období 2006-2010. Bude p řijat v roce 2007. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• Akční plán EU pro životní prost ředí a zdraví na období 2004-2010, KOM (2004) 416  
v konečném znění. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• Nařízení rady o registraci, hodnocení a povol ování chemických látek (REACH), KOM 
(2003) 644. 
http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm  
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. BOJ  PROTI  SOCIÁLNÍMU  VYLOUČENÍ  A ŘEŠENÍ  DEMOGRAFICKÝCH  
ZMĚN 
Celkový cíl 
Vytvořit společnost podporující sociální za členění. 
Operativní cíle a úkoly: 
• Usilovat v rámci otev řené metody koordinace o vyty čení specifických cíl ů EU týkajících 
se snížení po čtu lidí ohrožených chudobou , a to  do roku 2010, se zvláštním ohledem  
na nutnost snížit d ětskou chudobu. 
• Podpořit členské státy v jejich úsilí o modernizaci sociální ochrany s ohledem na stárnutí 
populace. 
• Do roku 2010 výrazn ě zvýšit podíl žen a starších pracovník ů na trhu práce v souladu  
se stanovenými cíli a rovn ěž zvýšit úrove ň zaměstnanosti p řistěhovalců. 
 
CS 24   CS • Nadále rozvíjet politiky EU týkající se legálního p řistěhovalectví ve spojení s 
opatřeními na podporu za členění přistěhovalců a jejich rodin. 
• Podporovat celoživotní vzd ělávání a do roku 2010 snížit na polovinu po čet lidí  
ve věku mezi 18 a 24 lety, kte ří mají pouze nižší st řední vzdělání a kteří se nadále 
nevzdělávají nebo neškolí. 
Členské státy jsou hlavními aktéry p ři dosahování skute čných výsledk ů ve vztahu k t ěmto 
cílům. EU m ůže podpo řit a doplnit akce členských stát ů; EU může usnadnit vým ěnu 
osvědčených postup ů a stát se základnou pro hodnocení pokroku a podporu dalších akcí. 
Sociální agenda uvádí opat ření EU, jejichž cílem je dosažení plné zam ěstnanosti a otev řené 
společnosti. 
Komise a Rada11 načrtly strategii, jak se vypo řádat s dopady stárnut í populace na rozpo čet. 
Podle ní by členské státy m ěly snížit výši ve řejných dluh ů, aby tak p ředcházely následk ům 
stárnutí populace pro rozpo čet, a podniknout úplné reformy pracovního trhu, v četně daňového 
systému a systému dávek, aby se dosáhlo vyšší míry zam ěstnanosti, zejména u starších 
pracovník ů a žen, a rovn ěž obsáhlé reformy d ůchodových systém ů, aby tlak na ve řejné 
finance zůstal pod kontrolou. 
Příklady klí čových akcí: probíhající a plánované akce 
• Otevřená metoda koordinace v oblasti sociální ochrany a za členění. Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm  
• Akční program Spole čenství pro zam ěstnanost a sociální so lidaritu „PROGRESS“, 2007-
2013. Bude p řijat v roce 2006. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Otevřená metoda koordinace v oblasti vzd ělávání a odborné p řípravy („Vzd ělávání  
a odborná p říprava 2010“). Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Integrovaný ak ční program v oblasti celoživotního vzd ělávání 2007-2013 (KOM (2004) 
474). Bude p řijat v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html   
• Sdělení o demografické budoucnosti Evropy. Bude p řijato v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
• Strategie pro zdraví a bezpe čnost 2007 -2012, sd ělení bude p řijato v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
• Plán pro rovnost mezi muži a ženami, sd ělení bude p řijato v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
                                                 
11 Rada Evropské unie (2001), P řispění veřejných financí k r ůstu a zam ěstnanosti: zlepšit kvalitu  
a udržitelnost, zpráva Komise a Rady Ecofin Evropské rad ě (Stockholm 23. a 24. b řezna 2001), 699/01; 
Sdělení Evropské komise (2000) o p řispění veřejných financí k r ůstu a zam ěstnanosti: zlepšit kvalitu  
a udržitelnost, KOM(2000)846. 
 
CS 25   CS • Sdělení o nediskriminaci a rovných p říležitostech pro všechny, KOM (2005) 224 – 
Evropský rok 2007. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm  
• Evropský rok boje proti chudob ě a sociálnímu vylou čení 2010. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• Nová generace strukturálních fond ů a Fondu soudržnosti, p řijato v roce 2004. KOM (2004) 
493, KOM (2004) 494, KOM (2004) 495. 
http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm  
• Návrh na ustanovení Evropského st řediska pro sledování migrace. P ředpokládané p řijetí  
v roce 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Zelená kniha o budoucnosti evropské migra ční sítě, KOM (2005) 606. P řijata v roce 2005. 
http://www.european-migration-network.org/  
• Následná opat ření ke sdělení nazvanému „Spole čný program pro integraci: rámec 
pro integraci státních p říslušníků třetích zemí v Evropské unii“, KOM (2005) 389 v 
konečném znění. 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Akční plán boje proti obchodování s lidmi. P řijetí na konci roku 2005. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. LEPŠÍ  ŘÍZENÍ  PŘÍRODNÍCH  ZDROJŮ 
Celkové cíle 
Ochránit schopnost Zem ě podporovat život v celé jeho rozm anitosti, respektovat meze 
přírodních zdroj ů planety a podporovat udržitelnou výrobu a spot řebu, tak aby zanikl vztah 
mezi hospodá řským růstem a zhoršováním životního prost ředí. 
Operativní cíle a úkoly: 
• Zlepšit produktivitu zdroj ů: získat v ětší výnos z každého využitého zdroje a omezit 
ničení životního prost ředí (škodlivé emise v ovzduší, vod ě a půdě a rovněž přehnané 
vytěžování zem ědělské půdy a jiných zdroj ů), jež každý zdroj zp ůsobuje. 
• Zlepšit řízení a vyhnout se p řehnanému vyt ěžování obnovitelných p řírodních zdroj ů, 
jako jsou rybolov, biologická rozman itost, lesnictví, voda, vzduch, p ůda a klima, do roku 
2015 obnovit zni čené mořské ekosystémy v souladu s Johannesburským provád ěcím 
plánem schváleným na Sv ětovém summitu OSN o udržitelném rozvoji, v četně dosažení 
maximální udržitelné výt ěžnosti rybá řství do roku 2015. 
 
CS 26   CS • Zvážit, jak snížit spot řebu energie v EU do roku 2020, za p ředpokladu, že existuje 
odhadem 20 % hospodárného potenciálu pro úspory spot řeby energie. Komise o této 
problematice zahajuje diskusi. 
• 12 % spot řeby energie z obnovitelných zdroj ů do roku 2010. 
• 21 % spotřeby elekt řiny pro EU-25 má být do roku 2010 pokryto z obnovitelných 
zdrojů. To je základ pro vnitrostátní orienta ční cíle. 
• Zastavit ztrátu biolog ické rozmanitosti v EU do roku 2010 a ú činně přispět ke značnému 
snížení celosv ětové úrovn ě ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010. 
• Provádění a řízení programu Natura 2000:  lokality schválené do roku 2006 (mo řské 
lokality 2010); lokality ozna čené a účinně spravované do roku 2010 (mo řské lokality 
2012). 
• Ovládnout technický rozvoj a směrovat ho k odd ělení hospodá řského růstu a tlaku  
na životní prost ředí. 
Příklady klí čových akcí: probíhající a plánované akce 
• Akční plán pro environmentální te chnologie (ETAP), KOM (2004) 38 v kone čném znění. 
Do roku 2007 vymezit s členskými státy a klí čovými zúčastněnými stranami podmínky pro 
stanovení výkonnostních cíl ů v oblasti životního prost ředí pro klí čové výrobky. 
http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/  
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Akční plán pro udržitelnou výrobu a spot řebu. Předpokládané p řijetí v roce 2007. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Tematická strategie o ud ržitelném využívání zdroj ů. Přijetí v prosinci 2005. 
http://europa.eu.int/com m/environment/natres/  
• Tematická strategie pro p ředcházení vzniku odpad ů a jejich recyklaci. P řijetí  
v prosinci 2005.  
 http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
• Integrovaná výrobková politika, následné opat ření ke sdělení KOM (2003) 302. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• Ekologizace zadávání ve řejných zakázek, v četně návrhu sm ěrnice o ve řejných zakázkách 
na ekologická a energeticky ú činná vozidla plánovaného na konec roku 2005 a v četně 
přezkoumání provedeného do roku 2007 ve spolupráci s členskými státy, jak nejlépe 
podpořit ekologické ve řejné zakázky také pro osta tní hlavní skupiny výrobk ů. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm  
• Strategické pokyny pro rozvoj venkova, st rategické pokyny, vnitros tátní strategie a 
programy rozvoje venkova na období 2007 – 2013, KOM (2005) 304. 
Přijaty v roce 2005. 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm  
 
CS 27   CS • Tematická strategie o p ůdě. Předpokládané p řijetí v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Tematická strategie o zne čišťování ovzduší, KOM (2005) 446 v kone čném znění. Přijata  
v září 2005.  
http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/  
• Ochrana mo řského prost ředí včetně tematické strategie o ochran ě a zachování mo řského 
prostředí a jiných akcích. P řijata v roce 2005.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• Rámcová sm ěrnice EU o vod ě – integrované řízení povodí řek pro Evropu, provád ění 
směrnice 2000/60/ES. 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html  
• Evropská strategie pro biologickou rozmanitost. P řijata v roce 1998. Sd ělení o strategii pro 
biologickou rozmanitost bude p řijato v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Provádění vícestranných dohod o životním prost ředí. Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Zelená kniha o námo řních záležitostech. P ředpokládané p řijetí na za čátku roku 2006.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Síť zelené diplomacie. Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• Akční plán EU pro lesy. P ředpokládané p řijetí v roce 2006. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. UDRŽITELN ĚJŠÍ DOPRAVA 
Celkový cíl  
Zajistit, aby naše dopravní systémy spl ňovaly hospodá řské a sociální pot řeby spole čnosti a 
současně měly co nejmenší nežádoucí dopady na hospodá řství, spole čnost a životní prost ředí. 
Operativní cíle a úkoly: 
• Zlepšit řízení poptávky v dopravě za účelem snížení negativních ú činků růstu dopravy. 
• Dosáhnout udržitelné úrovn ě energie využívané pro dopravu po vzoru jiných odv ětví a 
snížit emise skleníkových plyn ů v doprav ě, a to  ve větším pom ěru, než bude sníženo 
využívání energie v doprav ě. 
• Snížit emise zne čišťujících látek z dopravy na úrove ň minimalizující dopad na lidské 
zdraví nebo na životní prost ředí. 
 
CS 28   CS • Zajistit, aby pr ůměrný nový vozový park dosahoval do roku 2008/09 140g/km emisí 
CO2 a do roku 2012 120g/km emisí CO 2, v rámci integrovaného politického p řístupu. 
• Pracovat na zavedení emisních norem EURO V pro lehká služební vozidla a zavést 
EURO VI pro t ěžká vozidla. 
• Do roku 2010 zajistit, aby 5,75 % paliva v doprav ě tvořilo biopalivo.  
• Snížit hluk dopravy , a to jak u zdroje, tak prost řednictvím zmír ňujících opat ření, aby se 
zajistilo, že celková úrove ň hluku, jemuž jsme vystaveni, má co nejmenší dopady  
na zdraví. 
• Zvýšit bezpečnost na silnicích zlepšením silni ční infrastruktury, vyzýváním ú častníků 
silniční dopravy k v ětší zodpov ědnosti a zvýšením bezpe čnosti vozidel. 
• Do roku 2010 snížit na polovinu po čet úmrtí v silni ční doprav ě oproti roku 2000. 
• Do roku 2010 modernizovat rámec EU pro služby veřejné přepravy osob  za účelem 
podpory v ětší účinnosti a výkonu. 
Příklady klí čových akcí: probíhající a plánované akce 
• Bílá kniha nazvaná “Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout” a pr ůběžné 
hodnocení, KOM (2001) 370. http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf
 
• Strategie EU o emisích CO 2 z lehkých služebních vozidel. Sd ělení o přepracované strategii 
bude přijato v září 2006. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm  
• Podpora užívání biopaliv a jiných obnovitelných pohonných hmot v doprav ě, směrnice 
2003/30/ES. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Čistá městská doprava. Program Civitas II zahájen na za čátku roku 2005.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
• Tematická strategie pro m ěstské životní prost ředí. Bude p řijata v lednu 2006 – v četně 
opatření pro plány udržitelné m ěstské dopravy. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• Vybírání poplatk ů za používání dopravní infrastruktury. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• Třetí železni ční balíček na zatraktivn ění železnice, p řijat v roce 2004, v četně KOM (2004) 
140 v kone čném znění. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
 
CS 29   CS 6. BOJ  SE SVĚTOVOU  CHUDOBOU  A PODPORA  ROZVOJE 
Celkové cíle 
Aktivně podporovat udržitelný rozvoj na celém sv ětě a zajistit, aby vnit řní a vnější politiky 
Evropské unie byly v souladu se sv ětovým udržitelným rozvojem a jejími mezinárodními 
závazky. 
Operativní cíle a úkoly: 
EU provede své závazky týkající se meziná rodního rámce pro udržitelný rozvoj, jehož 
stavebními kameny jsou Sv ětový summit OSN o udržitelném rozvoji (Johannesburg), Dohoda 
z Monterrey, záv ěry Hodnotícího summitu tisíciletí a Sv ětového summitu. 
Do roku 2015 EU významn ě přispěje k rozvojovým cíl ům tisíciletí. Jsou to: 
• Vymýcení extrémní chudoby a hladu:  
• Snížit na polovinu podíl lidí žijících za mén ě než dolar na den. 
• Snížit na polovinu podíl lidí trpících hladem. 
• Dosažení všeobecného základního vzd ělání:  
• Zajistit, aby všichni chlapci a d ěvčata ukončili úplnou základní školní docházku. 
• Podporovat rovnost pohlaví a  posílení pravomocí žen:  
• Vymýtit nerovnost mezi chlapci a d ěvčaty v základním a st ředním vzd ělávání 
nejlépe do roku 2005 a na všech úrovních do roku 2015. 
• Snížit úmrtnost d ětí: 
• Snížit o dv ě třetiny míru úmrtnosti d ětí do pěti let. 
• Zlepšit zdraví matek:  
• Snížit o tři čtvrtiny míru úmrtnosti matek. 
• Bojovat s HIV/AIDS, malárií a dalšími chorobami:  
• Zastavit a zvrátit vývoj ší ření HIV/AIDS. 
• Zastavit a zvrátit vývoj výskytu malárie a jiných vážných chorob. 
• Zajistit trvalou  udržitelnost životního prost ředí: 
• Začlenit zásady udržitelného ro zvoje do politik a program ů zemí; zvrátit ztrátu 
ekologických zdroj ů. 
 
CS 30   CS • Snížit na polovinu podíl lidí, kte ří nemají udržitelný p řístup k bezpe čné pitné 
vodě. 
• Dosáhnout do roku 2020 významného zlepšení života nejmén ě 100 milion ů 
obyvatel slum ů. 
• Vytvořit globální partnerství pro rozvoj v četně dalšího rozvoje otev řeného obchodního a 
finančního systému.  
 
CS 31   CS Aby těchto cílů dosáhla, EU zejména:  
1) zvýší objem pomoci ; 2) zlepší kvalitu, soudržnost a ú činnost své pomoci ; 3) zavede 
strategii EU pro Afriku;  4) podpoří předcházení konflikt ům; 5) provede rozvojové 
politiky EU – Evropskou dohodu o rozvoji; 6) zajistí úspěšné plnění Rozvojové agendy  
z Dohá a její přispění k rozvojovým cíl ům tisíciletí a udržitelnému rozvoji; 7) provede 
všeobecný systém preferencí - GSP Plus ; 8) zajistí, aby její regionální a dvoustranné 
obchodní dohody p řispívaly k udržitelnému rozvoji ; 9) podpoří celosvětový udržitelný 
rozvoj.  
Akce: probíhající a plánované akce 
• Urychlení procesu sm ěřujícího k dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí, KOM (2005) 132.  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• Strategie EU pro Afriku, KOM (2005) 489.  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Financování pro rozvoj a ú činnost pomoci, KOM (2005) 133. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• Soudržnost politik v zájmu rozvoje, KOM (2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
Závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vn ější vztahy  (GAERC): Rozvojová politika 
Evropské unie „Evropský konsensus“, založeny na sd ělení KOM (2005) 311. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.  
• Rozvojová agenda z Dohá. Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Dvoustranné a regionální obc hodní dohody (jako jsou dohody o hospodá řském partnerství 
se zeměmi AKT). Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Využití globalizace – Akce. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• Provádění závazk ů EU podle Sv ětového summitu OSN o udržitelném rozvoji, iniciativy 
EU o vod ě, iniciativy EU o energii, Desetiletého provád ěcího plánu  
o mezinárodních udržit elných výrobních a spot řebních postupech. Akce probíhá. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html  
• Mezinárodní program EU boje proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii, 2007, KOM (2004) 
726. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
 
CS 32   CS PŘÍLOHA 3  
 
HODNOCENÍ STRATEGIE UDRŽITELNÉ HO ROZVOJE EU V ROCE 2005:  
VÝCHOZÍ REKAPITULACE A BUDOUCÍ SM ĚRY VÝVOJE  
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU  
{KOM(2005) 37}  
 
CS 33   CS Předmluva 
Udržitelný rozvoj je základním cíle m Evropské unie, je to však ta ké globální výzva, s níž jsou 
konfrontováni naši partne ři na celém sv ětě. Vznáší otázky, jak uvést  do souladu ekonomický 
rozvoj, sociální soudržnost, spravedlnos t Sever/Jih a ochranu životního prost ředí. Jeho 
důležitost se odráží ve Smlouv ě o  E U  a  j e  v y j á d řena i v Ústav ě, která vyzývá Unii, aby 
„usilovala o udržitelný rozvoj Evr opy založený na vyváženém hospodá řském růstu a na 
cenové stabilit ě, vysoce konkurenceschopném sociáln ě tržním hospodá řství směřujícím k plné 
zaměstnanosti a spole čenskému pokroku, s vysokým stupn ěm ochrany a zlepšování kvality 
životního prost ředí“.  
Vzhledem k rychlým demografickým zm ěnám bude v p říštích desetiletích vyvíjen obrovský a 
stále větší tlak na sv ětové zdroje. To platí nejen pro zm ěnu klimatu, p řírodní zdroje, 
biologickou rozmanitost, ale i pro rozdíl v bl ahobytu mezi Severem a Jihem. Chceme-li do 
budoucna ve sv ětě zachovat k řehkou ekonomickou, sociální a ekologickou rovnováhu, 
musíme za čít ihned jednat. 
Budoucnost Evropy lze vid ět pouze v tomto globálním kontextu. EU již u činila významné 
snahy k podpo ře udržitelného rozvoje dom a i v mezinárodním m ěřítku. Proaktivním 
přístupem m ůže EU p řeměnit potřebu ochrany životního prost ředí a sociální soudržnosti 
v příležitosti pro inovaci, r ůst a vytvá ření pracovních míst. Hodnocením strategie udržitelného 
rozvoje (SUR) si p řipomínáme své závazky lépe definovat strukturální zm ěny, které je 
zapotřebí učinit v našich ekonomikách a spole čnosti, a vytvá říme pozitivní program řízení 
tohoto procesu zm ěny směrem k lepší kvalit ě života pro všechny. 
K reakci na tuto výzvu je zapot řebí koordinovaná akce a silná vedoucí role Evropské unie, 
aby byla vyvinuta řešení, která natrvalo zm ění život lidí v Evrop ě a všude na sv ětě. 
Na začátku tohoto tisíciletí se proto Evropská unie zapojila do náro čného programu zm ěn, aby 
zajistila, že se postavíme neudržitelným ekonomickým, sociálním a ekologickým trend ům. 
V roce 2000 lisabonská strategie sta novila ambiciózní program hospodá řských a sociálních 
reforem s cílem vytvo řit vysoce dynamickou a konkurencesch opnou ekonomiku založenou na 
znalostech. V roce 2001 byla na zasedání Evropské rady v Göteborgu p řijata obsáhlá strategie 
pro udržitelný rozvoj a v roce 2002 byl v Barcelon ě před Světovým summitem OSN o 
udržitelném rozvoji, který se konal v lét ě 2002, vymezen její vn ější rozměr. Každý z t ěchto 
kroků byl doprovázen d ůležitými rozhodnutími a opat řeními ke spln ění přijatých závazk ů. 
Navzdory tomu všemu však nebylo dosaženo dostate čného pokroku; neudržitelné trendy se 
teprve musí za čít obracet a celosv ětově je i nadále mnoho v sázce. 
Začátek mandátu nové Komise a zvolení nového Evropského parlamentu je p říhodným 
okamžikem pro rekapitulaci dosaženého pokroku a vyvinutí úsilí o zrychlení tempa zm ěn. 
První kroky již byly u činěny. Komise navržením strategických cíl ů pro Unii na p říštích pět let 
opět zdůraznila sv ůj závazek podporovat udržitelný rozvoj. P řed nedávnem navrhla ve 
střednědobém hodnocení lisabonské strategie vytvo řit z obnovené lisabonské agendy svou 
strategii pro r ůst a nová pracovní místa; taková st rategie nám umožní využít hnací sílu 
dynamičtější ekonomiky ke spln ění našich širších sociál ních a ekologických cíl ů. V tomto 
ohledu zůstává lisabonský program zásadní sou částí zastřešujícího cíle udrž itelného rozvoje, 
který je stanoven ve Smlouv ě: zvyšování úrovn ě blahobytu a zlepšování  životních podmínek 
 
CS 34   CS současných a budoucích generací udržitelným zp ůsobem. Komise ve st řednědobém 
hodnocení prohlásila: „ K dosažení tohoto cíle p řispívají jak lisabonská st rategie, tak strategie 
udržitelného rozvoje. Tyto dv ě strategie se vzájemn ě posilují, zam ěřují se na dopl ňující 
opatření, využívají řady nástroj ů a dosahují výsledk ů v rozdílných časových rámcích .“ 
Současně s hodnocením lisabonské strategie p ředkládá Komise aktualizovanou sociální 
agendu EU; tato agenda mapuje opat ření, která mohou p řispět k zajištění větší soudržnosti 
našeho kontinentu a dalšího rozvoje našeho soci álního modelu v reakci na neudržitelné 
trendy. Tímto zp ůsobem naše sociální agenda sama o sob ě přispívá k dosažení cíle 
udržitelného rozvoje. 
Toto sdělení představuje první krok Komise p ři hodnocení strategie udržitelného rozvoje 
v roce 2005. Tato zpráva obsahuje po čáteční posouzení pokroku dosaženého od roku 2001 a 
nastiňuje řadu budoucích sm ěrů vývoje, jež mohou být vodítk em pro hodnocení strategie 
udržitelného rozvoje, které bude p ředstaveno v samostatném sd ělení Evropskému parlamentu 
a Radě později v tomto roce. Toto sd ělení se opírá o diskuse z minulého roku, v četně 
stanoviska Evropského hospodá řského a sociálního výboru z minulého dubna a výsledk ů 
veřejných konzultací za hájených Komisí minulý říjen12.  
Evropská unie má širokou, dlouhodobou vizi o své budoucnosti. V ěříme v sílu a základní 
hodnoty našeho dynamického evropského modelu. Zajistíme, aby pot řeby současných a 
budoucích generací mohly být spln ěny. Tento základní cíl se proj eví ve všech politikách Unie. 
Udržitelný rozvoj vyžaduje okamžité jednání. Ev ropská unie má dostatek kapacit, schopností 
a tvořivosti k tomu, aby provedla pot řebné změny. Evropané a další ob čané světa se mohou 
spolehnout na závazek Unie zabezpe čit udržitelnou budoucnost pro všechny. 
                                                 
12 Podrobn ější shrnutí výsledk ů těchto akcí je uvedeno v části č. 1 a 2 pracovního dokumentu útvar ů 
Komise, SEC(2005) 225. Úplná zpráva Komise o výsledku konzultací bude zanedlouho k dispozici na 
této internetové adrese: http://europa.eu. int/comm/sustainable/p ages/review_en.htm. 
 
CS 35   CS Část I: Udržitelný rozvoj – Co je v sázce? 
1. Ú VOD 
Udržitelný rozvoj  – uspokojování pot řeb současné generace, aniž by byla ohrožena 
schopnost budoucích generací uspokojovat své pot řeby – je základním cílem Smlouvy o 
Evropské unii13 a Ústavy. Je to zast řešující koncept, který je základem všech politik, akcí a 
strategií Unie, a vyžaduje, aby byly ekonomické , ekologické a sociální politiky navrhovány a 
prováděny tak, aby se vzájemn ě posilovaly.  
Ve stále globalizovan ějším světě je k podpo ře dynamického evropského modelu pro 
současnost i pro  budoucnost zapot řebí jasného politického vedení. Komise se d ůsledně 
zasazuje za udržitelný rozvoj a chce  zavést pozitivní program pro zm ěnu. Naše budoucnost v 
Evropě a ve světě vyžaduje dlouhodobou vizi a akci nap říč širokou škálou politik. Komise je 
přesvědčena, že musíme zvýšit prosperitu, solidaritu a bezpe čnost, abychom byli schopni 
zajistit vyšší kvalitu života pro nás a budoucí generace. Pot řebujeme r ůst a více pracovních 
míst, čistší a zdrav ější životní prost ředí. Potřebujeme soudržn ější společnost, kde prosperita a 
příležitosti jsou sdíleny v rámci Ev ropské unie i mimo ni. Pot řebujeme více inovace, výzkumu 
a vzdělání. Potřebujeme dostát své globální odpov ědnosti a závazk ům. Naše budoucí 
prosperita a kvalita života bude záviset na naší schopnosti a odhodlání zm ěnit naše modely 
výroby a spot řeby a odd ělit hospodá řský růst od degradace životního prost ředí. 
Opatření v těchto oblastech nemohou být omezena pouze na Evropskou unii. Udržitelnost 
zůstává celosv ětovou výzvou. Proto je nezbytné, aby Evropská unie demonstrovala svou 
vedoucí roli, pokud jde o vnit řní i vnější aspekty udržitelného rozvoje. To vyžaduje 
integrovaný p řístup a odráží skute čnost, že vzhledem ke globalizaci  a zvyšující se vzájemné 
propojenosti problém ů může EU pln ě uskutečnit své klí čové priority pouze tehdy, usp ěje-li 
současně na světové scén ě. Stejně tak je rozhodující i schopnos t EU reflektovat své globální 
závazky ve všech svých politikách, má-li prom ěnit slova ve skutky a sou časně nadále hrát 
věrohodnou vedoucí roli v oblasti udržitelného rozvoje.  
Tato Komise má sice mandát do konce roku 2009, avšak p ři formulaci politik má jasný 
závazek hled ět dále do budoucnosti. Pokud chceme dosáhnout svých budoucích cíl ů, nesmíme 
čekat do zít řka, musíme jednat nyní. Realizace dl ouhodobé vize vyžaduje konkrétní cíle pro 
řízení dlouhodobých trend ů a mechanismy pro dosažení stanovených cíl ů, přičemž je 
zapotřebí začít ihned jednat. Tato Komise již potvrdila význam svých základních 
strategických cíl ů, kterými jsou prosperita, solidarita a bezpe čnost, pro udržitelný rozvoj14. 
EU poprvé stanovila sv ůj závazek podporovat udržitelný rozvoj v červnu 2001. V té dob ě 
přijala Evropská rada v Göteborgu  strategii udržitelného ro zvoje EU (SUR) na základ ě 
sdělení Komise. V roce 2002 p ředložila Komise druhé sd ělení15 zaměřující se na vn ější 
rozměr udržitelného rozvoje, které by lo schváleno Evropskou radou v Barcelon ě. Tyto texty 
                                                 
13 Čl. 2 Smlouvy o Evropské unii. 
14 KOM(2005) 12 ze dne 26. 1. 200 5: “Strategic objectives 2005-2009 - Europe 2010: A partnership for 
European Renewal: Prosperity, Solidarity and Secu rity” (Strategické cíle 2005–2009 – Evropa 2010: 
Partnerství pro obnovu Evropy: Prosperita, solidarita a bezpe čnost). 
15 KOM(2002) 82 ze dne 13. 2. 2002: "Towards a global partnership for sustainable development" 
(Směrem ke globálnímu partnerství pro udržitelný rozvoj). 
 
CS 36   CS dohromady tvo ří základ ucelené strategie EU pro udr žitelný rozvoj. Komise se zavázala 
provádět hodnocení strategie na za čátku každého svého nového funk čního období. Toto 
hodnocení bude provedeno v pr ůběhu roku 2005 na základ ě zkušeností získaných za poslední 
čtyři roky.  
Revidovaná strategie udržitelného ro zvoje bude muset zaujmout širší p řístup, který zd ůrazní 
strukturální zm ěny v ekonomice pot řebné pro dosažení udržiteln ějších model ů výroby a 
spotřeby a bude se zabývat neudržitelným i trendy. S dalším posílením nového p řístupu 
k tvorbě politik potvrdí revidovaná strategie sv ůj trojrozm ěrný přístup a také zajistí úplnou 
integraci a posílení vn ějších aspekt ů udržitelného rozvoje. Dále potvrdí závazek u činěný 
v návrhu finan čních výhled ů 2007–2013, že udržitelný rozvoj bude  vedoucí zásadou politik 
EU. 
2. P ŘÍSTUP EVROPSKÉ UNIE K UDRŽITELNÉMU ROZVOJI  
Strategie udržitelného rozvoj e má následující složky:  
Zaprvé stanoví širokou vizi toho, co je udržitelné.  Základním poselstvím strategie je, že 
ekonomický, sociální a ekologický rozm ěr udržitelnosti musí být v kone čném důsledku 
propojeny a musí se vzájemn ě posilovat: „Udržitelný rozvoj nabízí  Evropské unii pozitivní, 
dlouhodobou vizi spole čnosti, která je více prosperující a spravedliv ější a která slibuje čistší, 
bezpečnější a zdrav ější životní prost ředí – spole čnost, která zajiš ťuje lepší kvalitu života pro 
nás, naše d ěti a pro naše vnuky“16. Pochopení významu a vzájemných vztah ů mezi těmito 
třemi pilíři udržitelného rozvoje je rozhodující.  
Druhá a pravd ěpodobně nejambiciózn ější část této strategie usiluje o zlepšení zp ůsobu, 
jakým vytvá říme politiky;  zaměřuje se na zlepšení soudržnosti opat ření a upozor ňuje 
občany na možné kompromisy mezi protich ůdnými cíli tak, aby bylo možné p řijímat 
informovaná rozhodnutí. To p ředpokládá pe člivé zkoumání všech jejich dopad ů, včetně 
dopadů, které nastanou v p řípadě, že nebude nic podniknuto, a to zejména prost řednictvím 
včasného posouzení dopad ů a vyslání správných signál ů trhu správným stanovením cen. 
Vyžaduje to také, aby politi čtí činitelé EU brali v úvahu globální kontext a aktivn ě 
podporovali konzistenci mezi vnit řními a vn ějšími politikami. Dále také vyžaduje investice do 
vědy a technologií na podporu úprav nutných pro udržitelný rozvoj. A v neposlední řadě nový 
přístup k vytvá ření politik zd ůrazňuje zlepšení komunikace a zapojení ob čanů a podniků. 
Za třetí se zabývá omezeným po čtem trendů, které jasn ě nejsou udržitelné , jako jsou 
otázky zm ěny klimatu a využití energie, ohrožení ve řejného zdraví, chudoba a sociální 
vyloučení, stárnoucí spole čnosti, řízení přírodních zdroj ů a využití p ůdy a doprava. 
V neposlední řadě se globální rozm ěr zabývá n ěkterými z mezinárodních cíl ů a zaměřuje se 
na prioritní c íle uvedené v p říspěvku EU ke Sv ětovému summitu o udržitelném rozvoji. Jsou 
to využití globalizace, obchod pro udržitelný rozvoj, boj s chudobou, sociální rozvoj, 
udržitelné řízení přírodních a ekologických zdroj ů, zlepšování spojitosti politik Evropské 
unie, lepší řízení na všech úrovních a fina ncování udržitelného rozvoje. 
                                                 
16 KOM(2001) 264 „A Sustainable Europe for a Better Wo rld: A European Union Strategy for Sustainable 
Development” (Udržitelná Evropa pro lepší sv ět: Strategie Evropské unie pro udržitelný rozvoj), s. 2. 
 
CS 37   CS 3. P ROČ HODNOCENÍ ? 
Komise hodlá provést hodnocení strategie na za čátku každého svého nového mandátu. Toto 
opatření bylo uvítáno p ři zasedání Evropské rady v červnu a listopadu 2004. Krom ě toho celá 
řada dalších vývojových sm ěrů ještě více zdůrazňuje potřebu hodnocení v tomto okamžiku: 
• zhoršování neudržitelných trend ů, zejména rostoucí tlak na p řírodní zdroje, biologickou 
rozmanitost a klima a dále p řetrvávající nerovnoprávnost a chudoba a rostoucí ekonomické 
a sociální výzvy zp ůsobené stárnutím obyvatelstva;  
• nízká ekonomická výkonnost Evropy spolu s novými konkuren čními tlaky vyvolanými 
pokračující globalizací a vzestupem nových pr ůmyslově vyspělých zemí (jako je Čína, 
Indie a Brazílie) signalizující zv ýšenou ekonomickou konkurenci a možné zm ěny ve 
vnitrostátních výrobních strukturách, které mají d ůsledky pro udržitelný rozvoj na globální 
úrovni; 
• nové mezinárodní závazky a jednán í, jež mohou všechny potenciáln ě přispět ke 
globálnímu udržitelnému rozvoji, musí  být spojeny se zvýšeným realiza čním úsilím (jako 
je Rozvojová agenda WTO z Dohá, provád ěcí plán p řijatý na Sv ětovém summitu o 
udržitelném rozvoji v Johannesburgu, závazky z Monterrey týkající se financování rozvoje 
a Rozvojové cíle tisíciletí); 
• nové bezpe čnostní hrozby, jako je terorismus (útoky z 11. zá ří 2001 a 11. b řezna 2004), 
přírodní krize (záplavy) a zdravotní rizika (nap ř. SARS) vedly k tomu, že jsme si za čali 
více uvědomovat svou zran itelnost. Navíc existuje sílící v ědomí pot řeby jednat proti 
organizovanému zlo činu, korupci a rasismu; 
• hodnocení by rovn ěž mělo vzít v úvahu rozší ření Evropské unie na 25 členských stát ů, 
definici národních strateg ií udržitelného rozvoje ve v ětšině členských stát ů a větší zapojení 
místních a regionálních orgán ů. 
4. R EKAPITULACE POKROKU  
Ačkoliv bylo dosaženo ur čitého pokroku p ři provádění strategie a nelze o čekávat okamžité 
výsledky, je jasné, že nás čeká ještě mnoho práce. Existuje jen málo znamení, na jejichž 
základě by bylo možné se domnívat, že v ětšina hrozeb pro udržitelný rozvoj byla odvrácena. 
Tyto hrozby vyžadují naléhavou a neustálou pozornost. Detailn ější popis pokroku je uveden 
v pracovním dokumentu útvar ů Komise17, avšak lze vyzdvihnout n ěkolik důležitých sm ěrů 
vývoje. 
- Zm ěna způsobu, jakým vytvá říme politiky. Od roku 2001 je zavád ěn „nový zp ůsob 
tvorby politik”, aby byly politiky soudržn ější a aby byly vytvo řeny správné podmínky pro 
podporu udržitelného rozvoje.  
Zlepšování soudržnosti politik   
Integrace celé řady horizontálních zásad smluv do všech politik EU je úst ředním cílem. 
Příkladem opat ření EU za tímto ú čelem je tzv. Cardiffský proces, který podporuje integraci 
                                                 
17 SEC(2005) 225. 
 
CS 38   CS ekologických otázek do odv ětvových politik. První rekapitulace Cardiffského procesu v roce 
2004 však ukázala, že pokrok byl až dosud omezený. 
V roce 2003 zavedla Komise nový mechanismus posouzení dopad ů jako nástroj, jenž má 
přispět ke zlepšení soudrž nosti politiky. Je ur čen pro posuzování ekonomických, 
ekologických a sociálních dopad ů významných návrh ů politik integrovaným zp ůsobem a pro 
zajištění toho, aby byly kompromisy m ezi konkurujícími si cíli explicitn ější. Do dnešního dne 
provedla Komise více než 50 posouzení dopad ů u širokého rozsahu politik, od návrh ů 
směrnice týkající se zajišt ění po hlavní zásady spole čného trhu s cukrem a financování sít ě 
Natura 2000. Pokud jde o vn ější vztahy, byly v s ouvislosti se všemi významnými obchodními 
jednáními zahájeny studie dopadu udržitelnosti.  
Vytvoření otevřené metody koordinace  
Otevřená metoda koordinace m ůže být mocným nástrojem pro podporu vým ěny osvědčených 
postupů, zapojení a mobilizaci zainteresovaných osob a pro vyvíjení tlaku na členské státy, 
aby přijaly strategi čtější a integrovan ější přístup a vytvá řely účinnějších politik. Spole čné cíle 
a společné ukazatele byly nap říklad dohodnuty Komisí a členskými státy v oblastech 
sociálního za členění a penzí. V ětšina členských stát ů si stanovila kvantitativní cíle pro snížení 
chudoby a sociálního vylou čení.  
Správné ur čení cen a stimul ů 
Zajištění toho, aby tržní ceny odrážely skute čné náklady ekonomických činností pro 
společnost, podpo ří změny v modelech výroby a spot řeby. Aby se toho dosáhlo, mohou být 
účinným dopl ňkem tradi čních regula čních opat ření tržní nástroje, jako jsou ekologické dan ě, 
systémy obchodování s emisemi a dotace. V této oblasti byl na úrovni EU v nedávných letech 
učiněn pokrok, ale rozhodování je stále n ěkdy obtížné, zejména ve vztahu ke zdan ění kvůli 
požadavku jednomyslnosti v Rad ě. Příklady, kde EU použila tr žní instrumenty, zahrnují 
směrnici o energetické dani z roku 2003, která rozši řuje systém minimálních da ňových sazeb 
Společenství z minerálních olej ů na jiné energetické produkt y, a systém pro obchodování s 
povolenkami na emise skleníkových plyn ů v rámci EU, který platí od roku 2005, aby p řispěl k 
dosažení cíl ů Kjótského protokolu týkajícíc h se snižování emisí.  
Investice do v ědy a technologie   
Pokrok ve znalostech a technický pokrok hrají klí čovou úlohu pro dosažení rovnováhy mezi 
hospodářským růstem a sociální a ekologickou ud ržitelností. Mezi inovací za ú čelem kvality a 
výkonnosti a inovací za ú čelem optimalizace využívání energie, zamezování vzniku odpadu a 
zajištění bezpečnosti existuje mnoho synergických efekt ů. Energeticky ú činnější stroje 
například spot řebují mén ě přírodních zdroj ů a produkují mén ě emisí. Investice do nových 
technologií také vytvo ří pracovní místa a r ůst. Opatření EU v této oblasti zahrnují činnosti 
zaměřené na udržitelný rozvoj, které jsou obs aženy v 6. rámcovém programu pro výzkum 
a technologický rozvoj. Ak ční plán pro environmentální technologie podporuje technologické 
platformy o vodíkových a palivových článcích, technice slune čních kolektor ů, udržitelné 
 
CS 39   CS chemii, zásobování vodou a hygienických za řízeních. EU rovn ěž podporuje zavád ění 
technologií, které mají dopad na  naše sociální systémy, nap ř. na systémy zdravotní pé če18. 
Komunikace a mobilizace ob čanů a podniků 
Občanská spole čnost a soukromý sektor hrají d ůležitou roli v udržitelném rozvoji. Na úrovni 
EU bylo p řijato několik iniciativ na podporu aktivního zapojení t ěchto skupin a zlepšení 
konzultačních proces ů a mobilizace zainteresovaných osob. Mimo jiné p řijala Komise 
minimální normy pro konzultaci zainteresova ných osob a zkvalitnil a informace týkající se 
rozhodování o environmentálních otázkách a zlepšila zapojení do rozhodování o 
environmentálních otázkách. P řijala také r ůzné iniciativy na podporu sociální odpov ědnosti 
podniků. 
- Neudržitelné trendy 
Změna klimatu a čistá energie 
Za posledních 100 let ros tla teplota Evropy rych leji než globální pr ůměr (0,95 °C v Evrop ě ve 
srovnání s 0,7 °C globáln ě); 8 z 9 ledovc ů se do zna čné míry zmenšuje, extrémní pov ětrnostní 
události – jako jsou sucha, vlny veder a záplavy – vzrostly19. Udržení r ůstu globální teploty 
pod úrovní, p ři které je pravd ěpodobné, že nastane nebezpe čnější změna klimatu, vyžaduje 
výrazné globální snížení emisí skleníkových plyn ů. Určité odhady škod zp ůsobených 
extrémními událostmi v roce 2002 uvád ějí ztrátu 25 miliard EUR20. Spolehlivé a cenov ě 
dostupné zásobování energií není v rozvojovém sv ětě, kde více než 2 miliardy lidí využívají 
jako primární zdroj energie biomasu (d řevo, odpad, atd.) a 1,6 miliard lidí nemá p řístup 
k elektřině, ještě zdaleka samoz řejmostí. 
Evropský program zm ěny klimatu slouží jako klí čový rámec pro opat ření proti zm ěně klimatu 
v Evropě. Obsahuje rozhodující energetic ké iniciativy a nedávno spušt ěný celoevropský 
systém obchodování s povolenkami na emise skleníkových plyn ů, který za čal fungovat 1. 
ledna 2005. EU také podporuje řadu opat ření přispívajících k řešení zm ěny klimatu 
prostřednictvím svých regionálních fond ů. Poslední dostupná data sice ukazují, že do roku 
2002 snížila EU-15 emise skleníkových plyn ů o 2,9 % oproti úrovni v roce 1990, avšak je 
zapotřebí udělat daleko více, aby mohl být spln ěn cíl stanovený v Kjótském protokolu, tj. 
snížit emise v období 2008–2012 o 8 % oproti úrovni v roce 1990. Také v mezinárodním 
měřítku hraje EU i nadále vedoucí roli p ři podpoře ratifikace Kjótského protokolu a p ři 
provádění závazk ů přijatých na Sv ětovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu v 
roce 2002. V tomto ohledu pros azuje EU využívání obnovitel ných energií na celém sv ětě 
prostřednictvím Johannesburské koalice pro obnovite lnou energii. Inic iativa EU v oblasti 
energie je p říspěvkem ke Sv ětovému summitu o udržitelném ro zvoji a jejím cílem je zlepšit 
přístup k adekvátním, udržitelným a dostupným energetickým službám ve venkovských 
oblastech, v blízkosti m ěstských oblastí a v m ěstských oblastech.  
V Evropě je přijat obnovený závazek za ú čelem dosažení skute čného pokroku v energetické 
účinnosti prost řednictvím nové iniciati vy pro energetickou ú činnost. 
                                                 
18 Viz nap ř. nedávno p řijatý akční plán e-health: „e-Health: making healthcare better for European citizens: 
An action plan for a European e-Health Area“ (e-Health – lepší zdravotní pé če pro evropské ob čany: 
akční plán pro evropský prostor elektronický ch zdravotních služeb), KOM(2004) 356. 
19 Zpráva Evropské agentury pro životní prost ředí (EEA) „Impacts of Europe ’s changing clim ate“ (Dopady 
měnícího se klimatu Evropy) ze srpna 2004. 
20 Munich Re, Geo Risks Research Department (Odd ělení pro výzkum georizik), leden 2004. 
 
CS 40   CS Veřejné zdraví 
Hrozby pro ve řejné zdraví v EU od r oku 2001 stále rostou. Celosv ětově se zvyšuje četnost 
onemocnění souvisejících s životním stylem a chronických onemocn ění, přičemž 
nejhroziv ější vývoj byl zaznamenán u obezity (10–40% nár ůst za posledních 10 let ve v ětšině 
zemí EU). Epidemie HIV/AIDS dosáhla globáln ě nejvyšší úrovn ě infekcí v ůbec (39,4 
miliónů) a podíl nov ě oznámených infekcí HIV se v Evrop ě od roku 1996 více než 
zdvojnásobil. Celosv ětově větší kontakt a mobilita zvýšily dopad zdravotních rizik v d ůsledku 
infekčních chorob, jako je pta čí chřipka a SARS. Dalším novým prvkem je bioterorismus. V 
rozvojových zemích se nedávný pokroky v oblasti  zdraví a rozvoje obrátil a rozší ření 
významných nakažlivých nemocí je závaž nou hrozbou pro jejich budoucí rozvoj. Sv ětová 
zdravotnická organizace (WHO) odhaduj e, že nezdravé životní prost ředí je každý rok 
příčinou smrti více než 5 milión ů dětí na celém sv ětě.  
Příklady politických opat ření učiněných od roku 2001 zahrnují financování výzkumu genomu 
pro boj s rezistencí na antibiotika, vytvo ření sítí spole čného celoevropského dohledu a sítí 
včasného varování p řed nakažlivými nemocemi, p řijetí návrhu na nový regula ční rámec EU 
pro chemické látky (REACH), p řijetí Evropského ak čního plánu pro životní prost ředí a zdraví 
2004–2010 a z řízení Evropského ú řadu pro bezpe čnost potravin (EFSA) a Evropského 
střediska pro p řenosné nemoci (ECDC). 
V mezinárodním m ěřítku se objem prost ředků vynaložených EU na boj s nemocemi, jako jsou 
HIV/AIDS, tuberkulóza a malárie, významn ě zvýšil. Byly také poskytnuty finan ční 
prostředky na snížení ceny nezbytných farmaceutických produkt ů v rozvojových zemích.   
Chudoba a sociální vylou čení 
Chudoba a sociální vylou čení představují rostoucí problém. V EU je okolo 15 % populace 
ohroženo p říjmovou chudobou. Zdrojem obav je zejména situace v n ěkterých nových 
členských státech. Dalšími znepokojujícími trendy je p řenos chudoby a vylou čení mezi 
generacemi a nerovnom ěrné břemeno, které nesou ur čité podskupiny populace (nap ř. 
nezaměstnaní, rodi če samoživitelé, zdravotn ě postižení, etnické menšiny). Na celém sv ětě 
musí 2,8 miliardy lidí z celosv ětové populace 6 miliard vyžít s mén ě než 2 eury na den.  
Členské státy EU se dohodly, že budou ko ordinovat své politiky pro boj s chudobou 
a sociálním vylou čením stanovením spole čných cílů, vytvářením vnitrostátních ak čních plánů 
a jejich hodnocením pomocí spole čných ukazatel ů za účelem monitorování pokroku. 
Evropská komise podporuje tento koordina ční proces. K tomuto cíli rovn ěž přispívají finan ční 
prostředky evropské regionální politiky, nap ř. prostřednictvím investic do vzd ělávání, 
odporné p řípravy a místní zam ěstnanosti.  
Pro řešení tohoto problému v celosv ětovém měřítku stanoví rozvojová politika EU jako sv ůj 
hlavní cíl významn ě snížit a nakonec úpln ě odstranit chudobu. V rámci nového globálního 
partnerství pro odstran ění chudoby a pro udrž itelný rozvoj vytvo řeného na summitech v 
Dohá, Monterrey a Johannesburgu byla p řijata celá řada opatření.  
Stárnoucí spole čnost 
Populační růst v EU se pravd ěpodobně zastaví a stále menší a stárnoucí pracující populace 
bude muset podporovat zvyšující se po čet starých lidí. P ředpovídá se, že se pom ěr starých lidí 
odkázaných na pé či druhých zvýší z 24 % v ro ce 2004 na 47 % v roce 2050.  
 
CS 41   CS I když je zvyšující se pr ůměrná délka života významným úsp ěchem, stárnoucí evropská 
populace vyvolává otázky udržitelnosti, kterými je t řeba se zabývat. Ani migrace, ani strmý 
růst porodnosti nem ůže zastavit prudký nár ůst počtu starších lidí v populaci v p říštích dvaceti 
letech.  
Komise pracuje spolu s členskými státy na modernizaci systém ů sociální ochrany, aby se 
zajistilo, že z ůstanou finan čně udržitelné a sociáln ě adekvátní. Mezi uvažovaná opat ření také 
patří prodloužení produktivního života starších pracovník ů. Cílem stanoveným Evropskou 
radou v Barcelon ě je, aby do roku 2010 pracovalo 50 % 55 –64letých lidí a aby byl do roku 
2010 zvýšen faktický v ěk odchodu do d ůchodu o 5 let. Krom ě řešení finan ční stránky se 
zdravotní systémy pot řebují také dále vyvíjet, aby se mohly vyrovnat s o čekávanými 
požadavky vzr ůstajícího po čtu starších lidí, zejména  proto, aby byl zlepšen p řístup ke 
zdravotní pé či. Unie v této oblasti usnad ňuje strukturovanou spolupráci a vým ěnu 
osvědčených postup ů.  
Řízení přírodních zdroj ů 
Rychlý globální r ůst populace znamená, že do roku 2010 bude na zemi ve srovnání se 
současným stavem již o 400 milión ů lidí více, a to zejména v m ěstských oblastech. Ve sv ětě 
rostoucí „vzájemné závislosti“ nem ůžeme pokra čovat ve výrob ě a spotřebě tak jako dnes. 
Biologická rozmanitost je ohrožena. Na celém sv ětě je 15 500 druh ů rostlin a živo čichů, které 
čelí vysokému riziku vyhubení. V nedávných de setiletích také došlo k velmi významným 
ztrátám u tém ěř všech typ ů ekosystém ů a druhů (živočichové, rostliny, lesy, sladká voda, 
úrodná p ůda atd.). Sladká voda je další drahocenný p řírodní zdroj pod tlakem. Celkov ě 
ohrožuje globální vodní krize živo ty, udržitelný rozvoj a v kone čném důsledku i mír a 
bezpečnost. 
Mezi opat ření zaměřená na dosažení cíle EU zastavit do roku 2010 ztrátu biologické 
rozmanitosti pat ří reforma spole čné zemědělské politiky a spole čné rybářské politiky a 
vytvoření sítě Natura 2000. P řipravuje se sd ělení o zastavení ztráty bi ologické rozmanitosti do 
roku 2010. Opat ření ke zvýšení ú činnosti zdroj ů zahrnují sm ěrnici EU o odpadních 
elektrických a elektronických za řízeních a sd ělení Komise o integrované produktové politice. 
V období let 2000–2006 vynakládá Evropská unie také velké částky pen ěz ze strukturálních 
fondů a Fondu soudržnosti na spolufin ancování investic ve prosp ěch environmentálních 
infrastruktur a obnovy a údržby pr ůmyslových, m ěstských a p řírodních míst.  
Mezinárodní iniciativy zahrnují iniciativu EU v oblasti vody – „Voda pro život” – jakožto 
iniciativu navazující na Sv ětový summit o udržitelném rozvoji.  EU hraje také vedoucí úlohu v 
rámci úmluvy týkající se bi ologické rozmanitosti a p ři úsilí o vytvo ření desetiletého rámce 
programů o udržitelné spot řebě a výrobě.  
Využití půdy a doprava 
Navzdory snaze odd ělit dopravu od r ůstu HDP roste i nadále objem dopravy rychleji než 
HDP. To má dopady v r ůzných oblastech od dopravních zácp a zdravotních problém ů 
způsobených látkami zne čišťujícími ovzduší až ke zvýšeným emisím CO 2 majícím vliv na 
cíle EU týkající se zm ěny klimatu. 
Za účelem omezení negativních dopad ů tohoto trendu r ůstu dopravy zahájila EU celou řadu 
iniciativ. Podporuje odklon od silni ční dopravy na režimy s menšími environmentálními 
dopady, jako jsou čisté autobusy, lodní doprava a vlaková d oprava. Komise také navrhla, aby 
 
CS 42   CS členské státy zavedly popl atky za infrastrukturu za ú čelem ovlivn ění dopravní poptávky, aby 
ceny zaplacené uživateli dopravy od rážely plné náklady pro spole čnost (nap ř. směrnice o 
evropské silni ční známce), ale realizace z ůstává omezená. Dále byl u činěn významný pokrok, 
i když byl kompenzován zvýšením poptávky a objemu dopravy, v technologii vozidel a paliv, 
jehož hnací silou byly právní p ředpisy a iniciativy EU. Dále se rovn ěž provádějí opatření 
zaměřená na zlepšení m ěstského životního prost ředí a regulaci využití p ůdy, např. 
prostřednictvím programu strukturálních fond ů EU „Urban II“ a rámcového výzkumného 
programu. Komise také p řipravuje tematickou strategii o m ěstském životním prost ředí, která 
bude zveřejněna v roce 2005. 
Vnější aspekty udržitelného rozvoje 
Kromě výše uvedených neudržitelných trend ů zahrnuje podpora udrž itelného rozvoje na 
globální úrovni mimo jin é i následující akce EU: 
Využití globalizace Globalizace je nový kontext, ve kterém je t řeba dosáhnout udržitelného rozvoje. I když m ůže 
být důležitým stimulem pro udr žitelný rozvoj, jsou p řínosy globalizace p říliš často 
nerovnom ěrně rozděleny mezi zem ěmi a v zemích samotných a neregulovaná integrace m ůže 
mít negativní dopady na životní prost ředí a spole čnost jako celek.  
EU podporuje koherentní a integrovaný p řístup k otázkám týkajícím se globalizace ve WTO, 
mezinárodních finan čních institucích a v orgánech OSN. Chce také posílit klí čové orgány – 
jako je nap ř. Mezinárodní organizace práce. 
Pro efektivní a spravedli vou integraci rozvojového sv ěta do globální ekonomiky jsou 
nesmírně důležitá pokra čující jednání WTO, Roz vojová agenda z Dohá. P ři těchto jednáních 
se EU od roku 2002 neustále snaží prosazova t své cíle ve smyslu podpory globálního 
udržitelného rozvoje v rámci velkého množství témat jednání. Dále vzhl edem k tomu, že úsilí 
rozvojových zemí o integraci do globálníh o obchodního systému musí být efektivn ě 
podpořeno, byla jako jedna z prioritních oblastí pr o rozvojovou spolupráci vy členěna 
obchodní pomoc a rozm ěr obchodní pomoci byl integrován do všech relevantních úrovní 
rozhodování o p řidělování finan čních prost ředků. 
Kromě toho učinila EU od Sv ětového summitu o udržitelném rozvoji také d ůležité kroky pro 
realizaci podp ůrných opat ření týkající se obch odní politiky mimo rámec Rozvojové agendy 
z Dohá mimo jiné prost řednictvím snah o zahrnutí bytost ného prvku udržitelného rozvoje do 
všech probíhajících nebo budoucích bilaterálních či regionálních jednání.  
Lepší správa v ěcí veřejných na globální úrovni 
Dobrá správa v ěcí veřejných a podpora demokracie js ou zásadními faktory p ři dosažení 
Rozvojových cíl ů tisíciletí. Prohlášení u p říležitostí Summitu tisíciletí uvádí, že vytvá ření 
prostředí přispívajícího k rozvoji a eliminaci chudoby závisí mimo jiné na dobré správ ě věcí 
veřejných v rámci každé zem ě, dobré správ ě věcí veřejných na mezinárodní úrovni a na 
průhlednosti finan čních, měnových a obchodních systém ů.  
Komise se budováním instituci onální kapacity, dobrou správou v ěcí veřejných a právním 
státem zabývá ve sd ělení o správ ě věcí veřejných a rozvoji, v n ěmž se zam ěřuje na budování 
institucionální kapacity a dialog o správ ě věcí veřejných v r ůzných typech situací, v nichž se 
 
CS 43   CS příslušné zem ě nacházejí. Byly také podniknuty snahy podporovat udržitelný rozvoj ve všech 
stávajících mezinárodních a re gionálních dohodách o spolupráci  a nástrojích politik. Krom ě 
toho bylo posílená mezinárodní správa v ěcí veřejných pro udržitelný rozvoj st ředem úsilí EU 
vytvořit efektivní multilateralismus.  
Financování pro rozvoj Pro splnění Rozvojových cíl ů tisíciletí je zapot řebí finančních prost ředků. Cíl OSN, 0,7 % 
hrubého národního d ůchodu (HND) pro oficiální rozvoj ovou pomoc (ORP), je však ješt ě stále 
daleko. 
EU definovala sv ůj příspěvek k procesu financování rozv oje v osmi výslovných závazcích 
schválených Evropskou radou v Barcelon ě dne 14. b řezna 2002. Poslední monitorovací 
zpráva předpokládá, že výše pomoci v rozší řené EU (25 členských stát ů) jako celku p řekročí 
svůj přechodný cíl 0,39 % hrubého národního d ůchodu (HND) pro ORP a do roku 2006 
dosáhne 0,42 % HND, tj. zhruba 38,5 milia rd EUR. Celkový objem dalších zdroj ů 
vyčleněných v pr ůběhu let 2002–2006 činí 19 miliard EUR. 
 
CS 44   CS Část II: Reakce na výzvy 
5. B UDOUCÍ SM ĚRY VÝVOJE  
Ve světle pokra čujících výzev musí Evropa nejen stát za svým závazkem podporovat 
dlouhodobý program pro udržitelný rozvoj a le pší kvalitu života, ale také hledat zp ůsoby, jak 
tyto problémy řešit efektivn ěji. 
5.1. Op ětovné potvrzení základních zásad stra tegie udržitelného rozvoje Evropské 
unie 
Koncept udržitelného rozvoje a komplementa rita mezi strategií udržitelného rozvoje 
a lisabonskou strategií byly objasn ěny v předmluvě. 
Kromě toho hodnocení potvrdí podstatný trojrozm ěrný charakter  udržitelného rozvoje jako 
základního kamene strategie, tedy ro zvoj, kterého lze dosáhnout pouze za p ředpokladu, že 
ekonomický r ůst, sociální za členění a ochrana životního prost ředí budou propojeny jak v 
Evropě, tak v jiných částech světa. 
Hodnocení také vezme v úvahu příspěvek EU ke globálnímu udržitelnému rozvoji  dvěma 
způsoby: za prvé řešením mezinárodních aspekt ů šesti neudržitelných trend ů, jimiž se zabývá 
strategie, za druhé integrací vn ějších politik EU, které p řispívají ke globálnímu udržitelnému 
rozvoji, do zmín ěné strategie. Tak EU znovu potvrdí a posílí sv ůj závazek p řevzít vedoucí roli 
v prosazování agendy udržitelné ho rozvoje na globální úrovni. 
5.2. Op ětovné potvrzení nového p řístupu k vytvá ření politik a koherenci politik 
Hodnocení posílí „nový přístup k vytvá ření politik“  jako úst řední prost ředek, s jehož 
pomocí se udržitelný rozvoj p řesune do centra vytvá ření politik EU. Budoucí strategie 
udržitelného rozvoje EU ješt ě více podpo ří zejména r ůzné složky programu EU týkajícího se 
lepší tvorby právních p ředpisů včetně posouzení dopad ů, konzultace zainte resovaných osob a 
zjednodušení regula čních mechanism ů. 
To znamená, že udržitelné a nákladov ě efektivní vytvá ření politik bude i nadále podporováno 
pomocí lepší tvorby právních p ředpisů včetně efektivn ějšího provád ění vyváženého 
mechanismu posouzení dopad ů pokrývajícího nové interní i externí politické iniciativy 
Komise. Krom ě toho budou studie posouzení dopad ů udržitelnosti i nadále používány u 
významných obchodních dohod. Tento nástroj byl sice v nedávné dob ě zdokonalen, aby 
zohlednil první zkušenosti21, avšak i nadále bude v ěnována pozornost možným zp ůsobům 
dalšího zlepšení této metody, zejména s ohledem na ekonomické, sociální a environmentální 
aspekty udržitelného rozvoje. V tomto ohledu má  Komise také v úmyslu zlepšit konzultace 
zainteresovaných osob o politikách EU. Pozornost bude také dále v ěnována d ůležitosti 
zajištění adekvátního navázání na interinstituci onální dohodu mezi Evropským parlamentem a 
                                                 
21 Viz „Impact Assessment: Next Steps. In suppor t of competitiveness and sustainable development“ 
(Posouzení dopad ů: Další kroky. Na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného rozvoje), SEC (2004) 
1377, ze dne 21. října 2004. 
 
CS 45   CS Radou22 (např. potřebě, aby Evropský parlament a Rada uplat ňovaly stejné zásady a normy 
týkající se posouzení dopad ů, pokud jde o posouzení dopad ů výrazných zm ěn návrhů 
Komise).  
Do nového p řístupu je také zahrnuta otevřená metoda koordinace , zejména v oblasti 
sociálního za členění, přístupu na trh práce a sociální ochr any, kde tato metoda hraje klí čovou 
roli při modernizaci systém ů sociální ochrany.  
Jako součást nového p řístupu k tvorb ě politik bude Komise i nadále podporovat využívání 
tržních nástroj ů za účelem zohledn ění skutečných náklad ů využívání zdroj ů a jeho 
environmentální dopad pro spole čnost. Členské státy budou nap říklad vyzvány, aby 
zkoumaly, jak by mohly p řesunout b řemeno zdan ění z pracovní síly na p říčiny poškození 
životního prost ředí. Hodnocení rovn ěž ještě více zdůrazní důležitost investic do vědy a 
technologie  pro udržitelný ro zvoj. Možné prost ředky pro další podporu e kologických inovací 
zahrnují výzkumný program EU, inova ční politiku Komise a také ve řejné zakázky. Bude 
rovněž podporována vým ěna informací s externími partnery o udržitelném rozvoji, v ědě a 
technologii.  
5.3. Pokra čující zam ěření na klí čové neudržitelné trendy a detailn ější zkoumání 
vazeb mezi neudržitelnými trendy 
Hodnocení bude udržovat zam ěření strategie na hlavní trendy p ředstavující hrozbu pro 
udržitelný rozvoj.  Mnohé z t ěchto trend ů lze řešit pouze prost řednictvím nep řetržitých a 
dlouhodobých opat ření a budou s nimi spojeny významné strukturální zm ěny ve fungování 
našich spole čností a ekonomik. To by však nem ělo být výmluvou pro ne činnost v 
krátkodobém horizontu.  
Hodnocení bude proto zahrnovat důkladné posouzení neudržitelných trend ů obsažených v 
současné strategii  z hlediska identifikace cíl ů a nezbytných opat ření v budoucích letech. 
Prioritní oblasti identi fikované v roce 2001 by m ěly být také uvedeny do souladu s 
mezinárodními závazky p řijatými EU na Sv ětovém summitu o udržitelném rozvoji, 
konferenci OSN o financová ní pro rozvoj a rovn ěž s prohlášením p řijatým u p říležitosti 
Summitu tisíciletí OSN a s jinými mu ltilaterálními smlouvami a závazky p řijatými EU. 
Kromě toho budou aktualizovány,  aby zohlednily p řistoupení deseti nových členských stát ů k 
EU – a perspektivu dalšího rozši řování v ne p říliš vzdálené budoucnosti – které p ředstavuje 
nové výzvy pro schopnost Unie řešit neudržitelné trendy. V této souvislosti bude toto 
hodnocení také zkoumat možnost p řidání omezeného po čtu nových nebo p ředtím 
nezohledn ěných trend ů včetně ekonomicky neudržitelných trend ů. 
V neposlední řadě bude hodnocení více zam ěřeno na identifikaci vzájemných vztah ů mezi 
zvolenými neudržitelnými trendy.  Bude usilovat o maximalizaci pozitivních synergických 
efektů a redukci kompromis ů. Například podporou p řesunu dopravy ze silni ční na kolejovou 
je možné snížit emise skleníkových plyn ů a současně snížit dopravní zácpy ( řešení, z n ěhož 
mají prosp ěch všichni). Dalším p říkladem by byly investice do  základní technologické zm ěny 
vedoucí k vyšší konkurenceschopnosti a sou časně ke zlepšení kvality životního prost ředí a 
sociální soudržnosti.  
                                                 
22 Interinstitucionální dohoda o zlepšení tvorby právních p ředpisů ze dne 31. prosince 2003, Ú ř. věst. 
C 321, 31.12.2003, s. 1. 
 
CS 46   CS 5.4. Stanovení cíl ů, cílových hodnot a milník ů  
Přístup přijatý ve strategii z roku 2001 m ěl definovat st řednědobé hlavní cíle týkající se 
každého z neudržitelných trend ů a identifikovat celou řadu opatření k jejich řešení. Hodnocení 
potvrdí pot řebu jasnějších cílů, cílových hodnot a souvisejících kone čných termín ů jako 
způsobu zam ěřit se na opat ření v prioritních ob lastech a umožnit m ěření pokroku. 
Ačkoli tyto trendy p ředstavují dlouhodobé probl émy vyžadující dlouhodobá řešení, je 
stanovení jasných p řechodných cílových hodnot a m ěření pokroku jediným zp ůsobem jak 
zajistit, aby se spole čnost ubírala správným sm ěrem. Stanovení dlouhodobých cíl ů proto 
nesmí znamenat odklad konání. 
Revidovaná strategie proto p ředstaví nové hlavní cíle pro každý z neudržitelných trend ů a 
stanoví p řechodné milníky, které umožní  EU monitorovat skute čný pokrok. Opera ční cíle a 
akční plány budou identifikovány v rámci rele vantních interních a externích odv ětvových 
politik, které budou také hlavními prost ředky provád ění a monitorování pol itických iniciativ, 
včetně mezinárodních závazk ů přijatých v rámci prohlášení u p říležitosti Summitu tisíciletí a 
závazků přijatých na summitech v Barcelon ě a Monterrey. 
5.5. Zajišt ění efektivního monitorování 
Rozhodnutí v Göteborgu zajistit každoro ční monitorování strategie na jarních zasedáních 
Evropské rady nesplnilo o čekávání. V hodnocení bude vytvo řen posílený systém podávání 
zpráv. Zam ěří se na krátkodobé a st řednědobé plnění cílů strategie, p řičemž současné zprávy 
o otázkách udržitelného rozvoje budou co  nejvíce propojeny a zjednodušeny. Rovn ěž bude 
více vyjasn ěna institucionální odpov ědnost (zejména úloha Evropské rady a Evropského 
parlamentu) v procesu monitorování.  
Monitorování bude provád ěno zejména na základ ě ukazatel ů udržitelného rozvoje 
vytvořených Komisí. Ty budou čerpat mimo jiné z r ůzných ukazatel ů vyvinutých v rámci 
procesů odvětvových politik a ze syntézy, která z nich byla provedena v podob ě souboru 
strukturálních ukazatel ů, jež monitorují pokrok sm ěrem k cíl ům stanoveným v lisabonské 
reformní agend ě. Za účelem posílení efektivního monito rování bude také vyvinuto v ětší úsilí 
o vytváření budoucích model ů, předpovědí a dalšího shromaž ďování vědeckých dat.  
5.6. Posílení vlastní odpov ědnosti a zlepšení spolupráce s ve řejnými a soukromými 
subjekty na všech úrovních  
Je třeba uskute čnit další opat ření pro zvýšení pov ědomí, mobilizaci a zapojení 
zainteresovaných osob na všech úrovní ch. Musí být jasné, kdo je kdy zodpov ědný za co a kdo 
ponese náklady. Pro tento ú čel bude Komise zkoumat, jak vytvo řit efektivní partnerství 
s průmyslem, odbory, nevládními organizacemi a sdruženími spot řebitelů, zejména s ohledem 
na diskuse o tom, jak p řispět k omezení neudržitelných trend ů identifikovaných v kontextu 
hodnocení. 
Bude se hledat v ětší spojitost mezi EU, globálními, vnitrostátními, regionálními a místními 
iniciativami za ú čelem podpory udržitelného rozvoje. Mezi možná opat ření bude pat řit 
identifikace spole čných priorit u každé ho z hlavních cíl ů, započetí procesu vzájemné vým ěny 
poznatků s členskými státy a/nebo regiony a vytvo ření mechanism ů stálé vým ěny informací o 
osvědčených postupech.  
 
CS 47   CS Unie bude muset také zvýšit úsilí za ú čelem stimulace dalších opat ření v jiných částech světa, 
jak v průmyslově vyspělých zemích, zemích v p řechodné fázi a v rozvojových zemích. 
Komise se bude snažit o vytvo ření dialogu o cílech udržitelného rozvoje s partnery mimo EU, 
zejména s ve řejnou správou a ob čanskou spole čností ve t řetích zemích a také mezinárodními 
organizacemi a nevládními organizacemi zam ěřenými na globální otázky.  
6. D ALŠÍ KROKY  
Komise vyzývá Evropskou radu, Radu, Evropský parlament, členské státy, regionální orgány 
a všechny subjekty ob čanské spole čnosti, aby p ředložily p řipomínky k navrženým sm ěrům 
strategie. První p říležitostí k diskusi bude fóru m zainteresovaných osob uspo řádané 
Evropským hospodá řským a sociálním výborem ve dnech 14. a 15. dubna 2005. Komise pak 
později v průběhu tohoto roku p ředloží návrh revidované strate gie udržitelného rozvoje pro 
Unii.