PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ Průvodní dokument k návrhu NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví zákaz rybolovu unášenými sítěmi a mění nařízení Rady (ES) č. 850/98, (ES) č. 812/2004, (ES) č. 2187/2005 a (ES) č. 1967/2006 a ruší nařízení Rady (ES) č. 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Prohlášení: Tento souhrn zavazuje pouze útvary Komise odpovědné za jeho přípravu a nepředjímá konečnou formu rozhodnutí, které Komise přijme. 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU Unášené sítě jsou rybářské sítě, které mohou být unášeny proudem nebo být používány v blízkosti nebo při hladině moře a slouží k lovu druhů ryb, které plavou v horní části vodního sloupce. V návaznosti na zvláštní usnesení Valného shromáždění Organizace spojených národů[1], která vyzvala k moratoriu „velkých unášených pelagických sítí“[2], EU v 90. letech minulého století vypracovala řadu předpisů k provedení zákazu velkých unášených sítí[3]. Vzhledem k tomu, že používání unášených sítí k lovu lososa navíc představuje závažnou hrozbu pro již vyčerpané populace sviňuchy obecné, bylo od 1. ledna 2008 zakázáno mít na palubě nebo používat jakýkoliv druh unášených sítí v Baltském moři[4]. Plavidla EU mohou v současné době mít na palubě a používat malé unášené sítě, s výjimkou Baltského moře, za předpokladu, že: a) jejich jednotlivá nebo celková délka je 2,5 km nebo menší, b) jejich použití není určeno pro odlov druhů uvedených v příloze VIII nařízení č. 894/97 ve znění nařízení (ES) č. 1239/98[5]a c) druhy uvedené v příloze VIII[6], které byly uloveny unášenými sítěmi, nesmí být vyloženy. Navzdory tomuto celému regulačnímu rámci existují při používání pravidel EU týkajících se unášených sítí nadále potíže, zejména ve Středomoří. Tyto nedostatky jsou zřejmě důvodem pro rozšířené přijímání vnitrostátních opatření doplňujících stávající právní rámec EU, která však nedokázala účinně zabránit zneužívání těchto nedostatků a která mohla ponechat prostor k tomu, aby hospodářské subjekty právní předpisy ještě více zneužívaly a nedodržovaly. Ačkoli dotčené členské státy nedávno přijaly další vnitrostátní opatření k vyřešení těchto problémů, stále je možné, že se v blízké budoucnosti znovu objeví stejné problémy. Na základě zkušeností z minulosti a podle nejnovějších informací z vědeckých studií[7] mohou kromě toho některé rybolovné činnosti za použití unášených sítí, zejména v některých oblastech, nadále představovat přetrvávající problémy v oblasti ochrany životního prostředí a zachování rybolovných zdrojů kvůli interakci s chráněnými druhy (například kytovci, mořskými želvami, jeseterovitými atd.). 2. ANALÝZA SUBSIDIARITY Komise jedná na základě čl. 3 odst. 1 písm. d) a v souladu s postupem stanoveným v čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto na záležitost, jíž se zabývá tato iniciativa, nevztahuje. 3. CÍLE V tomto rámci jsou hlavní konkrétní cíle politiky tyto: · řešení a odstranění případných přetrvávajících problémů v oblasti ochrany životního prostředí a zachování rybolovných zdrojů v souvislosti s používáním malých unášených sítí, · vyřešení a odstranění nedostatků právního rámce EU, které by mohly ohrozit provádění a oslabit kontrolu a prosazování předpisů, · příspěvek k dosažení cílů „dobrého stavu prostředí“ stanovený rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí[8] a souvisejícími směrnicemi. 4. VARIANTY POLITIKY Za účelem dosažení těchto cílů se zvažovaly čtyři varianty politiky: · varianta politiky č. 1: zachování stávající situace (základní scénář), · varianta politiky č. 2: zavedení technických a kontrolních opatření, · varianta politiky č. 3: zákaz vybraného rybolovu za použití unášených sítí, · varianta politiky č. 4: úplný zákaz rybolovu za použití unášených sítí. Varianta politiky č. 1: zachování stávající situace (základní scénář) Tento přístup znamená nečinit žádné konkrétní kroky pro změnu stávajících předpisů regulujících použití unášených sítí, tj. nařízení Rady (ES) č. 894/97 ve znění nařízení (ES) č. 1239/98. Varianta politiky č. 2: zavedení technických a kontrolních opatření Tato možnost se snaží odstranit nesprávný výklad a nedostatečné provádění stávajících pravidel týkajících se unášených sítí zavedením zvláštních ustanovení týkajících se: · dalších technických opatření (např. přizpůsobení rybářských zařízení: velikosti ok a síly vlákna, vzdálenosti od pobřeží atd.), · aspektů kontroly a monitorování (např. pravidlo jedné sítě, povinné oprávnění k rybolovu atd.). Varianta politiky č. 3: zákaz vybraného rybolovu za použití unášených sítí Byl by ukončen pouze rybolov za použití unášených sítí, jenž byl označen jako nejškodlivější pro chráněné druhy a/nebo u něhož nelze zabránit vedlejším úlovkům nepovolených druhů (druhů podle přílohy VIII). Přestože existuje několik konkrétních příkladů, doposud dostupné informace nepostačují k uspokojivě přesnému určení škodlivého rybolovu za použití unášených sítí. Bude zapotřebí další práce v terénu. Varianta politiky č. 4: úplný zákaz rybolovu za použití unášených sítí Tato možnost by znamenala de facto odstranění veškerého rybolovu za použití unášených sítí tím, že by se zavedl úplný zákaz mít na palubě a/nebo používat tento druh lovného zařízení. Jakékoli přetrvávající problémy s kontrolou a environmentální problémy by se řešily uplatněním zásady předběžné opatrnosti. Tato varianta se rovněž shoduje s variantou preferovanou některými členskými státy, protože buď neprováděly tento druh rybolovu (např. Nizozemsko, Belgie atd.), nebo přijaly vnitrostátní opatření (např. Španělsko, Řecko, Kypr, Malta atd.), nebo podepsaly mezinárodní závazky (např. členské státy u Středozemního a Černého moře společně s Portugalskem jako smluvní strany dohody ACCOBAMS), jimiž se zakazuje používání všech unášených sítí, ačkoli ve většině případů je neprovádí. 5. POSOUZENÍ DOPADŮ Hodnocení variant politiky vychází z analýzy SWOT. Pro zestručnění se úvahy ohledně základního scénáře se zachováním stávající situace (varianta č. 1) v tomto dokumentu neuvádějí. Většina daného rybolovu má sezónní charakter a loďstva, která se na něm podílejí, tvoří polyvalentní plavidla. Většina rybářů loví unášenými sítěmi jen několik měsíců v roce, někteří používají unášené sítě méně než polovinu měsíce ročně. Tento druh rybolovu však může představovat významný zdroj příjmů pro některá místní společenství rybářů, přestože se během posledních let počet plavidel i zaměstnanců podstatně snižuje. I když nelze vyloučit, že tento zákaz může mít dopad na některá plavidla provádějící tento rybolov, celkový sociální a ekonomický dopad lze na celostátní a subregionální úrovni považovat za irelevantní. Neočekává se proto, že by celkový zákaz používání unášených sítí podle varianty č. 4 vedl k odpovídajícímu snížení počtu rybářů, neboť rybáři budou i nadále používat ostatní zařízení, na něž již mají povolení v licencích k rybolovu. Varianta || Sociální a ekonomický dopad || Bodové ohodnocení Varianta politiky č. 2 Technická a kontrolní opatření přijatá na úrovni EU || Podle předpokladů se loďstva díky hospodářským a finančním nákladům přizpůsobí novým technickým požadavkům a budou vyvinuty vhodné kontrolní nástroje. Mnoho technických opatření pro odvětví rybolovu za použití unášených sítí by mohlo znamenat ukončení některých rybolovných činností. || – Varianta politiky č. 3 Zákaz vybraného rybolovu za použití unášených sítí || Sociální a ekonomické dopady na rybáře lovící za použití unášených sítí, jichž se dotýká provádění zákazu. Tyto náklady se však mohou snížit vykonáváním jiných druhů rybolovu, na které již rybáři mají licence k rybolovu, a v případě potřeby i prostřednictvím doprovodných finančních opatření. Náklady mohou být vyšší v důsledku potenciálního rizika diskriminačního zacházení v rámci jednotlivých rybolovů za použití unášených sítí. Pro získání spolehlivějších údajů pro řádnou klasifikaci by se toto odvětví mělo také podílet na vědeckých průzkumech dodatečnými náklady. || -- Varianta politiky č. 4 Úplný zákaz rybolovu za použití unášených sítí || Sociální a ekonomické dopady na dotčené rybáře, které však budou zmírněny vykonáváním jiného druhu rybolovu, na nějž již rybáři mají licenci k rybolovu, a v případě potřeby také prostřednictvím doprovodných opatření na podporu adaptace (přechod na jiné způsoby rybolovu, diferenciace činnosti, postupné ukončování). || – (Vysvětlivky: + pozitivní dopad, ++ výrazně pozitivní dopad, - negativní dopad, -- výrazně negativní dopad, 0 žádný dopad, NA nepoužije se / velmi obtížné posoudit) Varianta || Dopad na životní prostředí || Bodové ohodnocení Varianta politiky č. 2 Technická a kontrolní opatření přijatá na úrovni EU || Podobné dopady na životní prostředí jako ve variantě se zachováním stávající situace, přestože se ruší možnost budoucího zmírnění vnitrostátních právních předpisů, které by mělo nepříznivý dopad na nepovolené druhy. || – Varianta politiky č. 3 Zákaz vybraného rybolovu za použití unášených sítí || Tato možnost má řešit přetrvávající problémy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně shromáždění důkazů potřebných pro podporu rozhodnutí. Je však třeba uvést, že dostupné údaje v krátkodobém horizontu jsou omezené a nejsou dostatečně spolehlivé, aby identifikovaly nejškodlivější rybolov, který by se měl zakázat. V této souvislosti existuje riziko, že se zákaz nebude vztahovat na nejškodlivější rybolov, kvůli němuž přetrvávají obavy z hlediska životního prostředí. Aby se zabránilo negativnímu dopadu, měl by se monitorovat možný přesun intenzity rybolovu ze zakázaného rybolovu unášenými sítěmi do jiných métier. || + Varianta politiky č. 4 || || Úplný zákaz rybolovu za použití unášených sítí || Pozitivní dopad, jelikož tato možnost odstraňuje všechny možné obavy týkající se životního prostředí tím, že zakazuje veškeré používání unášených sítí. Pravděpodobnost, že se v rámci dané činnosti přejde na jiné zařízení, které už bylo povoleno na základě licence k rybolovu, je zanedbatelná vzhledem k okrajovému významu rybolovu za použití unášených sítí pro většinu plavidel. Aby se však zabránilo neočekávanému negativnímu dopadu, měl by se monitorovat přesun intenzity rybolovu ze zakázaného rybolovu unášenými sítěmi do jiných métier. Pozitivní nepřímé účinky na lepší řízení ostatních rybolovů, u nichž je pravděpodobná interakce s chráněnými druhy. || + + Posouzení administrativní zátěže členských států vychází z možných požadavků obsažených v hlavních opatřeních navrhovaných pro každou variantu politiky a z důsledků pro zúčastněné strany (tj. orgány veřejné správy a podniky) z hlediska: a) regulačních požadavků (vysoká zátěž), b) povinnosti poskytovat informace (omezená zátěž) nebo c) zvláštní adaptace postupů nebo chování (střední zátěž). Varianta || Dopad na administrativní zátěž || Bodové ohodnocení Varianta č. 2 Technická a kontrolní opatření přijatá na úrovni EU || Významná administrativní zátěž z důvodu nasměrování procesu adaptace na nové požadavky (např. změny velikosti ok) a řádného monitorování provádění nového režimu (např. vydávání oprávnění k rybolovu, plán kontroly atd.). || -- Varianta č. 3 Zákaz vybraného rybolovu za použití unášených sítí || Významná administrativní zátěž z důvodu shromažďování informací potřebných pro přijetí rozhodnutí o možném zákazu některých rybolovných činností. Obtíže s řízením a kontrolou dvou paralelních systémů: rybolov některými unášenými sítěmi zakázaný a rybolov některými unášenými sítěmi povolený. || -- Varianta č. 4 Úplný zákaz rybolovu za použití unášených sítí || Administrativní zátěž v krátkodobém horizontu z důvodu řízení a kontroly přechodu. Ve střednědobém a dlouhodobém horizontu bude zátěž z velké části snížena díky zjednodušení legislativního rámce a kontrolních potřeb. Tento zjednodušený režim by vyžadoval méně náročnou kontrolu a monitorování zaměřené na unášené sítě a méně spravovaných lovných zařízení. || + 6. SROVNÁNÍ VARIANT Kromě výše uvedeného srovnání byly tyto čtyři varianty politiky navzájem porovnány na základě těchto kritérií hodnocení: relevance, efektivita, účinnost, soudržnost a přijatelnost. Význam těchto variant je posuzován v kontextu přetrvávajících problémů v oblasti životního prostředí a kontroly, konkrétně: · v případě problémů v oblasti životního prostředí: na základě nedostatečného monitorování rybolovu za použití unášených sítí, kterým by se posoudil dopad na chráněné druhy, · v případě problémů v oblasti kontroly: některé členské státy nebyly schopny zabránit rybolovu nepovolených druhů za použití malých unášených sítí, ke kterému dnes dochází. Účinnost a efektivita variant byla posouzena mimo jiné ve vztahu ke schopnosti zamezit rozšiřování velkých unášených sítí / zaměření na druhy uvedené v příloze VIII a související nahodilé úlovky (včetně cílových druhů / vedlejších úlovků), jakož i ve vztahu ke schopnosti zmírnit dopady unášených sítí na druhy, které si žádají zvláštní ochranu. Soudržnost politických možností byla posuzována v souvislosti se zastřešujícími cíli, strategiemi a prioritami EU. Přijatelnost variant politiky byla posuzována ve vztahu k lepší kontrole a prosazování předpisů, environmentálnímu rozměru, odpovídající administrativní zátěži (tj. s přihlédnutím k zásadě proporcionality), jakož i k výsledkům veřejné konzultace. Srovnání mezi těmito čtyřmi variantami politiky jsou shrnuty v níže uvedené tabulce. Kritéria hodnocení || Varianta 1 Zachování stávající situace || Varianta č. 2 Technická a kontrolní opatření || Varianta č. 3 Zákaz vybraného rybolovu || Varianta č. 4 Úplný zákaz Relevantnost || Životní prostředí || -- || + || + || + + Kontrola || – || – || -- || + + Efektivita || Cíl 1 || -- || + || + || + + Cíl 2 || -- || + || + || + + Cíl 3 || -- || + || + || + + Cíl 4 || -- || + || + || + + Cíl 5 || 0 || 0 || – || – Účinnost || Cíl 1 || -- || + || + || + + Cíl 2 || -- || + || + || + + Cíl 3 || -- || + || + || + + Cíl 4 || -- || + || + || + + Cíl 5 || 0 || 0 || – || – Soudržnost || Zásada proporcionality || + || + || – || – Zásada předběžné opatrnosti || – || + || + || + + Řízení založené na ekosystémovém přístupu || – || + || + || + + Přijatelnost || Členské státy || 0 || – || -- || +/- Rybáři || 0 || -- || -- || – Nevládní organizace || -- || + || + || + + Na základě výše uvedených úvah se varianta politiky č. 4 týkající se úplného zákazu rybolovu za použití všech druhů unášených sítí jeví jako nejpřijatelnější varianta, protože splňuje především kritéria efektivity, účinnosti, soudržnosti a přijatelnosti a zároveň poskytuje nejlepší výsledky z hlediska dopadu na životní prostředí a snížení administrativní zátěže. 7 MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Nevytváří se žádné nové systémy monitorování a hodnocení nad rámec těch, které již existují; jde o to, aby se zajistilo jejich řádné fungování. V tomto ohledu bude Komise důsledně sledovat členské státy a spolupracovat s nimi, aby zajistila, že členské státy účinně a efektivně provádějí nástroje pro kontrolu, inspekci a prosazování právních předpisů spolu s vědeckým monitorováním, strategiemi posuzování rizik a odrazujícími opatřeními zavedenými v rámci Společné rybářské politiky[9] [10] [11]. Nové mechanismy zřízené rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí[12] by měly usnadnit a zlepšit systémy monitorování a podávání zpráv členskými státy, jak stanoví směrnice o ptácích a směrnice o ochraně přírodních stanovišť[13]. [1] Usnesení Valného shromáždění Organizace spojených národů: č. 44/225 ze dne 22. prosince 1989, č. 45/197 ze dne 21. prosince 1990, č. 46/215 ze dne 20. prosince 1991. [2] Velké unášené sítě byly definovány jako sítě o délce nad 2,5 km v rámci Úmluvy o zákazu rybolovu pomocí dlouhých unášených sítí v jižním Tichomoří (Wellingtonská úmluva). [3] Nařízení Rady (ES) č. 894/97 ze dne 29. dubna 1997 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů. [4] Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98. [5] Nařízení Rady (ES) č. 1239/98 ze dne 8. června 1998, kterým se mění nařízení (ES) č. 894/97 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů. [6] Seznam druhů (příloha VIII): tuňák křídlatý: Thunnus alalunga; tuňák obecný: Thunnus thynnus; tuňák velkooký: Thunnus obesus; tuňák pruhovaný: Katsuwonus pelamis; pelamida obecná: Sarda sarda; tuňák žlutoploutvý: Thunnus albacares; tuňák černoploutvý: Thunnus atlanticus; tuňák (rod): Euthynnus spp.; tuňák modroploutvý: Thunnus maccoyii; tuňák nepravý (rod): Auxis spp.; pražma obecná: Brama rayi; plachetník nebo marlín: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; plachetník (rod): Istiophorus spp.; mečoun obecný: Xiphias gladius; rohoretka (rod): Scomberesox spp.; Cololabis spp.; zlak (rod): Coryphaena spp.; žraloci: Hexandus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; hlavonožci: všechny druhy. [7] MAREA rámcová smlouva MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 – zvláštní smlouva č. 8 (SI2.646130). „Identifikace a charakterizace rybolovu pomocí malých unášených sítí ve Středozemním moři (DriftMed)“ a rámcová smlouva č. MARE/2011/01 Lot 2 – zvláštní smlouva č. 5 (SI2.650655). „Studie na podporu přezkumu režimu EU pro rybolov malými unášenými sítěmi“. [8] Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí). [9] Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1. [10] Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1. [11] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22. [12] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky. [13] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků. Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.