OBSAH POZNÁMKY K ÚČETNÍM ZÁVĚRKÁM 1 PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 2 ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 9 1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10 EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU 10 1.1 8., 9. A 10 ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 10 1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 14 1.3 9. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 17 1.4 10. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 20 1.5 POZNÁMKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF 23 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ 52 2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY 57 2.2 KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA 60 2.3. DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ 65 ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 66 3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 67 3.1 VÝSLEDOVKA 67 3.2 ROZVAHA 68 3.3 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ 69 3.4 VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 70 3.5 POZNÁMKY K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE 72 PŘÍLOHA K ČÁSTI I — KAPITOLE 2 (ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ): STAV PODLE ZEMĚ A NÁSTROJE 101 POZNÁMKY K ÚČETNÍM ZÁVĚRKÁM Tímto prohlašuji, že roční účetní závěrky 8., 9. a 10. Evropského rozvojového fondu za rok 2010 byly sestaveny v souladu s hlavou VIII finančního nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům. Účetní a EIB předložili všechny údaje potřebné pro sestavení účetních závěrek, jež poskytují přehled o aktivech a pasivech Evropských rozvojových fondů a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetních závěrek za potřebné, jsem nabyl dostatečné jistoty, že účetní závěrky poskytují ve všech podstatných aspektech věrný a poctivý obraz finanční pozice Evropských rozvojových fondů. [podpis] Philippe Taverne účetní PLNĚNÍ A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 1. SOUVISLOSTI Evropská unie spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského a sociálního rozvoje se zvláštním důrazem na omezení a zmírnění chudoby v dlouhodobém horizontu, a to prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem Unie spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které Unie přiděluje na rozvoj, pocházejí ze tří zdrojů: - rozpočtu Evropské unie, - Evropského rozvojového fondu, - Evropské investiční banky. Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci ze strany Unie určené na rozvojovou spolupráci v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ). Římská smlouva z roku 1957 ustanovila jeho vytvoření s cílem poskytnout technickou a finanční pomoc, omezenou původně na země Afriky, které v té době byly stále koloniemi a s kterými měly některé členské státy historické vazby. ERF není financován z rozpočtu Evropské unie. Je financován členskými státy, podléhá vlastnímu finančnímu nařízení a je řízen zvláštním výborem. Evropská komise odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF a Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční nástroj. V období 2008 až 2013 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se uzavírá obvykle na dobu pěti let. Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 se programové cykly ERF obecně řídily cykly dohod či úmluv o partnerství. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost vypracovat účetní závěrku. Finanční výkazy se proto připravují samostatně u každého ERF pro tu část, kterou spravuje Evropská komise. Finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Evropská komise odpovídá. V rámci dohody z Cotonou byl zřízen investiční nástroj. Tento investiční nástroj spravuje Evropská investiční banka a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT – jsou z něj v zásadě financovány soukromé investice (nikoli však výlučně). Nástroj je navržen jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; nástroj se tedy sám obnovuje a je finančně nezávislý. Vzhledem k tomu, že investiční nástroj není spravován Evropskou komisí, není konsolidován v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy 8., 9. a 10. ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části ročních účetních závěrek (část 2), aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. V pořadí 10. ERF se vztahuje na léta 2008 až 2013 a jeho celkový rozpočet je 22 682 milionů EUR. Z této částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT, 286 milionů EUR ZZÚ a 430 milionů EUR Komisi jako výdaje na podporu programování a plnění ERF[1]. 2. JAK JE ERF FINANCOVÁN Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16 prosince 2005 přijala finanční výhled na období 2007 až 2013. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu Evropské unie (rozpočtována), ale že v období 2008 až 2013 bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF. Rozpočet Evropské unie je roční a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. Na rozdíl od Evropské unie ERF funguje na víceletém základě. Každý ERF je uzavírán prostřednictvím dohody o partnerství mezi členskými státy a jsou mu přiděleny celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle po dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na víceletém základě, mohou být přidělené prostředky využity během doby trvání ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu Evropských rozvojových fondů posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům. Zdroje ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, rozhodnou o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolují její plnění. Fond následně spravuje Komise. Jelikož členské státy mají své vlastní politiky rozvojové pomoci (kromě politik na úrovni Unie), musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. V roce 2010 byly příspěvky na 9. ERF vyžádány od 15 zúčastněných členských států. V roce 2011 budou vyžádány první příspěvky na 10. ERF, jehož se účastní 27 členských států. Některé prostředky z 10. ERF byly vyhrazeny na nepředvídané potřeby, ale většina je plánována v orientačních víceletých rámcích, především zeměpisných, ale i tematických, které jsou v současnosti pro období 2008 až 2013 stanoveny. Komise tedy přijala strategické dokumenty pro jednotlivé země, regiony a v rámci AKT. Jejich plnění je každoročně sledováno a strategie jsou přezkoumávány v polovině (2010 – přezkum probíhá) a na konci období (2012). Na základě těchto přezkumů v polovině a na konci období může Komise jménem Evropské unie přezkoumat strategie a rozdělení finančních prostředků podle aktuálních potřeb a výsledků příslušných států nebo regionů AKT. Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek. 3. JAK JSOU ZDROJE ERF SPRAVOVÁNY A VYNAKLÁDÁNY 3.1 Provozní výdaje Provozní výdaje ERF mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. V souladu s finančním nařízením plní Komise zdroje ERF s použitím těchto metod: Decentralizované řízení : jedná se o případy, kdy Komise pověřuje větší či menší měrou, v závislosti na situaci dotčeného příjemce, některými úkoly plnění rozpočtu třetí země. Centralizované řízení : týká se případů, kdy je rozpočet plněn přímo, útvary Komise, nebo nepřímo, kdy Komise svěřuje úkoly spojené s plněním rozpočtu subjektům práva Společenství nebo vnitrostátního práva, např. veřejnoprávním agenturám Evropské unie nebo agenturám Evropské unie plnícím úkoly veřejné služby. Společné řízení s mezinárodními organizacemi : podle této metody Komise svěřuje určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím. 3.2 Různí účastníci finančních operací Pověřená schvalující osoba odpovídá za celý proces řízení od stanovení způsobu, jak dosáhnout stanovených cílů politik, až po řízení zahájených činností z provozního i rozpočtového hlediska, včetně podpisu právních závazků, sledování výkonu, provádění plateb a v případě potřeby dokonce včetně zpětného získávání prostředků. Vedoucí delegace Evropské unie je odpovědný za styk mezi Komisí a vnitrostátními či regionálními orgány států AKT nebo ZZÚ přímo na místě. Úzce spolupracuje s vnitrostátními nebo regionálními schvalujícími osobami na vymezení prováděcí strategie a odvětvových politik, jakož i na přípravě, posuzování a přezkumu programů a projektů ERF. Vnitrostátní schvalující osoba v přijímající zemi je vyšší státní úředník jmenovaný vládou jednotlivých zemí AKT/ZZÚ. Je představitelem orgánů své země ve všech Fondem financovaných činnostech, které jsou řízeny Komisí a EIB. Tuto funkci většinou vykonává člen vlády, obvykle státní ministr plánování nebo financí. Vnitrostátní schvalující osoba plní správní, technické a finanční povinnosti spojené s řízením programů a projektů ERF. Účetní provádí platby a inkasní příkazy vydané schvalujícími osobami a odpovídá za správu pokladny, stanovování účetních pravidel a metod, potvrzování platnosti účetních systémů, vedení účtů a sestavování příslušných ročních účetních závěrek. Účetní je dále povinen schvalovat účetní uzávěrku a prohlásit, že poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace. 3.3 Plnění zdrojů ERF Naprostá většina finančních prostředků přidělovaných státům AKT a ZZÚ prostřednictvím ERF má podobu grantů. Na počátku každého ERF informuje Evropská unie státy AKT a ZZÚ o výši grantů, které by měly mít po dobu trvání fondu k dispozici. Prostředky jsou přidělovány na základě konkrétních potřeb určité země s přihlédnutím k vlastním politikám přijímající země a jejímu úsilí o rozvoj. Během konzultací s rozvojovými partnery (dárci) nebo po jejich ukončení vypracuje přijímající země strategii pro spolupráci. Strategie pro spolupráci připravené ve spolupráci s Evropskou unií obvykle obsahují vlastní střednědobé strategie rozvoje dané země, analýzu politického a sociálněekonomického kontextu a vlastní hodnocení Evropské unie. Při přípravě strategie spolupráce poskytují vnitrostátním orgánům technickou podporu zaměstnanci Evropské komise. Následně je vypracován národní orientační program, který slouží k provedení strategie spolupráce. Tento program vymezí odvětví a oblasti, které obdrží pomoc, vysvětlí, jakým způsobem pomoc splní svůj cíl, předloží rozvrh plnění programu a podrobně objasní, jak se na programu budou podílet další hráči jako mezinárodní a nevládní organizace (v případě potřeby). Tento orientační souhrnný program podléhá ročnímu a střednědobému přezkumu a přezkumu na konci období ERF. Je-li třeba, provádějí se v něm během doby jeho platnosti zlepšení a změny. 3.4 Závazky k uvolnění prostředků ze zdrojů ERF Žádné zdroje ERF nesmí být vynaloženy, dokud Komise a případný příjemce prostředků ERF neuzavřou písemný právní závazek. Před přijetím jakéhokoli právního závazku (například uzavřením smlouvy nebo dohody o grantu) vůči třetí straně musí být vyčleněna konkrétní rozpočtová linie, jíž je daná činnost schválena. Je-li tato podmínka splněna, musí být v rozpočtu vyhrazeny požadované prostředky prostřednictvím rozpočtového závazku v účetním systému. Tato skutečnost však nemá žádný účinek na obecné účty (nebo na hlavní knihu), protože dosud nevznikly žádné výdaje. Je tomu tak proto, že účetní systém ERF se skládá ze dvou samostatných, přitom ale spojených prvků: 1. rozpočtových účtů, které podávají podrobný obraz plnění rozpočtu, a 2. obecných účtů, které se používají k přípravě rozvahy a hospodářského výsledku. Rozpočtové účty zobrazují závazky a provedené platby. Jsou založeny na zásadě hotovostního účetnictví, podle níž je výdajová nebo příjmová položka zapsána do účetních knih až po přidělení, vyplacení či obdržení hotovosti. Tento druh účetnictví je typický pro veřejný sektor, jenž se tradičně zaměřoval na rozpočet a jeho plnění. Obecné účty (založené na zásadě akruálního účetnictví) zobrazují všechny příjmy a výdaje v rozpočtovém roce (a tedy hospodářský výsledek) a stanovují finanční situaci ERF v podobě rozvahy aktiv a pasiv ke dni 31. prosince daného roku. 3.5 Provádění plateb Žádnou platbu nelze provést, dokud schvalující osoba neschválí rozpočtový závazek. Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí – pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování ERF. Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum. Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po schválení výše způsobilých výdajů (které se ve výsledovce vykáží jako náklady) a vrácených příslušných částek. Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech „zkontrolovat způsobilost“. Tyto částky se vykazují v krátkodobých závazcích, tak aby nedocházelo k nadhodnocování aktiv a pasiv. 3.6 Zpětné získávání neoprávněně vyplacených prostředků Způsobilost výdajů z ERF se ověřuje na základě podkladů, jež jsou stanoveny v platných předpisech nebo podmínkách jednotlivých grantů. V zájmu optimalizace vztahu mezi náklady a přínosem systémů kontroly bývají kontroly podkladů u závěrečných žádostí podrobnější než u průběžných žádostí o platby, a mohou tak vést ke zjištění chyb v průběžných platbách, jež jsou opraveny úpravou konečné platby. Navíc je Komise oprávněna během provádění financované akce či zpětně ( ex-post ) kontrolovat řádnost podkladů přímo v prostorách žadatele. Chyby zjištěné během prováděcího období mohou být opraveny tím, že se upraví částky, na něž znějí následné žádosti. Chyby zjištěné ex-post jsou opraveny vydáním příkazu k úhradě. 4. ROČNÍ VÝKAZY 4.1 Roční účetní závěrka Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také ručí za to, že tato účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF. Roční účetní závěrka má tyto části: Část I: Fondy spravované Evropskou komisí - Finanční výkazy 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu - Zpráva o finančním plnění 8. 9. a 10. Evropského rozvojového fondu Část II: Fondy spravované Evropskou investiční bankou - Finanční výkazy investičního nástroje Finanční výkazy investičního nástroje jsou uvedeny ve zvláštní části účetních závěrek, aby tak poskytly úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. Roční účetní závěrku přijímá Komise do 31. července následujícího roku, pak je předložena Účetnímu dvoru, který provede audit, a konečně Radě a Parlamentu pro udělení absolutoria. 4.2 Výroční zpráva o činnosti Schvalující osoba musí vypracovat výroční zprávu o činnostech, za něž nese odpovědnost. V této výroční zprávě o činnosti informuje o výsledcích politiky a také v ní vyjádří přiměřenou jistotu, že zdroje přidělené na činnosti popsané v její zprávě byly využity k jejich zamýšlenému účelu a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. 5. AUDIT A ABSOLUTORIUM 5.1 Audit Roční účetní závěrku ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr, který vypracovává výroční zprávu pro Radu a Evropský parlament. Hlavním úkolem Účetního dvora je provést externí nezávislý audit roční účetní závěrky ERF. V rámci své činnosti Účetní dvůr vydává: 3. výroční zprávu, ve které podrobně popisuje svá zjištění ohledně roční účetní závěrky a uskutečněných operací; 4. výrok o auditu, který je založený na provedených auditech a zveřejněný ve výroční zprávě v podobě prohlášení o věrohodnosti o i) spolehlivosti účetní závěrky a ii) o legalitě a správnosti uskutečněných operací; 5. zvláštní zprávy, v nichž jsou uvedena zjištění auditů zaměřujících se na konkrétní oblasti řízení. Účetní dvůr má právo nahlížet do všech dokumentů, které v průběhu auditu potřebuje. Provádí kontroly všech oblastí činnosti ES až na úroveň ověřování legality a správnosti jednotlivých transakcí a plateb. Kontroluje také samotnou roční účetní závěrku, ověřuje jednotlivé rozvahové účty i účty výsledovky i celkovou prezentaci finančních výkazů. Účetní dvůr tak může vydat výrok nejen k uvedeným číselným údajům, ale také k stávajícímu systému a kontrolním mechanismům. 5.2 Absolutorium Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy Účetním dvorem (která obsahuje prohlášení o věrohodnosti) a odpovědi Komise a z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi. Absolutorium představuje politický rozměr vnější kontroly finančního plnění a je rozhodnutím, kterým Evropský parlament na doporučení Rady „zprostí“ Komisi odpovědnosti za správu finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Proces absolutoria může skončit jedním ze dvou výsledků: udělením nebo odložením absolutoria. Při udělování absolutoria může Parlament zdůraznit připomínky, které považuje za důležité, a často Komisi doporučí opatření, která by v tomto ohledu měla přijmout. Komise následně vypracuje zprávu o přijatých opatřeních a akční plán a obojí zašle Parlamentu a Radě. ČÁST I – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ[2] 1. FINANČNÍ VÝKAZY 8., 9. A 10 EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU 1.1 8., 9. A 10 ERF: SOUHRNNÁ ROZVAHA, VÝSLEDOVKA, VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SOUHRNNÁ ROZVAHA 8., 9. a 10. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 31.12.2010 | 31.12.2009 | DLOUHODOBÁ AKTIVA | Dlouhodobé předběžné financování | 2.1 | 353 | 196 | KRÁTKODOBÁ AKTIVA | Krátkodobé předběžné financování | 2.2 | 1 096 | 800 | Krátkodobé pohledávky | 2.3 | 247 | 66 | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty | 2.5 | 808 | 523 | AKTIVA CELKEM | 2 503 | 1 585 | KRÁTKODOBÁ PASIVA | Krátkodobé splatné závazky | 2.6 | (1 045) | (860) | PASIVA CELKEM | (1 045) | (860) | ČISTÁ AKTIVA | 1 458 | 724 | FONDY A REZERVY | Splacený kapitál | 2.7 | 23 879 | 20 381 | Ostatní rezervní fondy | 2.8 | 2 252 | 2 252 | Hospodářské výsledky převedené z minulých let | (21 909) | (18 814) | Hospodářský výsledek za rok | (2 765) | (3 094) | ČISTÁ AKTIVA | 1 458 | 724 | SOUHRNNÁ VÝSLEDOVKA 8., 9. a 10. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 2010 | 2009 | PROVOZNÍ VÝNOSY | 3.1 | 140 | 49 | PROVOZNÍ NÁKLADY | Provozní náklady | 3.2 | (2 914) | (3 103) | Správní náklady | 3.3 | (86) | (90) | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI | (2 860) | (3 144) | Výnosy z finančních operací | 3.4 | 95 | 49 | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ | 95 | 49 | HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK | (2 765) | (3 094) | SOUHRNNÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 8., 9. a 10. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 2010 | 2009 | Hospodářský výsledek za rok | (2 765) | (3 094) | PROVOZNÍ ČINNOSTI | 4.2 | Řádné příspěvky členských států | 3 420 | 3 294 | Příspěvky na spolufinancování od členských států | 65 | 2 | (Odúčtování) ztrát ze snížení hodnoty pohledávek | 2 | 0 | (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování | (157) | 72 | (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování | (296) | (150) | (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek | (62) | (45) | Zvýšení/(snížení) krátkodobých splatných závazků | 78 | 152 | ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY | 285 | 230 | ČISTÉ ZVÝŠENÍ /(SNÍŽENÍ) PENĚZ A PENĚŽNÍCH EKVIVALENTŮ | 285 | 230 | Peníze a peněžní ekvivalenty počátkem roku | 2.5 a 4.3 | 523 | 293 | Peníze a peněžní ekvivalenty na konci roku | 2.5 | 808 | 523 | SOUHRNNÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8., 9. a 10. ERF v mil. EUR | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Zvýšení kapitálu – příspěvky na spolufinancování | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Reklasifikace příspěvků na spolufinancování[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 | 1.2 8. ERF: ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 8. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 31.12.2010 | 31.12.2009 | KRÁTKODOBÁ AKTIVA | Krátkodobé předběžné financování | 2.2 | 100 | 54 | Krátkodobé pohledávky | 2.3 | 9 | 6 | Styčné účty | 2.4 | 497 | 708 | AKTIVA CELKEM | 605 | 768 | KRÁTKODOBÁ PASIVA | Krátkodobé splatné závazky | 2.6 | (45) | (65) | PASIVA CELKEM | (45) | (65) | ČISTÁ AKTIVA | 560 | 703 | FONDY A REZERVY | Splacený kapitál | 2.7 | 12 840 | 12 840 | Ostatní rezervní fondy | 2.8 | (2 237) | (2 153) | Hospodářské výsledky převedené z minulých let | (9 985) | (9 825) | Hospodářský výsledek za rok | (58) | (159) | ČISTÁ AKTIVA | 560 | 703 | VÝSLEDOVKA 8. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 2010 | 2009 | PROVOZNÍ VÝNOSY | 3.1 | 54 | 20 | PROVOZNÍ NÁKLADY | 3.2 | (116) | (180) | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI | (61) | (160) | Výnosy z finančních operací | 3.4 | 4 | 1 | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ | 4 | 1 | HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK | (58) | (159) | VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 8. ERF v mil. EUR | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | - | - | - | - | - | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (159) | - | (159) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | - | - | - | - | - | Převody do 10. ERF | - | - | - | - | (85) | (85) | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (58) | - | (58) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 | 1.3 9. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 9. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 31.12.2010 | 31.12.2009 | DLOUHODOBÁ AKTIVA | Dlouhodobé předběžné financování | 2.1 | 158 | 129 | KRÁTKODOBÁ AKTIVA | Krátkodobé předběžné financování | 2.2 | 742 | 507 | Krátkodobé pohledávky | 2.3 | 233 | 59 | Styčné účty | 2.4 | 2 516 | 653 | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty | 2.5 | 7 | 11 | AKTIVA CELKEM | 3 655 | 1 359 | KRÁTKODOBÁ PASIVA | Krátkodobé splatné závazky | 2.6 | (392) | (366) | PASIVA CELKEM | (392) | (366) | ČISTÁ AKTIVA | 3 263 | 993 | FONDY A REZERVY | Splacený kapitál | 2.7 | 11 039 | 7 539 | Ostatní rezervní fondy | 2.8 | 4 157 | 4 308 | Hospodářské výsledky převedené z minulých let | (10 854) | (8 970) | Hospodářský výsledek za rok | (1 078) | (1 884) | ČISTÁ AKTIVA | 3 263 | 993 | VÝSLEDOVKA 9. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 2010 | 2009 | PROVOZNÍ VÝNOSY | 3.1 | 82 | 26 | PROVOZNÍ NÁKLADY | Provozní náklady | 3.2 | (1 230) | (1 880) | Správní náklady | 3.3 | (6) | (77) | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI | (1 155) | (1 931) | Výnosy z finančních operací | 3.4 | 77 | 47 | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ | 77 | 47 | HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK | (1 078) | (1 884) | VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 9. ERF v mil. EUR | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Převody do 10. ERF | - | - | - | - | (151) | (151) | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 | 1.4 10. ERF ROZVAHA, VÝSLEDOVKA A VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ROZVAHA 10. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 31.12.2010 | 31.12.2009 | DLOUHODOBÁ AKTIVA | Dlouhodobé předběžné financování | 2.1 | 195 | 67 | KRÁTKODOBÁ AKTIVA | Krátkodobé předběžné financování | 2.2 | 255 | 239 | Krátkodobé pohledávky | 2.3 | 5 | 1 | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty | 2.5 | 801 | 512 | AKTIVA CELKEM | 1 255 | 819 | KRÁTKODOBÁ PASIVA | Krátkodobé splatné závazky | 2.6 | (608) | (430) | Styčné účty | 2.4 | (3 013) | (1 361) | PASIVA CELKEM | (3 621) | (1 791) | ČISTÁ AKTIVA | (2 366) | (971) | FONDY A REZERVY | Splacený kapitál | 2.7 | - | 2 | Ostatní rezervní fondy | 2.8 | 333 | 97 | Hospodářské výsledky převedené z minulých let | (1 070) | (19) | Hospodářský výsledek za rok | (1 629) | (1 051) | ČISTÁ AKTIVA[4] | (2 366) | (971) | VÝSLEDOVKA 10. ERF v mil. EUR | Poznámka: | 2010 | 2009 | PROVOZNÍ VÝNOSY | 3.1 | 4 | 2 | PROVOZNÍ NÁKLADY | Provozní náklady | 3.2 | (1 567) | (1 042) | Správní náklady | 3.3 | (80) | (13) | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI | (1 643) | (1 053) | Výnosy z finančních operací | 3.4 | 14 | 2 | PŘEBYTEK (SCHODEK) Z FINANČNÍCH OPERACÍ | 14 | 2 | HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK | (1 629) | (1 051) | VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 10. ERF v mil. EUR | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | - | - | - | - | - | Zvýšení kapitálu – příspěvky na spolufinancování | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2009 | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) | Zvýšení kapitálu – řádné příspěvky | - | - | - | - | - | - | Reklasifikace příspěvků na spolufinancování[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Převody z 8. a 9. ERF | - | - | - | - | 236 | 236 | Hospodářský výsledek za rok | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) | ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2010 | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) | 1.5 POZNÁMKY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 8., 9. A 10. ERF 1. PODSTATNÁ ÚČETNÍ PRAVIDLA 1.1. PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ Finanční výkazy jsou sestaveny v souladu s finančním nařízením platným pro 10. ERF. V souladu s článkem 121 tohoto nařízení se finanční výkazy sestavují podle zásady účetnictví na akruální bázi. Tyto finanční výkazy byly sestaveny v souladu s účetními pravidly a metodami ERF vypracovanými na základě mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB), nebo případně mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Pravidla oceňování a účetní metody, které přijal účetní ERF, se použily na tu část zdrojů ERF, za jejíž správu odpovídá Evropská komise. Účetní ERF předá předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru k auditu vždy do 31. března následujícího roku. Účetní dvůr musí na druhé straně zaslat Komisi vyjádření k této závěrce do 15. června (článek 125). Komise na základě jeho vyjádření schválí konečnou účetní závěrku do 31. července a zašle ji Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Závěrka se pak spolu s prohlášením o věrohodnosti, které vydal Účetní dvůr k té části zdrojů ERF, u kterých odpovídá za finanční řízení Komise, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku. 1.2. ÚČETNÍ ZÁSADY Cílem finančních výkazů je poskytnout informace o finanční pozici, výkonnosti a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro širokou skupinu uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým je ERF, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny. Finanční výkazy předkládají věrný a poctivý obraz pouze tehdy, pokud poskytují příslušné informace, které popisují povahu a rozsah činností organizace, vysvětlují financování a uvádějí konečné údaje o operacích jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje srovnání účetních období. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument. Účetní systém ERF se skládá z obecných účtů a rozpočtových účtů. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz plnění rozpočtu. Vycházejí ze zásady účetnictví na hotovostním základě. Obecné účty umožňují přípravu účetní závěrky, protože vykazují všechny výdaje a příjmy za účetní období podle zásad akruálního účetnictví a jsou určeny ke stanovení finanční pozice v podobě rozvahy k 31. prosinci. Podle článku 120 finančního nařízení 10. ERF se pro vypracování účetní závěrky používají tyto účetní zásady: - kontinuity činnosti, - opatrnosti, - stálosti účetních metod, - srovnatelnosti informací, - významnosti, - zákazu kompenzace, - přednosti skutečnosti před vnějším zdáním, - účetnictví na akruální bázi. 1.3. ZÁKLAD PRO SESTAVENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 1.3.1. Pracovní a zúčtovací měna Finanční výkazy se prezentují v milionech eur, protože euro je pracovní a zúčtovací měnou ERF. 1.3.2. Měna a základ pro přepočet Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění operací. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání transakcí v cizí měně a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků za pomoci směnných kurzů ke konci účetního období se vykazují ve výsledovce. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince: CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 | DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON: | 4,2620 | 4,2363 | EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 | GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 | HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 | LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 | 1.3.3. Použití odhadů V souladu s mezinárodními standardy pro veřejný sektor (IPSAS) a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují účetní závěrky nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše rezerv, ztráty ze snížení hodnoty pohledávek a výdaje příštích období. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny. 1.4. ROZVAHA 1.4.1 Částky předběžného financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit ERF. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek. Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o vrácené částky, zúčtované způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. Úroky z předběžného financování se zaúčtovávají tak, jak nabíhají v souladu s ustanoveními příslušné dohody. Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků. 1.4.2 Pohledávky Pohledávky jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka k pohledávce se vytvoří v případě, existují-li objektivní důkazy, že nebude možné inkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše této opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva, která odpovídá současné hodnotě očekávaných budoucích peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Zúčtovává se také obecná opravná položka za nevypořádané příkazy k úhradě, na které se nevztahuje zvláštní opravná položka. Tato obecná opravná položka vychází z historické ztrátovosti. Opravná položka se vykazuje ve výsledovce. 1.4.3 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty Peníze a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou definovány jako krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců. 1.4.4 Splatné závazky Významná část splatných závazků ERF nesouvisí s pořízením zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů, jež podávají příjemci grantů nebo jiných finančních prostředků ERF. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů a poté, co je příslušní účastníci finanční operace ověří a schválí jako způsobilé. V této fázi se oceňují v jejich schválené a způsobilé výši. Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení. 1.4.5 Rezervy Rezervy jsou tvořeny v okamžiku, kdy má ERF aktuální právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku k datu vykázání. 1.4.6 Náklady, výnosy, příjmy a výdaje příštích období Důležitým prvkem akruálního účetnictví je účtování transakcí v rozpočtovém roce, s nímž souvisejí. Tento postup je označován jako oddělování účetních období v rámci účetní uzávěrky. Zejména je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků ERF, které ještě nebyly ERF nahlášeny (výdaje příštích období). A naopak souvisí některé platby provedené v aktuálním rozpočtovém roce s následujícím obdobím (náklady příštích období), a je nutné je identifikovat a účetně zachytit v příslušném následujícím období (příslušných následujících obdobích). Podle účetních pravidel ERF se transakce a účetní případy zachycují ve finančních výkazech za období, s nímž souvisí. Na konci účetního období se výdaje příštích období účtují na základě odhadované výše převáděného závazku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými provozními a praktickými zásadami Komise, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy přinášely věrný a poctivý obraz skutečnosti. Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisí. Není-li ke konci roku vystavena faktura, ale ERF poskytl službu nebo dodal zboží nebo existuje smluvní dohoda (např. smlouva), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, bude výnos odložen a zaúčtuje se v následujícím účetním období. 1.5. VÝSLEDOVKA 1.5.1 Příjmy Evropský rozvojový fond nesestavuje výnosovou stránku rozpočtu. Řádné příspěvky od členských států jsou považovány za kapitál fondu. Výnosy zahrnují zpětně získané výdaje a úrokové výnosy. Zpětné získávání výdajů V případě operací, jež zakládají nárok na vrácení výdajů původně uhrazených z ERF konečnému příjemci nebo třetí zemi, jsou vystavovány příkazy k úhradě a je stanoveno snížení následných plateb. Jejich účetní zachycení vypadá následovně: - zpětně získané výdaje: vystavený příkaz k úhradě se stává pohledávkou, která je ve výsledovce zachycena jako příjem za daný rok, nebo, - zpětné získávání částek předběžného financování: v tomto případě je částka vykázána v rozvaze v položce předběžného financování. Výnosový úrok Výnosový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Výnosový úrok zahrnuje úrok obdržený a splatný z peněžních zůstatků a běžných vkladů na účtech v komerčních bankách a z pozdních splátek nároků ERF. Výnosový úrok se zaúčtovává tak, jak nabíhá. 1.5.2 Výdaje Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci. Oceňují se v původní fakturované ceně. Nesměnárenské výdaje tvoří většinu výdajů ERF. Souvisejí s převody na příjemce a tvoří je tři typy: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením či jiným právním předpisem) nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil případná kritéria způsobilosti a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již závazkem vůči příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období. Nákladový úrok Nákladový úrok se vykazuje ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Nákladový úrok zahrnuje úroky zaplacené či splatné a zaúčtovává se tak, jak nabíhá. 1.6. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.6.1 Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu. Podmíněná aktiva se posuzují ke každému rozvahovému dni, tak aby účetní závěrka náležitě zachycovala skutečný vývoj. Pokud je téměř jisté, že dojde k přílivu ekonomických užitků nebo výkonnostního potenciálu a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zaúčtuje se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo. Záruky jsou možná aktiva, která vyplývají z minulých událostí a jejichž existenci potvrdí existence či neexistence předmětu záruky. Záruky tudíž mohou splňovat podmínky k tomu, aby byly vykazovány jako podmíněná aktiva. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka je realizována, jsou-li splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil. 1.6.2 Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možné pasivum, které vzniklo jako důsledek událostí v minulosti a jehož existence bude potvrzena pouze tím, že dojde nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem v budoucnosti, které nejsou plně pod kontrolou ERF; nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě ocenit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál. Podmíněné závazky se oceňují ke každému rozvahovému dni s cílem určit, zda se odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál stal pravděpodobným. Stane-li se pravděpodobným, že v souvislosti s položkou, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo výkonnostní potenciál, vytvoří se v účetní závěrce za období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, rezerva. 2. POZNÁMKY K ROZVAZE DLOUHODOBÁ AKTIVA 2.1 DLOUHODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Dlouhodobé předběžné financování | - | 158 | 195 | 353 | 196 | CELKEM | - | 158 | 195 | 353 | 196 | Řada smluv umožňuje vyplacení záloh před zahájením prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním harmonogramu smlouvy předpokládají předběžné platby na základě zpráv o pokroku. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí. Podle zásad akruálního účetnictví se zálohy vyplacené Evropským rozvojovým fondem řadí mezi aktiva. Předběžné financování se vykazuje očištěné od otevřených příkazů k úhradě týkajících se záloh a od odhadovaných způsobilých částek, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány. Pro to, je-li předběžné financování vykázáno jako krátkodobé nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či využití. Využití je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode dne vykázání se vykazují jako krátkodobé předběžné financování, a tedy jako krátkodobá aktiva. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva. Zvýšení dlouhodobého předběžného financování o 157 milionů EUR (ve srovnání se stavem k 31.12.2009) lze vysvětlit hlavně zvýšením dlouhodobého předběžného financování projektů uvnitř AKT (118 milionů EUR), programovatelné pomoci (58 milionů EUR), které bylo kompenzováno snížením dlouhodobého předběžného financování odvětvové politiky (13 milionů EUR). KRÁTKODOBÁ AKTIVA 2.2 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Krátkodobé předběžné financování (hrubé) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 | minus odhadované započtení předběžného financování | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) | CELKEM | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 | Odhadované zúčtování předběžného financování jsou způsobilé náklady, které měly podle odhadu vzniknout příjemcům neuhrazených částek předběžného financování ke konci roku, které však dosud nebyly nahlášeny. Tyto částky se rovněž vykazují jako náklad ve výsledovce za sledované období. Zvýšení čistého krátkodobého předběžného financování o 296 milionů EUR bylo způsobeno hlavně zvýšením čistého předběžného financování v 9. ERF (235 milionů EUR), což zahrnuje zvýšení předběžného financování projektů uvnitř AKT (191 milionů EUR), odvětvové politiky (76 milionů EUR), dalších programů pomoci v souvislosti s předešlými ERF (19 milionů EUR) a mimořádné pomoci (14 milionů EUR). Toto zvýšení bylo částečně kompenzováno snížením čistého předběžného financování programovatelné pomoci (76 milionů EUR). Získané záruky za předběžné financování Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. Záruka má dvě různé hodnoty: „nominální“ a „průběžnou“. V případě „nominální hodnoty“ se rozhodná událost váže k existenci záruky, zatímco u „průběžné hodnoty“ je rozhodnou událostí výplata předběžného financování nebo následné zúčtování. K 31. prosinci 2010 činila „nominální“ hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 674 milionů EUR. „Průběžná“ hodnota těchto záruk činila 363 milionů EUR. K 31. prosinci 2009 to bylo 684 milionů EUR a 414 milionů EUR. 2.3 KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Pohledávky za zákazníky | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Pohledávky za členskými státy | - | 125 | - | 125 | 4 | Příjmy a náklady příštích období | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 | CELKEM | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 | Pohledávky za zákazníky v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Pohledávky za zákazníky | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | Snížení hodnoty pohledávek za zákazníky | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) | CELKEM | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Jedná se o příkazy k vrácení prostředků, které byly zapsány do závěrky k 31. prosinci 2010 jako zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud zařazeny do jiných položek na straně aktiv rozvahy. Konečný zůstatek inkasních příkazů představuje hodnotu inkasních příkazů vystavených, avšak neuhrazených ke konci roku. Účetní odhaduje rezervu na snížení hodnoty pohledávek o částky, které příjemci dluží, ale u nichž je získání nepravděpodobné. Tato rezerva se vytváří na základě dvou proměnných: - vyhodnocení rizika, že dluh nebude splacen, ve spolupráci se schvalující osobou - doby trvání dluhu, přičemž se tvoří obecná rezerva na základě historické ztrátovosti z pohledávek, k nimž se netvoří zvláštní opravná položka. - Provedení takové úpravy neznamená, že od zpětného získání těchto částek bylo upuštěno. Pohyby otevřených příkazů k úhradě během účetního období jsou podrobně popsány níže. v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM ZA ROK 2010 | CELKEM ZA ROK 2009 | Otevřené příkazy k úhradě na počátku roku | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 | Vydané příkazy k úhradě | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 | Uzavřené příkazy k úhradě | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) | Zaplaceno | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) | Prominuto (článek 73 fin. nař.) | 0 | (1) | - | (1) | (1) | Zrušeno | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) | Kompenzace | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) | Otevřené příkazy k úhradě ke konci roku | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | Pohledávky za členskými státy Pohledávku ve výši 125 milionů EUR od členských států v 9. ERF tvoří dlužný příspěvek od Itálie, který byl obdržen v lednu 2011. Příjmy a náklady příštích období Příjmy a náklady příštích období zahrnují především naběhlé úroky z částek předběžného financování a úroky z prodlení plateb inkasních příkazů. Do této položky jsou dále zahrnuty naběhlé úrokové výnosy na bankovních účtech. Zvýšení příjmů a výdajů příštích období v hodnotě 65 milionů EUR lze vysvětlit vyššími naběhlými úroky z předběžného financování (62 milionů EUR). Toto zvýšení je v souladu se zvýšenými zůstatky dlouhodobého a krátkodobého předběžného financování (viz pozn. 2.1. a 2.2). 2.4 STYČNÉ ÚČTY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | do / z 6. ERF | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) | do / z 7. ERF | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 | do / z 8. ERF | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) | do / z 9. ERF | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 | do / z 10. ERF | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 | CELKEM | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 | V zájmu efektivity byla jediná pokladna za všechny ERF alokována do 10. ERF. Vede to k operacím mezi ERF, které se vyrovnávají na styčných účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. Hlavní pohyby na styčných účtech v roce 2010 zahrnují platby provedené z 10. ERF na plnění 8. a 9. ERF a peníze, které 10. ERF obdržel v souvislosti s příspěvky vyžádanými v rámci 9. ERF. 2.5 PENÍZE A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY[6] v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Peněžní prostředky na bankovních účtech | - | - | 781 | 781 | 444 | Zajišťovací účty STABEX | - | - | 17 | 17 | 65 | Bankovní účty pro spolufinancování | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku[7] | - | - | 0 | 0 | 1 | CELKEM | - | 7 | 801 | 808 | 523 | Peněžní prostředky na bankovních účtech v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Zvláštní účty – finanční ústavy členských států | - | - | 599 | 599 | 392 | Běžné účty – komerční banky | - | - | 180 | 180 | 48 | Místní pověření plátci | - | - | 1 | 1 | 3 | CELKEM | - | - | 781 | 781 | 444 | Celkové zvýšení peněžních prostředků na bankovních účtech lze vysvětlit hlavně nižším než plánovaným plněním rozpočtu v roce 2010. Kromě toho koncem roku 2010 bylo více bankovních svátků, a v důsledku toho nebyly státní pokladny přístupné v posledním týdnu roku. Pokladna ERF proto musela zajistit disponibilitu dostatečného množství finančních prostředků k pokrytí všech plateb, jež mohly být přikázány poslední týden v roce. Vedlo to k vyššímu zůstatku hotovosti ke konci roku jak u finančních ústavů členských států, tak na běžných účtech u komerčních bank. Účty místních pověřených plátců se rozumí částky, které jsou uloženy na bankovních účtech ve státech AKT a ZZÚ a používají se k platbám v místní měně na území přijímajícího státu. Tyto účty jsou vedeny v eurech nebo v měně členského státu Unie. S cílem dosáhnout centralizovanější správy plateb bylo v roce 2010 uzavřeno 9 z 17 zbývajících účtů místních pověřených plátců. Zajišťovací účty STABEX v mil. EUR | Zůstatek k 31. 12. 2010 | Zůstatek k 31. 12. 2009 | Súdán | 0 | 36 | Svatá Lucie | 7 | 15 | Svatý Vincenc a Grenadiny | 4 | 4 | Zimbabwe | 0 | 3 | Pobřeží slonoviny | 2 | 2 | Malawi | 1 | 1 | Ostatní země | 2 | 3 | CELKEM | 17 | 65 | STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad Evropské unie na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Tento systém byl zaveden poprvé úmluvou z Lomé (1975) s cílem zmírnit nepříznivé důsledky nestability příjmů z vývozu zemědělských produktů. Zůstatek na zajišťovacích účtech STABEX představuje celkové finanční prostředky STABEX, které jsou k dispozici a které budou v budoucnu převedeny do příslušného přijímajícího státu AKT. Tento zůstatek se vztahuje k 10. ERF. V roce 2010 bylo uzavřeno sedm zajišťovacích účtů STABEX v důsledku ukončení nástroje pomoci STABEX. Kromě těchto prostředků existují další prostředky STABEX, které jsou ve vlastnictví přijímajících států AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití těchto prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV (v revidovaném znění)[8] se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Evropská komise a přijímající stát) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech se dvěma podpisovými právy , dokud jejich převod na projekt není odůvodněn rámcem vzájemných povinností (FMO). Schvalovací osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nezapisují se tedy v účtech ERF mezi aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. V roce 2010 bylo do ERF vráceno 32 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF[9]. Tyto prostředky byly převedeny ze Senegalu (26 milionů EUR) a Kamerunu (2 miliony EUR). Navíc byly po auditu vráceny 3 miliony EUR z účtu se dvěma podpisovými právy v Lesothu.Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 10. ERF. Bankovní účty pro spolufinancování v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Bankovní účty pro spolufinancování | - | 7 | 2 | 10 | 13 | CELKEM | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Tyto účty zahrnují částky vztahující se ke smlouvám o spolufinancování s datem uzavření do roku 2007 včetně. Tyto prostředky na spolufinancování jsou vlastnictvím dotčených členských států, a proto je odpovídající částka zapsána jako splatný závazek. Dopad na čistá aktiva je tedy nulový. Spolufinancování ze strany Itálie v rámci 9. ERF stále probíhá v Somálsku. V roce 2010 byl dokončen jeden projekt v Tanzánii, jehož se týkalo stejné spolufinancování. Bankovní účty pro spolufinancování z 10. ERF jsou vedeny pro staré spolufinancované projekty, které jsou ukončovány. Tyto prostředky budou navráceny členským státům poté, co k tomu vydá pokyn schvalující osoba. KRÁTKODOBÁ PASIVA 2.6 KRÁTKODOBÉ SPLATNÉ ZÁVAZKY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Krátkodobé závazky | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Výdaje příštích období | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Odložený kapitálový vklad | - | - | 272 | 272 | 232 | CELKEM | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 | Celkové zvýšení krátkodobých závazků na úrovni 185 milionů EUR se vysvětluje zvýšením krátkodobých závazků ve výši 144 milionů EUR a zvýšením odloženého kapitálového vkladu od Irska ve výši 40 milionů EUR. Krátkodobé závazky v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Dodavatelé a další | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 | Závazky splatné členským státům – spolufinancování | - | 7 | 68 | 75 | 13 | Ostatní závazky | - | - | 12 | 12 | 10 | CELKEM | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Mezi krátkodobé závazky jsou účtovány výkazy nákladů, které obdržel ERF v rámci grantových operací a zadávacích řízení. Nárokovaná částka se vykáže jako závazek v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly proto odhadované způsobilé částky vykázány jako výdaje příštích období. Dodavatelé a další Pod touto položkou se skrývají částky dlužné dodavatelům a částky splatné veřejnoprávním institucím a třetím státům. Zvýšení oproti předchozímu vykazovanému období o 80 milionů EUR se skládá hlavně ze 40 milionů EUR, o které stouply závazky vůči dodavatelům, z 21 milionů EUR, o které stouply závazky vůči třetím států, a ze 14 milionů EUR, o které stouply závazky vůči veřejnoprávním institucím. Závazky splatné členským státům – spolufinancování Obdržené příspěvky na spolufinancování jsou vykázány jako závazky vůči členským státům, protože splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských transakcí. ERF musí použít tyto příspěvky na poskytnutí služeb třetím stranám, jinak musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit členským státům. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus vzniklé výdaje v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový. Závazky za spolufinancování vůči členským státům ve výši 10 milionů EUR se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným do roku 2007 včetně. Tyto prostředky jsou vedeny na speciálních bankovních účtech, viz bod 2.5 výše (bankovní účty pro spolufinancování). V roce 2010 byly obdrženy nové příspěvky na spolufinancování ve výši 65 milionů EUR (Francie 39 milionů EUR, Španělsko 12 milionů EUR, Belgie 11 milionů EUR, Dánsko 2 miliony EUR a Nizozemsko 1 milion EUR). Prostředky, které se vztahují k dohodám o spolufinancování uzavřeným v roce 2008 a později, nejsou vedeny na speciálních bankovních účtech. Příspěvky na spolufinancování ve výši 2 milionů EUR byly reklasifikovány z rezerv (viz bod 1.1 Souhrnný výkaz změn čistých aktiv). Závazky za spolufinancování klesly o 1 milion EUR jako náhrada za výdaje vzniklé při spolufinancování projektů (viz body 3.1 a 3.2). Ostatní závazky Ostatní závazky zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky. Výdaje příštích období v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Výdaje příštích období | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | CELKEM | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Na konci roku je nutno posoudit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které ještě nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Část výdajů příštích období, které jsou pokryty částkou předběžného financování, se uvádí jako odhadované zúčtování předběžného financování (viz bod 2.2). Odložený kapitálový vklad v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Spojené království | - | - | 269 | 269 | 228 | Irsko | - | - | 3 | 3 | 3 | CELKEM | - | - | 272 | 272 | 232 | Uvedená částka zahrnuje příspěvky od členských států zaplacené předem. ČISTÁ AKTIVA 2.7 SPLACENÝ KAPITÁL v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM | Kapitál fondu | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Kapitál fondu – spolufinancování[10] | - | - | 70 | 70 | Nesplacené prostředky | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) | Nesplacené prostředky – spolufinancování10 | - | - | (69) | (69) | Splacený kapitál k 31. 12. 2009 | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 | Kapitál fondu | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Nesplacený kapitál fondu | - | (660) | (21 152) | (21 812) | Splacený kapitál k 31. 12. 2010 | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 | Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků, kterou jsou členské státy povinny vložit do příslušného ERF, jak je stanoveno ve vnitřních dohodách. Nesplacené prostředky představují počáteční příspěvky členských států, které dosud nebylo nutné splatit. Splacený kapitál představuje počáteční vklady, k jejichž převedení na účty pokladny byly členské státy vyzvány v souladu s postupem stanoveným v článku 16 finančního nařízení pro 10. ERF. Kapitál 8. ERF byl vyžádán a obdržen v plném rozsahu. Počáteční příděl pro 9.ERF, který původně činil 10 555 milionů EUR, byl v roce 2004 navýšen o částku 105 milionů EUR, kterou uvolnila EIB v souladu s rozhodnutím Rady 2003/583/ES. Tento dodatečný příděl je určen na činnosti, jež mají být provedeny v Konžské demokratické republice. V čl. 2 odst. 2 vnitřní dohody pro 9. ERF se stanoví, že výše rezervy činí 1 000 milionů EUR. Řada rozhodnutí Rady umožnila v období 2004 až 2007 uvolnění této částky[11]. V souladu s rozhodnutím Smíšené rady AKT/EU v roce 2007[12] se Komise rozhodla zveřejnit výzvu na poskytnutí dodatečných dobrovolných příspěvků na podporu afrického mírového projektu v rámci spolupráce uvnitř AKT, což navýšilo 9. ERF o částku 39 milionů EUR. 10. ERF vstoupil v platnost v roce 2008, přičemž kapitál fondu byl v souladu s vnitřní dohodou pro 10. ERF stanoven na 21 152 milionů EUR. Kapitál fondu v mil. EUR | Příspěvky | % | Nesplacené příspěvky v rámci 9. ERF 31.12.2009 | Příspěvky vyžádané v roce 2010 | Nesplacené příspěvky v rámci 9. ERF 31.12.2010 | Rakousko | 2,65 | (111) | 93 | 19 | Belgie | 3,92 | (165) | 137 | 27 | Dánsko | 2,14 | (90) | 75 | 15 | Finsko | 1,48 | (62) | 52 | 10 | Francie | 24,30 | (1 021) | 851 | 170 | Německo | 23,36 | (981) | 818 | 164 | Řecko | 1,25 | (53) | 44 | 9 | Irsko | 0,62 | (26) | 22 | 4 | Itálie | 12,54 | (487) | 439 | 88 | Lucembursko | 0,29 | (12) | 10 | 2 | Nizozemsko | 5,22 | (219) | 183 | 37 | Portugalsko | 0,97 | (41) | 34 | 7 | Španělsko | 5,84 | (245) | 204 | 41 | Švédsko | 2,73 | (115) | 96 | 19 | Spojené království | 12,69 | (533) | 444 | 89 | EIB | Nepoužije se | - | - | (40) | CELKEM | 100,00 | (4 160) | 3 500 | (660) | Řádné příspěvky obdržené pro 9. ERF od 15 zúčastněných členských států v letech 2010 a 2009 jsou podrobně rozepsány výše. V roce 2011 bude vydána poslední výzva pro 9. ERF a pro první příspěvky do 10. ERF, v němž participuje 27 členských států. 2.8 OSTATNÍ REZERVY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | do / z 6. ERF | 94 | 490 | - | 584 | 584 | do / z 7. ERF | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 | do / z 8. ERF | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 | do / z 9. ERF | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) | do / z 10. ERF | (102) | (231) | - | (333) | (97) | CELKEM | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 | Od vstupu 10. ERF v platnost v roce 2008 jsou všechny prostředky uvolněné z předchozích ERF převáděny do výkonnostní rezervy 10. ERF. Tato rezerva může být použita pouze tehdy, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF. V roce 2010 byly převedeny do 10. ERF prostředky ze zrušených závazků ve výši 85 milionů EUR z 8. ERF a ve výši 151 milionů EUR z 9. ERF. 3. POZNÁMKY K VÝSLEDOVCE 3.1 PROVOZNÍ VÝNOSY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM ZA ROK 2010 | CELKEM ZA ROK 2009 | Zpětné získávání výdajů | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 | Zpětně získané prostředky STABEX | 32 | - | - | 32 | - | Kurzové zisky | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 | Provozní zisk ze spolufinancování | - | - | 1 | 1 | - | CELKEM | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 | V této položce jsou zaznamenány příkazy k úhradě vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF a jejichž účelem je získat zpět původně vyplacené částky. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, ukončených auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že zpětně získané částky předběžného financování nejsou zahrnuty do výnosů, ale jsou v rozvaze zachyceny jako předběžné financování. Vrácení neoprávněně vyplacených částek V roce 2010 byly vydány příkazy k vrácení neoprávněně vyplacených 11 milionů EUR (v roce 2009 to byly 3 miliony EUR). Z toho 7 milionů EUR se týkalo vrácení výdajů, a proto byly zaúčtovány mezi provozní výnosy. Částka 4 miliony EUR představovala vrácení vyplaceného předběžného financování a byla připsána v rozvaze do položky zálohových aktiv. Charakter vracení neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto: v mil. EUR | Nesrovnalost | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 | OLAF vyrozuměn | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 | CELKEM | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 | Zpětně získané prostředky STABEX V roce 2010 bylo do ERF vráceno 32 milionů EUR z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT podle článku 1.4 interní dohody o 10. ERF[13]. Tyto prostředky byly převedeny ze Senegalu (26 milionů EUR) a Kamerunu (2 miliony EUR). Navíc byly po auditu vráceny 3 miliony EUR z účtu se dvěma podpisovými právy v Lesothu.Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních příjmů (nástroj pomoci STABEX) ve výsledovce 10. ERF. Kurzové zisky Kurzové zisky plynou z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování závěrky. Jedná se o realizované i nerealizované kurzové zisky. Provozní zisk ze spolufinancování Provozní zisk ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz bod 3.2). Jelikož tyto příspěvky splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, příspěvek se uznává v souladu s tím, jak je realizován projekt spolufinancování. 3.2 PROVOZNÍ NÁKLADY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM ZA ROK 2010 | CELKEM ZA ROK 2009 | Provozní náklady – nástroje pomoci | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Provozní výdaje za spolufinancování | 1 | 1 | 0 | Kurzové ztráty | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 | Snížení hodnoty pohledávek | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 | CELKEM | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 | Provozní náklady – nástroje pomoci v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 2010 | CELKEM 2009 | Programovatelná podpora | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 | Makroekonomická podpora | 0 | 35 | - | 35 | 93 | Odvětvová politika | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 | Projekty uvnitř AKT | - | 181 | 154 | 336 | 364 | Mimořádná pomoc | - | 78 | 364 | 442 | 464 | Pomoc uprchlíkům | (1) | - | - | (1) | 0 | STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 | Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 | Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF[14] | - | (17) | - | (17) | 40 | Snížení dluhu – silně zadlužené chudé země a Světová banka | 14 | - | - | 14 | (5) | Institucionální podpora | - | 3 | 41 | 44 | 31 | Zúčtování příjmů z vývozu | 21 | 16 | - | 37 | 34 | Zvláštní fond pro Konžskou demokratickou republiku | - | 15 | - | 15 | (6) | Celkem | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Provozní výdaje za spolufinancování Jedná se o výdaje nabyté v projektech spolufinancování v roce 2010. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria podmíněných výnosů z nesměnárenských operací, byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.1). Provozní náklady ERF pokrývají různé nástroje pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. Kurzové ztráty Kurzové ztráty vznikají z běžných činností a souvisejících transakcí prováděných v jiných měnách než euro a dále z přecenění ke konci roku v rámci sestavování účetní závěrky. Jedná se o kurzové ztráty realizované i nerealizované. Posuzujeme-li čistou pozici, v tomto roce byl dosažen čistý kurzový zisk ve výši 20 milionů EUR (kurzový zisk 78 milionů EUR minus kurzová ztráta 58 milionů EUR). Většina čistého kurzového zisku se týká měn NGN (nigerijské naira): 4 miliony EUR, NAD (namibijský dolar): 3 miliony EUR, FJD (fidžijský dolar): 2 miliony EUR, PGK (kina Papuy –Nové Guineje): 2 miliony EUR, HTG (haitský gourde): 2 miliony EUR a SZL (svazijské lilangeni): 2 miliony EUR. Snížení hodnoty pohledávek Tato položka obsahuje zejména opravy předběžného financování a částky související s tvorbou opravných položek k pohledávkám nebo jejich odepsání. 3.3 SPRÁVNÍ NÁKLADY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM ZA ROK 2010 | CELKEM ZA ROK 2009 | Správní náklady | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | CELKEM | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | Tato položka obsahuje podpůrné výdaje; tj. správní náklady plynoucí z plánování a plnění Evropských rozvojových fondů. Jedná se o výdaje na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a následná opatření, jakož i o výdaje na počítačové sítě, technickou pomoc apod. 3.4 VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM ZA ROK 2010 | CELKEM ZA ROK 2009 | Úrokové výnosy – evropské banky | - | 0 | 0 | 1 | 1 | Úrokové výnosy – STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 | Úrokové výnosy z pozdních plateb příkazů k úhradě | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 | Úrok z předběžného financování | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 | CELKEM | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 | Úrokové výnosy zůstaly v roce 2010 na nízké úrovni kvůli nadále nízkým úrokovým sazbám [hlavně EONIA (Euro Over Night Index Average) a marginální sazbě ECB (ta se používá pro refinancující operace ECB]. Úrokové výnosy z pozdních plateb příkazů k úhradě Jedná se o úroky získané z opožděné platby příkazů k úhradě od dlužníků, včetně opožděné platby příspěvků od členských států. Takovéto prostředky se mohou použít na financování projektů v souladu s články 1 a 6 vnitřní dohody použitelné na 10. ERF. Úrok z předběžného financování Úroky z předběžného financování se v souladu s finančním nařízením 10. ERF zaúčtovávají tak, jak nabíhají. Zvýšení úroků z předběžného financování oproti roku 2009 je v souladu se zvýšením jak dlouhodobého, tak krátkodobého předběžného financování (viz pozn. 2.1. a 2.2). 4. POZNÁMKY K VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ 4.1 ÚČEL A SESTAVENÍ VÝKAZU PENĚŽNÍCH TOKŮ Informace o peněžních tocích umožňují posoudit schopnost ERF vytvářet peníze a peněžní ekvivalenty a jeho potřeby těchto peněžních toků využívat. Výkaz peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou. Znamená to, že čistý přebytek nebo schodek za rozpočtový rok se upraví o účinky nepeněžních transakcí a případného časového rozlišení hotovosti přijaté či vyplacené v minulosti či budoucnosti. Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v zúčtovací měně ERF (euro) po převedení cizích měn na euro pomocí příslušných směnných kurzů platných v den, kdy dochází k peněžnímu toku. 4.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI Výkaz peněžních toků ERF ukazuje pouze peněžní toky z provozních činností, protože ERF nevykonává žádné investiční ani finanční činnosti. Cílem provozních činností je podílet se na dosahování politicky cílených výsledků. 5. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY A OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ 5.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Záruky za plnění | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 | Záruky za zádržné | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 | Podmíněná aktiva, které se vztahují k případům řešeným před soudem | - | 1 | - | 1 | - | CELKEM | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 | Záruky za plnění Někdy se vyžadují záruky za plnění, které mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků z ERF splnili závazky, které jim vyplývají ze smluv s ERF. Vyšší záruky za plnění o 73 milionů EUR jsou výsledkem nových záruk obdržených v 9. ERF (29 milionů EUR spojených hlavně s podporou odvětvové politiky) a 10. ERF (43 milionů EUR spojených hlavně s programovatelnou pomocí). Záruky za zádržné Záruky za zádržné se vztahují výlučně na zakázky na stavební práce. Aby se zajistilo, že dodavatel splní své závazky, obvykle se příjemcům neuvolňuje 10% průběžných plateb. Tyto neuvolněné částky jsou zapsány jako závazky. Se souhlasem zadavatele může však dodavatel předložit záruku za zádržné, která nahrazuje zadržené částky průběžných plateb. Takové přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva. Vyšší záruky za zádržné o 41 milionů EUR lze vysvětlit hlavně novými zárukami obdrženými v 9. ERF (23 milionů EUR spojených hlavně s podporou odvětvové politiky) a 10. ERF (19 milionů EUR spojených hlavně s programovatelnou pomocí). 5.2 PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Částky, které se vztahují k případům řešeným před soudem | 0 | 6 | - | 6 | 1 | CELKEM | 0 | 6 | - | 6 | 1 | Výše uvedené částky se týkají žalob o náhradu škody podaných proti ERF, dalších právních sporů a odhadovaných právních výloh. Veškeré podmíněné a jiné závazky by byly v případě splatnosti financovány v následujících letech z rozpočtu ERF. Všechny ERF jsou financovány členskými státy. 5.3 OSTATNÍ ZVEŘEJNĚNÍ Rozpočtové závazky v mil. EUR | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | CELKEM 31.12.2010 | CELKEM 31.12.2009 | Zbývající rozpočtové závazky, dosud nesplacené | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 | Související částky zapsané na účet hospodářského výsledku. | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) | CELKEM | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 | Nevypořádané rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. K 31. prosinci 2010 činily nevypořádané rozpočtové závazky celkem 5 991 milionů EUR. Částka vykázaná jako budoucí závazek k financování odpovídá rozdílu mezi těmito nevypořádanými rozpočtovými závazky a souvisejícími částkami, které byly jako náklady vykázány ve výsledovce za rok 2010, tj. částce ve výši 5 277 milionů EUR. 6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK Následující údaje o řízení finančních rizik Evropského rozvojového fondu se týkají pokladních operací, které za účelem plnění prostředků Evropského rozvojového fondu provádí jeho jménem Evropská komise. 6.1 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING) Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací ERF jsou stanoveny nařízením Rady č. 215/2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond a ve vnitřní dohodě. Vzhledem k výše uvedenému nařízení platí následující hlavní zásady: - Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u finanční instituce určené členským státem. Částka těchto příspěvků se na těchto účtech ponechá, dokud není třeba provést platby z ERF. - Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech a v jiných měnách, včetně méně známých. - Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmí být přečerpány. Podle článku 44 nařízení Rady č. 215/2008 Komise kromě zvláštních účtů zakládá jménem ERF další bankovní účty u finančních institucí (centrálních a komerčních bank) za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do členských států do rozpočtu (viz bod 6.4). Všechny komerční banky, u nichž se pro ERF zakládají jiné účty než výše uvedené "zvláštní účty" EDF, jsou vybírány Komisí prostřednictvím nabídkových řízení. Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení povinností, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy. Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno. 6.2 TRŽNÍ RIZIKO 6.2.1 Měnové riziko Všechny příspěvky jsou vedeny v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku. 6.2.2 Úrokové riziko Vzhledem k tomu, že ERF si nepůjčuje žádné peníze, není úrokovému riziku vystaven. Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání. Zůstatky do druhého dne na účtech komerčních bank jsou zhodnocovány každodenně. Zhodnocování zůstatků na takových účtech se provádí na základě proměnlivých tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů se úrok počítá sazbou EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odrážel výkyvy této sazby. U některých jiných účtů se úroky vypočítávají mezní sazbou ECB (tu používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly zhodnocovány sazbami nižšími, než jsou sazby tržní. 6.3 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY) Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s nařízením Rady č. 215/2008 vedena na zvláštních účtech otevřených členskými státy za účelem plateb jejich příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u pokladen nebo národních centrálních bank členských států. Tyto instituce nesou pro ERF nejnižší riziko protistrany (riziku jsou vystaveny jeho členské státy). Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou vedeny u komerčních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to potřeba. Jejich doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je vedena minimální hotovost, jež je přiměřená průměrné denní výši plateb z tohoto účtu. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku. Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr komerčních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno. Všechny komerční banky se vybírají na základě nabídkových řízení. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadován rating nižší. 6.4 RIZIKO LIKVIDITY Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na závazky v příslušném rozpočtovém období. Příspěvky členských států do ERF se nicméně platí ve třech ročních splátkách, přičemž platby vykazují určitou sezónnost. Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna v Komisi a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje. Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den dostupná dostatečná likvidita. 7. ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH Nebyly zjištěny žádné transakce týkající se této položky, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění. 8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI Ke dni schválení účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací. 9. SESOUHLASENÍ HOSPODÁŘSKÉHO VÝSLEDKU A VÝSLEDKU ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ Hospodářský výsledek za rok byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek rozpočtového hospodaření je však v souladu s finančním nařízením založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných uskutečněných transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. V níže uvedené tabulce je uvedeno toto sesouhlasení a jsou zdůrazněny hlavní srovnávané částky rozdělené mezi položky příjmů a výdajů. v mil. EUR | 2010 | 2009 | HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK | (2 765) | (3 094) | PŘÍJMY | Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření | (33) | - | Nároky zjištěné v běžném roce, avšak zatím nevybrané | (4) | (3) | Nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce | 10 | 13 | Čistý vliv předběžného financování | 53 | 24 | Čisté příjmy příštích období | (173) | (75) | VÝDAJE | Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce | 178 | 228 | Výdaje minulých let uhrazené v běžném roce[16] | (155) | - | Zrušení plateb | 39 | 12 | Čistý vliv předběžného financování | (353) | (506) | Čisté výdaje příštích období | (31) | 331 | VÝSLEDEK ROZPOČTOVÉHO HOSPODAŘENÍ ZA ROK | (3 233) | (3 069) | Sesouhlasení položek – příjmy Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům vybraným na základě zjištěných nároků v průběhu roku a částkám vybraným na základě pohledávek z minulých let. Nároky, které nemají vliv na rozpočtové hospodaření , jsou zaznamenávány do výsledovky, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít pro závazky. Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky zjištěné v běžném roce , avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky zjištěné v předchozích letech a vybrané v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny. Čistý vliv předběžného financování se získá po zúčtování zpětně získaných částek předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek. Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok, minus odúčtování příjmů příštích období za předchozí rok. Sesouhlasení položek – výdaje Zatím neuhrazené výdaje v běžném roce budou připočítány pro účely sesouhlasení, protože jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, nejsou však součástí rozpočtových výdajů. Naopak výdaje minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů v běžném roce, avšak nemají vliv na hospodářský výsledek. Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek rozpočtového hospodaření. Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování uhrazených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj v daném roce) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální výdaj, který není zachycován na rozpočtových účtech, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku jejího provedení. Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud nahlášeny ERF. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok, snížené o odúčtované výdaje příštích období za předchozí rok. 2. ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ ÚVODNÍ POZNÁMKA Předchozí ERF - Rozhodnutí Rady AKT-ES č. 1/2000 ze dne 27. července 2000 o přechodných opatřeních stanoví, že se část nepřidělených zdrojů z předchozích ERF použije v souladu s příslušnými ustanoveními dohody z Cotonou přednostně v rámci přechodných opatření. - Rozhodnutí Komise č. 410/2001 ze dne 16. března 2001, jehož cílem je stanovit příděly na orientační programy pro státy AKT na základě dohody o partnerství AKT-ES, stanoví, že nepřidělené zdroje z předchozích ERF budou využity k provádění programů v souladu s pravidly a postupy příslušných ERF v maximální výši 1,2 miliardy EUR. To platí do té doby, než vstoupí v platnost finanční protokol k 9. ERF. - Rozhodnutím Komise č. 1033/2001 ze dne 15. června 2001 byly stanoveny příděly na regionální programy a spolupráci mezi státy AKT v rámci finančního protokolu k dohodě o partnerství AKT-ES. - Na základě rozhodnutí Komise č. 1252/2002 ze dne 11. července 2002 byla na jedné straně zvýšena částka určená na spolupráci mezi státy AKT o 60 milionů EUR, které pocházejí z obecných rezerv 6. a 7. ERF, a na straně druhé bylo naplánováno využití těchto dodatečných prostředků v období před vstupem v platnost finančního protokolu k 9. ERF, a to v souladu s pravidly a postupy platnými pro původní ERF. - Dále byla rozhodnutím Rady ministrů AKT-ES č. 3/2002 ze dne 23. prosince 2002 odebrána částka 25 milionů EUR z nepřidělených zdrojů 8. ERF (obecná rezerva), která byla následně přidělena na regionální spolupráci na základě dohody o partnerství AKT-ES. - Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrky již neobsahují tabulky týkající se těchto ERF. Naopak realizace převedených zůstatků je obsažena v 9. ERF. - Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrek za rok 2009 v níže uvedených tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. Druhá uvedená část se při sestavování a předkládání závěrek zpracovala na základě čl. 3 odst. 2 přílohy IV dohody o partnerství AKT-ES podle zemí. Podle tohoto článku dostávají země AKT finanční balíček A, který má být využit k makroekonomické podpoře a k podpoře programů a projektů, a dále balíček B, určený ke krytí nepředvídaných potřeb, jako jsou pomoc při mimořádných událostech, iniciativy související s úlevami při splácení dluhu a podpora zaměřená na zmírnění nepříznivých následků nestability příjmů z vývozu[17]. Pokud jde o regiony, postupovalo se na základě regionálního programování, jak je uvedeno v kapitole 2 dohody o partnerství AKT-ES (regionální orientační programy a spolupráce mezi státy AKT). - Podle bodu 4 přílohy Ib (víceletý finanční rámec pro období 2008–2013) dohody o partnerství AKT-ES byly zbývající zůstatky a částky, u nichž byly zrušeny závazky v rámci těchto fondů v období od 31. prosince 2007 do vstupu 10. ERF v platnost, převedeny do 9. ERF, aby se zajistila funkčnost správy EU a uhradily se průběžné náklady na zabezpečení probíhajících projektů až do doby, než 10. ERF vstoupí v platnost. 10. ERF Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou byla pozměněna dohodou podepsanou totožnými státy dne 25. června 2005 v Lucemburku. Rozhodnutí o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropskému společenství (2001/822/ES), přijaté dne 27. listopadu 2001 Radou Evropské unie, vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutí 2007/249/ES). Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008. Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF, jehož prostředky celkem dosahují 22 682 milionů EUR, z čehož je: - 21 966 milionů EUR přidělených zemím AKT v souladu s víceletým finančním rámcem v příloze Ib revidované dohody z Cotonou, - 286 milionů EUR přidělených ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství, - 430 milionů určených k tomu, aby Komise financovala náklady vyplývající z plánování a provádění zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody. Ke dni vstupu 10. ERF v platnost byly tyto částky doplněny o nevyčerpané zůstatky a jsou stále doplňovány o prostředky uvolněné po zrušení závazků vyplývající ze systému, který zaručuje stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských surovin (STABEX) v rámci fondů, které předcházely 9. ERF. Tyto zůstatky a uvolněné prostředky by měly být využívány a spravovány v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou a vnitřní dohodou. Přidělené prostředky z 10. ERF pro státy a regiony AKT jsou tyto (v eurech): - 15 300 milionů EUR na národní orientační programy, z čehož: - 13 500 milionů EUR na balíčky A, z čehož byly využity přidělené prostředky ve výši 12 385 milionů EUR a z této částky bylo převedeno 33 milionů EUR na regionální příděly (multiregion-PALOP); finanční balíček A pro Senegal byl navíc zvýšen o 26 milionů EUR, které představovaly prostředky ze zrušených závazků Stabex; - 1 800 milionů EUR na balíčky B, z čehož 601 milionů EUR tvoří počáteční přidělené prostředky a 1 199 milionů EUR rezervu na pokrytí nepředvídaných potřeb (pro financování různých nástrojů jako roční nástroj FLEX, nástroj FLEX ad-hoc pro zranitelné země a reakce na krizi způsobenou cenami potravin); - 1 783 milionů EUR na regionální orientační programy, všechny přidělené prostředky byly využity; - 2 700 milionů EUR na příděly v rámci AKT, z čehož bylo využito 2 330 milionů EUR; - 683 milionů EUR jako rezerva na další přidělení prostředků národním a regionálním orientačním programům po přezkumu v polovině a na konci období. - Nečerpatelná výkonnostní rezerva 10. ERF Jelikož 10. ERF začal platit 1. července 2008, zbylé zůstatky a částky ze zrušených závazků v projektech 9. ERF a předchozích ERF byly převedeny do výkonnostní rezervy 10. ERF s výjimkou fondů Stabex a správního balíčku 9. ERF. Tato rezerva může být použita, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody použitelné pro 10. ERF. Podrobné údaje o této rezervě k 31.12.2010 jsou v následující tabulce (mil. EDUR): Prostředky převedené do nečerpatelné rezervy 10. ERF celkem: | 318 | plus prostředky ze zrušených závazků, avšak dosud nepřevedené k 31. 12. 2010: | 22 | minus prostředky, které již Rada přidělila Súdánu dle rozhodnutí Rady 2010/406/EU ze dne 12. 7. 2010 | -150 | Celková disponibilní částka v rezervě (AKT+ZZÚ): | 190 | Rezerva Stabex v 10. ERF Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky ze zrušených závazků převádějí do rezervy 10. ERF Stabex balíčku A (čl. 1 odst. 4 interní dohody o 10. ERF) a poté do národních orientačních programů dotčených zemí. Stav zrušených závazků a převodů k 31. 12. 2010 (v mil. EUR): Dotčená země | Rezerva balíček A STABEX | balíček A | Kamerun | 2,28 | Jamajka | 0,06 | Lesotho | 3,44 | Senegal | 26,31 | Celkem | 5,78 | 26,31 | Spolufinancování v 10. ERF V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států a byly využity prostředky na závazky v celkové výši 74,83 milionů EUR; zatímco prostředky na platby byly využity pouze pro přijaté částky ve výši 54,38 milionů EUR. V následující tabulce je stav prostředků na spolufinancování k 31. 12. 2010 (mil. EUR): Prostředky na závazky | Prostředky na platby | Spolufinancování, balíček A | 61,12[18] | 52,85 | Spolufinancování – uvnitř AKT | 12,15 | 0,64 | Spolufinancování – správní výdaje | 1,56 | 0,89 | 74,83 | 54,38 | V následujících tabulkách jsou čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny. V příloze jsou tabulky, kde je prezentován stav podle zemí a nástrojů. 2.1 PŘIDĚLENÉ PROSTŘEDKY [pic] [pic][pic] 2.2 KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] 2.3. DALŠÍ ÚDAJE O SPRÁVĚ PROSTŘEDKŮ Spolufinancování ze strany Itálie (1985) V roce 1985 podepsala Evropská komise s italskou vládou dohodu o spolufinancování rozvojových projektů řízených Komisí. Uvedená dohoda byla následně prodlužována na základě výměn dopisů mezi italskou vládou a komisařem pro rozvoj až do 31. prosince 2004. Komise poté písemným postupem E/1588/2004 přijala rozhodnutí ohledně provádění rámcové dohody o spolufinancování. Rozhodnutí mělo stanovit rozpočtový a právní rámec závazků přijatých v rámci dané dohody. V tomto smyslu se rozhodnutím Komise stanoví, že uvedené spolufinancování provádí Komise v souladu s pravidly stanovenými ve finančním nařízení pro ERF. Tytéž pověřené či dále pověřené schvalující osoby ERF jsou na základě uvedeného rozhodnutí způsobilé spravovat příspěvek Itálie do tohoto spolufinancování. Jsou rovněž způsobilé určit patřičný konečný termín pro jeho provedení v souladu s příslušnými pravidly. V souladu s tím, co je stanoveno v čl. 4 odst. 4 dohody z července 1985 mezi Evropskou komisí a italskou vládou, ustanovením potvrzeným v čl. 3 odst. 3 rozhodnutí E/1588/2004, požádala italská vláda dopisem ze dne 15. prosince 2006 Komisi o vyplacení zůstatků účtů za uzavřené projekty. Celková částka těchto zůstatků činila 4 708 867,66 EUR a byla proplacena italské vládě v březnu 2008. Níže je prezentován stav italských prostředků, které spravuje Komise v projektech v zemích AKT k 31. 12. 2010. Itálie od podpisu výše uvedené dohody celkově spolufinancovala v státech AKT provádění 52 projektů, z čehož pouze jeden projekt „4. program na obnovu Somálska“ stále probíhá a je řízen delegací EU v Keni: Číslo projektu | Země | Projekt | Zůstatek (EUR) | Příspěvek | Platby | Zůstatek (EUR) | 31/12/2009 | 2010 | 2010 | 31/12/2010 | ITA COF | 37 | Úroky ze spolufinancování | 317 230.20 | 1 922,22 | 20 695,45 | 298 456,97 | ITA COF | 40 | Správní výdaje | 408 990,37 | 95,97 | - | 409 086,4 | ITA COF | 50 | SOMÁLSKO | Obnova | 8 411 323,52 | - | 1 689 159,97 | 6 722 163,55 | CELKEM | 9 137 544,09 | 2 018,19 | 1 709 855,42 | 7 429 706,86 | U tanzanského projektu Bogamoyo Road byla poslední platba provedena v roce 2010 a účet byl uzavřen. Číslo projektu | Země | Projekt | Zůstatek (EUR) 31/12/2009 | Příspěvek z ITA COF 37 | Platba | Zůstatek (EUR) 31/12/2009 | ITA COF | 51 | TANZÁNIE | Silnice Bogamoyo | 1 386 304,54 | 20 695,45 | 1 407 000 | - | ČÁST II – ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ERF: FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 3. FINANČNÍ VÝKAZY INVESTIČNÍHO NÁSTROJE 3.1 VÝSLEDOVKA (v tis. EUR) od 1. 1. 2010 | od 1. 1. 2009 | Poznámky | do 31.12.2010 | do 31.12.2009 | Úroky a podobné výnosy | 5 | 54 601 | 49 923 | Úroky a podobné náklady | 5 | -2 591 | -1 878 | Čistý úrok a podobné výnosy | 52 010 | 48 045 | Výnosy z poplatků a provizí | 6 | 11 775 | 1 985 | Náklady z poplatků a provizí | 6 | -372 | - | Čisté výnosy z poplatků a provizí | 11 403 | 1 985 | Čistý výsledek finančních operací | 7 | -15 823 | 9 124 | Změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek po odúčtování | 11 | 25 428 | -44 350 | Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv | 12 | -3 714 | - 2 | Obecné správní náklady | 8 | -34 086 | -36 410 | Zisk/ztráta za rok | 35 218 | -21 608 | 3.2 ROZVAHA (v tis. EUR) Poznámky | 31.12.2010 | 31.12.2009 | AKTIVA | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty | 9 | 411 587 | 330 057 | Derivátové finanční nástroje | 10 | 1 376 | 12 870 | Úvěry a pohledávky | 11 | 844 428 | 693 441 | Realizovatelná finanční aktiva | 12 | 194 828 | 164 606 | Pohledávky za přispěvateli | 13/18 | 100 000 | 87 310 | Jiný majetek | 14 | 3 172 | 925 | Aktiva celkem | 1 555 391 | 1 289 209 | PASIVA A ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ | PASIVA | Derivátové finanční nástroje | 10 | 6 110 | 5 522 | Výnosy příštích období | 15 | 29 579 | 24 317 | Částky dlužné třetím stranám | 16 | 298 415 | 213 850 | Ostatní pasiva | 17 | 940 | 1 560 | Pasiva celkem | 335 044 | 245 249 | ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ | Splacené příspěvky čl. států | 18 | 1 131 309 | 995 000 | Nerozdělený zisk | 64 468 | 29 250 | Fond z přecenění na reálnou hodnotu | 24 570 | 19 710 | Zdroje od přispěvatelů celkem | 1 220 347 | 1 043 960 | Pasiva a zdroje od přispěvatelů celkem | 1 555 391 | 1 289 209 | 3.3 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ (v tis. EUR) Splacené příspěvky | Nerozdělený zisk | Fond z přecenění na reálnou hodnotu | Celkem | K 1. lednu 2010 | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | Čisté nerealizované zisky a ztráty z realizovatelných finančních aktiv | - | - | 4 860 | 4 860 | Příspěvky členských států splacené v průběhu období | 130 000 | - | - | 130 000 | Nevyužité dotace úroků | 6 309 | - | - | 6 309 | Zisk za rok 2010 | - | 35 218 | - | 35 218 | Změny ve zdrojích od přispěvatelů | 136 309 | 35 218 | 4 860 | 176 387 | K 31. prosinci 2010 | 1 131 309 | 64 468 | 24 570 | 1 220 347 | Splacené příspěvky | Nerozdělený zisk | Fond z přecenění na reálnou hodnotu | Celkem | K 1. lednu 2009 | 845 000 | 50 858 | 15 122 | 910 980 | Čisté nerealizované zisky a ztráty z realizovatelných finančních aktiv | - | - | 4 588 | 4 588 | Příspěvky členských států splacené v průběhu období | 150 000 | - | - | 150 000 | Ztráta za rok 2009 | - | -21 608 | - | -21 608 | Změny ve zdrojích od přispěvatelů | 150 000 | -21 608 | 4 588 | 132 980 | K 31. prosinci 2009 | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | 3.4 VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ (v tis. EUR) od 1.1.2010 do 31.12.2010 | od 1.1.2009 do 31.12.2009 | PROVOZNÍ ČINNOSTI | Zisk/ztráta za účetní období | 35 218 | -21 608 | Úpravy | Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv | 3 714 | 2 | Čistá změna znehodnocení úvěrů a pohledávek | -25 428 | 44 350 | Kapitalizovaný úrok z úvěrů a pohledávek | -13 239 | -4 889 | Změny naběhlého úroku a zůstatkové hodnoty v souvislosti s úvěry a pohledávkami | -466 | 890 | Zvýšení příjmů příštích období | 5 262 | 4 131 | Dopad změn směnných kurzů na úvěry | -24 626 | 10 963 | Dopad změn směnných kurzů na realizovatelná finanční aktiva | -538 | 1 935 | Zisk z provozní činnosti před změnami v provozních aktivech a pasivech | -20 103 | 35 774 | Vyplacené úvěry | -212 180 | -158 400 | Splátky úvěrů | 119 724 | 61 094 | Změny reálné hodnoty derivátů | 12 082 | -14 599 | Zvýšení realizovatelných finančních aktiv | -50 952 | -40 306 | Prodej realizovatelných finančních aktiv | 22 414 | 7 497 | Zvýšení hodnoty ostatních aktiv | -2 247 | - 400 | Snížení hodnoty ostatních závazků | -620 | -2 717 | Snížení / zvýšení ostatních částek splatných EIB | -2 324 | 669 | Čisté peněžní toky z provozních činností | -128 978 | -111 388 | od 1.1.2010 do 31.12.2010 | od 1.1.2009 do 31.12.2009 | FINANČNÍ ČINNOSTI | Došlé příspěvky členských států | 187 310 | 128 581 | Částky došlé od členských států ohledně úrokových dotací | 40 000 | 40 000 | Částky vyplacené jménem členských států ohledně úrokových dotací | -16 802 | -20 552 | Čisté peněžní toky z finančních činností | 210 508 | 148 029 | Čisté zvýšení peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů | 81 530 | 36 641 | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty na začátku účetního období | 330 057 | 293 416 | Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty na konci účetního období | 411 587 | 330 057 | 3.5 POZNÁMKY K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE VšEOBECNÉ INFORMACE Investiční nástroj (dále jen „nástroj“) byl zřízen v rámci dohody z Cotonou (dále jen „dohoda“) o spolupráci a rozvojové pomoci sjednané mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (dále jen „státy AKT“) a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 23. června 2000 a přepracované dne 25. června 2005 a 23. června 2010. Financování v rámci dohody je poskytováno z rozpočtů členských států EU a je rozdělováno v souladu s finančními protokoly stanovenými pro po sobě jdoucí pětiletá nebo šestiletá období. V rámci dohody a poté, co vstoupil dne 1. července 2008 v platnost druhý finanční protokol (zahrnuje období 2008–2013), nazývaný 10. Evropský rozvojový fond („ERF“), je Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) pověřena správou: - nástroje, revolvingového fondu ve výši 3 137 milionů EUR k řízení rizik, jehož účelem je posílit investice soukromého sektoru v zemích AKT, - grantů určených na financování dotací na úroky ve výši 400 milionů EUR, z čehož až 40 milionů EUR může být použito na financování technické pomoci související s projekty. - Správní rada EIB schválila finanční výkazy dne 10. března 2011 a povolila jejich postoupení Radě guvernérů, která je má schvalovat na svém zasedání dne 15. června 2011. PODSTATNÁ ÚčETNÍ PRAVIDLA Základ pro sestavení účtů V souladu s Dohodou o správě investičního nástroje se sestavení účetních závěrek nástroje řídí mezinárodními standardy účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards), které přijala Evropská unie. Výkazy investičního nástroje byly sestaveny na základě těchto podstatných účetních pravidel: Významné účetní úsudky a odhady Při sestavování finančních výkazů je nutné pracovat s určitými významnými účetními odhady. Je rovněž nutné, aby vedoucí pracovníci EIB používali při uplatňování účetních pravidel investičního nástroje vlastní úsudek. Oblasti s vysokým stupněm vlastního uvážení, vysoce složité oblasti nebo oblasti, u nichž mají pro účetní výkazy značný význam předpoklady a odhady, se zveřejňují níže. Úsudky a odhady se používají zejména v následujících oblastech: Reálná hodnota finančních nástrojů Pokud nelze reálné hodnoty finančních aktiv a závazků zapisovaných do rozvahy odvodit z aktivních trhů, určí se pomocí různých metod oceňování, včetně matematických modelů. Tyto modely pracují pokud možno s údaji z pozorovatelných trhů, není-li to však možné, je pro stanovení reálné hodnoty nutná určitá míra úsudku. Při tomto úsudku se přihlíží k likviditě a ke vstupním údajům modelů, jimiž jsou např. u dlouhodobějších derivátů korelace a volatilita. Ztráty ze snížení hodnoty úvěrů a pohledávek Investiční nástroj ke každému výkazovému dni kontroluje své problémové úvěry a pohledávky a hodnotí, zda do výsledovky zapíše opravnou položku pro snížení jejich hodnoty. Vedení EIB musí při stanovování úrovně takové opravné položky využít svůj úsudek zejména pro odhad objemu a doby budoucích peněžních toků. Odhady vycházejí z předpokladů týkajících se řady faktorů, skutečné výsledky proto mohou být odlišné a může být nutné opravnou položku později změnit. Kromě zvláštní opravné položky u jednotlivých významných úvěrů a pohledávek nástroj může rovněž zaúčtovat společnou opravnou položku pro snížení hodnoty kvůli rizikům, která sice nebyla zvláště označena za rizika vyžadující opravnou položku, ale u nichž se oproti době poskytnutí úvěru nebo zálohy zvýšila možnost neplnění. Úvěr se v zásadě považuje za nesplácený, pokud je platba úroku a jistiny po splatnosti 90 dní a více a zároveň se vedení EIB domnívá, že existuje objektivní ukazatel znehodnocení. Ocenění nekótovaných realizovatelných kapitálových investic Ocenění nekótovaných realizovatelných kapitálových investic se obvykle zakládá na jednom z následujících faktorů: - transakce z poslední doby na nezávislém trhu; - současná reálná hodnota jiného, ale v podstatě stejného nástroje; - očekávané peněžní toky snížené podle běžných sazeb platných pro položky s podobnými podmínkami a typy rizika nebo - jiné modely oceňování. Při stanovení peněžních toků a faktorů snižování hodnoty nekótovaných kapitálových investic nabízených k prodeji se ve velké míře používají odhady. Nástroj pravidelně nastavuje hodnoty metod oceňování a ověřuje jejich platnost, přičemž používá buď údaje o cenách zjistitelných běžných tržních transakcí se stejným nástrojem nebo jiné dostupné tržní údaje. Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv Nástroj rozhodne, že realizovatelné kapitálové investice ztratily hodnotu, pokud dojde k významnému nebo dlouhodobějšímu poklesu jejich reálné hodnoty pod výši pořizovacích nákladů nebo pokud existují jiné objektivní důkazy poklesu jejich hodnoty. Pro určení, zda lze pokles považovat za „významný“ nebo „dlouhodobý“, je nutno použít úsudku. Obecně nástroj považuje pokles za „významný“, pokud dosahuje 30 % a více, a za „dlouhodobý“, trvá-li déle než 12 měsíců. Nástroj dále hodnotí další faktory jako běžnou volatilitu ceny akcie u kótovaného vlastního kapitálu a budoucí peněžní toky a diskontní faktory nekótovaného vlastního kapitálu. Změna účetních pravidel Použitá účetní pravidla se neliší od pravidel použitých v minulých účetních obdobích. Shrnutí významný