Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Jak mladým lidem zaručit důstojnou práci a zajistit začlenění osob NEET prostřednictvím řádného vypracování národních plánů pro oživení“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 152/05)

Zpravodajka: Nicoletta MERLO

Rozhodnutí plenárního shromáždění 25.3.2021 Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství Přijato v sekci 24.11.2021 Přijato na plenárním zasedání 8.12.2021 Plenární zasedání č. 565 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 152/13/48

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV vítá národní plány pro oživení a odolnost jakožto nebývalou příležitost k podnícení změny a investic do udržitelného růstu a tvorby pracovních míst, kterou je třeba podpořit prostřednictvím inkluzivní správy, což vyžaduje dialog, otevřenost a transparentnost.

1.2. Výbor s politováním konstatuje, že během přípravy národních plánů pro oživení a odolnost v některých členských státech neprobíhaly smysluplné a cílené konzultace se sociálními partnery a zúčastněnými stranami. EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby zavedla opatření zajišťující strukturované a smysluplné zapojení sociálních partnerů, organizované občanské společnosti a mládežnických organizací do provádění a monitorování národních plánů pro oživení a odolnost. Je zásadní chránit a posilovat sociální dialog na vnitrostátní úrovni, aby bylo možné zaručit, že veřejné finanční prostředky budou řádně vynakládány na inkluzivní oživení.

1.3. EHSV navrhuje, aby byl posouzen a systematicky uspořádán sběr osvědčených postupů používaných na vnitrostátní úrovni, kde konzultace se sociálními partnery a mládežnickými organizacemi vedené prostřednictvím specializovaných výborů a sociálního dialogu přinesly vynikající výsledky, pokud jde o politiky zaměřené konkrétně na mladé lidi a opatření usilující o vytváření kvalitních pracovních míst a kariérních vyhlídek pro mladé lidi.

1.4. Výbor vyzývá členské státy, aby zajistily kvalitní a inkluzivní pomoc a poradenství pro všechny mladé lidi, zejména pak pro mladé lidi se zdravotním postižením, a to již na začátku školního vzdělávání, s cílem poskytnout jim více informací o jejich dalším vzdělávání a následně o kariérních možnostech v souvislosti se zelenou a digitální transformací trhu práce.

1.5. EHSV vítá opatření, jejichž cílem je prosazování a popularizace úlohy a profilu odborného vzdělávání a přípravy jakožto hnací síly inovačních postupů, dovedností v oblasti STEM, celoživotního učení a účinného zprostředkování práce, neboť tyto oblasti jsou zásadní pro vyřešení stávajícího nedostatku kvalifikovaných pracovníků. Je rovněž důležité zlepšit posuzování dovedností, aby bylo možné v předstihu proaktivně identifikovat dovednosti, které budou potřebné na budoucích trzích práce. Měla by být přijata vhodná opatření, která zajistí, že odborné vzdělávání a příprava budou přístupné i osobám se zdravotním postižením, a to na základě identifikace individuálních schopností, a umožní všem občanům získávat odborné dovednosti užitečné pro jejich osobní rozvoj a zároveň uspokojovat specifické potřeby podniků, pokud jde o neobsazená kvalifikovaná pracovní místa.

1.6. EHSV doporučuje, aby byla zavedena individualizovaná podpora určená cílovým skupinám, zejména osobám, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET). Tato podpora by měla umožnit komplexní řešení všech problémů, které souvisejí se začleňováním na trh práce, jako je bydlení, ubytování, doprava a zdraví.

1.7. EHSV se domnívá, že prioritou je zajistit účinnost a přiměřenost veřejných služeb zaměstnanosti, které jsou klíčovou složkou aktivních politik na trhu práce, prostřednictvím cílených investic a případně reforem, tak aby byly tyto služby schopné podporovat při hledání práce nebo změně profesního zaměření všechny osoby, zejména osoby nejzranitelnější a osoby nejvíce vzdálené trhu práce.

1.8. EHSV lituje, že nebyl plně využit potenciál záruky pro mladé lidi jako hlavního politického nástroje pro boj proti rostoucí nezaměstnanosti mladých lidí. EHSV vyzývá členské státy, aby zintenzivnily své úsilí o provádění posílených záruk pro mladé lidi, včetně kvalitní odborné přípravy, která podporuje začlenění na trh práce, a žádá Evropskou komisi, aby vypracovala přehled kroků učiněných v zájmu provádění doporučení Rady o posílených zárukách pro mladé lidi na vnitrostátní úrovni a zajistila účinné synergie s národními plány pro oživení a odolnost.

1.9. EHSV vítá ustanovení národních plánů pro oživení a odolnost, která podporují kvalitní odbornou přípravu, včetně učňovské přípravy nebo stáží, protože se jedná o účinné nástroje, které umožňují snížit počet případů předčasného ukončování studia a mohou zajistit lepší začlenění mladých lidí (i dalších osob) do trhu práce. Vyzývá členské státy, aby provedly doporučení Rady o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu ( 1 ) . Výbor však žádá, aby byly zakázány neplacené stáže. V souvislosti s nadcházející revizí doporučení Rady o rámci pro kvalitu stáží by měly být zajištěny důstojné odměny pro všechny stážisty. EHSV rovněž navrhuje, aby byl vypracován evropský rámec pro kvalitní stáže, který by zaručil vzdělávací hodnotu těchto zkušeností získaných během vzdělávání.

1.10. EHSV naléhavě vyzývá členské státy, aby v případě potřeby využívaly finanční prostředky určené na oživení na investice do vytváření kvalitních pracovních míst a zvyšování kvalifikace mladých lidí, a zaměřily se zejména na smlouvy na dobu neurčitou a na důstojné pracovní podmínky, které snižují riziko nejistého zaměstnání. Výbor dále zdůrazňuje, že je zapotřebí odstranit rozdíly v sociálním zabezpečení, a vybízí členské státy, aby řádně provedly doporučení Rady o přístupu k sociální ochraně ( 2 ) a aby zavedly moderní systém určený pro všechny formy práce, který dokáže zaručit odpovídající příjem budoucích důchodců, zejména těch, jejichž profesní dráha je a bude přerušovaná.

1.11. EHSV považuje za nezbytné zajistit, aby byly dotace na nábor pracovníků podmíněny smlouvami na dobu neurčitou nebo stabilizačními programy, a nedocházelo tak k dotování nejistoty zaměstnání. Pobídky k zaměstnávání mohou být dále efektivní při vytváření pracovních příležitostí pro „znevýhodněné“ uchazeče o zaměstnání a při přesouvání pracovníků propuštěných pro nadbytečnost, neboť podporují jejich přechod do nových odvětví a povolání.

1.12. EHSV se domnívá, že zejména mezi mladými lidmi je třeba věnovat náležitou pozornost problematice duševního zdraví a psychosociálních poruch, a to zmírňováním stigmatizace potíží v oblasti duševního zdraví pomocí prevence a osvětové činnosti, která musí začít ve školách a musí být rozšířena na podniky. Neméně potřebné je odpovídající financování pro poskytovatele služeb a podpory v této oblasti.

1.13. EHSV konstatuje, že nerovnosti, které ve světě práce přetrvávají mezi ženami a muži, zvyšují zranitelnost mladých žen vůči důsledkům pandemie COVID-19. Výbor vítá opatření, která některé členské státy zavedly na povzbuzení a podporu zaměstnanosti a podnikání žen, na investice do vhodné sociální infrastruktury a na reformy systémů péče o děti, zejména předškolního vzdělávání. Vyzývá, aby byly tyto osvědčené postupy rozšířeny na úrovni EU s cílem podpořit plnou zaměstnanost žen, zejména mladých matek.

2. Obecné souvislosti

2.1. Pandemie COVID-19 měla a stále má enormní dopad na naše společnosti a ekonomiky. Evropská unie učinila významné kroky směrem k oživení: s cílem bojovat proti této krizi se členské státy poprvé rozhodly pro evropskou solidaritu a konvergenci namísto prosazování úsporných opatření.

2.2. Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj pro oživení“), který je největší složkou nástroje Next Generation EU, poskytuje půjčky a granty ve výši 672,5 miliardy EUR na podporu reforem a investic prováděných členskými státy. Tato nebývale vysoká částka je určena na zmírnění hospodářského a sociálního dopadu pandemie COVID-19 a na zvýšení udržitelnosti, odolnosti a připravenosti evropských ekonomik a společností na výzvy a příležitosti zelené a digitální transformace.

2.3. Na základě dohody by měly národní plány pro oživení a odolnost věnovat alespoň 37 % výdajů na podporu cílů v oblasti klimatu a 20 % na podporu digitální transformace. Všechny investice a reformy mimoto musí dodržovat zásadu „významně nepoškozovat“, která zajišťuje, aby významným způsobem nepoškozovaly životní prostředí. Navíc se očekává, že národní plány pro oživení a odolnost přispějí k účinnému řešení příslušných výzev vymezených v doporučeních pro jednotlivé země v rámci evropského semestru. Není zde však stanovena žádná minimální prahová hodnota ani proces pro monitorování výdajů na jednotlivé priority, např. na mladé lidi.

2.4. Včasné a účelné zapojení sociálních partnerů do celého procesu evropského semestru, a to na různých úrovních a napříč všemi oblastmi politiky, které mají přímý či nepřímý vliv na zaměstnanost a trhy práce, je zásadní pro intenzivnější zapojení do tvorby politik, včetně opatření obsažených v národních plánech pro oživení a odolnost. Sociální dialog je hnací silou úspěšné a spravedlivé tvorby politik, pokud v případě potřeby dokáže přinášet účinná řešení a reflektovat probíhající politické změny a reformy v kolektivním vyjednávání.

2.5. Nástroj pro oživení doplňuje další činnosti zaměřené na mladé lidi ( 3 ) a je úzce propojen s prioritami Komise na období 2019–2024, v nichž se jasně stanoví, že EU musí vytvořit atraktivnější prostředí pro investice a zajistit růst, jenž umožní vznik kvalitních pracovních míst, přičemž prioritou jsou mladí lidé a malé podniky ( 4 ) . Nový program Evropské komise ALMA ( 5 ) (Aim, Learn, Master, Achieve – stanovit si cíl, učit se, osvojit si dovednost, dosáhnout cíle), nový program stáží typu Erasmus zaměřený na osoby NEET, který mladým Evropanům poskytuje krátkodobé pracovní zkušenosti v jiných členských státech, může přinést pozitivní výsledky, budou-li jeho účastníkům zajištěny standardy kvality, včetně sociální ochrany, poradenství a dohledu, a důstojné mzdy.

2.6. Dne 22. ledna Evropská komise zveřejnila nové pokyny, jimiž se členské státy EU musí řídit při sestavování svých národních plánů pro oživení a odolnost, aby měly přístup k tzv. fondu na podporu oživení. V těchto pokynech se uvádí, že veřejné politiky ve prospěch mladých lidí již nejsou pouze „horizontálním“ cílem daných plánů, tj. hlediskem, které je třeba zohlednit při dosahování dalších hlavních cílů, ale staly se předpokladem a absolutní prioritou nástroje Next Generation EU a musí představovat ucelený pilíř, a nikoli pouze průřezovou prioritu.

2.7. Země EU měly své národní plány pro oživení a odolnost oficiálně předložit do 30. dubna 2021. Komise však tuto lhůtu prodloužila a odsouhlasila, že země mohou své plány předkládat až do poloviny roku 2022. Ke dni 15. října 2021 bylo předloženo 26 plánů.

2.8. Nástroj pro oživení je pro členské státy příležitostí, jaká se naskytne jednou za generaci a díky níž se mohou nejen vypořádat s krizí v oblasti veřejného zdraví, ale také pokračovat v souběžné transformaci na digitální a nízkouhlíkové hospodářství, vytvářet silné systémy sociálního zabezpečení a podporovat soudržnost. Má reálný potenciál zajistit pro mladé pracovníky skutečnou změnu a zabránit, aby se stali „ztracenou“ generací bez spravedlivých příležitostí v budoucí Evropě. Je však velmi nutné prosazovat inkluzivní správu na vnitrostátní a evropské úrovni, kde má sociální dialog a zapojení občanské společnosti výrazný a smysluplný dopad.

2.9. Krize COVID-19 přispěla k prohloubení nerovností, které pracovníky, zejména pak mladé pracovníky, ještě více znevýhodňují. Za pomoci tohoto stanoviska z vlastní iniciativy EHSV zamýšlí na základě analýzy generačních opatření obsažených v národních plánech pro oživení a odolnost, které předložily některé členské státy, a tedy i identifikace osvědčených postupů a slabých stránek, vypracovat doporučení, jak prováděním daných projektů mladým lidem zaručit důstojnou práci a zajistit začlenění mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET).

3. Obecné připomínky

3.1. Mladí Evropané patří mezi skupiny, na něž měla pandemie nejzávažnější dopad: školy, univerzity a veřejné prostory byly uzavřeny, což mladé lidi připravilo o možnosti vzdělávání, kultury a kontaktů. Každý šestý mladý člověk přišel kvůli hospodářským důsledkům pandemie COVID-19 o práci ( 6 ) – v srpnu 2021 činila míra nezaměstnanosti mladých lidí v EU 16,5 % ( 7 ) . V řadě zemí byli mladí lidé obzvláště tvrdě zasaženi, což zapříčinilo nárůst míry nezaměstnanosti – lze uvést například Španělsko (40,5 %), Itálii (29,7 %), Bulharsko (18,3 %) a Francii (19,6 %). Podíl nezaměstnaných mladých lidí bývá navíc v oficiálních údajích přehlížen, protože mladí lidé buď nežádají o podporu v nezaměstnanosti, nebo se nezapíší u agentur práce a místo toho si na živobytí vydělávají zdánlivou samostatnou výdělečnou činností, pracují prostřednictvím platforem či v šedé ekonomice. Je tedy možné předpokládat, že skutečná čísla mohou být ještě horší než ta, která uvádí Eurostat.

3.2. Situaci osob NEET kromě toho ještě více zhoršila krize COVID-19. Počet osob NEET v Evropě, zejména v zemích jako je Itálie, Řecko, Bulharsko a Rumunsko, dosahuje kritických hodnot a opět se zvyšuje v důsledku předčasného ukončování studia, nedostačujícího poradenství, ztrát pracovních míst a nedostatku pracovních příležitostí. Tato kategorie zranitelných mladých lidí je ve vyšší míře ohrožena marginalizací, chudobou a trvalým vyloučením z pracovního procesu.

3.3. Osoby NEET představují širokou kategorii zahrnující různorodou populaci, kam patří nezaměstnaní, osoby předčasně ukončující studium a všichni demotivovaní vysokoškolští absolventi, kteří dosud nenašli práci, jakož i ostatní mladí lidé, kteří jsou z různých důvodů neaktivní. Nezaměstnaní jsou pouze podskupinou širší kategorie osob NEET a průnik mezi skupinou osob nezaměstnaných a osob NEET se mění v průběhu času a podle země ( 8 )

3.4. Vysoké počty osob NEET znamenají velkou ztrátu pro naše ekonomiky a společnosti. Pocit rozčarování nebo vyloučení těchto osob rovněž představuje vysoké politické riziko pro stabilitu našich demokratických společností. Neschopnost vzdělávacích a sociálních systémů předcházet tomuto jevu nebo snížit počet osob NEET poukazuje na selhání snah prosadit obecně podporované a účinné politiky na podporu rovnosti příležitostí napříč Evropou.

3.5. Tato krize má dopad obzvláště na pracovníky s nestandardními a rozmanitými formami zaměstnání ( 9 ) (příležitostná práce, práce na základě poukazu, práce prostřednictvím platforem, zakázková práce, zaměstnání založené na spolupráci atd.) ( 10 ) , přičemž v těchto formách práce bohužel převládají mladí lidé. Obdobná pracovní místa mohou být málo placená, vyznačují se nepravidelnou pracovní dobou, slabou jistotou zaměstnání a omezenou nebo nulovou sociální ochranou (placená dovolená, důchod, volno z důvodu nemoci atd.). Taková práce často neumožňuje získat podporu v nezaměstnanosti nebo se účastnit státních režimů zkrácené pracovní doby (tzv. kurzarbeit) ( 11 ) . Tento druh práce lze nalézt především v odvětvích, jež jsou pandemií COVID-19 obzvláště zasažena, jako je cestovní ruch, velkoobchod, maloobchod, ubytování a stravování ( 12 ) . Nové formy práce mohou být na druhé straně příležitostí pro mladé lidi žijící ve venkovských nebo odlehlých oblastech či pro mladé zdravotně postižené osoby, studenty a mladé rodiče. Proto jsou důstojné mzdy a sociální zabezpečení nezbytné.

3.6. V národních programech reforem by měly být identifikovány a zohledněny i přidružené překážky zaměstnanosti, např. v oblasti mobility, digitální gramotnosti, zdraví a nejistých životních podmínek, včetně absence bydlení nebo sociálního zabezpečení. EHSV se domnívá, že členské státy by mohly tyto překážky začleňování mladých lidí na trh práce monitorovat z kvalitativního i kvantitativního hlediska a předložit konkrétní návrhy na jejich odstraňování v rámci svých národních programů reforem.

4. Konkrétní připomínky

4.1. Oživení po pandemii COVID-19 by mělo být vnímáno jako příležitost. Hospodářství prodělalo otřes, stejně jako trh práce.

4.2. Národní plány pro oživení a odolnost představují nebývalou příležitost k podnícení a podpoře změny, kterou je třeba prosazovat za pomoci inkluzivní správy, což vyžaduje dialog, otevřenost a transparentnost. Do opatření financovaných za pomoci národních plánů pro oživení a odolnost by měly být zapojeny místní orgány, sociální partneři a občanská společnost včetně mládežnických organizací, aby bylo možné vytvořit participativní správu, která může do otázky národních plánů pro oživení a odolnost vnést konsensus, důvěru a pocit spravedlnosti.

4.3. EHSV se domnívá, že při navrhování, provádění a monitorování opatření uzpůsobených mladým pracovníkům a osobám NEET by měly členské státy zaručit průběžné konzultace se sociálními partnery, občanskou společností, a především s mládežnickými organizacemi, aby bylo možné z hlediska mladší generace posoudit, zda a do jaké míry jsou tyto politiky vhodné pro jejich vzdělávací a kariérní vyhlídky a zajištění hladkého vstupu na trh práce.

4.4. ex ante a ex post za využití specifických ukazatelů a modelů, jakož i na základě porovnání s osvědčenými postupy ostatních zemí EU. EHSV oceňuje iniciativy, které členské státy doposud přijaly a jejichž účelem je posouzení generačního dopadu veřejné politiky. V Rakousku tak bylo učiněno prostřednictvím právního předpisu „Jugendcheck“ ( 13 ) (kontrola z hlediska mládeže), který vstoupil v platnost v roce 2013 a podle něhož musí být všechny nové právní předpisy a legislativní návrhy posouzeny s ohledem na případné dopady, jež by mohly mít na děti a mladé lidi, za účasti Národní rady mládeže. V Itálii tuto úlohu plní výbor COVIGE ( 14 ) , který nedávno zřídilo ministerstvo pro politiku mládeže a který se skládá z vedoucích pracovníků a představitelů veřejné správy, vysokoškolských profesorů a odborníků na politiky mládeže, včetně Národní rady mládeže. Cílem tohoto výboru je posuzování generačního dopadu všech veřejných politikza využití specifických ukazatelů a modelů, jakož i na základě porovnání s osvědčenými postupy ostatních zemí EU.

4.5. EHSV doporučuje, aby členské státy přijaly obdobná opatření nebo účinně a s ohledem na generační dopady monitorovaly politiky, které mají být přijaty, i ty, které jsou již schváleny, a zároveň zajistily náležité zapojení mladých lidí do konzultací.

4.6. Výzkum ( 15 ) uskutečněný střediskem Cedefop předpovídá, že v důsledku pandemie COVID-19 bude v EU do roku 2022 zrušeno nebo nebude vytvořeno téměř 7 milionů pracovních míst, zatímco některá odvětví ( 16 ) , jako jsou zdravotnictví, věda a inovace, informační technologie a digitální komunikace, budou mít značný potenciál pro růst a vytváření pracovních míst. Pandemie favorizovala pracovní místa v odvětvích a povoláních, která jsou dostatečně flexibilní na to, aby se mohla přizpůsobit novým normám omezení fyzického kontaktu a práce na dálku. Ty pravděpodobně zůstanou zachovány i po pandemii, přičemž mění povahu práce, která tradičně vyžaduje fyzický prostor ( 17 )

4.7. Podle zprávy OECD ( 18 ) může mít pandemie dopad rovněž na to, jakým způsobem se děti a mladí lidé staví k učení. Přerušení, která postihla pravidelnou školní docházku, vedla u mnoha dětí k menšímu pokroku v rozvoji dovedností, než jaký se očekával. Z krátkodobého hlediska by pandemie mohla zapříčinit předčasné ukončování studia, zatímco ve střednědobém a dlouhodobém horizontu by menší zájem o vzdělání mohl vést k tomu, že se současné generaci studentů nepodaří rozvinout pozitivní postoje k učení v době hlubokých strukturálních změn, které budou vyžadovat, aby si jednotlivci zdokonalovali své dovednosti po celý život. Ve zprávě je navíc identifikována možná příčina genderové nerovnosti v otázce vzdělávacích příležitostí. Zpráva vyzývá k urychlenému navýšení investic do celoživotního učení, které jednotlivcům pomáhá přizpůsobovat se vnějším otřesům a být vůči nim odolnější.

4.8. EHSV se domnívá, že v rychle se měnícím světě práce, jehož podobu ovlivňuje globalizace a důsledky pandemie COVID-19, je zásadní vyvarovat se nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a zaměřit se na kompetence a sociální dovednosti investováním odpovídajících zdrojů do vzdělávání a poradenství, do podpory lepšího propojení a přechodu mezi světem vzdělávání a světem práce, a to i prosazováním nástrojů, jako jsou střídání studia a práce, stáže a učňovská příprava, a do propagace programů celoživotního učení. Do tohoto procesu je zapotřebí zapojit všechny klíčové zúčastněné strany a soustředit se na zranitelné skupiny, zejména na mladé lidi, na osoby NEET a na ty osoby, jejichž pracovní místa jsou nejvíce ohrožena transformací. Odpovídající politickou reakcí je integrovaný balíček aktivních politik na trhu práce s vazbami na veřejné služby zaměstnanosti a systémy odborné přípravy, jehož cílem je podpořit inkluzivní a udržitelné oživení.

4.9. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda na tom, že poradenství pro volbu povolání nikdy nebylo důležitější, což platí zejména v případě mladých lidí, kteří pravděpodobně budou hledat práci hned po dokončení střední školy. EHSV se připojuje k těm, kteří volají po zásadních investicích do oblasti poradenství pro volbu povolání ( 19 ) , neboť důkazy ukazují na významnou roli, kterou toto poradenství může hrát při přípravě studentů na rychle se měnící trh práce, který nemusí splňovat jejich očekávání nebo odpovídat jejich dříve získaným dovednostem.

4.10. V národních plánech pro oživení a odolnost lze nalézt horizontální odkaz na mladé lidi v souvislosti s odborným vzděláváním a přípravou. Profesní příprava na pracovišti a učení se prací – např. učňovská příprava a stáže, které pro mladé lidi obvykle představují rozhodující vstupní body – bylo během krize rovněž velmi narušeno, i když rozsah tohoto narušení se značně liší v závislosti na odvětví a regionu. Jakožto dlouhodobý zastánce modernizace odborného vzdělávání a přípravy EHSV vítá úsilí členských států vynakládané na hledání a prosazování alternativních řešení týkajících se zajištění rozvoje praktických dovedností, jako jsou pracovní smlouvy s alternační odbornou přípravou, a rozšiřování distančního učení. Některé země rovněž přijaly nová politická opatření, jež mají zajistit, aby byly systémy technického a odborného vzdělávání a přípravy lépe nachystány na budoucí šoky ( 20 )

4.11. Zásadní součástí plánů pro oživení, které vyžadují cílené investice určené pro poskytovatele služeb pro mládež a veřejné služby zaměstnanosti, jsou informační strategie. Poslední zjištění naznačují, že téměř polovina osob NEET nemá povědomí o vládních podpůrných opatřeních, která jsou jim k dispozici ( 21 )

4.12. V rámci národních plánů pro oživení a odolnost je třeba posílit investice určené poskytovatelům služeb pro mládež a měla by být podporována horizontální spolupráce mezi poskytovateli služeb pro mládež a veřejnými službami zaměstnanosti. Účinné a efektivní veřejné služby zaměstnanosti hrají důležitou úlohu při poskytování podpory osobám, které čelí překážkám v zaměstnání, a při zajišťování hladkého přechodu mezi zaměstnáními. Aby však bylo možné oslovit nejzranitelnější osoby NEET, bude nutné zajistit spolupráci mezi veřejnými službami zaměstnanosti a celou řadou místních subjektů, od sdružení a vzdělávacích zařízení po odborné poradce vyškolené v oboru problémů v oblasti duševního zdraví. To vyžaduje účinné a přiměřené sdílení informací a údajů a znamená to, že provozovatelé a poradci veřejných služeb zaměstnanosti budou muset strávit více času řízením těchto partnerství ( 22 )

4.13. Hlavním nástrojem boje proti nezaměstnanosti mladých lidí v EU je i nadále systém záruk pro mladé lidi, nově financovaný z ESF+, s povinností vynaložit nejméně 12 % finančních prostředků v členských státech s vyšší mírou NEET, než je průměr EU ( 23 ) . Doporučení Rady týkající se posílení tohoto programu, které bylo přijato v říjnu 2020 ( 24 ) , obsahuje seznam opatření týkajících se způsobu, jak zajistit kvalitu toho, co program nabízí, jak zlepšit informační dosah a jak posílit monitorování dosaženého výsledku v zájmu lepšího hodnocení programu. Národní plány pro oživení a odolnost tedy musí provést zhodnocení vnitrostátních prováděcích plánů záruk pro mladé lidi a navázat vzájemné vazby. Pokud tak neučiní, bude to mít za následek promarněné příležitosti a vytváření opatření, která nedokáží osobám NEET přinést řešení.

4.14. EHSV konstatuje, že poslední aktualizace vnitrostátních prováděcích plánů záruk pro mladé lidi byla realizována v roce 2014 a že ne všechny členské státy EU již zahájily aktualizaci svých vnitrostátních strategií v oblasti mládeže, aby zohlednily posílené záruky pro mladé lidi ( 25 ) . Členské státy musí zintenzivnit své úsilí, zohlednit získané zkušenosti a strategicky mobilizovat financování z EU, aby zajistily skutečnou účinnost a funkčnost tohoto nástroje.

4.15. Musí být vytvořena zvláštní opatření na podporu oživení se zaměřením na mladé pracovníky, jejichž účelem bude boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a nejistému zaměstnání ( 26 ) mezi mladými lidmi vytvářením kvalitních pracovních míst a ochrana mnoha pracovníků ( 27 ) , jimž chybí dostatečné sociální zabezpečení. Kromě toho by měla být uvážena zvláštní opatření pro mladé lidi provozující samostatně výdělečnou činnost s cílem podporovat a posilovat podnikání mladých lidí a jejich začínající podniky.

4.16. Průzkum ( 28 ) změn provedených v systémech sociální ochrany v členských státech EU během pandemie ukazuje, že většina členských států zlepšila dostupnost opatření na podporu příjmu zaměstnanců, např. režimů krátké práce, podpory v nezaměstnanosti a podobných opatření, a to zejména zvýšením jejich hodnoty, zmírněním podmínek jejich získání a prodloužením doby jejich trvání. Ačkoli tato opatření nejsou zaměřena konkrétně na mládež, pomohou podpořit mladé lidi, u nichž existuje větší pravděpodobnost, že budou nezaměstnaní, a jsou často vyloučeni ze sociální ochrany, např. z podpory v nezaměstnanosti, kvůli chybějící pracovní historii.

4.17. Z těchto důvodů a s ohledem na skutečnost, že všechny tyto změny jsou dočasné a mnohé z nich již byly ukončeny, a mladí lidé tak opět čelí nerovnostem v oblasti sociální ochrany, považuje EHSV za zásadní, aby se tvůrci politik zaměřili na vytváření univerzálního systému sociální ochrany, který zajistí, aby se sociální ochrana vztahovala na všechny pracovníky (se standardní i nestandardní formou zaměstnání, mladé i dospělé). Vyřešení těchto nerovností by mladým lidem zajistilo, že budou ochráněni před chudobou i před všemi budoucími otřesy na trhu práce.

4.18. EHSV se domnívá, že je také důležité podporovat mladé lidi s ohledem na sociální zabezpečení. Vybízí proto všechny členské státy, aby řádně provedly doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně ( 29 ) , které členským státům doporučuje, aby přístup k odpovídající sociální ochraně zajistily osobám ve všech formách práce.

4.19. Je zapotřebí intenzivněji usilovat o hledání způsobů, jak sladit jistotu zaměstnání a kvalitu pracovních míst v rámci dynamického trhu práce, přičemž zásadní význam pro nalézání účinných opatření má posilování sociálních dialogů. Osvědčené postupy lze pozorovat například: 1) v Portugalsku, kde vláda vede pravidelné diskuse se sociálními partnery a organizacemi mládeže. Ke zvýšení zaměstnanosti mladých lidí v této zemi přispěla opatření, jako jsou kvóty pro osoby NEET v podnicích, které nabízejí velký počet stáží, nebo snížené dotace na nábor pracovníků na krátkodobé smlouvy ( 30 ) ; 2) ve Španělsku, kde sociální dialog přinesl rozšíření sociálního zabezpečení i na stáže ( 31 )

4.20. Nejistota, obavy a úzkost, které mohou mezi mladými lidmi vyvolat deprese, na začátku krize prudce vzrostly a v některých zemích stále ještě rostou. Dočasné uzavření vzdělávacích institucí a přerušení sociálních, kulturních a sportovních činností oslabilo sociální kontakty, které pomáhají udržovat dobré duševní zdraví. Podpora duševního zdraví nabízená ve školách a na univerzitách byla v mnohých zemích silně narušena a mladí lidé stále častěji používají jiné podpůrné platformy, jako jsou telefonní linky a střediska mládeže. Služby v oblasti duševního zdraví nabízejí telekonzultace a jiné formy péče na dálku, aby zachovaly kontinuitu svých služeb. Poskytovatelé těchto služeb byli zároveň rovněž velmi zasaženi omezeními volného pohybu a mnozí z nich nebyli schopni pokračovat v činnosti kvůli chybějícím finančním a lidským zdrojům. EHSV má za to, že je nezbytné podpořit toto odvětví, které je do velké míry závislé na dobrovolnické práci a projektovém financování, a učinit tak prostřednictvím udržitelnějšího financování, neboť během krize se ukázalo, že uvedené odvětví je zásadním prvkem naší sociální struktury.

4.21. V národních plánech pro oživení a odolnost by mohl být důsledněji řešen genderový rozměr, zejména co se týče osob NEET, jichž je obecně vyšší podíl mezi mladými ženami než mezi mladými muži. V roce 2020 byl podíl osob NEET mezi ženami v průměru 1,3krát vyšší než mezi muži, a podíl neaktivních žen NEET byl vyšší až 1,7krát. Tento podíl je vysoký především ve východoevropských zemích (Bulharsko, Rumunsko, Maďarsko, Česko, Slovensko a Polsko) a v Itálii ( 32 ) . Většina osob NEET v těchto zemích spadá do této skupiny z důvodu rodinných povinností nebo jde o mladé lidi se zdravotním postižením. Vyšší podíl mladých žen tráví čas péčí o děti a ostatní členy rodiny. Mladé ženy tráví neplacenou péčí a domácími pracemi téměř třikrát více času než mladí muži. Výbor vítá opatření, která některé členské státy zavedly na povzbuzení a podporu zaměstnanosti a podnikání žen, na investice do vhodné sociální infrastruktury a na reformy systémů péče o děti, zejména předškolního vzdělávání. Vyzývá, aby byl tento osvědčený postup rozšířen na úrovni EU s cílem podpořit plnou zaměstnanost žen, zejména mladých matek. Dále žádá, aby byl zaveden spolehlivý systém každoročního sledování pokroku a prostředků vyčleněných a čerpaných na podporu rovnosti žen a mužů v kontextu Nástroje pro oživení a odolnost, a to včetně příslušných ukazatelů.

V Bruselu dne 8. prosince 2021. Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Christa SCHWENG

(1) Doporučení Rady o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu ze dne 15. března 2018 (Úř. věst. C 153, 2.5.2018, s. 1).

(2) Doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně – Přizpůsobení sociální ochrany budoucnosti (Úř. věst. C 387, 15.11.2019, s. 1).

(3) Strategie EU pro mládež (2018) (Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1); Soubor opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí (2020); Most k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi (2020) (Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 1); ALMA (2021); Evropský rok mládeže (očekává se v roce 2022).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_cs.

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=cs.

(6) Mladí lidé jsou obvykle definováni jako ti, kteří jsou ve věku od 15 do 29 let.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí lidé v Evropě: dopad pandemie COVID-19 na jejich ekonomickou a sociální situaci), Evropský parlament, Lucemburk.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.

(11) Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: dopady na zaměstnanost a pracovní život), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. a Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Přístup k sociální ochraně pro osoby pracující na základě nestandardních smluv a jako osoby samostatně výdělečně činné v Evropě).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making.

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/.

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis.

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en.

(17) Cedefop skills and jobs forecast (Prognóza střediska Cedefop týkající se dovedností a pracovních míst).

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm.

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf.

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Rozvoj dovedností v době pandemie COVID-19: zhodnocení prvotních reakcí v oblasti technického a odborného vzdělávání a přípravy), Mezinárodní organizace práce, Ženeva, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C, a Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Až skončí pandemie: dopad COVID-19 na mladé lidi v Evropě), Brusel, Evropské fórum mládeže.

(22) PES partnership management (Řízení partnerství v oblasti veřejných služeb zaměstnanosti), Eamonn Davern (září 2020).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=cs.

(24) Doporučení Rady o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a o nahrazení doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (2020/C 372/01) (Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 12).

(25) Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí lidé v Evropě: dopad pandemie COVID-19 na jejich ekonomickou a sociální situaci), Evropský parlament, Lucemburk.

(26) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2017 o pracovních podmínkách a nejistém zaměstnání (2016/2221(INI)) (Úř. věst. C 334, 19.9.2018, s. 88).

(27) Mezinárodní organizace práce, World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future (Zpráva týkající se celosvětové sociální ochrany v období 2020–22: Sociální ochrana na rozcestí – úsilí o dosažení lepší budoucnosti), Ženeva, 2021.

(28) Evropský odborový institut – ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Pracovníci s nestandardní formou zaměstnání a osoby samostatně výdělečně činné v EU: sociální ochrana během pandemie COVID-19).

(29) Doporučení Rady ze dne 8. listopadu 2019 o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně (Úř. věst. C 387, 15.11.2019, s. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao.

(31) 121/000066 Draft law on the guarantee of the purchasing power of pensions and other measures for strengthening the financial and social sustainability of the public pension system (congreso.es) (návrh zákona, který má zaručit kupní sílu důchodů a další opatření k posílení finanční a sociální udržitelnosti veřejného důchodového systému).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training.