CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 29.07.2004 
KOM(2004)536 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2004 
O ROZVOJOVÉ POLITICE A ZAHRANI ČNÍ POMOCI ES 
{SEC(2004)1027} 
 
CS 2   CS OBSAH 
A. P ředmluva .................................................................................................................... 2 
1. Závazek ES spolupracovat v oblasti rozvoje ............................................................... 4 1.1. Souvislost mezi obchodem a rozvojem........................................................................ 5 1.2. Regionální integrace a spolupráce ............................................................................... 5 1.3. Podpora makroekonomických politik a spravedlivý p řístup k sociálním službám...... 6 
1.4. Doprava................................................................................................................... ..... 6 
1.5. Zajišt ění potravin a udržit elný rozvoj venkova............................................................ 7 
1.6. Správa v ěcí veřejných, budování institucionálníc h kapacit a právní stát..................... 7 
1.7. Spolupráce v oblasti v ědy a techniky za ú čelem podpory rozvoje .............................. 8 
1.8. Ostatní aktivity ES v oblasti spolupráce ...................................................................... 8 
2. Efektivita rozvojové spolupráce ES............................................................................. 8 3. Celosv ětový dosah pomoci ES: úsp ěchy v roce 2003 v jednotlivých regionech......... 8 
4. Zvláštní prvek: mír jako priorita ................................................................................ 11 5. P řílohy........................................................................................................................ 11  
 
CS 3   CS A. P ŘEDMLUVA  
Tento dokument je čtvrtou Výro ční zprávou Evropské komise o rozvojové politice 
a zahraniční pomoci a poslední, kterou sest avila Komise Romana Prodiho. P ředstavuje cíle 
dohodnuté pro rok 2003 a informuje o tom, do jaké míry byly spln ěny. 
Evropská unie hraje ve sv ětovém měřítku v oblasti hospodá řství, obchodu a rozvoje klí čovou 
roli. EU poskytuje 55 % celosv ětové pomoci – p řibližně 30 miliard EUR ro čně – z toho 
Evropská komise spravuje více než jednu p ětinu. Tato pomoc je poskytována více než 
160 zemím, územím nebo organizacím z celého sv ěta. Je hmatatelným d ůkazem toho, že 
Společenství je pevn ě odhodláno plnit Rozvojové cíle tisíciletí, které se soust řeďují na 
snižování chudoby. Od roku 2000 je hlavním cílem rozvojové politiky Spole čenství snižování 
a následné úplné vymýcení chudoby. Prost řednictvím zahrani ční pomoci Evropská unie 
demonstruje svou podporu propagace a upev ňování univerzálních hodnot, jako jsou nap říklad 
demokracie a lidská práva. Pro rok 2003 si Komise  stanovila za cíl zlepš it globální partnerství 
mezi Severem a Jihem, a to p ředevším pln ěním závazk ů učiněných na konferencích OSN 
v roce 2002 o financování rozvoje (Monterrey)  a o udržitelném rozvoji (Johannesburg) 
a uplatňováním rámce dohody z Cotonou1, aby potvrdila solidaritu  Evropy s Afrikou. Dále 
bylo cílem zajistit, aby byly pozitivní ú činky globalizace sdíleny rovnom ěrně mezi 
jednotlivými zem ěmi a v jejich rámci a aby byla zárove ň respektována jejich kulturní 
rozmanitost a ekologické d ědictví, a usilovat o spravedliv ější rozdělení zdroj ů mezi Severem 
a Jihem. 
Rok 2003 byl rovn ěž významným rokem, co se tý če zlepšení koherence a dopadu zahrani ční 
pomoci Evropského spole čenství. Komise pokra čovala v reform ě způsobu, kterým stanovuje 
priority, organizuje a r ealizuje své programy, a za čaly se již objevovat první konkrétní 
výsledky. V roce 2003 dosáhly závazky a platby jak v rozpo čtu, tak v Evropském rozvojovém 
fondu (ERF) rekordní výše. Díky p řevodu každodenního rozhodování na delegace jsou nyní 
programy zahrani ční pomoci Unie vnímav ější k potřebám partnerských ze mí a ostatní dárci 
hlásí podstatn ě lepší koordinaci. Tento p řevod bude z velké míry dokon čen v polovin ě roku 
2004. Kvalita strategických dokument ů, které slouží k analýze si tuace v partnerské zemi 
a k výběru oblastí, na které by se m ěla pomoc zam ěřit, se rovn ěž velmi zlepšila. 
V roce 2003 byly rovn ěž učiněny důležité kroky k reform ě Společné zemědělské politiky 
(SZP) Unie; cílem této reformy je minimaliz ovat deformující vlivy SZP na mezinárodní 
obchod a podpo řit vstřícnější přístup k rozvojovým zemím a zlepšení koherence mezi 
zemědělskou a rozvojovou politikou Evropské unie v souladu s cíly Rozvojové agendy 
z Dohá Sv ětové obchodní organizace (W TO). Další reformy jsou p řipravovány v odv ětvích, 
v nichž ješt ě reformy neprob ěhly, zejména v odv ětví bavlny, tabáku, olivového oleje a cukru.  
V roce 2003 dostaly vztahy EU s jejími blízkými sousedy nový impuls a jasn ější definici. 
V prosinci schválila Evropská rada zásady nové politického rámce, který t ěmto zemím nabízí 
partnerství orientované na sdílení všeho s výjim kou institucí. Evropská politika sousedských 
vztahů je zárukou toho, že po rozší ření EU nevzniknou na tomto válkou poznamenaném 
kontinentu nové hranice m ezi bohatými a chudými zem ěmi. 
                                                 
1 Multilaterální dohoda o obchodu, rozvojové spolupráci a politickém dialogu mezi EU  
a 78 zeměmi subsaharské Afriky, Karibiku a Tichomo ří podepsaná v roce 2000. 
 
CS 4   CS Rok 2003 také p řinesl novinku v oblasti p říspěvků Společenství na budování míru v Africe. 
Komise poskytne 250 milion ů EUR pro Nástroj na podporu míru  v Africe. Tento nástroj bude 
založen na následujících zásadách: (i) vlastní odpov ědnost posilující schopnost Afri čanů řešit 
konflikty v Africe, (i i) solidarita prost řednictvím finan čních příspěvků ze všech afrických 
zemí a (iii) rozvoj s v ědomím toho, že bez míru a stabilit y není rozvoj v Africe možný.  
CH. PATTEN. Člen Evropské komise odpov ědný za vn ější vztahy. P ředseda Řídícího výboru 
Úřadu pro spolupráci EuropeAid. 
P. NIELSON. Člen Evropské komise odpov ědný za rozvoj. Výkonný ředitel Řídícího výboru 
Úřadu pro spolupráci EuropeAid. 
G. VERHEUGEN. Člen Evropské komise odpov ědný za rozší ření. Člen Řídícího výboru 
Úřadu pro spolupráci EuropeAid. 
P. LAMY. Člen Evropské komise odpov ědný za obchod. Člen Řídícího výboru Ú řadu pro 
spolupráci EuropeAid. 
J. ALMUNIA. Člen Evropské komise odpov ědný za hospodá řské a měnové záležitosti. Člen 
Řídícího výboru Ú řadu pro spolupráci EuropeAid. 
________________________________________________________________________ 
1. Z ÁVAZEK ES SPOLUPRACOVAT V OBLASTI ROZVOJE  
Tato výro ční zpráva obsahuje p řehled politických iniciativ a činností Evropského 
společenství v oblasti rozvoj ové spolupráce a zahrani ční pomoci v roce 2003. Je 
určena pro širokou ve řejnost: evropské orgány, správní orgány členských stát ů, 
ostatní organizace p ůsobící v oblastech rozvoje a zahrani ční pomoci, partnerské 
země a evropské nestátní subjekty a ob čany, kteří jako daňoví poplatníci pomáhají 
tuto důležitou snahu realizovat. 
 
CS 5   CS Finanční pomoc je nezbytná, aby mohlo být dosaženo všech ambiciózních cíl ů, které 
si rozvojové zem ě a společenství dárc ů stanovily. Evropská unie jako celek je 
největším dárcem na sv ětě v oblasti rozvoje, nebo ť poskytuje více než polovinu 
veškeré celosv ětové rozvojové pomoci – p řes 30 miliard EUR v roce 2003.  
Více než jednu p ětinu celkového sou časného rozpo čtu Evropské unie, který je ur čen 
na zahrani ční pomoc, spravuje jménem Evropského spole čenství Evropská komise. 
Tyto finan ční prostředky pocházejí z rozpo čtu Spole čenství a z Evropského 
rozvojového fondu (ERF).  
Geografický rozsah program ů pomoci financovaných Spole čenstvím je rovn ěž 
celosvětový – od bezprost ředních soused ů EU až po malé ostrovy v Tichomo ří. Tato 
zpráva podává bilanci o 7,8 miliardách EUR p řidělených a 5,8 miliardách EUR 
vyplacených b ěhem roku 2003.  
Cílem politiky rozvojové spolupráce Evropského spole čenství je podpora 
udržitelného rozvoje zam ěřeného na vymýcení chudoby v partnerských zemích 
a jejich za členění do sv ětového hospodá řství. Toho lze dosáhnout pouze 
uplatňováním politik, které podporují upev ňování demokracie, právní stát, dobrou 
správu věcí veřejných a respektování lidských práv. 
Osvojení si t ěchto strategií partnerskými zem ěmi prost řednictvím posilování 
demokratického systému a rozši řování účasti ve všech segmentech spole čnosti je 
klíčem k úsp ěchu. Spole čenství přikládá velkou d ůležitost kvalit ě dialogu s každou 
partnerskou zemí, aby se zajistila kohe rence mezi politikami, které tato zem ě 
prosazuje, a programy podpory Spole čenství. 
Tato zpráva informuje o pokroku v pln ění strategických cíl ů, které si ES stanovilo, 
a o úspěších v lo ňském roce. Strategické cíle ES vycházejí z Rozvojových cíl ů 
tisíciletí schválených hlavami stát ů a vlád na Summitu tisíciletí v zá ří 2000, jejichž 
ústředním úkolem je snížit celosv ětovou chudobu do roku 2015 o polovinu. 
ES přispívá k dosažení Rozvojových cíl ů tisíciletí tím, že soust řeďuje svou pomoc na 
šest klíčových oblastí, v nichž m ůže být obzvláštním p řínosem. Tato zpráva 
analyzuje pokrok v následujících oblas tech zájmu: souvislost mezi obchodem 
a rozvojem, regionální integrace a s polupráce, podpora makroekonomických politik 
a spravedlivý p řístup k sociálním služ bám, doprava, zajišt ění potravin a udržitelný 
rozvoj venkova a budování institucionáln ích kapacit, zejména dobrá správa v ěcí 
veřejných a právní stát. Pr osazování lidských práv, r ovnost mezi muži a ženami, 
ekologicky udržitelný ro zvoj a prevence konflikt ů jsou průřezové záležitosti, které 
musí být zohledn ěny v každé fázi a v rámci veškerých program ů pomoci 
Společenství. 
1.1. Souvislost mezi obchodem a rozvojem 
V listopadu 2002 Rada ministr ů schválila záv ěry sdělení2 Obchod a rozvoj  
vypracovaného Komisí, na jehož základ ě vznikla b ěhem roku 2003 řada iniciativ ES. 
Klíčovým cílem Komise je zaj istit, aby rozvojové zem ě, zejména ty nejzraniteln ější, 
                                                 
2 Návrh politiky Komise adresovaný členským stát ům EU a Evropskému parlamentu [KOM(2002)513]. 
 
CS 6   CS získaly ze své ú časti ve sv ětovém obchodním systému významné výhody. 
Komise tedy usiluje o zl epšení koherence mezi novými obchodními pravidly Sv ětové 
obchodní organizace (WTO ) a cíli rozvojové politi ky. Nyní se k hodnocení 
potenciálního hospodá řského, sociálního a ekologick ého dopadu obchodních dohod 
na multilaterální a bilaterální nebo regionální úrovni pravideln ě používají studie 
dopadů na udržitelnost.  
1.2. Regionální integrace a spolupráce 
Politika EU považuje regionální integraci rozvojových zemí za d ůležitý krok sm ěrem 
k jejich integraci do sv ětové ekonomiky. Regionální integrace byla proto klí čovým 
prvkem podpory iniciativy Mercosur, St ředoamerického spole čného trhu a Andského 
společenství a sou časně došlo k posílení úsilí o regionální spolupráci 
v severovýchodní Asii. 
V roce 2003 bylo ES aktivní p ři propagování myšlenky posílené regionální 
spolupráce v afrických, karibských a tichomo řských zemích (AKT), které jsou 
zahrnuty do dohody z Cotonou. P řibližně v polovin ě roku 2003 byly schváleny 
strategie podpory šesti region ů v rámci skupiny AKT, p řičemž všechny se zam ěřují 
na regionální integraci a obchod. 
Evropská politika sousedství odráží nový d ůraz na partnerství mezi EU a Ruskem 
a mezi západními novými nezávislými státy bývalého Sov ětského svazu a deseti 
zeměmi Středomoří. V roce 2003 Komise vyvinula koncept Program ů sousedství, 
které novým harmonizovaným zp ůsobem spojují interní a externí financování.  
1.3. Podpora makroekonomickýc h politik a spravedlivý p řístup k sociálním službám 
Zásada přímé rozpo čtové podpory na pomoc zemím p ři realizaci vlastních strategií 
na snižování chudoby byla v roce 2003 uplat ňována se zna čným úsp ěchem. 
Rozpočtová podpora a makroekonomická pomoc p ředstavují dva r ůzné způsoby 
snižování chudoby, podpory ve řejných výdaj ů na životn ě důležité zdravotnické 
a vzdělávací služby a m ěření jejich výsledk ů v praxi. 
Během roku 2003 bylo v rámci rozpo čtové podpory p řiděleno celkem 770 milion ů 
EUR a vyplaceno 390 milion ů EUR do 19 zemí AKT. Tyto finan ční prostředky byly 
použity na podporu implementace strategií vl ád partnerských zemí na snižování 
chudoby, dále na zajišt ění pokroku v oblasti program ů reformy správy ve řejných 
financí a ke stimulaci vlád soust ředit se na výsledky. 
Práce na položce „vzd ělávání“ v rámci rozvojové politiky ES v roce 2003 navázala 
na strategii, kter á byla definována v b řeznu 2002 ve sd ělení Školství a vzd ělávání 
v kontextu snižování chudoby v rozvojových zemích.  Komise hrála aktivní roli p ři 
plánování a realizaci mezinárodního partne rství v souvislosti s rychlou iniciativou 
„Vzdělání pro všechny“, jejímž cílem je zrychlení pokroku sm ěřujícímu k tomu, aby 
měli v rozvojových zemích všichni p řístup k primárnímu vzd ělání. Prost ředky, které 
byly v roce 2003 p řiděleny na vzd ělávací programy a projekty v jednotlivých 
zemích, činí celkem p řibližně 250 milion ů EUR, z čehož přibližně 135 milion ů EUR 
bylo určeno pro zem ě AKT. Tyto vzd ělávací programy a projekty zahrnují programy 
základního, odborného a vyššího vzd ělávání. Všechny tyto programy a projekty byly 
 
CS 7   CS začleněny do rozvojových program ů v partnerských zemích a jsou monitorovány na 
základě souboru ukazatel ů dohodnutých s partnerskou vládou. 
Evropská komise dále pokro čila v plnění Rozvojových cíl ů tisíciletí s ouvisejících 
s oblastí zdravotnictví, jako je nap ř. dětská úmrtnosti, zdraví matek a p řenosné 
choroby; tyto cíle mají v její politice vysokou prioritu. To se odráží v plánované 
podpoře pro rozvojové zem ě. ES také p řislíbilo poskytnout 460 milion ů EUR do 
Celosvětového fondu pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii. P říspěvek EU (ES 
plus členské státy) p ředstavuje dosud více než polovinu všech zdroj ů, které již byly 
do tohoto fondu v ěnovány. 
1.4. Doprava 
Doprava je nezbytnou službou, jejímž cílem je zlepšení p řístupu ke zdravotnictví, 
vzdělání, vodě a potravinám. P ředstavuje jednu ze šesti prio rit rozvojové spolupráce 
ES a ústřední oblast 32 program ů zemí AKT a t ří regionálních program ů AKT na 
základě 9. ERF, v jehož rámci prost ředky věnované na programy související 
s dopravou v zemích a regionech AKT v roce 2003 činily celkem p řibližně 
500 milion ů EUR. Tyto prost ředky budou použity na podporu politických 
a strategických reforem a investic do dopravních sítí, zejména v oblasti silni čních 
komunikací. 
Doprava je rovn ěž jednou z priorit regionálních program ů TACIS3 a program ů pro 
střední Asii a západní Balkán. V rá mci programu TRACECA Komise podporuje 
vytvoření společného dopravního koridoru z Evropy do st řední Asie – v roce 2003 
bylo vybráno jedenáct projekt ů s celkovým rozpo čtem 12 milion ů EUR. V roce 2003 
byla také dokon čena studie regionální infras truktury Balkánu a posouzení pot řeb 
v oblasti letecké bezpe čnosti a řízení letového provozu v p ěti zemích ú častnících se 
programu CARDS. 
1.5. Zajišt ění potravin a udržitelný rozvoj venkova 
Chudoba venkova z ůstává dominantním prvkem, co se tý če četnosti, i hloubky 
chudoby v rozvojových zemích. V roce 2003 Komise p ředsedala pracovní skupin ě 
členských stát ů EU, která m ěla vypracovat novou politiku využití p ůdy na podporu 
rozvojových zemí. Tato politika vytvá ří základ pro trvale udrž itelné strategie využití 
a správy p ůdy, které se vyzna čují účastí co nejvíce subjekt ů a orientací na chudé 
a jsou založeny na uznání stávajících práv v místních kulturách a spole čnostech. 
Během roku 2003 Komise p řispěla k vytvo ření Celosv ětové platformy dárc ů na 
rozvoj venkova, na které se podílejí rovn ěž klíčoví bilaterální a multilaterální dárci. 
ES také za čalo pracovat na vybudování stra tegického partnerství s klí čovými 
agenturami OSN, jako jsou nap ř. Organizace pro zem ědělství a výživu a Sv ětový 
potravinový program. 
Komise poskytla prost řednictvím zvláštní rozpo čtové položky v rozpo čtu EU 
440,6 milion ů EUR na rozpo čtovou položku „zajišt ění potravin a potravinová 
                                                 
3 Program TACIS poskytuje odbornou pomoc financování formou grant ů dvanácti zemím východní 
Evropy a st řední Asie (Arménie, Ázerbajdžán, B ělorusko, Gruzie, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldavsko, 
Rusko, Tádžikistán, Turkmenistán, Ukrajina a Uzbekistán). 
 
CS 8   CS pomoc“ 32 prioritním zemím, zejména v Africe a rovn ěž na podporu klí čových 
mezinárodních organizací. 
1.6. Správa v ěcí veřejných, budování institucionálních kapacit a právní stát 
Mezinárodní spole čenství včetně Evropské unie považuje dobrou správu v ěcí 
veřejných a propagaci demokr acie za zásadní faktory p ři plnění Rozvojových cíl ů 
tisíciletí. Politikou ES  v oblasti správy v ěcí veřejných, budování institucionálních 
kapacit a právního státu se zabývalo nedávné sd ělení Správa věcí veřejných a rozvoj . 
Tento přístup je praktický a zam ěřuje se na r ůzné druhy situací, jako jsou nap ř. 
problematická partnerství, situace po výskytu konflikt ů a efektivní partnerství. 
I když bude ES v roce 2003 za ú čelem zvýšení efektivity pomoci i nadále sm ěřovat 
svou podporu na „premianty“, zastává však také názor, že obyvatelé zemí, které si vedou hůře, by nem ěli doplácet na špatné politické vedení. Z d ůvodu solidarity, 
bezpečnosti a dlouhodobé efek tivity pomoci a namíst o toho, aby se ES z t ěchto zemí 
zcela stáhlo, obsahuje výše uvedené sd ělení návrh, aby byly nalezeny alternativní 
vstupní body a modely spolupráce. 
1.7. Spolupráce v oblasti v ědy a techniky za ú čelem podpory rozvoje 
Šestý rámcový program pro výzkum a tec hnologický rozvoj (2002-2006) obsahuje 
prvek výzkum pro rozvoj, který je pln ě založen na spolupráci s rozvojovými zem ěmi. 
1.8. Ostatní aktivity ES v oblasti spolupráce  
Mezi hlavní události roku pat ří příspěvky ES v ěnované na celosv ětové iniciativy 
a pokrok v p říslibech u činěných na konferencích v Monterrey a Johannesburgu 
o udržitelném a spravedlivém rozvoji a v rámci Rozvojové agendy z Dohá Sv ětové 
obchodní organizace. Vlivy nedávného rozší ření Evropské unie – pokud jde o 
rozšíření společenství dárc ů a roli nových soused ů – jsou popsány v p řílohách tohoto 
dokumentu. 
V roce 2003 byla dokon čena průběžná hodnocení strategických dokument ů pro 
regiony St ředomoří, Asie, Latinské Ameriky, TACIS (východní Evropa a st řední 
Asie) a CARDS (západní Balkán) a bylo zahájeno pr ůběžné hodnocení zemí AKT. 
Cílem těchto průběžných hodnocení je zajistit, aby byly uplat ňované strategie stále 
relevantní, a zlepšit schopnost reagovat na nov ě vzniklé situace.  
2. E
FEKTIVITA ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE ES  
Implementace procesu reformy zahrani ční pomoci, který byl zahájen v roce 2000, 
pokračovala i v roce 2003. P řevod odpov ědnosti za řízení na delegace EK v zemích, 
které jsou p říjemci pomoci, se nach ází již ve velmi pokro čilém stádiu, p řičemž 
pozornost se mezitím p řesunula ze vstup ů na výsledky, a vyúst ěním reformy je proto 
zjednodušení postup ů a větší důraz na strategické plánování a programování 
zahraniční pomoci. Řídící kapacita Ú řadu pro spolupráci EuropeAid se i nadále 
zlepšuje, p řičemž zvláštní d ůraz je kladen na zlepšení kvality a řídících informa čních 
systémů. 
 
CS 9   CS Nezbytnou sou částí reformního procesu je koor dinace rozvojových aktivit mezi 
partnery, harmonizace politik, program ů, postupů a metod a maximalizace rozvojové 
efektivity zdroj ů pomoci. Spole čenství aktivn ě propaguje realizaci konceptu „t ři K“ – 
koordinace, komplementarita a koherence.  
3. C ELOSVĚTOVÝ DOSAH POMOCI ES:  ÚSPĚCHY V ROCE 2003  V JEDNOTLIVÝCH 
REGIONECH  
Evropské spole čenství působí v oblasti poskytování pomoci ve 140 zemích a šesti 
regionech sv ěta: západní Balkán; východní Evropa a st řední Asie; zem ě Středomoří; 
africké, karibské a tichomo řské země (AKT) a zámo řské země a území; Asie; 
a Latinská Amerika. Podrobné informace v četně číselných údaj ů týkajících se 
finančního plnění a závazk ů v roce 2003 jsou obsaženy v p řílohách. 
Západní Balkán 
Strategickým cílem akcí Spole čenství na západním Balkán ě prováděných 
prostřednictvím programu CARDS z ůstává podpora procesu stabilizace a p řidružení. 
Rok 2003 potvrdil, že došlo k dalším u posunu v oblasti pomoci Spole čenství od 
obnovy a stabilizace demokracie do jiných oblastí, které jsou t ěsněji spjaty 
s reformní agendou pro cesu stabilizace a p řidružení, tj. budování správní 
a institucionální kapacity, hospodá řský a sociální rozvoj, spravedlnost a vnit řní 
záležitosti a sbližování s acquis EU. 
Regionu západního Balkánu bylo v roce 2003 p řiděleno celkem 620 milion ů EUR 
a vyplaceno 425  milionů EUR. 
Východní Evropa a st řední Asie  
Vzhledem k nadcházejícímu rozší ření Unie v kv ětnu 2004 byla klí čovou prioritou 
pro rok 2003 užší spolupráce sm ěřující přes vnější hranice Unie. Nový Strategický 
a indikační program (2004-2006) pro p řeshraniční spolupráci v rámci programu 
TACIS, který byl schválen v listopa du 2003, stanoví, jak bude tato politika 
realizována na obou stranách  východních hranic rozší řené EU; koncem roku 2003 
začala Komise pracovat na revizi na řízení týkajícího se TACIS. Je d ůležité zohlednit 
sociální d ůsledky transformace, zabývat se pot řebou větší bezpečnosti v jaderném 
průmyslu a zajistit, aby byl program TACIS řádně přizpůsoben nov ě vznikajícím 
prioritám Evropské politiky sousedství. 
Regionu východní Evropy a st řední Asie bylo v roce 2003 p řiděleno celkem 
504 milion ů EUR a vyplaceno 420  milionů EUR. 
Středomoří a Blízký a St řední východ   
Aktivity v tomto regionu realizované prost řednictvím programu MEDA byly 
odezvou na Barcelonský proces a Evropskou politiku sousedství.  
V roce 2003 Spole čenství i nadále podporovalo iniciativy zam ěřené na posilování 
subregionální integrace v oblastech, jako je nap ř. obchod, infrastrukturní sít ě 
a migrační politika, a to v souladu se  zásadami Arabské Mahghrebské unie 
a Agadirského procesu. Významným úkolem je rovn ěž podpora investic v zemích 
 
CS 10   CS jižního St ředomoří; v tomto ohledu Rada ve složení pro hospodá řství a finance 
(ECOFIN) na svém zasedání v listopadu 2003v listopadu 2003 navrhla další rozvoj 
Evropského nástroje pro euro-st ředomořské investice a partnerství. 
Na konferenci v Neapoli v prosinci 2003 bylo schváleno vytvo ření Euro-
středomořské nadace, která má podpo řit dialog mezi kulturami. V oblasti vzd ělávání 
posílí rozší ření programu Tempus do zemí St ředomoří spolupráci v oblastech 
vyššího a profesního vzd ělávání. –Dále byl rovn ěž byl zahájen program spolupráce v 
oblasti spravedlnosti a vnit řních záležitostí a realizují se  konkrétní projekty týkající 
se vzdělávání a spolupráce policejních složek, vzd ělávání a spolupráce v oblasti 
soudnictví, a sb ěru a analýzy informací o migra čních tocích v oblasti St ředomoří. 
Celkem bylo v roce 2003 regionu St ředomoří a Blízkého a St ředního východu 
přiděleno 600 milion ů EUR a vyplaceno 498  milionů EUR. 
Africké, karibské a tichomo řské země/zámořské země a území 
Politický dialog mezi EU a AKT  ustavený v dohod ě z Cotonou odrážel otázky 
společného zájmu v četně vývoje v oblasti lidských práv  a demokratických zásad. ES 
přispělo k úsilí Africké unie a Hospodá řského spole čenství stát ů západní Afriky o 
udržení míru. 
Mezi hlavní oblasti intervence v rámci program ů dvoustranné spolupráce pat řily 
doprava, regionální integrace, rozvoj venkova, makroekonomická podpora a podpora sociálního sektoru a další klí čové oblasti uvedené  v oddíle I. P říspěvky ES na 
celosvětové iniciativy, jako jsou nap ř. Iniciativa pro siln ě zadlužené chudé zem ě 
a Celosvětový fond pro boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii p řinesly prosp ěch 
zejména chudým zemím subsaharské Afriky. V oblasti obchodu byla zahájena 
jednání s regionálními us kupeními – nejprve se st řední a západní Afrikou, sm ěřující 
k uzavření dohod o hospodá řském partnerství. Cílem je zavedení nového obchodního 
režimu se zem ěmi AKT po roce 2008. Další význa mnou iniciativou ES zahájenou 
v roce 2003 – v reakci na skute čnost, že tém ěř 40 % obyvatel subsaharské Afriky 
nemá přístup k nezávadné vod ě nebo vyhovujícím hygienickým za řízením – je 
Nástroj Evropské unie pro vodu dotovaný částkou 500 milion ů EUR. 
Rok 2003 také poskytl p říležitost uvažovat o dalším vývoji p řidružení zámo řských 
zemí a území k Evropskému spole čenství. Dvanáct zámo řských zemí a území, 
kterým byla poskytnuta individuální rozpo čtová podpora pro období do roku 2007, 
předložilo koncem roku návr hy svých programových dokument ů. 
Evropský rozvojový fond se m ůže v minulém roce pochlubit obzvlášt ě dobrými 
výsledky – došlo k ne čekanému vzestupu primárních závazk ů (celkem 
3,7 miliard EUR) a byly podepsány smlouvy (3 miliardy EUR) a uskute čněny platby 
(2,5 miliard EUR) v rekordní výši. 
Asie 
V souladu se strategií Evropské unie pr o Asii v oblasti spol upráce se urychlila 
praktická spolupráce v násl edujících oblastech: obchod a investice, sektorový p řístup 
ke snižování chudoby, dobrá správa v ěcí veřejných, lidská práva a demokracie 
a zvládání konflikt ů. Hospodá řské vztahy s Asií se posílily prost řednictvím 
 
CS 11   CS pravidelného dialogu na regionální a bilaterální úrovni. Tyto vztahy byly podpo řeny 
celoasijskými programy spolupráce a podpor ou pomoci souvisejí cí s obchodem. 
Strategie ES se stále více zam ěřuje na rozvoj institucionální kapacity prost řednictvím 
poskytování pomoci související s obc hodem v souladu s Rozvojovou agendou 
z Dohá Sv ětové obchodní organizace, a to v četně pomoci v oblasti správy ve řejných 
financí. Dobrým p říkladem praktické spolupráce je p ět celoasijských program ů, které 
se zaměřují na klí čové oblasti obchodních investic a usnadn ění obchodu, rozvoj 
měst, propojení vyššího vzd ělávání a stipendia, zrychlené zavád ění informa čních a 
komunika čních technologií a propagování ekologicky šetrných technologických 
řešení. 
Celkem bylo v roce 2003 regionu Asie p řiděleno 558 milion ů EUR a vyplaceno 
470 milionů EUR. 
Latinská Amerika  
Spolupráce ES s Latinskou Amerikou v roce 2003 navazuje na záv ěry Madridského 
summitu z roku 2002. Tato spolupráce se b ěhem roku 2003 soust ředila na t ři hlavní 
aktivity: posilování institucí a demokracie, modernizace státních struktur a dodržování lidských práv; soci ální rozvoj a rozvoj mén ě prosperujících region ů; 
a pomoc související s obchodem a regionální integrace. 
Evropská komise v roce 2003 pokra čovala v jednáních se zem ěmi Mercosur, 
podepsala dohody o politickém dialogu a spolupráci se šesti zem ěmi Střední 
Ameriky a Andským spole čenstvím a realizovala dohodu o hospodá řském 
partnerství, politické koordinaci  a spolupráci s Mexikem a dohodu o p řidružení 
s Chile. 
Celkem bylo v roce 2003 regionu Latinské Ameriky p řiděleno 329 milion ů EUR 
a vyplaceno 280  milionů EUR. 
4. Z
VLÁŠTNÍ PRVEK : MÍR JAKO PRIORITA  
Příloha této zprávy v ěnuje zvláštní pozornost otázce, která v rámci spole čenství 
rozvojových zemí získává stále v ětší váhu, a to souvislosti mezi správou v ěcí 
veřejných, mírem a bezpe čností a rozvojem. Obsahuje d ůkladnou analýzu této 
vzájemné souvislosti a popisuje kroky, které ES činí za účelem zvýšení standard ů 
v oblasti správy v ěcí veřejných a bezpe čnosti, aby bylo zajišt ěno stabilní a mírové 
prostředí pro efektivní rozvoj. 
5. P ŘÍLOHY (PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE : SEC(2004)1027) 
Závěrečné přílohy obsahují analýzu pokroku v oblasti Rozvojových cíl ů tisíciletí, 
pokroku u činěného v oblasti harmonizace finan čních postup ů a správy a seznam 
sdělení týkajících se rozvojové politiky a zahrani ční pomoci, které EK vypracovala 
během tohoto roku. 
Přílohy týkající se finan čních záležitostí obsahují tabulky Výboru pro rozvojovou 
pomoc zobrazující rozpis závazk ů a plateb v roce 2003. Naví c je uveden seznam 
 
CS 12   CS všech závazk ů v roce 2003 podle region ů, a to v souladu s geografickými 
a tematickými rozpo čtovými položkami.