ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10

Fórum by měli tvořit zástupci širokého spektra organizované občanské společnosti a sdružení zúčastněných stran, a to včetně soukromé sféry a odborů. Složení fóra by mělo být co nejinkluzivnější, aniž by to však ohrožovalo jeho účinné řízení a fungování. Mělo by být rovněž otevřeno místním iniciativám v oblasti udržitelného rozvoje. K diskuzi založené na skutečnostech by mělo přispět i zapojení akademické obce a výzkumu.
4.6

Balíček opatření pro oběhové hospodářství stanoví závazek EU a jejích členských států spočívající ve splnění cíle 12.3 OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a sice snížit do roku 2030 plýtvání potravinami na polovinu. Aby se napomohlo k dosažení tohoto cíle, měla by být hlavní zásadou uplatňovanou při řízení potravinových zdrojů hierarchie použití potravin, což by měly podpořit ekonomické pobídky ve všech příslušných politikách EU. Tím by se zabránilo současné situaci, kdy je často levnější vytvářet skládky poživatelných potravin než potraviny připravovat a dodávat do potravinových bank.
1.2

Výbor se domnívá, že za účelem zachování konkurenceschopnosti evropských podniků, zvýšení přitažlivosti EU pro investice a zachování soudržnosti mezinárodního daňového systému v období pomalého a křehkého hospodářského oživení po krizi by přijatá opatření měla být v souladu s tím, co bylo skutečně dohodnuto na úrovni OECD a co je prováděno jinými mezinárodními partnery.
2.7

Proto by měla být stanovena nová lhůta, do níž budou dané výjimky platit. Nařízení (EU) č. 575/2013 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
4.12

V souvislosti s tímto posledním bodem je třeba poznamenat, že spojení výjimky z povinnosti zaručit určitý kvalitativní standard a možnosti poskytovat služby typu „Premium“, které by tuto kvalitu zaručily za příplatek, by mohlo podpořit určité nedovolené postupy ze strany poskytovatelů. To by mohlo znehodnotit nebo snížit kvalitu základní služby a proměnit obsah v téměř základní produkt, zatímco zisk je spojován s výběrem poplatků za poskytování. V normativní části předpisu bylo mělo být přinejmenším výslovně uvedeno, že nabízená kvalita by v žádném případě neměla být nižší, než je kvalita dostupná prostřednictvím místního přístupu on-line v zemi pobytu.
3.3

EHSV sdílí názor, který Komise zastává ve sdělení a podle nějž jsou ustanovení stávající směrnice 2004/18/ES a nové směrnice 2014/24/EU, které musí být nejpozději do 18. dubna tohoto roku provedeny do vnitrostátního práva, v zásadě již dostačující na to, aby bylo možné zvládnout rostoucí počty a větší časový tlak, které má vzniklá situace v oblasti azylu za následek.
1.7

Vzhledem k tomu, že energie by měla být dostupná pro spotřebitele a měla by podporovat konkurenceschopnost průmyslu, EHSV vyzývá Komisi a vnitrostátní vlády, aby rozsáhle zapojily občanskou společnost, sociální partnery a spotřebitelské organizace. Z tohoto důvodu EHSV žádá, aby byl zahájen evropský energetický dialog a aby bylo vytvořeno evropské energetické fórum, do nichž budou zapojeny všechny zainteresované strany. Má to klíčový význam pro vytvoření inteligentní, účinné a udržitelné vnější energetické politiky EU.
6.3

Děti uprchlíků by měly začít docházet do škol s místními dětmi co nejdříve a mělo by se jim dostat pomoci při osvojování si jazyka dané země. Zvláštní pozornost je nutno věnovat nezletilým osobám, obzvláště těm bez doprovodu, které jsou často traumatizovány. Pokud kvůli svému věku již nemohou docházet do školy, je třeba této skupině osob nabídnout odpovídající příležitosti, a zamezit tak frustraci. Členské státy by si měly být vědomy zvláštních potřeb traumatizovaných dětí a nezletilých osob bez doprovodu a měly by nabízet sociopedagogickou pomoc. (Město Vídeň se například v rámci stávajících systémů snaží umisťovat děti bez doprovodu do pěstounských rodin.)
4.4

Výbor chápe znepokojení Komise ohledně neexistence právního nástroje, který by jí umožnil zajistit evropským podnikům účinný přístup na trhy s veřejnými zakázkami třetích zemí, neboť nařízení (EU) č. 654/2014 o výkonu práv Unie za účelem uplatňování a prosazování pravidel mezinárodního obchodu se neuplatňuje, pokud chybí mezinárodní dohoda. Postup šetření stanovený v článcích 6 až 8 nařízení se však zdá být obzvláště pomalý a neúčinný. Za prvé Výbor vyjadřuje své pochybnosti ohledně toho, že Komisi je ponechána široká pravomoc pro zvážení rozhodnutí, zda zahájit šetření, či nikoli. Dále co se týče délky šetření; v rozporu s tím, co tvrdí Komise, délka šetření nebyla v novém návrhu zkrácena a je zachována možnost vést jej celkem 12 měsíců. To se zdá být obzvláště dlouhá doba vzhledem k tomu, že v mnoha případech a zejména v případě, kdy Komise zahájí šetření z vlastního podnětu, má již k dispozici určitý počet prvků a často se již daným předmětem začala zabývat v rámci dialogu se třetími zeměmi. Výbor také chápe, že šetření bude pozastaveno během případných obchodních jednání. Vzhledem k délce obchodních jednání a jejich provádění však považuje za žádoucí vymezit lhůtu pro pozastavení, která by neměla přesáhnout dva roky.
4.2

EHSV podrobně prozkoumal všechny konsolidované texty a všechny návrhy nových kodifikovaných textů a může s jistotou potvrdit, že vyjma následujících dvou poznámek nezjistil žádné formální chyby: — kodifikace bodu odůvodnění 3 směrnice 2005/56/ES obsahuje slovo „préciser“ (určeno) namísto „prévoir“ (stanoveno) (netýká se českého znění); — čl. 10 odst. 2 směrnice 89/666/EHS nebyl v návrhu směrnice kodifikován; — v bodech odůvodnění 48, 62, 65, 66 a 80 by Komise měla potvrdit, zda odkazy na některé legislativní předpisy opravdu odpovídají nedávným opatřením přijatým v příslušných oblastech (například odkaz ve 48. bodě odůvodnění na směrnici o zneužívání trhu by měl být aktualizován prostřednictvím odkazu na nařízení o zneužívání trhu (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES); — v názvu kapitoly III by mělo být upřesněno, že zveřejňování, o které se jedná, je prováděno „za účelem ochrany třetích stran“; pokud je však toto zveřejňování prospěšné i pro akcionáře, neměly by být v čl. 13 písm. f) rovněž uvedeny směrnice 2013/24/EU a 2014/95/EU?
5.6

EHSV má za to, že evropské sjednocení oblasti soukromého kopírování je možné a žádoucí. Bude Komisi v tomto ohledu podporovat v jednání, k němuž by Komise měla přistoupit co nejdříve, protože rozdíly mezi jednotlivými státy představují značné překážky pro jednotný trh elektronických statků, ačkoli se objevily nové nosiče. Pro volný pohyb statků včetně těchto nosičů je soudržnost nezbytná. Rozdělování příjmů pocházejících z poplatků za tyto nosiče by mělo být prováděno s ohledem na skutečnost, že většina těchto nosičů není určena ke kopírování děl chráněných autorským právem, a značná část prostředků by tudíž měla být logicky vynaložena například na financování tvorby a podporu kulturní rozmanitosti – jak se to již děje v některých členských státech – a rovněž na veřejné statky v oblasti vzdělávání a výzkumu.
2.9.

Z velmi nedávné studie think tanku francouzské vlády France Stratégie vyplývá, že zrušením schengenského prostoru může dojít k ekonomické škodě ve výši až 100 miliard EUR. Obchod mezi 26 zeměmi schengenského prostoru by v dlouhodobém horizontu poklesl o 10 až 20 % a hrubý národní produkt by se v zemích schengenského prostoru snížil o 0,8 %.
2.23.

EHSV nicméně zastává mínění, že pozměněná nařízení by měla, pokud jde o finanční prostředky převedené do nových programů, zajistit, aby vyhovovaly požadavkům na spoluúčast a podléhaly stejným monitorovacím mechanismům jako ESI fondy. To by mělo být rovněž zohledněno v navrhovaném nařízení o PPSR a stávající text by měl být upraven tak, aby zahrnoval zvláštní ustanovení a odkazy na monitorovací systém ESI fondů.
1.4.

Když bylo toto ujednání v roce 2010 prodlouženo popáté, Výbor doufal, že to bylo naposled. Toto nové prodloužení na kratší dobu lze považovat za krok správným směrem, avšak podle názoru Výboru to nic nemění na skutečnosti, že je třeba vyvinout další úsilí o upuštění od současného přechodného systému, který platí již více než 20 let, a zavedení konečného systému DPH šitého na míru evropskému vnitřnímu trhu.
3.8

EHSV zdůrazňuje, že další náklady na dodržování předpisů by se mohly promítnout do konkurenceschopnosti malých a středních podniků (15). S ohledem na strategický význam tohoto nařízení, Výbor doporučuje zavést pobídky, které by malé a střední podniky motivovaly k přechodu na udržitelnější výrobu (16). Klíčovou roli budou v tomto procesu mít ředitelství Evropské komise odpovědná za výzkum a zemědělství.
2.1

Odvětví letectví v EU přímo zaměstnává 1,4 milionu osob (zdroj: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports – Studie o zaměstnanosti a pracovních podmínkách v odvětví letecké dopravy a letišť, závěrečná zpráva, 2015) až 2 miliony osob (zdroj: Aviation: Benefits Beyond Borders – Letectví: výhody přesahující hranice, zpráva vypracovaná společností Oxford Economics pro ATAG – akční skupinu pro leteckou dopravu, duben 2014) a celkově podporuje 4,8 až 5,5 milionu pracovních míst (zdroj: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports – Studie o zaměstnanosti a pracovních podmínkách v odvětví letecké dopravy a letišť, závěrečná zpráva, 2015). Přímý příspěvek letectví k HDP EU činí 110 miliard EUR, ovšem díky multiplikačnímu účinku představuje jeho celkový dopad, včetně odvětví cestovního ruchu, až 510 miliard EUR (zdroj: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports – Studie o zaměstnanosti a pracovních podmínkách v odvětví letecké dopravy a letišť, závěrečná zpráva, 2015). Tyto údaje jasně prokazují, že hospodářský potenciál letectví je mnohem větší než jeho přímý dopad.
4.5.4.

Komise bohužel tento přístup harmonizovaným způsobem neuplatnila, pokud jde o možnost výběru nejvhodnější velikosti ok, kdy text obsahuje rozdíly týkající se velikostí ok pro malé pelagické druhy a druhy žijící při mořském dně. V případě pelagických druhů byla velikost ok výrazně snížena, zatímco u druhů žijících při mořském dně došlo k jejímu zvýšení. Toto nařízení nesmí být využíváno ke zvýšení minimálních velikostí ok používaných v současnosti rybáři, aniž by byl tento krok náležitě odůvodněn. Nesmíme zapomenout, že rybáři usilují o co nejvyšší hospodářský zisk dosahovaný prodejem druhů, jež uloví, a budou se snažit zabránit úlovkům necílových druhů a nedospělých živočichů, neboť se odečtou od jejich kvót a budou se moci prodat pouze za účelem výroby rybí moučky, rybího oleje a podobných produktů, jejichž cena je v rámci prvního prodeje zanedbatelná.
5.3

Mělo by se rovněž zvážit zavedení dodatečných norem pro zvláštní činnost tam, kde již platí mezinárodní bezpečnostní normy, např. v oblasti přepravy cestujících. EHSV konstatuje, že by se to mohlo týkat také odborníků na používání zkapalněného zemního plynu, kteří jsou vyžadováni při doplňování paliva do plavidel vnitrozemské vodní dopravy. Nicméně je třeba uznat, že námořní normy nejsou pro plavidla vnitrozemské vodní cesty vhodná a přiměřená.
5.2.

EHSV se domnívá, že otázka financování veškerých nezbytných investic je mnohem složitější, než vyplývá ze sdělení. Zjevně je zapotřebí značného množství dalších finančních prostředků. EK hovoří o investicích ve výši 35 miliard EUR pouze do IKT. Vyžaduje to úzkou spolupráci v oblasti financování z evropských, vnitrostátních a regionálních zdrojů, jakož i aktivní zapojení průmyslu prostřednictvím platforem a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Je třeba upřesnit, jakým způsobem budou tato finanční ustanovení v přiměřeném časovém rámci provedena. Lze položit obvyklou otázku: kdo má co hradit a k jakému účelu?
10.1.

Recyklace je jedním z nejlepších přístupů v oblasti ochrany životního prostředí a ocel, jako trvalý materiál, je pro recyklaci dokonale vhodná. Z ekonomických ukazatelů však nevyplývá, že recyklace „musí snižovat výrobní náklady“: až na několik výjimek je tomu ve skutečnosti právě naopak. Pokud by byla recyklace čistě ekonomickou záležitostí, nebylo by třeba ji podporovat, protože každý hospodářský subjekt by na recyklaci přešel automaticky bez ohledu na regulační rámec.
3.6.5

Sociální dialog a komplexní kolektivní dohody by měly být nadále podporovány, protože mohou rovněž přispět ke zlepšení rámcových podmínek nutných k přechodu k inovativním obchodním modelům. „Sociální pravidla hry“ bylo v minulosti často třeba přizpůsobit novému technickému a sociálnímu vývoji a totéž bude nutné i do budoucna. Viz například přerozdělení práce (například zkrácení pracovní doby).
5.2

Elektronické prohlášení o shodě se již v některých členských státech používá a celoevropský projekt s názvem EReg brzy dokončí postup pro elektronickou registraci vozidel bez tištěných dokumentů. Elektronickou archivaci certifikátů schválení typu mají na starosti dva systémy – evropský systém pro výměnu informací o schválení typu (ETAES) a databáze OSN pro výměnu informací o schválení typu (DETA). Bylo by vhodné, kdyby Komise do svého návrhu začlenila pobídku pro urychlené zavedení evropských harmonizovaných postupů pro elektronické podávání a elektronickou výměnu informací o schválení typu a registračních údajů v jedné společné elektronické databázi EU, k níž by měla při zohlednění průmyslového tajemství přístup veřejnost, což by snížilo byrokratickou zátěž i náklady a přineslo by to úsporu času správám, výrobcům a spotřebitelům a také užitek pro životní prostředí.
3.2

Co se týče kmitočtových pásem do 700 MHz, bude zapotřebí: — dbát na to, aby v závislosti na vnitrostátních potřebách v oblasti vysílání byla zajištěna dostupnost kmitočtového pásma 470–694 MHz nebo jeho částí pro zemské poskytování audiovizuálních mediálních služeb široké veřejnosti, včetně volně dostupného televizního vysílání, a pro bezdrátová zařízení PMSE; — do roku 2025 provést hodnocení využívání kmitočtového pásma do 700 MHz s ohledem na výsledky Světové radiokomunikační konference, kterou v roce 2023 uspořádá Mezinárodní telekomunikační unie.
1.10

Prvořadou povinností pohraniční stráže a dalších orgánů působících na místě bude v případech, kdy se na vnějších hranicích, ať námořních nebo pozemních, budou nacházet osoby v ohrožení života a bezpečnosti, je zachraňovat je a náležitě se o ně postarat. EHSV by rád upozornil na to, že v uplynulých měsících zemřelo na pobřeží a na evropských hranicích mnoho osob vysídlených z důvodu válečných konfliktů v sousedství, aniž by orgány zahájily nezbytné operace zaměřené na záchranu a ochranu.
3.5.4

EHSV by rád zdůraznil význam inkluzivní kvalitní normalizace. Rovněž by rád připomněl, že rychlou tvorbu a zveřejňování norem nelze považovat za cíl sám o sobě, především když to brání v dosažení cíle EHSV, jímž je začlenění organizací uvedených v příloze III do ESN. EHSV naopak ESN varuje před rozhodnutími, která by v zájmu rychlosti omezila účast a otevřenost.
1.1

Vzhledem k okolnostem uvedeným v textu stanoviska akceptuje Výbor návrh Komise, aby byla platnost celého souboru pravidel směrnice MiFID II odložena o jeden rok, a to ze dne 3. ledna 2017 na 3. ledna 2018. Odložení je údajně způsobeno řadou značných technických problémů a problémů v oblasti IT, jakož i skutečností, že částečné odložení použitelnosti není jednoduché, neboť by opět vyvolalo řadu jiných obtížných otázek, mimo jiné v souvislosti s jednoznačností, právní jistotou, možným narušením trhu a dodatečnými náklady a investicemi. Žádá rovněž, aby bylo vyvinuto veškeré úsilí nezbytné k tomu, aby se předešlo dalšímu odkládání použitelnosti směrnice MiFID II, a aby se zajistilo, že v období tohoto odkladu nebudou v praxi ohrožena pravidla na ochranu investorů. Do zahájení nového režimu musí tam, kde je to nutné, také zůstat plně v platnosti stávající pravidla směrnice MiFID I.
7.6

K posílení hospodářství zemí sousedství může přispět též rozvoj dopravního spojení. Nejvíce vítané by mělo být ustanovení, že by EU měla rozšířit hlavní transevropské sítě do východních partnerských zemí a společně s mezinárodními finančními institucemi a dalšími partnery by měla podporovat investice a vytvořit referenční plány pro evropsko-středomořskou dopravní síť. Tyto plány jsou rovněž velmi důležité pro organizace občanské společnosti, které by měly být aktivně zapojeny do jejich provádění.
1.12

Výbor nemůže souhlasit s tím, že by se zapojil do kontroly s cílem kvantitativně zredukovat acquis EU, aniž by předem byly zváženy veškeré důsledky, které by to mělo pro sociální ochranu a ochranu životního prostředí a spotřebitelů.
5.4

EHSV se domnívá, že by mělo být vyjasněno, že směrnice se bude od svého vstupu v platnost vztahovat pouze na nové produkty nebo služby, aby se tak zamezilo ztrátám investic, které již do přístupnosti byly učiněny. Vzhledem ke krátké životnosti výrobků a služeb informačních technologií by bylo vhodné zkrátit časový rámec šesti let pro vstup v platnost, a to alespoň u těch ustanovení, která se týkají informačních a komunikačních technologií a s nimi spojených služeb.
7.3

Z odhadů, s nimiž pracuje Evropská komise, vyplývá, že v roce 2013 dosáhl objem celosvětového obchodu označovaného jako ekonomika sdílení 3,5 miliardy dolarů, což by představovalo meziroční nárůst o 25 %. V současnosti by to mělo být už 20 miliard. Prognózy výzkumného oddělení společnosti PwC předpokládají velmi výrazný růst až do roku 2025 (8).
4.19.

Výbor v této souvislosti vyzývá Komisi, Radu a EP, aby věnovaly větší pozornost střednědobému a dlouhodobému vývoji, který by mohl být pro spotřebitele pozitivní, a to například elektromobilitě. Lze očekávat, že v příštích 20 až 30 letech bude na trh uváděno více elektromobilů. Jeden elektromobil spotřebuje přibližně 14 kWh na 100 km, což při ceně elektřiny 0,25 c/kWh znamená 3,50 eur. Za 100 km dlouhou jízdu vozidlem se spalovacím motorem se při spotřebě 7 l/km a ceně 1,20 eur/l zaplatí 8,40 eur. K výrobě takového množství elektřiny, které potřebuje elektromobil k ujetí 10 000 km, postačí fotovoltaické zařízení zhruba se 6 moduly. Investicí ve výši cca 3 000 eur by tedy takové vozidlo mohlo na (vlastní) elektřinu jezdit 20 let. O ekonomických aspektech, jež by pro občany a potenciálně i regiony mohl přinést přechod na elektromobilitu, se zatím diskutuje příliš málo.
1.11.

Zřízení nové Evropské rady pro inovace, kterou navrhuje Komise a jež má přímo oslovit podnikatele a inovátory, by mohlo mít zastřešující charakter, což by zefektivnilo nástroje pro financování inovací, a umožnilo by tak účinně překlenout propast v oblasti inovací.
3.3.

Iniciativy, které budou v rámci nového akčního plánu zahájeny, budou muset respektovat následující základní zásady: — Standardně digitalizované: služby poskytované digitálně by se měly stát obecným pravidlem, zároveň by se však měly udržovat otevřené i další kanály pro ty, kteří nejsou buď z vlastního rozhodnutí, nebo z nutnosti připojeni. Kromě toho by veřejné služby měly být poskytovány prostřednictvím jednotného kontaktního či správního místa a prostřednictvím různých kanálů. — Zásada „pouze jednou“: podle této zásady budou muset občané a podniky tytéž informace poskytnout orgánům veřejné správy pouze jednou. — Podpora začlenění a dostupnost: orgány veřejné správy by měly digitální veřejné služby koncipovat tak, aby standardně podporovaly začlenění a vyhovovaly různým potřebám např. starších lidí a lidí s postižením. — Otevřenost a transparentnost: orgány veřejné správy by mezi sebou měly sdílet informace a data a měly by občanům a podnikům umožnit, aby měli přístup ke svým vlastním údajům a mohli je zkontrolovat a opravit; měly by uživatelům umožnit sledování správních procesů, které se jich týkají a měly by do koncipování a poskytování služeb zapojit zúčastněné strany (např. podniky, výzkumné pracovníky a neziskové organizace) a otevřít se jim. — Přeshraniční přístup jako standard: orgány veřejné správy by měly relevantní digitální služby zpřístupnit napříč hranicemi a měly by zabránit dalšímu roztřišťování, a tím usnadnit mobilitu na jednotném trhu. — Interoperabilita jako standard: veřejné služby by měly být koncipovány tak, aby hladce fungovaly v rámci celého jednotného trhu a napříč různými organizačními jednotkami, a měly by se opírat o volný pohyb údajů a digitálních služeb v Evropské unii. — Důvěryhodnost a bezpečnost: Všechny iniciativy by měly přesahovat pouhé dodržování právního rámce pro ochranu osobních údajů a soukromí a bezpečnost informačních technologií a měly by tyto prvky zahrnout již do fáze přípravy.
2.8.

Evropský cloud pro otevřenou vědu by měl zajistit, aby Evropa získala v celosvětovém měřítku vůdčí postavení v oblasti infrastruktur pro vědecká data, a nabídnout 1,7 milionu evropských výzkumných pracovníků a 70 milionům odborníků virtuální prostředí se službami, které budou bezplatné. Za vývojem tohoto nástroje by stála vědecká obec a výhledově by byl určen i ke vzdělávání a odborné přípravě. Definování uznávaných standardů by umožnilo vytvořit datové prostředí bezpečné pro uživatele.
3.5.

Komise navrhuje, aby zpráva rozčleněná podle jednotlivých zemí dále zahrnovala informace uvedené v článku 48c návrhu směrnice. EHSV se domnívá, že do kategorie těchto informací by mělo být zahrnuto i prohlášení společnosti o případných operacích prováděných na území jurisdikcí zahrnutých do seznamu uvedeného v článku 48 g. Aby uplatnění této směrnice vedlo k očekávaným výsledkům, měl by seznam s informacemi vyjmenovanými v uvedeném článku zahrnovat rovněž údaje o majetku a prodejích a seznam všech dceřiných společností nebo poboček, jak doporučuje standard BEPS organizace OECD.
1.11.

Právní předpisy, jež obstojí i v budoucnu, musí být důrazné, co se týče jejich účelnosti, být vždy v souladu s cíli stanovenými ve Smlouvách a flexibilní, pokud jde o rámec jejich provedení do vnitrostátního práva. Nezacházejí do podrobností, dostačující je to, že stanoví rámec, který musí být včas a odpovídajícím způsobem proveden na vnitrostátní úrovni, a to včetně konzultace a uplatnění postojů sociálních partnerů a reprezentativních organizací občanské společnosti. Bylo by vhodné dále analyzovat používání ustanovení o skončení platnosti („sunset clauses“).
3.6.

Je nesmírně důležité, aby Evropská unie a její členské státy usnadnily systém vstupu a výstupu, a přilákaly tak – nikoli odradily – více návštěvníků, od turistů po podnikatele a odborníky. Výbor proto upozornil na znepokojivé tendence v některých členských státech, které jsou stále méně ochotné přijímat státní příslušníky třetích zemí. „Výbor se … obává, že nelze očekávat, že by členské státy usnadnily občanům třetích zemí přístup do členských států Unie, když současně s tím některé členské státy vyhrožují dokonce občanům Unie vyhoštěním do jejich zemí původu, protože nejsou zaměstnaní, případně jim zakazují vstup“ (4).
1.2.

EHSV má za to, že normalizace má pomoci ke zvýšení přidané hodnoty, zajistit pracovní místa ve všech oblastech a zlepšit míru blahobytu celé společnosti. Proto je obzvláště zapotřebí správně definovat prioritní oblasti, kde se má normalizace provádět, a to včetně odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT), aby se vyřešily otázky, které mají pro společnost značný dopad. To svědčí o tom, že sdělení Komise je skutečně nezbytné, a také jasně ukazuje, proč je vypracování tohoto dokumentu zcela zásadní k tomu, aby byly IKT ještě více normalizovány, a došlo tak k rozvoji jednotného digitálního trhu.
1.6.

Při rozvoji a řízení dodávek mohou hrát důležitou úlohu spotřebitelé energie. Metody pro jejich aktivní zapojení by měly být vyvíjeny ve spolupráci se spotřebiteli samotnými a za inovativního využívání IKT. Energetická chudoba by se měla řešit především prostřednictvím opatření v oblasti sociální politiky. Tato opatření by měla zahrnovat specifické vnitrostátní plány s cílem podnítit investice do programů renovace budov, jak stanoví článek 4 směrnice o energetické účinnosti (2012/27), přičemž by se měla prioritně zaměřovat na spotřebitele trpící palivovou chudobou a zranitelné spotřebitele a měla by podporovat spolupráci mezi sociálními partnery.