Doporučení pro

DOPORUČENÍ RADY

k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Bulharska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy[2], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise[3],

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[4],

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[5], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

(3) Dne 29. června 2012 hlavy států nebo předsedové vlád přijali rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

(4) Dne 6. července 2012 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Bulharska na období 2011–2015.

(5) Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu[6], která zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 přijala zprávu mechanismu varování[7], ve které je Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

(6) Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

(7) Dne 10. dubna 2013 zveřejnila Komise výsledky svého hloubkového přezkumu[8] Bulharska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011. Analýza Komise vedla k závěru, že Bulharsko se potýká s makroekonomickou nerovnováhou, která si žádá sledování a politické kroky. Zejména je třeba nadále věnovat pozornost dopadu snižování páky v podnikovém sektoru, jakož i průběžné úpravě vnějších pozic, konkurenceschopnosti a trhu práce.

(8) Dne 19. dubna 2013 předložilo Bulharsko svůj letošní konvergenční program na období 2012–2016 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

(9) Na základě posouzení konvergenčního programu na rok 2013 podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že veřejné finance v Bulharsku byly v zásadě zdravé. V roce 2012 bylo dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce konvergenčního programu, je pro období 2013–2014 realistický, když se očekává, že roční růst v roce 2013 dosáhne 1,0 % a v roce 2014 pak 1,8 %. Prognóza Komise z jara 2013 očekává růst HDP v roce 2013 ve výši 0,9 % a v roce 2014 ve výši 1,7 %. Cílem rozpočtové strategie popsané v programu je udržet strukturální saldo rozpočtu po celé programové období v blízkosti střednědobého rozpočtového cíle. Program potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl ve výši –0,5 % HDP, tedy ambicióznější cíl, než jaký vyžaduje Pakt o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda, které by se mělo mírně zhoršit z deficitu ve výši 0,4 % HDP v roce 2012 na 0,7–0,8 % HDP v období 2013–2016, se Bulharsko během období konvergenčního programu dostane lehce pod svůj střednědobý rozpočtový cíl. Při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů by míra růstu veřejných výdajů v období 2013–2015 výdajové kritérium Paktu o stabilitě a růstu dodržela, v roce 2016 však nikoli. Míra zadlužení je pod 60 % HDP a podle konvergenčního programu se očekává, že v roce 2014 dosáhne maximální úrovně přibližně 20,4 % HDP, načež bude během programového období klesat. Podobně i prognóza Komise z jara 2013 očekává, že míra zadlužení dosáhne v roce 2014 výše 20,3 % HDP.

(10) Bulharsko v posledních letech výrazně posílilo svůj fiskální rámec, což přispělo k udržení fiskální kázně a větší věrohodnosti fiskální politiky. Nový zákon o veřejných financích, který vstoupí v platnost v roce 2014, zachovává stávající numerická fiskální pravidla, dále zpřísňuje požadavky na úrovni rozpočtů obcí a reformuje tříletý střednědobý rozpočtový rámec. Je důležité, aby státní orgány udržely tempo reforem a připravily půdu pro provádění nového zákona, zejména zřízením plánovaného nezávislé fiskální instituce, které poskytnou jasný mandát, funkční autonomii a přiměřené prostředky. V oblasti dodržování daňových předpisů je značný prostor pro zlepšení a pokrok v této oblasti by Bulharsku umožnil vyšší prorůstové výdaje. Přestože Bulharsko učinilo znatelná opatření s cílem snížit náklady na dodržování předpisů a zlepšit výběr daní, daňový systém se nadále vyznačuje výraznými daňovými úniky a nízkou efektivitou správy. Správní náklady na výběr daní jsou vysoké, stejně jako náklady pro podniky související s placením daní. Navzdory přijatým opatřením pro zlepšení dodržování daňových předpisů je odhadovaný podíl stínové ekonomiky stále vysoký a jeho snížení vyžaduje nepolevující dlouhodobé úsilí.

(11) Hlavní výzvou pro zlepšení přiměřenosti důchodového systému, jakož i nabídky práce, je omezit předčasné odchody do důchodu. Míra zaměstnanosti starších pracovníků a zejména pracovnic je pod evropským průměrem a vede u velké části příjemců k nedostatečným důchodovým nárokům. Zatímco v této oblasti již probíhají významné reformy, zbývající zvláštní důchodové režimy pro některé profese jsou jedním z faktorů, které přispívají ke snižování skutečného věku odchodu do důchodu. Bulharsko by mělo pokračovat ve zvyšování důchodového věku a rovněž by mělo připravit stejný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy, kteří po celý profesní život platili pojistné, a stanovit datum pro jeho zavedení. Důležitým příspěvkem, který účinně omezí zneužívání, by byl přezkum kritérií a kontrol pro udělování invalidních důchodů (např. zavedení kritéria práceschopnosti).

(12) Bulharsko se potýká s podprůměrnou a stále klesající zaměstnaností a také s velkými rozdíly v nezaměstnanosti mezi jednotlivými regiony a skupinami obyvatel. Krize měla obzvlášť tvrdý dopad na pracovníky s nízkou kvalifikací a podstatně zvýšila nezaměstnanost mladých lidí. Dlouhodobá nezaměstnanost stoupala rychleji než ve zbytku EU. Reformovaný úřad práce by měl mít potenciál, aby hrál při slaďování nabídky a poptávky na bulharském trhu práce prvořadou úlohu, a to prostřednictvím účinnějšího poradenství, cílených opatření pro zaměstnanost a lepšího předvídání budoucích kvalifikačních požadavků. Včasné hodnocení probíhající iniciativy zaměřené na zaměstnanost mladých lidí by mohlo pomoci zajistit, aby zdroje směřovaly na podporu těch opatření, která mají nejlepší výsledky ve smyslu vytváření pracovních míst. Nadále je problematické zajistit, aby systém minimálních odvodů na sociální zabezpečení dosáhl cíle omezit stínovou ekonomiku a zároveň nevylučoval pracovníky s nízkou kvalifikací z trhu práce. Občané Bulharska čelí nejvyššímu riziku chudoby či sociálního vyloučení v celé EU. Provádění národní strategie pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení by se mělo stát prioritou. Je třeba zlepšit dostupnost a účelnost sociálních transferů a posílit účinnost sociálních služeb a přístup k nim zejména pro děti a seniory. Národní strategie pro integraci Romů by měla být doplněna o akční plán určující konkrétní opatření, dostatečné financování a zřízení mechanismu sledování, aby bylo možné měřit dopad opatření.

(13) Bulharsko se potýká s problémem, jak zlepšit celkovou kvalitu a účinnost vzdělávacího systému. Konečné přijetí zákona o školním vzdělávání do konce roku 2013 by přineslo rámec pro pokrok v nezbytných reformách, včetně modernizace osnov a zlepšení vzdělávání učitelů a pobídek pro ně. Reformy v oblasti vysokoškolského vzdělávání příliš nepokročily. Existence výrazných rozdílů mezi výstupy vysokoškolského vzdělávání a požadavky trhu práce zhoršuje strukturální nezaměstnanost a brání rozvoji inovativních odvětví s vysokou hodnotou. Špatné výsledky vysokoškolského vzdělávání souvisí s nedostatečnou motivací na institucionální úrovni i se standardem jednotlivých výzkumných pracovníků a vyučujících. Dlouhodobou výzvou je pro Bulharsko zlepšit kvalitu a rozsah zdravotní péče. K růstu a konkurenceschopnosti tohoto odvětví by přispělo transparentnější financování zdravotní péče. Podíl výdajů na ambulantní péči je nízký, což omezuje přístup k nákladově efektivním zdravotnickým službám. Vysoká míra finanční spoluúčasti určitým složkám obyvatelstva v podstatě znemožňuje přístup ke zdravotní péči. Bulharsko se potýká se značnými problémy v oblasti racionalizace a řízení odvětví nemocniční péče.

(14) Konkurenceschopnosti domácích firem i získávání zahraničních investic by velmi prospělo zlepšení podnikatelského prostředí v Bulharsku včetně vyšší efektivity veřejných služeb. Značný potenciál má rychlejší a systematické zavádění nabídek elektronické veřejné správy, které by mohlo mimo jiné snížit náklady na dodržování předpisů a administrativní zátěž podniků. Plné provedení a prosazování právních předpisů v oblasti společností, včetně postupů v případě pozdních plateb a konkurzního řízení, by rovněž značně zlepšilo rámcové podmínky, v neposlední řadě pro malé a střední podniky. Rozvoj malých a středních podniků i nadále brzdí nedostatečný přístup k finančním prostředkům. Základní podmínkou udržitelného hospodářského růstu je fungující a nezávislý soudní systém. Bulharsko v posledních letech dosáhlo v reformě soudnictví jistého pokroku, zejména pokud jde o modernizaci právního a institucionálního rámce. Zároveň však ještě zbývá značný prostor pro plné využití tohoto rámce, zabezpečení udržitelnosti výsledků a posílení podpory pro reformy na všech úrovních. Pozitivním krokem ke zlepšení podnikatelského prostředí by bylo také intenzivnější úsilí v boji s korupcí.

(15) Pro nezbytné veřejné investice má stále zásadní význam účinné využívání evropských fondů. Reforma právních předpisů o zadávání veřejných zakázek z roku 2011 představovala významný krok směrem ke sledování, prevenci a postihu nesrovnalostí. Již vstoupila v platnost nová pravidla, která se mimo jiné vztahují na projekty spolufinancované EU, a účinnost kontrol ex ante by se dále posílila, kdyby Úřad pro veřejné zakázky získal širší pravomoci.

(16) Důležitými rámcovými podmínkami pro konkurenceschopnost jsou kapacita a nezávislost regulátorů v klíčových hospodářských odvětvích. Dopravní infrastruktura v Bulharsku doznala v posledních letech jistého zlepšení, avšak zůstává zde značný prostor pro dosažení dostatečné efektivity v oblasti poskytování služeb a údržby. Bulharsko musí stále ještě plně provést své závazky týkající se vnitřního trhu s energií. Na velkoobchodní i maloobchodní úrovni nadále přetrvávají značné problémy. Obzvláštní znepokojení vyvolávají přetrvávající překážky na trhu, dohody o zaručeném zisku a regulované ceny, jakož i chybějící velkoobchodní trh s elektřinou a zemním plynem. Vzhledem ke značné závislosti na jediné cestě zásobování energií je Bulharsko vystaveno výraznému riziku výkyvů v dodávkách. Mělo by se urychlit provádění projektů propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu, aby se zvýšila diverzifikace a bezpečnost dodávek energie. Nízká energetická účinnost nadále značně hospodářsky zatěžuje podniky i soukromé spotřebitele. Velký potenciál pro zlepšení je zejména v oblasti energetické účinnosti budov, a to veřejných i soukromých.

(17) V kontextu evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Bulharska. Posoudila konvergenční program a národní program reforem a předložila hloubkový přezkum. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Bulharsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že členské státy získají pro své budoucí rozhodování vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta v níže uvedených doporučeních 1 až 7.

(18) Na základě tohoto posouzení přezkoumala Rada konvergenční program Bulharska a její stanovisko[9] se promítlo zejména do níže uvedeného doporučení 1.

(19) Na základě výsledků hloubkového přezkumu Komise a tohoto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem a konvergenční program. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta zejména v níže uvedených doporučeních 3, 4 a 5,

DOPORUČUJE, aby Bulharsko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

1. Udržet zdravou fiskální situaci zajištěním dodržování střednědobého rozpočtového cíle a provádět fiskální politiku podporující růst, jak je uvedeno v konvergenčním programu. Provést komplexní daňovou strategii s cílem posílit všechny aspekty daňových předpisů a postupů pro výběr daní tak, aby se zvýšily příjmy, zejména díky zlepšení výběru daní, boji se stínovou ekonomikou a snížení nákladů na dodržování předpisů. Zřídit nezávislou instituci, která bude sledovat fiskální politiku a poskytovat analýzy a poradenství.

2. Postupně ukončit možnosti předčasného odchodu do důchodu, zavést stejný zákonem stanovený věk odchodu do důchodu pro muže a ženy a provádět aktivní politiky v oblasti trhu práce, které umožní starším pracovníků, aby mohli setrvat na trhu déle. Zpřísnit kritéria způsobilosti a kontroly udělování invalidních důchodů, aby se účinně zabránilo jejich zneužívání.

3. Zrychlit vnitrostátní iniciativu zaměřenou na zaměstnanost mladých, například pomocí záruk pro mladé lidi. Reformovat úřad práce tak, aby uchazečům poskytoval efektivní poradenství a rozvíjel kapacitu pro předvídání a slaďování kvalifikačních potřeb. Posílit aktivní politiky na trhu práce, zejména pokud jde o vnitrostátní programy zaměstnání. Provést přezkum minimálních limitů pro odvody na sociální zabezpečení s cílem zajistit, aby systém nevylučoval nekvalifikované pracovníky z trhu práce. Zajistit realizaci konkrétních opatření v rámci národních strategií pro boj s chudobou a pro integraci Romů. Zlepšit dostupnost a účelnost sociálních transferů a služeb, zejména pro děti a seniory.

4. Přijmout zákon o školním vzdělávání a pokračovat v reformě vysokoškolského vzdělávání, zejména lepším sladěním výstupů s potřebami trhu práce a posílením spolupráce mezi vzděláváním, výzkumem a podnikovou sférou. Zlepšit přístup k inkluzivnímu vzdělávání pro znevýhodněné děti, především romského původu. Zajistit účinný přístup k zdravotní péči a zlepšit ceny zdravotnických služeb tím, že se prováže financování nemocnic s jejich výsledky a bude se rozvíjet ambulantní péče.

5. Učinit další kroky pro zlepšení podnikatelského prostředí omezením byrokracie, zavedením strategie pro elektronickou státní správu a prováděním právních předpisů týkajících se pozdních plateb. Zlepšit kvalitu a nezávislost soudnictví a účinně bojovat s korupcí. Zlepšit dostupnost finančních prostředků pro malé a střední podniky a začínající podniky.

6. Zrychlit čerpání evropských fondů. Zajistit řádné provádění právních předpisů o zadávání veřejných zakázek tím, že se rozšíří kontroly ex ante prováděné Úřadem pro veřejné zakázky, aby se zabránilo nesrovnalostem.

7. Posílit nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a administrativní kapacitu zejména v odvětvích energetiky a dopravy, jakož i v oblasti nakládání s odpady a vodního hospodářství. Odstranit překážky na trhu, kvóty, územní omezení a regulované ceny a dokončit uspořádání trhu zřízením transparentního velkoobchodního trhu s elektřinou a zemním plynem. Urychlit projekty propojení rozvodných soustav elektřiny a plynu a zvýšit kapacitu pro zvládání výpadků zásobování. Zintenzivnit úsilí o zlepšení energetické účinnosti.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

[3] COM(2013) 352 final.

[4] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.

[5] Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.

[6] COM(2012) 750 final.

[7] COM(2012) 751 final.

[8] SWD(2013) 114 final.

[9] Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.