[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 30.9.2010 KOM(2010) 537 v konečném znění 2010/0266 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU Soulad se Smlouvou o fungování Evropské unie Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) rozlišuje mezi pravomocemi přenesenými na Komisi, aby mohla přijímat nelegislativní akty s obecnou působnosti, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné, jak je stanoveno v čl. 290 odst. 1 Smlouvy (akty v přenesené pravomoci), a pravomocemi svěřenými Komisi, aby mohla přijímat jednotné podmínky pro provedení právně závazných aktů Unie, jak je stanoveno v čl. 291 odst. 2 Smlouvy (prováděcí akty). V případě aktů v přenesené pravomoci přenáší zákonodárce na Komisi pravomoc přijímat kvazilegislativní akty. V případě prováděcích aktů se kontext velmi liší. Za provedení právně závazných aktů Evropské unie skutečně odpovídají především členské státy. Pokud však provedení legislativního aktu vyžaduje jednotné podmínky, je tyto akty oprávněna přijmout Komise. Úprava nařízení (ES) č. 1698/2005[1] podle nových pravidel Smlouvy, kdy se rozlišuje mezi opatřeními prováděcího charakteru a opatřeními v přenesené pravomoci, je založena na nové klasifikaci podle filosofie týkající se stávajících prováděcích pravomocí Komise, které byly přijaty podle nařízení (ES) č. 1974/2006 a č. 1975/2006. Na základě této úpravy byl vypracován návrh na změnu nařízení (ES) č. 1698/2005. Tento návrh zmocňuje zákonodárce definovat podstatné prvky politiky rozvoje venkova. Zákonodárce určuje obecné směry politiky a obecné zásady, které ji podporují. Stanoví tudíž cíle této konkrétní politiky a zásady strategického přístupu, programování, doplňkovost a soulad s jinými politikami Unie. Podobně zákonodárce určuje zásady partnerství, subsidiarity a rovnosti mezi muži a ženami a zásady nediskriminace. Podle článku 290 Smlouvy pověřuje zákonodárce Komisi úkolem doplnit nebo změnit některé prvky režimu, které nejsou podstatné. Akt Komise v přenesené pravomoci proto může obsahovat další prvky nezbytné pro řádné fungování režimu stanoveného zákonodárcem. Komise tudíž přijme akty v přenesené pravomoci, aby mohly být stanoveny výjimky z pravidla, že by neměla být poskytována podpora na rozvoj venkova pro režimy, na které lze poskytnout podporu v rámci společných organizací trhu (čl. 5 odst. 6). Podobně přenáší zákonodárce na Komisi pravomoc přijmout podrobné podmínky týkající se všech opatření a technické pomoci, aby bylo zajištěno jejich soudržné uplatňování v souladu s požadavky politiky, prioritami a právem EU (články 20, 32, 36, 38, 52, 63 a 66). Kromě toho přijme Komise akty v přenesené pravomoci týkající se podrobných pravidel pro snížení plateb a vyloučení z plateb (čl. 51 odst. 4). Komise dále definuje práh pružnosti pro každou osu (čl. 70 odst. 1) a podrobná pravidla pro jiné druhy podpory, než je nevratná přímá pomoc (čl. 71 odst. 5). Komise stanoví podrobná pravidla kontrol (čl. 74 odst. 4). A konečně Komise přijme zvláštní přechodná opatření (čl. 92 odst. 1). V souladu s článkem 291 Smlouvy jsou členské státy odpovědné za provádění režimu stanoveného zákonodárcem. Zdá se však, že je nezbytné zajistit jednotné provádění režimu ve všech členských státech, aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže nebo diskriminaci mezi hospodářskými subjekty. Zákonodárce proto v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy svěřuje Komisi prováděcí pravomoci týkající se jednotných podmínek pro předkládání programů pro rozvoj venkova (čl. 18 odst. 3), schvalování programů (čl. 18 odst. 4), schvalování přezkumu programů (čl. 19 odst. 2), vymezení změn vyžadujících schválení ve formě rozhodnutí Komise (čl. 19 odst. 2), delšího období závazků (čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1), zvláštních ustanovení o vymezení oblastí (čl. 50 odst. 4), zřízení a provozu celostátní sítě pro venkov (čl. 66 odst. 3), předkládání zvláštních výročních zpráv (čl. 82 odst. 4), obecného rámce kontrol a společného rámce pro monitorování a hodnocení prováděných členskými státy (čl. 74 odst. 4 a článek 80). Snížení počtu souhrnných zpráv a zjednodušení jejich obsahu v rámci strategického monitorování V rámci zjednodušení společné zemědělské politiky (SZP) vyžadují členské státy snížení počtu zpráv předávaných Komisi. Pokud jde o rozvoj venkova, musí členské státy kromě výročních zpráv o pokroku Komisi předkládat souhrnné zprávy o pokroku dosaženém při provádění jejich národních strategických plánů a cílů a o svém přispění k plnění strategických směrů Společenství. Podle stávajících pravidel musí být tyto souhrnné zprávy předkládány každý druhý rok, a to od roku 2010 do roku 2014, tj. celkem se jedná o tři zprávy. Návrh omezuje počet zpráv na dvě – první by byla předložena v roce 2010, tedy v souvislosti s hodnocením v polovině období, a druhá v roce 2015 v rámci hodnocení ex post. V současnosti se navíc vyžaduje, aby byla tato zpráva shrnutím výročních zpráv o pokroku za předchozí roky. Od tohoto požadavku by se upustilo, aby nedocházelo k duplicitě práce. V důsledku toho by se měl na dvě snížit i počet zpráv Komise shrnujících hlavní výsledky, vývojové tendence a úkoly týkající se provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství – jedna by měla být předložena v roce 2011 a druhá v roce 2016. Rozšíření oblasti použití opatření pro seskupení producentů Stávající ustanovení o podpoře zřizování a správního provozu seskupení producentů, které navazuje na sdělení Komise „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ a zřízení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro mléko a které je již k dispozici pro všechna odvětví v nových členských státech, by mělo být rozšířeno rovněž na země EU-15. Neměla by však být umožněna podpora seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny, protože možnost podporovat jejich činnost již existuje v rámci článků 103b až 103g jednotného nařízení o společné organizaci trhů. Snadnější využívání poradenských služeb přizpůsobených konkrétní situaci V rámci zjednodušení SZP navrhly členské státy změnit pravidla pro využívání poradenských služeb. V současné době pravidla vyžadují, aby se poradenské služby zemědělcům týkaly přinejmenším povinných požadavků na hospodaření a dobrých zemědělských a environmentálních podmínek v rámci podmíněnosti a rovněž norem bezpečnosti práce založených na právních předpisech Unie. V zájmu snadnějšího využívání poradenských služeb přizpůsobených konkrétní situaci a individuálním potřebám příjemce podpory by se neměly poskytované poradenské služby vztahovat na všechny uvedené aspekty, ale pouze na jeden nebo některé z nich. Nepřetržité lineární prvky a spojovací ostrůvky Podle článku 10 směrnice o stanovištích usilují členské státy tam, kde to považují za nezbytné, o to, aby při územním plánování a ve svých strategiích územního rozvoje, a zejména s ohledem na zlepšení ekologické soudržnosti sítě NATURA 2000, podpořily péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny. Takové prvky jsou ty, které s ohledem na svou lineární a nepřetržitou strukturu (jako např. řeky a jejich břehy nebo tradiční způsoby vyznačování okrajů polí) nebo na svoji funkci „nášlapných kamenů“ neboli spojovacích ostrůvků (jako např. rybníky nebo malé remízky) mají zásadní význam pro migraci, šíření a výměnu genetické informace volně žijících druhů. Tyto oblasti mohou hrát v soudržnosti sítě Natura 2000 významnou úlohu a je třeba zařadit vhodná ustanovení, která umožní pro tyto chráněné přírodní oblasti, vymezené vnitrostátními orgány, platby v rámci programu Natura 2000, pokud je to dostatečně odůvodněno jejich souvislostí s článkem 10 směrnice o stanovištích. Aby bylo zajištěno, že platby budou primárně využívány pro stanovené lokality Natura 2000, zdá se účelné omezit jejich objem podle oblastí Natura 2000. Toto ustanovení se však nedotýká úsilí členských států podpořit v souladu se směrnicí o stanovištích péči o krajinné prvky, které mají rozhodující význam pro volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny, a nedotýká se otázky, co se rozumí náležitým prováděním článku 10 směrnice o stanovištích. Důsledky nedodržení podmíněnosti Členské státy se mohou rozhodnout pro možnost považovat nedodržení požadavků podmíněnosti za méně závažné nebo neuplatnit snížení plateb či vyloučení z plateb v případě, že příslušná částka činí méně než 100 EUR. V současné době platí, že příslušný kontrolní orgán by měl v následujícím roce zajistit, aby zemědělec odstranil zjištěné nedostatky v dodržování povinných požadavků. V zájmu zjednodušení a snížení administrativní zátěže by se však mělo uvažovat o zjednodušení systému následných kontrol. Zavedení pobídkových prvků pro opatření podle článku 43 Smlouvy Aby bylo jakékoli opatření podpory považováno za slučitelné se společným trhem, musí obsahovat určitý pobídkový prvek nebo vyžadovat nějaké protiplnění na straně příjemce. Podpora, která je udělena se zpětnou platností na činnosti, které příjemce již podnikl, nemůže být považována za podporu obsahující pobídkový prvek. Pro spolufinancování opatření na rozvoj venkova schválená podle článku 43 Smlouvy však právní předpisy Unie v současnosti nevyžadují pobídkový účinek, s výjimkou případu státních podpor určených pro doplňkové financování („top-ups“), na které se vztahují pravidla o poskytování státní podpory v zemědělství, i když jsou schváleny jako součást programování a nevyžadují samostatné oznamovací řízení. Proto by mělo být udělování podpory se zpětnou platností zakázáno i v případě spolufinancování zemědělských opatření a mělo by být stanoveno datum počátku způsobilosti. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADŮ - Konzultace zúčastněných stran - Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nebylo třeba využít konzultací se zúčastněnými stranami ani externích odborných konzultací. - Posouzení dopadů Nebylo třeba. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU - Shrnutí navrhovaných opatření Určit přenesené a prováděcí pravomoci Komise v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 a stanovit odpovídající řízení pro přijímání těchto aktů. Dále dochází k určitému zjednodušení, rozšiřuje se oblast působnosti podpory na zřizování seskupení producentů, rozšiřuje se podpora v rámci programu Natura 2000 i na oblasti uvedené v článku 10 směrnice o stanovištích (92/43/EHS) a zavádí se pobídkový prvek pro opatření schválená podle článku 43 Smlouvy. - Právní základ Článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie. - Zásada subsidiarity Návrh spadá do sdílené pravomoci mezi EU a členskými státy a je v souladu se zásadou subsidiarity. - Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality. - Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení Evropského parlamentu a Rady Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: nařízení musí být pozměněno nařízením. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Opatření nepředstavuje pro Unii žádné dodatečné výdaje. 5. Další informace - Zjednodušení Změny týkající se podmíněnosti, předkládání strategických zpráv a využívání poradenských služeb představují výrazné zjednodušení a přispívají ke snížení administrativní zátěže členských států. 2010/0266 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[2], poté, co postoupily návrh vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[4], v souladu s řádným legislativním postupem[5], vzhledem k těmto důvodům: 1. Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005[6] svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. 2. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvést pravomoci Komise, které jsou jí svěřeny podle nařízení (ES) č. 1698/2005, do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). 3. Komise by měla mít pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 290 Smlouvy za účelem doplnění nebo změny některých prvků nařízení (ES) č. 1698/2005, které nejsou podstatné. Je třeba určit prvky, na které se tato pravomoc vztahuje, a rovněž podmínky, kterým toto přenesení podléhá. 4. Aby bylo možno zajistit jednotné používání nařízení (ES) č. 1698/2005 ve všech členských státech, měla by být Komise podle článku 291 Smlouvy pověřena přijímáním prováděcích aktů. Pokud není výslovně uvedeno jinak, měla by Komise přijmout uvedené prováděcí akty v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. XX/XXXX o … 5. Některé z právních předpisů týkajících se rozvoje venkova, které Komise dosud přijala v rámci pravomocí svěřených jí nařízením (ES) č. 1698/2005, jsou považovány za natolik závažné, že by měly být do uvedeného nařízení zařazeny. 6. Aby bylo zajištěno jednotné předkládání aktualizovaných národních strategických plánů členskými státy, měla by mít Komise možnost prostřednictvím prováděcích aktů stanovit jednotná pravidla. 7. Členské státy a Komise mají podávat zprávy o monitorování vnitrostátních strategií a strategie Společenství. V zájmu snížení administrativní zátěže a zamezení duplicity práce by měl být počet strategických souhrnných zpráv předkládaných jednotlivými členskými státy snížen na dvě a jejich obsah by měl být zjednodušen. 8. Pro zajištění jednotného a srovnatelného způsobu posuzování programů pro rozvoj venkova předkládaných členskými státy v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla Komise přijmout prostřednictvím prováděcích aktů jednotná pravidla pro předkládání těchto programů pro rozvoj venkova. 9. V zájmu právní jistoty by měla Komise schvalovat programy pro rozvoj venkova prostřednictvím prováděcích aktů. 10. Pro zajištění transparentnosti a účinnosti schvalování programů pro rozvoj venkova by měla mít Komise možnost stanovit prostřednictvím prováděcích aktů příslušné postupy. 11. Komise by rovněž měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout rozhodnutí o žádostech o přezkum programů pro rozvoj venkova po podání těchto žádostí členským státem. 12. Pro zajištění transparentnosti a účinnosti přezkumu programů pro rozvoj venkova by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovit příslušné postupy. 13. Využívání poradenských služeb by mělo zemědělcům pomoci zhodnotit výkonnost jejich zemědělského podniku a určit, co je potřeba zlepšit s ohledem na povinné požadavky na hospodaření a dobrý zemědělský a environmentální stav uvedené v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce[7], a na normy Společenství týkající se bezpečnosti práce. Vzhledem k tomu, že podpora na využívání poradenských služeb je k dispozici již několik let, mělo by se usnadnit jejich využívání podle konkrétní situace tak, aby byly více zohledněny potřeby jednotlivých příjemců podpory. 14. V návaznosti na sdělení Komise „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ a zřízení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro mléko[8] by se měly současné možnosti financování podpor na zřizování seskupení producentů a jejich správní provoz rozšířit na všechny členské státy. Aby však nedocházelo k souběžnému udělování podpor z různých zdrojů, je třeba z podpory na zřizování seskupení producentů vyloučit odvětví ovoce a zeleniny. 15. U některých opatření by se měly víceleté závazky zpravidla přijímat na období pěti až sedmi let. V nezbytných a odůvodněných případech by měla mít Komise možnost schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro určité typy závazků, aby byly zohledněny specifické podmínky v některých oblastech. 16. Členské státy musí potvrdit vymezení horských oblastí a oblastí postižených zvláštními nevýhodami a vymezit oblasti postižené významnými přírodními nevýhodami. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů definovat zvláštní ustanovení, podle nichž jsou tyto oblasti potvrzovány nebo vymezovány, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy tak činí v souladu s jednotnými kritérii. 17. Článek 10 směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin[9] vyžaduje, aby členské státy s ohledem na zlepšení ekologické soudržnosti sítě Natura 2000 usilovaly o podporu péče o krajinné prvky, které vzhledem ke své lineární a nepřetržité struktuře nebo ke své funkci „nášlapných kamenů“ neboli spojovacích ostrůvků mají zásadní význam pro migraci, šíření a výměnu genetické informace volně žijících druhů. Pro tyto oblasti by měly být umožněny platby v rámci programu Natura 2000. Aby však bylo zajištěno, že platby budou nadále primárně využívány pro stanovené lokality Natura 2000, je vhodné omezit jejich objem podle stanovených oblastí Natura 2000. 18. Pokud se členský stát rozhodne pro možnost považovat nedodržení požadavků za méně závažné nebo neuplatnit snížení plateb či vyloučení z plateb v případě, že příslušná částka činí méně než 100 EUR, měl by příslušný orgán v příštím roce ověřit, že zemědělec zjištěné nedostatky v dodržování požadavků odstranil. V zájmu snížení administrativní zátěže by se však mělo uvažovat o zjednodušení systému následných kontrol. 19. Od členských států se vyžaduje, aby zřídily celostátní síť pro venkov. Aby bylo zajištěno, že různé celostátní sítě pro venkov budou zřízeny soudržným a jednotným způsobem, měla by Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovit podrobnosti týkající se zřizování a fungování uvedených sítí. 20. Pro zajištění objektivního a transparentního rozdělení dostupných prostředků na závazky mezi členské státy by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů vypracovat roční rozpis podle jednotlivých členských států. Vzhledem ke zvláštnímu charakteru uvedených aktů by měla být Komise zplnomocněna k jejich přijímání bez pomoci výboru uvedeného v nařízení (EU) č. XX/XXXX. 21. Aby mohlo být jakékoli opatření podpory považováno za slučitelné s vnitřním trhem, musí obsahovat určitý pobídkový prvek nebo vyžadovat nějaké protiplnění na straně příjemce. Podpora, která se uděluje zpětně, nemůže být považována za podporu obsahující nezbytný pobídkový prvek. Pokud jde proto o opatření spadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy, mělo by být stanoveno, že podpora je vyloučena pro činnosti, které se uskutečnily již před předložením žádosti o podporu. 22. Od členských států by se mělo vyžadovat, aby prováděly kontroly v souladu s pravidly, které stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, zejména pokud jde o typ a intenzitu kontrol, přizpůsobené povaze jednotlivých opatření pro rozvoj venkova. V zájmu jednotného provádění kontrol orgány členských států by Komise měla být dále zmocněna k tomu, aby mohla prostřednictvím prováděcích aktů stanovovat jednotné podmínky pro provádění těchto kontrol. 23. Ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy by měla být vytvořena společná síť pro monitorování a hodnocení. V zájmu transparentnosti by ji měla Komise schválit prostřednictvím prováděcích aktů. 24. Členské státy musí Komisi každoročně zasílat výroční zprávu o pokroku při provádění svých programů pro rozvoj venkova. V zájmu zajištění jednotného a srovnatelného obsahu výročních zpráv o pokroku konkrétních programů pro celostátní sítě pro venkov by měla Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanovovat podrobnosti týkající těchto zpráv. 25. Měl by být vytvořen informační systém, který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout jednotné podmínky pro fungování tohoto systému. 26. Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1698/2005 se mění takto: 1) Článek 5 se mění takto: a) odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Komise a členské státy zajistí, aby pomoc EZFRV a členských států byla v souladu s činnostmi, politikami a prioritami Unie. Pomoc EZFRV je v souladu zejména s cíli hospodářské a sociální soudržnosti a s cíli nástroje podpory Unie pro rybolov. Aby byla pomoc EZFRV rovněž v souladu s jinými nástroji podpory Unie, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit zvláštní opatření Unie, které tento soulad zajistí.“; b) odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Podpora podle tohoto nařízení se neposkytuje režimům, na které lze poskytnout podporu v rámci společných organizací trhu. S přihlédnutím ke zvláštním okolnostem v oblastech programování může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout výjimky z tohoto pravidla.“ 2) V článku 12 se doplňuje nový odstavec, který zní: „3. Národní strategické plány mohou být aktualizovány v programovém období. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit pravidla týkající se těchto aktualizací.“ 3) V článku 13 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto: „1. Každý členský stát předloží Komisi dvě souhrnné zprávy o pokroku dosaženém při provádění svého národního strategického plánu a cílů a svém přispění k plnění strategických směrů Společenství. První zpráva bude předložena v roce 2010 a druhá v roce 2015, nejpozději dne 1. října. 2. Zpráva bude obsahovat zejména: a) plnění a výsledky programů pro rozvoj venkova na základě ukazatelů stanovených v národním strategickém plánu; b) výsledky průběžných hodnocení každého programu.“ 4) V čl. 14 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „Komise předloží dvě zprávy shrnující hlavní výsledky, vývojové tendence a úkoly týkající se provádění národních strategických plánů a strategických směrů Společenství. První zpráva bude předložena v roce 2011 a druhá v roce 2016.“ 5) Článek 18 se mění takto: a) v odstavci 3 se vkládá nový pododstavec, který zní: „Na základě tohoto posouzení Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky pro předkládání programů pro rozvoj venkova.“; b) odstavec 4 se nahrazuje tímto: „4. Komise schvaluje jednotlivé programy pro rozvoj venkova prostřednictvím prováděcích aktů. Rovněž může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit postup tohoto schvalování.“ 6) V článku 19 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o žádostech o přezkum programů pro rozvoj venkova po podání těchto žádostí členskými státy. Aby mohla Komise používat účinné a přiměřené postupy, může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit pravidla týkající se změn, které nevyžadují schválení Komisí nebo vyžadují schválení bez pomoci výboru uvedeného v článku 91c. Procesní ustanovení týkající se předkládání, posuzování a schvalování změn přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů.“ 7) V čl. 20 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto: „ii) na podporu zřizování seskupení producentů;“. 8) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 20a, který zní: „Článek 20a Zvláštní podmínky Pro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 20.“ 9) V čl. 24 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Poradenské služby pro zemědělce se týkají minimálně jednoho nebo několika povinných požadavků na hospodaření a dobrý zemědělský a environmentální stav podle článků 5 a 6 a příloh II a III nařízení (ES) č. 73/2009 a případně jedné nebo několika norem bezpečnosti práce založených na právních předpisech Unie.“ 10) V čl. 32 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: „b) je určena pro programy Unie pro jakost potravin nebo pro programy uznané členskými státy, které splňují přesná kritéria stanovená Komisí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, aby byl zajištěn soulad tohoto opatření s politikou a prioritami EU. Programy, jejichž jediným účelem je zajistit vyšší úroveň kontroly dodržování závazných norem založených na právních předpisech Unie nebo vnitrostátních právních předpisech, nejsou pro podporu způsobilé;“. 11) V článku 33 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Podpora se poskytuje seskupením producentů sestávajícím ze subjektů aktivně se účastnících programů jakosti potravin podle článku 32. Profesní a/nebo meziprofesní organizace zastupující jedno nebo více odvětví nemohou být hodnoceny jako „seskupení producentů“.“ 12) V článku 35 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Podpora se poskytuje seskupením producentů, která příslušný orgán členského státu úředně uzná do 31. prosince 2013. V odvětví ovoce a zeleniny se však podpora na zřízení seskupení producentů neposkytuje.“ 13) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 36a, který zní: „Článek 36a Zvláštní podmínky Pro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 36.“ 14) V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Podpora je omezena maximální částkou stanovenou v příloze I tohoto nařízení. Aby nedocházelo k překrývání mezi podporoy poskytovanou podle čl. 20 písm. c) bodu i) a podporou podle čl. 36 písm. a) bodu iii), stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci pravidla týkající se nevýhod spojených se zvláštními požadavky zavedenými směrnicí 2000/60/ES a určuje podmínky, pokud jde o výši roční podpory u plateb spojených s uvedenou směrnicí.“ 15) V čl. 39 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“ 16) V čl. 40 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“ 17) V článku 41 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Aby mohla být tato podpora poskytnuta, nesmí vést dotčené investice k výraznému nárůstu hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.“ 18) V čl. 43 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Pro účely písm. c) prvního pododstavce se „zemědělci“ rozumí osoby, které podstatnou část své pracovní doby věnují zemědělským činnostem a odvozují od nich významnou část svých příjmů podle kritérií, která určí členské státy.“ 19) V čl. 47 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto: „Tyto závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. V nezbytných a odůvodněných případech může Komise prostřednictvím prováděcích aktů schválit programy pro rozvoj venkova, které obsahují delší období pro zvláštní typy závazků.“ 20) V článku 49 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Aby mohla být tato podpora poskytnuta, nesmí vést dotčené investice k výraznému nárůstu hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.“ 21) Článek 50 se mění takto: a) Odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto: „4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla, podle kterých členské státy ve svých programech: a) potvrdí stávající vymezení podle odstavce 2 a odst. 3 písm. b) nebo je změní, anebo b) vymezí oblasti uvedené v odst. 3 písm. a). 5. Pro platby podle čl. 36 písm. a) bodu iii) jsou způsobilé tyto zemědělské oblasti: a) zemědělské oblasti Natury 2000 vymezené podle směrnic 2009/147/ES a 92/43/EHS; b) jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS; c) zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES.“ b) Odstavec 7 se nahrazuje tímto: „7. Pro platby podle čl. 36 písm. b) bodu iv) jsou způsobilé tyto lesní oblasti: a) lesní oblasti Natury 2000 vymezené podle směrnic 2009/147/ES a 92/43/EHS; b) jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro lesy, které přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS.“ c) Doplňuje se nový odstavec, který zní: „9. Oblasti uvedené v odst. 5 písm. b) a odst. 7 písm. b) tohoto článku nesmí na jeden program pro rozvoj venkova překročit 5 % oblastí Natury 2000, na které se vztahuje jeho územní působnost.“ 22) Článek 51 se mění takto: a) V odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle druhého pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro ověření toho, že příjemce odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.“ b) V odstavci 4 se úvodní věta nahrazuje tímto: „Pro zajištění jednotného uplatňování snížení plateb a vyloučení z plateb podle tohoto článku stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci příslušná pravidla pro uplatňování zásad transparentnosti a proporcionality. V této souvislosti se zohlední závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení a dále tato kritéria:“. 23) Před pododdíl 1 se vkládá nový článek 52a, který zní: „Článek 52a Zvláštní podmínky Pro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 52.“ 24) V článku 53 se doplňuje nový odstavec, který zní: „Pro účely tohoto článku se „členem zemědělského hospodářství“ rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, bez ohledu na právní status, který skupině nebo jejím členům uděluje vnitrostátní právo, s výjimkou zemědělských pracovníků. Pokud je členem zemědělského hospodářství právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat zemědělskou činnost v tomto zemědělském podniku v době žádosti o podporu.“ 25) Vkládá se nový článek 63a, který zní: „Článek 63a Zvláštní podmínky Pro zajištění účinného a cíleného využití prostředků a pro zajištění jednotného přístupu při zacházení s příjemci podpory přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky týkající se opatření uvedených v článku 63.“ 26) Článek 66 se mění takto: a) V odstavci 2 se vkládá nový pododstavec, který zní: „Pro zajištění souladu s požadavky politiky, prioritami a právními předpisy Unie může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout podmínky týkající se výše příspěvku na technickou pomoc v případě programů pro rozvoj venkova zahrnujících jak regiony způsobilé v rámci konvergenčního cíle, tak regiony v rámci konvergenčního cíle nezpůsobilé, a podmínky týkající se rozdělování prostředků na zřízení a provoz celostátní sítě pro venkov uvedené v článku 68.“ b) V odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se zřízení a provozu celostátní sítě pro venkov.“ 27) V článku 69 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „Komise připraví prostřednictvím prováděcích aktů bez pomoci výboru uvedeného v článku 91c roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských států po odečtení částky uvedené v odstavci 2 a s přihlédnutím k: a) částkám vyhrazeným pro regiony způsobilé v rámci konvergenčního cíle; b) dosavadním výsledkům a c) ke konkrétním okolnostem a potřebám založeným na objektivních kritériích.“ 28) V článku 70 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Rozhodnutí, kterým se přijímá program pro rozvoj venkova, stanoví maximální příspěvek z EZFRV pro každou z os. Aby měly členské státy určitý stupeň pružnosti při nevelkých přesunech prostředků EZFRV mezi osami, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci práh pružnosti. V případě potřeby rozhodnutí jasně stanoví částky přidělované regionům způsobilým v rámci konvergenčního cíle.“ 29) Článek 71 se mění takto: a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto druhým a třetím pododstavcem: „Nové výdaje doplněné při úpravě programu podle článku 19 jsou způsobilé ode dne, kdy Komise obdrží žádost o úpravu programu. Členské státy ponesou odpovědnost za výdaje mezi dnem, kdy Komise obdržela jejich žádost o úpravu programu, a dnem rozhodnutí o schválení úpravy. V případě nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof mohou programy pro rozvoj venkova stanovit, že výdaje spojené se změnami programu mohou být způsobilé dříve než ode dne uvedeného ve druhém pododstavci.“ b) V odstavci 2 se vkládají nové pododstavce, který znějí: „V případě opatření spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy se podpora poskytuje pouze na výdaje vzniklé po předložení žádosti příslušnému orgánu. Požadavek uvedený ve druhém pododstavci se však neuplatňuje na opatření podle čl. 20 písm. a), čl. 20 písm. b) bodu vi), čl. 20 písm. c) bodu i) a ii), čl. 20 písm. d) bodů i) až iii), čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a čl. 36 písm. b) bodu i), s výjimkou stanovení nákladů podle čl. 36 písm. b) bodu i).“ c) Odstavec 5 se nahrazuje tímto: „5. Bez ohledu na odst. 3 písm. b) lze příspěvek z EZFRV poskytnout jiným způsobem, než je nevratná přímá pomoc. Aby bylo zajištěno účinné využití a jednotné provádění EZFRV a byly chráněny finanční zájmy Unie, přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci zvláštní podmínky pro spolufinancování úrokové subvence a jiných nástrojů finančního inženýrství.“ 30) V článku 74 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Členské státy provádějí kontroly v souladu s pravidly stanovenými Komisí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci týkajícími se zásad kontrol, sankcí, vyloučení z plateb a zpětného získávání neoprávněných plateb, přizpůsobené povaze jednotlivých opatření pro rozvoj venkova, aby byla zajištěna účinnost jejich provádění a rovné zacházení se všemi příjemci podpor. Komise stanoví prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky provádění kontrol orgány členských států.“ 31) V článku 78 se doplňuje nový pododstavec, který zní: „Pro účely písmene f) se „zásadními návrhy na změny“ rozumí změny, které vyžadují schválení Komisí prostřednictvím prováděcích aktů, s výjimkou změn podle čl. 19 odst. 2 druhého pododstavce, a změny finančního rozdělení podle opatření v rámci jedné osy, změny týkající se zavedení nových opatření a typů operací a stažení stávajících opatření a typů opatření.“ 32) Článek 80 se nahrazuje tímto: „Článek 80 Společný rámec pro monitorování a hodnocení Společný rámec monitorování a hodnocení je vypracován ve spolupráci mezi Komisí a členskými státy a přijat Komisí prostřednictvím prováděcích aktů. Rámec specifikuje omezený počet společných ukazatelů použitelných pro každý program.“ 33) V článku 82 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla týkající se výročních zpráv o pokroku pro konkrétní programy podle čl. 66 odst. 3.“ 34) V článku 86 se doplňuje nový odstavec, který zní: „9. Aby bylo zajištěno, že hodnocení jsou prováděna podle časového rozvrhu stanoveného v tomto článku, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit vhodné sankce za nedodržení tohoto časového rozvrhu.“ 35) V hlavě IX se vkládá článek 89a, který zní: „Článek 89a Výměna informací a dokumentů Komise ve spolupráci s členskými státy vytvoří informační systém, který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jednotné podmínky pro fungování tohoto systému.“ 36) Články 90 a 91 se zrušují. 37) Vkládají se následující články 91a, 91b a 91c, které znějí: „Článek 91a Pravomoci Komise Pokud jsou Komisi svěřeny pravomoci, jedná Komise postupem podle článku 91b v případě aktů v přenesené pravomoci a postupem podle článku 91c v případě prováděcích aktů, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak. Článek 91b Akty v přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v tomto nařízení je svěřena Komisi na dobu neurčitou. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu i Radě. 2. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Orgán, který zahájil interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí snaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi o přenesených pravomocích, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie . 3. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva] měsíce. Pokud Evropský parlament ani Rada v této lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným. Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém rozhodnutí námitky nevyslovit. Pokud Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky proti aktu v přenesené pravomoci, nevstoupí tento akt v platnost. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní. Článek 91c Prováděcí akty – výbor [Bude doplněno po přijetí nařízení, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým se provádí kontrola uvedená v čl. 291 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, které je v současné době projednáváno v Evropském parlamentu a Radě.]“ 38) V článku 92 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Pokud by pro usnadnění přechodu ze systému platného v současnosti na systém stanovený tímto nařízením bylo třeba zvláštních opatření, přijme je Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci.“ 39) V příloze I se poznámka pod čarou (***) nahrazuje tímto: „(***) Aby byly zohledněny zvláštní podmínky existující na Maltě, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit minimální částku podpory pro produkční odvětví s mimořádně nízkým celkovým výnosem.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně FINANČNÍ VÝKAZ | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 | DATUM: 15/07/2010 | 1. | ROZPOČTOVÝ OKRUH: 05 04 05 01 | POLOŽKY 2010: PZ: 14 335 536 182 EUR PP: 12 606 200 000 EUR | 2. | NÁZEV: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) | 3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: - | 4. | CÍLE: Uvést do souladu nařízení 1698/2005 s Lisabonskou smlouvou a zavést řadu zjednodušení v rámci zjednodušení SZP. | 5. | FINANČNÍ DOPADY (1) | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2009 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2010 (v milionech EUR) | 5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (v běžných cenách) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - – JINÝCH SUBJEKTŮ | - | - | - | 5.1 | PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ | - | - | - | 2011 | 2012 | 2013 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE (v běžných cenách) PZ: PP: | - - | - - | - - | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | - | - | - | 5.2 | METODA VÝPOČTU: | 6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ ZAČLENĚNÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE | 6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE | 6.4 | JINÉ | (2) | POZNÁMKY: (1) Pokud jde o prostředky na závazky, nebude mít úprava nařízení 1698/2005 finanční dopad, neboť celková částka pro rozvoj venkova i její roční rozdělení zůstávají beze změn. Změna nebude mít finanční dopad, ani pokud jde o prostředky na platby, vzhledem k charakteru hlavních navrhovaných úprav, kterými jsou soulad s Lisabonskou smlouvou a zjednodušení administrativní zátěže pro členské státy. Pouze v případě tří úprav (rozšíření působnosti podpory na správní provoz seskupení producentů, rozšíření Natury 2000 na některé chráněné oblasti a zavedení pobídkového prvku pro opatření podle článku 43 Smlouvy) by mohlo dojít k nepatrnému přerozdělení plateb v krátkodobém horizontu, jehož relativní dopad na hodnocení rozpočtových potřeb není významný. | [1] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. [2] Úř. věst. C […], […], s. […]. [3] Úř. věst. C […], […], s. […]. [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Úř. věst. C […], […], s. […]. [6] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. [7] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16. [8] KOM(2009) 591, 28.10.2009. [9] Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.