Doporučení pro

DOPORUČENÍ RADY

k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska na období 2012–2016

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise[2],

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada na základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

(3) Dne 29. června 2012 přijaly hlavy států nebo předsedové vlád rozhodnutí o Paktu pro růst a zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni členských států, EU a eurozóny a využívá veškerých možných pák, nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená jednotlivým zemím.

(4) Dne 6. července 2012 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2012 a stanovisko k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období 2011–2015.

(5) Dne 28. listopadu 2012 přijala Komise roční analýzu růstu[5], která zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik pro rok 2013. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy přijala zprávu mechanismu varování[6], ve které není Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

(6) Dne 14. března 2013 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke standardním podmínkám pro poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

(7) Dne 26. dubna 2013 předložilo Lucembursko svůj letošní program stability na období 2012–2016 a národní program reforem na rok 2013. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly oba programy posuzovány současně.

(8) Na základě posouzení letošního programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce programu, je realistický. Zejména scénář pro rok 2013 se téměř shoduje s letošní jarní prognózou Komise, zatímco pro rok 2014 je mírně optimističtější. Střednědobé projekce schodku vychází z poněkud optimistického scénáře růstu, který se pohybuje nad potenciálním růstem. Cílem rozpočtové strategie popsané v programu je snížit schodek z 0,8 % HDP v roce 2012 na 0,6 % HDP v roce 2014. Pro roky 2015 i 2016 se pak ovšem počítá se zvýšením schodku na 1,3 % HDP. Důvodem je zavedení nových pravidel pro DPH u elektronických služeb, která začnou platit od 1. ledna 2015 a díky nimž Lucembursko dosáhne souladu s předpisy EU. Podle těchto pravidel pak budou příjmy z DPH pocházející z elektronického obchodu převedeny ze země, ve které se nachází poskytovatel, do země, ve které má bydliště zákazník. Úřady odhadují, že důsledkem těchto nových pravidel se daňové příjmy z DPH sníží o 1,4 % HDP. Vláda již oznámila, že se zvýší základní sazba DPH, aby se vzniklý výpadek částečně nahradil. Letošní program stability potvrzuje dřívější střednědobý rozpočtový cíl v podobě strukturálního přebytku ve výši 0,5 % HDP. Tento střednědobý cíl je v souladu s požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Jak podle letošní jarní prognózy Komise, tak podle (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda uvedeného v programu se u Lucemburska pro rok 2012 počítá se strukturálním přebytkem 0,1 % HDP, což je pod úrovní střednědobého cíle, a pro rok 2013 se očekává, že bude cíl splněn. Podle projekcí se však Lucembursko od svého střednědobého cíle v roce 2014 znovu odchýlí (o 0,3 %), přičemž v letech 2015 a 2016 bude předpokládaná odchylka ještě výraznější. Úřady země zopakovaly, že usilují o návrat ke střednědobému cíli nejpozději v roce 2017, aby získaly větší manévrovací prostor. Hrubý veřejný dluh činil v loňském roce 20,8 % HDP a je tak výrazně nižší než referenční hodnota stanovená Smlouvou.

(9) Lucembursku se v posledních letech dařilo udržet schodek veřejných financí pod hranicí 3 % HDP, a nebyl s ním tedy zahájen postup při nadměrném schodku. To je více zásluhou štědrých příjmů než zdrženlivosti na straně výdajů. Konkrétně se odhaduje, že tempo růstu veřejných výdajů po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů v roce 2012 překročilo výdajové kritérium podle Paktu o stabilitě a růstu. Podle odhadů se tempo růstu veřejných výdajů od výdajového kritéria odchýlilo o 1,3 % HDP, přičemž hranice definovaná v nařízení (ES) č. 1466/97 činí 0,5 % HDP. K uvedení této odchylky do kontextu je však nezbytné provést celkové hodnocení, které zohlední i další faktory: i) schodek se v roce 2012 ve strukturálním vyjádření zvýšil pouze o 0,2 % HDP; ii) vzhledem k malé velikosti země a vysokému stupni otevřenosti lucemburská ekonomika velmi kolísá; a iii) podle letošní jarní prognózy Komise by Lucembursko mělo svého střednědobého rozpočtového cíle dosáhnout již v roce 2013. To vše nasvědčuje tomu, že odchylka není strukturální. Přesto však vysoká kolísavost příjmů lucemburského sektoru vládních institucí, které byly doposavad vždy vyšší, než se plánovalo, představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí. V zájmu snížení tohoto rizika by měly být limity zadlužení a výdajů stanoveny právním předpisem. Kromě toho by měl být určen orgán, který bude dohlížet na jejich dodržování, a měly by být předem stanoveny kroky, které budou podniknuty v případě neplnění. S ohledem na vstup uvedeného balíčku o DPH v platnost k 1. lednu 2015 a jeho následný velmi negativní vliv na výběr daní je velmi důležité, aby Lucembursko zavedlo střednědobý rozpočtový rámec. To si konkrétně vyžádá velmi obezřetné nastavení fiskální politiky v roce 2014.

(10) V současnosti pochází méně než třetina daňových příjmů z daní ze spotřeby, především z důvodu nízké základní a snížené sazby DPH. Lucembursko má v celé EU nejvíce skupin zboží a služeb, na které se vztahuje snížená sazba DPH. K nízkému poměru DPH k HDP přispívá také rozsáhlý finanční sektor; ten je od placení DPH osvobozen. Lucembursko má celkově prostor získat další příjmy převedením položek do základní sazby DPH. Systém daně z příjmu právnických osob v Lucembursku navíc silně daňově zvýhodňuje zadlužování, což přispívá k vysokému poměru soukromého dluhu k HDP.

(11) Důchodovou reformu, kterou Lucembursko přijalo v prosinci 2012, lze považovat pouze za první krok správným směrem. I pokud se zohlední většina aspektů přijaté důchodové reformy, bude Lucembursko muset zavést opatření posilující dlouhodobou udržitelnost, která odpovídají trvalému zlepšení primárního salda ve výši 8,6 p. b. HDP, aby se odstranila fiskální mezera. Lucembursko proto musí důchodovou reformu prohloubit. Zavedením stropu pro úpravy důchodů podle růstu reálných mezd by bylo možné navýšit rezervy v důchodovém systému a navázání zákonem stanovené věkové hranice odchodu do důchodu na naději dožití by přispělo k dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému. Kromě toho by měly být zredukovány možnosti předčasného odchodu do důchodu a lidé by měli být motivováni, aby pracovali do vyššího věku, než je nezbytné minimum. Vliv výdajů na dlouhodobou péči na fiskální udržitelnost se navíc podle projekcí bude podílet 2,1 p. b. na mezeře udržitelnosti Lucemburska. Očekávaný nárůst počtu seniorů i závislých osob je v Lucembursku ve srovnání s průměrem v EU vysoký.

(12) Lucembursko má nyní poměrně vysokou produktivitu. Prostor pro její další zvyšování se však zmenšuje. Je proto zapotřebí zajistit lepší korelaci mezi mzdami a produktivitou, aby se růst nákladů na jednotku pracovní síly udržel v mezích. Lucembursko přijalo kroky ke zmírnění růstu mezd, neboť upravilo systém indexace na období 2012 až 2014. Tato reforma je však pouze dočasná a nezaručuje, že se mzdy budou i do budoucna vyvíjet ruku v ruce s produktivitou. Produktivita se v jednotlivých odvětvích hospodářství liší, přičemž ve finančním sektoru je téměř dvakrát vyšší než ve zbytku ekonomiky. Poté, co začne od roku 2015 opět fungovat obvyklý systém automatické indexace, bude konkurenceschopnost Lucemburska výrazně ohrožena. Je proto nezbytné podniknout další kroky k trvalejší reformě systému stanovování mezd, aby v budoucnu nedocházelo k dalšímu zhoršování konkurenceschopnosti země.

(13) Lucemburská ekonomika je silně závislá na finančním sektoru, který se na celkové přidané hodnotě podílí 30 % a na vybraných daních 25 %. K zajištění budoucí konkurenceschopnosti země je nutné rozvíjet alternativní specializace založené na kompetenci. Lucemburský systém výzkumu a inovací je i nadále velmi slabý a země není na dobré cestě, aby splnila svůj cíl intenzity výzkumu a vývoje pro rok 2020. V indikátorech spolupráce mezi veřejnými výzkumnými institucemi a podnikovou sférou země silně zaostává za průměrem v EU, což je odrazem nynější neprovázanosti mezi výzkumem a vývojem v soukromém sektoru a veřejným systémem výzkumu. Lucembursko by mělo zvrátit klesající intenzitu výzkumu a vývoje, a to především snahou o zvýšení intenzity výzkumu a vývoje v podnikové sféře. Díky cílenější a inteligentní specializační strategii by bylo možné maximalizovat ekonomické účinky veřejných prostředků věnovaných na výzkum, a to především pákovým efektem na investice soukromého sektoru. Tento cílený přístup by měl být doplněn o komplexní horizontální politiku, která by se zaměřovala na rozvoj a růst inovačních podniků.

(14) Země se dlouhodobě potýká s vysokou nezaměstnaností mladých lidí (18 %); ta je silně závislá na dosaženém vzdělání. Místním mladým lidem na trhu práce silně konkurují zahraniční uchazeči, kteří jsou často lépe kvalifikovaní. Lucembursko sice projevilo pevné odhodlání s nezaměstnaností mladých lidí bojovat, ovšem je zapotřebí podniknout další kroky. V zájmu maximalizace přínosů by měla být přijatá opatření součástí komplexní reformní strategie, která by zahrnovala i posílenou politiku aktivace zaměřenou na odstranění závislosti na sociálních dávkách. Lucembursko nemá v šetření PISA, pokud jde o základní dovednosti mladých lidí, příliš dobré výsledky. Je zapotřebí podniknout další kroky ke zvrácení negativního trendu ve čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti, který se projevuje od roku 2006. Mělo by se vyvíjet další úsilí, aby školy se znevýhodněnými žáky a studenty měly k dispozici lepší a cílenější vzdělávací zdroje a aby se navýšily zdroje pro jazykovou podporu a doučování. Měly by být podrobněji zkoumány specifické problémy, se kterými se na trhu práce potýkají lidé z přistěhovaleckého prostředí; tyto problémy by měly být odstraňovány cílenými opatřeními, mimo jiné ke zlepšení jazykových znalostí. V této souvislosti je nutné se zaměřit především na odborné vzdělávání a přípravu. Měly by být podniknuty další kroky, aby se zlepšilo předškolní vzdělávání a snížilo předčasné ukončování školní docházky, především u migrantů. Měla by být zlepšena uplatnitelnost starších pracovníků na trhu práce, mimo jiné zvyšováním kvalifikace.

(15) Lucembursko se zavázalo snížit emise skleníkových plynů v odvětvích, na které se nevztahuje systém pro obchodování s emisemi, do roku 2020 o 20 % (oproti roku 2005), ovšem tento cíl zřejmě o 27 procentních bodů nesplní. Lucembursko by se mělo zaměřit především na odvětví dopravy, které se na emisích, na něž se nevztahuje ETS, v roce 2010 podílelo 64 procenty. V současnosti platná opatření by ke snížení emisí skleníkových plynů, které je potřebné ke splnění cíle, přispěla jen asi jednou třetinou. Je proto zapotřebí kroky výrazně zintenzivnit, zejména zvýšit zdanění pohonných hmot, aby se snížil rozdíl v daních oproti sousedním zemím. Je také nezbytné urychlit reformu daně z motorových vozidel. Lucembursko by mělo pokračovat v realizaci projektů, které podporují používání veřejné dopravy. Mělo by zavést silniční poplatky, které by zmírňovaly přetíženost dopravy a vedly k většímu využívání veřejné dopravy. Mělo by být prosazováno lepší propojení se sousedními zeměmi pomocí veřejné dopravy.

(16) V kontextu evropského semestru Komise provedla komplexní analýzu hospodářské politiky Lucemburska. Posoudila program stability i národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Lucemburska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii tím, že pro rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení 1 až 6.

(17) Rada na základě tohoto posouzení přezkoumala program stability Lucemburska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení 1.

(18) V kontextu evropského semestru Komise provedla také analýzu hospodářské politiky eurozóny jako celku. Rada na základě tohoto posouzení vydala specifická doporučení určená členským státům, jejichž měnou je euro. Lucembursko by mělo i tato doporučení plně a včas naplnit,

DOPORUČUJE, aby Lucembursko v období 2013–2014 provedlo tato opatření:

1. Zachovat zdravou fiskální pozici a držet se střednědobého cíle, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost veřejných financí, zejména při zohlednění implicitních závazků souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Posílit fiskální řízení přijetím střednědobého rozpočtového rámce pro sektor vládních institucí, který bude obsahovat víceleté výdajové stropy, a zavedením nezávislé kontroly nad dodržováním fiskálních pravidel.

2. Přijmout kroky k odstranění zvýhodnění dluhů u daně z příjmu fyzických osob a ke zvýšení počtu položek, na které se vztahuje základní sazba DPH.

3. Snížit výdaje související se stárnutím obyvatelstva přijetím těchto kroků: zefektivněním nákladů na dlouhodobou péči, zejména cestou většího zaměření na prevenci, rehabilitaci a nezávislý život, posílením nedávno přijaté důchodové reformy, dalšími kroky ke snížení předčasných odchodů do důchodu a zvýšení skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu, mimo jiné i navázáním zákonem stanoveného věku odchodu do důchodu na naději dožití.

4. Přijmout po konzultaci se sociálními partnery a v souladu s národními zvyklostmi další strukturální opatření nad rámec nynějšího zmrazení mezd, která povedou k reformě systému stanovování mezd, včetně jejich indexace, ke zlepšení jeho provázanosti s vývojem produktivity a s podmínkami v odvětví a na trhu práce a k podpoře konkurenceschopnosti. Zintenzivnit úsilí o diverzifikaci struktury hospodářství a podporovat investice soukromého sektoru do výzkumu, především rozvojem spolupráce mezi veřejným výzkumem a podnikovou sférou.

5. Intenzivněji snižovat nezaměstnanost mladých lidí, a to zlepšením koncepce a kontroly aktivních opatření na trhu práce. Posílit všeobecné a odborné vzdělávání, aby dovednosti mladých lidí lépe odpovídaly poptávce na trhu práce, zejména u lidí z přistěhovaleckého prostředí. Podniknout rozhodné kroky ke zvýšení míry ekonomické aktivity starších osob, mimo jiné zlepšováním jejich uplatnitelnosti na trhu práce díky celoživotnímu učení.

6. Zintenzivnit kroky ke splnění cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, na které se nevztahuje systém pro obchodování s emisemi, především zvýšením daní z energetických produktů používaných v dopravě.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2013) 366 final.

[3] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.

[4] Rozhodnutí Rady 2013/208/EU ze dne 22. dubna 2013.

[5] COM(2012) 750 final.

[6] COM(2012) 751 final.

[7] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.