DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Evropské normalizační organizace jsou soukromé organizace, které hrají v rámci evropského systému normalizace zvláštní úlohu. Jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012, evropská normalizace je organizována dotčenými zúčastněnými stranami a v jejich prospěch na základě národních zastoupení (Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC)) a přímé účasti členů (Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI)). Pokud Komise požádá o normalizaci, jsou evropské normalizační organizace (podle definice v nařízení (EU) č. 1025/2012) jedinými subjekty, které mohou vydávat normy a produkty normalizace. Činí tak v souladu se zvláštními postupy stanovenými v článku 10 nařízení (EU) č. 1025/2012 (dále také „nařízení o normalizaci“). Nařízení o normalizaci rovněž stanoví, že Evropská unie může evropské normalizační organizace finančně podporovat.

Evropské normalizační organizace jsou definovány v čl. 2 bodě 8 a příloze I nařízení o normalizaci. Existují tři evropské normalizační organizace: CEN, CENELEC a ETSI. Zastávají výlučnou roli při provádění normalizačních činností požadovaných Komisí na podporu legislativní činnosti a politik EU.

Je tomu především z historických důvodů. V 80. letech 20. století, kdy byly stávající evropské normalizační organizace zřízeny a byla stanovena jejich úloha při tvorbě norem, se systém většinově zaměřoval na zúčastněné strany z Evropské unie.

V současné době je situace odlišná a vnitřní správa, rozhodovací postupy a členská struktura evropských normalizačních organizací prošly řadou změn. Evropské normalizační organizace nyní spolupracují s širokou škálou zúčastněných stran, včetně třetích zemí, a umožňují jim podílet se nejen na technické práci, ale také na svém vnitřním procesu tvorby politik a rozhodování. Tato spolupráce je vítána, pokud se však evropské normalizační organizace mají zaměřit na podporu legislativní činnosti a politik EU, jsou zapotřebí záruky k zajištění řádného postupu a vyváženého zastoupení zájmů zúčastněných stran v souladu se strategickými prioritami a legislativními potřebami. To se týká zejména vnitřních rozhodnutí o tvorbě norem a produktů normalizace požadovaných Komisí na základě čl. 10 odst. 1 nařízení o normalizaci. Tato vnitřní rozhodnutí se mohou týkat otázek, jako jsou rozhodnutí o přijetí žádostí o normalizaci, o schválení nových položek pracovního programu a o přijetí, revizi nebo zrušení produktů evropské normalizace. V těchto případech, zejména pokud evropské normalizační organizace podporují uplatňování právních předpisů EU a tvoří normy, které mají zásadní význam pro širokou veřejnost a podniky v EU, musí vnitřní správa evropských normalizačních organizací řádně zohlednit názory všech evropských zúčastněných stran (včetně malých a středních podniků a organizací občanské společnosti). Je to o to důležitější vzhledem k tomu, že některé evropské normalizační organizace jsou tvořeny převážně hospodářskými subjekty s hlasovacím právem, přičemž účast organizací občanské společnosti a veřejných orgánů je v některých případech omezená.

Je proto třeba více jasnosti, aby bylo zajištěno, že celý vnitřní rozhodovací proces při vydávání norem a produktů normalizace, požadovaných Komisí na základě čl. 10 odst. 1 nařízení o normalizaci, je v souladu s tím, co orgány EU očekávají od normotvorného subjektu, který je oficiálně uznán za evropskou normalizační organizaci.

Požadování určitého zastoupení a rozhodovací pravomoci národních normalizačních orgánů, pokud jde o normy požadované Komisí, by zavedlo dostatečný systém brzd a protivah, aby byl zajištěn soulad s právními předpisy a politikami EU.

•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Komise oznámila, že navrhne změnu nařízení (EU) č. 1025/2012 ve své iniciativě Aktualizace nové průmyslové strategie 2020 (COM(2021) 350) spolu se strategií normalizace, která je předkládána společně s tímto návrhem.

•Soulad s ostatními politikami Unie

Navrhovaná legislativní změna je v souladu s politickým významem norem, jak je zdůrazněno v jiných klíčových iniciativách Komise, jako je Formování digitální budoucnosti Evropy (COM(2020) 67), Global Gateway (JOIN(2021) 30) nebo prohlášení Rady, v němž Rada vítá „záměr Komise vypracovat strategii pro normalizaci s cílem posílit evropský systém normalizace a jeho řízení“ (závěry Rady ze dne 9. června 2020).

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právní základ

Právním základem iniciativy je článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie.

•Subsidiarita (u opatření, u nichž evropské normalizační organizace nemají výlučnou pravomoc)

Otázka subsidiarity zde nevyvstává. Tato iniciativa má změnit nařízení EU upravující evropský systém normalizace. Jejím cílem je konkrétně zajistit zásady řádné správy při tvorbě norem požadovaných Komisí podle čl. 10 odst. 1 nařízení o normalizaci. Tato iniciativa posílí úlohu národních zástupců (tj. národních normalizačních orgánů) v systému.