Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období let 2006–2009 /* SEK/2007/0292 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.3.2007 SEK(2007) 292 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období let 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dnem 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). Rumunsko přistoupilo k Evropské unii dne 1. ledna 2007 a svůj první konvergenční program předložilo dne 25. ledna 2007. V souladu s uvedeným nařízením k němu musí Rada vydat své stanovisko na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem (viz rámeček, hlavní body hodnocení). 2. Východiska pro hodnocení programu Aby bylo jasné, za jakých okolností se nová rozpočtová strategie v novém programu stability vyhodnocuje, jsou v tomto odstavci shrnuty hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let. Rumunsko v posledních pěti letech prožívalo období silného hospodářského růstu, ale jeho HDP na obyvatele (vyjádřený v PPS) je stále nízký a činí 34 % průměru EU-25 za rok 2005. Rumunsko má tudíž dosud velký prostor pro zlepšení; vyrovnání se ostatním zemím pro něj představuje ze střednědobého i dlouhodobého hlediska hlavní prioritu. V období let 2001–2005 se zlepšila makroekonomická stabilita, což dokládá jak razantní a setrvalý pokles inflace, tak i konsolidace veřejných financí. Příliv investic se urychlil a posílil díky významnému nárůstu čistých zahraničních investic, což napomohlo k přesunu výroby do technologicky náročných odvětví. Struktura průmyslové produkce a vývozu se změnila ve prospěch výrobků s vyšší přidanou hodnotou při současném zachování vnější konkurenceschopnosti navzdory růstu jednotkových pracovních nákladů. Pozoruhodné zotavení hospodářské činnosti vedlo jen k nepatrnému zvýšení zaměstnanosti, která je poměrně nízká a činí přibližně jen 58 %. Rumunsko se zároveň musí vyrovnat se stálým vystěhovaleckým trendem a stárnutím svého obyvatelstva. Zavedení paušální daně z příjmu osob v lednu 2005 přispělo k omezení neformálního trhu práce, který je však i nadále značně rozsáhlý. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší; u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[2]; dodržování kodexu chování[3], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o stabilizačních a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Rumunska na období let 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne [27. března 2007] Rada posoudila konvergenční program Rumunska na období let 2006–2009. 2. Rumunsko v posledních pěti letech prožívalo období silného hospodářského růstu, ale jeho HDP na obyvatele (vyjádřený v PPS) je stále nízký a činí 34 % průměru EU-25 za rok 2005. Rumunsko má tudíž dosud velký prostor pro zlepšení; vyrovnání se ostatním zemím pro něj představuje ze střednědobého i dlouhodobého hlediska hlavní prioritu. V období let 2001–2005 se zlepšila makroekonomická stabilita, což dokládá jak razantní a setrvalý pokles inflace, tak i konsolidace veřejných financí. Průměrná míra inflace činila 6,6 % v roce 2006. 3. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP bude postupně snižovat z hodnoty 8 % v roce 2006, která značně převyšuje hospodářský potenciál, na setrvalou hodnotu 5,9 % v roce 2009. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Předpovědi míry inflace uvedené v programu se zdají být nižší, neboť jsou založeny na předpokladu stálého snižování růstu úvěrů a soukromé spotřeby, který nemusí být splněn. Narozdíl od uvedeného programu přepokládá prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 další prohlubování vnějšího schodku v létech 2007 a 2008; vychází z domněnky, že dovozy budou v důsledku silné osobní spotřeby a investic i nadále vyšší než vývozy. 4. Pro rok 2006 odhadly útvary Komise ve své prognóze z podzimu 2006, že bude výše celkového schodku veřejných financí činit 1,14 % HDP v porovnání s cílovou hodnotou 0,7 % HDP stanovenou v předvstupním hospodářském programu z prosince 2005. Schodek odhadovaný v konvergenčním programu činí 2,3 % HDP, ale předběžné údaje naznačují ještě horší výsledek. Pokles vůči původnímu cíli odráží významné další výdaje, zejména běžné výdaje, zčásti v důsledku opětovného přidělení nespotřebovaných výdajů na veřejné investice, které více než vyrovnaly růst příjmů, jenž byl silnější, než se očekávalo. 5. Hlavním cílem programu je prosazovat rozpočtovou konsolidaci tak, aby bylo dosaženo střednědobého cíle strukturálního schodku (podle salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a jiná dočasná opatření) ve výši 0,9 % HDP v roce 2011, čili po ukončení daného programového období. Program se zaměřil na malé snížení celkového schodku veřejných financí z 2,3 % HDP v roce 2006 na 2 % HDP v roce 2009 po zvýšení na 2,7 % HDP v roce 2007. Primární schodek by se měl vyvíjet obdobně a ke konci programového období by měl činit přibližně 1 % HDP. 6. Úprava, která je marginální a zacílená spíše na konec programového období, se provádí cestou zvyšování poměru příjmu k HDP, jež je poněkud vyšší než nárůst poměru výdajů k HDP (téměř 4 procentní body ve srovnání s 3,5 procentního bodu). Na příjmové straně pochází většina nárůstu z daní (zejména v roce 2007) a z „dalších příjmů“ (podle všeho souvisejících s přísunem prostředků z EU). Vzestup poměru výdajů k HDP je do značné míry zapříčiněn velmi významným zvýšením veřejných investic, jež se má (jakožto procentní poměr HDP) více než zdvojnásobit v důsledku předpokládaného podstatného nárůstu čerpání finančních prostředků z EU. Ve srovnání s předvstupním hospodářským programem z prosince 2005 jsou rozpočtové cíle výrazně méně ambiciózní, třebaže předpoklady růstu, z nichž program vychází, jsou obdobné. 7. Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo dále zhoršit ze 3 % HDP v roce 2006 na zhruba 3,5 % HDP v roce 2007, před tím, než se zlepší na 2,25 % HDP v roce 2009. Jak již bylo uvedeno, je střednědobým cílem pro stav rozpočtu strukturální deficit ve výši 0,9 % HDP, jehož se má podle programu dosáhnout do roku 2011, čili až po ukončení daného programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měla být zajištěna bezpečná rezerva proti výskytu nadměrného schodku. Ve střednědobém cíli programu se adekvátně odráží zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 8. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok 2007 vesměs vyrovnaná, ale rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává v navazujícím programu. V roce 2007 by mohly být výdaje i příjmy nižší, než bylo plánováno: výdaje proto, že pravděpodobně nebude dosaženo plánovaného stavu veřejných investic a příjmy proto, že předpokládané daňové příjmy z hospodářské činnosti se jeví jako velmi příznivé. Počínaje rokem 2008 je rozpočtová strategie definována nedostatečně: některé položky jsou neurčité a zároveň se předpokládá neopodstatněné zpřísnění v roce 2009. Pokles výdajů projevující se v posledních letech v důsledku častých změn rozpočtu, nejistota ohledně celkové částky kompenzace vyplácené občanům z veřejných rozpočtů za neprovedení restituce majetku znárodněného v době komunistického režimu a potenciálních zrušení nesplacených dluhů veřejných podniků vůči státní pokladně naznačují riziko překračování výdajů, třebaže úroveň plánovaných výdajů na investice bude pravděpodobně nižší. Navíc přílišné zdroje určené na investice mohou být přesměrovány na spotřebu, jak již to bylo pozorováno v minulosti, což by bylo spojeno s negativním dopadem na kvalitu veřejných výdajů. 9. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je nedostatečná k dosažení střednědobého cíle po celé programové období, jak bylo stanoveno v programu. Navíc se zdá, že přístup neposkytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programu. Tempo dosahování střednědobého cíle stanovené programem je zjevně nedostatečné a mělo by být významně posíleno v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší. Zejména v kontextu hospodářský příznivých podmínek je strukturální zlepšování marginální a je plně zaměřeno na konec sledovaného období, se zhoršením v roce 2007, zatímco plánované změny, zejména v roce 2009, nejsou podpořeny opatřeními. 10. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty přibližně 13 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá v programovém období pokles míry dluhu přibližně o jeden procentní bod HDP. 11. Bez dlouhodobých odhadů výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, které by byly založeny na společných makroekonomických předpokladech Výboru pro hospodářskou politiku a Komise, není narozdíl od ostatních členských států, pro něž jsou tyto odhady k dispozici, možné srovnatelným a spolehlivým způsobem vyhodnotit dopad stárnutí populace v Rumunsku. S ohledem na současnou demografickou strukturu však nelze vyloučit značný dopad stárnutí na výdaje. Výchozí stav rozpočtu s významným strukturálním schodkem nepostačuje ke stabilizaci zadlužení, aniž by se zohlednil dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Zlepšení strukturovaného rozpočtu ve střednědobém horizontu by pomohlo snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. 12. Rozpočtová strategie v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Zejména rozpočtové přizpůsobení střednědobému cíli je viditelně nedostatečné a mělo by být v průběhu programového období výrazně posíleno. Navíc fiskální strategie obsažená v programu, konkrétně uvolnění fiskální politiky do roku 2007, vyvolává pochybnosti ohledně udržitelnosti vysokého růstu a vnějšího schodku, který podle odhadů dosáhl v roce 2006 výše 10,3 % HDP. 13. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[5]. Celkově lze tedy konstatovat, že v souvislosti se silnými předpoklady růstu a zvyšováním vnějšího schodku program předpokládá procyklické uvolnění v roce 2007 a zřetelně nedostatečný pokrok při dosahování střednědobého cíle naplánovaný tak, že by jej mělo být dosaženo až po ukončení programového období. Navíc existují rizika pro dosažení rozpočtových cílů počínaje rokem 2008. S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rumunsko vyzývá, aby: (i) využilo příznivých podmínek k významnému posílení tempa úprav k dosažení střednědobého cíle zaměřením na náročnější rozpočtové cíle v roce 2007 a v následujících letech; (ii) omezilo zamýšlené velké zvýšení veřejných výdajů a přehodnotilo jejich složení tak, aby bylo zajištěno zvýšení růstového potenciálu a zlepšení plánování i provádění veřejných výdajů v závazném střednědobém rámci. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP leden 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 | KOM list. 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP leden 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 | KOM list. 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP leden 20072 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 | KOM list. 20066 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP leden 2007 | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 | KOM list. 2006 | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP leden 2007 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 | KOM list. 2006 | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP leden 20072 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 | KOM list. 2006 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | Strukturální saldo3 (% HDP) | KP leden 20074 | -1.5 | -3.0 | -3.4 | -3.2 | -2.3 | KOM list. 20065 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | neuvedeno | Hrubý vládní dluh (% HDP) | KP leden 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 | KOM list. 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | neuvedeno | PHP pros. 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | neuvedeno | Poznámky: 1 Eurostat dosud neprovedl kompletní hodnocení kvality vykazování veřejných financí v Rumunsku. Údaje o saldu veřejných financí a dluhu zveřejní a potvrdí krátce po oznámení z 1. dubna 2007. 2 Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 3 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 4 Program neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. 5 Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná dočasná opatření. 6 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % a 6,2 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); Předvstupní hospodářský program (PHP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, “The long-term sustainability of public finances in the EU”, 12.10.2006, COM(2006) 574 and European Commission, Directorate-General for Economic and Financial Affairs (2006), “The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy No 4/2006. [3] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [4] OJ L 209, 2.8.1997, p. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [5] Chybí především údaje o složkách vnitřní dynamiky dluhu (stock-flow adjustement) a příspěvky k potencionálnímu růstu HDP, pokud jde o pracovní sílu, kapitál a celkovou produktivitu.