CS EN EN EN EN Úřední věstník Evropské unie C 66/1

Zpráva Komise podle čl. 28 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 980/2005 ze dne 27. června 2005 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí

(2008/C 66/01)

OBSAH

1. ÚVOD

1.1 Všeobecný přehled

1.2 Metodika a terminologie

2. ANALÝZA VÝVOJE PREFERENČNÍCH DOVOZŮ

2.1 Obecný režim

2.1.1 Působnost obecného režimu

2.1.2 Míra využití obecného režimu

2.1.3 Vynětí z obecného režimu

2.2 Zvláštní režim GSP+

2.2.1 Působnost režimu GSP+

2.2.2 Míra využití režimu GSP+

2.2.3 Vynětí z režimu GSP+

2.3 Iniciativa „Vše kromě zbraní“

2.3.1 Působnost režimu pro nejméně rozvinuté země

2.3.2 Míra využití režimu „Vše kromě zbraní“

2.3.3 Vynětí z režimu „Vše kromě zbraní“

3. PREFERENČNÍ ROZPĚTÍ V RÁMCI SYSTÉMU GSP

4. DOPAD NA ROZPOČET SPOLEČENSTVÍ

5. ZÁVĚR

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. ÚVOD

1.1. Všeobecný přehled

Systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém GSP“) Evropské unie (EU) je prvním a nejvelkorysejším systémem ze všech preferenčních systémů rozvinutých zemí, který usnadňuje obchod 178 rozvojovým zemím. Jeho cílem je pomoci rozvojovým zemím snížit chudobu a podporovat udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných tím, že pomáhá vytvářet příjmy prostřednictvím začlenění do mezinárodního obchodu, a to poskytnutím lepšího přístupu k EU.

Dosažení těchto cílů má být podpořeno úplným bezcelním přístupem produktů nebo snížením cel při vývozu na jednotný trh.

Na období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2008 nový systém předpokládá tři druhy režimů pro zvýhodněné země: za prvé obecný režim, za druhé zvláštní režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a za třetí režim pro nejméně rozvinuté země, tzv. iniciativa „Vše kromě zbraní“.

Systém GSP EU (1) je prováděn na základě desetiletých cyklů s cílem zajistit větší kontinuitu a stálost systému. V roce 2004 byly přijaty nejnovější pokyny na období 2006–2015 (2).

V rámci obecného režimu, který zahrnuje přibližně 6 400 produktů zhruba 10 000 celních položek EU, mají necitlivé produkty (něco přes 3 200, což představuje o něco málo více než polovinu zahrnutých produktů) bezcelní přístup, zatímco citlivé produkty (necelých 3 200 celních položek, rozděleno mezi zemědělské produkty, textilie, oděvy a oděvní doplňky, koberce a obuv) využívají snížení cel ve výši 3,5 % valorických cel v porovnání s celní sazbou podle doložky nejvyšších výhod a 30 % snížení specifických cel (až na několik málo výjimek) (3). U textilií a oděvů činí snížení 20 % valorického cla podle doložky nejvyšších výhod (4).

Režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) povoluje bezcelní vstup na trh EU veškerému zboží, na něž se vztahuje obecný režim systému GSP (5). Režim GSP+ v současnosti zahrnuje 15 zemí, čtyři země z Andského společenství (Bolívie, Kolumbie, Ekvádor a Peru); šest středoamerických zemí (Kostarika, Salvador, Guatemala, Honduras, Nikaragua, Panama a Venezuela), dvě země východní Evropy (Moldavská republika a Gruzie) a dvě asijské země (Srí Lanka a Mongolsko).

Předchozí nařízení o systému GSP stanovilo zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země, v jehož rámci tyto země využívaly prakticky stejných preferencí jako země AKT podle dohody z Lomé. V únoru 2001 (6) byla zavedena iniciativa „Vše kromě zbraní“, která rozšířila působnost tohoto zvláštního režimu o 926 nových celních položek (7). V současnosti iniciativa „Vše kromě zbraní“ umožňuje 50 nejméně rozvinutým zemím bezcelní přístup do EU pro všechny produkty vyjma zbraní a střeliva a 41 celních položek zemědělských produktů, zejména rýže a cukru, které budou v roce 2009 liberalizovány.

Cíl spočívající v zaměření systému GSP na země, které to nejvíce potřebují, je řízen prostřednictvím „odstupňování“ nejkonkurenceschopnějších odvětví produktů z některých zvýhodněných zemí. Vzhledem k vysoké úrovni jejich konkurenceschopnosti již není odůvodněné, aby měly nadále prospěch z preferenčních cel – platí proto celní sazby WTO podle doložky nejvyšších výhod. Vynětí ze systému GSP je známkou toho, že systém úspěšně podpořil začlenění konkrétní země a specifické třídy produktů do mezinárodního obchodu tak, že začaly být konkurenceschopné.

Podle článku 28 nařízení Rady (ES) č. 980/2005 se Výbor pro všeobecné celní preference vyzývá, aby zkoumal:

„účinky systému na základě zprávy Komise za období počínající 1. lednem 2006. Tato zpráva zahrne všechny preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 a bude předložena v době dostačující pro projednání příštího nařízení.“

Tato zpráva zkoumá všechny tři režimy systému GSP; zahrnuje tříleté období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2006, ačkoliv zvláštní pozornost je věnována roku 2005 a 2006, kdy vstoupil v platnost nový systém GSP.

1.2. Metodika a terminologie

Některé zvýhodněné země podle systému GSP mohou využívat rovněž jiných preferenčních režimů, například dohody z Cotonou nebo dvoustranných dohod o volném obchodu. Jelikož dovozní statistiky neposkytují vždy jednoznačné informace o povaze preferencí, které se u konkrétních dovozů skutečně využívají, je důležité analyzovat celkovou míru využití preferencí. Jelikož dohoda z Cotonou nebo dvoustranné dohody o volném obchodu jdou dále, pokud jde o působnost a výši preferencí, než obecný režim systému GSP, země zvyklé na režimy například v rámci dohody z Cotonou nebyly schopny přejít na režimy systému GSP. Míra využití systému GSP proto může být zkreslena směrem dolů.

Zpráva zkoumá preferenční dovozy ze 107 zvýhodněných zemí (8), tj.

— 42 zemí využívajících obecný režim,

— 50 nejméně rozvinutých zemí,

— 15 zemí využívajících zvláštní režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.

Celkový objem dovozů připadajících na tyto země představuje 90 %.

Za účelem analýzy působnosti těchto tří režimů zpráva přihlíží pouze k rokům 2005 a 2006, jelikož informace poskytnuté za rok 2004 by byly nadbytečné.

Výpočet průměrného preferenčního rozpětí se provádí teoreticky sečtením preferenčních rozpětí, jichž využívají jednotlivé celní položky v rámci každého režimu, a vydělením získaného celkového preferenčního rozpětí celkovým počtem celních položek v rámci příslušného režimu. Podle této metodiky jsme se pokusili vyloučit všechna možná narušení plynoucí z objemu obchodu. Objem obchodu by mohl zkreslit výsledek ve prospěch režimu, který využívá nejvyšší počet celních položek a/nebo má nejvyšší objem obchodu v rámci každé celní položky.

Mimoto se při výpočtu průměrného preferenčního rozpětí odkazuje výhradně na uplatňované celní sazby, neprovádí se přepočet zvláštních dávek z produktů na odpovídající celní sazby.

Způsobilé dovozy: dovozy produktů, u nichž má země původu nárok na zacházení podle systému GSP.

Preferenční dovozy: dovozy produktů, pro něž se skutečně požadovalo zacházení podle systému GSP.

Míra využití: poměr preferenčních dovozů ke způsobilým dovozům. Udává podíl dovozů, u nichž se skutečně požadovaly celní preference, na celkovém objemu dovozů, pro něž jsou tyto preference dostupné.

„Ztráta“ příjmů: možná ztráta celních příjmů EU v důsledku uplatňování preferencí na základě předpokladu, že by se při neexistenci preferencí obchod nezměnil.

Preferenční rozpětí: rozdíl mezi celní sazbou podle doložky nejvyšších výhod a preferenční celní sazbou vyjádřený v procentních bodech. Příklad: celní preference ve výši 30 % celní sazby podle doložky nejvyšších výhod ve výši 10 % dává preferenční rozpětí ve výši 3 procentních bodů a preferenční clo ve výši 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Všechny statistické údaje byly získány od EUROSTATu.

2. ANALÝZA VÝVOJE PREFERENČNÍCH DOVOZŮ

Vzhledem k tomu, že se nový systém používá teprve od 1. ledna 2006 (9) a zvýhodněné země nemusely nové nástroje plně využívat, nelze dosud vyvodit konečné závěry.

Se vstupem nového systému GSP v platnost dne 1. ledna 2006 bylo na seznam produktů GSP zařazeno přibližně 250 nových produktů s významem pro rozvojové země, které zahrnují zejména ryby, připravené ovoce a zeleninu. Mimoto byla zachována preferenční rozpětí (nyní 3,5 procentních bodů pro citlivé produkty a 100 % pro necitlivé produkty).

Dovozy těchto nově zařazených produktů do systému GSP v roce 2006 vzrostly o 19 % (3,9 miliardy EUR) v porovnání s rokem 2005 (3,3 miliardy EUR). Pozoruhodnější je však růst preferenčních dovozů, které se téměř ztrojnásobily, což prokazuje, že nové produkty zařazené do systému GSP mají pro vývoz rozvojových zemí značný význam. Tyto vývozy zahrnovaly zejména produkty z ryb.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Z nových preferencí měly prospěch malé a střední země Asie a Jižní Ameriky (např. Vietnam, Filipíny, Srí Lanka, Maledivy, Ekvádor, Kolumbie a Salvador).

Po vyloučení dovozů největších vývozců na základě systému GSP do EU (10) z celkových dovozů v rámci systému GSP v roce 2005 a 2006 hodnota dovozů zbývajících 164 menších vývozců v rámci systému GSP vzrostla o 6 % a dosáhla výše 10,6 miliardy EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

V prvním roce provádění nového systému zaznamenaly největší nárůst dovozy z malých ekonomik a nejméně rozvinutých zemí. Mezi 50 nejvýkonnějšími zeměmi jsou jen čtyři tzv. větší ekonomiky. 26 malých ekonomik v rámci této skupiny zvýšilo svůj vývoz do EU na základě systému GSP o více než 100 %. Preferenční dovozy do EU ze zbývajících větších ekonomik vzrostly o méně než 30 % (Indie 14 %, Brazílie 26 %) či se dokonce snížily (Čína –67 %, Jižní Afrika –36 %, Rusko –35 %) (11).

Zejména v textilním a oděvním odvětví (třída XI KN) – tj. odvětví, v němž je největší konkurent v systému GSP na trhu EU (Čína) vyňat – pocházel nejvyšší nárůst dovozů z malých ekonomik, např. Fidži, Haiti, Tunisko, Niger, Afghánistán a Srí Lanka (v relativním, nikoli absolutním vyjádření) (12).

2.1. Obecný režim

2.1.1. Působnost obecného režimu

Pro rok 2006 obecný režim zahrnoval 6 379 celních položek, z toho 3 206 celních položek využívalo 100 % preferencí a 3 173 celních položek snížení celní sazby podle doložky nejvyšších výhod. V porovnání s předchozím režimem zavedl v roce 2006 nový obecný režim 217 dodatečných celních položek, přičemž 16 z nich využívalo 100 % preferencí (11 průmyslových výrobků a 5 zemědělských produktů) a 201 využívalo snížení celní sazby ve vztahu k celní sazbě podle položky nejvyšších výhod.

Počet celních položek popsaných jako „nezařazeno v systému GSP“ v tabulce 3 odráží rozdíl mezi celkovým počtem celních položek využívajících preference v rámci obecného režimu systému GSP (6 379 pro rok 2006) a počtem celních položek v rámci systému doložek nejvyšších výhod, které podléhají clu (7 280). Zemědělství je sektorem, který má nejvyšší počet celních položek, jež dosud nebyly liberalizovány.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Prvním závěrem, který lze z této analýzy odvodit, je, že se obecný režim zlepšil, jelikož zahrnuje nejen dodatečné celní položky, nýbrž zavádí rovněž dodatečné preferenční zacházení.

2.1.2. Míra využití obecného režimu

Průměrná míra využití obecného režimu byla v tříletém posuzovaném období poměrně stálá ve výši přibližně 50 % s nárůstem u průmyslových a textilních výrobků a poklesem u zemědělských produktů. Nicméně zemědělství je sektorem, který vykazuje nejvyšší míry využití, a rovněž sektorem, který představuje nejvyšší tempo růstu preferenčních dovozů (76 %).

Ze srovnání míry využití obecného režimu s průměrnou mírou využití tří režimů vyplývá, že jeho roční míry využití jsou v každém roce pod průměrem tří režimů.

Toto srovnání však neudává výkonnost jednotlivých odvětví. Míry využití u zemědělského a průmyslového sektoru byly všechny vyšší než průměrná míra využití tří režimů. Horší výkonnost textilního odvětví více než vyrovnává nejlepší výkonnost ostatních dvou sektorů.

Míry využití pro jednotlivé země jsou k dispozici v příloze IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Vynětí z obecného režimu

Nově zavedená ustanovení o odstupňování jednoznačně splňují cíl mechanismu odstupňování systému GSP (15). Devět zvýhodněných zemí v rámci systému GSP (z celkem 178) je ze systému vyňato pro konkrétní třídu nebo třídy výrobků (16). Vyňaté země jsou většími ekonomikami (17), jejichž preferenční dovozy v systému GSP do EU byly v roce 2006 v rozmezí od 1,3 miliardy EUR do více než 9,6 miliardy EUR. Navzdory vynětí nebyla nepříznivě ovlivněna úroveň dovozů vyňatých produktů pocházejících z výše uvedených zvýhodněných zemí v rámci GSP do EU. Ve většině případů se celkové dovozy těchto produktů s původem ve vyňatých zemích v porovnání s rokem 2005 zvýšily (nárůst byl v rozmezí od 3 % do 51 %) (viz příloha III). Jedinými výjimkami bylo odvětví dopravních zařízení z Číny a výrobky potravinářského průmyslu z Brazílie, u nichž se dovoz snížil o 5 %, resp. 8 %, (tabulky 5 a 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

5 z vyňatých zemí již diverzifikovalo své dovozy v systému GSP do EU, jelikož jejich preferenční dovozy v systému GSP mezi rokem 2005 a 2006 vzrostly (nárůst činil od 14 % do 45 %) (viz příloha II).

Co se týká odstupňování, lze vyvodit závěr, že pro rok 2006 (první rok uplatňování systému) údaje o obchodu ukazují, že hlavních cílů odstupňování bylo dosaženo. Vývoz vyňatých zemí nadále rostl v odvětvích, s ohledem na něž byly vyňaty, a více než polovině vyňatých zemí se podařilo diverzifikovat jejich dovozy v rámci systému GSP na trh EU.

2.2. Zvláštní režim GSP+

2.2.1. Působnost režimu GSP+

Pro rok 2006 režim GSP+ zahrnuje 6 454 celních položek, z nichž všechny až na 21 využívají 100 % preferencí. V porovnání s obecným režimem zahrnuje režim GSP+ 75 dodatečných celních položek využívajících preferenční zacházení. Preferenční celní položky uplatňované v režimu GSP+ se již vztahovaly na předchozí režim pro drogy. Režim GSP+ dále zavedl do systému 22 nových celních položek a uplatňoval 100 % celní preference u 188 nových položek (171 ze zemědělství, 20 z průmyslového sektoru a 3 celní položky z textilního odvětví byly vyloučeny).

Počet celních položek popsaných jako „nezařazeno do režimu GSP+“ odráží rozdíl mezi celkovým počtem celních položek využívajících preference na základě režimu GSP+ (6 454 pro rok 2006) a počtem celních položek v rámci systému doložek nejvyšších výhod, které podléhají clu (7 280). Zemědělství opět zahrnuje nejvyšší počet celních položek, které nebyly dosud liberalizovány, ačkoliv nižší počet než v rámci obecného režimu (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Celkově režim GSP+ vykazuje zlepšení nejen s ohledem na počet celních položek (v poměru k režimu pro drogy), nýbrž především s ohledem na počet celních položek, které využívají 100 % preferencí.

2.2.2. Míra využití režimu GSP+

Míry využití režimu GSP+ jsou podstatně vyšší (více než 70 %), než je tomu u obecného režimu (o něco více než 50 %). Nejpravděpodobnější příčinou jsou přitažlivější preferenční rozpětí v režimu GSP+. Tento významný rozdíl v mírách využití obou režimů by bylo možno vysvětlit rovněž skutečností, že země v režimu GSP+ nevyužívají ve svých obchodních vztazích s EU žádný jiný preferenční systém.

Srovnání míry využití režimu GSP+ s průměrnou mírou využití celého systému umožňuje dospět k závěru, že režim GSP+ dosahoval nadprůměrné výkonnosti, zejména v případě zemědělství, a patřil k nejvýkonnějším ze všech tří režimů.

Co se týká růstu míry využití, v průběhu tříletého posuzovaného období celková míra využití vzrostla o 8 %, tj. o 1 % méně, než činí průměr pro všechny tři režimy. Textilní odvětví je sektorem s nejvyšším růstem, který více než vyrovnal mírný pokles růstu míry využití u průmyslových výrobků a zemědělských produktů.

Statistické analýzy údajů o dovozech v režimu GSP+ potvrzují, že preferenční dovozy v režimu GSP+ mezi rokem 2005 a 2006 vzrostly o 15 %. Mimoto se preferenční dovozy v režimu GSP+ do EU z 12 z celkem 15 zvýhodněných zemí podle režimu GSP+ zvýšily průměrně o 28,5 %, takže se 9 z celkem 15 zemí v rámci režimu GSP+ posunulo směrem nahoru v pořadí největších vývozců v systému GSP do EU (nejvíce Moldavská republika 36 %, Nikaragua 30 % a Bolívie 47 %) (viz příloha II).

Míry využití u zvýhodněných zemí v rámci režimu GSP+ jsou k dispozici v příloze IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hlavním závěrem, jenž lze vyvodit, je, že preferenční dovozy ze všech sektorů vyjma průmyslu vykazovaly pozitivní tempo růstu a v roce 2006 rostly rychleji než způsobilé dovozy, což zvýšilo již tak vysoké míry využití.

2.2.3. Vynětí z režimu GSP+

V průběhu let provádění režimu nebyla žádná země vyňata.

2.3. Iniciativa „Vše kromě zbraní“

2.3.1. Působnost režimu pro nejméně rozvinuté země

Pro rok 2006 režim „Vše kromě zbraní“ zahrnuje 7 216 celních položek, z nichž všechny využívají 100 % preferencí. V porovnání s režimem GSP+ zahrnuje 762 dodatečných celních položek využívajících bezcelní zacházení. U tohoto režimu došlo pouze k malým změnám kvůli odstranění celních položek z kombinované nomenklatury.

Počet celních položek popsaných jako „nezařazeno v režimu Vše kromě zbraní“ odráží rozdíl mezi celkovým počtem celních položek využívajících preference na základě režimu „Vše kromě zbraní“ (7 216 pro rok 2006) a počtem celních položek v rámci systému doložek nejvyšších výhod, které podléhají clu (7 280). Jedinými výjimkami, které nejsou zahrnuty do tohoto režimu, jsou „zbraně“ a střelivo (23 celních položek pro průmyslové výrobky) a 41 celních položek pro zemědělské produkty, hlavně cukr a rýži.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Režim „Vše kromě zbraní“ proto ze všech tří režimů systému GSP poskytuje nejvíce preferencí, jak co se týká počtu celních položek, které těží z preferenčního zacházení, tak i „množství“ uplatňovaných preferencí, jelikož všechny produkty v rámci tohoto režimu vstupují na trh EU bezcelně.

2.3.2. Míra využití režimu „Vše kromě zbraní“

Míry využití v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ jsou nejnižší ze všech preferenčních režimů systému GSP (průměrně 44 %), což naznačuje, že dosud existuje prostor pro zlepšení. Srovnání míry využití režimu pro nejméně rozvinuté země s průměrnou mírou využití celého systému umožňuje vyvodit závěr, že výkonnost režimu „Vše kromě zbraní“ byla v průběhu tříletého posuzovaného období podprůměrná. Roční míry využití u textilního odvětví jsou však nadprůměrné, což ukazuje dobrou výkonnost tohoto odvětví v rámci režimu.

Každopádně se zdá, že nový režim přispěl k pozitivním výsledkům, jelikož míry využití v roce 2006 ukazují nejvyšší nárůst (9 %) v porovnání s ostatními dvěma režimy (viz tabulky 4 a 8).

Při pohledu na celkové využití preferencí EU ze strany nejméně rozvinutých zemí zjistíme, že nejméně rozvinuté země při přístupu na trh EU využívají dvou preferenčních režimů: jedním je režim „Vše kromě zbraní“ zavedený v rámci systému GSP a druhým je dohoda z Cotonou. Režim „Vše kromě zbraní“ je výhodnější, avšak u mnoha produktů, které nejméně rozvinuté země do EU vyvážejí, jsou preference stejné. Jelikož nejméně rozvinutým zemím byly poskytnuty značné preference na základě předchůdců dohody z Cotonou – úmluv z Lomé, které pocházejí z poloviny 70. let minulého století, a režim „Vše kromě zbraní“ nebyl až do roku 2001 zaveden, nejméně rozvinuté země, které jsou způsobilé pro oba režimy, v mnoha případech nadále využívají preference podle dohody z Cotonou. To může vysvětlovat, proč celkové využití preferencí EU nejméně rozvinutými zeměmi činí 70 %, což je údaj, který je významně vyšší, než pokud by se brala v úvahu pouze míra využití samotného režimu „Vše kromě zbraní“ (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hlavní závěr je ten, že navzdory dosud nízkým mírám využití režim „Vše kromě zbraní“ vykazuje nejvyšší tempa růstu. Preferenční dovozy v roce 2006 rostly rychleji než v předchozích letech, což umožnilo dosáhnout vyšší míry využití. To platí zejména pro zemědělství.

2.3.3. Vynětí z režimu „Vše kromě zbraní“

Jelikož se na nejméně rozvinuté země nevztahují pravidla o odstupňování, nebyla žádná ze zemí využívajících tento zvláštní podpůrný režim v žádném sektoru vyňata.

3. PREFERENČNÍ ROZPĚTÍ V RÁMCI SYSTÉMU GSP

Jak je ve zprávě po celou dobu zmiňováno, režim „Vše kromě zbraní“ je nejvýhodnějším režimem, pokud jde o preference poskytnuté zvýhodněným zemím. V souladu s tím je průměrné preferenční rozpětí u tohoto režimu nejvyšší (8,37 %), za ním těsně následuje preferenční rozpětí režimu GSP+ (8,36 %) a nejnižší je preferenční rozpětí u obecného režimu (3,21 %).

Hlavní rozdíly mezi rokem 2005 a 2006 logicky odpovídají zemědělství, které patří k sektorům, jež jsou novým systémem zasaženy nejvíce: 222 nových celních položek v rámci obecného režimu (5 bezcelních, 217 využívajících snížení celní sazby podle doložky nejvyšších výhod), pouze 5 nových celních položek v rámci režimu GSP+, avšak vyšší počet celních položek, které mají bezcelní přístup do EU (171).

V tabulce je uvedeno průměrné preferenční rozpětí pro každý režim a pro roky 2005 a 2006, a to pro zemědělství, textilní odvětví a průmysl. Režim „Vše kromě zbraní“ je samozřejmě režimem, který vykazuje nejvyšší preferenční rozpětí, za ním těsně následuje režim GSP+ a obecný režim má preferenční rozpětí nejnižší.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. DOPAD NA ROZPOČET SPOLEČENSTVÍ

Dopad na rozpočet Společenství lze odhadnout obtížně. Je zřejmé, že bez preferencí by k některým preferenčním vývozům nikdy nedošlo. I kdyby se některé vývozy dostaly na trh EU, objem obchodu by byl nižší v důsledku nárůstu cen kvůli clu. Nelze proto vynásobit obchodní vážené preferenční rozpětí (18) objemem obchodu, abychom odhadli, jaká „ztráta“ celních příjmů je zapříčiněna obchodními preferencemi. Rovněž lze obtížně vypočítat nepřímé náklady spotřebitelů a dovozců nebo vnitropodnikový obchod v EU.

Po tomto upřesnění je k poskytnutí představy o příslušných částkách v tabulce 12 uveden objem preferenčních dovozů v rámci obecného režimu, režimu GSP+ a režimu „Vše kromě zbraní“ s příslušnými obchodními průměrnými preferenčními rozpětími. Vynásobením těchto dvou proměnných získáme údaj, který by odpovídal možné ztrátě celních příjmů vytvořených v případě, že by všechny dovozy podléhaly clům podle doložky nejvyšších výhod. Tento údaj činí přibližně 2 miliardy EUR, což by bylo možno posuzovat ve vztahu k celkovým celním příjmům EU ve výši přibližně 14 miliard EUR v roce 2006 (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Oba parametry – preferenční dovozy a preferenční rozpětí – přispěly ke zvýšení tempa růstu ztráty příjmů pro rozpočet Společenství.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Objem preferenčních dovozů a preferenční rozpětí v průběhu tříletého posuzovaného období rostly, což přispělo k zvýšení ztráty příjmů. Ačkoliv v absolutním vyjádření je dopad režimu GSP+ na rozpočet EU nejmenší, jednoznačně roste rychleji, než je tomu u ostatních režimů v rámci systému GSP.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Růst ztráty v rozpočtu Společenství je zapříčiněn zejména nárůstem preferenčních dovozů.

5. ZÁVĚR

Tato zpráva má za cíl posoudit výkonnost tří režimů v rámci systému GSP pro rozvojové země.

Jak požaduje čl. 28 odst. 3 nařízení (ES) č. 980/2005, Komise na základě zprávy přezkoumá účinky systému se zahrnutím všech preferenčních režimů za období počínající 1. lednem 2006.

Hlavním zjištěním tohoto posouzení je, že nové nařízení zavedlo lepší systém, pokud jde o počet produktů využívajících preference, k nimž mají zvýhodněné země přístup, a množství preferencí, jichž lze využít.

Nejnovější statistiky ukazují, že koncepce systému GSP zavedeného v roce 2006 funguje v praxi dobře, jelikož hodnota preferenčních dovozů se za poslední rok u obecného režimu zvýšila o 8 %, navzdory tomu, že se rozvojové země musely přizpůsobit novým požadavkům systému.

Potvrdilo se, že systém GSP je účinný při podpoře vývozu do EU ze zemí, které to nejvíce potřebují, jelikož dovozy v rámci systému GSP z nejméně rozvinutých zemí a zvýhodněných zemí podle režimu GSP+ v roce 2006 vzrostly o 35 %, resp. 15 %. Zároveň se zvýšila míra využití těchto režimů.

Nově zavedená ustanovení o odstupňování jednoznačně splnila cíl mechanismu odstupňování v systému GSP, jelikož úroveň dovozů vyňatých výrobků pocházejících z vyňatých zemí do EU nebyla nepříznivě ovlivněna.

Existuje však stále prostor pro zlepšení, jelikož zejména v případě nejméně rozvinutých zemí jsou míry využití dosud nízké, a to navzdory dobré výkonnosti, pokud jde o růst; u obecného režimu se v průběhu let 2005–2006 míry využití u všech sektorů snížily, přesto však v období 2004–2006 zaznamenaly 3 % růst. Tento vývoj je nutno v nadcházejících letech pečlivě sledovat.

Celková analýza systému GSP za poslední tři roky (a zejména za rok 2006) proto dává smíšené výsledky. Vzhledem k tomu, že se nový systém uplatňuje teprve od 1. ledna 2006 a zvýhodněné země nemusely nové nástroje plně využít, konečné závěry nelze dosud vyvodit a v příštích letech může být nezbytná další analýza.

(1) Nařízení Rady (ES) č. 980/2005 ze dne 27. června 2005 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí (Úř. věst. L 169, 30.6.2005).

(2) Sdělení ze dne 7. července 2004, [KOM(2004) 461, Úř. věst. C 242, 29.9.2004].

(3) Cla jsou pozastavena, pokud preferenční zacházení vede k (valorickým) clům dosahujícím nejvýše 1 % nebo ke specifickým clům dosahujícím nejvýše 2 EUR.

(4) To se týká zejména produktů v kapitolách 50–63 kombinované nomenklatury.

(5) Aby byly zvýhodněné země způsobilé, musí splnit řadu kritérií, zejména musí být zranitelnými zeměmi (viz níže) a ratifikovat a provést hlavní mezinárodní úmluvy týkající se základních lidských a pracovních práv a životního prostředí a zásad správy věcí veřejných. Zranitelnost je v nařízení o GSP vymezena v tom smyslu, že pět největších tříd vývozu zařazeného do systému GSP ze zvýhodněné země do Společenství musí představovat více než 75 % celkové hodnoty vývozu zařazeného do systému GSP z této země. Vývoz z této země zařazený do systému GSP musí představovat méně než 1 % celkového dovozu do Společenství zařazeného do systému GSP [zahrnuje rovněž kritérium Světové banky – viz čl. 9 odst. 3 nařízení o systému GSP].

(6) Nařízení Rady (ES) č. 416/2001 ze dne 28. února 2001.

(7) Režim „Vše kromě zbraní“ však neliberalizoval dovozy cukru, rýže a banánů ihned. To se týkalo celkového počtu 43 celních položek, pro něž režim „Vše kromě zbraní“ stanoví bezcelní kvóty. Tyto celní položky nebyly v údaji 926 zahrnuty.

(8) Tyto země jsou uvedeny v příloze I.

(9) Pobídkový režim GSP+ byl výjimečně urychlen tak, aby předběžně vstoupil v platnost dne 1. července 2005.

(10) Země, jejichž vývozy do EU na základě systému GSP překračují 1 miliardu EUR a které jsou většími ekonomikami: Indie, Brazílie, Bangladéš, Thajsko, Vietnam, Indonésie, Pákistán, Malajsie, Saúdská Arábie, Ukrajina, Čína, Argentina, Rusko, Jižní Afrika.

(11) Viz příloha II.

(12) Viz příloha III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Jak se předpokládá ve sdělení ze dne 7. července 2004, [KOM(2004) 461, Úř. věst. C 242, 29.9.2004].

(16) Kritéria vynětí podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 980/2005.

(17) Brazílie, Čína, Alžírsko, Indonésie, Indie, Malajsie, Rusko, Thajsko a Jižní Afrika.

(18) Obchodní vážené průměrné preferenční rozpětí: průměr preferenčních rozpětí seznamu produktů vážený objemem dovozu každého produktu.

(19) Je nutno mít na paměti, že si členské státy 25 % vybrané částky ponechávají jako náklady na výběr, takže finanční dopad na rozpočet Společenství představuje pouze 75 % vybrané částky. Celková ztráta, která se projeví v rozpočtu, proto činí přibližně 1,5 miliardy EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %