CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 275 final  
  
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Finska na  rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015   
 
CS 2   CS  
 
Doporučení pro  
DOPORUČENÍ RADY  
k národnímu programu reforem Finska na  rok 2015  
 
a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2015  
RADA EVROPSKÉ UNIE,  
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy,  
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.  1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohl edu nad 
stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských 
politik1, a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,  
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.  1176/2011 ze dne 16. listopadu 
2011 o prevenci a  nápravě makroekonomické nerovnováhy2, a zejména na čl. 6 odst. 1 
uvedeného nařízení,  
s ohledem na doporučení Evropské komise3, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu4, 
s ohledem na závěry Evropské rady,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost , 
s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,  
s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,  
vzhledem k těmto důvodům:  
(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise z ahájit novou strategii 
pro růst a  zaměstnanost  (Evropa 2020) , založenou na  posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba 
přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a 
konkurenceschopnost.  
(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o 
hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010 –
2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik 
zaměstnanost i členských států. Tyto dokumenty společně tvoří tzv. integrované 
                                                 
1 Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.  
3 COM(2015) 275.  
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
CS 3   CS hlavní směry a členské státy byly vyzvány, aby je zohledňovaly v  rámci svých 
vnitrostátních politik v  oblasti hospodářství a  zaměstnanosti.  
(3) Dne 8. července 2014 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem 
Finska na rok 2014 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Finska 
z roku 2014. Dne 28.  listopadu 2014 předložila Komise v souladu s  nařízením (EU) 
č. 473/20135 stano visko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 20156. 
(4) Dne 28. listopadu 2014 přijala Komise roční analýzu růstu7, která zahájila evropský 
semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2015. Téhož dne přijala Komise 
na základě nařízení (EU) č.  1176/2011  zprávu mechanismu varování8, ve které je 
Finsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.  
(5) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturálních reforem a  odpovědnou fiskální kons olidaci podporující růst.  
(6) Dne 26. února 2015 zveřejnila Komise svou zprávu o Finsku pro rok 20159. V této 
zprávě byl posouzen pokrok, který Finsko učinilo v plnění jemu určených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014. Daná zpráva též obsahuje výsledky 
hloubkového přezkumu podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise 
vede k závěru, že ve Finsku existují makroekonomické nerovnováhy, jež vyžadují 
politické kroky a sledování. Pozornost je zvlášť třeba věnovat rizikům spojeným se 
slabou exportní výkonností v souvislosti s restrukturalizací průmyslu. Doba poklesu 
podílů na  světovém vývozu a zpomalení  dynamiky elektronického průmyslu sice 
do značné míry pominula, ovšem míra investic stále zůstává nízká a  byl oslaben 
potenciální růst. Stabilizoval se  dluh soukromého sektoru a  podle všeho nevzbuzuje 
bezprostřední obavy, nicméně jeho poměrně vysoká úroveň si žádá pozorné 
sledování.  
(7) Dne 2. dubna 2015 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2015 a 
svůj program stability z roku 2015. Vzhledem  k jejich provázanosti byly oba 
programy posuzovány současně.  
(8) Poté, co Rada dne [XX] přijala rozhodnutí v  souladu s  čl. 125 odst.  6 SFEU, se na 
Finsko v  současné době vztahuje [nápravná] složka Paktu o  stabilitě a  růstu. 
V programu stability z  roku 2015, k terý je založen na  předpokladu, že nedojde ke 
změně politiky a vztahuje se na  období let 2014 –2019, se očekává, že  celkový 
schodek vládního sektoru který se v  roce 2014 zvýšil na  3,2 % HDP, a překročil tak 
referenční hodnotu 3  % HDP, se podle prognóz dále zhorší na  3,4 % HDP v  roce 
2015 a  poté postupně klesne na  3,1 % HDP v  roce 2017 a  dále na  2,5 % HDP v  roce 
2019. Podle programu stability z roku 2015 poměr veřejného dluhu k  HDP v  průběhu 
prognózovaného horizontu programu vzroste a do  roku 2019 dosáhne 67, 8 % HDP. 
Střednědobého cíle v  podobě strukturálního schodku ve  výši 0,5  % HDP nebude 
do konce programového období dosaženo. Makroekonomický scénář, z něhož tyto 
rozpočtové projekce vycházejí, je reálný. Na  základě prognózy Komise z  jara 2015 
má schodek veř ejných financí dosáhnout 3,3  % HDP v  roce 2015 a  3,2 % HDP 
v roce 2016, přičemž poměr dluhu k HDP má do  roku 2016 vzrůst na  64,4 % HDP. 
Komise zveřejnila dne 13. května 2015 v  souladu s  čl. 126 odst. 3 Smlouvy zprávu, 
která dospěla k závěru, že kritéria pr o schodek a dluh se nepovažují za dodržená. 
                                                 
5 Úř. věst.  L 140, 27.5.2013, s. 11.  
6 C(2014) 8815 final.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 45 final, 26.2.2015.  
 
CS 4   CS Program stability nezajišťuje, že nadměrný schodek  bude odstraněn včas a  trvalým 
způsobem do roku 201x. Proto budou nutná další opatření. Na  základě posouzení 
programu stability a  s ohledem na  prognózu Komise z  jara 2015 spatřuje Rada riziko, 
že Finsko ustanovení Paktu o  stabilitě a  růstu nedodrží. Ačkoli Finsko dosáhlo 
určitého pokroku při provádění správních reforem, účinnost finského veřejného 
sektoru by mohla být dále zlepšena, zejména v  oblastech, které jsou vystaveny tlaku 
na budoucí náklady v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. Ve věci obsahu 
důchodové reformy dospěli sociální partneři k  dohodě na  podzim roku 2014, ovšem 
tuto reformu je ještě nutno přijmout. S ohledem na mezeru fiskální udržitelnosti a 
plánované zvýšení zákonem stanoveného věku pro odchod do  důchodu má zásadní 
význam větší zapojení starších pracovníků na trhu práce. Předčasný odchod 
z pracovního trhu je způsobován především zdravotním postižením nebo rozšířenými 
dávkami v  nezaměstnanosti p ro starší pracovníky. Vládní návrh zákona o  reformě 
sociálních a  zdravotních služeb byl finskému parlamentu předložen v  prosinci 2014, 
ovšem do parlamentních voleb v  dubnu 2015 se nepodařilo nalézt řešení, jak zajistit 
rovnováhu mezi správním modelem velký ch obecních koalic a autonomií 
jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a platnost návrhu zákona vypršela. Finské obce 
jsou poměrně malé, ale oproti obcím v  jiných evropských zemích vykonávají značně 
rozsáhlé úkoly. Reforma týkající se uspořádání obcí probíhá s určitým zpožděním 
a obce provádějí studie ohledně přínosů slučování. Podle národního programu 
reforem na  rok 2015 bude zřejmě parlamentu do  konce roku 2016 předložen nový 
legislativní návrh.  
(9) Vzhledem ke stárnutí populace a klesajícímu počtu obyvatel v  produktivním věku je 
třeba, aby měl trh práce přístup k plnému potenciálu pracovní síly. Finsko v tomto 
směru dosáhlo určitého pokroku a přijalo několik opatření, jež zahrnovala lepší 
organizaci subvencování mzdových nákladů (se zvláštním zaměřením na starší  
osoby) a lepší uspořádání veřejných služeb zaměstnanosti. Míra nezaměstnanosti v 
roce 2014 činila  8,7 % a je na  vzestupu, zejména u  mladých lidí a  starších 
pracovníků. Dohoda o  omezení růstu mezd z roku 2013 přispívá k obnovení 
konkurenceschopnosti z hled iska nákladů a  vývozu nižším růstem jednotkových 
nákladů práce.  
(10) Určitého pokroku Finsko dosáhlo při posilování schopnosti dodávat inovativní 
produkty. Vláda provádí komplexní reformu výzkumných institucí a  jejich 
financování. Koncepce pro čistou technologi i, biotechnologii a  digitalizaci jsou 
slibné, ovšem poměrně malého rozsahu. Ačkoli investice Finska do  výzkumu a 
vývoje patří mezi nejvyšší v  EU, země se i  nadále potýká s  problémy, jak tyto 
investice úspěšně zúročit do vývozu výrobků a  služeb. Vláda se sn aží zjednodušit a 
zefektivnit systémy podpory pro podniky, navýšit financování začínajících podniků 
a podporovat jejich internacionalizaci. Míra investic ve  Finsku nicméně zůstává 
nízká, přetrvávají vývozní potíže a poklesla zaměstnanost. Úsilí je třeba té ž věnovat 
posílení hospodářské soutěže na  trzích výrobků a  služeb, a to zejména 
v maloobchodním sektoru, který je i nadále vysoce koncentrovaný.   
(11) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské 
politiky Finska, kterou zveřejnil a ve své zprávě o Finsku pro rok 2015. Posoudila 
také program stability a  národní program reforem, jakož i  opatření přijatá 
v návaznosti na  doporučení, která byla Finsku adresována v  předchozích letech. V 
úvahu brala nejen jejich význam pro udržitelnou fis kální a sociálně -ekonomickou 
politiku ve Finsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou 
správu ekonomických záležitostí v Unii je třeba posílit tím, že pro budoucí 
 
CS 5   CS rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Uni e.  Doporučení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení č. 1 až 4.  
(12) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada program stability Finska, přičemž 
její stanovisko10 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení č. 1.  
(13) Na z ákladě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení 
přezkoumala Rada národní program reforem a program stability. Její doporučení 
podle článku 6 nařízení (EU) č.  1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedených 
doporučení č. 2 a 3.  
(14) V souvislosti s ev ropským semestrem Komise provedla rovněž analýzu hospodářské 
politiky eurozóny jako celku. Na základě této analýzy vydala Rada konkrétní 
doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Finsko by rovněž mělo 
zajistit úplné a včasné provedení těcht o doporučení,  
DOPORUČUJE Finsku v období 2015 –2016:  
1. Zajistit snížení nadměrného schodku pod  3 % HDP včas a  trvalým způsobem 
do [XX] v souladu se závazky Finska podle článku  126 SFEU. Dále usilovat o 
zmenšení mezery fiskální udržitelnosti a  upevnění podm ínek pro růst.  
2. Přijmout dohodnutou důchodovou reformu a  postupně odstranit možnosti 
předčasného odchodu do důchodu. Zajistit účinné nastavení a  provádění správních 
reforem týkajících se uspořádání obcí a  sociálních a  zdravotních služeb s  cílem 
zvýšit pr oduktivitu a  nákladovou efektivnost při poskytování veřejných služeb a 
současně zajistit jejich kvalitu.  
3. Usilovat o  zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí, starších pracovníků a dlouhodobě 
nezaměstnaných s důrazem především na  rozvoj jejich pracovních d ovedností. Po 
konzultaci se sociálními partnery a  v souladu s  vnitrostátními postupy zajistit, aby se 
mzdy vyvíjely v souladu s  vývojem produktivity.  
4. Přijmout opatření, která otevřou maloobchodní sektor účinné hospodářské soutěži.  
V Bruselu dne  
 Za Radu  
 předseda  
                                                 
10 Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č.  1466/97.