Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin /* COM/2013/0267 final - 2013/0141 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Zdraví rostlin je klíčovým faktorem pro udržitelné a konkurenceschopné zemědělství, zahradnictví a lesnictví. Zdravé osivo a rozmnožovací materiál jsou nezbytné pro výnosnost plodin, zajištění pracovních míst, inovace v oblasti rostlin a zabezpečení potravin. V případě stromů a keřů je ochrana zdraví rostlin zásadní pro zachování lesů, krajiny a veřejné či soukromé zeleně v Unii. Zdraví rostlin má rovněž význam při ochraně biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb. Obzvláště nebezpečné jsou škodlivé organismy z jiných světadílů. Rostliny a stromy v Evropě většinou nejsou geneticky rezistentní k cizím škodlivým organismům, které zde navíc nemají přirozené nepřátele. Jestliže jsou cizí škodlivé organismy do Evropy zavlečeny, způsobují závažné hospodářské škody. Mohou napadnout hostitelské druhy, které nebyly dříve zasaženy, rychle se rozšířit do jiných zemí a způsobit dlouhodobý pokles sklizně a trvale zvýšené náklady na výrobu a ochranu. Ekonomické ztráty jsou často rozsáhlé a ohrožují výnosnost a konkurenceschopnost zemědělství a lesnictví. Usídlení nových škodlivých organismů může vyvolat zákaz obchodování se třetími zeměmi, a poškodit tak vývoz EU. Při ochraně proti škodlivým organismům nelze vždy použít pesticidy. Kromě toho může být jejich použití i přesto, že jsou k dispozici, nežádoucí. Regulační rámec Cílem současného regulačního rámce EU pro zdraví rostlin je ochrana evropského zemědělství a lesnictví pomocí prevence proniknutí a šíření cizích škodlivých organismů. Hlavní nástroj zde představuje směrnice Rady 2000/29/ES[1], která rovněž zohledňuje mezinárodní obchodní dohody v této oblasti. Systém fytosanitární (rostlinolékařské) péče EU je jedinečný, jelikož se jedná o systém otevřený – přemísťování rostlin a rostlinných produktů do Unie a v rámci Unie je povoleno za podmínky dodržování zvláštních omezení a požadavků (např. původ z oblasti prosté škodlivého organismu nebo vhodné ošetření). Vysoký objem dovozu z jiných světadílů nicméně obnáší velkou pravděpodobnost ohnisek výskytu cizích škodlivých organismů v budoucnu. Uvedený systém je nezbytný pro ochranu zdraví, hospodářství a konkurenceschopnosti odvětví rostlinné produkce v EU, jakož i pro zachování politiky otevřeného trhu Unie. Současný regulační rámec je však kritizován za to, že nedokáže zabránit rostoucímu přílivu nových škodlivých organismů způsobenému globalizací obchodu. Změna klimatu navíc umožňuje těmto škodlivým organismům v Evropě přežít, což nebylo dříve možné, a způsobuje větší zranitelnost plodin a ekosystémů vůči těmto novým škodlivým organismům. V posledních deseti letech se v souvislosti s dovozem objevila významná ohniska výskytu nebezpečných škodlivých organismů, která měla dopad na lesnictví. Tato ohniska přispěla k většímu společenskému a politickému povědomí o nákladech a důsledcích nedostatečné ochrany. Analýza problému Z hodnocení systému provedeného v roce 2010[2] vyplynulo, že základní právní předpisy je třeba změnit tak, aby zvýšená rizika byla plně řešena. Hlavní zjištěné problémy se týkají nedostatečného zaměření na prevenci, pokud jde o nárůst dovozu vysoce rizikových komodit, nutnosti stanovit prioritu škodlivých organismů na úrovni EU a ve všech 27 členských státech, potřeby lepších nástrojů pro kontrolu výskytu a přirozeného šíření škodlivých organismů v případě, že se dostanou až na území Unie, nutnosti modernizovat a zdokonalit nástroje pro přemísťování v rámci EU (rostlinolékařské pasy a chráněné zóny) a nutnosti vyčlenit další zdroje. Dále se objevila potřeba, aby byl systém ekologičtější, přičemž získaly na významu cíle související s přirozeným prostředím. To vyžaduje změnu v intervenční logice, i pokud jde o financování systému, který se transformuje ze systému soukromých statků v oblasti zemědělství na smíšený systém veřejných/soukromých statků v oblasti zemědělství, lesnictví, přirozeného prostředí a krajiny. Je třeba posílit vědeckou základnu systému (výzkum, laboratoře). Dochází k úpadku klasické rostlinné patologie a taxonomie škodlivých organismů na univerzitách, což ohrožuje vědeckou podporu při posuzování rizik spojených s novými škodlivými organismy a jejich správném určování v laboratoři. Evropská a středozemní organizace ochrany rostlin v tomto ohledu vydala prohlášení o stavu nouze. Dále je třeba nastolit novou rovnováhu, co se týče nákladů a sdílení odpovědnosti (rozvoj partnerství), zvýšit účinnost a snížit zbytečné náklady a administrativní zátěž. Systém je třeba modernizovat, i pokud jde o motivaci k dodržování předpisů. Cíl návrhu Cílem této revize je překonat výše uvedené nedostatky a zavést spolehlivý, transparentní a udržitelný regulační rámec, který bude vhodný pro daný účel. Navrhované nařízení nahrazuje a zrušuje směrnici 2000/29/ES. Souvislost s ostatními návrhy v balíčku Tento návrh je součástí balíčku revizí v oblasti zdraví rostlin, kvality rozmnožovacího materiálu rostlin, zdraví zvířat, úředních kontrol týkajících se rostlin, zvířat, potravin a krmiv a v oblasti výdajů Unie na tyto politiky. Návrh posiluje součinnost se systémem produkce rozmnožovacího materiálu rostlin a odstraňuje zbytečné zdvojování činností a zátěž, která z tohoto zdvojování vyplývá. Toho by se mělo dosáhnout pomocí přesunutí regulace škodlivých organismů, jež v současnosti spadají pod tzv. směrnice o uvádění rozmnožovacího materiálu osiv a rostlin na trh, do navrhovaného nařízení o zdraví rostlin. Tento přesun umožní flexibilitu při změně statusu široce rozšířených karanténních škodlivých organismů na škodlivé organismy snižující kvalitu, jak požadují profesionální provozovatelé a členské státy, aby se zdroje určené pro fytosanitární orgány využívaly na skutečné priority Unie. Pro mezidobí návrh stanoví, že stávající praktické uspořádaní v členských státech ohledně certifikace rozmnožovacího materiálu rostlin týkající se škodlivých organismů snižujících kvalitu může zůstat zachováno. Změna uspořádání mezi systémem rostlinolékařské péče EU a systémem produkce rozmnožovacího materiálu rostlin by měla posílit soudržnost těchto dvou systémů (pomocí sdíleného používaní certifikačních schémat, návěsek a registrů), a snížit tak zátěž profesionálních provozovatelů. Toto nově navrhované uspořádání bude nicméně vyžadovat intenzivnější koordinaci příslušných orgánů v členských státech zabývajících se zdravím rostlin a rozmnožovacím materiálem rostlin. Návrh neobsahuje ustanovení týkající se úředních kontrol prováděných příslušnými orgány zaměřených na soulad profesionálních provozovatelů s fytosanitárními právními předpisy Unie; uvedená ustanovení jsou dnes součástí směrnice 2000/29/ES. Tyto kontroly nyní spadají výlučně do návrhu týkajícího se úředních kontrol (kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 882/2004[3]). Tato změna rovněž zajistí lepší soudržnost s novým celním kodexem a umožní jednodušší postupy při dovozu. Návrh dále neobsahuje ustanovení o výdajích způsobilých pro finanční příspěvek Unie, která jsou uvedena ve směrnici 2000/29/ES. Příslušná ustanovení, vypracovaná v souladu s preferovanou variantou posouzení dopadů, jsou obsažena v průvodním právním návrhu nařízení o výdajích v oblasti potravin a krmiv, které se týká řízení výdajů Unie v oblasti potravinového řetězce, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin. Návrh bude doplňovat návrh týkající se nepůvodních invazních druhů plánovaný v rámci Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Proces konzultací Dne 21. listopadu 2008 vyzvala Rada Komisi, aby přistoupila k hodnocení stávajícího systému rostlinolékařské péče EU a posoudila možné úpravy stávajícího právního rámce a dopadu těchto úprav[4]. Komise zahájila rozsáhlé hodnocení systému od zavedení jednotného trhu (1993)[5] a zadala provedení potřebné studie externí poradenské společnosti[6]. Odborníci z členských států se účastnili zasedání meziútvarové řídící skupiny pověřené hodnocením. Ve dnech 23. a 24. února 2010 se konala konference, jejímž cílem bylo informovat zúčastněné strany a členské státy o pokroku při hodnocení a prodiskutovat s nimi předběžné varianty, které konzultant navrhl do budoucna. Obdržené příspěvky vytvořily rámec konečných variant a doporučení. Zpráva o hodnocení[7] byla představena na druhé konferenci dne 28. září 2010, které se účastnily zúčastněné strany, veřejnost a zástupci členských států a třetích zemí. V souvislosti s touto konferencí proběhly veřejné konzultace ohledně doporučení, která z hodnocení vyplynula, a oblasti působnosti následného posouzení dopadů. V rámci přípravy na posouzení dopadů proběhla řada vyjednávání a zasedání, na nichž členské státy v Radě, Pracovní skupina vedoucích rostlinolékařských služeb, a pokud jde o soudržnost se systémem produkce rozmnožovacího materiálu rostlin, vedoucí služeb pro tento systém a příslušná pracovní skupina diskutovali o variantách doporučených externím konzultantem. Bylo svoláno pět pracovních skupin sestávajících z odborníků z členských států a Komise, které dále diskutovaly o hlavních oblastech změny. Zúčastněné strany (zástupci sdružení průmyslu a nevládní organizace) byly do konzultací zapojeny od samého začátku procesu revize, před zahájením hodnocení, během hodnotící studie a znovu při přípravě posouzení dopadů. V rámci poradní skupiny pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a rostlin byla zřízena pracovní skupina ad hoc pro zdraví rostlin. Dosažený pokrok byl prezentován a byl předmětem diskuse na řadě zasedání výše uvedené poradní skupiny, v dalších poradních skupinách[8] a na základě pozvání na zasedání organizací COPA-COGECA, EUROPATAT, ESA a UNION FLEURS. Klíčovým prvkem hodnotící studie a následné ekonomické studie zadané externí poradenské společnosti byly konzultace se zúčastněnými stranami. Konzultace se týkaly změn samotného systému rostlinolékařské péče EU, jakož i prvků systému, které by měly být převedeny do systému produkce rozmnožovacího materiálu rostlin, systému EU pro úřední kontroly potravin a krmiv, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin nebo z těchto systémů. Na konferencích uspořádaných během procesu revize přednesly zúčastněné strany své příspěvky a názory týkající se doporučení a oblasti působnosti posouzení dopadů, jak ústně přímo během konferencí, tak prostřednictvím souvisejících veřejných konzultací. Konzultace ohledně návrhů technických změn byla spojena se zasedáním pracovní skupiny pro zdraví rostlin, které se konalo 18. února 2011 a zaměřilo se na další preferovaný postup v případě změn, které budou mít největší dopad. Konzultace byly zveřejňovány na příslušné internetové stránce[9] GŘ SANCO. Závěrečná konzultace týkající se strategických variant byla zahájena dne 13. května 2011. Sběr údajů Sběr údajů začal rozsáhlým hodnocením systému externí poradenskou společností v letech 2009 až 2010. Součástí hodnocení byla analýza ex post systému za období 1993–2008, sběr ekonomických údajů o nákladech a administrativní zátěži pro příslušné orgány a zúčastněné strany vyplývající se systému a vypracování ex ante variant a doporučení do budoucna. Hodnotící zpráva byla dokončena v květnu 2010. Interní proces pro vypracování posouzení dopadů byl dále posílen zadáním druhé studie poradenské společnosti. Jejím tématem byla kvantifikace nákladů a přínosů změn systému a sloužila jako doplněk k údajům sebraným během hodnocení. Studie sestávala z modulů zabývajících se posouzením ex ante hospodářského dopadu konkrétních technických možností revize právních předpisů. Oblast působnosti otázek, jež měly být řešeny, byla předmětem konzultací zúčastněných stran. Moduly byly nastaveny tak, aby byla možná agregace s potenciálními celkovými variantami opatření. Konzultant předložil závěrečnou zprávu ze studie v červenci 2011. Další informace byly v případě potřeby získány z literatury, zpráv ze studií a dotazů, přičemž cílem bylo posoudit hlavní dopad, který by změna politiky přinesla. Sociální a environmentální dopady variant opatření byly dále posouzeny útvary Komise. Posouzení dopadů V zájmu zlepšení systému byly vypracovány čtyři varianty: Varianta č. 1: Zlepšit pouze právní formu a jasnost systému. Právní předpisy by byly převedeny ze směrnice na nařízení, zjednodušeny a vyjasněny. Pokud jde o jejich podstatu, byl by zachován současný stav. Varianta č. 2: Stanovit priority, modernizovat a zintenzívnit prevenci. Kromě opatření uvedených ve variantě č. 1 by se zlepšilo stanovování priorit pomocí převedení stávajících příloh I a II, které obsahují seznam regulovaných škodlivých organismů podle technických vlastností bez ohledu na jejich prioritu pro Unii, do seznamů založených na intervenční logice a prioritách. Systémy rostlinolékařských pasů a chráněných zón by byly modernizovány (sdílení odpovědnosti s profesionálními provozovateli) a zdokonaleny (rozsah působnosti rostlinolékařských pasů, formát, povinná úhrada nákladů za vystavení rostlinolékařského pasu, která již existuje u kontrol dovozu, pravidla pro dozor a eradikaci ohnisek výskytu v chráněných zónách). Zlepšila by se soudržnost mezi systémem rostlinolékařské péče a systémem produkce rozmnožovacího materiálu rostlin, což by mělo za následek větší účinnost a snížení nákladů pro profesionální provozovatele. Zavedením nového ustanovení týkajícího se vysoce rizikových rozmnožovacích materiálů rostlin (rostlin k pěstování), které nejsou povoleny k dovozu do Unie nebo které do dokončení analýzy rizik podléhají posíleným fyzickým kontrolám, a odstraněním výjimky pro zavazadla cestujících (která podléhají kontrolám s nízkou četností v zájmu minimalizace nákladů) by se zlepšila prevence. Varianta č. 3: Stanovit priority, modernizovat, zintenzívnit prevenci a posílit opatření proti ohniskům výskytu. Kromě opatření uvedených ve variantě č. 2 by byly zavedeny povinnosti pro dozor a pohotovostní plánování. Analogicky k uspořádání v rámci systému pro zdraví zvířat by spolufinancování EU bylo dostupné i pro dozor a v některých případech pro finanční kompenzaci přímých ztrát profesionálních provozovatelů. Právní nástroje pro eradikaci a izolaci by byly dále rozvíjeny. Vyjmutí přirozených opatření souvisejících s šířením by bylo odstraněno. Varianta č. 4: Stanovit priority, modernizovat, zintenzívnit prevenci, posílit opatření proti ohniskům výskytu a rozšířit oblast působnosti na invazní rostliny. Kromě opatření uvedených ve variantě č. 3 by se systém vztahoval i na invazní rostliny, pokud jde o právní ustanovení pro opatření a spolufinancování ze strany EU. Na invazní rostliny (kromě parazitických rostlin) by se nevztahovala varianta č. 1, 2, a 3. Z posouzení dopadů čtyř uvedených variant vyplynulo, že nejlepší způsob pro dosažení stanovených cílů při nejpříznivějším poměru nákladů a přínosů a optimální rovnováze vstupů ze strany členských států, profesionálních provozovatelů a Unie představuje varianta č. 3. Tato varianta by měla mít významný pozitivní dopad na ziskovost a hospodářský růst dotčených odvětví. Kromě toho nejlépe odrážela výsledek konzultací se zúčastněnými stranami a členskými státy. Rozpočet EU potřebný pro realizaci varianty č. 3 je uveden v návrhu Komise víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Odpovídající právní ustanovení jsou obsažena v návrhu nařízení, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin. Malé a střední podniky a mikropodniky Charakter systému rostlinolékařské péče vyžaduje, aby malé a střední podniky nebyly z povinností tohoto nařízení vyňaty. Většina podniků, na něž má systém dopad, jsou malé a střední podniky a jejich vyjmutí hned od počátku by zásadně ohrozilo splnění cílů systému. Návrh nicméně uděluje výjimku z povinnosti vydávat rostlinolékařský pas podnikům prodávajícím rostliny a rostlinné produkty výlučně na místní trh. Tato výjimka se navíc bude týkat i prodeje konečným neprofesionálním spotřebitelům. V případě mikropodniků bude v rámci nového nařízení týkajícího se úředních kontrol vytvořeno zvláštní uspořádání týkající se možného vrácení poplatků za rostlinolékařské kontroly, a to v rámci pravidel o státní podpoře. Základní práva Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Členské státy by jej měly používat v souladu s těmito právy a zásadami provedenými odpovídajícím způsobem v jejich vnitrostátních právních předpisech. Některá ustanovení tohoto nařízení nicméně omezují určitá práva stanovená v Listině, i když jen v rozsahu nezbytně nutném pro ochranu obecného zájmu Unie, jehož se týká toto nařízení, avšak zachovávají podstatu příslušných práv. Eradikace ohnisek výskytu cizích škodlivých organismů může být úspěšná, pouze pokud jsou odstraněny všechny zdroje zamoření. Kromě ohnisek výskytu karanténních škodlivých organismů v provozovnách profesionálních provozovatelů se mohou ohniska výskytu objevit i ve veřejné či soukromé zeleni. Mají-li být eradikační opatření v takovém případě vůbec úspěšná, musí zahrnovat napadené a potenciálně napadené rostliny v této veřejné či soukromé zeleni (veškeré zbývající napadené rostliny budou působit jako zdroj nového zamoření jinde). To znamená, že v některých případech musí příslušné orgány členských států kvůli úředním kontrolám získat přístup na soukromé pozemky a poté mohou následně i uložit ošetření či eradikační opatření nebo některá omezení či zákaz používání určitých rostlin. To představuje omezení práv stanovených v článku 7 Respektování soukromého a rodinného života a článku 17 Právo na vlastnictví Listiny základních práv. Toto omezení je nezbytné pro dosažení cíle obecného zájmu, konkrétně ochrany zdraví rostlin v Unii. Takové omezení je přiměřené, jelikož cíle obecného zájmu nelze dosáhnout, aniž by se zajistilo, že rostlinolékařská opatření jsou dodržována všemi bez rozdílu (jestliže by napadené rostliny v soukromých zahradách nebyly zničeny, byl by přínos eradikačních opatření uložených profesionálním provozovatelům a provedených ve veřejné zeleni nulový). Bude na členských státech, aby dotčeným občanům poskytly za vzniklou ztrátu včasnou a přiměřenou kompenzaci. Podstata práva na vlastnictví je tudíž zachována. Každý, kdo zjistí výskyt karanténního škodlivého organismu, bude mít povinnost nahlásit výskyt tohoto škodlivého organismu příslušným orgánům spolu s informacemi o původu a povaze dotčeného materiálu. Tato povinnost se bude vztahovat i na laboratoře a výzkumné organizace, které objeví škodlivý organismus ve vzorcích, které jim byly poskytnuty. To může v některých případech představovat omezení práv stanovených v článku 8 Listiny, který se týká práva na ochranu osobních údajů. Takové omezení je nutné pro dosažení cíle veřejného zájmu, a sice zdraví rostlin v Unii, jelikož zjištění výskytu karanténních škodlivých organismů musí být ohlášena příslušným orgánům, aby se zajistila okamžitá eradikace ohnisek výskytu. Toto omezení je přiměřené, jelikož osobní údaje musí být poskytovány pouze v rozsahu, který je nezbytně nutný pro lokalizaci ohniska výskytu a pro nezbytné kroky ze strany příslušných orgánů. Podstata práva na ochranu osobních údajů je tudíž zachována. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Kapitola I: Předmět, oblast působnosti a definice Územní působnost systému nezahrnuje žádné neevropské nejvzdálenější regiony členských států, jelikož tyto regiony patří mezi jiné biogeografické oblasti světa, v nichž se vyskytují přesně ty škodlivé organismy, před nimiž je třeba evropská území členských států chránit. Územní působnost zahrnuje část makaronéského souostroví (ostrov Madeira a Azory), která, pokud jde o přirozenou vegetaci, tvoří biogeografickou oblast překrývající se se středomořskou oblastí, zejména s Iberským poloostrovem. Uvedené souostroví je proto vhodné do oblasti působnosti systému zahrnout. V příloze I je uveden seznam území členských států, na které se vztahuje Smlouva o fungování Evropské unie, které jsou však pro účely tohoto nařízení považovány za třetí země. Invazní rostliny kromě parazitických rostlin (jimž hostitelské rostliny slouží jako potrava) nespadají v souladu s výsledkem posouzení dopadů do oblasti působnosti návrhu. Definice jsou uvedeny podle potřeby. Kapitola II: Karanténní škodlivé organismy Ve směrnici 2000/29/ES jsou škodlivé organismy uvedeny na seznamech ve zvláštních přílohách. Předkládaný návrh místo toho stanoví konceptuální charakter karanténních škodlivých organismů a následně uvádí jejich seznam v prováděcích aktech, buď jako karanténní škodlivé organismy Unie, nebo jako karanténní škodlivé organismy chráněné zóny. Karanténní škodlivé organismy Unie vyžadují eradikační opatření na celém území Unie, zatímco u karanténních škodlivých organismů chráněné zóny jsou tato opatření vyžadována v rámci specifických chráněných zón, kde se některé škodlivé organismy nevyskytují, zatímco je známo, že se vyskytují v jiných částech území Unie. Návrh uděluje Komisi pravomoc stanovit určité karanténní škodlivé organismy coby prioritní škodlivé organismy pro Unii, a to do maxima 10 % karanténních škodlivých organismů Unie uvedených na zvláštním seznamu. Na tyto škodlivé organismy se bude vztahovat zvýšená úroveň povinností týkajících se připravenosti a eradikace, doplněná o posílenou finanční podporu Unie pro požadovaná opatření. Kritéria pro stanovení, zda určitý škodlivý organismus splňuje kritéria pro karanténní škodlivý organismus, karanténní škodlivý organismus Unie nebo chráněné zóny, nebo prioritní škodlivý organismus, jsou uvedena v příloze II nařízení. Předpokládá se, že škodlivé organismy v současnosti uvedené v příloze I a II směrnice 2000/29/ES budou převedeny do příslušných seznamů budoucích prováděcích aktů. Mezi škodlivými organismy v současné době uvedenými v příloze I a II směrnice 2000/29/ES již nebude činěn rozdíl. Tato kapitola dále stanoví prováděcí pravidla pro hlášení výskytu karanténních škodlivých organismů, opatření, která je třeba přijmout k eradikaci těchto škodlivých organismů, včetně vymezení území podléhajících eradikačním opatřením, prováděcí pravidla pro průzkumy, které je třeba provést pro zjištění výskytu škodlivých organismů, a vytvoření pohotovostních plánů a plánů eradikace týkajících se ohnisek výskytu prioritních škodlivých organismů. Ustanovení této kapitoly udělují Komisi pravomoc přijímat prováděcí akty týkající se stálých opatření pro řízení karanténních škodlivých organismů, které se usídlily na území Unie. Tyto akty mohou být rovněž přijímány dočasně pro karanténní škodlivé organismy, které nejsou uvedeny na příslušném seznamu, a pokud je to nutné za použití postupu pro naléhavé případy stanoveného v Lisabonské smlouvě. Nástroje uvedené v této kapitole nyní existují v rámci směrnice 2000/29/ES, nicméně tento návrh je rozpracovává jasněji. Dále je uvedeno ustanovení, které členským státům umožňuje přijmout opatření proti škodlivým organismům, která jsou přísnější než opatření stanovená v právních předpisech Unie, za podmínky, že tato opatření žádným způsobem neomezují volné přemísťování rostlin, rostlinných produktů a dalších předmětů podléhajících regulaci na vnitřním trhu. Tato kapitola rovněž obsahuje ustanovení týkající se chráněných zón, která zachovávají současný systém, i když jasněji stanovený, aby se zajistilo, že chráněné zóny jsou technicky odůvodněné a že všechna ohniska výskytu karanténních škodlivých organismů chráněné zóny jsou řádně a včas eradikována. Jestliže tomu tak není, chráněná zóna se zruší. Díky těmto změnám bude systém chráněných zón Unie uveden do souladu se systémem území prostých škodlivých organismů v rámci Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (IPPC), jak požadovaly zúčastněné strany systému a třetí země. Kapitola III: Škodlivé organismy snižující kvalitu Škodlivé organismy, které mají dopad na zamýšlené použití rostlin k pěstování, avšak není nutné provádět jejich eradikaci, jsou nyní regulovány směrnicemi o uvádění rozmnožovacího materiálu osiv a rostlin na trh a částečně přílohou II směrnice 2000/29/ES. Předkládaný návrh je všechny řadí do kategorie škodlivých organismů Unie snižujících kvalitu, přičemž stanoví konceptuální charakter těchto škodlivých organismů a následně uvádí jejich seznam pomocí prováděcích aktů. Kritéria pro stanovení, zda určitý škodlivý organismus splňuje kritéria pro škodlivý organismus Unie snižující kvalitu, jsou uvedena v příloze II. Škodlivé organismy snižující kvalitu nebudou regulovány v návrhu nařízení o rozmnožovacím materiálu rostlin s výjimkou jejich případného zařazení do certifikačních schémat. Schematické zobrazení různých druhů škodlivých organismů stanovených v návrhu, rozhodovací proces pro jejich rozdělení a opatření vyžadovaná proti těmto organismům. Kapitola IV: Opatření týkající se rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů Směrnice 2000/29/ES obsahuje přílohy, které stanoví zákaz některých rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů (příloha III) a zvláštní požadavky na dovoz a uvedení do oběhu v Unii (příloha IV). Návrh dává Komisi pravomoc přijímat tyto seznamy pomocí prováděcích aktů. Ustanovení kapitoly IV se dále týkají pravidel pro uznávání opatření třetích zemí coby rovnocenných opatřením Unie a výjimek ze zákazů. Dále jsou stanovena příslušná pravidla pro přemísťování rostlin, rostlinných produktů a dalších předmětů do chráněných zón a v rámci těchto zón. Novinkou systému rostlinolékařské péče Unie je článek svěřující Komisi určitými rostlinami k pěstování z některých třetích zemí, která vyžadují předběžná opatření. Rostlinné materiály uvedené na příslušném seznamu budou vyžadovat důkladnější vizuální prohlídku a testování, nebo budou určitou dobu podléhat karanténě či dočasnému zákazu dovozu do Unie. Uvedená opatření budou platit dva roky a bude možné je jednou prodloužit. Během této doby bude vypracováno úplné posouzení rizik, po němž bude následovat rozhodnutí, zda má být daný materiál regulován trvale, nebo zda má být od dočasných opatření upuštěno. Nový je také článek, který stanoví základní pravidla pro karanténní stanice, a rovněž kdy je použití těchto stanic vyžadováno nařízením či sekundárními akty odvozenými od nařízení. Dovoz regulovaných rostlin v zavazadlech cestujících do Unie již nebude vyňat z příslušných požadavků a zákazů. Tato změna je nutná, jelikož bylo zjištěno, že rostliny v zavazadlech cestujících představují rostoucí riziko pro fytosanitární stav v Unii a ohrožují úspěch celého systému. Nový je také článek, který vyžaduje, aby vývoz rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do třetích zemí probíhal buď v souladu s pravidly Unie, nebo, pokud to pravidla příslušné třetí země umožňují, nebo s tím daná země výslovně souhlasí, pomocí dvoustranných dohod či jiným způsobem v souladu s požadavky této třetí země. Kapitola V: Registrace profesionálních provozovatelů a vysledovatelnost Návrh vyžaduje, aby příslušní profesionální provozovatelé byly zapsáni v registru, který bude rovněž obsahovat profesionální provozovatele, kteří musí být registrováni podle navrhovaného nařízení týkajícího se rozmnožovacího materiálu rostlin. Tím by se měla snížit zátěž profesionálních provozovatelů. Registrovaní provozovatelé musí splňovat určité požadavky na vysledovatelnost rostlinných materiálů, které jsou pod jejich kontrolou. Kapitola VI: Certifikace rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů Směrnice 2000/29/ES obsahuje přílohu (V), která uvádí požadavky na certifikaci rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů dovezených nebo uvedených do oběhu v Unii. Návrh dává Komisi pravomoc přijímat tyto seznamy pomocí aktů v přenesené pravomoci. Dále jsou stanovena příslušná pravidla pro certifikaci rostlin, rostlinných produktů a dalších předmětů dovezených do chráněných zón a přemísťovaných v rámci těchto zón. Návrh stanoví, že všechny rostliny k pěstování, kromě některých osiv, musí mít pro dovoz do Unie rostlinolékařské osvědčení a pro přemísťování v rámci Unie rostlinolékařský pas. Rostlinolékařský pas bude vyžadován pro přemísťování veškerých rostlin k pěstování mezi profesionálními provozovateli, avšak nikoli pro prodej konečným neprofesionálním uživatelům. Pas bude zjednodušen a harmonizován. Místo čísla partie může být opatřen čipem, čárovým kódem nebo hologramem propojeným se systémem vysledovatelnosti profesionálních provozovatelů. Při kontrole rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů vyžadujících rostlinolékařský pas může být nutné používat certifikační schémata, pokud jde o některé karanténní škodlivé organismy a/nebo škodlivé organismy snižující kvalitu, v jejichž případě jsou kontroly v terénu během vegetačního období nezbytné. Tato možnost mohla být vytvořena díky zahrnutí škodlivých organismů snižujících kvalitu do nařízení o zdraví rostlin. Jestliže nařízení o zdraví rostlin vyžaduje certifikační schéma, je stanoveno, že musí být použita schémata vytvořená na základě navrhovaného nařízení týkajícího se rozmnožovacího materiálu rostlin. Díky tomu by nemělo dojít k vytvoření dvojích systémů, které by obnášely pro profesionální provozovatele dvojnásobné náklady. Rostlinolékařské pasy by měli vydávat registrovaní provozovatelé, kteří k tomu získali oprávnění od příslušných orgánů, nebo na žádost těchto provozovatelů, příslušné orgány. V případech, kde rostlinný materiál vyžaduje na základě nařízení o zdraví rostlin rostlinolékařský pas a na základě nařízení týkajícího se rozmnožovacího materiálu rostlin certifikační návěsku, bude rostlinolékařský pas a certifikační návěska součástí jednoho dokumentu. Díky tomu by se profesionální provozovatelé měli vyhnout dvojitým nákladům v případech, kdy uvedený dokument vydávají příslušné orgány. Jsou stanovena pravidla týkající se oprávnění profesionálních provozovatelů vydávajících rostlinolékařské pasy a dozoru nad nimi a pravidla týkající se kontroly dotčeného rostlinného materiálu s cílem zajistit, že uvedený materiál je v souladu se všemi ustanoveními příslušného nařízení. Dále jsou stanovena pravidla týkající se oprávnění výrobců dřevěného obalového materiálu a dozoru nad nimi, kteří uvedený materiál opatřují určitým označením podle jeho ošetření v souladu s mezinárodním standardem pro fytosanitární opatření č. 15 o regulaci dřevěného obalového materiálu v mezinárodním obchodu. Pro účely vývozu stanoví návrh zavedení předvývozního osvědčení pro případy, kdy se rostlinný materiál vyváží z členského státu, který není členským státem původu. Předvývozní osvědčení nahradí nyní používané neformální pokyny odsouhlasené členskými státy. Kapitola VII: Opatření na podporu provádění nařízení Návrh stanoví zřízení elektronického systému hlášení pro hlášení a podávání zpráv. Kapitola VIII: Závěrečná ustanovení Návrh stanoví, že Komisi bude nápomocen nový stálý výbor, který bude sestávat ze stávajících výborů zabývajících se potravinovým řetězcem, zdravím zvířat a rostlin a rozmnožovacím materiálem rostlin (místo stávajícího Stálého rostlinolékařského výboru). Návrh předpokládá změny nařízení, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, které by mělo být přijato před tímto právním návrhem. Tyto změny zahrnují možnost, aby Unie spolufinancovala opatření týkající se prioritních škodlivých organismů (kategorie škodlivých organismů vytvořená v tomto návrhu), a kompenzaci provozovatelům za ušlou hodnotu rostlinného materiálu, který je zničen v rámci eradikačních opatření týkajících se prioritních škodlivých organismů. Návrh zrušuje šest tzv. směrnic o ochraně, které se týkají řízení některých karanténních škodlivých organismů (rakovina bramboru, cystotvorné háďátko bramborové, hnědá hniloba brambor, bakteriální kroužkovitost bramboru, obaleč hvozdíkový a štítenka zhoubná), o nichž je známo, že se v Unii vyskytují. Akty tohoto druhu budou v budoucnu přijímány jako sekundární akty v rámci navrhovaného nařízení, a nikoli jako akty přijímané postupem spolurozhodování. Směrnice o škodlivých organismech bramboru budou nahrazeny sekundárními akty v rámci navrhovaného nařízení, aniž by se změnila jejich podstata. Směrnice týkající se obaleče hvozdíkového a štítenky zhoubné nebudou nahrazeny. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční ustanovení a prostředky pro provádění nařízení až do 31. prosince 2020 budou předloženy v připravovaném návrhu nařízení, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin. Všechny výdaje vyplývající ze stávajícího návrhu budou součástí finančního výkazu návrhu uvedeného nařízení. Návrh rovněž nevyžaduje žádné další lidské zdroje. 2013/0141 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[11], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství[12] stanoví systém rostlinolékařské péče. (2) Dne 21. listopadu 2008 vyzvala Rada Komisi, aby přistoupila k hodnocení tohoto systému[13]. (3) S ohledem na výsledek uvedeného hodnocení a na zkušenosti získané při používání směrnice 2000/29/ES byl učiněn závěr, že uvedená směrnice by měla být nahrazena. V zájmu zajištění jednotného používání nových pravidel by akt nahrazující uvedenou směrnici měl mít formu nařízení. (4) Zdraví rostlin má velký význam pro rostlinnou produkci, veřejnou a soukromou zeleň, přírodní ekosystémy, ekosystémové služby a biologickou rozmanitost v Unii. Zdraví rostlin je ohrožováno druhy škodlivými rostlinám a rostlinným produktům, dále označovanými jako „škodlivé organismy“. V rámci boje s tímto ohrožením je nutné přijmout opatření týkající se zjištění fytosanitárních rizik, která uvedené škodlivé organismy představují, a snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň. (5) Potřeba těchto opatření je již dlouho uznávána. Uvedená opatření jsou předmětem mezinárodních dohod a úmluv, včetně Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (IPPC) ze dne 6. prosince 1951 uzavřené v rámci Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a jejího nového revidovaného znění schváleného na konferenci Organizace OSN pro výživu a zemědělství v listopadu 1997 v rámci jejího 29. zasedání. Unie je stranou úmluvy IPPC. (6) Bylo zjištěno, že pro stanovení oblasti působnosti tohoto nařízení je důležité zohlednit biogeografické faktory, aby se zabránilo šíření škodlivých organismů, které se nevyskytují na evropském území Unie, na toto území. V důsledku toho by neevropská území (nejvzdálenější regiony) členských států uvedená v čl. 355 odst. 1 SFEU měla být vyňata z územní působnosti tohoto nařízení. Měl by být vytvořen seznam těchto území. V případě, že se status takového území nebo území uvedeného v čl. 355 odst. 2 SFEU změní podle čl. 355 odst. 6 SFEU, měl by být výše uvedený seznam rovněž změněn, aby se zajistilo, že územní působnost tohoto nařízení zůstane omezena na evropskou část území Unie. Odkazy na třetí země se rozumí i odkazy na území zahrnutá ve výše uvedeném seznamu. (7) Směrnice 2000/29/ES stanoví pravidla pro úřední kontroly, které mají provádět příslušné orgány, pokud jde o ochranná opatření proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství. Tato pravidla nyní stanoví nařízení (EU) č. …/… o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin, rozmnožovacího materiálu rostlin a přípravků na ochranu rostlin a o změně nařízení (ES) č. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, 1151/2012, [….]/2013 [Office of Publications, please insert number of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant reproductive material] a směrnic 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES a 2009/128/ES (nařízení o úředních kontrolách)[14] [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls and, in the footnote, the reference to the Official Journal], a tudíž by neměla být součástí tohoto nařízení. (8) Měla by být stanovena kritéria, která umožní určit, pro které škodlivé organismy je nutné stanovit ochranná opatření na celém území Unie. Tyto škodlivé organismy se nazývají „karanténní škodlivé organismy Unie“. Dále by měla být stanovena kritéria pro určení škodlivých organismů, pro něž je nutné přijmout ochranná opatření, pouze pokud jde o jednu nebo několik částí uvedeného území. Tyto škodlivé organismy se nazývají „karanténní škodlivé organismy chráněné zóny“. (9) V zájmu zajištění koncentrace úsilí na ochranu před těmi karanténními škodlivými organismy Unie, jejichž hospodářský, environmentální či sociální dopad je pro celé území Unie nejzávažnější, by měl být stanoven omezený seznam těchto škodlivých organismů, které se nazývají „prioritní škodlivé organismy“. (10) Je vhodné stanovit výjimky ze zákazu introdukce karanténních škodlivých organismů Unie na území Unie a zákazu přemísťování v rámci tohoto území pro vědecké účely, pokusy, selekci odrůd, šlechtění a výstavy. (11) V zájmu zajištění účinných a včasných opatření v případě výskytu karanténního škodlivého organismu Unie by se na veřejnost, profesionální provozovatele a členské státy měly vztahovat ohlašovací povinnosti. (12) V případech, kde tyto ohlašovací povinnosti vyžadují poskytnutí osobních údajů fyzických nebo právnických osob příslušným orgánům, může se jednat o omezení práv stanovených v článku 8 (Ochrana osobních údajů) Listiny základních práv. Takové omezení by však bylo nezbytné a přiměřené vzhledem k cíli veřejného zájmu tohoto nařízení. (13) Profesionální provozovatel, který zjistí výskyt karanténního škodlivého organismu Unie v rostlině, rostlinném produktu nebo jiném předmětu, který je, nebo byl pod jeho kontrolou, by měl být vázán povinností přijmout veškerá opatření, která mohou být vhodná, pokud jde o vyhubení škodlivého organismu, stažení nebo zpětné převzetí dotčených rostlin, rostlinných produktů nebo jiných předmětů a informování příslušného orgánu, dalších osob v obchodním řetězci a veřejnosti. (14) Zjistí-li členské státy výskyt karanténních škodlivých organismů Unie na svém území, měly by přijmout veškerá nezbytná opatření k jejich eradikaci. Je vhodné stanovit opatření, která mohou členské státy v takovém případě přijmout, jakož i zásady, na jejichž základě se mohou rozhodnout, ke kterým opatřením přistoupit. Tato opatření by měla zahrnovat ustanovení vymezených území sestávajících ze zamořené zóny a nárazníkové zóny. (15) V některých případech by členské státy měly uložit opatření k eradikaci karanténních škodlivých organismů na soukromých pozemcích, jelikož eradikace škodlivých organismů může být úspěšná, pouze pokud jsou odstraněny všechny zdroje zamoření. Za tímto účelem by příslušné orgány členských států měly mít na tyto pozemky zákonný přístup. V takovém případě se může jednat o omezení práv stanovených v článku 7 (Respektování soukromého a rodinného života) a v článku 17 (Právo na vlastnictví) Listiny základních práv. Takové omezení je nezbytné a přiměřené vzhledem k cíli veřejného zájmu systému, za podmínky, že členské státy zajistí spravedlivou a včasnou kompenzaci ztráty soukromého vlastnictví. (16) Včasné zjištění výskytu škodlivých organismů je nesmírně důležité pro včasnou a účinnou eradikaci. Členské státy by tudíž měly provádět průzkumy na zjištění výskytu karanténních škodlivých organismů Unie na územích, o nichž je známo, že se v nich uvedené škodlivé organismy nevyskytují. S ohledem na počet karanténních škodlivých organismů Unie a na čas a zdroje potřebné pro provedení těchto průzkumů by členské státy měly zřídit víceleté programy průzkumů. (17) Komise by měla mít pravomoc přijímat opatření v případě podezření na výskyt nebo potvrzení výskytu specifických karanténních škodlivých organismů Unie, týkající se zejména jejich eradikace a izolace, jakož i ustanovení vymezených území, provádění průzkumů, pohotovostních plánů, simulačních cvičení a plánů eradikace, pokud jde o tyto škodlivé organismy. (18) V zájmu zajištění rychlých a účinných kroků proti škodlivým organismům, které sice nejsou karanténními škodlivými organismy Unie, ale o nichž se členské státy domnívají, že mohou splňovat podmínky pro zařazení na seznam karanténních škodlivých organismů Unie, by mělo být uvedeno ustanovení týkající se opatření, která mají členské státy přijmout v případě, že zjistí výskyt takového škodlivého organismu. Podobné ustanovení by mělo být uvedeno i pro Komisi. (19) Za určitých podmínek by mělo být členským státům umožněno přijmout přísnější eradikační opatření, než jaká vyžadují právní předpisy Unie. (20) Na prioritní škodlivé organismy, zejména pokud jde o informování veřejnosti, průzkumy, pohotovostní plány, eradikační plány a spolufinancování opatření ze strany Unie, by se měla vztahovat zvláštní ustanovení. (21) Karanténní škodlivé organismy, které se vyskytují na území Unie, avšak nejsou přítomné v určitých částech tohoto území onačených jako „chráněné zóny“ a jejichž výskyt by měl nepřijatelný hospodářský, sociální nebo environmentální dopad pouze na tyto chráněné zóny, by měly být specificky stanoveny a uvedeny na zvláštním seznamu jako „karanténní škodlivé organismy chráněné zóny“. Introdukce a vypouštění karanténních škodlivých organismů chráněné zóny do příslušných chráněných zón a jejich přemísťování v rámci těchto zón by měly být zakázány. (22) Měla by být stanovena pravidla pro uznávání, změnu nebo zrušení uznání chráněných zón, povinnosti ohledně průzkumů chráněných zón a opatření, která je třeba přijmout, pokud se zjistí, že se v určitých chráněných zónách vyskytují karanténní škodlivé organismy chráněné zóny. V případě zjištění výskytu karanténních škodlivých organismů chráněné zóny uvnitř určité chráněné zóny by měla platit přísná pravidla pro změnu a zrušení takové zóny. (23) Škodlivý organismus, který není karanténním škodlivým organismem Unie, by se měl nazývat „škodlivým organismem Unie snižujícím kvalitu“ v případě, že se tento škodlivý organismus přenáší zejména prostřednictvím určitých rostlin k pěstování, jeho výskyt na těchto rostlinách k pěstování má nepřijatelný hospodářský dopad, pokud jde o zamýšlené použití těchto rostlin, a je uveden na seznamu škodlivých organismů Unie snižujících kvalitu. V zájmu omezení výskytu těchto škodlivých organismů by jejich introdukce na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území na dotčených rostlinách k pěstování měly být zakázány, pokud uvedený seznam nestanoví jinak. (24) Některé rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty představují nepřijatelné fytosanitární riziko, jelikož existuje pravděpodobnost, že se stanou hostitelem karanténního škodlivého organismu Unie. U některých těchto rostlin existují přijatelná opatření ke zmírnění rizika, avšak ne u všech. V závislosti na existenci přijatelných opatření ke zmírnění rizika by jejich dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území měly být buď zakázány, nebo by měly podléhat zvláštním požadavkům. Tyto rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty by měly být uvedeny na zvláštním seznamu. (25) Měly by být stanoveny odchylky ze zákazů nebo zvláštních požadavků, pokud jde o dovoz rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů na území Unie. Komise by měla mít pravomoc uznávat některá opatření třetích zemí coby rovnocenná požadavkům na přemísťování dotčených rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů v rámci území Unie. (26) Uvedené zákazy nebo požadavky by se však neměly vztahovat na malá množství rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, kromě rostlin k pěstování, určených k nekomerčním a neprofesionálním účelům, a ani na dovoz rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do pohraničních pásem a přemísťování v rámci těchto pásem. Neměly by se vztahovat ani na dovoz a přemísťování rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů na území Unie pro vědecké účely, pokusy, selekci odrůd, šlechtění a výstavy. Měly by být stanoveny příslušné záruky a poskytnuty informace dotčeným stranám. (27) Měla by být stanovena odchylka z pravidel Unie pro dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území pro rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty v tranzitu. (28) Mezinárodní obchod s rostlinami k pěstování, s nimiž jsou jen omezené fytosanitární zkušenosti, může znamenat vážné riziko usídlení karanténních škodlivých organismů, pro něž nebyla na základě tohoto nařízení přijata žádná opatření. V zájmu zajištění rychlých a účinných kroků proti nově zjištěným rizikům souvisejícím s rostlinami k pěstování, které nepodléhají trvalým požadavkům nebo zákazům, avšak mohou pro ně být taková trvalá opatření vhodná, by měla mít Komise možnost přijmout dočasná opatření v souladu se zásadou předběžné opatrnosti. (29) Je nutné stanovit zákazy a zvláštní požadavky podobné těm, které byly stanoveny pro území Unie, pokud jde o dovoz rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, které by z důvodu pravděpodobnosti, že se stanou hostitelem karanténního škodlivého organismu chráněné zóny, představovaly nepřijatelně vysoké fytosanitární riziko, do chráněných zón a přemísťování v rámci těchto zón. (30) Měly by být přijaty obecné požadavky na dopravní prostředky a na obalový materiál rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, aby se zajistilo, že jsou prosté karanténních škodlivých organismů. (31) Členské státy by měly určit karanténní stanice. Měly by být stanoveny požadavky týkající se určení, provozu a dozoru nad těmito karanténními stanicemi, jakož i propuštění rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů z těchto stanic. V případech, kdy tyto požadavky stanoví vedení seznamu zaměstnanců a návštěvníků vstupujících do těchto stanic, se může jednat o omezení práv stanovených v článku 8 (Ochrana osobních údajů) Listiny základních práv. Takové omezení by však bylo nezbytné a přiměřené vzhledem k cíli veřejného zájmu tohoto nařízení. (32) Vyžaduje-li to dvoustranná dohoda uzavřená Unií se třetí zemí, nebo právní předpisy třetí země, měly by rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty přemísťované z území Unie a vstupující do dotčené třetí země být v souladu s těmito pravidly. (33) V případech, kde se na některé rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty přemísťované z území Unie a vstupující do třetích zemí nevztahuje žádná dvoustranná fytosanitární dohoda uzavřená mezi Unií a třetí zemí a žádné fytosanitární právní předpisy třetí země, měla by být třetím zemím nabídnuta ochrana proti karanténním škodlivým organismům Unie z důvodu jejich uznávané škodlivé povahy, kromě případů, kdy je oficiálně známo, že daný karanténní škodlivý organismus Unie se v dotčené třetí zemi vyskytuje a není předmětem úřední kontroly, nebo lze-li důvodně předpokládat, že karanténní škodlivý organismus Unie nesplňuje kritéria karanténního škodlivého organismu dotčené třetí země. (34) V zájmu zajištění účinného provádění tohoto nařízení by profesionální provozovatelé vázaní povinnostmi podle tohoto nařízení měli být uvedeni v registrech zřízených členskými státy. S cílem snížit administrativní zátěž by v těchto registrech měli rovněž být uvedeni profesionální provozovatelé spadající do oblasti působnosti nařízení (EU) č. …/… ze dne …[15] [Office of Publications to insert number, title and, in a footnote, the OJ reference for the Regulation on plant reproductive material]. (35) Profesionálním provozovatelům působícím ve více než v jedné provozovně by měla být dána možnost provést samostatnou registraci každé této provozovny. (36) V zájmu snazšího zjištění zdroje zamoření karanténním škodlivým organismem je vhodné vyžadovat, aby profesionální provozovatelé vedli záznamy týkající se rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, které jim byly dodány profesionálními provozovateli a které dodávají jiným profesionálním provozovatelům. Vzhledem k období latence některých karanténních škodlivých organismů a době potřebné pro zjištění zdroje zamoření by se záznamy měly uchovávat po dobu tří let. (37) Profesionální provozovatelé by rovněž měli mít zavedeny systémy a postupy umožňující sledovat přemísťování jejich rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů v rámci vlastních provozoven. (38) Pro dovoz některých rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů ze třetích zemí na území Unie by mělo být vyžadováno rostlinolékařské osvědčení. Tyto rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty by v zájmu jasnosti měly být uvedeny na zvláštním seznamu. (39) Uvedená rostlinolékařská osvědčení by měla být v souladu s požadavky úmluvy IPPC a dosvědčovat soulad s požadavky a opatřeními stanovenými na základě tohoto nařízení. V zájmu zajištění důvěryhodnosti rostlinolékařských osvědčení by měla být stanovena pravidla pro podmínky jejich platnosti a zrušení. (40) Přemísťování některých rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů v rámci území Unie, přemístění do chráněných zón a v rámci těchto zón by mělo být povoleno, pouze pokud tyto rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty budou mít rostlinolékařský pas dosvědčující soulad s požadavky a opatřeními stanovenými na základě tohoto nařízení. Tyto rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty by v zájmu jasnosti měly být uvedeny na zvláštním seznamu. (41) Rostlinolékařský pas by neměl být vyžadován pro rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty určené pro konečné uživatele. (42) V zájmu zajištění důvěryhodnosti rostlinolékařských pasů by měla být stanovena pravidla pro jejich obsah. (43) Rostlinolékařské pasy by v zásadě měli vydávat profesionální provozovatelé. Jestliže profesionální provozovatelé nemají na vydávání rostlinolékařských pasů zdroje, měla by být stanovena možnost, že tyto pasy mohou na žádost profesionálních provozovatelů vydávat příslušné orgány. (44) Měla by být stanovena pravidla pro vydávání rostlinolékařských pasů, kontroly nutné pro toto vydávání, oprávnění profesionálních provozovatelů vydávajících rostlinolékařské pasy a dozor nad nimi, povinnosti oprávněných provozovatelů a odnětí jejich oprávnění. (45) V zájmu snížení zátěže oprávněných provozovatelů by kontroly pro vydávání rostlinolékařských pasů měly být případně kombinovány s kontrolami požadovanými v nařízení (EU) č. …/….[Office of Publications to insert number of Regulation on plant reproductive material law]. (46) Oprávnění provozovatelé by měli disponovat potřebnými znalostmi v oblasti škodlivých organismů. (47) Někteří provozovatelé mohou považovat za vhodné vytvořit plán řízení fytosanitárních rizik, který bude zajišťovat a prokazovat vysokou úroveň odbornosti a povědomí o fytosanitárních rizicích, pokud jde klíčové prvky jejich profesní činnosti, a který zdůvodní zvláštní kontrolní uspořádání s příslušnými orgány. Pro obsah těchto plánů by měla být stanovena pravidla Unie. (48) Je vhodné stanovit pravidla pro nahrazování rostlinolékařských pasů a rostlinolékařských osvědčení. (49) V případě nesouladu s pravidly Unie by rostlinolékařský pas měl být odstraněn, jeho platnost by měla být zrušena a z důvodů vysledovatelnosti by měl být uschován. (50) Mezinárodní standard pro fytosanitární opatření č. 15 FAO vyžaduje, aby dřevěný obalový materiál nesl určité označení, kterým ho opatří profesionální provozovatelé, již jsou řádně schváleni a nad nimiž je vykonáván dozor. Toto nařízení by mělo stanovit vzor a obsah tohoto označení, jakož i podmínky udělování oprávnění profesionálním provozovatelům na území Unie umísťujícím toto označení a dozoru nad nimi. (51) Požaduje-li to třetí země, měly by příslušné rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty při přemístění z území Unie na území této třetí země mít rostlinolékařské osvědčení pro vývoz nebo reexport. S ohledem na příslušná ustanovení úmluvy IPPC by tato osvědčení měly vydávat příslušné orgány a dodržovat při tom obsah vzorových osvědčení pro vývoz a reexport stanovených v úmluvě IPPC. (52) Jestliže jsou rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty před vývozem do třetí země přemísťovány přes území více než jednoho členského státu, je důležité, aby si členský stát, v němž byly rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty vyprodukovány nebo zpracovány, vyměnil informace s členským státem, který vydává rostlinolékařské osvědčení pro vývoz. Tato výměna informací má význam pro osvědčení souladu s požadavky třetí země. Mělo by proto být stanoveno „harmonizované předvývozní osvědčení“, které zajistí, že výměna informací bude probíhat jednotným způsobem. (53) Komise by měla vytvořit elektronický systém hlášení, jak požaduje toto nařízení. (54) Aby se zajistilo, že výjimky pro karanténní škodlivé organismy Unie používané k vědeckým účelům, pokusům, selekci odrůd, šlechtění či výstavám jsou prováděny způsobem, který nepředstavuje žádné fytosanitární riziko pro území Unie nebo jeho části, měla by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla pro výměnu informací mezi členskými státy a Komisí, co se týče introdukce dotčených škodlivých organismů na území Unie a jejich přemísťování v rámci tohoto území, příslušných posouzení a schválení, monitorování souladu, kroků v případě nesouladu a jejich hlášení, být přenesena na Komisi. (55) V zájmu zajištění účinného systému hlášení by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla týkající se ohlašovacích povinností v případě podezření na výskyt určitých karanténních škodlivých organismů Unie, který nebyl ještě úředně potvrzen, měla být přenesena na Komisi. (56) V zájmu zohlednění technického a vědeckého pokroku týkajícího se průzkumů výskytu škodlivých organismů by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla pro změnu nebo doplnění prvků, které mají být součástí víceletých programů průzkumů, měla být přenesena na Komisi. (57) V zájmu účinného fungování simulačních cvičení by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla stanovící četnost, obsah, formát a další ustanovení ohledně simulačních cvičení, měla být přenesena na Komisi. (58) Aby se zajistilo, že chráněné zóny jsou zřizovány a fungují spolehlivým způsobem, měla by být pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla pro průzkumy, které je nutno provádět za účelem uznávání chráněných zón a zjištění, zda chráněné zóny splňují příslušné požadavky, přenesena na Komisi. (59) V zájmu zajištění přiměřeného a restriktivního uplatňování výjimek týkajících se přemístění rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do pohraničních pásem a přemísťování v rámci těchto pásem by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla týkající se maximální šířky pohraničních pásem třetích zemí a pohraničních pásem členských států, maximální vzdálenosti přemístění dotčených rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů v rámci pohraničních pásem třetích zemí a pohraničních pásem členských států a postupů týkajících se schvalování dovozu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do pohraničních pásem členských států a přemísťování v rámci těchto pásem, měla být přenesena na Komisi. (60) V zájmu předcházení fytosanitárním rizikům během tranzitu rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla stanovící obsah prohlášení týkajícího se průvozu rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů územím Unie na účelem dovozu do třetí země, měla být přenesena na Komisi. (61) Aby se zajistilo, že registrace profesionálních provozovatelů je přiměřená cíli ochrany před fytosanitárními riziky, měla by být pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla stanovící kategorie profesionálních provozovatelů a podmínky pro tyto provozovatele, kteří mají být vyjmuti z povinnosti být zapsán v registru, přenesena na Komisi. (62) V zájmu zajištění důvěryhodnosti rostlinolékařských osvědčení třetích zemí, které nejsou stranami úmluvy IPPC, by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla doplňující podmínky přijímání rostlinolékařských osvědčení z těchto třetích zemí, měla být přenesena na Komisi. (63) V zájmu minimalizace fytosanitárních rizik rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů, které jsou přemísťovány v rámci území Unie, by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla stanovící horní hranici pro malá množství určitých rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů, které nemusí mít rostlinolékařský pas, měla být přenesena na Komisi. (64) V zájmu zajištění spolehlivosti kontrol rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů prováděných za účelem vydání rostlinolékařských pasů by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla pro vizuální prohlídku, vzorkování, testování a používání certifikačních schémat, měla být přenesena na Komisi. (65) V zájmu posílení důvěryhodnosti rostlinolékařských pasů by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla pro stanovení kvalifikačních požadavků, které mají splnit profesionální provozovatelé, aby mohli být oprávněni k vydávání rostlinolékařských pasů, měla být přenesena na Komisi. (66) V zájmu optimalizace oblasti působnosti a posílení užitečnosti plánu řízení fytosanitárních rizik by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde doplňování či změnu prvků, na něž se takový plán vztahuje, měla být přenesena na Komisi. (67) V zájmu zohlednění vývoje mezinárodních norem by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla týkající se potvrzení pro komodity specifické povahy, kromě dřevěného obalového materiálu, pro které je požadováno specifické osvědčení souladu s pravidly tohoto nařízení, měla být přenesena na Komisi. (68) V zájmu zajištění užitečnosti a spolehlivosti úředních potvrzení a předvývozních osvědčení by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla stanovící obsah úředních potvrzení, oprávnění profesionálních provozovatelů vydávajících tato potvrzení a dozor nad nimi, jakož i obsah předvývozních osvědčení, měla být přenesena na Komisi. (69) V zájmu přizpůsobení se technickému a vědeckému vývoji a rozhodnutí Evropské rady na základě čl. 355 odst. 6 SFEU by pravomoc přijímat akty na základě článku 290 SFEU, pokud jde o pravidla týkající se změn příloh tohoto nařízení, měla být přenesena na Komisi. (70) Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. (71) V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení s ohledem na zřízení seznamu karanténních škodlivých organismů Unie, zřízení seznamu prioritních škodlivých organismů, stanovení opatření proti specifickým karanténním škodlivým organismům Unie, přijímání opatření na omezenou dobu, pokud jde o fytosanitární rizika, jež představují škodlivé organismy, které předběžně splňují kritéria pro karanténní škodlivé organismy Unie, uznávání chráněných zón uznaných v souladu se směrnicí 2000/29/ES čl. 2 odst. 1 písm. h) prvním pododstavcem a zřízení seznamu příslušných škodlivých organismů chráněné zóny, změnu nebo zrušení chráněných zón, změnu seznamu těchto chráněných zón, zřízení seznamu škodlivých organismů Unie snižujících kvalitu a dotčených rostlin k pěstování, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území mají být zakázány, a dotčených třetích zemí, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů a požadavků na jejich dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území, stanovení požadavků rovnocenných požadavkům třetích zemí na přemísťování rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů na území Unie, stanovení konkrétních podmínek nebo opatření týkajících se dovozu určitých rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do pohraničních pásem členských států, přijetí dočasných opatření, pokud jde o dovoz a přemísťování rostlin k pěstování ze třetích zemí na území Unie, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz do určitých chráněných zón a přemísťování v rámci těchto zón má být zakázáno, zřízení seznamu požadavků pro dovoz rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů do určitých chráněných zón a přemísťování v rámci těchto zón, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jakož i příslušných třetích zemí původu či odeslání, pro jejichž dovoz na území Unie má být vyžadováno rostlinolékařské osvědčení, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jakož i příslušných třetích zemí původu či odeslání, pro jejichž dovoz do určitých chráněných zón z uvedených třetích zemí má být vyžadováno rostlinolékařské osvědčení, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, pro jejichž přemísťování v rámci území Unie má být vyžadován rostlinolékařský pas, zřízení seznamu rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů, pro jejichž dovoz do některých chráněných zón má být požadován rostlinolékařský pas, a stanovení formátu rostlinolékařského pasu by prováděcí pravomoci měly být přeneseny na Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[16]. (72) Pro přijetí prvotního seznamu karanténních škodlivých organismů Unie by měl být použit poradní postup, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze škodlivé organismy uvedené v příloze I části A směrnice 2000/29/ES a příloze II části A oddíle I uvedené směrnice bez jakýchkoli změn; poradní postup by měl být použit i pro změnu vědeckého názvu škodlivého organismu, je-li taková změna odůvodněna na základě vývoje vědeckých poznatků, dále pro přijetí prvotního seznamu chráněných zón a příslušných karanténních škodlivých organismů chráněné zóny, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze chráněné zóny uznané v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) prvním pododstavcem směrnice 2000/29/ES a karanténní škodlivé organismy chráněné zóny uvedené v příloze I části B a příloze II části B směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn; poradní postup by měl být použit i pro změnu a zrušení chráněných zón, pro přijetí prvotního seznamu škodlivých organismů Unie snižujících kvalitu, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze škodlivé organismy uvedené v určitých směrnicích o produkci a uvádění osiv a rozmnožovacího materiálu na trh bez jakýchkoliv změn, dále pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území mají být zakázány, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, jakož i zákazy a dotčené třetí země, jak je stanoveno v příloze III části A směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn, spolu s jejich kódy (KN) kombinované nomenklatury; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz na území Unie a přemísťování v rámci tohoto území mají podléhat zvláštním požadavkům, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, jakož i příslušné požadavky a dotčené třetí země, jak jsou uvedeny v příloze IV části A směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn, spolu s jejich kódy (KN) kombinované nomenklatury; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz do určitých chráněných zón má být zakázán, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, jakož i zákazy a dotčené třetí země, jak jsou uvedeny v příloze III části B směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn, spolu s jejich kódy (KN) kombinované nomenklatury; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jejichž dovoz do určitých chráněných zón a přemísťování v rámci těchto zón má podléhat zvláštním požadavkům, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, jakož i požadavky uvedené v příloze IV části B směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn, spolu s jejich kódy (KN) kombinované nomenklatury; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jakož i příslušných třetích zemí původu nebo odeslání, pro něž je pro dovoz na území Unie vyžadováno rostlinolékařské osvědčení, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze V části B bodě I směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, jakož i příslušných třetích zemí původu nebo odeslání, pro něž je pro dovoz do určitých chráněných zón vyžadováno rostlinolékařské osvědčení, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze V části B bodě II směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, pro jejichž přemísťování v rámci území Unie je vyžadován rostlinolékařský pas, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze V části A bodě I směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn; poradní postup by měl být použit i pro přijetí prvotního seznamu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, pro jejichž dovoz do určitých chráněných zón je vyžadován rostlinolékařský pas, vzhledem k tomu, že tento prvotní seznam by měl obsahovat pouze rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze V části A bodě II směrnice 2000/29/ES bez jakýchkoli změn. (73) Směrnice Rady 74/647/EHS ze dne 9. prosince 1974 o ochraně proti obaleči hvozdíkovému[17] a směrnice Rady 69/466/EHC ze dne 8. prosince 1969[18] o ochraně proti štítence zhoubné stanoví opatření o ochraně proti těmto škodlivým organismům. Po vstupu uvedených směrnic v platnost se dotčené škodlivé organismy rozšířily na celé území Unie, a jejich izolace již tedy není možná. Uvedené směrnice by proto měly být zrušeny. (74) Směrnice Rady 69/464/EHS ze dne 8. prosince 1969 o ochraně proti rakovině bramboru[19], směrnice Rady 93/85/EHS ze dne 4. října 1993 o ochraně proti bakteriální kroužkovitosti bramboru[20], směrnice Rady 98/57/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně proti Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.[21] a směrnice Rady 2007/33/ES ze dne 11. června 2007 o ochraně proti cystotvornému háďátku bramborovému a o zrušení směrnice 69/465/EHS[22] by měly být zrušeny, jelikož by pro dotčené škodlivé organismy měla být přijata nová opatření v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Vzhledem k času a zdrojům, které budou potřeba pro přijetí těchto nových opatření, by měly být tyto akty zrušeny do roku 2021. (75) Nařízení (EU) č. …/2013 ze dne ….[23] [Office of Publications, please insert number and title of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant reproductive material and, in the footnote, the reference to the Official Journal] stanoví, že granty na opatření proti škodlivým organismům se mají týkat některých škodlivých organismů uvedených v přílohách směrnice 2000/29/ES a některých škodlivých organismů, které nejsou v těchto přílohách uvedeny, avšak podléhají dočasným opatřením Unie přijatým s ohledem na tyto škodlivé organismy. Toto nařízení zřizuje kategorii prioritních škodlivých organismů. Je vhodné, aby některá opatření přijímaná členskými státy, pokud jde o prioritní škodlivé organismy, byla způsobilá pro granty Unie, včetně kompenzace vyplácené profesionálním provozovatelům za hodnotu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, které podléhají zničení na základě eradikačních opatření stanovených v tomto nařízení. Nařízení (ES) č. XXX/2013 by proto mělo být změněno. (76) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zajištění harmonizovaného přístupu, pokud jde o ochranná opatření proti škodlivým organismům rostlin, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu jeho účinku, složitosti, přeshraniční a mezinárodní povahy lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (77) Toto nařízení neznamená pro malé a střední podniky neúměrnou administrativní zátěž či hospodářský dopad. Specifická situace malých a středních podniků byla na základě konzultací se zúčastněnými stranami v rámci tohoto nařízení zohledněna všude, kde to bylo možné. Potenciální univerzální výjimka týkající se mikropodniků, které tvoří většinu dotčených společností, nebyla zvažována, a sice s ohledem na cíle veřejné politiky chránit zdraví rostlin. (78) Toto nařízení respektuje úmluvu IPPC, Dohodu o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a pokyny stanovené na základě této úmluvy a dohody. (79) Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie, a to zvláště respektování soukromého a rodinného života, práva na vlastnictví, ochranu osobních údajů, svobodu podnikání a svobodu umění a věd. Členské státy by měly toto nařízení používat v souladu s těmito právy a zásadami, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I Předmět, oblast působnosti a definice Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Toto nařízení stanoví pravidla pro identifikaci fytosanitárních rizik, která představuje jakýkoli druh, kmen nebo biotyp patogenních původců, zvířat či parazitických rostlin škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům (dále: „škodlivé organismy“), a opatření vedoucí ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň. 2. Pro účely tohoto nařízení se odkazy na třetí země rozumí odkazy na třetí země a území uvedené na seznamu v příloze I. Pro účely tohoto nařízení se odkazy na území Unie rozumí odkazy na území Unie s výjimkou území uvedených na seznamu v příloze I. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, v souladu s článkem 98, kterými se mění příloha I s cílem zajistit, aby oblast působnosti tohoto nařízení byla omezena na evropskou část území Unie. Tyto změny mohou sestávat buď z: a) doplnění jednoho nebo více území uvedených v čl. 355 odst. 1 Smlouvy do přílohy I, nebo b) odstranění jednoho nebo více území uvedených v čl. 355 odst. 2 Smlouvy z přílohy I. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1) „rostlinami“ se rozumí živé rostliny a tyto živé části rostlin: a) osivo, v botanickém smyslu, kromě osiva, které není určeno k pěstování; b) plody, v botanickém smyslu; c) zelenina; d) hlízy, osní hlízy, cibule, oddenky, kořeny, podnože, stolony; e) prýty, stonky, odnože; f) řezané květiny; g) větve s listy; h) uříznuté stromy s listy; i) listy, olistění; j) rostlinné tkáňové kultury, včetně buněčných kultur, zárodečné plazmy, meristémy, chimérické klony, mikropropagační materiál; k) živý pyl; l) očka, rouby, řízky, roubovance; 2) „rostlinnými produkty“ se rozumí produkty rostlinného původu nezpracované nebo zpracované jednoduchými metodami, pokud nejsou rostlinami. Není-li stanoveno jinak, považuje se dřevo za „rostlinný produkt“, pouze pokud nebylo předmětem zpracování, kterým se eliminovala fytosanitární rizika, a pokud splňuje jeden nebo více těchto bodů: a) nebylo zbaveno, nebo bylo zbaveno jen z části, svého přirozeného zaobleného povrchu, s kůrou nebo bez ní; b) bylo zbaveno svého přirozeného zaobleného povrchu v důsledku rozřezání, rozsekání nebo rozštípání; c) je ve formě štěpků, třísek, pilin, zbytků dřeva, hoblin nebo dřevního odpadu a nebylo předmětem zpracování pomocí klihu, tepla nebo tlaku či jejich kombinace za účelem výroby pelet, briket, překližek nebo dřevotřískových desek; d) je, nebo má být použito jako obalový materiál či přepravné podložky, bez ohledu na to, zda se skutečně používá pro přepravu zboží; 3) „rostlinami k pěstování“ se rozumí rostliny, které mohou produkovat celé rostliny a jsou určeny k produkci těchto rostlin a které mají být vysazeny, přesazeny nebo zůstat zasazeny; 4) „jiným předmětem“ se rozumí materiál nebo předmět, kromě rostlin či rostlinných produktů, na němž může škodlivý organismus přežívat nebo pomocí něhož se může šířit, včetně zeminy a pěstebního substrátu; 5) „příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán definovaný v čl. 2 odst. 5 nařízení (EU) č. …/… [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]; 6) „partií“ se rozumí určitý počet jednotek jednoho druhu zboží identifikovatelný pro fytosanitární účely na základě stejnorodosti složení a původu a tvořící část zásilky; 7) „profesionálním provozovatelem“ se rozumí jakákoli osoba, na niž se vztahuje veřejné nebo soukromé právo a která se profesionálně zabývá jednou nebo několika níže uvedenými činnostmi týkajícími se rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů: a) výsadbou; b) pěstováním; c) produkcí; d) dovozem a přemísťováním na území Unie a vývozem z něj; e) dodáním na trh; 8) „konečným uživatelem“ se rozumí jakákoli osoba, která jedná za účelem, jenž není součástí jejího obchodu, podnikání nebo povolání, a která si pro své vlastní použití opatřuje rostliny nebo rostlinné produkty; 9) „testem“ se rozumí úřední kontrola, kromě vizuální, která má zjistit, zda došlo k výskytu škodlivého organismu, nebo případný škodlivý organismus identifikovat; 10) „ošetřením“ se rozumí postup za účelem zničení, inaktivace, odstranění, sterilizace nebo devitalizace škodlivých organismů. Kapitola II Karanténní škodlivé organismy Oddíl 1 karanténní škodlivé organismy Článek 3 Definice karanténních škodlivých organismů Škodlivý organismus se nazývá „karanténním škodlivým organismem“ s ohledem na vymezené území, jestliže splňuje všechny tyto podmínky: a) jeho totožnost je stanovena ve smyslu přílohy II oddílu 1 bodu 1); b) nevyskytuje se na daném území ve smyslu přílohy II oddílu 1 bodu 2) písm. a), nebo, jestliže se na něm vyskytuje, je na daném území rozšířen v omezeném měřítku, ve smyslu přílohy II oddílu 1 bodu 2 písm. b) a c); c) může na dané území proniknout a po proniknutí v něm v dohledné budoucnosti přetrvávat (dále: „usídlení“) a šířit se na něm, nebo, jestliže se na daném území již vyskytuje, usídlit se na částech, kde je rozšířen v omezeném měřítku, v souladu s přílohou II oddílem 1 bodem 3); d) jeho proniknutí, usídlení a šíření by mělo na dané území nebo, jestliže se na daném území již vyskytuje, na části, kde je rozšířen v omezeném měřítku, nepřijatelný hospodářský, environmentální nebo sociální dopad ve smyslu přílohy II oddílu 1 bodu 4) a e) jsou k dispozici proveditelná a účinná opatření, jejichž cílem je zabránit proniknutí, usídlení a šíření uvedeného škodlivého organismu na daném území a zmírnit fytosanitární rizika a dopady. Oddíl 2 karanténní škodlivé organismy Unie Článek 4 Definice karanténních škodlivých organismů Unie Karanténní škodlivý organismus se nazývá „karanténním škodlivým organismem Unie“, jestliže vymezené území, na něž se odkazuje v úvodní větě článku 3, je území Unie a jestliže je příslušný škodlivý organismus uveden na seznamu stanoveném v čl. 5 odst. 2. Článek 5 Zákaz introdukce a přemísťování karanténních škodlivých organismů Unie 1. Karanténní škodlivý organismus Unie nesmí být na území Unie introdukován či v rámci tohoto území přemísťován. Nesmí být úmyslně podniknuty žádné kroky, které by mohly přispět k introdukci karanténního škodlivého organismu Unie na území Unie a jeho usídlení či šíření na tomto území. 2. Komise zřídí prostřednictvím prováděcího aktu seznam škodlivých organismů, které splňují podmínky stanovené v čl. 3 písm. b), c) a d) s ohledem na území Unie, s názvem „seznam karanténních škodlivých organismů Unie“. Uvedený seznam obsahuje škodlivé organismy obsažené v seznamu v příloze I části A směrnice 2000/29/ES a v příloze II části A oddíle I uvedené směrnice. Škodlivé organismy, které jsou endemické pro některou část území Unie, ať již přirozeně, nebo z důvodu introdukce na území Unie odjinud, se na uvedeném seznamu označí jako škodlivé organismy, jejichž výskyt je na území Unie znám. Škodlivé organismy, které nejsou endemické pro žádnou část území Unie, se na uvedeném seznamu označí jako škodlivé organismy, jejichž výskyt není na území Unie znám. Uvedený prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 99 odst. 2. 3. Komise prováděcí akt uvedený v odstavci 2 změní, jestliže se na základě posouzení ukáže, že škodlivý organismus, který není obsažen v seznamu v uvedeném aktu, splňuje podmínky stanovené v čl. 3 písm. b), c) a d) s ohledem na území Unie, nebo jestliže některý škodlivý organismus obsažený v seznamu v uvedeném aktu již nesplňuje jednu nebo více těchto podmínek. V prvním případě Komise dotčený škodlivý organismus na seznam uvedený v odstavci 2 doplní, v druhém případě dotčený škodlivý organismus z uvedeného seznamu zruší. Komise dá členským státům příslušné posouzení k dispozici. Prováděcí akty, kterými se mění prováděcí akt uvedený v odstavci 2, se přijímají přezkumným postupem podle čl. 99 odst. 3. Stejný postup se použije v případě zrušení nebo nahrazení prováděcího aktu uvedeného v odstavci 2. 4. Komise změní prováděcí akt uvedený v odstavci 2 s cílem změnit vědecký název škodlivého organismu, jestliže je taková změna odůvodněna vývojem vědeckých poznatků. Tyto prováděcí akty se přijmou poradním postupem podle čl. 99 odst. 2. Článek 6 Prioritní škodlivé organismy 1. Karanténní škodlivý organismus Unie je „prioritním škodlivým organismem“, jestliže splňuje všechny tyto podmínky: a) splňuje s ohledem na území Unie podmínku stanovenou v příloze II oddíle 1 bodě 2 písm. a) nebo b); b) jeho potenciální hospodářský, environmentální nebo sociální dopad na území Unie je velice závažný, jak je stanoveno v příloze II oddíle 2; c) je na seznamu uvedeném v odstavci 2. 2. Komise prostřednictvím prováděcího aktu zřídí a pozměňuje seznam prioritních škodlivých organismů, dále „seznam prioritních škodlivých organismů“. Jestliže se na základě posouzení ukáže, že karanténní škodlivý organismus Unie splňuje podmínky uvedené v odstavci 1, nebo že některý škodlivý organismus již nesplňuje jednu nebo více těchto podmínek, Komise prováděcí akt uvedený v prvním pododstavci změní, a sice doplněním dotčeného škodlivého organismu na uvedený seznam, nebo jeho zrušením z tohoto seznamu. Komise dá členským státům příslušné posouzení k dispozici. Počet prioritních škodlivých organismů nesmí překročit 10 % počtu karanténních škodlivých organismů Unie uvedených na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3. Jestliže počet prioritních škodlivých organismů překročí 10 % počtu karanténních škodlivých organismů Unie uvedených na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3, změní Komise prováděcí akt uvedený v prvním pododstavci tak, že příslušným způsobem upraví počet škodlivých organismů na uvedeném seznamu na základě jejich potenciálního hospodářského, environmentálního nebo sociálního dopadu, jak stanoví příloha II oddíl 2. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 99 odst. 3. V řádně odůvodněných zvláště naléhavých případech souvisejících s vážnými fytosanitárními riziky přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty, v souladu s postupem uvedeným v čl. 99 odst. 4, které stanoví karanténní škodlivé organismy Unie coby prioritní škodlivé organismy. Článek 7 Změna přílohy II oddílu 1 a 2 1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými se mění příloha II oddíl 1 ohledně kritérií pro identifikaci škodlivých organismů, které splňují kritéria pro karanténní škodlivé organismy, pokud jde o totožnost škodlivého organismu, jeho výskyt, schopnost proniknout, usídlit se a šířit se, jakož i jeho potenciální hospodářský, sociální a environmentální dopad, s ohledem na vývoj odborných a vědeckých znalostí. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými se mění příloha II oddíl 2 ohledně kritérií pro identifikaci karanténních škodlivých organismů Unie, které splňují kritéria pro prioritní škodlivé organismy, pokud jde o jejich potenciální hospodářský, sociální a environmentální dopad, s ohledem na vývoj odborných a vědeckých znalostí. Článek 8 Karanténní škodlivé organismy Unie používané k vědeckým účelům, pokusům, selekci odrůd, šlechtění či výstavám 1. Odchylně od čl. 5 odst. 1 smí členské státy na základě žádosti povolit introdukci a přemísťování karanténních škodlivých organismů Unie na svém území používaných k vědeckým účelům, pokusům, selekci odrůd, šlechtění či výstavám, jestliže jsou splněny všechny tyto požadavky: a) introdukce, přemísťování a používání dotčeného škodlivého organismu nepovede k usídlení nebo šíření uvedeného škodlivého organismu na území Unie při uložení adekvátních omezení; b) skladovací zařízení, v nichž má být škodlivý organismus uchováván a karanténní stanice uvedené v článku 56, v nichž má být škodlivý organismus používán, jsou pro daný účel vhodná; c) vědecká a odborná kvalifikace personálu, který vykonává činnost za použití uvedeného škodlivého organismu, je dostatečná. 2. Příslušný orgán posoudí riziko usídlení a šíření dotčeného škodlivého organismu v souladu s odst. 1 písm. a) a zohlední přitom totožnost, biologii a prostředky šíření uvedeného škodlivého organismu, plánovanou činnost, interakci s životním prostředím a další významné faktory související s rizikem, které uvedený škodlivý organismus představuje. Uvedený orgán posoudí skladovací zařízení, v nichž má být daný škodlivý organismus uchováván, stanovené v odst. 1 písm. b), a vědeckou a odbornou kvalifikaci personálu, který má provádět činnost za použití daného škodlivého organismu, stanovenou v odst. 1 písm. c). Na základě tohoto posouzení příslušný orgán povolí introdukci na území Unie nebo přemísťování v rámci tohoto území škodlivého organismu, pokud jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 1. 3. Je-li povolení uděleno, musí být podmíněno všemi těmito požadavky: a) škodlivý organismus musí být uchováván ve skladovacích zařízeních, která příslušné orgány považují za vhodná pro daný účel a která jsou uvedena na povolení; b) činnost za použití uvedeného škodlivého organismu musí být prováděna v karanténní stanici určené v souladu s článkem 56 příslušným orgánem a uvedené na povolení; c) činnost za použití uvedeného škodlivého organismu musí být prováděna personálem, jehož vědeckou a odbornou kvalifikaci považuje příslušný orgán za dostatečnou a která je uvedena na povolení; d) uvedené povolení musí škodlivý organismus doprovázet při jeho introdukci na území Unie nebo přemísťování v rámci tohoto území. 4. Povolení je omezeno na množství, které odpovídá dotčené činnosti a které nesmí překročit kapacitu určené karanténní stanice. Povolení obsahuje restrikce nezbytné pro přiměřené zmírnění rizika usídlení a šíření dotčeného karanténního škodlivého organismu Unie. 5. Příslušný orgán monitoruje soulad s podmínkami uvedeným v odstavci 3, jakož i omezení a restrikce uvedené v odstavci 4, a podnikne nezbytné kroky v případě, že uvedené podmínky, omezení a restrikce nejsou dodržovány. Uvedené kroky případně povedou ke zrušení povolení uvedeného v odstavci 1. 6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými stanoví prováděcí pravidla týkající se: a) výměny informací mezi členskými státy a Komisí ohledně introdukce dotčených škodlivých organismů na území Unie a jejich přemísťování v rámci tohoto území; b) posouzení a povolení uvedeného v odstavci 2 a c) monitorování souladu, přijetí kroků v případě nesouladu a jejich ohlášení, jak je uvedeno v odstavci 5. Článek 9 Hlášení výskytu karanténních škodlivých organismů Unie příslušným orgánům 1. Každý, kdo zjistí výskyt karanténního škodlivého organismu Unie, nebo má důvodné podezření na tento výskyt, písemně informuje příslušný orgán ve lhůtě deseti kalendářních dnů. 2. Jestliže o to příslušný orgán požádá, poskytne osoba uvedená v odstavci 1 danému orgánu informace o uvedeném výskytu, které má k dispozici. Článek 10 Opatření v případě podezření na výskyt karanténního škodlivého organismu Unie Jestliže má příslušný orgán podezření na výskyt karanténního škodlivého organismu Unie v části území příslušného členského státu, o níž nebylo známo, že se v ní uvedený škodlivý organismus vyskytuje, přijme okamžitě veškerá opatření nezbytná k úřednímu potvrzení, zda se v této části uvedený škodlivý organismus vyskytuje, či nikoli. Článek 11 Hlášení výskytu karanténních škodlivých organismů Unie Komisi a ostatním členským státům 1. Členský stát podá prostřednictvím elektronického systému hlášení uvedeného v článku 97 hlášení Komisi a ostatním členským státům v případě, že je splněn jeden z těchto bodů: a) jeho příslušný orgán obdržel diagnózu úřední laboratoře, jak stanoví článek 36 nařízení (EU) č. …/… [Office of Publications, please insert the number of the Regulation on Official Controls], která potvrzuje (dále: „úřední potvrzení“) výskyt karanténního škodlivého organismu Unie, o němž nebylo známo, že se na území daného členského státu vyskytuje; b) jeho příslušný orgán úředně potvrdil výskyt karanténního škodlivého organismu Unie na svém území, jestliže se zjistilo, že uvedený škodlivý organismus se vyskytuje v části území, kde se dříve nevyskytoval; c) jeho příslušný orgán úředně potvrdil výskyt karanténního škodlivého organismu na svém území v zásilce rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů dovezených na území Unie, nebo určených k dovozu na tomto území či přemísťování v rámci tohoto území. 2. Hlášení uvedené v odstavci 1 se podá do tří pracovních dní od data, kdy příslušný orgán úředně potvrdil výskyt uvedeného karanténního škodlivého organismu Unie. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými stanoví, že ohlašovací povinnost uvedená v odstavci 1 se rovněž použije v případě podezření na výskyt určitých karanténních škodlivých organismů Unie, který ještě nebyl úředně potvrzen. Uvedené akty v přenesené pravomoci mohou rovněž stanovit lhůtu, v rámci níž musí být uvedená hlášení podána. Článek 12 Informace o karanténních škodlivých organismech Unie poskytované příslušnými orgány profesionálním provozovatelům Jsou-li splněny podmínky jednoho z bodů čl. 11 odst. 1, zajistí dotčené příslušné orgány, že profesionální provozovatelé, jejichž rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty mohou být zasaženy, jsou o výskytu karanténního škodlivého organismu Unie neprodleně informováni. Článek 13 Informace o prioritních škodlivých organismech podávané příslušnými orgány veřejnosti Jsou-li splněny podmínky jednoho z bodů čl. 11 odst. 1 písm. a) nebo b) týkající se prioritních škodlivých organismů, informuje příslušný orgán veřejnost o opatřeních, která byla a mají být uvedeným příslušným orgánem přijata, jakož i případně o opatřeních, která mají být přijata konkrétními profesionálními provozovateli či jinými osobami. Článek 14 Hlášení bezprostředního nebezpečí 1. Má-li některý členský stát důkazy o existenci bezprostředního nebezpečí proniknutí karanténního škodlivého organismu Unie na území Unie nebo do jeho části, kde se uvedený škodlivý organismus dosud nevyskytoval, informuje uvedený členský stát o těchto důkazech neprodleně písemnou formou Komisi a ostatní členské státy. 2. Profesionální provozovatelé neprodleně informují příslušné orgány o veškerých důkazech, které mají k dispozici, o bezprostředním nebezpečí uvedeném v odstavci 1 týkajícím se karanténních škodlivých organismů Unie. Článek 15 Opatření, která musí být neprodleně přijata profesionálními provozovateli 1. Jestliže profesionální provozovatel zjistí, že se na rostlinách, rostlinných produktech či jiných předmětech, které jsou pod jeho kontrolou, vyskytuje karanténní škodlivý organismus Unie, neprodleně a po informování dotčeného příslušného orgánu a konzultaci s ním přijme fytosanitární opatření nutná k vyhubení uvedeného škodlivého organismu z dotčených rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů a ze svých případných provozoven a zabrání šíření uvedeného škodlivého organismu. Uvedený profesionální provozovatel neprodleně a po informování dotčeného příslušného orgánu a konzultaci s ním informuje osoby v obchodním řetězci, od nichž uvedené rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty získal. Uvedený příslušný orgán v příslušných případech zajistí, aby dotčený profesionální provozovatel stáhl z trhu rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, v nichž se uvedený dotčený organismus může vyskytovat. 2. Jestliže rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty uvedené v odstavci 1 již nejsou pod kontrolou dotčeného profesionálního provozovatele, uvedený profesionální provozovatel neprodleně a po informování dotčeného příslušného orgánu a konzultaci s ním informuje o výskytu škodlivého organismu osoby v obchodním řetězci, od nichž uvedené rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty získal, a dále osoby, kterým byly uvedené rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty dodány. 3. Příslušný orgán v příslušných případech zajistí, aby dotčený profesionální provozovatel převzal z trhu zpět rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty, v nichž se může škodlivý organismus vyskytovat, a v případě, že se uvedené rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty již mohly dostat ke konečnému uživateli, je od těchto uživatelů převzal zpět. 4. Jestliže se použije odstavec 1 nebo 2, poskytne dotčený profesionální provozovatel dotčenému příslušnému orgánu všechny informace relevantní pro veřejnost. V případě, že je třeba podniknout kroky v souvislosti s rostlinami, rostlinnými produkty či jinými předměty, v nichž se může daný škodlivý organismus vyskytovat, informuje uvedený orgán veřejnost. Článek 16 Eradikace karanténních škodlivých organismů Unie 1. Jestliže je výskyt karanténního škodlivého organismu úředně potvrzen, podnikne příslušný orgán neprodleně veškerá opatření nezbytná pro vyhubení uvedeného škodlivého organismu na dotčeném území a zabránění jeho šíření mimo toto území (dále: „eradikace“). Uvedená opatření se přijmou v souladu s přílohou IV o opatřeních a zásadách pro řízení rizik škodlivých organismů. 2. V případě, že výskyt dotčeného karanténního škodlivého organismu Unie může souviset s přemístěním rostlin, rostlinných produktů či jiných předmětů, prošetří příslušný orgán zdroj uvedeného výskytu a možnost, že dotčený škodlivý organismus se prostřednictvím uvedeného přemístění rozšířil na další rostliny, rostlinné produkty či jiné předměty. 3. Jestliže se opatření uvedená v odstavci 1 týkají dovozu rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů na území Unie nebo jejich přemísťování v rámci tohoto území, informuje dotčený členský stát o těchto opatřeních neprodleně Komisi a ostatní členské státy. 4. Opatření uvedená v odstavci 1 a prošetřování uvedené v odstavci 2 se vztahují i na soukromé pozemky občanů. Článek 17 Ustanovení vymezených území 1. Ihned po úředním potvrzení uvedeném v čl. 11 odst. 1 písm. a) ustanoví příslušný orgán území, kde mají být přijata opatření stanovená v uvedeném článku (dále: „vymezené území“). Toto vymezené území sestává ze zamořené zóny, stanovené v odstavci 2, a nárazníkové zóny, stanovené v odstavci 3. 2. Zamořená zóna sestává z: a) všech rostlin, o nichž je známo, že byly napadeny dotčeným škodlivým organismem; b) všech rostlin vykazujících známky nebo příznaky indikující možné napadení uvedeným škodlivým organismem; c) všech ostatních rostlin, které by z důvodu své vnímavosti vůči uvedenému škodlivému organismu a blízkosti napadeným rostlinám, nebo kvůli společnému zdroji produkce s napadenými rostlinami nebo rostlinami vypěstovanými z těchto rostlin, je-li tento zdroj znám. 3. Nárazníková zóna přiléhá k zamořené zóně a obklopuje ji. Její velikost je přiměřená s ohledem na riziko, že se dotčený škodlivý organismus ze zamořené zóny šíří přirozeně, nebo v důsledku lidské činnosti v zamořené zóně a jejím okolí, a je stanovena v souladu se zásadami uvedenými v příloze IV oddíle 2 o opatřeních a zásadách pro řízení rizik škodlivých organismů. Jestliže je však veškeré riziko šíření škodlivého organismu ze zamořené zóny dostatečně zmírněno prostřednictvím přirozených nebo umělých bariér, není třeba nárazníkovou zónu zřizovat. 4. Odchylně od odstavce 1, jestliže příslušný orgán dojde na první pohled k závěru, že vzhledem k povaze dotčeného škodlivého organismu a místu, kde byl jeho výskyt zjištěn, je možné uvedený škodlivý organismus vyhubit okamžitě, může rozhodnout, že vymezené území nezřídí. V takovém případě provede průzkum s cílem zjistit, zda byly napadeny další rostliny nebo rostlinné produkty. Na základě tohoto průzkumu příslušný orgán rozhodne, zda je třeba vymezené území ustanovit. Dotčený příslušný orgán informuje Komisi a ostatní členské státy o závěrech uvedeného průzkumu. 5. Jestliže vymezené území ustanovené v souladu s články 2 a 3 zasahuje do území jiného členského státu, kontaktuje členský stát, kde byl výskyt dotčeného škodlivého organismus zjištěn, neprodleně členský stát, do jehož území má vymezené území zasahovat, aby umožnil tomuto členskému státu přijmout příslušné kroky uvedené v odstavcích 1 až 4. 6. Do dne 31. března každého roku nahlásí členské státy Komisi a ostatním členským státům počet a umístění ustanovených vymezených území, dotčené škodlivé organismy a příslušná opatření přijatá během předchozího roku. Článek 18 Průzkumy a úpravy vymezených území a rušení omezení 1. Příslušné orgány provádí každý rok průzkum všech vymezených území, pokud jde o vývoj výskytu dotčeného škodlivého organismu. Uvedené průzkumy jsou prováděny v souladu s ustanoveními o průzkumech uvedenými v čl. 21 odst. 1 a 2. 2. Jestliže z výsledků ročního průzkumu prováděného příslušným orgánem vyplyne, že dotčený škodlivý organismus se vyskytuje v nárazníkové zóně, informuje dotčený členský stát neprodleně o tomto výskytu Komisi a ostatní členské státy a uvede, že výskyt uvedeného škodlivého organismu byl zjištěn v nárazníkové zóně. 3. Příslušné orgány na základě výsledků průzkumů uvedených v odstavci 1 případně upraví hranice zamořených zón, nárazníkových zón a vymezených území. 4. Příslušné orgány mohou přijmout rozhodnutí o zrušení vymezeného území a ukončení příslušných eradikačních opatření za podmínky, že během průzkumů uvedených v odstavci 1 nebyl v uvedeném vymezeném území zjištěn výskyt dotčeného škodlivého organismu po dostatečně dlouhou dobu. 5. Při rozhodování o úpravách uvedených v odstavci 3 nebo o zrušení vymezeného území uvedeného v odstavci 4 vezme dotčený příslušný orgán v úvahu alespoň biologii dotčeného škodlivého organismu a přenašeče, výskyt hostitelských rostlin, ekoklimatické podmínky a pravděpodobnost úspěšnosti eradikačních opatření. Článek 19 Zprávy o opatřeních přijatých v souladu s články 16, 17 a 18 Členské státy vypracují o opatřeních přijatých v souladu s články 16, 17 a 18 zprávu. Jestliže některý členský stát přijme uvedená opatření na území přiléhajícím k hranici s jiným členským státem, musí být uvedená zpráva předložena tomuto členskému státu. Zpráva musí být předložena na požádání Komisi a ostatním členským státům. Článek 20 Změna přílohy IV Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými se mění příloha IV oddíl 1 o opatřeních pro řízení rizik karanténních škodlivých organismů, pokud jde o opatření zaměřená na prevenci a vyhubení napadení pěstovaných a volně rostoucích rostlin, opatření zaměřená na zásilky rostlin, rostlinných produktů a jiných předmětů, opatření zaměřená na jiné cesty průniku karanténních škodlivých organismů, a akty kterými se mění oddíl 2 uvedené přílohy o zásadách pro řízení rizik škodlivých organismů, pokud jde o zásady pro řízení rizik škodlivých organismů s ohledem na vývoj odborných a vědeckých poznatků. Článek 21 Průzkumy ohledně karanténních škodlivých organismů Unie a škodlivých organismů, které předběžně splňují kritéria pro karanténní škodlivý organismus Unie 1. Členské státy provádí v určitých obdobích průzkumy, kterými kontrolují výskyt veškerých karanténních škodlivých organismů Unie, jakož i známky či příznaky všech škodlivých organismů, které předběžně splňují kritéria pro karanténní škodlivý organismus Unie, podle přílohy II oddílu 3, na všech územích, o nichž je známo, že se na nich uvedený škodlivý organismus nevyskytuje. 2. Uvedené průzkumy sestávají alespoň z vizuálních prohlídek prováděných příslušným orgánem a případně ze vzorkování a testování. Průzkumy jsou založeny na řádných vědeckých a odborných zásadách a jsou prováděny ve vhodnou dobu s ohledem na možnost zjistit výskyt dotčeného škodlivého organismu. Uvedené průzkumy zohlední vědecké a odborné důkazy a všechny další relevantní informace týkající se výskytu dotčených škodlivých organismů. 3. Do dne 30. dubna každého roku nahlásí členské státy Komisi a ostatním členským státům výsledky průzkumů uvedených v odstavci 1, které byly provedeny v předchozím roce. Článek 22 Víceleté programy průzkumů a sběr informací 1. Členské státy zřídí víceleté programy průzkumů, které stanoví obsah průzkumů, jež mají být prováděny v souladu s článkem 21. Uvedené programy stanoví sběr a zaznamenávání vědeckých a odborných důkazů a dalších informací uvedených v čl. 21 odst. 2 druhém pododstavci. V programech musí být uvedeny tyto prvky: konkrétní cíl každého průzkumu, jeho prostorová a časová oblast působnosti, škodlivé organismy, rostliny a komodity, na něž se průzkum zaměřuje, metodika průzkumu a řízení kvality včetně popisu postupů pro vizuální prohlídku, vzorkování a testování spolu s jejich odborným odůvodněním, časový rozvrh, četnost a počet naplánovaných vizuálních kontrol, vzorky a testy, metoda zaznamenávání získaných informací a podávání zpráv o těchto informacích. Uvedené víceleté programy se vztahují na dobu pěti až sedmi let. 2. Při zřízení víceletých programů průzkumů podají členské státy Komisi a ostatním členským státům informace o těchto programech. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 98, kterými se mění nebo doplňují prvky, které mají být součástí víceletých programů průzkumů, stanovené v odstavci 1. Článek 23 Průzkumy prioritních škodlivých organismů 1. Členské st