Zvláštní zpráva Řídí Komise dohody 
o partnerství v oblasti 
rybolovu řádně?CS 2015  č. 11
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2706-5 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/939127 QJ-AB-15-010-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2742-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/647805 QJ-AB-15-010-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2732-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/46086 QJ-AB-15-010-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K použití či reprodukci mapy na s. 46 je nutné získat souhlas přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
Řídí Komise dohody 
o partnerství v oblasti 
rybolovu řádně?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 11
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře ‑
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá člen EÚD Augustyn Kubik a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti v oblasti ochrany přírodních zdrojů a hospodaření s nimi. Audit vedl člen EÚD Jan Kinšt s podporou vedoucího 
svého kabinetu Alejandra Ballestera Gallarda, vedoucího oddělení Colma Friela, hlavní auditorky Marie Luisy Gómez‑  
Valcárcelové, auditorky Oany Dumitrescové a auditora Frédérica Sobleta.
Zleva doprava: F. Soblet, M. L. Gómez‑Valcárcelová, C. Friel, J. Kinšt, A. Ballester Gallardo, 
O. Dumitrescová.

03
 Obsah
Body
 Zkratky
I–XIII  Shrnutí
1–13 Úvod
1–3 Nutnost mezinárodních dohod v oblasti rybolovu
4–8 Dohody o partnerství v oblasti rybolovu
9–13 Evropské zámořské loďstvo a dohody o partnerství v oblasti rybolovu
14–16 Rozsah a koncepce auditu
17–83 Připomínky
17–53 Část I – Vyjednávání dohod o partnerství v oblasti rybolovu
17–25 Komise včas sjednala a obnovila dohody o partnerství v oblasti rybolovu s cílem předejít jakémukoli 
narušení rybolovných činností
26–28 Komise sjednala příslušnou síť dohod, soudržnost v rámci Indického oceánu by však bylo možné zlepšit
29–32 Cíl dohod o partnerství v oblasti rybolovu, tzn. zajistit, aby se sjednaná rybolovná práva týkala jen 
přebytkových rybolovných zdrojů, byl obtížně dosažitelný
33–46 Náklady na dohody o partnerství v oblasti rybolovu sjednané Komisí jsou s ohledem na minulé míry využití 
poměrně vysoké
47–53 Informace z následných hodnocení nebyly vždy při rozhodování a při jednáních užitečné
54–83 Část II – Provádění složek dohod o partnerství v oblasti rybolovu týkajících se přístupových práv 
a odvětvové podpory
55–60 Postup vydávání oprávnění k rybolovu (udělování licencí) byl zdlouhavý a těžkopádný, přesto Komise 
nepřijala opatření s cílem zjistit, co by bylo možné zlepšit
61–65 Centrální sledování úlovků nebylo přiměřené a ohrožuje včasné zjištění problémů a správný výpočet plateb
66–70 Komise a partnerské země se dohodly na příslušných činnostech, které mají být financovány pomocí 
odvětvové podpory, chyběla však koordinace s ostatními partnery
71–76 Kontrola Komise nad akcemi v rámci odvětvové podpory byla velmi omezená a akce, které partnerské země 
skutečně provádějí, se v některých případech lišily od akcí dohodnutých
77–83 Platby Komise v oblasti odvětvové podpory nebyly vázány na pokrok dosahovaný partnerskými zeměmi při 
provádění dohodnutých akcí
04 Obsah
84–95 Závěry a doporučení
 Příloha I  —  Dohody o partnerství v oblasti rybolovu: další informace o jejich sjednávání 
a provádění
 Příloha II — Dohody o partnerství v oblasti rybolovu platné pro rok 2015
 Příloha III — Dohody o partnerství v oblasti rybolovu
 Odpovědi Komise
05
 Zkratky
ERF : Evropský rozvojový fond
ERS : elektronický systém hlášení (nebo elektronický lodní deník) (Electronic Reporting System)
EU: Evropská unie
EÚD : Evropský účetní dvůr
FAO : Organizace OSN pro výživu a zemědělství (Food and Agricultural Organisation)
FPA : dohoda o partnerství v oblasti rybolovu (Fisheries Partnership Agreement)
GŘ: Generální ředitelství
IOC : Komise Indického oceánu (Indian Ocean Commission)
IOTC : Komise pro tuňáky Indického oceánu (Indian Ocean Tune Commission)
MUV : maximální udržitelný výnos
PZ: partnerské země
RFMO : regionální organizace pro řízení rybolovu (Regional Fisheries Management Organisation)
SSP : systém sledování plavidel
UNCLOS : Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu (United Nations Convention on the Law of the Sea)
VEZ : výlučná ekonomická zóna
VTHVR : Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství
06
 Shrnutí
IV
Postupy vyjednávání a obnovování dohod o partner ‑
ství v oblasti rybolovu jsou často složité a zdlouhavé, 
Komise se však s těmito obtížemi vyrovnala dobře 
a s několika málo výjimkami se jí podařilo předejít 
narušení rybolovných činností loďstva. Síť sjednaných 
dohod o rybolovu byla z hlediska potřeb a priorit 
dotčeného loďstva EU relevantní.
V
Jestliže zdlouhavé vyjednávání ohrožovalo kontinuitu 
rybolovných činností, mohla plavidla v souladu s člán ‑
kem 9 nařízení (ES) č. 1006/2008 podat žádost o opráv ‑
nění k rybolovu u dotčené třetí země v době před 
podpisem nového protokolu. To však není v souladu 
s jiným požadavkem právních předpisů, konkrétně 
s „ustanovením o výlučnosti“, a uplatňování tohoto 
článku vedlo k nedorozuměním mezi partnerskou 
zemí a Komisí.
VI
Dohody o partnerství v oblasti rybolovu jsou prezen ‑
továny jako nástroj zajišťující udržitelnost dotčeného 
rybolovu. Podle základního nařízení o společné rybář ‑
ské politice by sjednaná rybolovná práva měla plavi ‑
dlům EU povolovat jen lov přebytečných zdrojů part ‑
nerských zemí. V praxi je tento cíl však velmi obtížně 
proveditelný, neboť neexistují spolehlivé informace 
o populacích ryb a o intenzitě rybolovu vnitrostátních 
rybářských loďstev nebo jiných cizích rybářských loď ‑
stev, kterým partnerské země také poskytly přístup.I
Evropská unie (EU) sjednává s pobřežními zeměmi 
dohody s cílem získat práva přístupu k lovištím těchto 
zemí pro zámořské loďstvo EU. Tyto dohody se vyvi ‑
nuly z prostých dohod o přístupu z 80. let 20. století 
do podoby dohod o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu, jejichž cílem je udržet rybolovné zdroje 
a současně rozvíjet odvětví rybolovu partnerské 
země prostřednictvím odvětvové podpory. Komise 
usiluje o rozšíření sítě dohod, neboť dohody nabízejí 
významné výhody nejen pro loďstvo EU, ale i pro part ‑
nerské země.
II
Účetní dvůr provedl audit dohod v oblasti rybolovu, 
na které je vyplácen finanční příspěvek z rozpočtu 
EU (tzn. byly vyloučeny dohody založené na výměně 
rybolovných kvót). Účetní dvůr posuzoval čtyři 
z dvanácti dohod, jež byly v době auditu v platnosti: 
s Mauritánií (dohoda týkající se více živočišných druhů 
v Atlantickém oceánu), Madagaskarem, Mosambi ‑
kem a Seychelami (dohody o lovu tuňáků v Indickém 
oceánu). Uvedené čtyři dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu v roce 2013 představovaly 77 % plateb 
v rámci dohod o partnerství v oblasti rybolovu.
III
Cílem tohoto auditu bylo zhodnotit, zda Komise řídí 
dohody o partnerství v oblasti rybolovu řádným způ ‑
sobem. Znamenalo to prozkoumat sjednávání dohod 
o partnerství v oblasti rybolovu a provádění přístupo ‑
vých práv a odvětvové podpory. Audit došel k závěru, 
že Komise obecně řídí dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu řádně, existuje však přesto několik oblastí ke 
zlepšení, zejména pokud jde o vyjednávání a o prová ‑
dění protokolů.
Shrnutí 07
VII
Skutečná jednotková cena placená za tunu ryb byla 
často vyšší než sjednaná jednotková cena. Zatímco při 
jednáních se braly v úvahu úlovky vykázané v rámci 
předešlých protokolů, referenční množství sjednaná 
ve většině posledních protokolů zůstávala často vyšší, 
což pravidelně vedlo k jejich nedostatečnému využití. 
Finanční příspěvek EU však byl vyplacen v plné výši 
bez ohledu na využitá rybolovná práva. Nedostatečné 
využití protokolů a z něho vyplývající vysoké náklady 
lze částečně přičíst technickým podmínkám sjedna ‑
ným s partnerskými zeměmi za účelem zajištění sou ‑
ladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy 
nebo zajištění udržitelnosti rybolovných činností.
VIII
Informace uváděné v nezávislých ex post  hodnoceních 
dohod o partnerství v oblasti rybolovu nejsou vždy 
úplné, jednotné nebo dostatečně srovnatelné, což sni ‑
žuje jejich užitečnost coby podkladu pro rozhodnutí 
při sjednávání protokolů.
IX
Auditoři došli k závěru, že řízení týkající se provádění 
přístupových podmínek nebylo dostatečně důkladné. 
Komise vhodným způsobem nesledovala průběh 
zdlouhavého a těžkopádného postupu udělování 
licencí, aby určila důvody prodlení a oblasti možných 
zlepšení.
X
Audit nalezl nedostatky ve správě údajů o úlovcích, jak 
dokládají rozdíly mezi údaji o úlovcích poskytovaných 
členskými státy, Komisí a hodnoceními ex post . Vzhle ‑
dem k tomu, že platby v rámci dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu vycházejí z údajů o úlovcích, vzniká 
tím finanční riziko.XI
Ačkoli se plánování odvětvové podpory zlepšilo, úloha 
Komise při sledování postupu provádění protokolů, 
které byly předmětem auditu, byla stále omezená. 
Neexistuje jasný rámec, který by stanovil pravidla způ ‑
sobilosti a zpětné sledovatelnosti financovaných akcí. 
Kromě toho Komise nemá dostatečná kontrolní práva; 
například partnerské země v některých případech 
provedly jiné než plánované akce, které nemusí být 
účinným příspěvkem k dosahování cílů dohod o part ‑
nerství v oblasti rybolovu.
XII
Protokoly umožňují pozastavení plateb, ale nikoli 
částečné snížení plateb odvětvové podpory v přípa ‑
dech, kdy je sjednaných akcí nebo výsledků dosaženo 
jen částečně. Kromě toho, přestože mají společnou 
koncepci rozvoje, podmínky pro platby odvětvové 
podpory se liší od podmínek pro rozpočtovou pod ‑
poru z Evropského rozvojového fondu (ERF), což někdy 
vede k nejednotnosti.
XIII
Účetní dvůr uvádí následující doporučení.
S cílem zlepšit vyjednávání nových dohod o partner ‑
ství v oblasti rybolovu by Komise měla:
a) provést přezkum spících dohod a uvážit, jak při ‑
stoupit k přerušení rybolovných činností v důsled ‑
ku uplatnění ustanovení o výlučnosti a současně 
respektovat zásady společné rybářské politiky. 
Komise by dále měl v protokolech jasně uvést 
vhodná ustanovení zajišťující kontinuitu rybolovu 
v době mezi dvěma protokoly;
b) vymezit regionální strategie pro rozvoj správy 
rybolovu a zajistit, aby protokoly sjednané s týmž 
regionem byly v souladu s příslušnou regionální 
strategií a s ostatními fondy EU;
Shrnutí 08
i) u nových protokolů navrhnout zavedení požadav ‑
ků týkajících se způsobilosti pro posuzování akcí 
zvažovaných pro účely financování z odvětvové 
podpory (vedle požadavků, které by se mohly 
týkat zpětné sledovatelnosti, výběru, vykazování 
a měření výkonnosti a kontrolních práv Komise);
j) zajistit účinnou koordinaci odvětvové podpory 
v rámci FPA s ostatními rozvojovými partnery čin ‑
nými v odvětví rybolovu;
k) zajistit, aby byly výplaty odvětvové podpory v sou ‑
ladu s ostatními platbami rozpočtové podpory EU 
a aby se opíraly o výsledky dosažené partnerskými 
zeměmi při provádění matice společně dohodnu ‑
tých akcí.c) při sjednávání rybolovných práv u nových proto ‑
kolů přihlížet k mírám využití předešlých protokolů 
a usilovat o lepší vazbu mezi platbami a přístu ‑
povými právy ke skutečným úlovkům, aniž by to 
mělo negativní dopad na rybolovné činnosti;
d) lépe analyzovat možný dopad ustanovení dohod 
o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu na 
využití daného protokolu a současně chránit vzá ‑
jemné přínosy pro EU a dotčené partnerské země, 
například pomocí konzultací s příslušnými zúčast ‑
něnými subjekty, s cílem určit případy, které vyža ‑
dují podrobnější posouzení kritických ustanovení;
e) lépe zaměřovat hodnocení ex post  s cílem získat 
jednotnou a srovnatelnou analýzu návratnosti 
veřejných finančních prostředků vynaložených 
v rámci protokolů a ucelenou a kritickou analýzu 
jejich účinnosti pro EU a příslušnou partnerskou 
zemi.
S cílem zlepšit provádění dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu by Komise měla neprodleně:
f) stanovit postupy pro sledování každého z kroků 
postupu udělování licence, včetně doby, kterou 
tento postup trvá členským státům, partnerským 
zemím a Komisi, s cílem určit slabiny postupu a re ‑
agovat na ně;
g) prosazovat akceptování elektronických licencí 
nebo seznamu plavidel, kterým bylo uděleno 
oprávnění, po celou dobu platnosti licencí;
h) zajistit, aby nová databáze údajů o úlovcích byla 
členskými státy vlajky plavidla plně využívána 
a poskytovala spolehlivé údaje o úlovcích, které 
bude možné konsolidovat, sledovat a průběžně 
aktualizovat;
09
 Úvod
Nutnost mezinárodních 
dohod v oblasti rybolovu
01 
Zásada svobodného přístupu do 
oblastí volného moře se od poloviny 
70. let 20. století a v návaznosti na 
třetí konferenci Organizace spojených 
národů o mořském právu (UNCLOS III) 
postupně vytrácela. Úmluva OSN, 
která po devíti letech jednání vstou ‑
pila v platnost v roce 1982, v meziná ‑
rodním právu zakotvila právo států 
nárokovat svrchovanost ve vodách do 
200 námořních mil od jejich pobřeží 
(výlučná ekonomická zóna (VEZ)) za 
účelem průzkumu a využívání přírod ‑
ních zdrojů těchto vod, jejich uchová ‑
vání a hospodaření s nimi. Přibývalo 
zemí, které se rozhodly rozšířit svou 
svrchovanost až k uvedené hranici 
200 mil, a v důsledku toho se přibližně 
90 % rybolovných zdrojů dostalo pod 
kontrolu pobřežních států. Mnoho zá ‑
mořských loďstev1, která dříve v těchto 
vodách provozovala rybolov, pak mu ‑
selo s pobřežními státy uzavřít dohody 
o přístupu.
02 
V důsledku toho EU (resp. tehdejší „Ev ‑
ropské společenství“) začala sjednávat 
dvoustranné dohody o rybolovu s po ‑
břežními státy, většinou rozvojovými 
zeměmi. Tyto dohody byly původně 
dohodami o prostém přístupu, které 
zajišťovaly rybolovná práva zámoř ‑
ského loďstva EU a byly pro uvedené 
rozvojové země důležitým zdrojem 
příjmů. Dohody byly svou povahou ob ‑
chodní a obecně vycházely ze zásady 
„zaplatit, ulovit a odejít“.03 
Od roku 1981 EU rovněž sjednala řadu 
tzv. „severních dohod“. Jedná se o reci ‑
proční dohody o výměně rybolovných 
práv mezi loďstvy EU a loďstvy Norska, 
Islandu a Faerských ostrovů, bez fi ‑
nančního příspěvku. Uvedené dohody 
nejsou do této zprávy zahrnuty.
Dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu
04 
Dohody o prostém přístupu byly ter ‑
čem kritiky, zejména z hlediska svého 
dopadu na nadměrně lovené populace 
ryb, nedostatečné transparentnosti 
a nedostatečného prosazování a do ‑
držování předpisů a z hlediska toho, 
že využívaly slabé vyjednávací pozice 
a nedostatečné donucovací kapacity 
rozvojových pobřežních států a nebyly 
vhodným prostředkem zajišťování roz ‑
vojové spolupráce v oblasti rybolovu.
05 
V reakci na tuto kritiku zavedla reforma 
společné rybářské politiky v roce 2002 
koncepci „partnerství“ s cílem zdůraz ‑
nit cíle EU spočívající v podpoře vnit ‑
rostátního odvětví rybolovu v partner ‑
ských zemích, v podpoře a posilování 
politického dialogu mezi EU a rozvojo ‑
vými zeměmi a v prosazování udrži ‑
telného rybolovu. Tato nová generace 
dohod se nazývala dohody o partner ‑
ství v oblasti rybolovu (viz rámeček 1 ). 
Finanční příspěvek byl rozdělen na dvě 
samostatné části: práva přístupu do 
VEZ a „odvětvovou“ finanční podporu, 
jejímž cílem je prosazovat udržitelný 
rybolov v partnerských zemích.1 Rybářská plavidla, která 
provozují rybolov mimo své 
národní vody.
10 Úvod
Cíle dohod o partnerství v oblasti rybolovu2
 οzajišťovat racionální a udržitelné využívání živých mořských zdrojů v partnerských zemích (zavedení pojmu 
tzv. přebytku podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu)3,
 οchránit zaměstnanost v regionech Unie závislých na rybolovu,
 οzajistit trvalou existenci a konkurenceschopnost odvětví rybolovu EU,
 οzajistit odpovídající dodávky na trh Unie,
 οvytvářet přidanou hodnotu pro Unii,
 οzlepšit správu rybolovu v partnerských zemích skrze rozvoj řízení jejich rybolovných zdrojů a kontrolních 
kapacit,
 οpodporovat hospodářský rozvoj odvětví rybolovu v partnerských zemích, jakož i zaměstnanost, hygienické 
podmínky a podnikatelské prostředí v odvětví.
2 Závěry ze zasedání Rady ve složení pro rybolov a zemědělství ze dne 19. července 2004 a 19. až 20. března 2012.
Většinu těchto cílů uvádí i nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění 
společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (článek 7) (Úř. věst. L 160, 14.6.2006, s. 1).
Zásady a cíle dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu stanoví článek 31 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze 
dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28. 12. 2013, s. 22).
3 Ustanovení čl. 62 odst. 2 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) pod tímto přebytkem rozumí část přípustného 
odlovu, kterou daný pobřežní stát nemůže nebo nechce využívat sám.Rámeček 1
06 
Komise zastává názor, že dohody 
o partnerství v oblasti rybolovu nabí ‑
zejí oproti jiným metodám významné 
výhody z hlediska přístupu evropské ‑
ho zámořského loďstva EU k vodám 
a zdrojům třetích zemí. Konkrétně:
– Dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu zajišťují evropskému 
loďstvu přístup k lovištím v jas ‑
nějším, jednotnějším a stabil ‑
nějším právním rámci a nabízejí 
větší právní jistotu než soukromé 
dohody mezi evropskými majiteli 
plavidel a třetími zeměmi. Evrop ‑
ští vlastníci lodí rovněž uvedli, že 
upřednostňují dohody o partner ‑
ství v oblasti rybolovu, a požádali 
Komisi, aby rozšířila síť dohod, a to i za cenu navýšení jejich příspěvku 
na práva přístupu.
– Dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu podporují vědeckou spo ‑
lupráci mezi EU a jejími partner ‑
skými zeměmi. Protokoly stanoví, 
že zasedá vědecký výbor, který 
provádí přezkum úrovní populace 
a zvažuje ustavení regionálních 
organizací v oblasti rybolovu. 
Partnerské země někdy spolupra ‑
cují s vědci EU, kteří působí v rámci 
činností loďstva v jejich zemích.

11 Úvod
4 Údaje z výroční hospodářské 
zprávy o rybářském loďstvu 
EU z roku 2014 (STECF 14–16) 
týkající se zámořského loďstva 
z roku 2012. Evropské 
zámořské loďstvo je v této 
zprávě vymezeno jako loďstvo 
zahrnující všechna plavidla 
o délce větší než 24 m 
registrovaná v EU 
a provozovaná v ostatních 
rybolovných oblastech, včetně 
některých nejvzdálenějších 
regionů EU.– S cílem zajistit rovné podmínky pro 
různá zámořská loďstva v pobřež ‑
ních vodách VEZ obsahují proto ‑
koly i ustanovení o zákazu diskri ‑
minace. To znamená, že technické 
normy a jiné zásady udržitelnosti, 
které platí pro dohody o partner ‑
ství v oblasti rybolovu, by měly 
platit i pro dohody mezi dotčenými 
partnerskými zeměmi a ostatními 
loďstvy přítomnými v jejich VEZ. 
Toto ujednání by mělo také pod ‑
pořit udržitelné řízení rybolovných 
zdrojů.
– V partnerských zemích podporují 
dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu zlepšenou správu a řízení 
místního odvětví rybolovu tím, 
že prosazují sledování, kontrolu 
a dohled týkající se činností vnit ‑
rostátních a zahraničních loďstev. 
Dohody o partnerství v oblasti ry ‑
bolovu zajišťují významné finanční 
prostředky, které přispívají k udrži ‑
telnému rozvoji místních rybolov ‑
ných činností.
07 
Reforma společné rybářské politiky 
z roku 2014 zavedla pojem dohody 
o partnerství v oblasti udržitelného ry ‑
bolovu (SFPA). Cílem reformy je zlepšit 
některé aspekty dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu, například objem 
dostupných informací, na jejichž zákla ‑
dě se určuje dostupný přebytek ve VEZ 
partnerských zemí, prosazovat udrži ‑
telný rybolov ve vodách partnerských 
zemí prostřednictvím lepšího cílení 
a pravidelného sledování odvětvové 
podpory EU a začlenit doložku o lid ‑
ských právech. Hlavním cílem dohod 
o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu je zajistit právní, envi ‑
ronmentální, hospodářský a sociálně 
správní rámec pro rybolovné činnosti 
prováděné rybářskými loděmi Unie ve 
vodách třetích zemí, kde by se měly 
uplatňovat standardy odpovídající 
standardům pro rybářská plavidla Unie 
ve vodách EU.08 
Komise na několik let zavedla ustano ‑
vení o výlučnosti, které se týká všech 
platných dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu, s cílem zpřísnit správní rá ‑
mec rybolovných činností zámořského 
loďstva EU. Jakmile je dohoda mezi EU 
a partnerskou zemí v platnosti, mohou 
rybářské lodě EU působit ve vodách 
partnerské země pouze v případě, 
že jsou držiteli oprávnění k rybolovu 
vydaného v rámci protokolu k dané 
dohodě (viz bod 10).
Evropské zámořské 
loďstvo a dohody 
o partnerství v oblasti 
rybolovu
09 
Přestože zámořské loďstvo tvoří méně 
než 1 % loďstva EU, pouhých 335 lodí 
z 86 283 registrovaných v EU, z hledis ‑
ka své rybolovné kapacity je mnohem 
významnější a připadá na ně 18 % hru ‑
bé prostornosti a 7 % výkonu motoru4 
celkového rybářského loďstva EU. Zá ‑
mořské loďstvo je důležitým dodavate ‑
lem ryb na evropský trh, neboť podle 
odhadů zajišťuje 15 % všech úlovků 
loďstva EU. Rovněž na ně připadají 4 % 
zaměstnanosti v loďstvu EU. Přibližně 
polovina úlovků zámořského loďstva 
spadá do rámce dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu.
12 Úvod
10 
Při přípravě dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu EU a její partnerské 
země sjednají dohodu a její prováděcí 
protokoly. Tato dohoda stanoví rámec 
dlouhodobé spolupráce v oblasti ry ‑
bolovu a protokoly vymezují podrob ‑
né podmínky. Protokoly se obecně 
sjednávají každý třetí nebo šestý rok 
po dohodě s partnerskou zemí. Jest ‑
liže tato zpráva odkazuje na dohody 
o partnerství v oblasti rybolovu, jde 
zejména o jejich protokoly. Další po ‑
drobnosti o postupu vyjednávání a po ‑
vinnostech podle dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu uvádí příloha I .
11 
V roce 2014 bylo z rozpočtu EU vy ‑
placeno na dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu 69 milionů EUR, což 
oproti částce více než 200 milionů EUR 
vyplacené v 90. letech 20. století 
znamená značný pokles. Částečně je 
to vysvětleno tím, že v prosinci 2014 
vypršela platnost protokolu s Mauri ‑
tánií, v jehož rámci nebyly v roce 2014 
provedeny žádné platby, ale v roce 
2013 bylo vyplaceno 67 milionů EUR. 
Jen na Maroko připadlo 40 % celkové 
částky za rok 2014. Kromě toho na tyto 
dohody o partnerství v oblasti rybolo ‑
vu platí hospodářské subjekty finanč ‑
ní příspěvky výměnou za obdržená 
oprávnění k rybolovu. Jejich přínos se 
v posledních letech trvale zvyšoval.12 
Příloha II  uvádí třinácti dohod o part ‑
nerství v oblasti rybolovu platných 
v roce 2015, s ročním finančním 
příspěvkem ve výši 71 milionů EUR. Tři 
z těchto třinácti dohod jsou dohody 
smíšené, které loďstvu EU povolují pří ‑
stup k různým populacím ryb ve VEZ 
partnerské země. Zbývající dohody 
jsou dohody o tuňácích, jež udělují ry ‑
bolovná práva ve VEZ partnerské země 
plavidlům EU, která sledují stěhova ‑
vé populace tuňáka a jiných vysoce 
stěhovavých druhů při jejich pohybu 
kolem Afriky a v Indickém a Tichém 
oceánu.
13 
Další dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu bez aktuálních protokolů 
jsou uzavřeny s Gambií (od 1. červen ‑
ce 1996), Rovníkovou Guineou (od 
30. června 2001), Šalamounovými 
ostrovy (od 9. října 2012), Mikronésií 
(od 25. února 2010), Mauretánií (od 
prosince 2014)5 a Mosambikem (od 
ledna 2015). Jestliže je dohoda dosud 
v platnosti, ale její protokoly je třeba 
obnovit, jak je tomu u uvedených 
dohod („spící dohody“), nemá loďstvo 
EU přístup do rybolovné oblasti dané 
země podle ustanovení o výlučnosti 
(viz bod 8).5 Jednání mezi Evropskou 
komisí a Mauritánií o ustavení 
nového protokolu byla 
úspěšně ukončena dne 
10. července 2015. Tento 
čtyřletý protokol odpovídá 
částce 59,125 milionu EUR 
ročně a ještě musí být 
schválen Radou a odsouhlasen 
Evropským parlamentem.
13
 Rozsah a koncepce auditu
14 
Cílem auditu bylo zhodnotit, zda Komi ‑
se řídí dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu řádně, a to pomocí těchto 
otázek:
1)  Řídí Komise řádně jednání o do ‑
hodách o partnerství v oblasti 
rybolovu a jejich protokolech?
S cílem odpovědět na tuto otázku 
Účetní dvůr přezkoumal postup 
sjednávání čtyř dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu, které byly před ‑
mětem auditu, a šetřil, zda Komise 
sjednala nebo včas obnovila proto ‑
koly tak, aby zajistila pokračování 
činností evropského loďstva. Audit 
dále posuzoval, zda byla jednání 
o možnostech rybolovu a finančních 
příspěvcích v souladu s cíli dohod 
o partnerství v oblasti rybolovu, 
kterými jsou zajištění udržitelnos ‑
ti populací ryb při přiměřených 
nákladech pro EU, zlepšení správy 
rybolovu v partnerských zemích 
a podpora hospodářského rozvoje 
jejich odvětví rybolovu.
2)  Řídí Komise řádně provádění 
dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu?
S cílem odpovědět na tuto otázku 
Účetní dvůr přezkoumal, jak Ko ‑
mise řídí postup udělování licencí, 
a spolehlivost systému podávání 
zpráv o úlovcích. Kromě toho 
audit posuzoval, zda Komise řádně 
navrhla, kontrolovala a sledovala 
akce financované v rámci odvět ‑
vové podpory, která je složkou 
dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu.15 
Metoda auditu zahrnovala setkání 
s příslušnými zúčastněnými subjekty6, 
analýzu informací získaných od Komise 
a návštěvy na místě ve vybraných 
členských státech (Španělsko a Francie) 
a ve čtyřech partnerských zemích, s ni ‑
miž EU uzavřela dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu. Tři z partnerských 
zemí zvolených pro tento audit se 
nacházejí v Indickém oceánu (Mada ‑
gaskar, Mosambik a Seychely), aby bylo 
možné získat regionální pohled. Kromě 
toho byla vybrána Mauritánie jako 
příklad dohody týkající se více živočiš ‑
ných druhů, rovněž z toho důvodu, že 
jde o finančně nejvýznamnější do ‑
hodu. Celkově uvedené čtyři doho ‑
dy o partnerství v oblasti rybolovu 
v roce 2013 představovaly 77 % plateb 
v rámci dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu.
16 
Auditní důkazy poskytl průzkum adre ‑
sovaný provozovatelům zámořského 
loďstva EU. Odpověděli vlastníci lodí, 
na něž připadá 70 % této flotily7.6 K zúčastněným subjektům 
patřil Evropský parlament 
a nevládní organizace v oblasti 
námořní zaměstnanosti 
a mořského životního 
prostředí. Účetní dvůr rovněž 
navštívil sdružení 
provozovatelů plavidel 
a zpracovatelů ryb ve 
Španělsku a Francii.
7 Na průzkum Účetního dvora 
odpovědělo 21 vlastníků 
plavidel / sdružení, kteří 
společně provozují 319 
plavidel (z toho 233 pod 
vlajkou členských států EU), jež 
provádějí rybolov mimo 
evropské vody. Uvedených 
233 plavidel představovalo 
70 % z 335 plavidel tvořících 
evropské zámořské loďstvo. 
Z plavidel zařazených do 
průzkumu se 79 % plavilo 
v Atlantickém a Indickém 
oceánu, z toho 32 % 
představují plavidla k lovu 
druhů žijících při dně, 22 % 
plavidla pro pelagický rybolov 
vlečnými sítěmi, 7 % plavidla 
lovící s nevody, 7 % 
vysokokapacitní plavidla lovící 
na dlouhé lovné šňůry, 7 % 
plavidla lovící vlečnými sítěmi 
a na nástražné dlouhé lovné 
šňůry štikozubce černého 
a 4 % plavidla pro lov tuňáků 
na pruty.
14
 Připomínky
Část I – Vyjednávání 
dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu
Komise včas sjednala 
a obnovila dohody 
o partnerství v oblasti 
rybolovu s cílem předejít 
jakémukoli narušení 
rybolovných činností
17 
Cílem jednání o dohodách o partner ‑
ství v oblasti rybolovu, které zajišťují 
loďstvu EU přístup k lovištím pobřež ‑
ních států ve VEZ, by mělo být zajištění 
trvalosti tohoto přístupu, aby se zame ‑
zilo veškerým negativním dopadům 
na dané odvětví. Rada vyzvala Komisi, 
aby předcházela jakémukoli narušení 
rybolovných činností po uplynutí plat ‑
nosti dohody nebo protokolu. Podob ‑
ně se při sjednávání protokolu Komise 
snaží zařadit možnost prozatímního 
uplatňování od data podpisu do data 
konečné ratifikace.
18 
Účetní dvůr přezkoumal vyjednávací 
postup Komise u čtyř dohod o part ‑
nerství v oblasti rybolovu zařazených 
do auditu, které byly v době auditu 
v platnosti. Audit posuzoval, zda byly 
protokoly obnoveny včas, aby se tak 
předešlo přerušení rybolovných čin ‑
ností zámořského loďstva EU.19 
Sjednávání nových protokolů je dlouhý 
a složitý proces. Komise jedná na 
základě mandátu uděleného Radou, 
která podepisuje protokol s partner ‑
skou zemí. Následně musí vydat svůj 
souhlas Parlament. Více podrobností 
o postupu vyjednávání uvádí příloha I . 
V zájmu kontinuity činností loďstva 
musí tedy Komise zahájit postup vy ‑
jednávání o novém protokolu dosta ‑
tečně včas před uplynutím platnosti 
protokolu stávajícího.
20 
Celý postup vyjednávání u čtyř proto ‑
kolů zařazených do auditu – od vydání 
mandátu Rady do data vstupu v plat ‑
nost po vydání souhlasu Parlamentu 
nebo ratifikaci ze strany partnerské 
země – trval 71 až 134 týdnů (jak do ‑
kládá obrázek 1 ). Doba trvání jednání 
závisí na faktorech, které účastníci 
jednání nemohou plně předvídat nebo 
ovlivnit. Komise odhadla, že potřebuje 
od dokončení jednání („parafování“ 
protokolu) do přípravy protokolu 
k podpisu Radou minimálně 12 týd ‑
nů a že Rada potřebuje na kontrolu 
dalších šest až osm týdnů. Očekávaná 
doba, která uplyne od finalizace jedná ‑
ní do podpisu Rady, tedy činí mini ‑
málně 20 týdnů s tím, že při debatě 
v Radě se může schvalování protokolu 
zpozdit. V případě Madagaskaru, Mo ‑
sambiku a Seychel se však tato lhůta 
pohybovala od 29 do 35 týdnů.
15 Připomínky
21 
Účetní dvůr zjistil, že Komise postup 
vyjednávání řídí řádně a vždy, kdy je to 
možné, využívá dostupné legislativní 
nástroje, aby se vyhnula přerušení 
rybolovných činností. Avšak 83 % 
hospodářských subjektů, které odpo ‑
věděly na průzkum Účetního dvora, 
což představuje přibližně 30 % zámoř ‑
ského loďstva, uvedlo, že je postihla 
prodlení při vyjednávání protokolů, 
a to převážně s Mauritánií a Marokem, 
což jsou dva významné, byť výjimečné 
případy.22 
V případě Mauritánie byla jednání 
zdlouhavá (sedm kol jednání trvalo cel ‑
kem 71 týdnů) a platnost předešlého 
protokolu uplynula téměř pět měsíců 
před podpisem protokolu nového. 
Prozatímní uplatňování nebylo před 
podpisem Rady možné a Komise chtěla 
předejít přerušení rybolovných činnos ‑
tí loďstva EU, použila proto ustanovení 
práva EU8 a navrhla mauritánským 
orgánům, že bude během tohoto 
pětiměsíčního období nadále podávat 
žádosti o oprávnění k rybolovu. Tuto 
možnost uplatnili majitelé lodí pouze 
u čtyř kategorií rybolovu9 v době od 
1. srpna 2012 do 15. prosince 2012. 
Mohl tedy pokračovat rybolov v těchto 
čtyřech kategoriích, nikoli však v kate ‑
goriích zbývajících, v nichž musel být 
dočasně přerušen. Účetní dvůr konsta ‑
tuje, že ačkoli žádost o oprávnění k ry ‑
bolovu bez podepsaného protokolu 
měla chránit zájmy loďstva EU, nebyla 
v souladu s ustanovením o výlučnosti 
(viz bod 8).8 Článek 9 nařízení Rady (ES) 
č. 1006/2008 ze dne 29. září 
2008 o udělování oprávnění 
k rybolovným činnostem 
provozovaným rybářskými 
plavidly Společenství mimo 
vody Společenství a o přístupu 
plavidel třetích zemí do vod 
Společenství, o změně 
nařízení (EHS) č. 2847/93 a (ES) 
č. 1627/94 a o zrušení nařízení 
(ES) č. 3317/94 (Úř. věst. L 286, 
29.10.2008, s. 33). Tento článek 
stanoví, že pokud uplynula 
platnost protokolu a Komise 
parafovala nový protokol, 
který však dosud nepodepsala 
Rada nebo který nestanoví 
možnost prozatímního 
uplatňování, může Komise 
v průběhu období šesti 
měsíců od uplynutí doby 
platnosti starého protokolu 
postupovat žádosti 
o oprávnění k rybolovu 
dotyčné třetí zemi.
9 Kategorie 2 (štikozubec černý), 
3 (jiné druhy žijící při dně než 
štikozubec černý), 5 (tuňák) a 6 
(mrazírenské trawlery pro 
pelagický rybolov).Obrázek 1Délka vyjednávání
týdny140 120 100 80 60 40 20 0Začátek prozatímního uplatňováníDoba uplynulá od podpisu do schválení 
Parlamentem nebo ratiﬁkace partnerskou zemíDoba uplynulá od konce jednání do 
podpisu Rady a partnerské zeměDoba uplynulá od vydání mandátu do 
konce jednání (parafování)Madagaskar (1 kolo) 
1/2013–12/2014
Mauritánie (7 kol)     
12/2013–12/2014
Mosambik (2 kola)     
2/2012–1/2015
Seychely (3 kola)        
1/2014–1/2020
Zdroj:  EÚD, na základě dokumentů o jednáních a právních předpisů EU.
16 Připomínky
23 
Komise dále nemohla zabránit pře ‑
rušení rybolovných činností, přes ‑
tože využila všechny možnosti dané 
právními předpisy. Mauritánské orgány 
považovaly činnost uskutečňovanou 
v období od srpna do prosince 2012 za 
činnost v rámci prozatímního uplat ‑
ňování nového protokolu. V důsledku 
toho se domáhaly předčasného ukon ‑
čení rybolovných činností ve čtyřech 
kategoriích, u nichž bylo povoleno 
pokračování rybolovu před podpisem 
nového protokolu. To způsobilo ztráty 
těm vlastníkům lodí, kteří zaplatili za 
licence až do skutečného data uplynutí 
platnosti dne 15. prosince 2014.
24 
V případě Maroka byl protokol pode ‑
psán v únoru 2011 a prozatímně uplat ‑
ňován do prosince 2011, kdy Evropský 
parlament zamítl jeho uzavření10. Po 
nových jednáních byl další protokol 
dne 24. července 2013 parafován a dne 
10. prosince 2013 ratifikován Evrop ‑
ským parlamentem, bez ustanovení 
o prozatímním uplatňování, neboť 
maročtí vyjednavači nesouhlasili s jeho 
zařazením. Kvůli pozdní ratifikaci ze 
strany Maroka vstoupil v platnost až 
15. července 2014, což vedlo k doda ‑
tečným výdajům z rozpočtu EU11 a pří ‑
mému finančnímu dopadu na vlastníky 
lodí a průmysl EU, neboť došlo k přeru ‑
šení rybolovných činností.
25 
Pokud jde o auditované protokoly 
týkající se oblasti Indického oceánu, 
kontinuita rybolovných činností ve VEZ 
Madagaskaru a Seychel byla zajištěna, 
protože nové protokoly byly podepsá ‑
ny před uplynutím platnosti a ob ‑
sahovaly ustanovení o prozatímním uplatňování. V případě Mosambiku 
nebyl žádný protokol v platnosti po 
dobu jednoho měsíce (doba od data 
konce platnosti předešlého protokolu 
(1. ledna 2012) do prozatímního uplat ‑
ňování nového protokolu (1. února 
2012)), tato skutečnost však neměla na 
loďstvo EU významný dopad, neboť 
v tomto období se v mosambických 
vodách pro účely rybolovu nenacháze ‑
lo dost tuňáků.
Komise sjednala příslušnou 
síť dohod, soudržnost 
v rámci Indického oceánu by 
však bylo možné zlepšit
26 
Účetní dvůr má za to, že soudržná 
a relevantní regionální síť dohod je 
důležitá. Za prvé může loďstvo EU 
sledovat stěhovavé druhy za podmínek 
lepší právní jistoty. Za druhé taková 
síť posiluje vyjednávací pozici Komise 
tím, že snižuje tlak na dosažení doho ‑
dy, hrozí‑li přerušení činnosti loďstva. 
Kromě toho může zamýšlený kladný 
dopad na správu v partnerských ze ‑
mích v důsledku odvětvové podpory 
a kontroly EU nad vlastním loďstvem 
povzbuzovat regionální rybolovné 
činnosti. Tento dopad se zvyšuje v dů ‑
sledku rozsahu činností evropského 
loďstva v určitých regionech (napří ‑
klad na plavidla EU lovící košelkovými 
nevody připadalo 66 % úlovků plavidel 
lovící košelkovými nevody v západním 
Indickém oceánu v roce 201112, přičemž 
úlovky těchto plavidel tvořily 49 % 
celkového úlovku v daném regionu 
v uvedeném roce).10 Legislativní usnesení 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 14. prosince 
2011 (P7_TA(2011)0569).
11 Podle španělských orgánů 
činila částka vyplacená 
španělskému loďstvu jako 
náhrada škod vzniklých 
v důsledku přerušení jejich 
činnosti v Maroku 
4,5 milionu EUR (z toho 
4,3 milionu EUR bylo 
vyplaceno z Evropského 
rybářského fondu).
12 Tabulky 4.2 a 4.4 závěrečné 
zprávy „Přezkum lovu tuňáka 
v západním Indickém oceánu“, 
2014, POSEIDON, MRAG, NFDS 
a COFREPECHE.
17 Připomínky
27 
Současná strategie Komise tyto 
potřeby řeší rozšiřováním sítě dohod 
v souladu s požadavky a prioritami 
odvětví. V odpovědích na auditní prů ‑
zkum vyjádřili vlastníci lodí prvořadý 
zájem o Angolu, Guineu‑Bissau a Sierru 
Leone, následovaly Guinea (Conakry), 
Libérie, Tanzanie, Keňa a Senegal. Ko ‑
mise zahájila první jednání s Tanzanií, 
dokončila jednání s Libérií a obnovila 
dohody uzavřené Gabonem, Marokem, 
Mauriciem (jejichž protokoly v době 
průzkumu již vstoupily v platnost), 
Guineou‑Bissau a Senegalem (jejichž 
protokoly již byly podepsány). V době 
auditu však byla pozastavena jednání 
o obnovení dohod s Mosambikem 
a Mauritánií v důsledku nedostatečné 
shody mezi Komisí a oběma partner ‑
skými zeměmi.
28 
Při auditu týkajícím se Indického 
oceánu však bylo zjištěno, že existu ‑
je prostor pro zlepšení soudržnosti 
dohod o partnerství v oblasti rybolovu 
a jejich doplňkovosti s ostatními regio ‑
nálními akcemi EU a zdroji financování 
v odvětví rybolovu. Bylo tomu tak 
například v případě středisek sledování 
rybolovu. Existuje dohoda o regionální 
výměně údajů ze systému sledování 
plavidel (SSP) mezi zeměmi Komise 
Indického oceánu (Komory, Mauri ‑
cius, Madagaskar, Réunion a Seychely) 
prostřednictvím serveru vyvinutého 
za podpory Komise Indického oceánu 
z regionálních fondů ERF. Mosambik 
není členem Komise Indického oceánu, 
a přestože je důležitým partnerem 
v regionální síti dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu, nemá v současné době k těmto údajům přístup. Komise 
místo toho, aby podpořila přístup Mo ‑
sambiku ke stávajícímu systému výmě ‑
ny údajů ze SSP , podporuje Mosambik 
při vývoji regionálního střediska sledo ‑
vání rybolovu tím, že financuje studii 
jeho proveditelnosti prostřednictvím 
programu AKT FISH II, financovaného 
z ERF. Souběžně Komise podpořila 
i vnitrostátní systém sledování plavidel 
této země prostřednictvím odvětvové 
podpory v rámci dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu.
Cíl dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu, 
tzn. zajistit, aby se sjednaná 
rybolovná práva týkala jen 
přebytkových rybolovných 
zdrojů, byl obtížně 
dosažitelný
29 
Klíčová zásada udržitelnosti v doho ‑
dách o partnerství v oblasti rybolovu 
stanoví, že rybolovná práva sjednaná 
v protokolech (množství a počet licen ‑
cí) by měla plavidlům EU povolovat jen 
lov přebytků ryb13. To vyžaduje spoleh ‑
livé informace o populacích (na zákla ‑
dě nejlepších dostupných vědeckých 
poznatků) a o intenzitě rybolovu14 po‑
břežních států a ostatních dohodách. 
Protokoly by pak měly zajišťovat práva 
přístupu ke konkrétní části tohoto pře ‑
bytku. Komise by rovněž měla zajistit, 
aby dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu zohledňovaly zásadu maxi ‑
málního udržitelného výnosu (MUV)15 
a usnesení a doporučení regionálních 
organizací pro řízení rybolovu týkající 
se stavu populací ryb.13 Článek 31 nařízení (EU) 
č. 1380/2013.
14 Intenzita rybolovu znamená 
součin kapacity a činnosti 
rybářského plavidla; pro 
skupinu plavidel se jedná 
o součet intenzit rybolovu 
všech plavidel ve skupině.
15 Maximální udržitelný výnos, 
který je ukazatelem optimální 
míry využití, definuje 
Organizace OSN pro výživu 
a zemědělství (FAO) jako 
maximální úlovek, který lze 
získat udržitelným způsobem.
18 Připomínky
30 
Účetní dvůr přezkoumal, jak se přeby ‑
tek vypočítává a zda množství mož ‑
ných úlovků podle dohody dodržují 
koncepci přebytku. Byly rovněž analy ‑
zovány jednotlivé dohody o partner ‑
ství v oblasti rybolovu a porovnány 
z hlediska jednotnosti znění.
31 
Při auditu bylo zjištěno, že uplatňo ‑
vání koncepce přebytku je v praxi 
mimořádně obtížné. Článek 61 úmluvy 
UNCLOS stanoví, že odpovědnost za 
určení přebytku s ohledem na nejlep ‑
ší dostupné vědecké poznatky nese 
partnerská země. Audit však upozornil, 
že partnerské země postrádají kapacity 
pro určení přebytku. To platí zejména 
u smíšených dohod (např. Mauritánie) 
nebo u velmi rozptýlených rybolov ‑
ných zdrojů, jakými jsou drobné pela ‑
gické nebo vysoce stěhovavé druhy, 
v důsledku obtížnosti určení přebytku 
ve VEZ konkrétní pobřežní země, zvláš ‑
tě pokud neexistuje žádný systém ry ‑
bolovných kvót na regionální úrovni16. 
Navíc informace o intenzitě rybolovu 
vnitrostátních rybářských loďstev nebo 
jiných cizích rybářských loďstev, kte ‑
rým partnerské země rovněž poskytly 
přístup17, nejsou vždy spolehlivé. Pro 
Komisi je tudíž velmi obtížné vypočítat 
podíl celkové intenzity rybolovu, který 
připadá na loďstvo EU, a následně 
limity úlovků pro loďstvo EU v souladu 
s metodou přebytku.32 
V regionu Indického oceánu doporuči ‑
la Komise pro tuňáky Indického oceánu 
v rámci svého vědeckého poradenství 
maximální udržitelné výnosy pro ně ‑
které druhy (např. mečouna)18 a přijala 
usnesení o ochraně dvou druhů žra ‑
loka. Normu pro maximální udržitelný 
výnos však lze na úrovni jednotlivých 
zemí u vysoce stěhovavých druhů, na 
které se dohody o partnerství v oblas ‑
ti rybolovu zaměřují, uplatňovat jen 
s obtížemi.
Náklady na dohody 
o partnerství v oblasti 
rybolovu sjednané Komisí 
jsou s ohledem na minulé 
míry využití poměrně vysoké
33 
Při vyjednávání by Komise měla zajistit, 
aby ustanovení protokolů s hospodář ‑
ským dopadem na evropské loďstvo 
a ekonomiky partnerských zemí 
(tj. doba platnosti protokolu, cena, 
množství, živočišné druhy, technické 
podmínky, příspěvky vlastníků pla ‑
videl, požadavky na podávání zpráv 
a vykládku) umožňovala evropské ‑
mu loďstvu účinně využívat dohody 
a poskytovala mu přístup k přiměře ‑
nému podílu na dostupném přebytku 
za spravedlivou cenu pro partnerské 
země. Komise by také měla zabezpe ‑
čit, aby byly při přípravě sjednávání 
dohod o partnerství v oblasti rybolovu 
zohledňovány zásady hospodárnosti, 
efektivnosti a účinnosti. Rada vyzvala19 
Komisi, aby se ve spolupráci s členský ‑
mi státy zavázala optimalizovat využí ‑
vání rybolovných práv s cílem zajistit 
optimální využití prostředků a dodržo ‑
vání zásad řádného finančního řízení.16 Usnesení Komise pro tuňáky 
Indického oceánu č. 14/02 
předpokládá zavedení 
systému kvót na regionální 
úrovni.
17 Na úrovni regionální 
organizace pro řízení rybolovu 
EU požaduje větší 
transparentnost, zejména tím, 
že vyžaduje, aby strany 
poskytly všechny údaje 
týkající se rybolovných 
činností třetích zemí a přístupu 
třetích zemí do jejich 
příslušných VEZ. Komise pro 
tuňáky Indického oceánu 
přijala usnesení č. 14/05, které 
se týká evidence zahraničních 
lodí s licencí provozujících lov 
druhů spadajících do 
působnosti této komise 
a údajů o dohodách 
o přístupu.
18 Zprávy komise IOTC z let 2013 
a 2014.
19 Závěry 3155. zasedání Rady ve 
složení pro rybolov 
a zemědělství v Bruselu ve 
dnech 19. až 20. března 2012.
19 Připomínky
34 
Finanční příspěvek EU partnerským 
zemím obsahuje dvě složky: práva pří ‑
stupu do VEZ a „odvětvovou“ finanční 
podporu (viz bod 5). Zatímco partner ‑
ská země není nijak omezena ve vyu ‑
žití první složky, která přísně reguluje 
přístup do národních rybolovných ob ‑
lastí, platba finančních prostředků od ‑
větvové podpory by měla být podmí ‑
něna uskutečněním akcí dohodnutých 
mezi EU a partnerskou zemí, zejména 
pokud jde o správu odvětví rybolovu. 
Tato podmíněnost je zakotvena v nové 
společné rybářské politice a v následně 
podepsaných dohodách o partnerství 
v oblasti rybolovu. Rozložení celko ‑
vého finančního příspěvku mezi obě 
složky je důležitým aspektem postupu 
vyjednávání.
Vyjednávání složky 
přístupových práv
35 
Protokoly určují druh ryb, pro které je 
udělen přístup, a podmínky tohoto pří ‑
stupu z hlediska licencí, typu plavidla 
a referenčního množství. Toto „refe ‑
renční množství“ představuje objem 
úlovků, za který musí EU zaplatit mi ‑
nimální platbu za přístupová práva20. 
V případě překročení této míry prove ‑
de EU doplňkovou platbu za dodateč ‑
né úlovky. Protokoly rovněž specifikují 
technické a provozní podmínky.36 
Při sjednávání složky „přístupových 
práv“ se Komise snaží získat počet 
licencí požadovaný členskými státy 
(s výhradou existujících limitů21) a zo ‑
hledňuje přitom také vnější faktory, 
které mohou mít dopad na zájem 
o licence k rybolovu. Partnerská země 
se obvykle snaží dosáhnout co největ ‑
šího finančního příspěvku, který se pak 
„přepočte“ na referenční množství.
37 
Obrázek 2  níže zachycuje využívání 
rybolovných práv (nebo úlovky ryb) 
v navštívených partnerských zemích 
v Indickém oceánu v dřívějších letech 
z hlediska referenčního množství. Ne ‑
hledě na neúplné využití rybolovných 
práv sjednaných v předešlých protoko ‑
lech zůstává referenční množství sjed ‑
nané ve většině posledních protokolů 
poměrně stálé.
38 
Vzhledem k tomu, že finanční příspě ‑
vek EU vychází z referenčního množ ‑
ství, a nikoli ze skutečných úlovků, 
vede pravidelné neúplné využívání 
protokolů k uhrazeným skutečným 
jednotkovým nákladům, které jsou 
často vyšší než jednotková cena po ‑
užívaná jako východisko pro jednání. 
Obrázek 3  uvádí skutečné náklady na 
každou dohodu o partnerství v oblasti 
rybolovu. Ukazuje například, že skuteč ‑
né náklady na tunu tuňáka uloveného 
v Mosambiku v roce 2013 byly asi šest ‑
krát vyšší než dohodnuté ceny. Vysvět ‑
luje to velmi vysoký finanční příspěvek 
(který byl dále navýšen protokolem 
na období únor 2012 až leden 2015 
z 900 000 na 980 000 EUR) v kombinaci 
s velmi nízkou mírou využívání rybo ‑
lovných práv.20 Minimální finanční příspěvek 
za přístupová práva se 
vypočítává vynásobením 
referenčního množství 
dohodnutou jednotkovou 
cenou.
21 V regionu Indického oceánu 
byl podle usnesení IOTC 
č. 12/11 o zavedení limitů 
rybolovné kapacity smluvních 
stran a spolupracujících 
nesmluvních stran zmrazen 
počet plavidel a hrubá 
prostornost na úrovni roku 
2006 pro plavidla lovící 
tropické tuňáky a na úrovni 
roku 2007 pro plavidla lovící 
mečouny a tuňáky křídlaté.
20 Připomínky Obrázek 2Využívání rybolovných práv u tuňáka v navštívených partnerských zemích 
v Indickém oceánu
Zdroj:  EÚD na základě údajů GŘ pro námořní záležitosti a rybolov o využívání rybolovných práv.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013využité % referenčního množstvínevyužité % referenčního množství
Seychely Mosambik MadagaskarObrázek 3Jednotkové náklady na tunu tuňáka hrazené Evropskou unií
Zdroj:  EÚD na základě protokolů a údajů GŘ pro námořní záležitosti a rybolov o využívání rybolovných práv.01002003004005006007008009001 000
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Madagaskar Mosambik Seychelyv eurech
Skutečné náklady na jednu tunu
Dohodnutá cena za tunu odpovídající 
přístupovým právům a odvětvové 
podpoře
21 Připomínky
39 
Tržní hodnota populací ryb sjednaná 
v protokolech má přímý vliv na hodno ‑
tu protokolu. Komise by to měla tudíž 
vzít v úvahu při sjednávání celkové 
ceny protokolů. To se však nedělo 
ve všech případech. V nejnovějším 
protokolu (2013–2014) s Mauritánií 
byla z protokolu vyňata kategorie 
hlavonožců, která má vysokou komerč ‑
ní hodnotu a v rámci protokolu na 
období 2008–2012 byla využívána při 
průměrné míře 93 %, neboť vnitrostát ‑
ní orgány se rozhodly vyhradit katego ‑
rii hlavonožců vnitrostátnímu loďstvu 
a byla uplatněna koncepce přebytku. 
Kvůli vysoké hodnotě a vysoké míře 
využívání této kategorie mělo toto roz ‑
hodnutí významný negativní dopad na 
loďstvo EU. Rybolovná práva na pela ‑
gické druhy, která mají nižší komerční 
hodnotu, byla v protokolu na období 
2013–2014 navýšena. Finanční příspě ‑
vek za přístup byl zvýšen z průměrné 
částky 60 milionů EUR ročně v období 
2008–2012 (a jen 50 milionů EUR ročně v roce 2012) na 67 milionů EUR ročně 
v letech 2013 a 2014. Nový protokol 
byl tudíž pro EU relativně nákladnější. 
V ex post  hodnocení tohoto protokolu 
(pokrývajícím prvních 11 měsíců) se 
konstatovalo, že přímá přidaná hodno ‑
ta pro všechny příjemce činí 0,8 EUR. 
Nicméně přímá přidaná hodnota pro 
EU, které představuje bohatství gene ‑
rované pro EU na každé investovaná 
euro, činila pouze 0,39 EUR22. V období 
2006–2009 činil tento poměr v průmě ‑
ru 0,63 EUR.
40 
Celkově byla v případě Mauritánie 
zaplacená konečná jednotková cena 
za tunu daleko vyšší než teoretické 
náklady na přístup na základě plného 
využívání. Obrázek 4  uvádí odhado ‑
vané náklady na přístupová práva pro 
EU na základě skutečného využívání 
rybolovných práv23.22 Jak se uvádí v  tabulce 3 , tento 
poměr je 5,53 v případě 
Seychel, 4,09 v případě 
Madagaskaru a 0,91 v případě 
Mosambiku.
23 Údaje za rok 2014 jsou 
k dispozici jen do září a částky 
byly upraveny v poměru 
k délce období. S cílem 
odhadnout členění platby za 
přístupová práva podle 
kategorie Účetní dvůr přihlédl 
k referenčnímu množství 
a tržní ceně ryb (z následného 
hodnocení a údajů GŘ pro 
námořní záležitosti a rybolov). 
Toto členění není uvedeno pro 
předešlý protokol, neboť 
kategorie nebyly srovnatelné.Obrázek 4Odhadované náklady na rybolovná práva využitá v Mauritánii
Zdroj:  EÚD na základě protokolu na období 2013–2014, údajů GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a následného hodnocení za rok 2014.Přístupové náklady využitých právZaplacené přístupové nákladyv tisících eur
2014 (do září) 201370 000
60 000
50 000
40 000
30 000
20 000
10 000
0
22 Připomínky
41 
K nedostatečnému využívání pro ‑
tokolů mohlo přispět akceptování 
některých ustanovení, která vedla 
k problémům při provádění, konkrétně 
v Mauritánii a v Mosambiku. V Mosam ‑
biku byl hlavním problémem poža ‑
davek, aby 33 % plavidel podstoupilo 
inspekce před zahájením rybolovu24.
42 
V Mauritánii byly hlavním problémem 
omezující technické podmínky včet ‑
ně úzké definice rybolovných oblastí 
v protokolu na období 2013–2014. 
Cílem většiny technických podmínek 
bylo chránit populace považované 
za nadměrně využívané, vyhnout 
se nežádoucím úlovkům a chránit 
ekosystémy. V období od srpna 2012 
do prosince 2013 vykázaly segmenty 
loďstva EU, na které měly technické 
podmínky největší dopad25, velmi níz ‑
ké míry využívání: např. nulovou u kra ‑
bů a mimořádně nízkou u kategorie 
„plavidla pro pelagický rybolov a lov 
korýšů bez mrazírenského zařízení“. Tuto skutečnost potvrdily odpovědi na 
průzkum Účetního dvora, v němž 70 % 
provozovatelů, kteří odpovídali v sou ‑
vislosti s mauritánským protokolem, 
uvedlo, že sjednané technické podmín ‑
ky byly nedostatečné, a 58 % uvedlo, 
že byla dotčena rentabilita.
Vyjednávání složky odvětvové 
podpory
43 
Odvětvová podpora je důležitým 
nástrojem při dosahování cílů spočí ‑
vajících ve zlepšování správy rybolovu 
v partnerských zemích a podpoře 
hospodářského rozvoje jejich odvětví 
rybolovu. Komise během jednání ve 
snaze zavázat danou zemi ke zlepše ‑
ní správy v odvětví rybolovu usiluje 
o zvýšení odvětvové podpory. Ta je 
však omezena horní hranicí 50 % cel ‑
kového příspěvku EU (viz tabulka 1 ).24 Inspekce před zahájením 
rybolovu se vyžadují u 33 % 
plavidel z EU s oprávněním 
k rybolovu v mosambických 
vodách. Ve svých odpovědích 
v průzkumu Účetního dvora 
provozovatelé plavidel 
vyjádřili názor, že tento 
požadavek je spojen 
s nepřiměřeně vysokými 
náklady.
25 Technické podmínky byly 
velmi limitující a po prvních 
měsících, kdy byla míra využití 
velmi nízká, souhlasil smíšený 
výbor se zmírněním těchto 
omezení při zachování 
podmínek týkajících se 
životního prostředí. Problém 
s technickými podmínkami 
vedl ke zpoždění skutečného 
provádění protokolu o téměř 
jeden rok.Tabulka 1Význam odvětvové podpory ve dvou zkoumaných posledních protokolech pro 
každou navštívenou partnerskou zemi
Země Protokol1 a2Madagaskar Mauritánie Mosambik Seychely
Příspěvek celkem1 (v EUR) 1 525 000 76 250 0003650 000 5 600  000
% odvětvové podpory 36,1 % 21,3 % 38,5 % 39,6 %
Příspěvek celkem2 (v EUR) 1 526  875370 000  000 980 000 5 116 6673
% odvětvové podpory 45,8 % 4,3 % 45,9 % 49,5 %
1 Předchozí protokoly se týkaly: Madagaskaru (2005–2011), Mauritánie (2008–2012), Mosambiku (2008–2011) a Seychel (2011–2013).
2 Protokoly platné v době auditu se týkaly: Madagaskaru (2013–2014), Mauritánie (2013–2014), Mosambiku (2012–2014) a Seychel (2014–2020).
3 Pro tento protokol byl vypočten průměr, neboť roční příspěvek se každoročně mění.
Zdroj:  EÚD na základě znění protokolů.
23 Připomínky
44 
Účetní dvůr zastává názor, že zvyšo ‑
vání podílu odvětvové podpory je 
v souladu s cíli dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu spočívajícími ve 
zlepšení správy rybolovu ve třetích 
zemích a podpoře hospodářského 
rozvoje jejich odvětví rybolovu.
45 
Mauritánie byla jedinou výjimkou 
z pozitivního trendu zvyšování podílu 
celkového finančního příspěvku, který 
má směřovat na odvětvovou podporu. 
V tomto případě Komise souhlasila 
s významným snížením složky od ‑
větvové podpory z 21 % celkového 
příspěvku v rámci dohody o partner ‑
ství v oblasti rybolovu v protokolu 
na období 2008–2012 na pouhá 4 % 
v protokolu na období 2013–2014. Toto 
snížení bylo zavedeno v důsledku pro ‑
blémů, s nimiž se Komise setkala při 
získávání informací od mauritánských 
orgánů ve věci akcí financovaných 
formou odvětvové podpory podle pro ‑
tokolu na období 2008–2012 (jak do ‑
kládá rámeček 2 ). Jak uvádí tabulka 1  výše, celkové roční finanční příspěvky 
sjednané Komisí v obou protokolech 
jsou obdobné. To znamená, že Komise 
snížila podíl složky odvětvové podpory 
a v odpovídajícím poměru navýšila 
složku přístupových práv, u nichž part ‑
nerské země mají je omezené vykazo ‑
vací povinnosti a povinnosti týkající se 
transparentnosti. Podle názoru Účetní ‑
ho dvora nebyla tato reakce v souladu 
s rozvojovým cílem dohod o partner ‑
ství v oblasti rybolovu.
46 
Navíc má Účetní dvůr za to, že během 
jednání je důležité zohlednit celkový 
finanční příspěvek EU partnerským 
zemím. Příslušné částky hrají význam ‑
nou úlohu v rozvoji partnerských zemí, 
jak uvádí tabulka 2 . Příspěvky v rámci 
dohod o partnerství v oblasti rybolovu 
a ERF, cíle a prováděcí mechanismy 
jsou však sjednávány nezávisle. Účetní 
dvůr se domnívá, že toto komplikuje 
pozici Komise během jednání s part ‑
nerskými zeměmi.Tabulka 2Příspěvky EU partnerským zemím navštíveným během auditu a jejich význam pro 
rozpočty v oblasti rybolovu a celkové vnitrostátní rozpočty (2013)
2013 Madagaskar Mauritánie Mosambik Seychely
Příspěvek dohody o partnerství v oblasti rybolovu 
v poměru k vnitrostátnímu rozpočtu pro rybolov 41 % 689 %120 % 250 %2
Celkový příspěvek EU v poměru k celkovému 
vnitrostátnímu rozpočtu5 % 11 % 2 % 2 %
1 Rozpočet ministerstva pro rybolov, jak je uveden v mauritánském finančním zákoně. Nezahrnuje důležité výdaje, např. výdaje související s přístavy.
2 Pouze provozní náklady úřadu Seychel pro rybolov, bez kapitálových investic.
Zdroj:  EÚD na základě vnitrostátní dokumentace, dokumentace GŘ Komise pro mezinárodní spolupráci a rozvoj a dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu.
24 Připomínky
Informace z následných 
hodnocení nebyly vždy při 
rozhodování a při jednáních 
užitečné
47 
V rozhodovacím procesu využívají 
Rada, Parlament a Komise hodnocení 
ex ante  a ex post26. Tato hodnocení mají 
poskytnout spolehlivé informace o vy ‑
užívání dohody a o přidané hodnotě 
pro EU a partnerskou zemi, posoudit 
environmentální, hospodářský a sociál ‑
ní dopad dohody o partnerství a ově ‑
řit, že výsledky dosahované dohodami 
o partnerství v oblasti rybolovu jsou 
v souladu s cíli, které pro ně byly sta ‑
noveny, podle požadavků stanovených 
Radou27 a novou společnou rybářskou 
politikou28.
48 
Než Komisi udělí mandát k vyjednání 
nového protokolu, Rada vyžaduje, aby 
Komise provedla nezávislé hodnocení 
ex post  i ex ante , pokud již protokol 
existuje, a hodnocení ex ante , pokud 
žádné předešlé dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu neexistují. Tato 
povinnost byla včleněním do nové 
společné rybářské politiky posílena.
49 
Zúčastněné subjekty dotazované 
během auditu uvedly, že oceňují, že je 
k dispozici zpráva o hodnocení ex post . 
Považují ji za užitečný nástroj, neboť 
poskytuje celkový obraz o využívání 
rybolovných práv v rámci dohody 
(využité licence a úlovky) a o fun ‑
gování a přidané hodnotě dohody. 
Údaje o úlovcích uvedené ve zprávě však nejsou zcela aktuální, přestože 
je úkolem Komise jako správce údajů 
tato data zúčastněným subjektům 
s rozhodovací pravomocí dávat včas 
k dispozici.
50 
Dobu potřebnou k provedení hodno ‑
cení je pak nutno připočíst k dlouhému 
postupu vyjednávání, který je již sám 
o sobě poměrně dlouhý. Před zavede ‑
ním nové společné rybářské politiky 
byla doba platnosti většiny protoko ‑
lů velmi krátká (přibližně tři roky29). 
Hodnocení tedy mohlo zahrnout jen 
krátké provozní období hodnoceného 
protokolu v délce jednoho roku či krat ‑
ší. To snižovalo užitečnost hodnocení 
jako nástroje rozhodování. Pozitivní 
změnou je delší doba platnosti nej ‑
novějších protokolů (čtyři až šest let), 
která může mít kladný dopad na úpl ‑
nost údajů obsažených v hodnoceních 
protokolů ex post .
51 
Hodnocení dohod o partnerství v ob ‑
lasti rybolovu ex post  v Indickém oce ‑
ánu přinášejí informace o populacích 
a úlovcích na regionální úrovni a ob ‑
sahují nepodstatné podrobné údaje, 
které se opakují z jednoho hodnocené ‑
ho období na druhé a vedou k tomu, 
že zpráva je příliš rozsáhlá.26 Vypracování hodnocení 
ex ante  a ex post  je povinností 
podle finančního nařízení (EU) 
č. 966/2012 (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1) u všech 
programů a činností, které 
jsou spojeny se značnými 
výdaji (více než 5 000 000 EUR) 
s cílem ověřit, zda byly 
přidělené zdroje a dosažené 
výsledky v souladu se 
stanovenými cíli.
27 Závěry 2599. zasedání Rady ve 
složení pro rybolov 
a zemědělství v Bruselu dne 
19. července 2004.
28 Článek 31 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1380/2013.
29 Krátká doba platnosti byla 
způsobena tím, že Komise 
nechtěla, aby byly stávající 
protokoly uplatňovány dlouho 
po vstupu nové společné 
rybářské politiky v platnost, 
aby bylo možné co nejrychleji 
zavést změny, které tato 
politika přinesla.
25 Připomínky
52 
Na druhou stranu audit zjistil, že hod ‑
nocení dostatečně neposuzují míru, 
v níž dohody o partnerství v oblasti ry ‑
bolovu plní všechny své cíle (viz bod 5 
a rámeček 1 ) (např. neuvádějí odkaz 
na zaměstnanost v regionech EU závi ‑
sející na rybolovu, neuvádějí informace 
o dodávkách ryb na trh EU). Kromě 
toho hodnocení týkající se Indického 
oceánu nepočítala přidanou hodnotu 
dohod o partnerství v oblasti rybolovu 
jednotně. Tato skutečnost neusnadnila 
rozhodovací proces, neboť metodiky 
použité k výpočtu přidané hodnoty 
nebyly mezi jednotlivými protokoly 
srovnatelné a v případě Mosambiku 
vedly k velmi odlišnému výsledku 
(tabulka 3 ).53 
Během auditu a v návaznosti na interní 
audit postupu hodnocení Komise 
vypracovala novou metodu hodnocení 
přidané hodnoty, která je uplatňová ‑
na od ledna 2015. Metodika použitá 
k hodnocení protokolů s Madagaska ‑
rem (únor 2014) a Mosambikem (duben 
2014) byla rovněž poměrně nová 
(leden 2014), ale metodiky použité pro 
výpočet přidané hodnoty přesto neby ‑
ly srovnatelné.Tabulka 3Nejednotnost výpočtu návratnosti veřejných investic EU v jednotlivých zemích 
podle hodnocení protokolů v oblasti Indického oceánu ex post
Vypočtená návratnost 
na jedno euro veřejných 
finančních prostředků 
investovaných EU ( ex post )Poznámky
Madagaskar
(vydáno v únoru 2014)4,09Model obsahuje přínosy a náklady pouze v obecných kategoriích (např. palivo, 
údržba, přístavní poplatky, pojištění atd.), které vždy neodpovídají kategoriím 
používaným v jiných hodnoceních (např. na Seychelách dodatečně specifikují 
posádku, odpisy plavidel a jejich zařízení, režijní náklady). Účetní dvůr však měl za 
to, že tento model1 posuzuje náklady a přínosy dobře.
Mosambik (vydáno v dubnu 2014) 2,08Hodnotitelé nerozdělili přínosy mezi EU a Mosambik a do výpočtu nebyly zahrnu -
ty všechny veřejné náklady vzniklé EU (byla vyloučena odvětvová podpora). Když 
Účetní dvůr provedl přepočet podle modelu použitého pro Madagaskar, činila by 
návratnost veřejných investic jen 0,91 EUR na jedno euro investované EU.
Seychely (vydáno v lednu 2013) 4,5Byly zahrnuty platby vlastníků lodí, na rozdíl od jiných hodnocení, kde byly 
posuzovány pouze veřejné finanční prostředky; náklady byly správně rozděleny 
na jednotlivé strany a byly zohledněny všechny veřejné náklady. Když Účetní dvůr 
provedl přepočet podle modelu použitého pro Madagaskar, činila by návratnost 
veřejných investic 5,53 EUR na jedno euro investované EU.
1 Poměr: přímá přidaná hodnota pro EU / celkový příspěvek EU (přístupová práva a odvětvová podpora).
Zdroj:  hodnocení ex post .
26 Připomínky
Část II – Provádění složek 
dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu 
týkajících se přístupových 
práv a odvětvové podpory
54 
Provádění dohod o partnerství v ob ‑
lasti rybolovu zahrnuje dva hlavní 
aspekty: přístup plavidel EU k rybo ‑
lovným právům (viz body 55 až 65) 
a podporu rozvoje odvětví rybolovu 
v partnerských zemích (viz body 
66 až 83). Aby každý aspekt fungoval 
dobře (tj. aby bylo zajištěno, že loďstvo 
bude moci lovit za řádných podmínek 
a že odvětvová podpora bude zlep ‑
šovat správu rybolovu v partnerských 
zemích), potřebuje mít Komise zave ‑
deny vhodné systémy, aby sledovala 
provádění. Audit tyto monitorovací 
systémy zkoumal.
Postup vydávání oprávnění 
k rybolovu (udělování 
licencí) byl zdlouhavý 
a těžkopádný, přesto Komise 
nepřijala opatření s cílem 
zjistit, co by bylo možné 
zlepšit
55 
Postup udělování licencí, jehož pro ‑
střednictvím plavidla získávají opráv ‑
nění k rybolovu podle protokolů, by 
neměl být pro provozovatele rybolovu 
zbytečně složitý nebo časově náročný. 
Komise by měla přezkoumat jednotlivé 
fáze postupu udělování licencí a po ‑
soudit, zda lze dosáhnout zvýšení jeho 
efektivity. Účetní dvůr se domnívá, že 
určení a náprava neefektivností vyža ‑
dují úplný přehled o době potřebné 
na jednotlivé fáze postupu. Při auditu 
bylo zjištěno, že Komise nemá dosta ‑
tečné informace o časovém průběhu 
postupu udělování licencí.56 
Protokoly stanoví postup udělování li ‑
cencí mezi partnerskými zeměmi a EU, 
například podávání žádostí u přísluš ‑
ného orgánu veřejné správy. Proto ‑
koly stanoví i elektronickou výměnu 
informací o rybolovných činnostech. 
Tento proces zahrnuje Komisi, členské 
státy, delegace EU a partnerské země. 
Další podrobnosti uvádí příloha I . 
Audit Účetního dvora se zaměřil na 
údaje dostupné pro sledování uvede ‑
ného postupu a analýzu případných 
prodlení.
57 
Existují známky toho, že prodlení při 
postupu udělování licencí negativně 
ovlivnila rybolovné činnosti: 78 % 
respondentů v průzkumu Účetního 
dvora vyjádřilo znepokojení ve věci 
těchto prodlení, které bylo i obsahem 
sdělení zástupců provozovatelů rybo ‑
lovu Komisi.
58 
Auditoři konstatovali, že navštívené 
partnerské země se k akceptaci elek ‑
tronických oprávnění k rybolovu buď 
staví odmítavě, nebo je nejsou schop ‑
ny zajistit v důsledku vnitrostátních 
právních požadavků, a všechny země 
vyžadují, aby byl originál licence bě ‑
hem rybolovných činností uchováván 
na palubě plavidla, které je držitelem 
oprávnění.
27 Připomínky
59 
Jak uvádí obrázek 5 , zatímco v Mo ‑
sambiku a na Seychelách měli delega ‑
ce a přidělenci pro rybolov informace 
o době, jež uplynula od podání žádosti 
provozovatele do data vydání opráv ‑
nění v partnerské zemi, na Madagaska ‑
ru se informace, které měla delegace 
k dispozici, týkaly pouze doby, jež 
uplynula od obdržení spisu žádosti de ‑
legací do jeho předání Komisi. V Mau ‑
ritánii nebyla k dispozici monitorovací 
tabulka.
60 
Účetní dvůr zaznamenal, že v někte ‑
rých případech došlo k významnému 
prodlení, než spis se žádostí o licenci 
dorazil k orgánům partnerských zemí. 
Pro zkoumané protokoly však Komi ‑
se neměla žádný informační systém, který by jí pomohl sledovat dobu 
potřebnou pro každý z kroků v postu ‑
pu žádosti o licenci, jejž vypracovala, 
a v důsledku toho nemohla zjistit, 
kde k prodlení došlo (zda na úrovni 
členského státu, partnerské země nebo 
Komise). Kromě toho, ačkoli databáze 
oprávnění k rybolovu vyžadovaná 
nařízením (ES) č. 1006/2008 existuje 
a obsahuje aktuální informace o stáva ‑
jících licencích, neobsahuje dostatečné 
údaje k analýze případných prodlení. 
Účetní dvůr tudíž nebyl schopen zjistit 
důvody prodlení. Revize nařízení 
o udělování oprávnění k rybolovu, jež 
byla oznámena v roce 2011, by mohla 
pomoci určit a snížit procesní problé ‑
my, návrh Komise však dosud nebyl 
dokončen a předložen v rámci postupu 
spolurozhodování.Obrázek 5Známá délka procesu udělování licencí
Provozovatel –  
členský stát
Členský 
stát – Komise
Komise  – delegace
Delegace  – partner -
ská země
Orgány partnerské 
země
Delegace partnerské 
země
Delegace Komise
Komise – členský 
stát
Členský 
stát – provozovatel
Madagaskar údaje nejsou k dispozici 41 dnů údaje nejsou k dispozici
Mauritánie bez monitorovací tabulky
Mosambik více než 5 měsíců 1 den1údaje nejsou k dispozici
Seychelyúdaje nejsou k dispozici 19 dnů údaje nejsou k dispozici
126 dnůnepoužije se (licence se zasílá přímo 
provozovatelům)
1 Skutečnost, že oprávnění k rybolovu byla vydána v týž den, kdy byly zaregistrovány žádosti, vyvolává pochybnosti týkající se spolehlivosti 
data registrace.
Zdroj:  monitorovací tabulky, které poskytla delegace a přidělenci pro rybolov.
28 Připomínky
Centrální sledování úlovků 
nebylo přiměřené a ohrožuje 
včasné zjištění problémů 
a správný výpočet plateb
61 
Komise a členské státy musí sledovat 
a ověřovat přesnost údajů o skuteč ‑
ných úlovcích s cílem odhalit problémy 
při provádění, umožnit informované 
rozhodování při sjednávání nových 
protokolů a zajistit správný výpočet 
plateb za dodatečné úlovky, pokud 
k nim dojde.
62 
Podle nařízení (ES) č. 1006/2008 jsou 
plavidla povinna poskytovat svým 
členským státům týdenní údaje o úlov ‑
cích. Na základě těchto informací pak 
musí členské státy každý měsíc Komisi 
poskytovat všechny údaje o úlovcích 
členěné podle rybolovné oblasti za 
všechny VEZ (podléhající dohodě 
nebo jiné) a mezinárodní vody. Další 
podrobnosti o úloze členských států 
v této oblasti uvádí příloha I . Komise 
by měla vést databázi úlovků s těmito 
informacemi. Uvedené nařízení také 
vyžaduje, aby Komise vedla databázi 
oprávnění k rybolovu, kterou by měly 
členské státy pravidelně aktualizovat.63 
Při auditu byly zjištěny nedostatky ve 
způsobu, jakým Komise spravuje údaje 
o úlovcích pro zkoumané protokoly. 
Účetní dvůr nalezl několik významných 
rozdílů mezi údaji o úlovcích poskyto ‑
vanými z různých zdrojů: z členských 
států, z GŘ pro námořní záležitosti 
a rybolov a z hodnocení ex post . Tyto 
rozdíly dokládá tabulka 4 . Na úrovni 
Komise neexistoval dostatek spoleh ‑
livých, jednotných a úplných údajů 
o skutečných úlovcích ryb v rámci do ‑
hod o partnerství v oblasti rybolovu.
64 
Obdobné rozdíly byly zjištěny mezi 
údaji, které Účetní dvůr obdržel od 
členských států, a údaji od Komise. 
Tyto rozdíly lze vysvětlit i tím, že 
členské státy zaslaly Komisi své údaje 
o úlovcích (členěné podle plavidla a ži ‑
vočišného druhu) v různých formátech. 
Komise pak údaje ručně zpracovala, 
ale nesjednotila je v centrální databázi. 
V nedávné době Komise přijala opat ‑
ření k nápravě tohoto stavu. V lednu 
2015 byla správa údajů přenesena na 
útvar odpovědný za dohody o part ‑
nerství v oblasti rybolovu. Kromě toho 
byly konsolidovány historické údaje 
o úlovcích, přestože tyto konsolido ‑
vané údaje nebyly za období pokryté 
zkoumanými protokoly k dispozici. 
Komise také zavedla databázi (údaje 
o úlovcích o roku 2013), ačkoli tato 
databáze nebyla v době auditu v pro ‑
vozu, protože členské státy dosud 
nesplnily své povinnosti v oblasti 
podávání zpráv.
29 Připomínky
65 
Nedostatek konsolidovaných a ově ‑
řených údajů může mít negativní 
důsledky. Například pokud je konečný 
úlovek vyšší než referenční množství, 
může být požadována dodatečná 
platba, a vzniká tak finanční riziko. 
Účetní dvůr skutečně zjistil případ, kdy 
nedostatečné sledování úlovků vedlo k nepředvídaným výdajům Komise30. 
Kromě toho by pravidelné sledování 
a aktualizace údajů o úlovcích umož ‑
nily používat aktualizované informace 
a usnadnily rozhodování při jednáních, 
kdy informace z hodnocení ex post  
nejsou aktuální (viz bod 49).30 Jak uvádí výroční zpráva 
Účetního dvora za rok 2011, 
oddíl 4.46 týkající se protokolu 
s Mauritánií na období 
2008–2012. V tomto případě 
vnitrostátní orgány 
informovaly Komisi, že byla 
překročena kvóta na rok 
končící 31. července 2010, 
která činila 300 000 tun. 
Komise pak musela Mauritánii 
vyplatit 1,9 milionu EUR za 
47 346 tun úlovku nad danou 
kvótu. Lepší sledování úlovků 
by útvarům Komise umožnilo 
zvážit přijetí preventivních 
opatření s cílem předejít 
dodatečným platbám.Tabulka 4Příklady rozdílů v údajích o úlovcích mezi GŘ pro námořní záležitosti a rybolov 
a následnými hodnoceními protokolů se zeměmi Indického oceánu
(v tunách)
2009 2010 2011 2012
Madagaskar
Následné hodnocení celkových úlovků 14 596 10 055 10 282 8 053
Celkové úlovky podle GŘ pro námořní záležitosti a rybolov 14 653 9 916 9 870 8 083
Rozdíl (t) –57 139 412 –30
Rozdíl (%) 0 % 1 % 4 % 0 %
Mosambik
Následné hodnocení celkových úlovků 3 840 4 261 2 330 1 156
Celkové úlovky podle podle GŘ pro námořní záležitosti a rybolov 3 426 4 261 1 442 1 132
Rozdíl (t) 414 0 888 24
Rozdíl (%) 12 % 0 % 62 % 2 %
Seychely
Následné hodnocení celkových úlovků – – 40 545 –
Celkové úlovky podle podle GŘ pro námořní záležitosti a rybolov 23 762 41 668 40 078 34 779
Rozdíl (t) – – 467 –
Rozdíl (%) – – 1 % –
– : není k dispozici
Zdroj:  Generální ředitelství Komise pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE) v době auditu a hodnocení ex post .
30 Připomínky
Komise a partnerské země 
se dohodly na příslušných 
činnostech, které mají 
být financovány pomocí 
odvětvové podpory, chyběla 
však koordinace s ostatními 
partnery
66 
Podle ustanovení dohod o partner ‑
ství v oblasti rybolovu by měl smí ‑
šený výbor zřídit víceletý odvětvový 
program v podobě matice v souladu 
s potřebami a prioritami partnerských 
zemí v odvětví rybolovu. Pokyny 
Komise pro řízení odvětvové podpo ‑
ry uvádějí, že akce zařazené do této 
matice by měly přihlížet k cíli spočí ‑
vajícímu ve zlepšení správy prostřed ‑
nictvím vývoje efektivního systému 
řízení a kontroly pro odvětví rybolovu 
a udržitelným využíváním rybolovných 
zdrojů. Matici odvětvové podpory by měly doprovázet jasné cíle, postupy 
a ukazatele pro hodnocení výsledků 
dohodnutých akcí. Podpora odvětví 
rybolovu by měla být koordinována 
s kroky ostatních finančních partnerů 
v partnerských zemích.
67 
Ve všech čtyřech navštívených zemích 
Účetní dvůr zjistil, že akce navrhované 
pro odvětvovou podporu byly v soula ‑
du s vnitrostátními strategiemi. Většina 
plánovaných akcí se týkala správy 
a investic v odvětví rybolovu. Tato 
skutečnost znamenala dobrý základ 
pro plánovanou odvětvovou podporu 
a byla v souladu s akcemi plánovanými 
podle předešlých protokolů. To dokre ‑
sluje tabulka 5 .
Foto 1: Palivová jednotka pro tradiční rybářské loďstvo na Seychelách
Zdroj : EÚD.
31 Připomínky Tabulka 5Hlavní financované akce a podíl celkové odvětvové podpory (OP) 
(rozpočtové náklady 2013)
Hlavní akce plánované pro rok 2013Madagaskar1
% OPMauritánie2
% OP (2012–2013)Mosambik1, 5
% OPSeychely1
% OP
Sledování, kontrola a dohled (hlídky, 
inspekce, SSP , ERS)52 % 38 % 7 % 16 %
Sledování, kontrola a dohled 
(pozorovatelé)4 % – 4 % 2 %
Vědecký výzkum populací – 3 % 63 % 10 %
Laboratoře / bezpečnost potravin (vývoz) 44 % 2 %akce realizovány 
v minulosti3 %
Budování kapacit a účast na schůzích – 3 % 22 % 22 %
Infrastruktura přímo spojená s rybolovný -
mi činnostmi / odvětvím rybolovu–3,453 %38 % zůstatku podle 
předchozího protokolu, 
vynaloženo v roce 2012538 %
Infrastruktura přímo nesouvisející s rybo -
lovnými činnostmi– –46 % zůstatku podle 
předchozího protokolu, 
vynaloženo v roce 20125–
Fond půjček pro místní odvětví rybolovu – – – 10 %
1 Výpočet na základě rozpočtových nákladů.
2 Výpočet na základě plateb v období let 2012–2013.
3 Akce byly realizovány v minulosti.
4 Částka není k dispozici.
5 Součet nákladů uváděný partnerskou zemí neodpovídá celkovému rozpočtu EU za daný rok.
Zdroj:  matice a zprávy o činnosti.
68 
Protokoly však nezahrnují formální 
podmínky způsobilosti akcí, které mají 
být financovány z odvětvové podpory. 
V zápisech z jednání smíšených výborů 
podle protokolů pro Indický oceán, 
které byly předmětem auditu, neexis ‑
tuje žádný důkaz, že kritéria, postupy a ukazatele pro hodnocení výsledků 
odvětvové podpory byly podrobně 
projednány. Pozitivním příkladem 
protokolu na období 2008–2012 s Mau ‑
ritánií, který stanovil konkrétní oblasti 
a ukazatele činnosti, se protokoly pro 
oblast Indického oceánu, které byly 
schváleny později, neřídily.
32 Připomínky
Foto 2: Plavidla pro výuku rybolovu financovaná z odvětvové podpory Seychelám
Zdroj:  EÚD.
69 
Při auditu bylo rovněž zjištěno, že v na ‑
vštívených zemích Indického oceánu 
existovala nedostatečná koordinace 
mezi rozvojovými partnery činnými 
v odvětví rybolovu. Odvětvová podpo ‑
ra není projednávána na pravidelných 
koordinačních schůzkách mezi zástup ‑
ci odpovědnými za podporu z ERF 
v delegaci EU a ostatními finančními 
partnery a přidělenec pro rybolov se 
těchto schůzek neúčastní. Je tomu 
tak i přesto, že dohoda z Cotonou31 
označuje udržitelný rozvoj odvětví 
rybolovu za prioritu obecného hospo ‑
dářského rozvoje.70 
Kromě toho v žádné z navštívených 
zemí nebyla odvětvová podpora 
podle dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu zařazena do celkové matice 
spolu s ostatními finančními pro ‑
středky určenými k využití v odvětví 
rybolovu. Například v Mosambiku, kde 
různí partneři financují podobné akce, 
existuje riziko dvojího financování, 
zvláště pokud jde o účast na jednáních 
a činnosti v oblasti kontroly. Ačkoli Mo ‑
sambik má zavedenou celkovou matici, 
tato matice neobsahuje ani všechny 
relevantní partnery, ani odvětvovou 
podporu. Nebylo tomu tak ani v přípa ‑
dě Madagaskaru.31 Dohoda o partnerství mezi 
africkými, karibskými 
a tichomořskými státy 
a Evropskou unií, články 23 a 
23a, v revidovaném znění ze 
dne 11. března 2010.
33 Připomínky
Kontrola Komise nad akcemi 
odvětvové podpory byla 
velmi omezená a akce, které 
partnerské země skutečně 
provádějí, se v některých 
případech lišily od akcí 
dohodnutých
71 
Aby se ujistila, že je dosahováno cílů 
složky dohody partnerství v oblasti 
rybolovu cíle týkající se odvětvové 
podpory a že jsou finanční prostředky 
EU využívány v souladu se záměrem, 
měla by Komise sledovat účinnost 
prováděných akcí a kontrolovat, zda 
tyto akce odpovídají těm, které schválil 
smíšený výbor. To by také vyžadova ‑
lo, aby partnerská země poskytovala 
dostatek informací, aby mohl smíšený 
výbor posoudit výsledky a nákladovou 
efektivitu podpořených akcí. Komise 
vypracovala pokyny pro sledování 
odvětvové podpory. Tyto pokyny sta ‑
noví, že přidělenec pro rybolov nese 
odpovědnost za provádění kontrol 
na místě týkajících se provádění akcí, 
dialog o politice, sledování činností 
ostatních finančních partnerů a vedení 
dokumentace dané země.72 
Z praktického hlediska Komise sleduje 
provádění dohodnutých akcí odvět ‑
vové podpory prostřednictvím své 
účasti ve výročním smíšeném výbo ‑
ru. Protokoly, které byly předmětem 
auditu, však neobsahovaly žádné 
požadavky, které by upřesňovaly, jakou 
dokumentaci musí partnerské země 
předložit pro účely monitorování, ani 
nestanovily postupy, jak v rámci smíše ‑
ného výboru řešit problémy týkající se 
provádění. Vzhledem k tomu, že v pro ‑
tokolech nejsou uvedena konkrétní 
pravidla pro monitorování a práva 
kontroly, byl úkol spočívající ve sledo ‑
vání odvětvové podpory složitý. Kromě 
toho nemá přidělenec pro rybolov 
v Indickém oceánu v praxi potřebné 
zdroje k tomu, aby prováděl hloubko ‑
vé monitorování v pěti partnerských 
zemích (tj. návštěvy podpořených pro ‑
jektů na místě), zejména v případech, 
kdy je spolupráce s orgány obtížná.
73 
Kromě problémů vyvolaných chybějí ‑
cím komplexním rámcem pro monito ‑
rování byla kontrola výdajů v oblasti 
odvětvové podpory ze strany Komise 
ztížena i tím, že informace, které po ‑
skytovaly partnerské země, se obvykle 
omezovaly na výstupy a navíc nebyly 
vždy ověřitelné. Většinu akcí skuteč ‑
ně nebylo možné v rozpočtu zpětně 
vyhledat a Komise měla omezenou jis ‑
totu, že údajně uskutečněné akce byly 
skutečně provedeny a že jejich náklady 
jsou přiměřené.
34 Připomínky
74 
Účetní dvůr zjistil, že smíšený výbor 
systematicky neověřoval nákladovou 
efektivitu akcí v oblasti odvětvové 
podpory, jako tomu bylo v případě 
Seychel v období 2011–2013. V tomto 
konkrétním případě byl proveden 
audit výkonnosti, který měl posoudit 
akce financované v rámci odvětvové 
podpory a realizované v roce 2012, 
na které bylo z rozpočtu přiděleno 
8,45 milionu EUR. Auditoři došli k zá ‑
věru, že jen málo akcí bylo realizováno 
dobře (např. systém sledování plavi ‑
del), některé se ještě prováděly (např. 
databáze, studie, projekty infrastruk ‑
tury pro průmyslové a poloprůmyslové 
loďstvo) a jiné vykazovaly buď průměr ‑
nou míru dokončenosti nižší než 50 % 
(plány řízení, výzkumné studie), nebo 
nebyly realizovány vůbec (např. pozo ‑
rovatelé na palubě, zařízení ke komuni ‑
kaci na moři, infrastruktura pro drobný 
rybolov atd.). Zjištění auditu a pokrok 
dosažený při provádění doporučení 
a dalších akcí na následujícím zasedání 
projednal smíšený výbor. V případě 
Mosambiku nebyly zjištěny žádné 
důkazy, že by takové posouzení bylo 
provedeno, přestože do textu protoko ‑
lu na období 2012–2014 bylo zařazeno 
ustanovení o hodnocení efektivnosti 
nákladů investic financovaných z EU.75 
Kromě toho audit zjistil, že Komise 
věnovala nedostatečnou pozornost 
problémům partnerských zemí při 
čerpání prostředků odvětvové podpo ‑
ry, které ovlivnily tři ze čtyř protokolů, 
jež byly předmětem auditu. Tabul -
ka 6  níže uvádí nevyčerpaný zůstatek 
rozpočtů odvětvové podpory ke konci 
platnosti čtyř kontrolovaných proto ‑
kolů. I přes významný podíl nevynalo ‑
žených finančních prostředků Komise 
zjistila částku nevyužitého financování 
a akce, které měly být pomocí těchto 
prostředků realizovány, až v době, kdy 
se protokoly blížily konci své platnosti. 
Takový scénář vede k riziku, že zvláště 
ke konci platnosti protokolu budou 
partnerské země, aby nepřišly o do ‑
stupné prostředky, vynakládat zůsta ‑
tek odvětvové podpory na akce, které 
jsou schopny vyčerpat značnou část 
nevyužitých prostředků, ale nejsou 
v souladu s prioritami dohody o part ‑
nerství v oblasti rybolovu spočívajícími 
ve zlepšování správy odvětví rybolovu.Tabulka 6Nevyčerpaný zůstatek odvětvové podpory ke konci předcházejících protokolů, 
vynaložený v rámci platných protokolů v době auditu
Země Madagaskar Mauritánie Mosambik Seychely
Nevyčerpaný zůstatek ke konci před -
cházejícího protokolu (v EUR)0 25 000  000 788 555 5 568 928
Část zůstatku odpovídající celkové 
odvětvové podpoře za dobu platnosti 
protokolu0 % 38 % 63 % 63 %
Zdroj:  protokoly, zápisy z jednání smíšených výborů a zprávy o provádění.
35 Připomínky
76 
Auditoři skutečně zjistili, že i přes 
poměrně rozumný výběr akcí nebyly 
finanční prostředky ve všech partner ‑
ských zemích navštívených během 
auditu využity v souladu se záměrem 
(jak dokládá rámeček 2 ). Namísto toho byly v některých případech finanční 
prostředky využity na jiné projekty, 
které nebyly pro odvětví rybolovu tak 
významné jako plánované akce a které 
se lišily od orientačně uvedených typů 
akcí uvedených v pokynech Komise 
k provádění odvětvové podpory.
Příklady finančních prostředků odvětvové podpory nedohledatelných ve státních 
rozpočtech nebo nevyužitých podle dohody mezi Komisí a partnerskými zeměmi
Madagaskar
Nebyla zajištěna dohledatelnost finančních prostředků ve státním rozpočtu, a to i přes opakované žádosti 
ze strany delegace o zajištění konkrétní rozpočtové položky pro odvětvovou podporu. V důsledku toho, že pří ‑
spěvek EU a financování od dalších partnerů v oblasti rozvoje nebyly ve státním rozpočtu vyhrazeny a nebylo 
možné je identifikovat, bylo obtížné převody sledovat. Tato nedostatečná dohledatelnost mohla také bránit 
odhalení překryvů financování s regionálním kontrolním programem.
Komise kvůli problémům při provádění pozastavila platby na jeden rok (2011).
Mauritánie
Země v rámci protokolu na období 2008–2012 získala 65 milionů EUR odvětvové podpory. Od roku 2011 
do konce platnosti protokolu v červenci 2012 orgány dostatečně neinformovaly Komisi o tom, jak finanční 
prostředky odvětvové podpory využívají. Až v srpnu 2012 po několika žádostech ze strany Komise partnerská 
země sdělila, že nevyčerpané příděly odvětvové podpory ke konci platnosti protokolu činí 25 milionů EUR. Při ‑
bližně 90 % tohoto zůstatku bylo určeno na položky infrastruktury, jako jsou přístavní infrastruktura a hlídkové 
lodě. Z této částky partnerská země vynaložila přibližně 50 % bez předchozího souhlasu Komise.
Mosambik
Orgány v rámci rozpočtu přidělily projektové kódy. Samy tyto kódy však nestačí zmírnit riziko překryvu financo ‑
vání různými finančními partnery u akcí, jako jsou pozorovatelé, kontrolní dny, dny pro mezinárodní schůze atd.
Zůstatek odvětvové podpory z předešlého protokolu (2007–2011) byl použit k financování akcí, které nebyly 
zahrnuty do víceletých (2012–2014) nebo ročních (2012) matic, a proto je smíšený výbor neschválil ex ante . 
Komise v tomto případě platby nepozastavila. Na infrastrukturu připadlo 84 % finančních prostředků vyna ‑
ložených v roce 2012. Komise byla informována až po provedení akcí. Výdaje vždy přímo nesouvisely s rozvo ‑
jem mosambického odvětví rybolovu nebo se zlepšeními správy odvětví rybolovu (na budovu ministerstva 
připadlo 46 % zůstatku z roku 2012 na oplocení rybářské školy 38 %).Rámeček 2
36 Připomínky
Platby Komise v oblasti 
odvětvové podpory 
nebyly vázány na pokrok 
dosahovaný partnerskými 
zeměmi při provádění 
dohodnutých akcí
77 
Aby se zajistilo uplatňování zásady 
podmíněnosti, měl by protokol stano ‑
vovat možnost úpravy plateb za úče ‑
lem zohlednění pokroku akcí nebo pro 
případ situací, kdy v partnerské zemi 
neexistuje řádné finanční řízení, a ni ‑
koli jen možnost pozastavení plateb.
78 
Auditoři zjistili, že protokoly nestano ‑
vily snížení složky odvětvové podpo ‑
ry na základě skutečného pokroku 
dosaženého partnerskými zeměmi pro 
provádění dohodnutých akcí.
79 
Protokoly pro Indický oceán stanoví, 
že složku odvětvové podpory lze po 
konzultaci ve smíšeném výboru poza ‑
stavit, jestliže prováděné akce nejsou 
v souladu s rozpočtovým programem 
(akce a finanční plnění). V důsledku 
této definice podmíněnosti je pro 
Komisi obtížné vhodně uplatňovat po ‑
zastavení odvětvové podpory. K poza ‑
stavení tak vlastně došlo jen v jednom 
případě, a to u Madagaskaru v roce 
2011, a tento případ nesouvisel s po ‑
krokem země při provádění odvětvové 
podpory.80 
V Mauritánii Komise zlepšila podmí ‑
něnost odvětvové podpory v rámci 
protokolu na období 2013–2014 tím, 
že zavedla výslovněji formulované 
podmínky. Konkrétně byla první platba 
v rámci protokolu podmíněna vyčerpá ‑
ním zůstatku z předešlého protokolu 
a výplata složky odvětvové podpory 
byla spojena s prováděním dohod ‑
nutých akcí. Komise tato ustanovení 
uplatnila a nevyplatila odvětvovou 
podporu, neboť stávající zůstatek ne ‑
byl plně vyčerpán. Stejně jako u pro ‑
tokolů pro oblast Indického oceánu 
nebyly možné dílčí úhrady.
81 
Nová společná rybářská politika 
zavedla zásadu oddělení plateb za 
přístupová práva a odvětvové podpo ‑
ry32. To znamená, že složka odvětvové 
podpory již neobsahuje pevné datum 
platby jako složka přístupových práv, 
ale měla by být vyplacena, jakmile jsou 
partnerské země schopny prokázat do ‑
sažené výsledky. Účetní dvůr to oproti 
dřívějšímu důrazu na akce považuje za 
zlepšení. Uplatňování této zásady je 
však ohroženo tím, že aktuálně platné 
protokoly stále nestanoví možnost 
částečných snížení plateb v případech, 
kdy je výsledků dosaženo jen zčásti, 
nýbrž existuje pouze možnost, aby 
Komise platby pozastavila, jestliže 
výsledky nejsou uspokojivé.32 Článek 32 nařízení (EU) 
č. 1380/2013 stanoví, že tato 
finanční pomoc je podmíněna 
dosažením konkrétních 
výsledků a doplňuje rozvojové 
projekty a programy 
uskutečňované v dané třetí 
zemi a je s nimi v souladu. 
Odvětvová podpora by měla 
být oddělena od plateb za 
přístup k rybolovným 
zdrojům. Jako podmínku pro 
platby v rámci finanční 
pomoci vyžaduje Unie 
dosažení konkrétních 
výsledků a pečlivě sleduje 
pokrok.
37 Připomínky
82 
Audit rovněž zjistil nedostatečnou 
jednotnost mezi zpracováním odvět ‑
vové podpory v rámci dohod o part ‑
nerství v oblasti rybolovu (ze strany 
GŘ Komise pro námořní záležitosti 
a rybolov) a plateb v rámci ERF urče ‑
ných pro rozpočtovou podporu (ze 
strany GŘ pro mezinárodní spolupráci 
a rozvoj). Odvětvová podpora (dohody 
o partnerství v oblasti rybolovu) a roz ‑
počtová podpora (ERF) mají společnou 
koncepci, neboť platby jsou rozdělo ‑
vány přímo orgánům veřejné správy 
v partnerských zemích podle pokroku 
dosaženého v řadě předem definova ‑
ných oblastí. V některých případech 
Komise platby z ERF zpozdila kvůli 
různým problémům spojeným buď 
s politickou situací, nebo se správou 
veřejných financí. U plateb odvětvové 
podpory GŘ pro námořní záležitosti 
a rybolov podobný přístup neuplat ‑
nilo. Rámeček 3  tuto nejednotnost 
dokládá na případech Madagaskaru 
a Mosambiku.83 
Protokoly na rozdíl od pokynů EU 
k rozpočtové podpoře33 nezahrnují 
pravidla týkající se rozpočtové trans ‑
parentnosti v partnerské zemi. Zatímco 
Mosambik chvályhodně přistoupil 
k identifikaci akcí v rozpočtu pomo ‑
cí kódů projektů, v ostatních třech 
navštívených zemích bylo sledování 
finančních prostředků obtížné, což 
ovlivnilo viditelnost podpory a poten ‑
ciál následného monitorování využití 
finančních prostředků odvětvové pod ‑
pory EU. To, že protokoly nevyžadují, 
aby partnerské země zajistily zpětnou 
sledovatelnost a transparentnost 
finančních prostředků, není v souladu 
s požadavky na rozpočtovou podporu 
odvětvových reforem podle dohody 
z Cotonou.
Nejednotnost plateb EU v partnerských zemích
Pro Madagaskar byla na základě článku 96 dohody z Cotonou pozastavena téměř veškerá finanční pomoc 
EU od roku 2010 do května 2014 nebo do přijetí přiměřených opatření ve věci lidských práv, demokratických 
zásad a právního státu. Platby v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu však pokračovaly.
V Mosambiku byla jedna platba rozpočtové podpory zpožděna o sedm měsíců, než vláda vyřešila problém, 
který ovlivňoval transparentnost státních veřejných financí, a to na základě požadavku Mezinárodního mě ‑
nového fondu / dárců obecné rozpočtové podpory. Platby odvětvové podpory podle dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu však během tohoto období probíhaly.
Source:  ECA, based on information from DG Maritime Affairs and Fisheries and DG International Cooperation and Development.Rámeček 333 Rozpočtová podpora podléhá 
kritériím způsobilosti (oddíl 5.1 
Pokynů k rozpočtové 
podpoře, 2012). Dvě z těchto 
kritérií zní:  
– řádná správa veřejných 
financí nebo důvěryhodný 
a relevantní program k jejímu 
zlepšení,  
– transparentnost a dohled 
nad rozpočtem.  
Kromě toho čl. 61 odst. 2 
dohody z Cotonou stanoví: 
„Přímá rozpočtová pomoc na 
podporu makroekonomických 
nebo odvětvových reforem se 
poskytuje v případě, že: […] 
c) řízení veřejných financí je 
dostatečně transparentní, 
odpovědné a efektivní.“
38
 Závěry a doporučení
84 
Dohody o partnerství v oblasti rybo ‑
lovu mezi EU a jejími partnerskými 
zeměmi umožňují rybářskému loďstvu 
EU lovit ve vodách partnerských zemí 
a podporují udržitelný rozvoj vnit ‑
rostátních odvětví rybolovu těchto 
zemí. Audit Účetního dvora šetřil, 
zda Komise řídí dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu řádně, a zkoumal 
vyjednávání těchto dohod a jejich pro ‑
tokolů, výkon práv přístupu za účelem 
rybolovu a provádění podpory pro 
vnitrostátní odvětví rybolovu. Auditoři 
došli k závěru, že Komise obecně řídí 
dohody o partnerství v oblasti rybolo ‑
vu řádně, existuje však přesto několik 
oblastí ke zlepšení, zejména pokud jde 
o provádění.
85 
Vyjednávání dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu je dlouhý a složitý 
proces, Komise se však s těmito obtíže ‑
mi vyrovnala dobře a s několika málo 
výjimkami se jí podařilo předejít naru ‑
šení rybolovných činností loďstva EU. 
Audit nicméně zjistil řadu nedostatků 
týkajících se způsobu, jakým Komise 
při vyjednávání postupovala (body 17 
až 25).
86 
V zájmu kontinuity rybolovných čin ‑
ností evropského loďstva může Komise 
využít možnost podle článku 9 naří ‑
zení (ES) č. 1006/2008, a to umožnit 
v době čekání na podpis obnoveného 
protokolu plavidlům podat žádost o oprávnění k rybolovu u dotčené třetí 
země prostřednictvím Komise. Tato 
možnost daná právními předpisy však 
není v souladu s dalším regulačním 
požadavkem, konkrétně „ustanovením 
o výlučnosti“, a její uplatňování vedlo 
k nedorozuměním mezi partnerskou 
zemí a Komisí (body 22 a 23).
87 
Strategie Komise spočívající v rozšiřo ‑
vání sítě dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu je z hlediska potřeb a priorit 
loďstva EU relevantní. Existuje však 
stále prostor umožňující zlepšit doplň ‑
kovost a jednotnost dohod o partner ‑
ství v oblasti rybolovu vyjednaných 
v témže regionu a maximalizovat tak 
potenciál těchto dohod pro zlepšování 
správy rybolovu na regionální úrovni 
(body 26 až 28).
88 
Jedním z hlavních cílů dohod o part ‑
nerství v oblasti rybolovu je odlov 
pouze přebytků populací. V praxi se 
tento cíl však ukázal být velmi obtížně 
proveditelný, neboť neexistují rybo ‑
lovné kvóty a spolehlivé informace 
o populacích ryb ani o intenzitě rybo ‑
lovu vnitrostátních rybářských loďstev, 
ani jiných cizích rybářských loďstev, 
kterým partnerské země také poskytly 
přístup (body 29 až 32).
39 Závěry a doporučení
89 
Skutečná jednotková cena placená za 
tunu ryb byla často vyšší než sjednaná 
jednotková cena. Zatímco při jedná ‑
ních se braly v úvahu úlovky vykázané 
v rámci předešlých protokolů, refe ‑
renční množství sjednaná ve většině 
posledních protokolů zůstávala často 
vyšší, což pravidelně vedlo k jejich 
nedostatečnému využití. Finanční 
příspěvek EU však byl vyplacen v plné 
výši bez ohledu na využitá rybolovná 
práva. Nedostatečné využití protokolů 
a z něho vyplývající vysoké náklady 
lze částečně přičíst technickým pod ‑
mínkám sjednaným s partnerskými 
zeměmi za účelem zajištění souladu 
s příslušnými vnitrostátními právními 
předpisy nebo zajištění udržitelnosti 
rybolovných činností (body 33 až 46).
90 
Užitečnost nezávislého hodnocení 
ex post  jako pomůcky při rozhodování 
v postupu vyjednávání snižuje neúpl ‑
nost poskytovaných informací o mí ‑
rách využití protokolů, jejich nedosta ‑
tečná srovnatelnost a absence kritické 
analýzy účinnosti dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu (body 48 až 53).Doporučení 1  
Vyjednávání dohod 
o partnerství v oblasti 
rybolovu
U budoucích protokolů a dohod by 
Komise měla:
a) provést přezkum spících dohod 
a uvážit, jak přistoupit k přerušení 
rybolovných činností v důsledku 
uplatnění ustanovení o výlučnosti 
a současně respektovat zásady 
společné rybářské politiky. Komise 
by dále měla v protokolech jasně 
uvést vhodná ustanovení zajišťující 
kontinuitu rybolovu v době mezi 
dvěma protokoly;
b) vymezit regionální strategie pro 
rozvoj správy rybolovu a zajistit, 
aby protokoly sjednané s týmž re ‑
gionem byly v souladu s příslušnou 
regionální strategií a s ostatními 
fondy EU;
c) při sjednávání rybolovných práv 
u nových protokolů přihlížet 
k mírám využití předešlých proto ‑
kolů a usilovat o lepší vazbu mezi 
platbami a přístupovými právy ke 
skutečným úlovkům, aniž by to 
mělo negativní dopad na rybolov ‑
né činnosti;
d) lépe analyzovat možný dopad 
ustanovení dohod o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu na 
využití daného protokolu a sou ‑
časně chránit vzájemné přínosy 
pro EU a dotčené partnerské země, 
například pomocí konzultací s pří ‑
slušnými zúčastněnými subjekty, 
s cílem určit případy, které vyžadu ‑
jí podrobnější posouzení kritických 
ustanovení;
e) lépe zaměřovat hodnocení ex post  
s cílem dosáhnout jednotné 
a srovnatelné analýzy návratnosti 
veřejných finančních prostředků 
vynaložených v rámci protokolů 
i komplexní a kritické analýzy jejich 
účinnosti pro EU a dotčenou part ‑
nerskou zemi.
40 Závěry a doporučení
91 
Audit rovněž došel k závěru, že řízení 
týkající se provádění složek přístupo ‑
vých podmínek a odvětvové podpory 
nebylo dostatečně důkladné.
92 
Postup udělování licencí je zdlouha ‑
vý a těžkopádný a prodlení mohou 
ztížit nebo omezit rybolovné činnosti 
loďstva. Komise však postrádá infor ‑
mační systém, který by jí pomohl prů ‑
běžně sledovat jednotlivé fáze procesu 
žádosti o licenci, což ztěžuje určení 
důvodů prodlení a oblastí možných 
zlepšení (body 55 až 60).
93 
I přes nedávné iniciativy Komise 
existovaly nedostatky ve správě údajů 
o úlovcích, kde chyběly spolehlivé, 
jednotné a úplné informace (body 61 
až 65).Doporučení 2  
Řízení podmínek přístupu 
k rybolovu
Komise by měla neprodleně:
a) stanovit postupy pro sledování 
kaž dého z kroků postupu udělo ‑
vání licence, včetně doby, kterou 
tento postup zabere členským 
státům, partnerským zemím a Ko ‑
misi, s cílem určit slabiny postupu 
a reagovat na ně;
b) prosazovat akceptování elektronic ‑
kých licencí nebo seznamu plavi ‑
del, kterým bylo uděleno oprávně ‑
ní, po celou dobu platnosti licencí;
c) zajistit, aby nová databáze údajů 
o úlovcích byla členskými státy 
vlajky plavidla plně využívána 
a poskytovala spolehlivé údaje 
o úlovcích, které bude možné 
konsolidovat, sledovat a průběžně 
aktualizovat.
94 
Plánování akcí financovaných z odvět ‑
vové podpory se postupně zlepšuje. 
Úloha Komise při sledování postupu 
provádění této složky je však stále 
omezená. Neexistoval jasný rámec 
a chyběla pravidla způsobilosti a zpět ‑
né sledovatelnosti financovaných 
akcí nebo požadavky podávání zpráv 
o těchto akcích. V důsledku toho 
byly zjištěny případy, kdy partnerské 
země provedly jiné akce, než jaké byly 
naplánovány společně s Komisí, což 
znamenalo následné riziko pro účin ‑
nost složky odvětvové podpory (body 
66 až 76).
41 Závěry a doporučení
95 
V neposlední řadě pak protokoly 
umožňují pozastavení plateb, ale nikoli 
částečné snížení plateb na základě 
skutečného provádění sjednaných 
akcí nebo dosažených výsledků. 
Kromě toho se podmínky pro platby 
odvětvové podpory se liší od podmí ‑
nek pro rozpočtovou podporu z ERF, 
což někdy může vést k nejednotnosti 
(body 78 až 83).Doporučení 3  
Řízení odvětvové podpory
Komise by měla neprodleně:
a) u nových protokolů navrhnout 
zavedení požadavků týkajících se 
způsobilosti pro posuzování akcí 
zvažovaných pro účely financování 
z odvětvové podpory (vedle po ‑
žadavků, které by se mohly týkat 
zpětné sledovatelnosti, výběru, 
vykazování a měření výkonnosti 
a kontrolních práv Komise);
b) zajistit účinnou koordinaci od ‑
větvové podpory v rámci dohod 
o partnerství v oblasti s ostatními 
rozvojovými partnery činnými 
v odvětví rybolovu;
c) zajistit, aby byly výplaty odvětvo ‑
vé podpory v souladu s ostatními 
platbami rozpočtové podpory 
a aby se opíraly o výsledky do ‑
sažené partnerskými zeměmi při 
provádění matice společně dohod ‑
nutých akcí.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Augustyn KUBIK, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 15. července 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
42
 Přílohy
Dohody o partnerství v oblasti rybolovu: další informace o jejich sjednávání 
a prováděníPříloha IÚvod
01 
Při přípravě dohody o partnerství v oblasti rybolovu EU a její partnerské země 
sjednají dohodu a její prováděcí protokoly. Tato dohoda stanoví rámec dlou ‑
hodobé spolupráce v oblasti rybolovu, včetně obecných zásad a norem upra ‑
vujících přístup plavidel z EU k rybolovu ve vodách spadajících do působnosti 
partnerských zemí. Protokoly stanoví podrobné podmínky týkající se napří ‑
klad rybolovných práv a živočišných druhů, finančního příspěvku (pro přístup 
i odvětvovou podporu), výše poplatků, které mají hradit vlastníci plavidel, 
počtu a velikosti plavidel oprávněných k rybolovu a konkrétních oblastí, kde 
tato plavidla mohou lovit ryby.  
Povinnosti
02 
Dohody o partnerství v oblasti rybolovu řídí Komise v režimu přímého řízení. 
Rada u každé nové dohody nebo obnovení protokolu vydá mandát Komisi, 
kterou zastupuje GŘ pro námořní záležitosti a rybolov, aby jménem EU zahá ‑
jila jednání. Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost musí dohodu i proto ‑
kol uzavřít Rada se souhlasem Evropského parlamentu. Jakmile je dohoda 
v platnosti, protokoly se obecně sjednávají každý třetí nebo šestý rok, podle 
dohody s partnerskou zemí.
03 
Odpovědnost za běžné řízení dohod o partnerství v oblasti rybolovu nesou 
ústřední útvary GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a šest pověřenců pro 
rybolov, kteří odpovídají za návazné sledování dohod a pravidelnou komuni ‑
kaci s partnerskými zeměmi.
04 
Partnerské země jsou povinny dodržovat a vymáhat opatření v oblasti ochra ‑
ny a správy a zřídit účinné mechanismy pro monitorování a kontrolu činností 
rybářských plavidel. EU a členské státy vlajky1 jsou však povinny provádět 
účinné kontroly svých plavidel a zajišťovat, aby tato plavidla plnila všechny 
své povinnosti, zejména pokud jde o shromažďování údajů o úlovcích a údajů 
ze systému sledování plavidel.1 Státem vlajky je stát, kde je 
plavidlo registrováno.
43 Přílohy
Sjednávání dohod o partnerství v oblasti rybolovu
05 
Postup vyjednávání se skládá z různých fází, v zájmu zajištění kontinuity 
činností loďstva však Komise musí zahájit postup vyjednávání o novém proto ‑
kolu nejpozději přibližně rok před uplynutím platnosti protokolu stávající ‑
ho. V návaznosti na podnět Komise Rada Komisi udělí mandát a proběhne 
jedno nebo více kol jednání mezi Komisí a partnerskou zemí. Na konci těchto 
jednání Komise a dotčená partnerské země parafují dohodu, kterou následně 
schválí a podepíší Rada a partnerská země. Protokol pak lze uplatňovat proza ‑
tímně před jeho formální ratifikací, jestliže se tak strany dohodnou. Protokol 
ratifikuje partnerská země a Evropský parlament vydá svůj souhlas s uzavře ‑
ním protokolu, který pak vstoupí v platnost.
Oprávnění k rybolovu
06 
Nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 vyžaduje, aby Komise vedla databázi licencí, 
v níž budou údaje pravidelně aktualizovat členské státy, které odpovídají 
za kontrolu způsobilosti žádostí o licence předkládaných hospodářskými 
subjekty. Tyto žádosti jsou pak postoupeny Komisi k ověření. Prostřednictvím 
delegace pak Komise žádosti předá partnerským zemím. Jakmile partnerská 
země vydá oprávnění, je originální doklad zaslán prostřednictvím delegace, 
Komise a členských států zpět hospodářskému subjektu.
Smíšené výbory
07 
Dohody stanoví zřízení smíšeného výboru, který má sledovat uplatňování ka ‑
ž   dé dohody o partnerství v oblasti rybolovu. Každý smíšený výbor se skládá 
ze zástupců Komise a dotčené partnerské země a je povinen sledovat plnění, 
výklad a uplatňování dohody o partnerství v oblasti rybolovu, stanovovat 
roční a víceleté programy pro složku odvětvové podpory a hodnotit jejich 
provádění, spolupracovat ve věcech společného zájmu v oblasti rybolovu, 
působit jako fórum pro smírné řešení případných sporů týkajících se výkladu 
nebo uplatňování dohody o partnerství v oblasti rybolovu a v případě potře ‑
by přehodnocovat úroveň rybolovných práv, a návazně pak výši finančního 
příspěvku.Příloha I
44 Přílohy
Přidělenec pro rybolov
08 
Přidělenec pro rybolov zastupuje GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a má 
přímou úlohu při sledování způsobu provádění protokolů. Přidělenec pro ry ‑
bolov přispívá k přípravě jednání a zasedání smíšeného výboru, udržuje styky 
s vnitrostátními orgány, kontroluje, zda jsou řádně prováděna ustanovení 
protokolů a odvětvová podpora, pravidelně podává zprávy GŘ pro námořní 
záležitosti a rybolov, analyzuje dokumenty a účastní se vědeckých zasedání 
regionální organizace pro řízení rybolovu, sleduje vývoj problematiky souvi ‑
sející s politikou GŘ pro námořní záležitosti a rybolov na mezinárodní úrovni, 
sleduje činnosti ostatních partnerů v odvětví rybolovu a připravuje aktualizo ‑
vané projektové dokumentace pro všechny projekty financované EU.
09 
GŘ pro námořní záležitosti a rybolov má v současné době šest přidělenců pro 
rybolov, jednoho v regionu Indického oceánu2, čtyři v regionu západní Afriky 
(centrálním atlantickém regionu)3 a další přidělenec odpovídá za region Ti ‑
chomoří, zejména za Kiribati.
Sledování ze strany členských států
10 
Členské státy monitorují činnosti svých loďstev a zákonnost takových činností 
prostřednictvím svých středisek sledování rybolovu. Úlovky svých loďstev 
sledují i pomocí systému ERS. Tyto údaje členské státy zasílají Komisi spolu 
s údaji o rybolovné oblasti ze systému sledování plavidel. V případě proto ‑
kolů o tuňácích ověřují vědecké ústavy členských států roční úlovky po roční 
uzávěrce svými vlastními vědeckými postupy. Roční konsolidované úlovky 
se používají pro konečné vyúčtování poplatků projednávané s partnerskými 
zeměmi, pro diskuse o využití dohod o partnerství v oblasti rybolovu s part ‑
nerskými zeměmi a pro platby v případech, kdy je překročeno referenční 
množství, v souladu s podmínkami stanovenými v protokolu. Ověřené roční 
úlovky se zasílají i příslušné regionální organizaci pro řízení rybolovu v rámci 
plnění požadavků na podávání zpráv EU.2 Tento přidělenec pro rybolov 
pracuje při delegaci na 
Mauriciu a odpovídá za pět 
dohod v Indickém oceánu 
(Komory, Mosambik, 
Mauricius, Madagaskar 
a Seychely).
3 Jeden přidělenec odpovídá za 
Kapverdy, Pobřeží slonoviny, 
Senegal a Guineu‑Bissau, další 
za oblast Svatého Tomáše 
a Princova ostrova a za Gabon, 
další za Mauritánii a čtvrtý za 
Maroko.Příloha I
45 Přílohy
Dohody o partnerství v oblasti rybolovu platné pro rok 2015Příloha II
Země Druh ObdobíCelkový 
příspěvek 
EU (EUR)Odvětvová 
podpora 
(EUR)Práva 
přístupu 
(EUR)Referenční množství (t)
Kapverdy1Tuňákprozatímní použití 
23.12.2014 – 22.12.2018525 000 262 500 262 500 5 000 a počet plavidel
Komory Tuňák 1.1.2014 – 1.1.2017 600  000 300 000 300 000 6 000
Pobřeží slonoviny Tuňák 1.7.2013 – 30.6.2018 680 000 257 500 422 500 6 500
Gabon Tuňák 24.7. 2013 – 2 3.7. 2016 1 350 000 450 000 900  000 20 000
Grónsko Smíšená dohoda 1.1.2013 – 31.12.2015 17 847 244 2 743 041 15 104 203 treska obecná 2 200, pelagický okouník 3 000, druhy okouníka žijící 
při dně 2 000, platýs černý – západ 2 500, platýs černý – východ 4 315, 
kreveta – západ 3 400, kreveta – východ 7 500, platýs obecný – západ 
200, platýs obecný – východ 200, huňáček severní 60 000, krab sněžný  
250, hlavoun spp. – západ 100, hlavoun spp. – východ 100
Krevety, druhy žijící u dna, hlavonožci a tuňák
Guinea-Bissau Smíšená dohoda 24.11.2014 – 23.11.2017 9 200 000 3 000  000 6 200 000 Bez referenčního množství. Pouze počet plavidel a celková rybolovná 
kapacita.
Kiribati Tuňák 16.9.2012 – 15.9.2015 1 325 000 350 000 975 000 15 000
Madagaskar Tuňák 1.1.2015 – 31.12.2018 1 566 250 700 000 866 250 15 750
Mauricius Tuňák 28.1.2014 – 27.1.2017 660 000 302 500 357 500 5 500
Maroko Smíšená dohoda 15.7. 2014 – 14.7. 2018 30 000 000 14 000  000 16 000  000 Pelagické druhy, druhy žijící u dna a tuňák 80 000 pelagické druhy, ostatní 
bez referenčního množství. Počet plavidel a celková rybolovná kapacita 
pouze pro pelagické druhy, druhy žijící u dna a tuňáka.
Mosambik Tuňák 1.2.2012 – 31.1.2015 980 000 460 000 520 000 8 000
Svatý Tomáš a Princův 
ostrovTuňák 23.5.2014 – 22.5.2018 710 000 325 000 385 000 7 000
Senegal1Tuňák 20.11.2014 – 19.11.2019 1 738 000 750 000 988 000 14 000
Seychely1Tuňák 18.1.2014 – 17.1.2020 5 116 666 2 533  333 2 583 333 50 000
Roční platby celkem 72 298 160 26 433 874 45 864 286 
Poslední protokoly se zeměmi, jednání s nimiž se zpozdila
Mauritánie2Smíšená dohoda 16.12.2012 – 15.12.2014 70 000  000 3 000  000 67 000  000 korýši 5 000 (kvóta), štikozubec černý 4 000 (kvóta), plavidla lovící druhy 
žijící při dně (kromě štikozubce černého) a vybavená jinými lovnými 
zařízeními než sítěmi 2 500 (kvóta), mrazírenská plavidla pro lov tuňáka 
5 000, plavidla lovící tuňáky na pruty a plavidla pro povrchový rybolov na 
dlouhou lovnou šňůru 10 000, mrazírenské trawlery pro pelagický rybolov 
285 000 (kvóta), lov krabů 200 (kvóta), plavidla pro pelagický rybolov bez 
mrazírenského zařízení 15 000 (kvóta)
Mosambik Tuňák 1.2.2012 – 31.1.2015 980 000 460 000 520 000 8 000
1 Finanční příspěvek za přístupová práva je vypočten jako průměr ročních plateb.
2 Jednání mezi Evropskou komisí a Mauritánií o ustavení nového protokolu byla úspěšně ukončena dne 10. července 2015. Tento čtyřletý protokol odpovídá částce  
59,125 milionu EUR ročně a ještě musí být schválen Radou a odsouhlasen Evropským parlamentem.
Zdroj:  internetové stránky GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a nařízení.
46 Přílohy
Dohody o partnerství v oblasti rybolovuPříloha III
Vody EU
Severské dohodyGrónsko
18
Madagaskar
1,5Maroko
30
Mauritánie
-
Kapverdy
0,5
Gabon
1,4Guinea-Bissau
9Seychely 
5Kiribati
1,3
Smíšená dohoda Dohoda o tuňákovi aGambie
-
Pobřeží slonoviny
0,7Šalamounovy ostrovy
-Mikronésie
-
Senegal
1,8Komory
0,6
Mauricius
0,7Mosambik
- -Svatý Tomáš a
Princův ostrov
0,7Rovníková
Guinea
-Země s dohodami, ale bez platných 
protokolů:
Rovníková Guinea, Gambie, Mauritánie1, 
Mikronésie, Mosambik, Šalamounovy 
ostrovy.
1 Jednání mezi Evropskou komisí a Mauritánií
o ustavení nového protokolu byla úspěšně 
ukončena dne 10. července 2015. Tento čtyřletý protokol odpovídá částce 59,125 milionu EUR ročně a ještě musí být schválen Radoua odsouhlasen Evropským parlamentem.Dohoda o partnerství v oblasti rybolovu 
platná pro rok 2015:
Kapverdy, Komory, Pobřeží slonoviny, 
Gabon, Kiribati, Madagaskar, Mauricius, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Senegal, Seychely.Dohoda o partnerství v oblasti rybolovu platná pro rok 2015:
Grónsko, Guinea-Bissau, Maroko.
Typ 
dohodyZemě (spící dohoda)Typ 
dohodyPříspěvek EU na rok 
2015 v milionech eurZemě
Zdroj:  Mapa vytvořená centrem Flanders Marine Institute, 2015. MarineRegions.org, stažená na adrese http://www.marineregions.org  ve verzi ze 
dne 20. dubna 2015.
47
VI
Z tohoto pojetí vyplývá, že tam, kde je to vhodné, 
jsou cíle a opatření v oblasti řízení rybolovu 
a kvóty k rozdělení trhů zavedené pobřežním 
státem mezi jednotlivé zúčastněné subjekty jasně 
určeny a dobře známy, jak je tomu v případě smí ‑
šených dohod s Grónskem, Marokem, Mauritánií 
a Guineou ‑Bissau.
Pokud jde o dohody o tuňácích, rybolovná práva 
se zřizují na základě cílů a opatření v oblasti řízení 
rybolovu přijatých příslušnými regionálními organi ‑
zacemi pro řízení rybolovu, jimž je svěřeno prová ‑
dění těchto úkolů na regionální úrovni, a vycházejí 
z vědecké práce a poradenství těchto organizací.
VII
Komise bere na vědomí míru využití rybolovných 
práv v minulosti, vnější faktory, které mohou mít 
dopad na využívání rybolovných práv v závislosti na 
dostupnosti a variabilitě úlovků.
Referenční úrovně úlovků sjednané v protokolech 
k dohodám o partnerství v oblasti lovu tuňáků – což 
nejsou limity úlovků – jsou založeny na předcho ‑
zích hlášených úlovcích rybářského loďstva EU. 
Referenční množství sjednaná v příslušných pro ‑
tokolech, která jsou pro naše partnery důležitou 
podmínkou, představují právní základ pro úhradu 
příspěvku EU za přístup. Takové referenční úrovně 
však musí brát v úvahu také vysokou meziroční 
variabilitu úlovků v různých oblastech, která je 
způsobena různou mírou rozšíření a hojnosti vysoce 
stěhovavých druhů v jednotlivých letech.
Pokud jde o spojitost mezi možným nedostateč ‑
ným využitím rybolovných práv a prováděním 
přísnějších omezujících technických opatření pro 
zachování zdrojů, je třeba připomenout, že tato 
opatření jsou sjednávána mezi stranami za účelem 
zajištění udržitelného využívání různých populací, 
snížení dopadu rybolovných činností na mořské 
ekosystémy a zabránění konfliktům mezi zahranič ‑
ním průmyslovým loďstvem a drobnými pobřežními 
rybáři z pobřežních států.Shrnutí
I
V rámci nedávné reformy společné rybářské politiky 
(SRP) představují dohody o partnerství v oblasti 
udržitelného rybolovu především nástroj zlepšování 
správy odvětví rybolovu ve výlučných ekonomic ‑
kých zónách pobřežních partnerských zemí podle 
stejných zásad, jaké jsou používány v EU. Cílem je 
zajistit udržitelné využívání zdrojů a současně pod ‑
porovat kapacitu našich partnerů rozvíjet odvětví 
rybolovu.
Dohody se zakládají na nejlepších dostupných 
vědeckých poznatcích, jsou zcela transparentní 
a nediskriminační. Tyto zásady jsou zakotveny 
v protokolech k dohodám o partnerství v oblasti 
rybolovu, které byly nedávno sjednány. Protokoly 
byly sjednány s cílem maximalizovat efektivitu 
nákladů na přístup do rybolovných oblastí partnerů 
a na poskytování odvětvové podpory.
Odpověď na body III a IV
Sjednání protokolů k dohodám o partnerství 
v oblasti rybolovu závisí na řadě faktorů, přičemž na 
mnohé z nich nemá Komise vliv. Musí být dodržo ‑
vána pravidla, která zahrnují i další instituce EU, 
například Radu a Parlament. Celková délka vyjed ‑
návání rovněž silně závisí na vnitřních přijímacích 
postupech v partnerské třetí zemi.
Pokud došlo k přerušení, bylo obecně krátkého 
trvání a nemělo dopad na rybolovné činnosti rybář ‑
ského loďstva EU.
V
Tento přechodný režim je založen na článku 9 
nařízení (ES) č. 1006/2008 o udělování oprávnění 
k rybolovným činnostem, který by zajistil kontinu ‑
itu rybolovných činností po omezenou dobu šesti 
měsíců za situace, kdy byl mezi EU a partnerskou 
zemí protokol sjednán, ale dosud se prozatímně 
neuplatňuje. Takové přechodné licence poskyto ‑
vané výhradně dobrovolně partnerskou zemí na 
žádost Komise by měly být považovány za licence, 
jež jsou uděleny podle hlavní dohody (přestože 
chybí protokol), a proto nejsou v rozporu s ustano ‑
vením o výlučnosti (na rozdíl od čistě „soukromých 
licencí“, které by v rozporu byly, jak vysvětlil Soudní 
dvůr ve věci C ‑565/13).Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 48
XI
Pokyny pro provádění odvětvové podpory zpra ‑
cované útvary Komise v roce 2013 a aktualizované 
v roce 2014 stanovují zásady, které je nutno dodržo ‑
vat při definování a sledování odvětvové podpory, 
a konkrétní pravidla týkající se požadavků na podá ‑
vání zpráv. To umožňuje úpravy programu, na nichž 
se dohodne smíšený výbor.
Tyto pokyny byly v posledních protokolech dopl ‑
něny konkrétními ustanoveními týkajícími se prová ‑
dění a sledování odvětvové podpory.
Mimo jiné požadují vytvoření a odsouhlasení 
matice činností, jež mají být financovány pomocí 
odvětvové podpory, která jasně určí akce, jež mají 
být podpořeny, cíle a dosažené výsledky.
Tuto matici pravidelně zkoumá smíšený výbor a sle ‑
duje přidělenec pro rybolov, aby bylo zajištěno, že 
program vyjádřený maticí je dodržován.
XII
V návaznosti na novou společnou rybářskou poli ‑
tiku přijatou v roce 2013, která obsahuje oddělení 
plateb odvětvové podpory od plateb za přístupová 
práva a s nimi souvisejících podmínek, jsou nyní 
platby odvětvové podpory přímo spojeny s výko ‑
nem a využitím odvětvové podpory.
Odvětvová podpora v rámci dohod o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu je nyní poskytována 
na základě omezeného počtu konkrétních akcí navr ‑
žených partnerskou zemí, a nikoli systematicky, jako 
je tomu u podpory z Evropského rozvojového fondu 
(ERF), jež mimo jiné obsahuje rozpočtovou pod ‑
poru. Kromě toho je odvětvová podpora obecně 
mnohem nižší než podpora z ERF.
Pro případy, kdy partnerská země s příslušným odů ‑
vodněním žádá o přerozdělení prostředků v rámci 
programu, existují ustanovení o revizi odvětvové 
podpory ve smíšeném výboru, nebo v případě nut ‑
nosti o pozastavení plateb odvětvové podpory do 
doby, než bude dosaženo uspokojivého provádění 
odvětvové podpory.Technická opatření pro zachování zdrojů jsou často 
zakotvena ve vnitrostátních právních předpisech 
partnerských zemí, a proto nemohou být předmě ‑
tem vyjednávání. Musí být do dohod o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu začleněna.
Zásada, podle které EU platí příspěvek za přístup 
předem, zajišťuje partnerské zemi stabilní příjem, 
čímž se dohody o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu stávají atraktivním nástrojem správy.
VIII
Komise si byla vědoma problémů se srovnatelností 
metodik používaných nezávislými konzultanty při 
vypracování hodnocení. V návaznosti na interní 
audit a na základě pravidel, která z tohoto auditu 
vzešla, vytvořila Komise společnou šablonu pro 
působnost hodnocení prováděných v kontextu 
dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybo ‑
lovu. Jednotná společná metodika pro hodno ‑
cení hospodářského dopadu dohod o partnerství 
v oblasti rybolovu byla schválena a zavedena od 
počátku roku 2015.
IX
Komise se v posledních letech věnovala úpravě 
svých nástrojů IT a počátkem roku 2013 zahájila tzv. 
„projekt IT licence“, který bude digitálně zazname ‑
návat jak přenos, tak následná oprávnění. Stávající 
nástroje IT umožňují Komisi lépe řídit postupy 
týkající se žádostí o udělení oprávnění k rybolovu 
a jejich vyřízení, od podání úplného požadavku 
členským státem až po vydání oprávnění třetí zemí.
X
Od roku 2011 vyvíjela Komise nové postupy pro 
předávání údajů a nové databáze, zejména takzvaný 
„DataWareHouse“ (datový sklad), aby umožnila lepší 
a řádné sledování všech úlovků rybářských plavidel 
EU. Tyto nástroje byly připraveny ke konci roku 2013 
a v průběhu roku 2014 byly postupně uváděny do 
provozu v závislosti na kapacitě členských států 
tento systém provádět. Pokud se objeví konkrétní 
otázky, jsou prodiskutovány s členskými státy.
Odpovědi Komise 49
Při jednáních o obnově protokolů Komise aktivně 
prosazuje používání elektronických licencí pro 
plavidla EU.
XIII h)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Komise je v neustálém kontaktu s členskými státy za 
účelem řešení všech technických otázek.
XIII i)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, 
že již bylo částečně provedeno, neboť stanovila 
konkrétní pokyny pro řízení a sledování odvětvové 
podpory, a s výhradou jednání s partnerskými 
zeměmi bude podnikat nutné kroky k jeho plnému 
provedení.
XIII j)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již bylo částečně provedeno.
Nová společná rybářská politika si stanovila jako 
jednu ze zásad řádné správy (čl. 3 písm. h) nařízení 
(EU) č. 1380/2013) „soulad s jinými politikami Unie“. 
Na tomto základě se aspekty rybolovu stále více 
začleňují do rozvojové politiky.
XIII k)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
je částečně prováděno.
Výplaty se posuzují na zasedáních smíšeného 
výboru pro každou dohodu o partnerství v oblasti 
rybolovu jednou ročně. Jestliže smíšený výbor 
konstatuje a shodne se, že poskytnuté finanční 
prostředky nebyly dostatečně využity, platba 
odvětvové podpory pro následující roky může být 
pozastavena.XIII a) 
Komise toto doporučení přijímá.
XIII b)
Komise toto doporučení přijímá a zahájila jeho 
provádění.
XIII c)
Komise může toto doporučení přijmout, přičemž 
jeho provedení je podmíněno jednáním a dohodou 
mezi EU a dotčenou třetí zemí.
XIII d)
Komise může toto doporučení přijmout a již zahájila 
postup konzultací se zúčastněnými subjekty.
XIII e)
Komise toto doporučení přijímá.
V prosinci 2014 byla Komisi předložena nová meto ‑
dika, která byla přijata v lednu 2015. Bude předsta ‑
vovat společný základ pro provádění hodnocení 
ekonomického dopadu protokolů, které bude 
realizováno v předstihu před budoucími jednáními. 
Jakmile bude tato metodika systematicky uplatňo ‑
vána, bude plně odpovídat doporučením Účetního 
dvora.
XIII f)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Komise se v posledních letech věnovala úpravě 
svých nástrojů IT a spustila tzv. „projekt IT licence“, 
který bude digitálně zaznamenávat jak přenos, tak 
následná oprávnění.
XIII g)
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Odpovědi Komise 50
Odvětvová podpora EU je poskytována mimo jiné 
pro zlepšení správy na vnitrostátní úrovni, zatímco 
financování z ERF poskytované IOC na regionální 
úrovni má za cíl dále rozvíjet regionální spolupráci. 
Přidělenec pro rybolov v delegaci EU na místě 
svými pravidelnými kontakty s IOC rovněž přispívá 
k zajištění komplementarity financovaných akcí.
31
Prostřednictvím dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu, a zejména prostřednictvím odvětvové 
podpory, se EU snaží též posílit vědeckou spolupráci 
týkající se stavu populací, rybolovu a hodnocení 
opatření v oblasti řízení mezi EU a vědci partner ‑
ských zemí prostřednictvím smíšených vědeckých 
výborů ve smíšených dohodách o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu a dále podporovat 
účast vědců a manažerů z partnerských zemí na jed ‑
náních regionálních organizací pro řízení rybolovu 
v kontextu dohod o partnerství v oblasti udržitel ‑
ného lovu tuňáků.
Pro dohody o lovu tuňáků by měly protokoly zajiš ‑
ťovat práva přístupu pouze tehdy, jsou ‑li v souladu 
se zásadami řízení vyjádřenými v Úmluvě Organi ‑
zace spojených národů o mořském právu (UNCLOS). 
Komise by proto měla zajistit, aby dohody o part ‑
nerství v oblasti rybolovu zohledňovaly usnesení 
a doporučení regionálních organizací pro řízení 
rybolovu týkající se stavu populací ryb.
U smíšených dohod provádí smíšený vědecký výbor 
pravidelně přezkum všech relevantních a dostup ‑
ných informací o úlovcích, intenzitě rybolovu 
a stavu populací týkajících se příslušných protokolů 
k dohodám o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu.
Podle článku 61 úmluvy UNCLOS i v případě, kdy 
pobřežní stát určí přebytek, stále nesou EU a stát 
vlajky odpovědnost za to, aby nedošlo k nadměr ‑
nému rybolovu. Proto EU usiluje o dosažení úplné 
transparentnosti v oblasti rybolovných práv a cílů 
řízení. Pojem přebytku však neznamená, že je třeba 
přijmout způsob řízení založený na limitech úlovků. 
Míra úmrtnosti způsobená rybolovem může být 
omezována opatřeními jiného druhu, například 
limity kapacity, limity intenzity rybolovu apod.Připomínky
21
V případě Mauritánie nedošlo mezi protokoly na 
období 2008–2012 a 2013–2014 k přerušení rybolov ‑
ných činností.
22
V souladu s článkem 9 nařízení o udělování opráv ‑
nění k rybolovným činnostem mauritánské orgány 
souhlasily s vydáním licencí k žádostem, které jim 
byly zaslány. Kdyby majitelé plavidel EU požádali 
o vydání licencí pro jiné kategorie rybolovu, mohly 
jim být vydány pro tyto jiné kategorie. V té době 
však od majitelů plavidel nebyly žádné žádosti 
obdrženy.
23
Řešení vyjednané s Mauritánií v červenci 2014 je 
kompromisem ve věci uplynutí doby platnosti 
a bylo akceptováno Komisí se souhlasem dotčených 
členských států.
24
Možnost poskytnutí náhrady za přerušení rybolov ‑
ných činností vychází z nařízení o Evropském rybář ‑
ském fondu. Tyto částky náhrad jsou již zahrnuty 
do rozpočtu EU, a proto by nepředstavovaly pro EU 
dodatečné výdaje.
28
Nová společná rybářská politika si stanovila jako 
jednu ze zásad řádné správy (čl. 3 písm. h) nařízení 
(EU) č. 1380/2013) „soulad s jinými politikami Unie“.
Zlepšená spolupráce s GŘ DEVCO, jak na vrcholné, 
tak na nižších úrovních vedení, zajistí efektivní 
využívání finanční podpory poskytované EU, buď 
prostřednictvím dohod o partnerství v oblasti udrži ‑
telného rybolovu, nebo pomocí ERF, a dalšími dárci.
Odpovědi Komise 51
41
Při sjednávání nového protokolu s Mosambikem 
byly tyto technické podmínky členskými státy 
přijaty s ohledem na to, že Komise dokonce zís ‑
kala odchylku od vnitrostátních právních předpisů 
(povinná inspekce pouze 1/3 loďstva namísto 
loďstva celého) za účelem maximálního využití 
protokolu.
46
Dohody o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu a rozpočtová podpora z ERF se liší svou 
povahou a sjednávají se odděleně. Časový rozvrh 
sjednávání podpory z ERF a podpory v rámci dohod 
o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se 
málokdy překrývá. Programování ERF se projednává 
jednou za 7 let, zatímco průměrná doba platnosti 
dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu 
je 3–4 roky.
Proto Komise zastává názor, že to nebude mít vliv 
na její pozici během jednání o dohodách o partner ‑
ství v oblasti udržitelného rybolovu.
Celkově je postup uplatňovaný vůči našim partner ‑
ským zemím jednotný a soudržný.
49
Komise spoléhá na údaje poskytované členskými 
státy v souladu s požadavky právních předpisů EU. 
Případné nesrovnalosti budou řešeny prostřed ‑
nictvím nového centralizovaného systému hlášení 
úlovků, který umožňuje soustavné sledování. 
Dostupnost údajů se zlepší neustálým porovnává ‑
ním hlášených úlovků se stanoveným referenčním 
množstvím z protokolu.
50
Krátká doba platnosti protokolů před reformou 
společné rybářské politiky měla umožnit přechod 
k provádění nové společné rybářské politiky. Ta nyní 
vstoupila v platnost, a proto bude snaha sjednávat 
protokoly s delší dobou platnosti, v průměru 4 až 
5 let.32
Míra úmrtnosti způsobená rybolovem je omezena 
limity kapacity, které byly stanoveny na základě 
plánů rozvoje loďstev členů Komise pro tuňáky 
Indického oceánu, přičemž úrovně kapacity vztahu ‑
jící se k EU jsou v protokolech dodržovány.
Odpověď na body 33–34 
Ve všech posledních jednáních hrály otázky řád ‑
ného finančního řízení a efektivnosti nákladů 
v průběhu jednání hlavní roli. Odrazem toho je 
restrukturalizace finanční složky, v níž nyní odvětví 
nese větší podíl na finančním břemeni přístupových 
plateb než EU.
39
Informace z hodnocení také ukazují, že v důsledku 
nového vyvážení přínosu přidané hodnoty ve 
prospěch Mauritánie v protokolu na období 2013 až 
2014 přímá přidaná hodnota pro všechny příjemce 
ve srovnání s předešlým protokolem poklesla jen 
mírně (z 0,86 na 0,8).
To by mělo vyplývat mimo jiné ze skutečnosti, že 
hodnocení se týkalo období pouhých 11 měsíců 
z celkové dvouleté doby platnosti protokolu, které 
se krylo s obdobím nízkého využití. Navíc je třeba si 
povšimnout velké proměnlivosti tržních cen drob ‑
ných pelagických druhů, což má nepochybně vliv na 
odhady přidané hodnoty. Z těchto důvodů je třeba 
k závěrům hodnocení přistupovat opatrně.
40
Jednání s Mauritánií o následném protokolu byla 
z tohoto důvodu pozastavena.
Odpovědi Komise 52
60
Současný informační systém umožňuje Komisi sle ‑
dovat pouze úplné žádosti o oprávnění k rybolovu 
zaslané příslušným státem vlajky. Cílem projektu 
nazvaného „IT licence“ spuštěného na počátku roku 
2013 za účelem zlepšení tohoto postupu je umož ‑
nit lepší sledování postupů spojených s žádostmi 
o oprávnění k rybolovu a jejich vyřizováním. Komise 
mezitím prověřuje všechny své vnitřní postupy.
62
Ustanovení příslušných právních předpisů EU 
o hlášení jsou dodržována a Komise vede příslušné 
záznamy. Navíc pracuje na vývoji potřebných 
nástrojů IT pro vytvoření databáze údajů o úlovcích.
63
Od roku 2011 vyvíjela Komise nové postupy pro 
zadávání údajů a nové databáze, zejména takzvaný 
„DataWareHouse“, aby umožnila lepší a řádné 
sledování všech úlovků rybářských plavidel EU. Tyto 
nástroje byly hotovy ke konci roku 2013 a v prů ‑
běhu roku 2014 byly postupně uváděny do provozu 
v závislosti na kapacitě členských států tento systém 
provádět. Pokud se objeví konkrétní otázky, jsou 
prodiskutovány s členskými státy.
65
Komise již tento problém identifikovala a v sou ‑
časné době pracuje s členskými státy, výzkum ‑
nými ústavy pro rybolov v EU a s třetími zeměmi 
na odsouhlasení společné a sdílené metodiky pro 
odhad úlovků ve vodách, na něž se vztahují dohody 
o partnerství v oblasti rybolovu.
Ačkoli mohlo existovat potenciální riziko vzniku 
dodatečných výdajů pro EU, nebylo naplněno 
v případě Indického oceánu, kde úlovky nepřesáhly 
referenční množství v žádné z dohod, který byly 
předmětem přezkumu účetního dvora, s výjimkou 
MDG v letech 2005 a 2007.52
Vzhledem k tomu, že cíle společné rybářské poli ‑
tiky, pokud jde o dohody o partnerství v oblasti 
rybolovu, nezahrnují jejich dopad na regiony EU 
ani na dodávky ryb na trh EU, neočekává se, že tyto 
aspekty budou předmětem hodnocení.
Konzultanti najatí Komisí, aby provedli hodnocení 
dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybo ‑
lovu, počátkem roku 2015 vytvořili a odsouhlasili s 
útvary Komise společnou homogenní metodu hod ‑
nocení ekonomických dopadů v kontextu dohod 
o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu.
57
Postup ověřování prováděný Komisí plně respektuje 
ustanovení příslušného protokolu.
Komise nyní vytváří nový systém, který bude 
zaznamenávat jak přenos, tak následná oprávnění, 
vše v digitální podobě (projekt LICENCE), a umožní 
Komisi lépe řídit postupy týkající se žádostí o udě ‑
lení oprávnění k rybolovu a jejich vyřízení, od 
podání úplného požadavku členským státem až po 
vydání oprávnění třetí zemí.
58
Forma přenosu žádostí o oprávnění silně závisí na 
vnitrostátních právních předpisech partnerské země 
a na její lidské a administrativní kapacitě.
59
U Mauritánie delegace EU podrobně sleduje postup 
vydávání licencí a je neustále ve styku s příslušnými 
útvary Mauritánie, aby minimalizovala prodlení. 
Postup je navíc usnadněn přítomností zprostřed ‑
kovatelů, kteří zastupují majitele lodí u místních 
orgánů.
Odpovědi Komise 53
73
Komise usiluje o to, aby příspěvek odvětvové pod ‑
pory byl jasně uveden ve vnitrostátním rozpočtu, 
závisí to však na vnitrostátních finančních právních 
předpisech partnerské země.
Komise zastává názor, že poskytovaná odvětvová 
podpora je v příslušných maticích partnerských 
zemí dohledatelná.
Komise musí také spoléhat na to, že akce, jež part ‑
nerská země podniká k provedení příslušné matice 
týkající se provádění odvětvové podpory, zpravidla 
podléhají příslušným vnitrostátním pravidlům pro 
zadávání veřejných zakázek.
74
Smíšené výbory zřízené podle protokolů sledují 
provádění odvětvové podpory, včetně nákladové 
efektivnosti tam, kde je k dispozici.
Pokud jde o Mosambik, kromě pravidelného sledo ‑
vání ve smíšeném výboru je třeba teprve uskutečnit 
konečné hodnocení provádění odvětvové podpory 
poskytnuté podle protokolu na období 2012–2014. 
Mosambik v současné době připravuje dokumentaci 
pro toto hodnocení a má být zorganizován smíšený 
výbor za účelem posouzení pokroku.
75
Viz odpověď na bod XII Shrnutí.
U Mauritánie byla míra využití ovlivněna složitou 
politickou situací na počátku období 2008–2012. 
Navíc byla odvětvová podpora podle protokolu na 
období 2013–2014 snížena na 3 miliony EUR za rok 
na výslovnou žádost mauritánských orgánů: nešlo 
o původní cíl Komise ani o přímou reakci na nedo ‑
statečnou transparentnost mauritánského partnera.68
Viz odpověď na bod XI Shrnutí.
69
V zemích, v nichž působí více dárců, bylo ‑li to 
možné, zavedla EU koordinační schůzky s ostatními 
rozvojovými aktéry (srov. Mauritánie a nedávno 
Mosambik). Přidělenec pro rybolov se těchto koor ‑
dinačních schůzek účastní. Mezi jednotlivými oddě ‑
leními Delegace zapojenými do rozvoje spolupráce 
existují aktivní kontakty.
Na koordinačních schůzkách s dalšími dárci jsou 
zvolené priority EU reflektovány.
70
Delegace v Mosambiku se účastní odvětvových 
koordinačních schůzek dárců organizovaných mini ‑
sterstvem a je zde zastoupena jako jeden z hlavních 
dárců v odvětví. Orgány pro rybolov navíc připravují 
plán činností, který je v souladu s vnitrostátními 
pravidly a týká se transparentnosti činností financo ‑
vaných různými dárci a EU. Komise zastává názor, že 
riziko dvojího financování neexistuje.
72
Viz též odpověď na bod XI Shrnutí.
Odpovědi Komise 54
Správa odvětvové podpory se zlepšila po reformě 
společné rybářské politiky, která oddělila financo ‑
vání odvětvové podpory od plateb za přístupová 
práva a zvýšila sledování a uplatňování podmíně ‑
nosti v postupu smíšeného výboru.
Viz odpověď na bod XII Shrnutí.
80
Vyplácení se zvažuje a přezkoumává na zasedáních 
smíšeného výboru pro každou dohodu o partner ‑
ství v oblasti rybolovu pravidelně jednou ročně. 
Jestliže smíšený výbor konstatuje a shodne se, že 
poskytnuté finanční prostředky nebyly dostatečně 
využity, platba odvětvové podpory pro následující 
roky může být pozastavena, dokud nedojde ke zlep ‑
šení využití prostředků. To bylo uplatněno zejména 
v případě Seychel, Mosambiku a Komor.
81
Jestliže nebylo dosaženo výsledků v prioritních 
akcích nebo projektech nebo byly výsledky ome ‑
zené, platba odvětvové podpory v následujícím 
roce bude pozastavena, dokud nebude dosaženo 
příslušných cílů.
To je třeba chápat v té souvislosti, že akce zpravidla 
nejsou ve svém trvání omezeny na dotyčný finanční 
rok, nýbrž mohou být víceleté povahy. 
82
Ačkoli zásady jsou stejné, cíle se výrazně liší vzhle ‑
dem k odlišnému rozsahu a působnosti podpory 
a její správy.Absorpční kapacita je pečlivě sledována na každém 
zasedání smíšeného výboru, který systematicky 
hodnotí a komentuje míru využití prostředků, 
přičemž ve srovnání s předešlými protokoly došlo 
v případě Seychel a Mosambiku k výrazným 
zlepšením.
76
Využití odvětvové podpory poskytované partner ‑
ským zemím se určuje v každém případě zvlášť 
podle toho, jak si partnerská země přeje využít tuto 
podporu ve vztahu ke své vnitrostátní politice roz ‑
voje odvětví rybolovu.
Rámeček 2 - Madagaskar
Finanční prostředky EU jsou zastupitelné na úrovni 
státní rozpočtu stejně jako jakýkoli jiný zdroj vlád ‑
ních příjmů.
Rámeček 2 - Mauritánie
Částka 25 milionů EUR nevyčerpaných přídělů 
odvětvové podpory je výsledkem společného 
přezkumu. V březnu 2013 zaslala Mauritánie zprávu 
EU, v níž uvedla, že zbývající finanční prostředky 
činí k tomuto datu 13 milionů EUR. Tato částka však 
nebyla společně uznána, protože Mauritánie plně 
neodůvodnila základ pro svůj výpočet.
Rámeček 2 - Mosambik
Smíšený výbor souhlasil na svém zasedání v červnu 
2012 s úpravou programu ex ‑post, jak je konsta ‑
továno v připojených přílohách zprávy, s tím, že 
v celkovém rámci akcí dohodnutých a zahrnutých 
do vnitrostátního rozpočtu budou naplánovány 
dodatečné projekty infrastruktury.
78
Viz odpověď na bod XII Shrnutí.
Odpovědi Komise 55
Komise se snaží, aby příspěvky odvětvové podpory 
byly zahrnuty do finančních právních předpisů 
partnerských zemí, s cílem zajistit transparentnost 
finančních prostředků.
Závěry a doporučení
85
Sjednávání protokolů k dohodám o partnerství 
v oblasti rybolovu závisí na řadě faktorů, z nichž 
na mnohé nemá Komise vliv. Musí být dodržována 
pravidla, do nichž jsou zapojeny další instituce EU, 
například Rada a Parlament. Celková délka postupu 
vyjednávání rovněž silně závisí na vnitřních postu ‑
pech pro přijímání v partnerské třetí zemi.
86
Tento přechodný režim je založen na článku 9 
nařízení (ES) č. 1006/2008, který zajišťuje kontinu ‑
itu rybolovných činností po omezenou dobu šesti 
měsíců za situace, kdy byl mezi EU a partnerskou 
zemí protokol sjednán, ale dosud se prozatímně 
neuplatňuje. Takové přechodné licence poskyto ‑
vané výhradně dobrovolně partnerskou zemí na 
žádost Komise by měly být považovány za licence, 
jež jsou uděleny podle hlavní dohody (přestože 
chybí protokol), a proto nejsou v rozporu s ustano ‑
vením o výlučnosti (na rozdíl od čistě „soukromých 
licencí“, které by v rozporu byly, jak vysvětlil Soudní 
dvůr ve věci C ‑565/13).
87
Pokud jde o dohody o lovu tuňáků, tento postup se 
již uplatňuje, zejména v Indickém oceánu, kde rybo ‑
lov s partnerskými zeměmi zrcadlově odráží mig ‑
rační trasy tuňáků. Pokud jde o „smíšené dohody“, 
bude obtížnější toho dosáhnout vzhledem k tomu, 
že jsou dotčeny různé oblasti rybolovu.Došlo však ke zlepšení soudržnosti a konzistence 
mezi útvary Komise při provádění těchto politik, 
pokud jde o využívání a vyplácení odvětvové 
podpory. Tento postup se uplatňuje na základě 
cílených, identifikovatelných akcí s jasnými ukazateli 
výsledků, podle nichž lze měřit výkonnost.
Programy odvětvové podpory jsou připravovány 
a založeny na potřebách partnerské země a pro ‑
jednávány oběma stranami ve smíšeném výboru, 
přičemž konečný program činností je výsledkem 
tohoto postupu konzultací.
Rámeček 3 - Madagaskar
Na Madagaskaru pokračovaly platby v rámci 
dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybo ‑
lovu po rozhodnutí, že Madagaskar již nebude způ ‑
sobilý pro rozpočtovou podporu. Toto rozhodnutí 
bylo učiněno v plné koordinaci s příslušnými útvary 
institucí EU, neboť platby byly jasně určeny správě 
odvětví rybolovu a přispívaly k ochraně zaměstna ‑
nosti a růstu odvětví rybolovu, jakož i k zajištění 
potravin v zemi v souvislosti s politickou krizí.
Rámeček 3 - Mosambik
Ačkoli rozpočtová podpora byla opožděna, nebyla 
zde žádná souvislost s platbou odvětvové podpory, 
neboť tento fakt neměl žádné přímé dopady na 
provádění dohodnutých konkrétních pracovních 
programů odvětvové podpory. Byla tedy uznána 
odlišná povaha obou režimů podpory.
Komise je přesvědčena, že větší soudržnost mezi 
rozvojovou politikou a rybářskou politikou nezna ‑
mená nutně totožný přístup k platbám finančních 
prostředků v rámci jednotlivých politik, neboť každá 
z nich se řídí specifickými právními nástroji, jejichž 
podmínky je třeba dodržovat.
83
Viz odpověď na bod XI Shrnutí.
Odpovědi Komise 56
Technická opatření pro zachování zdrojů jsou často 
zakotvena ve vnitrostátních právních předpisech 
partnerských zemí, a proto nemohou být předmě ‑
tem vyjednávání. Musí být do dohod o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu začleněna.
Zásada, podle které EU platí příspěvek za přístup 
předem, zajišťuje partnerské zemi stabilní příjem, 
čímž se dohody o partnerství v oblasti udržitelného 
rybolovu stávají atraktivním nástrojem správy.
90
Komise si byla vědoma problémů se srovnatelností 
metodik používaných nezávislými konzultanty při 
vypracování hodnocení. V návaznosti na interní 
audit a na základě pravidel, která z tohoto auditu 
vzešla, zřídila Komise společnou šablonu pro působ ‑
nost hodnocení prováděných v kontextu dohod 
o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. 
Jednotná společná metodika pro hodnocení hos ‑
podářského dopadu dohod o partnerství v oblasti 
rybolovu byla schválena a zavedena od počátku 
roku 2015.
Doporučení 1 a) 
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 1 b) 
Komise toto doporučení přijímá a zahájila jeho 
provádění.
Doporučení 1 c) 
Komise toto doporučení přijímá, přičemž jeho pro ‑
vedení je podmíněno jednáním a dohodou mezi EU 
a dotčenou třetí zemí.
Doporučení 1 d) 
Komise toto doporučení přijímá a již zahájila postup 
konzultací se zúčastněnými subjekty.88
Z tohoto pojetí vyplývá, že tam, kde je to vhodné, 
že cíle a opatření v oblasti řízení rybolovu a kvóty 
k rozdělení trhů zavedené pobřežním státem pro 
jednotlivé zúčastněné subjekty jsou jasně určeny 
a dobře známy, jak je tomu v případě smíše ‑
ných dohod s Grónskem, Marokem, Mauritánií 
a Guineou ‑Bissau.
Pokud jde o dohody o tuňácích, rybolovná práva 
se zřizují na základě cílů a opatření v oblasti řízení 
rybolovu přijatých příslušnými regionálními organi ‑
zacemi pro řízení rybolovu, jimž je svěřeno prová ‑
dění těchto úkolů na regionální úrovni, a vycházejí 
z vědecké práce a poradenství těchto organizací.
89
Komise bere v úvahu úroveň využití rybolovných 
práv v minulosti, externí faktory, které mohou mít 
dopad na využívání rybolovných práv v závislosti na 
dostupnosti a variabilitě úlovků. 
Referenční úrovně úlovků sjednané v protokolech 
k dohodám o partnerství v oblasti lovu tuňáků – což 
nejsou limity úlovků – jsou založeny na předcho ‑
zích hlášených úlovcích rybářského loďstva EU. 
Referenční množství sjednaná v příslušných pro ‑
tokolech, která jsou pro naše partnery důležitou 
podmínkou, představují právní základ pro úhradu 
příspěvku EU za přístup. Takové referenční úrovně 
úlovků však musí brát v úvahu také vysokou mezi ‑
roční variabilitu úlovků v různých oblastech, která je 
způsobena různou mírou rozšíření a hojnosti vysoce 
stěhovavých druhů v jednotlivých letech.
Pokud jde o spojitost mezi možným nedostatečným 
využitím rybolovných práv a prováděním přísněj ‑
ších omezujících technických opatření pro zacho ‑
vání zdrojů, je třeba připomenout, že tato opatření 
jsou sjednávána mezi stranami za účelem zajištění 
udržitelného využívání populací, snížení dopadu 
rybolovných činností na mořské ekosystémy 
a zabránění konfliktům mezi zahraničním průmy ‑
slovým loďstvem a drobnými pobřežními rybáři 
z pobřežních států.
Odpovědi Komise 57
Komise se v posledních letech věnovala úpravě 
svých nástrojů IT a spustila tzv. „projekt IT licence“, 
který bude digitálně zaznamenávat jak přenos, tak 
následná oprávnění. 
Doporučení 2 b) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Při jednáních o obnově protokolů Komise aktivně 
prosazuje používání elektronických licencí pro 
plavidla EU.
Doporučení 2 c) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Komise je v neustálém kontaktu s členskými státy za 
účelem řešení všech technických otázek.
94
Pokyny pro provádění odvětvové podpory zpra ‑
cované útvary Komise v roce 2013 a aktualizované 
v roce 2014 stanoví zásady, které je nutno dodržo ‑
vat při definování a sledování odvětvové podpory, 
a konkrétní pravidla týkající se požadavků na podá ‑
vání zpráv. To umožňuje úpravy programu, na nichž 
se dohodne smíšený výbor.
Tyto pokyny byly v posledních protokolech dopl ‑
něny speciálními ustanoveními týkajícími se prová ‑
dění a sledování odvětvové podpory.
Mimo jiné požadují vytvoření a odsouhlasení 
matice činností, jež mají být financovány pomocí 
odvětvové podpory, která jasně určí akce, jež mají 
být podpořeny, cíle a dosažené výsledky.Doporučení 1 e) 
Komise toto doporučení přijímá.
V prosinci 2014 byla Komisi předložena nová meto ‑
dika, která byla přijata v lednu 2015. Bude předsta ‑
vovat společný základ pro provádění hodnocení 
ekonomického dopadu protokolů, které bude 
realizováno v předstihu před budoucími jednáními. 
Jakmile bude tato metodika systematicky uplatňo ‑
vána, bude plně odpovídat doporučením Účetního 
dvora.
92
Komise se v posledních letech věnovala úpravě 
svých nástrojů IT a počátkem roku 2013 spustila tzv. 
„projekt IT licence“, který bude digitálně zazname ‑
návat jak přenos, tak následná oprávnění. Stávající 
nástroje IT umožňují Komisi lépe řídit postupy 
týkající se žádostí o udělení oprávnění k rybolovu 
a jejich vyřízení, od podání úplného požadavku 
členským státem až po vydání oprávnění třetí zemí.
93
Od roku 2011 vyvíjela Komise nové postupy pro 
zadávání údajů a nové databáze, zejména takzvaný 
„datový sklad“, aby umožnila lepší a řádné sledování 
všech úlovků rybářských plavidel EU. Tyto nástroje 
byly připraveny ke konci roku 2013 a v průběhu roku 
2014 byly postupně uváděny do provozu v závislosti 
na kapacitě členských států tento systém provádět. 
Pokud se objeví konkrétní otázky, jsou diskutovány 
s členskými státy.
Doporučení 2 a) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již podniká nutné kroky k nápravě této situace.
Odpovědi Komise 58
Doporučení 3 c) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
je částečně prováděno.
Vyplácení se zvažuje na zasedáních smíšeného 
výboru pro každou dohodu o partnerství v oblasti 
rybolovu jednou ročně. Jestliže smíšený výbor 
konstatuje a shodne se, že poskytnuté finanční 
prostředky nebyly dostatečně využity, platba 
odvětvové podpory pro následující roky může být 
pozastavena.
Odpověď na tabulku 4
U Mosambiku vedlo následné ověření Komisí 
k opravě údajů. Podle současných informací, které 
má Komise k dispozici, činily úlovky 2 330 t, což 
dobře odpovídá množství hlášenému Španělskem 
a Francií za stejný rok (2 326 t).Tuto matici pravidelně zkoumá smíšený výbor a sle ‑
duje přidělenec pro rybolov, aby bylo zajištěno, že 
program vyjádřený maticí je dodržován.
95
V návaznosti na novou společnou rybářskou poli ‑
tiku přijatou v roce 2013, která obsahuje oddělení 
plateb odvětvové podpory od plateb za přístupová 
práva a s nimi souvisejících podmínek, jsou nyní 
platby odvětvové podpory přímo spojeny s výko ‑
nem a využitím odvětvové podpory.
Odvětvová podpora v rámci dohod o partnerství 
v oblasti udržitelného rybolovu je nyní poskytována 
na základě omezeného počtu konkrétních akcí navr ‑
hovaných partnerskou zemí, nikoli systematicky, 
jako je tomu u podpory z ERF, jež mimo jiné obsa ‑
huje rozpočtovou podporu. Kromě toho je odvět ‑
vová podpora obecně mnohem nižší než podpora 
pomocí ERF.
Pro případy, kdy partnerská země s příslušným odů ‑
vodněním žádá o přerozdělení prostředků v rámci 
programu, existují ustanovení o revizi odvětvové 
podpory ve smíšeném výboru, nebo v případě nut ‑
nosti o pozastavení plateb odvětvové podpory do 
doby, než bude dosaženo uspokojivého provádění 
odvětvové podpory.
Doporučení 3 a) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, 
že již bylo částečně provedeno, neboť stanovila 
konkrétní pokyny pro řízení a sledování odvětvové 
podpory, a s výhradou jednání s partnerskými 
zeměmi bude podnikat nutné kroky k jeho plnému 
provedení.
Doporučení 3 b) 
Komise toto doporučení přijímá a zastává názor, že 
již bylo částečně provedeno.
Nová společná rybářská politika si stanovila jako 
jednu ze zásad řádné správy (čl. 3 písm. h) nařízení 
(EU) č. 1380/2013) „soulad s jinými politikami Unie“. 
Na tomto základě se aspekty rybolovu stále více 
začleňují do rozvojové politiky.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Evropská unie (EU) sjednává s pobřežními zeměmi dohody 
s cílem získat práva přístupu k lovištím těchto zemí pro 
zámořské loďstvo EU a podporovat správu a udržitelný 
rozvoj místního rybářského sektoru. Účetní dvůr dospěl 
k závěru, že Komise obecně řídí dohody o partnerství 
v oblasti rybolovu řádně, určitá zlepšení je přesto potřeba 
provést. Množství ryb dojednaná s pobřežními státy byla 
zpravidla vyšší než skutečné úlovky flotily EU. Oproti 
očekávání tedy byly tyto dohody pro EU relativně 
nákladnější. Monitorování údajů o úlovcích a licenční řízení 
nebyla dostatečně spolehlivá a podpora poskytovaná na 
udržitelný rozvoj místních rybářských sektorů potřebovala 
jasnější podmínky způsobilosti a lepší koordinaci 
a konzistentnost s  ostatní rozvojovou podporou EU.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR