NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 7 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 SOUHRNNÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise /* COM/2014/0650 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 7 K SOUHRNNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 SOUHRNNÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ VÝKAZ VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Oddíl III – Komise S ohledem na: – Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 314 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, – nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[1], a zejména na článek 41 uvedeného nařízení, – nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[2], a zejména na článek 13 uvedeného nařízení, – souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2014, přijatý dne 20. listopadu 2013[3], – opravný rozpočet č. 1/2014[4], přijatý dne 16. dubna 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2014[5], přijatý dne 15. dubna 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2014[6], přijatý dne 28. května 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2014[7], přijatý dne 9. července 2014, ve znění ze dne 16. října 2014[8], – návrh opravného rozpočtu č. 5/2014[9], přijatý dne 8. září 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 6/2014[10], přijatý dne 17. října 2014, Evropská komise tímto předkládá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 7 k rozpočtu na rok 2014. ZMĚNY VE VÝKAZU PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ V ČLENĚNÍ PODLE ODDÍLŮ Změny ve výkazu příjmů a výdajů uvedených v členění podle oddílů jsou k dispozici v databázi EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm). Anglické znění těchto změn je pro informaci připojeno jako příloha rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 3 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU.. 3 2.1 Srbsko – záplavy.. 3 2.2 Chorvatsko – záplavy.. 4 2.3 Bulharsko – záplavy.. 5 3. Financování. 6 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce.. 8 1. Úvod Předmětem tohoto návrhu opravného rozpočtu (NOR) č. 7 na rok 2014 je uvolnění 79 726 440 EUR z Fondu solidarity Evropské unie, a to formou prostředků na závazky i platby. Uvolnění prostředků je navrženo ve spojitosti se záplavami, k nimž došlo v květnu 2014 v Srbsku a Chorvatsku a v červnu 2014 v Bulharsku. 2. Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU V květnu 2014 zasáhla velkou část Republiky Srbsko a v menší míře pak území Chorvatska vlna extrémního počasí. Následkem byly nejhorší záplavy, jaké lidé pamatují, značně poničená veřejná i soukromá infrastruktura a škody ve stovkách tisíc domácností. O měsíc později byly přívalovými dešti o vydatnosti až čtyřnásobné oproti měsíčnímu normálu zasažena část území Bulharské republiky s následkem silných záplav a výpadků ve fungování infrastruktury. Komise žádosti všech tří uvedených zemí důkladně posoudila v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie[11], ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014[12], (dále jen „nařízení“), a zejména s články 2, 3 a 4 uvedeného nařízení. Nejdůležitější skutečnosti spojené s posouzením žádosti lze shrnout následovně: 2.1 Srbsko – záplavy 1) Vlnou extrémního počasí byly v květnu 2014 zasaženy rozsáhlé části Srbska. Následkem byly nejhorší záplavy, jaké lidé pamatují, značně poničená veřejná i soukromá infrastruktura a škody ve stovkách tisíc domácností. 2) Srbsko, které je způsobilým státem ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení, doručilo svou žádost dne 30. července 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů od zaznamenání prvních škod dne 14. května 2014. Dne 18. srpna 2014 předložilo aktualizované údaje. 3) Záplavy jakožto přírodní katastrofa spadají do oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Srbské orgány odhadují celkové přímé škody způsobené touto katastrofou na 1,1 miliardy EUR. Tento odhad vychází z výsledků, k nimž dospělo posouzení potřeb opatření na obnovu, které bezprostředně po odeznění katastrofy proběhlo za účasti EU a mezinárodních organizací. Uvedená částka představuje 3,8 % HND Srbska. Překračuje tedy limit ve výši 174,7 milionu EUR (tj. 0,6 % HND dle údajů z roku 2012), který pro uvolňování prostředků z Fondu solidarity ve prospěch této země platí na rok 2014. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují tento limit, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu, která vymezuje článek 3 nařízení. 5) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, došlo dle údajů srbských orgánů k rozsáhlým katastrofálním záplavám, které zejména u řek Sáva, Kolubara, Tamnava, Jadar, Zapadna Morava, Velika Morava, Mlava a Pek a jejich přítoků doprovázelo rozvodnění bystřin, eroze a sesuvy půdy. Nejhůře byly záplavami zasaženy okresy Kolubara, Mačva, Moravicki, Pomoravlje a část Bělehradu. V zasažených obcích žije na 1,6 milionu obyvatel, z nichž 180 000 bylo nutno poskytnout pomoc. Záplavy si vyžádaly 60 případů úmrtí a zranění. Záchranáři z postižených oblastí evakuovali téměř 32 000 osob, z nichž zhruba 5 000 muselo být poskytnuto dočasné ubytování. Zničeno bylo 485 bytových jednotek a poškozeno na 16 200 bytů a individuálních bytových jednotek. Zaplaveny byly lomy Tamnava Západní Pole a Veliki Crljeni a části kolubarské uhelné pánve. V těchto lomech se těží uhlí pro významnou elektrárnu „Nikola Tesla A“ v Obrenovaci, která vyrábí zhruba 63 % elektrické energie v zemi. Ve většině zasažených obcí zkolabovalo až na 10 dnů zásobování vodou a voda je zde nadále zčásti znečištěná. Povodně zasáhly i zdravotnická zařízení, školy a silniční a železniční síť a způsobily vážné škody na životním prostředí. Odhaduje se, že škody po povodních dosahují 2,7 % HDP a že ekonomické ztráty jen v roce 2014 dosáhnou 2 % HDP. Z ekonomiky byly nejhůře zasaženy energetika, těžební průmysl a zemědělství. Významné škody však utrpěla i dopravní infrastruktura (silnice, mosty a železnice), jakož i řada protipovodňových zařízení a zařízení na ochranu pobřežních oblastí. 6) Srbsko mobilizovalo všechny síly, jež má k dispozici, a na dvoustranné i mnohostranné bázi požádalo o mezinárodní humanitární pomoc a pomoc v oblasti civilní ochrany. Z EU pomoc poskytly Německo, Slovinsko, Bulharsko, Rakousko, Česká republika, Francie, Dánsko, Rumunsko, Španělsko, Nizozemsko a Polsko. Tuto pomoc koordinoval mechanismus civilní ochrany Evropské unie. Do zaplavených oblastí byly vyslány mezinárodní záchranářské týmy a zemi byla poskytnuta vysokokapacitní čerpadla. Evropská komise dále na humanitární pomoc v Bosně a Hercegovině a v Srbsku vyčlenila 3 miliony EUR, které měly řešit bezprostřední potřeby nejzranitelnějších osob mezi obětmi katastrofy. Z těchto prostředků byly financovány potraviny, nepotravinový materiál, hotovost, poukázky, potrubí a sanitární zařízení. 7) Náklady na základní záchranná opatření, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly srbské orgány na 381,9 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Nejvyšší podíl na těchto nákladech (přes 202 milionů EUR) připadá na obnovu dodávek energie, druhý nejvyšší podíl v objemu 106 milionů EUR si vyžádalo odvětví dopravy. 8) V rámci nástroje předvstupní pomoci (NPP) bylo na podporu brzké nápravy škod přerozděleno již 30 milionů EUR a na další obnovu a rekonstrukci bude do konce roku vyčleněno 50 milionů EUR. Na podporu oblastí na hranici mezi Srbskem a Bosnou a Hercegovinou budou využity 4 miliony EUR, které jsou v NPP vyčleněny prostřednictvím složky na přeshraniční spolupráci. Dále proběhla dne 16. července v Bruselu mezinárodní dárcovská konference, na níž se státy, mezinárodní organizace a soukromý sektor zavázaly poskytnout Srbsku pomoc v objemu přes 986 milionů EUR, z toho 106,8 milionu EUR formou finančních příspěvků a zbytek formou úvěrů. Na přeshraniční aktivity bylo dále přislíbeno přes 41 milionů EUR. 9) Podle údajů srbských orgánů nejsou způsobilé náklady předmětem pojistného krytí. 2.2 Chorvatsko – záplavy 1) Východní část Chorvatska byla zasažena stejnou vlnou počasí jako Srbsko. Následkem byly závažné škody, byť menšího rozsahu. 2) Žádost chorvatských orgánů byla Komisi doručena dne 31. července 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 17. května 2014. 3) Záplavy jakožto přírodní katastrofa spadají do oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Celkové přímé škody způsobené touto katastrofou odhadují chorvatské orgány na více než 297,6 milionu EUR, tedy na 0,7 % chorvatského HND. Tato částka překračuje limit ve výši 254,2 milionu EUR (tj. 0,6 % HND dle údajů z roku 2012), který pro uvolňování prostředků z Fondu solidarity ve prospěch této země platí na rok 2014. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedený limit, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu, která vymezuje článek 3 nařízení. 5) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, zasáhly povodně dle údajů chorvatských orgánů těchto pět žup v povodí řeky Sávy, nacházejících se na východě země: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija a Sisak-Moslavina. Stavy vodních toků zčásti překonaly dosud nejvyšší zaznamenané rekordy a jejich hladiny dosáhly úrovně tisícileté vody. Kromě obytných, obchodních a obecních zařízení a infrastruktury napáchaly záplavy značné škody na zemědělských plodinách a hospodářském zvířectvu. Evakuováno muselo být přes 26 000 osob. Energetické sítě zkolabovaly a silnice a mosty byly vážně poškozeny, zataraseny po sesuvech půdy nebo pokryty naplaveným bahnem. Zaplaveno bylo zhruba 2 700 obytných budov a více než 4 000 zemědělských budov, z nichž mnoho utrpělo škody na konstrukci. 6) Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly chorvatské orgány na 108,8 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Z nákladů na záchranná opatření připadá nejvyšší podíl (přes 38 milionů EUR) na obnovu dopravní infrastruktury, po němž následuje 24,7 milionu EUR na záchranné práce. 7) Zasažené regiony spadají do kategorie „méně rozvinuté regiony“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Chorvatské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programu ve prospěch své země, který je z ESI fondů financován. Byl aktivován mechanismus civilní ochrany EU, aby pomohl s insekticidy na postřiky proti komárům. 8) Pokud jde o uplatňování unijních právních předpisů na poli prevence a řízení rizika katastrof, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy, pracuje Chorvatsko na provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“)[13]. Země provedla předběžné vyhodnocení povodňových rizik. Pro dvě pilotní oblasti pak vypracovala mapy povodňového nebezpečí a mapy povodňových rizik a pro další oblasti tyto mapy připravuje. V přípravné fázi jsou plány pro zvládání povodňových rizik, na jejich finalizaci se však dosud čeká. 9) Ke dni podání žádosti nebylo proti Chorvatsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 10) Podle sdělení chorvatských orgánů nejsou způsobilé náklady předmětem pojistného krytí. 2.3 Bulharsko – záplavy 1) O měsíc později došlo v několika oblastech Bulharska k přívalovým dešťům o vydatnosti až čtyřnásobné oproti měsíčnímu normálu. Následkem byly silné záplavy a výpadky ve fungování infrastruktury. 2) Žádost bulharských orgánů byla Komisi doručena dne 25. srpna 2014, tedy ve lhůtě dvanácti týdnů po zaznamenání prvních škod dne 19. června 2014. Dne 12. září 2014 předložily bulharské orgány aktualizované údaje. 3) Záplavy jakožto přírodní katastrofa spadají do oblasti působnosti Fondu solidarity. 4) Celkové přímé škody způsobené touto katastrofou činí dle odhadů bulharských orgánů 311,3 milionu EUR, tedy 0,8 % HND Bulharska. Tato částka překračuje limit ve výši 232,5 milionu EUR (tj. 0,6 % HND dle údajů z roku 2012), který pro uvolňování prostředků z Fondu solidarity ve prospěch této země platí na rok 2014. Vzhledem k tomu, že celkové odhadované přímé škody překračují uvedený limit, naplňuje předmětná katastrofa znaky „závažné přírodní katastrofy“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení. Finanční pomoc lze využít pouze na financování základních záchranných opatření a opatření na obnovu, která vymezuje článek 3 nařízení. 5) Pokud jde o dopad a následky katastrofy, byly dle údajů bulharských orgánů od 19. června 2014 povodněmi v důsledku extrémního počasí výrazně zasaženy četná města a vesnice, zejména na východě, severovýchodě a v a centrální části země. Nejvíce škod utrpěly regiony Varna, Dobrich, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kyustendil, Plovdiv, Haskovo, Jambol a Sofie. Silné deště a přílivová vlna v pobřežní obci Asparuhovo (Varna) zničily domy a zemědělské budovy, zatopily budovy a ulice a zničily automobily. V celém regionu došlo k výpadku elektrických a komunikačních sítí. Přívalové povodně, řeky vylévající se z břehů a sesuvy půdy v regionech Severen tsentralen a Severoiztochen si vyžádaly lidské životy a zranění a způsobily závažné škody. Nahlášeno bylo patnáct lidských životů a zranění, tisíce lidí byly katastrofou zasaženy přímo a stovky jich musely být evakuovány a ubytovány v dočasném přístřeší. Škody utrpěla veřejná infrastruktura a zařízení v oblasti energetiky, vodárenství a vodních zdrojů, telekomunikací, dopravy, zdravotnictví, vzdělávání, záchranných služeb, kulturního dědictví a v chráněných přírodních oblastech. Životní podmínky v zasažených oblastech zhoršovaly masy naplavené zeminy a odpadků, přetékající kanalizace a vypouštění odpadních vod. Následkem povodní se daly do pohybu sesuvy půdy a eroze. 6) Náklady na základní záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadly bulharské orgány na 285,4 milionu EUR a tuto částku předložily v členění podle druhu opatření. Z nákladů na záchranná opatření připadá nejvyšší podíl (přes 87 milionů EUR) na zajištění ochranných zařízení. Obnova dopravní infrastruktury si podle odhadů vyžádá přes 70 milionů EUR. 7) Zasažené regiony spadají do kategorie „méně rozvinutých regionů“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Bulharské orgány Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout na obnovu postižených oblastí prostředky z programu ve prospěch své země, který je z ESI fondů financován. Na mechanismus civilní ochrany EU se Bulharsko o pomoc neobracelo. 8) Pokud jde o uplatňování unijních právních předpisů na poli prevence a řízení rizika katastrof, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy, provedlo Bulharsko v roce 2010 do vnitrostátního právního řádu směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik („směrnice o povodních“). Na základě metodiky pro vyhodnocování povodňových rizik a povodňového nebezpečí, kterou zpracovalo ministerstvo životního prostředí a vodního hospodářství, bylo dále pro všechny oblasti povodí provedeno předběžné vyhodnocení povodňových rizik. 9) Ke dni podání žádosti nebylo proti Bulharsku vedeno řízení o nesplnění povinnosti plynoucí z právních předpisů Unie, které souvisejí s charakterem předmětné katastrofy. 10) Škody ve výši zhruba 2,3 milionu EUR, které postihly zdravotnictví, jsou dle sdělení bulharských orgánů pojištěny. Uvedená částka tedy byla odečtena od způsobilých nákladů. 3. Financování Jelikož hlavním motivem pro zřízení fondu byla solidarita, je Komise toho názoru, že by pomoc z fondu měla být progresivní. S ohledem na dříve uplatňované postupy to znamená, že na část škody, která přesahuje limit (tj. 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší), by měla být poskytnuta pomoc vypočítaná podle vyšší sazby než na část škody do výše limitu. Sazba používaná v minulosti při stanovování přídělů na závažné katastrofy činila 2,5 % z objemu celkových přímých škod do limitu pro uvolnění prostředků z fondu a 6 % z objemu těchto škod, jenž tento limit přesahuje. Metodika pro výpočet pomoci z Fondu solidarity byla stanovena ve výroční zprávě Fondu solidarity (2002–2003) a schválena Radou a Evropským parlamentem. Komise navrhuje uplatnit stejné procentní sazby i na předmětné žádosti a poskytnout pomoc v níže uvedeném objemu: Katastrofa || Přímé škody (v milionech EUR) || Limit závažné katastrofy (v milionech EUR) || Celkové náklady na způsobilá opatření (v milionech EUR) || 2,5 % přímých škod do výše limitu (v EUR) || 6 % přímých škod nad limit (v EUR) || Uplatněno omezení || Celková výše navrhované podpory (v EUR) Srbsko || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || ne || 60 224 605 Chorvatsko || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || ne || 8 959 725 Bulharsko || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || ne || 10 542 110 CELKEM || || 79 726 440 Předmětný návrh rozhodnutí o uvolnění prostředků je v roce 2014 v pořadí druhý. Výše navržený celkový objem pomoci je v souladu s nařízením o víceletém finančním rámci, jež stanoví strop ve výši 530,6 milionu EUR (500 milionů EUR v cenách roku 2011). Z uvedených důvodů je navrženo uvolnit z Fondu solidarity finanční prostředky na všechny uvedené případy. Komise navrhuje, aby v rozpočtu na rok 2014 byly do článku 13 06 01 zapsány ve prospěch Chorvatska a Bulharska prostředky v objemu celkem 19 501 835 EUR. Navrhuje dále, aby do článku 13 06 02 (vyhrazeného pro země aspirující na přistoupení) byly ve prospěch Srbska zapsány prostředky v objemu 60 224 605 EUR. Uvedené částky je navrženo zapsat do sloupců s prostředky na závazky i platby. Jelikož je Fond solidarity zvláštním nástrojem ve smyslu nařízení o víceletém finančním rámci, měly by být příslušné prostředky zapsány do rozpočtu mimo odpovídající stropy uvedeného finančního rámce. 4. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce Okruh || Rozpočet na rok 2014 (včetně OR č. 1 a NOR č. 2–6/2014) || Návrh opravného rozpočtu č. 7/2014 || Rozpočet na rok 2014 (včetně OR č. 1 a NOR č. 2–7/2014) PZ || PP || PZ || PP || PZ || PP 1. || Inteligentní růst podporující začlenění || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Strop || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rozpětí || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a. || Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Strop || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rozpětí || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b. || Hospodářská, sociální a územní soudržnost || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Strop || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rozpětí || –89 330 000 || || || || –89 330 000 || Nástroj pružnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rozpětí || 0 || || || || 0 || 2. || Udržitelný růst: přírodní zdroje || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Strop || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rozpětí || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || z toho: Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) – výdaje související s trhem a přímé platby || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Dílčí strop || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Čistý převod mezi EZZF a EZFRV || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rozpětí || || || || || || 3. || Bezpečnost a občanství || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Strop || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rozpětí || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globální Evropa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Strop || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rozpětí || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Správa || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Strop || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rozpětí || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || z toho: správní výdaje orgánů || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Dílčí strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rozpětí || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Náhrady || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Strop || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rozpětí || 400 000 || || || || 400 000 || Celkem || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Strop || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Nástroj pružnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rozpětí pro nepředvídané události || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Rozpětí || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Zvláštní nástroje || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Celkový součet || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Úř. věst. L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] Úř. věst. L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM(2014) 649, 17.10.2014. [11] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3. [12] Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 143. [13] Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 27.