EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 1.6.2016 JOIN(2016) 24 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Prvky strategie EU vůči Myanmaru/Barmě: Zvláštní partnerství pro demokracii, mír a prosperitu



1. MYANMAR/BARMA: ROLE EU PŘI ZDÁRNÉM PŘECHODU K DEMOKRACII Po započetí reforem v roce 2011 nastaly v Myanmaru/Barmě významné změny. Nástup nové, demokraticky zvolené vlády do úřadu v dubnu 2016 představuje historickou příležitost. Je ve strategickém zájmu EU, aby poskytla veškerou podporu zdárnému přechodu k funkční demokratické správě věcí veřejných a udržitelnému rozvoji a mobilizovala za tímto účelem všechny příslušné politiky a nástroje EU. Dne 8. listopadu 2015 hlasoval myanmarský/barmský lid velkou většinou pro ukončení vojenské vlády a zajistil absolutní většinu v parlamentu opoziční Národní lize pro demokracii (NLD). Dne 15. března byl po více než padesáti letech zvolen prvním civilním prezidentem země Tchin Ťjo, spolupracovník Aun Schan Su Ťij. Su Ťij nastoupila do funkce státní poradkyně, ministryně zahraničních věcí a ministryně úřadu prezidenta. Nová administrativa s omezenou vládní zkušeností stojí před ohromnými úkoly. Mezi ně patří upevnění demokracie, prosazování mírového soužití a smíření mezi různými etniky, provedení ústavních reforem, budování institucí a reforma bezpečnostního sektoru a prosazování zásad právního státu a lidských práv. Vláda NLD se bude muset vyrovnat s obrovským očekáváním lidí, že prostřednictvím hospodářského růstu a udržitelného inkluzivního rozvoje přispěje k růstu jejich příjmů a zvýšení kvality základních služeb. EU sehrává klíčovou roli v transformaci země Během posledních pěti let EU stála v čele snah mezinárodního společenství o obnovení spolupráce s Myanmarem/Barmou. S ohledem na předchozí vládní reformy zaujala EU ke složitému procesu přechodu v této zemi komplexní přístup a doplnila politický dialog finančními a jinými politickými nástroji. V roce 2012 pozastavila sankce a otevřela v Myanmaru/Barmě kancelář EU. V roce 2013 zrušila sankce, otevřela v Myanmaru/Barmě plnohodnotnou delegaci EU a obnovila obchodní preference v režimu „Vše kromě zbraní“. V tomtéž roce EU definovala své priority v tzv. souhrnném rámci, jehož hlavním cílem bylo určovat směr politiky EU v období do listopadových voleb v roce 2015, na něž EU vyslala největší mezinárodní volební pozorovatelskou misi. V letech 2012–2013 EU zintenzivnila rozvojovou podporu Myanmaru/Barmě a poskytla na ni počáteční balíček ve výši 150 milionů EUR. V prosinci 2014 byl v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci přijat víceletý orientační program na období 2014–2020 pro Myanmar/Barmu s orientačním přídělem prostředků ve výši 688 milionů EUR. V zájmu zvýšení účinnosti pomoci provádějí EU a členské státy od roku 2013 společné programování rozvojové pomoci, jež bude pokračovat za intenzivních konzultací s novou vládou, aby se zajistila jednotná odpověď EU na identifikované problémy. Po nástupu nové demokraticky zvolené vlády do úřadu musí EU zintenzivnit své zapojení EU má v souvislosti s probíhající demokratizací a zásadní politickou změnou vysoká očekávání. Promyslela nově svoji strategii, aby své úsilí v oblasti demokracie a lidských práv, mírového procesu, hospodářství a udržitelného rozvoje přizpůsobila novým okolnostem. EU má zájem spolupracovat s novou vládou rovněž v regionálním kontextu, zvláště pokud jde o integraci ASEAN. Úspěšný přechod k demokracii v Myanmaru/Barmě bude významným a pozitivní příkladem v širším regionu.

Je nepochybné, že EU nadále musí hrát význačnou roli v podpoře pozitivního příkladu demokratizace a reforem ve strategicky významné zemi v jihovýchodní Asii a širší asijsko-tichomořské oblasti. Rozšíření aktivit EU v Myanmaru/Barmě a užší spolupráce s tamější vládou jsou rovněž nejlepší cestou k prosazení inkluzivních sociálních a ekonomických reforem a maximálnímu rozšíření příležitosti pro podniky EU, když země pokročí v reformách. Stručně řečeno, EU má velký zájem na úspěchu probíhající transformace a je v jejím zájmu napomoci jejímu zdárnému završení. Účelem tohoto společného sdělení je předložit ucelenou vizi EU a konkrétní závazky, pokud jde o politickou, bezpečnostní a rozvojovou podporu a hospodářskou účast v příštích letech. 2. OBLASTI ZAPOJENÍ 2.1 Demokracie, právní stát a řádná správa věcí veřejných: Aby se z Myanmaru/Barmy stala udržitelná demokracie, v níž se plně respektují zásady právního státu, EU by měla pomoci budovat efektivně fungující instituce, podpořit reformu bezpečnostního sektoru a více a rozmanitými způsoby spolupracovat s celou společností – místními vládními institucemi, soudnictvím, parlamenty a občanskou společností. EU by měla rovněž pomoci armádě ujasnit si svoji roli v moderní demokracii a podpořit modernizaci a transformaci policie. Politická mapa po listopadových volbách v roce 2015 Po svém drtivém vítězství ve volbách v roce 2015 se Národní liga pro demokracii těšila nebývalé míře demokratické legitimity, která jí poskytla silný mandát k prosazení dalekosáhlých reforem. Dne 1. února 2016 se poslaneckého mandátu ujalo více než 400 nových členů parlamentu, kteří se potřebují seznámit se všemi aspekty moderního parlamentu. Armáda nadále disponuje 25 % parlamentních křesel, může vetovat změny ústavy a zůstávají jí tři klíčová ministerstva (vnitro, obrana a pohraničí). Nový kontext vyžaduje novou definici role armády v demokratické společnosti. Volební pozorovatelská mise EU uvítala, že listopadové volby v roce 2015 byly dobře zorganizované a neomezovaly volnou politickou soutěž, ale poukázala na potřebnost dalších reforem. Zvláště znepokojivé bylo upření práv držitelům někdejších dočasných registračních průkazů – zejména z etnických společenství. Na základě doporučení ze závěrečné zprávy volební pozorovatelské mise EU se bude EU i nadále při podpoře voleb orientovat na funkční, nezávislé, transparentní a odpovědné správní zajištění voleb a posílení postavení občanů ve volebním procesu. Hlavními prioritami nové vlády jsou právní stát a řádná správa věcí veřejných. Stojí před mnoha náročnými úkoly a institucím často chybí vhodné personální kapacity a odborné zkušenosti s legislativními procesy. Posílení právního státu podpoří důvěru ve státní instituce, přinese větší transparentnost, omezí korupci a posílí úlohu a nezávislost soudnictví. Nedílnou součástí tohoto procesu je reforma bezpečnostního sektoru, včetně policie.

Od institucionálního uspořádání pod vedením armády k udržitelné demokracii: role EU Pro upevnění demokratické správy zůstává klíčovým úkolem ústavní reforma. Ústava z roku 2008 sehrála v procesu transformace rozhodující roli a očekávají se další reformy. EU by mohla sdílet své bohaté zkušenosti týkající se přechodu od autoritativního režimu k demokracii s důrazem na parlamentní systém více stran, větší zapojení občanské společnosti a nezávislých médií. Projekt EU zaměřený na odborný výcvik policie (2013–2015) pomohl policejním silám Myanmaru profesionálněji vykonávat jejich práci, zejména v místních komunitách. Byla přijata jednoduchá, avšak účinná opatření ke zlepšení policejní práce na úrovni komunit a ke zlepšení vztahů s místním obyvatelstvem. Zkušení policisté z členských států EU ukázali místním policistům, jak zajistit a chránit demokratické právo občanů na shromažďování. 4 000 policistů absolvovalo výcvik zaměřený na osvědčené mezinárodní postupy s řízením velkého množství lidí. Projekt se rovněž věnoval vztahům policie k médiím a občanské společnosti s cílem pomoci zlepšit vzájemné porozumění. Program Moje spravedlnost (2015–2019) zlepšuje přístup chudých, zranitelných a marginalizovaných osob po celé zemi ke spravedlnosti. Pomáhá komunitám, právníkům a soudním institucím používat inovativní přístupy, jako jsou například mediační úloha komunit a právní služby nevyžadující klasické právnické vzdělání. Program Moje spravedlnost vychází z přístupu zaměřeného na lidi s cílem podpořit vzdělávání, důvěru a spolupráci mezi všemi aktéry. Uschopňuje komunity k nalézání vhodných řešení problémů v oblasti spravedlnosti, s nimiž se potýkají, a má trvalý dopad na způsob řešení sporů a zajištění spravedlnosti. EU bude spolupracovat s občanskou společností na realizaci Plánu EU pro spolupráci s občanskou společností zahájeném v září 2015. Organizace občanské společnosti tradičně hrály klíčovou roli v zajišťování základních služeb, zejména v oblastech zasažených konfliktem. Jsou rovněž ústřední hnací silou v procesech podpory a ochrany demokracie, lidských práv a kulturní rozmanitosti, včetně plnění úlohy domácích pozorovatelů voleb. Občanská společnost se však stále potýká s řadou omezení. Možné iniciativy EU v této oblasti zahrnují: aktivní partnerství s vládou za účelem posílení politického dialogu a řešení vyvstávajících potřeb spočívající v tom, že v rámci přístupu k budování státu pomůže EU vládním institucím vést rozhovory o politikách a poskytne jim technickou spolupráci. EU by měla spolupracovat s širokým spektrem partnerů – od lokálních organizací po parlamenty a od zájmových organizací po odbory a média – a podpořit tak místní demokratické snahy, kontakt s armádou s cílem sdílet zkušenosti EU s přechodem k demokracii a rolí armády v moderní demokracii, včetně podpory dodržování lidských práv a respektování zásad právního státu, zlepšení přístupu chudých a marginalizovaných obyvatel ke spravedlnosti a právní pomoci, vytváření personální kapacity v soudnictví a posílení vybraných institucí právního státu, aby mohly lépe plnit svůj mandát, navýšení podpory myanmarské policii, aby se transformovala v moderní organizaci, jež slouží obyvatelstvu a těší se jeho důvěře, nese mimo jiné větší odpovědnost v souladu s osvědčenou mezinárodní praxí, respektuje lidská práva a základní svobody a soustavně upevňuje své vztahy s médii a místními komunitami, snaha o dokončení a realizaci akčního plánu pro demokracii ve spolupráci s partnerskou zemí, snaha o pokračování meziparlamentní spolupráce mezi Evropským parlamentem a myanmarským parlamentem s cílem posílit legislativní kapacitu, vládní dohled a politické strany mimo jiné prostřednictvím komplexního přístupu k poskytování demokratické podpory uplatňovaného Evropským parlamentem. 2.2 Mírový proces

Mír, jenž bylo nedávno v Myanmaru/Barmě nastolen, je křehký. EU, jediný západní svědek celonárodní dohody o příměří, by měla spolupracovat se všemi dotčenými stranami na realizaci inkluzivního mírového uspořádání, odzbrojení, demobilizaci a opětovném začlenění bývalých bojovníků. EU bude v zájmu udržení míru sdílet svoji zkušenost s federalismem a usilovat o budování důvěry mezi jednotlivými stranami a podporu smíření. Průlomová dohoda uzavírající pohnutou minulost Myanmar/Barmu po desetiletí sužoval ozbrojený konflikt mezi ozbrojenými silami Myanmaru (Tatmadaw) a etnickými skupinami odlišných kultur obývajícími odlehlé pohraniční oblasti s bohatými přírodními zdroji. Mnohá z těchto území nikdy nebyla plně pod kontrolou ústřední vlády a těšila se různé míře samosprávy. Svoji roli zde hrají také ekonomické zájmy spojené s nezákonnou činností, jako je pašování, nezákonný obchod s jadeitem a dřevem, výroba opia a obchod s drogami. Od roku 2011 bylo ze svých domovů ve státech Kačjin a Severní Šan vyhnáno zhruba 100 tisíc lidí a pokračující střety nadále vedou k vnitřnímu vystěhovalectví a obětem na životech. Přibližně 106 tisíc uprchlíků, zejména Karenů a Karenniů, žije v táborech na thajské straně hranic. Boje vedly také k porušování lidských práv. Přetrvávající vážné porušování mezinárodního humanitárního práva mělo na dotčenou populaci destabilizující dopad. Prezident Thein Sein stanovil v roce 2011 mír klíčovou prioritou. Dne 15. října 2015 uzavřely vláda a osm ozbrojených etnických skupin celonárodní dohodu o příměří, jež jakožto mezinárodní svědek podepsala spolu s OSN, Čínou, Japonskem, Indií a Thajskem také EU. Některé skupiny, mimo jiné Kačjinové, dosud k této dohodě nepřistoupily. V lednu 2016 byl zahájen národní politický dialog o závažných a citlivých tématech. Mírový proces je nejvyšší prioritou nové vlády. Zásadní bude budování důvěry mezi zúčastněnými stranami a dodržování závazků. Etnické menšiny od Národní ligy pro demokracii velkou měrou očekávají, že bude usilovat o multietnickou federální unii poskytující spravedlivější přístup k ekonomickým příležitostem. Komplexní mírová dohoda si také vyžádá změny ústavy. Upevnění trvalého míru: příspěvek EU EU jakožto jeden z největších finančních podporovatelů mírového procesu má veškeré předpoklady přispět k trvalému míru. Mírové centrum Myanmaru, jež EU podporuje od jeho založení v roce 2012, hrálo klíčovou úlohu v podnícení vlády a ozbrojených etnických skupin k tomu, aby zasedly u jednacího stolu, a poskytovalo všem příslušným stranám odborné poradenství. Inkluzivní a široce založený proces, jehož součástí je občanská společnost a ženy, bude rozhodující pro trvalý úspěch. Většina podpory poskytované EU šla ve prospěch etnických skupin. Aktivity se zaměřují na rozvoj komunit v oblastech zasažených konfliktem, usmíření, budování míru, dodržování příměří a občanské monitorování příměří. Jiné projekty se snaží zlepšit přístup k obživě, snižovat chudobu a podporovat rozvoj etnických oblastí. EU sehrála hlavní roli při zakládání Společného mírového fondu financovaného řadou dárců a určeného na koordinovanější podporu mírového procesu. Nový Společný mírový fond podporuje pružně, citlivě a promyšleně vnitrostátně vyvíjené snahy o trvalé urovnání etnického ozbrojeného konfliktu. Bude spolupracovat s vládou, etnickými skupinami, občanskou společností a akademickou obcí a podporovat účast žen. Mírotvorné aktivity budou napomáhat většímu začlenění, posílení důvěry a většímu zapojení do mírového procesu a přispějí k zajištění klidu a bezpečí pro zranitelné komunity. Společný mírový fond začal fungovat od dubna 2016 s přislíbenými prostředky ve výši více než 100 milionů USD od EU a devíti dalších dárců. EU je rozhodnuta zajistit, aby všechny podporované aktivity zohledňovaly možné konflikty, řídily se zásadou „neškodit“ a byly prováděny inkluzivně, nestranně a transparentně. EU nadále poskytuje humanitární pomoc rovněž v oblastech s omezeným přístupem zasažených bojem a vysídlováním. Je naprosto nezbytné, aby byl možný ničím neomezený přístup za humanitárním účelem k veškerému obyvatelstvu zasaženému konfliktem.

Možné iniciativy v této oblasti: silná politická a finanční podpora inkluzivní mírové architektury, včetně plnění celonárodní dohody o příměří, za současné podpory snah o to, aby se k této dohodě připojily skupiny, které ji dosud nepodepsaly, spolupráce na aktivitách zaměřených na předcházení konfliktům a mírotvorných aktivitách například podporou opatření k budování důvěry, posilování postavení komunit, mezikulturního dialogu, účasti žen, inkluzivního rozvoje, lepších možností obživy v etnických oblastech, a to případně kombinací materiální podpory, obnovy a rozvoje, budování kapacit všech zúčastněných stran k řešení obtížných stránek procesu včetně reformy bezpečnostního sektoru, odzbrojení, demobilizace a opětovné integrace, podpora osvěty o minách, odminování a souvisejících činností, podpora debaty probíhající v Myanmaru/Barmě na téma přenesení výkonné moci a procesu decentralizace, a to na základě zkušeností s různými modely uplatňovanými v členských státech EU, poskytnutí srovnatelných příkladů zkušeností EU a třetích zemí s národním dialogem v situaci po skončení konfliktu. 2.3 Lidská práva V oblasti lidských práv bude muset Myanmar/Barma řešit několik problémů, v neposlední řadě situaci v Rakhinském státě, v němž muslimské menšiny čelí různým formám diskriminace. EU by měla s vládou spolupracovat na potírání nenávistných verbálních projevů a netolerance. Je třeba provádět rezoluce o lidských právech a uvést právní předpisy do souladu s mezinárodními normami. I když bylo dosaženo značného pokroku, lidská práva zůstávají jedním z hlavních problémů Myanmaru/Barmy Z hlediska lidských práv přinesla transformace nepopiratelné pozitivní změny. Byla učiněna opatření k propuštění politických vězňů, prosazení svobody projevu, shromažďování a sdružování a řešení problému nucené práce. Země vede dialog o lidských právech s EU, Japonskem a Spojenými státy a rozšiřuje spolupráci s OSN, včetně zvláštního zpravodaje, Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva a Mezinárodní organizace práce. Nehledě na dosažený pokrok čelí aktivisté, novináři a dokonce běžní občané při výkonu svých občanských a politických práv svévolnému zatýkání a zadržování. Muslimské komunity se stávají terčem podněcování k nenávisti a nenávistným verbálním projevům. Navzdory rozsáhlé mezinárodní kritice v roce 2015 vstoupil v platnost soubor zákonů o ochraně rasy a náboženství týkajících se náboženské konverze, mezináboženských sňatků, monogamie a kontroly porodnosti. Ve všech oblastech je nezbytný další pokrok, včetně přistoupení k mezinárodním nástrojům v oblasti lidských práv, právní reformy, budování institucí a kapacit a zvyšování povědomí o všeobecných lidských právech. Vzhledem k dědictví minulosti je třeba věnovat zvláštní pozornost posílení nezávislosti soudnictví, zlepšení přístupu ke spravedlnosti, právům žen, rovnosti žen a mužů a právům dítěte, zejména s ohledem na pokračující využívání dětských vojáků. Propuštění 280 politických vězňů, jež nová vláda provedla v prvních týdnech po nástupu do úřadu, vysílá jasný signál o odhodlání respektovat základní svobody.

Hlavním problém v oblasti lidských práv v Myanmaru/Barmě zůstává situace v Rakhinském státě, v němž žije muslimská menšina tvořená převážně osobami bez státní příslušnosti, které se označují jako Rohingyové, čelící četným formám diskriminace. Jejím členům je upírána svoboda pohybu a nemají přístup k základním službám a možnost obživy. Zhruba 120 tisíc muslimů zůstalo po násilí mezi komunitami v roce 2012 uzavřeno v táborech. Pouze malému počtu z nich bylo povoleno vrátit se nebo přesídlit. Komunity nadále žijí odděleně. Vnitřně vysídlené osoby a další zranitelné obyvatelstvo je závislé na humanitární pomoci včetně pomoci z EU. Kvůli nejisté situaci uprchly desetitisíce osob po souši nebo po moři ze země, přičemž se dostaly se do spárů pašeráků a nelegálních obchodníků. Migrační krize v Andamanském moři v roce 2015 přinutila Thajsko, Malajsii a Indonésii hledat řešení. Bangladéš poskytl útočiště 500 tisícům Rohingyů. Nová vláda bude muset prokázat své státnické schopnosti tím, že napomůže inkluzivnímu rozvoji v celém státě a zlepší situaci v oblasti lidských práv. Jestliže tento problém zůstane nevyřešen, celá situace může ohrozit přechod k demokracii a poškodit pověst nového Myanmaru/Barmy. Klíčová priorita EU: opatření se skutečným dopadem Při řešení složitých problémů Rakhinského státu EU používá komplexní přístup spočívající v mobilizaci všech nástrojů, které jsou k dispozici – politického dialogu, humanitární pomoci a rozvojové spolupráce v úzké koordinaci s místními orgány a komunitami. EU zůstává věrna svému závazku zlepšit situaci ochránců lidských práv, stav práv zranitelných skupin a menšin a hospodářských a sociálních práv. Aktivní zapojení zvláštního zástupce EU pro lidská práva podtrhuje pevné odhodlání EU pomoci této zemi zlepšit situaci v oblasti lidských práv. EU navrhla ve Valném shromáždění OSN a v Radě pro lidská práva rezoluce o stavu lidských práv. Možné iniciativy v této oblasti: spolupráce s vládou na řešení problémů v oblasti lidských práv, na něž poukázaly rezoluce Valného shromáždění OSN a Rady pro lidská práva; na podpisu a ratifikaci klíčových mezinárodních úmluv o lidských právech; na zřízení pobočky Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva a na spolupráci se zvláštními postupy OSN a Mezinárodní organizací práce, pomoc vládě a parlamentu s uváděním nových i stávajících právních předpisů do souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských práv a s rušením zastaralých zákonů, podnícení vlády, aby se postavila do čela úsilí o odstranění chudoby a o inkluzivní rozvoj v Rakhinském státě a dalších etnických oblastech prostřednictvím komplexního přístupu. Měla by být zrušena omezení svobody pohybu a místní nařízení diskriminující menšiny. Aktéři zapojení do humanitární a rozvojové pomoci by měli mít k dotčeným skupinám obyvatelstva širší přístup, podpora povědomí o všeobecných lidských právech, včetně prosazení hospodářských, sociálních a kulturních práv, a dodržování základních práv, zejména svobody slova a projevu, sdružování a shromažďování, svobody náboženství nebo přesvědčení; a sdílení zkušeností s potíráním nenávistných verbálních projevů a netolerance vůči menšinám, zasazení se o ukončení situace osob bez státní příslušnosti, přiznání rovných práv všem občanům a vydání identifikačních dokladů.



2.4 Snižování chudoby a udržitelný rozvoj

Myanmar/Barma je jednou z nejchudších zemí na světě. Přechod k demokracii otevírá cestu intenzivnější rozvojové spolupráci s EU v oblastech, jako je vzdělávání, rozvoj venkova a správa věcí veřejných, včetně významných opatření týkajících se rozpočtové podpory v roce 2016 a dalších letech. Cílená technická spolupráce bude rovněž rozšířena o podporu za účelem dosažení cílů udržitelného rozvoje a o příležitosti v programu Erasmus+ a programu EU pro výzkum Horizont 2020. Země v přechodu se snaží dostat z pasti chudoby Myanmar/Barma patří mezi nejméně rozvinuté země a v indexu lidského rozvoje za rok 2015 Rozvojového programu OSN se mezi 189 zeměmi zařadila na 148. místo. Míra chudoby se odhaduje na 37,5 %, což je v jihovýchodní Asii nejvyšší míra chudoby. 60 % obyvatelstva žije ve venkovských oblastech, v nichž se nepřiměřeně koncentruje chudoba. HDP na obyvatele činí 1 204 USD. Myanmar/Barma má ze všech zemí ASEAN nejnižší střední délku života a druhou nejvyšší úmrtnost novorozenců a dětí. Více než třetina dětí je chronicky podvyživená. Přístup k elektřině má méně než třetina obyvatel. Zemi často postihují přírodní pohromy a je zranitelná vůči dopadu změny klimatu. V důsledku současné nízké míry připravenosti na pohromy mohou mít vnější otřesy značný dopad na odolnost obyvatelstva a na hospodářství. Cílem vlády je dosáhnout trvalého míru a znovu postavit hospodářství na nohy, aby se Myanmar/Barma stal zemí se středními příjmy. Očekává se, že nová vláda své úsilí o rozvoj zaměří na snižování chudoby, tvorbu pracovních míst, udržitelnost a inkluzi prostřednictvím udržování vysoké míry růstu, budování lidského kapitálu, rozšířením sociálních služeb, snižováním dopadů na životní prostředí a zvětšováním odolnosti. Hlavními prioritami jsou rozvoj venkova, včetně zabezpečování potravin a výživy, pozemková reforma, vzdělávání a zdravotnictví. Na programu vlády by mělo být snižování rizika katastrof na všech úrovních. Dalším nelehkým úkolem nové vlády bude posílení práv na vlastnictví půdy, především řešením křivd způsobených konfiskací půdy. EU by měla stát v čele těchto snah s ambiciózním a cíleným programem rozvojové spolupráce EU je hlavním partnerem Myanmaru/Barmy v úsilí o dosažení jejích cílů udržitelného rozvoje stanovených Agendou pro udržitelný rozvoj 2030. EU prostřednictvím dvoustranné spolupráce v rámci víceletého orientačního programu na období 2014–2020 (688 milionů EUR) pokračuje v podpoře programu transformace země ve čtyřech oblastech: 1) rozvoj venkova — zemědělství — zabezpečování potravin a výživy; 2) vzdělávání; 3) správa věcí veřejných — právní stát — budování kapacit státu a 4) podpora mírotvorného úsilí. EU může vládě poskytnout dodatečnou pružnou a cílenou technickou spolupráci v oblasti klíčových politik. Důležitým úkolem zůstává účinná koordinace dárců, aby se předešlo zdvojování a tříštění pomoci. Fond Livelihoods and Food Security Trust Fund (LIFT – Svěřenský fond pro zabezpečení obživy a výživy ), do něhož přispívá více dárců, byl zřízen k uspokojení okamžitých potřeb při provádění obnovy po zničujícím cyklónu Nargis (2008). Během let fond LIFT postupně rozšířil rozsah své činnosti a přizpůsobil ji změnám v Myanmaru/Barmě s cílem zlepšit život drobných vlastníků a chudých venkovských bezzemků. Na podporu více než tří milionů lidí v rámci 90 projektů bylo vyčleněno zhruba 330 milionů EUR, z toho 115 milionů EUR poskytla EU. Projekty LIFT přispívají ke zlepšení úrody a rozšíření přístupu k úvěrům a na trhy. Zvýšil se tak příjem cílových domácností a zlepšilo zabezpečení výživy a potravin. Fond LIFT je příkladem dobré praxe v oblasti inkluzivní hospodářské transformace venkova. S podporou globální aliance EU pro boj proti změně klimatu se prostřednictvím aliance Myanmaru pro boj proti změně klimatu připravuje národní strategie a akční plán pro změnu klimatu s cílem začlenit přizpůsobení změně klimatu do programu rozvoje politiky a reformy v Myanmaru/Barmě a podpořit plánování a tvorbu politiky založené na důkazech. Myanmaru/Barmě to pomůže vydat se cestou ekologičtějšího a odolnějšího hospodářství. Kombinováním nástrojů (grantů s dalšími zdroji jinými než granty), zvláště investičního nástroje pro Asii, dosahuje EU strategičtějšího využití svých grantů k pákovému efektu a mobilizaci financování od evropských i dalších rozvojových bank a finančních institucí a soukromého sektoru, aby se posílil rozvojový dopad investičních projektů. Evropská investiční banka uzavřela s Myanmarem/Barmou v březnu 2015 rámcovou dohodu a několik investičních projektů je ve stadiu příprav.

Možné iniciativy v této oblasti: zvýšení účinnosti pomoci lepší koordinací dárců a rozpočtovou podporou, čímž EU vyjádří nové vládě svoji silnou podporu, vypracování nového společného programového dokumentu EU s členskými státy, jenž zohlední priority nové vlády, propagace možností, které nabízí program Erasmus+, zejména pokud jde o výměnné pobyty studentů, výzkumných pracovníků a univerzitních zaměstnanců, a posílení spolupráce s příslušným ministerstvem a univerzitami s cílem pomoci s modernizací vysokoškolského vzdělávání, propojení vědy, výzkumu a inovací s rozvojovými potřebami země v rámci programu EU pro výzkum Horizont 2020 a podpora spolupráce v oblasti výzkumu na regionální úrovni, začlenění změny klimatu, hlediska rovnosti žen a mužů a cílů udržitelného rozvoje do všech nových opatření rozvojové spolupráce.



2.5 Hospodářská spolupráce Pokud Myanmar/Barma dokáže vyřešit zbývající důležité problémy, jeho transformace může otevřít široké hospodářské a podnikatelské příležitosti. EU má veškeré předpoklady k tomu, aby tuto transformaci podpořila a pomohla využít nabízející se možnosti. EU se bude snažit dokončit jednání o dohodě o ochraně investic, pomoci zlepšit regulační rámec a pracovní normy a připravit jednání o dobrovolné dohodě o partnerství při prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (FLEGT VPA). Země s velkým hospodářským potenciálem, který čeká na využití Myanmar/Barma má strategickou polohu mezi Indií a Čínou. Je obdařena hojností přírodních zdrojů (půda, voda, lesy, fosilní paliva, nerosty a drahokamy) a mladých pracovních sil (55 % obyvatel je mladších 30 let). S 51,5 milionu obyvatel představuje trh s velkým potenciálem pro vývozce a investory z EU. Myanmar/Barma je také členem sdružení ASEAN čítajícího 600 milionů lidí a bude těžit z procesu ambiciózní hospodářské integrace. Téměř ve všech odvětvích existuje obrovské množství příležitostí k modernizaci, diverzifikaci a liberalizaci hospodářství. Země je také nejrychleji rostoucím trhem cestovního ruchu v regionu. Přitažlivost Myanmaru/Barmy jakožto cíle pro investice však s sebou nese řadu problémů. Země se v indexu Světové banky pro rok 2016, který hodnotí snadnost podnikání ve 189 zemích, zařadila na 167. místo. Jako její hlavní problémy jsou uváděny právní a regulační prostředí, zejména pokud jde o ochranu investorů a vymáhání smluv, přístup k finančním službám a zahájení podnikání. Zpráva Světové banky z roku 2014 o hodnocení investičního prostředí v Myanmaru za hlavní omezující faktory pro podnikatelské subjekty považuje přístup k financování, půdě, elektřině a kvalifikované pracovní síle. Na vývozu se podílejí převážně přírodní zdroje, zejména zemní plyn (ze 40 %), což s sebou nese omezené možnosti tvorby pracovních míst a propojení s domácími odvětvími. Ačkoliv náklady na pracovní sílu zde patří mezi nejnižší v Asii, velmi nízká je také produktivita práce. Velmi znepokojující je z hospodářského i ekologického hlediska dramatické tempo odlesňování, zejména v důsledku nezákonné těžby dřeva. Udržitelný hospodářský rozvoj v rozsáhlých částech země nadále významně omezují pokračující etnické konflikty. V posledních dvou až třech letech se podnikají kroky k provedení tržních reforem a vytvoření příhodnějšího prostředí pro podnikání, včetně fiskální a daňové reformy, liberalizace kontroly deviz, zrušení povinných vývozních licencí zhruba u 4 tisíc produktů, povolení plného zahraničního vlastnictví v některých odvětvích a vytvoření speciálních hospodářských zón. V důsledku těchto počátečních reforem vzrostly přímé zahraniční investice z 3,2 miliardy USD v roce 2013/2014 na 8 miliard USD v roce 2014/2015, a to zejména v plynárenství, telekomunikacích a výrobních odvětvích. V roce 2014/2015 rostlo hospodářství o 8,5 % a podle předpovědi má příštích pět let růst ročně o 7,9 %. V zemi jsou ideální podmínky pro rozšiřování jejího výrobního odvětví s vysokým podílem málo kvalifikované lidské práce, což je zásadní pro růst množství pracovních míst, a současně by mohla, jak ukazuje zkušenost jiných asijských zemí, liberalizovat obchod na zemědělských trzích, a tak zrychlit snižování chudoby.

EU prosazuje rámec pro oboustranně výhodné obchodní a investiční příležitosti, který chrání pracovní normy Hospodářství EU a Myanmaru/Barmy se velmi doplňují. EU sehrála stěžejní roli v podnícení obchodního a hospodářského rozvoje země tím, že v roce 2013 zrušila sankce a obnovila obchodní preference v režimu „Vše kromě zbraní“. Vzájemný obchod vzrostl ze 404 milionů EUR v roce 2012 na 1,2 miliardy EUR v roce 2015. Vývoz do EU se v letech 2012 až 2015 zečtyřnásobil ze 165 milionů EUR na 675 milionů EUR. Více než 60 % vývozu z Myanmaru/Barmy do EU tvoří oděvy. Téměř polovinu vývozů z EU tvoří stroje a elektrická zařízení. S postupujícím rozvojem bude země potřebovat více kapitálových statků pro infrastrukturu a výrobu, což přinese evropským společnostem další příležitosti. Od roku 2011 se vývoz služeb z EU do Myanmaru/Barmy zešestinásobil – byť z velmi nízkého výchozího základu. Odvětví služeb se bude pravděpodobně rychle rozšiřovat. Podle úřední statistiky Myanmaru/Barmy (k lednu 2016) byla EU v roce 2015 čtvrtým největším zahraničním investorem, ale s podílem méně než 10 % celkových investic stále zaostává za Čínou, Singapurem a Hongkongem. EU usiluje o uzavření dohody o ochraně investic, která evropským podnikům umožní plně využít hospodářský potenciál země. Jednání o dohodě o ochraně investic započala v březnu 2014. Po vstupu v platnost tato dohoda vytvoří rovné podmínky pro všechny investory z EU, zajistí ochranu investic a spravedlivé zacházení s nimi na obou stranách a prosadí transparentnost opatření, která mají dopad na investice, a řádnou správní praxi při jejich provádění. Dohoda si rovněž klade za cíl chránit práva pracovníků a životní prostředí a prosazovat odpovědné podnikání. Společně s dalšími iniciativami EU v oblasti správy věcí veřejných, právního státu a budování státu zvýší u investic právní jistotu a předvídatelnost, a tak vytvoří podnikatelské příležitosti a podnítí tolik potřebný rozvoj. Posouzení dopadů na udržitelnost poskytuje důkladnou analýzu možných hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů dohody a jejího dopadu v oblasti lidských práv. EU prokázala své odhodlání spolupracovat s vládou, Mezinárodní organizací práce a dalšími partnery (např. Spojenými státy a Japonskem) na prosazování pracovních práv a sociální odpovědnosti podniků tím, že se v květnu 2015 připojila k Iniciativě za prosazení základních pracovních práv a postupů v Myanmaru. Prostřednictvím této iniciativy chce EU pomoci zajistit dodržování základních pracovních práv a důstojných pracovních podmínek a podpořit dobré vztahy mezi vládou, podniky, pracovníky a ostatními zúčastněnými stranami. Vytváří také příležitosti pro místní podniky a pomáhá změnit zemi v atraktivního obchodního a investičního partnera. Přístupy založené na spolupráci s více zúčastněnými stranami, jako je například stěžejní iniciativa EU pro oděvní průmysl, mohou přispět k odpovědnému podnikání v oděvním průmyslu. EU rovněž nabádá novou vládu, aby kladla důraz na pozemkovou reformu a zlepšení pracovních práv včetně pracovních podmínek zhruba dvou milionů migrujících pracovníků v Thajsku a aby potírala nucenou práci. Myanmar/Barma se rostoucí měrou stává součástí globálního dodavatelského řetězce, v důsledku čehož roste význam prosazování důstojných pracovních podmínek a bezpečného pracovního prostředí. EU se více zapojí, například konkrétní podporou v rámci svých programů EU-ASEAN, do rozvoje obchodu a soukromého sektoru za účelem posílení kapacit, pokud jde o hodnotové řetězce, reformu obchodu, usnadnění a podporu obchodování, řízení kvality vývozu, ochranu spotřebitelů a vytváření a šíření úředních statistik. EU má v úmyslu se podílet na odborné přípravě, aby pomohla reagovat na potřeby trhu práce. Důležitou roli v prezentaci zájmů podniků z EU v Myanmaru/Barmě může hrát nedávno vytvořená komora Eurochamber. Možné iniciativy v této oblasti: podpora reforem za účelem zlepšení právního a regulačního rámce, jenž zrychlí příliv přímých zahraničních investic a napomůže integraci země do hospodářského společenství ASEAN, uzavření a provádění dohody o ochraně investic, čímž se zlepší investiční prostředí a posílí závazek k odpovědnému investování a udržitelnému růstu; podpora úsilí o liberalizaci zemědělství, vytvoření speciálních efektivních osvětových iniciativ na podporu spolupráce mezi podniky, podpora zapojení do globálních dodavatelských řetězců prosazováním odpovědného podnikání, sociální odpovědnosti podniků a důstojných pracovních podmínek a dodržování mezinárodních úmluv o práci a životním prostředí. Tyto snahy přispějí k vytvoření příznivého prostředí a udržitelnému rozvoji, zlepšení politik a správní praxe Myanmaru/Barmy v pracovní oblasti prostřednictvím reformy pracovního práva, rozvoje kapacit a konzultací se zúčastněnými stranami, a to i prostřednictvím Iniciativy za prosazení základních pracovních práv a postupů v Myanmaru,

spolupráce s vládou na rozvoji systému odborného vzdělávání a přípravy s cílem poskytnout významnou roli soukromému sektoru, příprava na možnou účast na jednáních o dobrovolné dohodě o partnerství při prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví (FLEGT VPA) s cílem dosáhnout větší transparentnosti a udržitelnosti obchodu s dřevařskými výrobky. Zvyšování povědomí o správě lesů a osvětová činnost mezi občanskou společností a v soukromém sektoru zahájena v roce 2014. Pokrok bude záviset na výsledcích mírového procesu, protože rozsáhlé zalesněné oblasti se nacházejí na etnických územích. 3. MYANMAR/BARMA VE SDRUŽENÍ ASEAN A V REGIONU Přechod země k demokracii skýtá nové příležitosti k regionální spolupráci mezi EU a sdružením ASEAN a mezi EU a zeměmi v regionu dolního Mekongu. Z izolace aktivním regionálním hráčem Myanmar/Barma se rychle stal respektovaným členem mezinárodního společenství, neboť dosahuje významného pokroku na cestě k demokracii a znovu navazuje vztahy se světem. Ke sdružení ASEAN se připojil v červenci 1997 a v roce 2014 se úspěšně ujal předsednictví. Po dlouhých desetiletích izolace se pro něj ASEAN stal důležitou platformou pro vztahy s regionálními kolegy a vnějšími mocnostmi. Oficiální ustavení společenství ASEAN v roce 2015 může zemi pomoci v hospodářském rozvoji a regionální integraci. Otevření země nastolilo novou rovnováhu v jejích zahraničních vztazích s celkovým výsledkem v podobě diverzifikace jejích klíčových vztahů s Čínou a Indií. Očekává se, že nová vláda podnítí další reorientaci země v rychle se měnícím širším asijsko-tichomořském regionu, využije příležitosti, zároveň bude chránit své národní zájmy a samostatnost a udržovat dobré vztahy se sousedními zeměmi. Užší partnerství pomůže prosadit strategické zájmy EU v asijsko-tichomořském regionu EU se bude snažit napomoci realizaci Plánu hospodářského společenství ASEAN do roku 2025 prostřednictvím nového stěžejního programu EU-ASEAN ARISE+ zaměřeného na usnadnění obchodu, na normy, na cla a dopravu, na civilní letectví, na práva duševního vlastnictví, statistiku a monitorování integrace. EU aktivně podporuje spolupráci mezi zeměmi dolního Mekongu prostřednictvím politického dialogu a rozvojové spolupráce, zejména pokud jde o udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a komplex potravinové zabezpečení-energie-voda. Myanmar/Barma a EU jsou členy regionálního fóra ASEAN (ARF), jež poskytuje příležitost plněji se angažovat v širších záležitostech týkajících se otázek bezpečnosti a obrany v asijsko-tichomořském regionu. EU a Myanmar/Barma zastávaly funkci spolupředsedy podpůrné skupiny mezi zasedáními ARF, která má na starosti opatření k budování důvěry a preventivní diplomacii a dialog armádních představitelů, jejíž zasedání proběhla v prosinci 2013 v Rangúnu a v dubnu 2014 v Bruselu. To byla vhodná příležitost k jednání s diplomatickým vedením země a armádními představiteli otevírající cestu k další spolupráci. Dalším vícestranným fórem, v němž EU a Myanmar/Barma spolupracují, jsou ministerská zasedání Asie–Evropa (ASEM). Obě strany budou mít ještě velkou příležitost v budoucnosti svoji spolupráci posílit, zejména s ohledem na rozhodnutí Myanmaru/Barmy pořádat 13. zasedání ministrů zahraničí ASEM v roce 2017.