(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje pro hospodářský výhled v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní prudké zdražování energií a pokračující narušení dodavatelských řetězců opodstatňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do konce roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023 s cílem podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu v zimní prognóze 2022 se v roce 2023 jeví jako vhodné přejít od podpůrného celkového nastavení fiskální politiky, které se uplatňovalo v období 2020–2022, k obecně neutrálnímu celkovému nastavení fiskální politiky, ale je třeba případně reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby zmiňované pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, podpořit kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby byl zmírněn dopad prudkého zdražení energií, a musí pomoci omezit inflační tlaky ze sekundárních účinků prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat aktivní, aby se přizpůsobila rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencovaná podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, mimo jiné pokud jde o vystavení krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 30. dubna 2021 předložila Belgie v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 Komisi svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Belgie. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Belgie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 30. dubna 2022 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2022 a svůj program stability z roku 2022 v souladu se lhůtou stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Belgie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Belgii pro rok 2022. Posoudila pokrok, který Belgie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Belgie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Belgii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Belgie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Belgie, neboť její schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, zatímco její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nedodržel doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nebyla splněna. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 měla Komise v rámci svého posouzení všech relevantních faktorů za to, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu by znamenalo na počátku období příliš náročné fiskální úsilí, které by mohlo ohrozit růst. Komise se proto domnívá, že dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu není za současných výjimečných hospodářských podmínek opodstatněné. Jak bylo oznámeno, Komise na jaře 2022 nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku a relevantnost zahájení postupů při nadměrném schodku znovu posoudí na podzim 2022.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Belgii doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijala veškerá nutná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Rovněž Belgii doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění udržitelnosti dluhu a současně posilovalo investice. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se schodek sektoru vládních institucí Belgie snížil z 9,0 % HDP v roce 2020 na 5,5 % v roce 2021. Reakce Belgie v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření klesla ze 4,4 % HDP v roce 2020 na 2,9 % v roce 2021. Opatření přijatá Belgií v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasná nebo je provázela kompenzační opatření. Některá z diskrečních opatření, která přijala vláda v období 2020–2021, však dočasná nebyla ani nebyla provázena kompenzačními opatřeními – jednalo se především o trvalá navýšení minimálních důchodů a mezd ve zdravotnictví. Z údajů potvrzených Eurostatem vyplývá, že veřejný dluh v roce 2021 činil 108,2 % HDP.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2022, je příznivý. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 3,0 % a v roce 2023 o 1,9 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 počítá s nižším růstem reálného HDP ve výši 2,0 % v roce 2022 a 1,6 % v roce 2023, což je dáno zejména dřívějším datem uzávěrky makroekonomických projekcí, z nichž vychází program stability z roku 2022 (uzávěrka byla před zahájením ruské válečné agrese proti Ukrajině). Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek vládního sektoru v roce 2022 klesne na 5,2 % HDP a v roce 2023 na 3,6 %. Pokles v roce 2022 odráží zejména solidní růst hospodářské aktivity a ukončení většiny mimořádných opatření. Poměr dluhu k HDP by se měl podle projekcí v programu stability (mírně) snížit na 108,0 % v roce 2022 a vzrůst na 108,8 % v roce 2023. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá na základě politických opatření známých ke dni její uzávěrky schodek veřejných financí ve výši 5,0 % HDP v roce 2022 a 4,4 % v roce 2023. Pro rok 2022 se tento schodek shoduje se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2022, a to navzdory méně příznivému makroekonomickému scénáři v prognóze Komise z jara 2022, neboť rozpočtové projekce v programu stability z roku 2022 zohledňují technickou opravu odrážející rozpočtový dopad důsledků ruské útočné války proti Ukrajině (pouze) v roce 2022. Pro rok 2023 předpokládá prognóza Komise z jara 2022 vyšší schodek veřejných financí, a to zejména v důsledku méně příznivého makroekonomického scénáře a opatření, která ještě nebyla v pozdějších letech programového období stanovena. Prognóza Komise z jara 2022 očekává v roce 2022 víceméně podobný poměr dluhu k HDP ve výši 107,5 %, ale nižší poměr ve výši 107,6 % v roce 2023, což odráží nižší nárůst deflátoru HDP v programu stability z roku 2022.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu odhaduje na 1,4 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Belgie podpořit.

(15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření, která byla přijata v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 2,9 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022. Na schodek veřejných financí v roce 2022 dopadají opatření, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií – ta jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 0,5 % HDP v roce 2022 a na 0 % HDP v roce 2023. Tato opatření spočívají především v paušálních transferech domácnostem a snížení nepřímých daní ze spotřeby energie. Byla oznámena jako dočasná a týkají se roku 2022. Pokud však ceny energií zůstanou vysoké i v roce 2023, mohla by některá z nich pokračovat. Některá z těchto opatření nejsou cílená, což platí zejména o plošných transferech domácnostem na podporu spotřeby energie a o sníženích sazeb DPH na plyn a elektřinu a spotřební daně z benzinu. Na schodek veřejných financí rovněž dopadají náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny; prognóza Komise z jara 2022 tyto náklady odhaduje na 0,1 % HDP jak v roce 2022, tak v roce 2023, jakož i zvýšené náklady na výdaje na obranu (0,1 % HDP v roce 2022).

(16)Dne 18. června 2021 Rada Belgii doporučila, aby v roce 2022 využila Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň uplatňovala obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho by měla zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Belgii doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a současně posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(17)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v programu stability Belgie z roku 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky v roce 2022 bude podpůrné ve výši –2,4 % HDP. Belgie plánuje setrvale podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic, jak doporučila Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 zvýší o 0,2 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí neutrální povahu. Belgie proto hodlá zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 2,1 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Kromě toho se rovněž předpokládá, že k expanzivnímu příspěvku (čistých) primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů přispěje i zvýšení veřejných výdajů v důsledku automatické indexace mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a v menší míře i vyšší spotřeba zboží a služeb veřejného sektoru. Podle prognózy Komise nejsou tato opatření a příčiny vyšších výdajů plně doprovázeny kompenzačními opatřeními.

(18)Nedojde-li ke změně politiky, v roce 2023 by mělo nastavení fiskální politiky podle prognózy Komise z jara 2022 činit 0,0 % HDP. Předpokládá se, že Belgie bude v roce 2023 dále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by měl zůstat ve srovnání s rokem 2022 stabilní. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 víceméně neutrální povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. Toto zahrnuje dopad postupného zrušení opatření k řešení zvýšených cen energií (0,5 % HDP).

(19)Podle programu stability z roku 2022 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 3,4 % HDP v roce 2024 a na 2,7 % do roku 2025. Očekává se tedy, že do roku 2025 klesne schodek sektoru vládních institucí pod 3 % HDP. Tyto projekce vycházejí z makroekonomického scénáře vypracovaného před ruskou invazí na Ukrajinu a předpokládají opatření dosud nespecifikovaná v pozdějších letech programu, zejména tzv. flexibilní rozpočtové úsilí ve výši 0,8 % HDP mezi lety 2023 a 2025. Poměr dluhu k HDP by se měl podle projekcí v programu stability do roku 2025 zvýšit, konkrétně vzrůst na 109,7 % v roce 2024 a dále se zvýšit na 110,1 % v roce 2025. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako vysoká.

(20)Pokud nedojde ke změně politik, očekává se, že rychle stárnoucí populace zhorší dopad výdajů souvisejících se stárnutím na veřejné finance. Zpráva o stárnutí obyvatelstva 2021 předpokládá zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva o 3,6 procentního bodu do roku 2040 a o 5,4 procentního bodu HDP do roku 2070, a to zejména v důsledku výdajů na důchody a dlouhodobou péči. Belgie se ve svém plánu pro oživení a odolnost zavázala provést důchodovou reformu mimo jiné s cílem zlepšit finanční a sociální udržitelnost systému a podpořit sbližování různých důchodových systémů. Pokud jde o dlouhodobou péči, Belgie již v roce 2019 patřila k zemím s nejvyššími výdaji v EU a očekává se, že její výdaje do roku 2030 dále vzrostou o 14 % a do roku 2070 o 2,2 procentního bodu HDP. Byly zahájeny reformy ke zlepšení nákladově efektivního využívání různých pečovatelských zařízení, zejména s cílem zabránit zbytečné nebo předčasné institucionalizaci, která se týká každé čtvrté osoby v ústavní péči, a oddálit ji, i když jsou patrné velké regionální rozdíly. Krize COVID-19 zastavila provádění plánovaných opatření na úsporu nákladů. Z toho vyplývá, že by mohl existovat prostor pro další snížení nadměrné institucionalizace a zároveň posílení využívání kvalitních služeb domácí péče a řešení finančních překážek, které omezují přístup k těmto službám pro nejzranitelnější skupiny. Rychlé a ambiciózní provádění reforem by pomohlo řešit otázky udržitelnosti.

(21)Belgický daňový systém se vyznačuje vysokým daňovým zatížením práce, relativně vysokými daňovými sazbami a úzkými daňovými pásmy. To omezuje skutečnou progresivitu daňového systému a dále oslabuje účast na trhu práce. I když daňová reforma z roku 2016 snížila daňové zatížení práce pro osoby s nejnižšími příjmy, u osob s průměrnou mzdou zůstává daňová zátěž nejvyšší v EU. Vysoké zdanění práce může rovněž odrazovat od účasti na celoživotním učení. Kromě toho hrozí, že některé konstrukční prvky systému dávek v nezaměstnanosti oslabí motivaci uchazečů o zaměstnání k práci a mohou snížit účinnost aktivačních politik. Složitost sociální podpory a omezené možnosti kombinovat příjem z práce a sociální dávky mohou rovněž odrazovat od nástupu do práce, zejména v případě osob s nízkým potenciálem výdělku. Kromě toho, částečně v zájmu zmírnění vysokých daňových sazeb, jsou daňové základy snižovány četnými osvobozeními od daně, odpočty a sníženými sazbami, což vede ke ztrátám účinnosti a způsobuje deformace. Některé prvky daňového systému přispívají ke zkreslení investičních rozhodnutí a vedou k nadměrným investicím do určitých aktiv. Například nájemné z nemovitostí je zdaněno nedostatečně a úroky z úvěrů na bydlení jsou v případě rekreačních objektů odpočitatelné od daně. Daňové pobídky pro spoření a nepružná konstrukce daňových pravidel platných pro dlouhodobé spoření a důchodové systémy navíc vytvářejí překážky pro lepší alokaci kapitálu. Daň z účtů cenných papírů z února 2021 rovněž odrazuje od investování do finančních nástrojů. Kromě toho existuje prostor pro rozvoj ekologických daní snížením dotací na fosilní paliva a podporou investic do nízkouhlíkového hospodářství. Například revize spotřebních daní z fosilních paliv používaných k vytápění (např. plynový olej, zemní plyn), které jsou ve srovnání s elektřinou nízké, by podpořila investice do nízkouhlíkových řešení vytápění. K řešení přetížení dopravy by mohly být využity možnosti politiky, jako je zavedení silničních poplatků pro soukromá vozidla (stejně jako u nákladních automobilů) při současném zajištění dostatečné nabídky veřejné dopravy, neboť průměrný počet hodin ročně strávených v dopravních zácpách patří k nejvyšším v EU. Mohlo by to rovněž pomoci snížit emise skleníkových plynů, na něž se nevztahuje systém obchodování s emisemi. Spojení odklonu od práce a rozšíření daňové základny by mohlo zvýšit spravedlnost daňového systému a zaměstnanost a podpořit sociální a environmentální cíle.

(22)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a kritériem 2.2 přílohy V nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Belgii adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Zejména se předpokládá, že plán pro oživení a odolnost Belgie pomůže řešit významnou část výzev uvedených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země. V zájmu zlepšení kvality a účinnosti veřejných výdajů zahrnuje belgický plán pro oživení a odolnost systematické začlenění přezkumů výdajů do cyklů rozpočtového plánování na všech úrovních veřejné správy. Vzhledem k rostoucím veřejným výdajům na důchody zahrnuje plán důchodovou reformu, jejímž cílem je mimo jiné zlepšit finanční a sociální udržitelnost důchodového systému. Belgický plán pro oživení a odolnost rovněž obsahuje několik opatření k řešení výzev na trhu práce a k posílení začlenění zranitelných skupin do společnosti a do trhu práce, přičemž mezi tyto zranitelné skupiny patří např. osoby přistěhovaleckého původu, ženy, mládež, osoby se zdravotním postižením či osoby ohrožené digitálním vyloučením. V rámci tohoto plánu Belgie zajistí zavedení sítí 5G. Plán bude rovněž obsahovat reformu systému zdanění služebních vozidel, jejímž cílem je úplná elektrifikace vozového parku firem.

(23)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Belgie přispěje k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Belgii 49,6 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 26,6 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Belgii rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí její odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(24)Belgie dosud nepředložila Dohodu o partnerství ani další programové dokumenty politiky soudržnosti. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Belgie při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která jí byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.