EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 30.6.2021 SWD(2021) 167 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE



KONZULTACE SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI – SOUHRNNÁ ZPRÁVA

Průvodní dokument ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dlouhodobá vize pro venkovské oblasti EU – na cestě k posílenému, propojenému, odolnému a prosperujícímu venkovu do roku 2040 {COM(2021) 345 final} - {SWD(2021) 166 final}



1. ÚVOD: CÍLE A ZÚČASTNĚNÉ STRANY Tato zpráva představuje výsledek různých oblastí konzultací vedených na podporu sdělení „Dlouhodobá vize pro venkovské oblasti EU – na cestě k posílenému, propojenému, odolnému a prosperujícímu venkovu“. Potřeba vypracovat dlouhodobou vizi pro venkovské oblasti byla zdůrazněna v politických směrech předsedkyně von der Leyenové a v pověřovacích dopisech pro místopředsedkyni Šuicovou (demokracie a demografie), komisaře Wojciechowského (zemědělství) a komisařky Ferreirové (soudržnost a reformy). Jako nedílná součást priority „nový impuls pro evropskou demokracii“ v rámci Komise von der Leyenové byla veřejná konzultace zaměřena na dosažení silné účasti občanů a zúčastněných stran pro stanovení priorit pro i) venkovské oblasti dnes a ii) venkovské oblasti budoucnosti. Strategie konzultací byla navržena tak, aby věnovala zvláštní pozornost lidem žijícím ve venkovských oblastech a místním a regionálním orgánům, jak je uvedeno v pověřovacím dopise místopředsedkyni Komise pro demokracii a demografii Dubravce Šuicové. Konzultační postup vyvrcholil, který byl uspořádán online ve dnech 22. až 26. března 2021. Konzultační postup se skládal z následujících prvků: Tento konzultační postup byl naplánován tak, aby oslovil zúčastněné strany stanovené na základě mapování provedeného v rámci konzultační strategie, pomocí které byly určeny následující skupiny: ·zemědělci a jejich organizace (na úrovni EU, na vnitrostátní a místní úrovni) ·spotřebitelé a jejich organizace (na úrovni EU, na vnitrostátní a místní úrovni) ·soukromý sektor – předcházející i následný (distribuce potravinového řetězce atd.), venkovské podniky (na úrovni EU, na vnitrostátní a místní úrovni) ·orgány členských států (vlády, parlamenty, veřejné orgány) ·regionální/místní orgány ·nevládní organizace zabývající se životním prostředím (na úrovni EU, na vnitrostátní a místní úrovni) ·ostatní sdružení, nevládní organizace a organizace občanské společnosti (na úrovni EU, na vnitrostátní a místní úrovni) ·sítě pro venkov (na úrovni EU, vnitrostátní a regionální úrovni) ·akademická obec, odborníci ·další zainteresované skupiny a jednotlivci Konzultace se konala na pozadí pandemie COVID-19. Většina výměn a konzultací probíhala virtuálně, s výjimkou omezeného počtu místních akcí organizovaných venkovskými sítěmi. Všechny určené zúčastněné strany byly kontaktovány pomocí různých konzultačních aktivit.

2. METODIKA A NÁSTROJE Komise shromáždila zpětnou vazbu ohledně svého prováděcího plánu i online veřejné konzultace prostřednictvím online dotazníků. Zpětná vazba k plánu byla analyzována z kvantitativního i kvalitativního hlediska s cílem zjistit výzvy, příležitosti a priority pro opatření. Online veřejná konzultace kombinovala soubor uzavřených otázek (kde respondenti odpovídali pomocí předem stanovených odpovědí) a otevřených otázek (kde mohli napsat jakoukoli odpověď, přičemž každá odpověď mohla mít až 1000 znaků). Dotazník online veřejné konzultace se zaměřil na tři hlavní aspekty: i) venkovské oblasti dnes; ii) venkovské oblasti budoucnosti a iii) správa venkovských oblastí. Několik otázek zvláštního průzkumu Eurobarometr 504 se týkalo situace ve venkovských oblastech, toho, jak se věci změnily v době od roku 2009 do roku 2020, a cílů rozvoje venkova, druhého pilíře společné zemědělské politiky (SZP). Tento průzkum byl proveden v EU27 mezi 3. srpnem a 15. zářím 2020. Rozhovory s celkem 27 237 občany EU z různých sociálních a demografických kategorií byly ve většině případů vedeny osobně v jejich mateřském jazyce. Vzhledem k dopadu pandemie COVID-19 a následným zdravotním a bezpečnostním opatřením nebyl osobní rozhovor v některých zemích možný vůbec nebo jen do určité míry, a tak byl nahrazen online rozhovory. V EU27 byl mezi 9. a 18. dubnem 2021 dále proveden bleskový průzkum Eurobarometr 491, který posoudil priority, na které by se měla dlouhodobá vize pro venkovské oblasti zaměřit. Celkem 25 841 občanů EU bylo dotazováno telefonicky. Průzkum se zabýval následujícími tématy: 1) investice do venkovských oblastí; 2) doprava a propojení s venkovskými oblastmi; 3) následky pandemie COVID-19; 4) problémy související s životním prostředím ve venkovských oblastech; 5) zapojení obyvatel venkova. Iniciativa dlouhodobé vize byla rovněž představena na řadě akcí po celé EU s cílem získat názory zúčastněných stran z venkova a regionálních a místních orgánů. Zástupci Komise určili pro každou akci hlavní problémy, na které je kladen důraz. Cílená konzultace se zúčastněnými stranami probíhala také s vnitrostátními orgány, které se zabývají rozvojem venkova, prostřednictvím řídícího výboru pro rozvoj venkova a se zúčastněnými stranami v oblasti rozvoje venkova prostřednictvím skupiny pro občanský dialog o rozvoji venkova a na řídících schůzích sítí EU pro venkov. Participativní prognózování pro vypracování vize, vedené Společným výzkumným střediskem, bylo uskutečněno v rámci řady zasedání tematické pracovní skupiny pro dlouhodobou vizi venkovských oblastí, zřízené v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova (ENRD). Kromě toho Komise s podporou ENRD připravila balíček seminářů „Vítejte u nás na venkově“, který je k dispozici online v 22 jazycích EU, kde si celostátní sítě pro venkov a další zúčastněné strany na venkově mohou stáhnout materiály, které jim umožní uspořádat místní participativní akce zaměřené na jejich vlastní místní oblast a její pravděpodobný a žádoucí vývoj od současnosti do roku 2040. Výsledky byly hlášeny zpět Komisi na záznamových listech, které shrnuly výsledky diskusí na semináři. Celostátní sítě pro venkov přizpůsobily materiál místním podmínkám a času a zdrojům, které měly k dispozici. Některé skupiny se šablon držely velmi přesně, jiné je používaly volněji a další vyvinuly dodatečné nápadité prostředky, aby zachytily hlasy venkova ohledně jejich vize budoucnosti evropského venkova v roce 2040. Kvůli pandemii COVID 19 se téměř všechny semináře nekonaly osobně, ale virtuálně. Další podrobnosti o výsledcích naleznete ve zprávě ENRD „Hlasy venkova: kvalitativní analýza zjištění ze seminářů zúčastněných stran, které přispěly k dlouhodobé vizi pro venkovské oblasti“. Nakonec na rozsáhlé participativní konferenci „Týden vize pro venkovské oblasti: o představě budoucnosti evropských venkovských oblastí“, kterou ENRD uspořádala online v úzké spolupráci s Komisí ve dnech 22. až 26. března 2021, byly představeny výsledky různých oblastí konzultací, o těchto výsledcích se diskutovalo se zúčastněnými stranami a byly dále rozvíjeny. Byly také uspořádány specializované semináře o klíčových tématech (což zahrnovalo osm participativních seminářů, pracovní plenární zasedání, jedenáct okrajových akcí, slavnostní předávání cen ENRD Rural Inspiration Awards (ceny za venkovskou inspiraci), tržiště, kde různé zúčastněné strany a sítě představovaly svou činnost a iniciativy spojené s vizí). Záměrem bylo poskytnout maximální příležitosti pro rozhovory mezi účastníky a vypracovat společné názory na očekávání zúčastněných stran ohledně vize pro venkovské oblasti. Všechny prezentace a informace z této akce jsou k dispozici na stránkách ENRD. 3. KONZULTAČNÍ ČINNOSTI a. Konzultace o prováděcím plánu Komise Konzultace o prováděcím plánu ohledně vize byla otevřena pro zpětnou vazbu od 22. července do 9. září 2020. Odpovědělo na ni celkem 198 zúčastněných stran, včetně regionálních zájmových sdružení, tematických sítí, mezinárodních organizací, veřejných (celostátních, regionálních a místních) orgánů, občanských organizací, akademické obce a jednotlivých občanů. Převážná většina poskytnutých stanovisek se týkala obsahu iniciativy na rozdíl od samotného plánu (který se zaměřoval na proces). V každém případě byly příspěvky zúčastněných stran k tomuto tématu zohledněny také při analýze výsledků online veřejné konzultace. b. Online veřejná konzultace Veřejná konzultace, která byla otevřena od 7. září do 30. listopadu 2020, shromáždila celkem 2 326 odpovědí ze všech 27 členských států a 87 stanovisek od různých zúčastněných stran. Pokud jde o kategorie zúčastněných stran, které poskytly odpověď, 62 % tvořili občané (z nichž 52 % žije ve venkovské oblasti a 9 % ve vzdálené venkovské oblasti), 9 % podniky a sdružení, 5 % akademické a výzkumné instituce, 9 % veřejné orgány, 7 % nevládní organizace, 5 % sítě pro rozvoj venkova a 2 % ostatní respondenti. V dubnu 2021 byl proveden bleskový průzkum Eurobarometr, který doplnil výsledky online veřejné konzultace o reprezentativní vzorek populace EU. Výsledky online veřejné konzultace lze najít ve „Faktickém shrnutí veřejné konzultace o dlouhodobé vizi pro venkovské oblasti“ a v „Syntéze online veřejné konzultace o dlouhodobé vizi pro venkovské oblasti“. c. Eurobarometry Téměř všichni respondenti zvláštního průzkumu Eurobarometr 504 (95 %, oproti roku 2017 nárůst o 3 procentní body) si myslí, že zemědělství a venkovské oblasti jsou pro budoucnost důležité. Pokud se podíváme na dlouhodobější trend, zjistíme, že od roku 2009 se tento podíl zvýšil o pět procentních bodů. Respondenti byli dotázáni, zda se situace ve venkovských oblastech v jejich zemi zlepšila, zhoršila nebo zůstala přibližně stejná ve srovnání s obdobím před deseti lety. Větší podíl respondentů si myslí, že se situace zlepšila, pokud jde o přístup k vysokorychlostnímu připojení k internetu a dopravní infrastrukturu, která zajišťuje spojení s městy. Naopak relativní většina odpověděla, že se situace zhoršila v oblasti pracovních příležitostí a zdravotnických služeb (obrázek 3).

Klíčová zjištění bleskového průzkumu Eurobarometr 491 mohou být shrnuta následovně: většina (79 %) občanů EU podporuje EU, aby při rozhodování o veřejných výdajích zohledňovala venkovské oblasti. Kromě toho si 65 % občanů EU myslí, že místní oblast nebo provincie by měla být schopna rozhodnout o tom, jak se investice EU do venkova použijí. Nejčastěji zmiňovanou klíčovou potřebou venkovských oblastí (44 %) je dopravní infrastruktura a spojení. Pokud jde o dopravní spojení, respondenti ve vzdálených venkovských oblastech považují za obtížné nebo nemožné dostat se k různým službám veřejnou dopravou v jejich oblasti (pohybuje se mezi 52 % a 59 % v závislosti na službě). Respondenti z venkovských oblastí by uvítali přístup k většímu množství místních autobusových spojů. Občané žijící ve velkých městech (61 %) navštíví venkovské oblasti s větší pravděpodobností ve srovnání s obdobím před pandemií COVID-19. Pokud jde o životní prostředí, většina respondentů odpovídá, že environmentální problémy jsou pro venkovské oblasti bezprostředním problémem (pohybuje se mezi 52 % a 65 % v závislosti na environmentálním problému). Zatímco občané EU jsou rozděleni ohledně otázky, zda mohou ovlivnit rozhodnutí dotýkající se jejich místní oblasti, všichni respondenti by se chtěli více zapojit do účasti na konzultacích s občany (63 %), účastnit se setkání nebo akcí pořádaných v jejich místní oblasti či se zapojit do projektů vedených komunitou (56 %) a více se angažovat prostřednictvím kanálů sociálních médií (42 %). d. Cílené konzultace prostřednictvím zasedání konferencí a akcí Komise využila tuto fázi k hlubšímu a podrobnějšímu zkoumání uvedených problémů. Navzdory kvalitativní povaze cílených konzultací se zúčastněnými stranami panovala v názorech mezi všemi skupinami překvapivá míra soudržnosti. Mezi klíčové otázky, na které je kladen důraz, patří význam úbytku obyvatelstva a problém generační obměny, potřeba zajistit přístup k infrastruktuře a službám, zejména k mobilitě a konektivitě, a potřeba pracovních příležitostí. Podrobný seznam zasedání, konferencí a akcí a klíčových otázek, na které je kladen důraz, naleznete v příloze 1. e. Balíček seminářů Jak je uvedeno v oddíle 2, Evropská komise s podporou ENRD poskytla balíček materiálů na podporu organizace participativních seminářů se zúčastněnými stranami z venkova. Celostátní sítě pro venkov, místní akční skupiny, střediska Europe Direct, místní orgány, občané a komunitní skupiny přispěly prostřednictvím tohoto konzultačního toku k rozvoji dlouhodobé vize pro venkovské oblasti ze strany Evropské komise. Balíček byl k dispozici od listopadu 2020, přičemž z důvodu dodržení legislativního harmonogramu musely být semináře dokončeny do prvního únorového týdne roku 2021. Navzdory tomuto velmi krátkému časovému rámci se setkal s působivou odezvou místních zúčastněných stran – semináře byly uspořádány v devatenácti členských státech a bylo obdrženo 170 příspěvků, do nichž se zapojilo více než 3 000 obyvatel venkova jakožto aktivních účastníků. Přehled klíčových sdělení vypracovaný ENRD, která vyplynula ze seminářů zúčastněných stran o vizi pro venkovské oblasti, je uveden v příloze 2. f. Týden vize pro venkovské oblasti Participativní týdenní konference (kterou ENRD uspořádala v úzké spolupráci s Evropskou komisí): „Týden vize pro venkovské oblasti: o představě budoucnosti evropských venkovských oblastí“, se konala jakožto online akce ve dnech 22.–26. března 2021. Participativní diskuse v průběhu celé akce byly organizovány kolem dvou klíčových otázek: a.jaké jsou klíčové myšlenky, které by měly být ve vizi obsaženy, a b.jaké jsou klíčové změny/podmínky potřebné k tomu, abychom ze současné situace dospěli k této vizi. Týden vize pro venkovské oblasti se setkal s velkým zájmem, celkem bylo přijato 1 365 registrací a 600 různých účastníků přišlo „naživo“. Dostavili se účastníci z 27 členských států a osmi států mimo EU. Na akci vystoupilo více než 60 řečníků, tržiště navštívilo přes 3 000 návštěvníků a webové stránky akce si prohlédlo přes 6 000 lidí. Akce měla také velký ohlas na sociálních sítích, kde se do ní prostřednictvím Facebooku zapojilo více než 13 000 lidí. Záběr akce lze ilustrovat také cenami Rural Innovation Awards (ocenění za inovaci venkova), které obdržely projekty podporované EZFRV v mnoha tematických oblastech souvisejících s politikou „budoucnost našeho venkova“ spojenou s vizí a které měly více než 10 000 hlasů v kategorii Hlasování veřejnosti. Prezentace, záznamy plenárních zasedání a klíčová sdělení z Týdne vize pro venkovské oblasti jsou k dispozici online na stránkách ENRD. g. Spolupráce s Evropským parlamentem

Dne 29. ledna 2021 předložil Norbert Lins, poslanec Evropského parlamentu a předseda Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, jménem Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova Komisi otázku k ústnímu zodpovězení týkající se dlouhodobé vize pro venkovské oblasti. Hlavní témata obsažená v otázce k ústnímu zodpovězení se týkají koordinace mezi jednotlivými politikami EU, zapojení regionálních a místních venkovských orgánů, harmonizace strategických plánů SZP a přizpůsobení nástrojů SZP vizi a financování venkovských oblastí v rámci SZP a politiky soudržnosti. Odpověď za Komisi poskytl komisař Wojciechowski. Dne 4. února 2021 se konalo „Společné zasedání komise Výboru regionů pro přírodní zdroje a Výboru pro zemědělství Evropského parlamentu o dlouhodobé vizi pro venkovské oblasti“. Členové obou institucí diskutovali o způsobech, jak podpořit oživení evropských venkovských oblastí a umožnit regionům, aby i nadále plnily svou úlohu při přípravě a řízení budoucí SZP. Poslanci Evropského parlamentu a místní představitelé se shodli na tom, že budoucí politika EU pro rozvoj venkova musí být ambicióznější a musí obsahovat konkrétní politický rámec, který bude monitorován a vyhodnocován. h. Spolupráce s Výborem regionů (VR) a s Hospodářským a sociálním výborem (EHSV) V září 2020 přijal EHSV stanovisko „Integrovaný přístup pro venkovské oblasti EU se zvláštním důrazem na zranitelné regiony“. Výbor regionů rovněž přijal stanovisko k nezbytným opatřením pro venkovské oblasti, a to v prosinci 2020 pod názvem „Strategie EU pro oživení venkova“. Evropská komise označila dlouhodobou vizi pro venkovské oblasti za způsob, jak splnit řadu jejich požadavků. Kromě toho Evropská komise několikrát jednala s oběma výbory o specifických potřebách venkovských oblastí a o nezbytné politické odpovědi. i. Setkání místopředsedkyně Šuicové a komisaře Wojciechowského s klíčovými zúčastněnými stranami Počínaje zářím 2020 se místopředsedkyně Šuicová a komisař Wojciechowski setkávali s klíčovými zúčastněnými stranami, které se zabývají dlouhodobou vizí. Stanoviska těchto zúčastněných stran se shodovala se stanovisky uvedenými výše. 4. VZÁJEMNÁ PROVÁZANOST A SOUDRŽNOST V PŘÍSPĚVCÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN Příspěvky zúčastněných stran napříč jednotlivými skupinami a zjištění vyplývající z jednotlivých oblastí konzultací vykazují vysokou míru soudržnosti. Nejvýznamnější obavy skupin zúčastněných stran jsou uvedeny níže. I)Naléhavé potřeby a problémy venkovských oblastí: -infrastruktura: dopravní infrastruktura a infrastruktura konektivity -nedostatek základních služeb a občanské vybavenosti: nekvalitní veřejné služby (školy, zdravotnictví a sociální péče, veřejná doprava), kvalitní možnosti vzdělávání a odborné přípravy, kvalitní konektivita, banky, pošty a problémy související s vodním hospodářstvím -nedostatek kvalitních pracovních míst a kvalitních pracovních příležitostí -nízké úrovně příjmů -omezená generační obnova v zemědělství -stárnutí populace a zejména dramatický pokles populace v některých venkovských oblastech -nedostatečné a nevhodné bydlení v některých členských státech -ohrožení životního prostředí -budování kapacit: potřeba rozvoje vedení komunity, podpora komunitních aktivit a vytváření sítí -nedostatek účasti na rozhodování: podpora začlenění a zapojení, vyjasněný rámec řízení zahrnující vertikální a horizontální vazby II)Příležitosti pro venkovské oblasti:

Ekonomické příležitosti: -zavádění a využívání inovací (ekonomické inovace a sociální inovace, včetně vytváření sítí za účelem rozšíření) -zelená transformace a zelená ekonomika (včetně udržitelného zemědělství, obnovitelné energie, hodnoty ekosystémových služeb) Atraktivita: -vyšší kvalita života (blízkost přírody) -pocit sounáležitosti -zapojení a angažovanost 5. HLAVNÍ SDĚLENÍ Z KONZULTAČNÍHO POSTUPU Po analýze výše uvedených výsledků konzultačního postupu lze podněty rozdělit na i) naléhavé potřeby a problémy venkovských oblastí; ii) příležitosti pro venkovské oblasti; iii) klíčové prvky pro rozvoj strategie a iv) konkrétní navrhovaná opatření. I)Naléhavé potřeby a problémy venkovských oblastí: Zúčastněné strany projevily vysokou míru shody, když hovořily o infrastruktuře ve venkovských oblastech. Existuje všeobecná představa o nedostatku kvalitní infrastruktury pro několik venkovských oblastí, a to dopravní infrastruktury a infrastruktury konektivity. Pokud jde o konektivitu, byl zdůrazněn nedostatečný a někdy velmi špatný přístup k digitální infrastruktuře v řadě venkovských oblastí. Kromě toho zúčastněné strany zmínily slabé digitální dovednosti venkovského obyvatelstva a nízkou úroveň digitálních inovací ve venkovských malých a středních podnicích. Tyto tři prvky negativně ovlivňují možnost venkovských oblastí přijmout digitální transformaci. Nedostatek základních služeb a občanské vybavenosti. V několika venkovských regionech chybí klíčové veřejné služby, například veřejná doprava, možnosti kvalitního vzdělávání a odborné přípravy, banky a pošty, přičemž jsou zde problémy související s vodním hospodářstvím. Většina konzultačních toků zdůraznila problém nekvalitních veřejných služeb, škol, zdravotní a sociální péče, problémy, které se prohlubují ve vzdálenějších venkovských oblastech. V některých členských státech zúčastněné strany rovněž zmínily nedostatečnou a nevhodnou situaci ohledně bydlení ve venkovských oblastech, která neuspokojuje současné potřeby. Například nedostatek dostupného pronájmu domů nebo potíže s hledáním nemovitostí k prodeji. Občané EU považují za nutné řešit ohrožení životního prostředí ve venkovských oblastech. Nejčastěji zmiňovaným tématem je antropogenní dopad na biologickou rozmanitost, kvalitu vody a změnu klimatu. Zúčastněné strany soustavně zmiňovaly potřebu budování kapacit pro rozvoj vedení komunity a podporu komunitních organizací a aktivit. Existuje mnoho kapacit pro vzájemnou sociální podporu, ale je třeba je rozvíjet, a to zejména v oblastech, kde populace klesá. Je nutné, aby se venkovské komunity více podílely na rozhodování, které se jich týká. To vyžaduje aktivní opatření k oslovení a zapojení všech členů komunity, včetně mladých a nově příchozích, a dále vhodný rámec řízení. Pro podporu obyvatelstva ve venkovských oblastech jsou klíčové ekonomické potřeby a ekonomické příležitosti. Lidem žijícím ve venkovských oblastech chybí kvalitní pracovní místa a kvalitní pracovní příležitosti. Některé zúčastněné strany zdůraznily, že ve venkovských oblastech je omezené využívání regionální přidané hodnoty, a to i prostřednictvím cestovního ruchu. V některých venkovských oblastech nedostatečná ekonomická diverzifikace a ekonomická aktivita vytváří méně pracovních příležitostí, což přispívá k efektu začarovaného kruhu. Nižší úrovně příjmů, například v odvětví zemědělství, nepřispívají k usazování lidí ve venkovských oblastech a kromě toho hrají negativní roli v nedostatku investiční kapacity potenciálních podnikatelů. Je třeba vyvinout úsilí, aby se ve venkovských oblastech zachovalo obchodní rozhodování a přidaná hodnota, místo toho, aby se exportoval jak výkon, tak zisk. Zemědělství je stále považováno za odvětví zajišťující udržitelnost venkovských oblastí, totéž platí i o širším zemědělsko-potravinářském odvětví. Zemědělství však trpí omezenou generační obnovou a je ohroženo životaschopností malých farem. Panuje shoda na tom, že je zapotřebí, aby se zemědělství stalo udržitelnějším.

Venkovské oblasti trpí demografickými změnami, jako je stárnutí populace a v některých venkovských oblastech i mimořádně dramatický úbytek obyvatelstva. Ohrožené regiony by měly být identifikovány a měla by být přijata opatření usilující o obnovení územní rovnováhy. Některé zúčastněné strany podporují opatření pozitivní diskriminace pro regiony trpící vylidňováním. Zejména v těchto oblastech je zapotřebí inovativních přístupů k poskytování služeb. To by mělo být zdůrazněno faktem, že více než 40 % respondentů online veřejné konzultace žijících ve venkovských oblastech se cítí být společností opomíjeno, přičemž tento podíl je vyšší u občanů žijících v odlehlých venkovských oblastech. Důvody tohoto vnímání ze strany obyvatel venkova se týkají: zhoršené infrastruktury a služeb, nedostatku ekonomických příležitostí, nezohlednění konkrétních potřeb v politickém rozhodování. II)Příležitosti pro venkovské oblasti: Ekonomické příležitosti: ·Zemědělství je považováno za odvětví, které zajišťuje udržitelnost prostřednictvím vytváření pracovních míst, přístupu k cenově dostupným vysoce kvalitním potravinám a udržování venkovské krajiny. I když venkovské oblasti představují více než jen zemědělství, to stále hraje klíčovou roli ve struktuře venkova. Udržitelné zemědělství hraje důležitou roli při přechodu k zelené ekonomice a při zajišťování odolnosti ve venkovských oblastech. V budoucnu by zemědělství mělo být udržitelnější, mít silnější místní vazby (krátké dodavatelské řetězce) a rozmanité hodnotové řetězce. Kromě toho je třeba i nadále investovat do vzdělávání nové generace zemědělců a odborníků na „zeměpisná označení“, kteří by mohli převzít tuto činnost, neboť je ohrožena generační obměna. ·Pro budoucnost venkovských oblastí je klíčové zavádění a přijímání inovací ve všech aspektech – digitálních, výrobních, sociálních, komunitních. Sociální inovace – komunitně vedené i komunitní – jsou pro venkovské oblasti obzvláště důležité a je třeba je do budoucna znovu posilovat a podporovat. Přístup k ekonomickým příležitostem je v dlouhodobém horizontu považován za jeden z hlavních faktorů pro atraktivní oblasti. Zelená transformace: ·Zelená transformace by měla být vnímána jako přínos, nikoli jako zátěž. Venkovské oblasti mají dobré předpoklady k tomu, aby stavěly na svých přírodních přednostech, když se zvýší důraz na zmírnění změny klimatu nebo přizpůsobení se této změně. To vyžaduje lepší uznání ekosystémových služeb a inkluzivní přístup, který podporuje spravedlivý přechod. Služby a konektivita: ·Atraktivita venkovských oblastí je podmíněna více faktory, zejména poskytováním (elektronických) služeb (ve zdravotnictví a vzdělávání), lepším internetovým připojením a větším počtem lidí žijících ve venkovských oblastech. Přístup k pečovatelským zařízením je v dlouhodobém horizontu považován za jeden z hlavních faktorů atraktivity oblastí. ·Inovativní a alternativní přístupy k mobilitě mohou snížit náklady a dopad na klima a zlepšit dostupnost. Atraktivita: ·Vyšší kvalita života, blízkost přírody a pocit sounáležitosti patří mezi mnoho důvodů, proč zůstat nebo se usadit ve venkovských oblastech. ·Důležitost pocitu sounáležitosti je u venkovských oblastí klíčovým prvkem atraktivity. Venkovské oblasti v roce 2040 by měly být otevřené a všem dávat pocit začlenění bez ohledu na jejich etnickou příslušnost, pohlaví, věk, zdravotní postižení či původ. To vyžaduje práci na potřebách nově příchozích i současných obyvatel. ·Rovněž byl zdůrazněn význam zachování „venkovského“ charakteru („venkov by měl zůstat venkovem“). ·Ocenění venkovských oblastí v návaznosti na pandemii (menší přeplněnost, menší znečištění, práce na dálku umožňující pracovat z odstupu). Po analýze příležitostí a potřeb, na které je kladen důraz, je klíčovým prvkem pro venkovské oblasti zvýšení jejich odolnosti, což znamená, že venkovské oblasti musí směřovat ke spravedlivému, ekologickému a inkluzivnímu přechodu. Odolnost zahrnuje sociální, ekologické a ekonomické prvky. Zúčastněné strany se domnívají, že chytrá specializace může přidat hodnotu, avšak velký důraz je kladen na rozmanitost. Diverzifikace a spolupráce jsou důležitými klíčovými prvky odolnosti venkova. III)Klíčové prvky strategie: Různé konzultační postupy zdůraznily potřebu dlouhodobé ucelené strategie v odpovídajícím měřítku, vypracované prostřednictvím procesů zdola nahoru, které zapojí místní komunity za použití uceleného, inkluzivního, flexibilního a místně orientovaného přístupu. Účastníci konzultačních toků upozornili na následující prvky, kterými by se vize měla zabývat: ·Zlepšování přístupu k infrastruktuře a službám. Některé zúčastněné strany podpořily stanovení základního minima (referenční hodnoty) pro dostupnost infrastruktury/služeb ve venkovských oblastech.

·Vytváření pracovních míst a podpora podnikání a inovací na venkově. Je důležité podporovat inovace, zavádět a přijímat inovace ve všech aspektech – digitálních, výrobních, sociálních, vedených komunitou. Sociální inovace – komunitně vedené i komunitní – jsou pro venkovské oblasti obzvláště důležité a je třeba je do budoucna znovu posilovat a podporovat. ·Zlepšení konektivity a digitálních řešení podporujících vznik a rozvoj „chytrých vesnic“. Širokopásmové připojení je základní infrastruktura na stejné úrovni jako voda a elektřina. Abychom digitalizaci využili co nejlépe, je třeba prostřednictvím digitálních ekosystémů rozvíjet dovednosti a aplikace přizpůsobené potřebám venkova. Infrastruktura, dovednosti a aplikace by měly být dostupné, cenově přijatelné a přístupné. Vhodné školení a podpora rozvoje digitální gramotnosti je zásadní. ·Dosažení cílů v oblasti klimatu, energetiky a biologické rozmanitosti. Využít přírodního bohatství venkovských oblastí k dosažení vnitrostátních cílů v rámci vhodného politického a regulačního rámce, který ve venkovských komunitách zachovává vlastnictví, řízení a hodnotu. ·Řešení demografických problémů včetně vylidňování, generační výměny a nerovnosti mezi muži a ženami. Zaměstnanost a inovace, přístup k infrastruktuře a službám, jakož i digitální konektivita jsou označeny za hlavní priority dlouhodobé vize EU a akčního plánu pro venkov. Různé konzultační postupy zdůraznily význam přístupu zdola nahoru, který může zohlednit rozmanitost venkovských oblastí a zapojit venkovské komunity. Vize musí podporovat začlenění a zapojení celé řady různých skupin (mládež, migranti, starší lidé, ženy, menšiny atd.). Budoucnost dynamických oblastí závisí na zbudovaných mostech, důvěře, rozmanitosti a odpovědnosti za jakoukoli politiku. S přístupy zdola nahoru, flexibilitou a skutečnou odpovědností za aktivity se vytváří mnoho všeobecně výhodných příležitostí, čímž vznikají sociální, ekonomické a environmentální výhody pro místní komunitu i mimo ni. Kromě toho je třeba spolupracovat na všech úrovních. Výměny, spolupráce a vytváření vazeb (otevřená komunikace) jsou zásadní na všech úrovních a pro všechny typy činností (ekonomické, sociální a environmentální), protože mohou přinést zkušenosti, umožnit podporu a sblížit komunity. Protože „malí to sami nezvládnou“, je velmi důležité budování společných programů. ·Mnoho účastníků zdůraznilo prostor pro použití stávajících nástrojů, zejména programu LEADER, při navrhování a realizaci budoucí vize na místní úrovni. Účastníci zdůraznili, žeje důležité upevnit postavení místních komunit posílením stávajících iniciativ, jako jsou místní akční skupiny a metodika LEADER pro navrhování opatření pro rozvoj venkova, a povzbudit jejich aktivní příspěvek k tvorbě politiky EU. ·Participativní přístupy se jeví jako vhodné pro zajištění aktivního a přímého příspěvku obyvatel venkova k procesům tvorby politiky. ·Spolupráce a vytváření sítí, zapojení na místní úrovni, jako alternativa k tradiční cestě konsolidace. Sítě mohou fungovat na velké vzdálenosti a nemusí zahrnovat faktor geografické blízkosti. ·Vazby mezi venkovem a městem musí být řízeny vyváženými partnerstvími, která zajistí rovné podmínky. Rovněž je třeba podporovat vazby typu venkov–venkov. IV)Navrhovaná konkrétní opatření: Aktéři navrhli řadu konkrétních opatření a dále konkrétní prostředky a nástroje k řešení nastolených výzev a k maximálnímu využití příležitostí, na které je kladen důraz. Na podporu rozvoje venkova by politika EU a další úrovně správy mohly: ·Zlepšit přístup a poskytnout ekonomickou a finanční podporu, včetně podpory místním projektům a přístupu k financování, ať už se jedná o financování z EU, nebo o soukromé investice pro venkovské aktéry. Kromě toho několik zúčastněných stran upozornilo na potřebu usnadnit kombinaci různých nástrojů územního rozvoje (např. financování z více zdrojů pomocí fondů EFRR nebo ESF+ a EZFRV). Pokud jde o financování, zúčastněné strany rovněž zmínily potřebu snížit byrokracii, která často ztěžuje rozvoj pozitivních iniciativ zdola nahoru – odstranění těchto překážek uvolní potenciál venkovských iniciativ. ·Dále zlepšovat zaměření politik na místní potřeby. Je zapotřebí flexibilních politických nebo regulačních rámců, které umožní a podpoří místní opatření, se silným politickým závazkem a odpovědností za následná opatření na všech úrovních – EU, celostátní, regionální a místní. Mechanismus zohledňování dopadu na venkovské komunity (tzv. „rural proofing“) by mohl prověřovat různé politiky (včetně státní podpory a fiskálních politik) „venkovskou optikou“. Zúčastněné strany zdůraznily, že tento mechanismus by měl být zahájen okamžitě a měl by zahrnovat programy financování. ·Upevnit postavení místních komunit posílením stávajících iniciativ (jako jsou místní akční skupiny a LEADER) a povzbudit je k aktivnímu přispívání k tvorbě politik. Je nesmírně potřebné posilovat a podporovat budování kapacit, zapojovat místní aktéry a usnadňovat přístup ke znalostem a řešením, aby se uvolnil inovační potenciál, který je ve venkovských oblastech často kolektivní (sociální inovace). To vyžaduje rozvoj vedení komunity a dále podporu komunitních aktivit a vytváření sítí. K vytvoření zárodků změn jsou zapotřebí místní zprostředkovatelé či koordinátoři inovací. V tomto ohledu hraje roli program LEADER. Byl silně zdůrazněn potenciál venkovských center. ·Měla by být k dispozici data na podporu vytváření ekonomických modelů zaměřených nikoli na růst, ale na kvalitu života / blahobyt. Je třeba vytvářet, sdělovat a sdílet/využívat data, která jsou nezbytná pro ocenění přínosu venkovských oblastí a následnou realizaci jakýchkoli opatření. Analytické modely a data musí být připravena na budoucnost. V této souvislosti byla jako možný mechanismus navržena myšlenka střediska pro sledování venkova. ·Další navrhovaná opatření se týkala různých sociálních, kulturních, ekonomických a environmentálních aspektů. Celkově má dlouhodobá vize pro venkovské oblasti s akčním plánem v EU velmi silnou podporu. 6. JAK BYLA ZOHLEDNĚNA ZPĚTNÁ VAZBA