/* KOM/2011/0564 v konečném znění */ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci Východního partnerství ÚVOD Stockholmský program, přijatý Evropskou radou dne 2. prosince 2009[1], zdůraznil jednak význam vnějšího rozměru politik spravedlnosti a vnitřních věcí (dále jen „SVV“) pro úspěšné splnění cílů programu, jednak nutnost, aby byl tento rozměr plně v souladu se všemi dalšími aspekty zahraniční politiky Evropské unie. Aktivita EU v rámci vnějšího rozměru spravedlnosti a vnitřních věcí v posledních letech neustále narůstá. Opírá se mj. o 1) úctu k demokracii, základním právům a právnímu státu , 2) zásadu partnerství se třetími zeměmi a především se zeměmi sousedními a 3) rostoucí koordinaci a výměnu informací o opatřeních EU a členských států, jakož i o plné využívání všech nástrojů, jež jsou k dispozici. Stockholmský program vyzývá Komisi k vypracování plánu, jak pokročit ve spolupráci v oblasti SVV se zeměmi Východního partnerství. Potřebnost této spolupráce byla dále zdůrazněna ve společném sdělení Komise a vysoké představitelky ze dne 25. května 2011 nazvaném „Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ [2] a v závěrech Rady pro zahraniční věci ze dne 20. června 2011, které byly schváleny na červnovém zasedání Evropské rady. Výzvy k pokroku v této oblasti rovněž zaznívají v rámci probíhající revize globálního přístupu k migraci. Jako důležitý předpoklad k udržení míru a stability se spolu s podporou základních práv, posilováním právního státu , zlepšováním soudnictví a aktivní justiční spoluprací osvědčilo usnadňování mezilidských kontaktů , jež pozitivně působí na hospodářský, kulturní a sociální rozvoj ve všech příslušných zemích. Jedná se o jednu z hlavních zásad Východního partnerství , jež na pražském summitu v roce 2009 zahájily EU a Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavská republika (dále jen „Moldavsko“) a Ukrajina. Základním cílem Východního partnerství i nadále zůstává zvyšování mobility občanů v bezpečném a dobře řízeném prostředí . První krok v rámci tohoto cíle představují dohody o zjednodušení vízového režimu a o zpětném přebírání. Jakmile budou tyto dohody uzavřeny a účinně prováděny, budou EU a partnerské země podnikat postupné kroky směřující v dlouhodobém horizontu k bezvízovému styku, k němuž se bude přistupovat případ od případu a za předpokladu, že existují podmínky pro dobře řízenou a bezpečnou mobilitu. Summit Východního partnerství, který se bude konat ve dnech 29. až 30. září 2011 ve Varšavě, by měl tyto klíčové cíle potvrdit a přinést tomuto partnerství, včetně oblasti SVV, další podněty. Důležité místo při spolupráci v rámci Východního partnerství by měl i nadále zaujímat boj s nedovolenými drogami, jež představují komplexní zdravotní, sociální a bezpečnostní problém a jež vyžadují opatření v různých oblastech SVV. Dialog a spolupráce se zeměmi Východního partnerství jsou v oblasti SVV již dobře rozvinuty, a to jak na dvoustranné, tak i na vícestranné úrovni. Není tedy třeba zavádět nové rámce, nýbrž jde spíše o upevnění, zefektivnění a doplnění rámců stávajících . Toto sdělení vychází ze zkušeností z prvních let spolupráce v rámci Východního partnerství a představuje konkrétní návrhy zaměřené na další rozšíření politické a operativní spolupráce směřující k vytvoření společného prostoru pro oblast spravedlnosti a vnitřních věcí mezi EU a zeměmi Východního partnerství : - upevnění stávajících rámců pro dialog a spolupráci, včetně určení zásad této spolupráce, a - analýzu dosavadního pokroku a představení obecných zásad pro další posílení spolupráce, včetně jejích tematických priorit. UPEVNěNÍ STÁVAJÍCÍHO INSTITUCIONÁLNÍHO RÁMCE PRO DIALOG A SPOLUPRÁCI: ZÁSADY A STRUKTURY Zásady spolupráce Upevňování stávající spolupráce se zeměmi Východního partnerství v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí by se mělo zakládat na následujících čtyřech hlavních zásadách : Diferenciace – další rozšíření spolupráce v oblasti SVV s každou zemí Východního partnerství by se mělo odvíjet od pokroku dosaženého partnerskou zemí v rámci její reformní agendy v oblasti SVV a při provádění všech souvisejících politik. Pokrok bude sledován v úzké spolupráci s dotyčnou partnerskou zemí. Podmíněnost – spolupráce se zeměmi Východního partnerství by měla být rozšiřována postupně a měla by být podmíněna dosaženým pokrokem a úspěšnou spoluprací v dohodnutých oblastech. Soudržnost politik – na spolupráci se zeměmi Východního partnerství v oblasti SVV by se mělo nahlížet v kontextu celkové vnější politiky EU. Tato spolupráce by měla být v souladu s relevantními politikami EU a zohledňovat rovněž spolupráci s jinými zeměmi v regionu. Regionální spolupráce – podpora regionální spolupráce má zcela zásadní význam pro řešení přeshraničních úkolů v oblasti SVV. Tuto spolupráci je třeba dále povzbuzovat. Kromě výše uvedených zásad má pro mezilidské kontakty a zvýšenou mobilitu velký význam jednak dialog EU i zemí Východního partnerství s organizacemi občanské společnosti, včetně komunit migrantů a místních orgánů , jednak i jejich podpora a zapojení. Proto by měly mít ve spolupráci v oblasti SVV výsadní postavení. Struktury spolupráce Dvoustranná úroveň Aby nedocházelo k překrývání obsahu diskusí na různých fórech, je navrhován následující přístup: - Hlavní rámec pro diskusi o dvoustranné spolupráci v oblasti SVV by měly i nadále představovat struktury dohody o partnerství a spolupráci (a budoucí dohody o přidružení ), zejména příslušné podvýbory a politické dialogy. Souběžně s tím je třeba i nadále vést a zintenzivnit příslušné rozhovory o lidských právech - Výsledky práce smíšených readmisních výborů a výborů pro zjednodušení vízového režimu i pokrok v případných dialozích o vízech by měly být zohledněny na jednáních podvýborů SVV. - Partnerství v oblasti mobility by v relevantních případech měla i nadále sloužit jako rámec pro dialog a operativní spolupráci v oblasti migrace ve všech jejích aspektech: legální migrace, boj proti nelegální migraci a migrace a rozvoj. V ideálním případě by měla být zasedání partnerství v oblasti mobility pořádána paralelně s podvýbory SVV a přispívat do jejich programu. V závislosti na dosaženém pokroku a na situaci v oblasti migrace v dané zemi by možnost podepsat partnerství v oblasti mobility měly mít v zásadě všechny země Východního partnerství [3]. - V souladu s probíhajícím vyhodnocováním globálního přístupu k migraci a v zájmu lepší tematické vyváženosti by stávající partnerství v oblasti mobility měla intenzivněji podporovat spolupráci v oblasti migrace a mobility . K tomu bude třeba trvalé odhodlání všech zúčastněných partnerů jak na politické úrovni, tak i na úrovni provádění. Měl by být zaveden nástroj na sledování dlouhodobého dopadu partnerství v oblasti mobility na migrační toky, řízení migrace a další související politiky v partnerských zemích a EU. Díky pravidelnému sledování bude rovněž možné odhalit nedostatky a potřeby, jež je třeba v rámci partnerství v oblasti mobility řešit. Tento nástroj by měl být v souladu s jinými nástroji a rámci, tak aby se maximalizoval jeho účinek. - Oblasti s vysokou prioritou , jako je boj proti organizované trestné činnosti, včetně obchodování s lidmi, problematiky lidských práv a korupce, by měly být předmětem systematických diskusí ve stávajících rámcích, ať už v podvýborech SVV nebo prostřednictvím dialogu věnovaného otázce lidských práv, případně v rámci partnerství v oblasti mobility. Cílem je zintenzivnit praktickou spolupráci v rámci Východního partnerství. - Pokračovat by měla spolupráce v oblasti drog formou stávajících dvoustranných politických rozhovorů s Ukrajinou. Dvoustranné rozhovory zahájené polským předsednictvím (s Arménií, Moldavskem, Ázerbájdžánem a Gruzií) by měly být institucionalizovány a mělo by se podle jejich vzoru pokračovat . Cílem je zavést fóra tohoto typu se všemi zeměmi Východního partnerství. - Je třeba dále podporovat intenzivnější spolupráci s příslušnými agenturami (FRONTEX, Europol, Eurojust, CEPOL, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a Agentura pro základní práva). Tato spolupráce by měla být pravidelně na pořadu jednání podvýborů SVV a zasedání partnerství v oblasti mobility. U související problematiky lze zapojit i jiné instituce nebo agentury, jako jsou např. Evropská nadace odborného vzdělávání či Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost. Regionální a vícestranná úroveň Řada regionálních fór, na nichž jsou členské státy EU a země Východního partnerství zastoupeny, nabízí platformy pro výměnu informací a osvědčených postupů i pro realizaci konkrétních přeshraničních iniciativ (viz příloha). Racionalizovat a zefektivnit rámec pro regionální a vícestrannou spolupráci mají následující doporučení: - V zájmu zajištění odpovídajícího politického vedení a koordinace by měla být zvážena možnost svolávání speciálních zasedání v oblasti SVV na ministerské úrovni v kontextu Východního partnerství. Tato zasedání by se případně mohla konat jednou ročně a jejich cílem by bylo zhodnotit dosažený pokrok a navrhnout směřování do budoucna. - S cílem racionalizovat rámec pro regionální dialog a spolupráci by se měla problematika SVV objevovat pravidelně na pořadu jednání vícestranné platformy Východního partnerství týkající se demokracie, řádné správy věcí veřejných a stability a souvisejících pracovních skupin[4], jakož i jiných platforem, např. platformy č. 4, jež podporuje dialog o kontaktech mezi lidmi. Příspěvkem k plnění tohoto cíle by bylo vytvoření nové pracovní skupiny v oblasti migrace a azylu , jež by měla do rámce Východního partnerství zakomponovat osvědčené postupy a poznatky nabyté prostřednictvím „söderköpingského procesu“. - Vzhledem ke značnému překrývání pražského a budapešťského procesu je vhodné budapešťský proces částečně začlenit do pražského procesu. Oba procesy by se zeměpisně doplňovaly . Zatímco východní Evropa a Střední Asie by spadaly pod pražský proces, na „hedvábnou stezku“, Írán, Pákistán a Afghánistán by se vztahoval budapešťský proces. Významným prvkem budapešťského procesu by bylo i nadále zapojování Turecka. Koordinace a finanční pomoc Pro větší operativnost Východního partnerství je rovněž zapotřebí účinná koordinace činností EU a členských států. Měl by být vytvořen jednoduchý mechanismus sledování činností prováděných všemi aktéry, jenž by zahrnoval i roční podávání zpráv o činnostech v oblasti SVV. Další nutné posílení regionální spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství je jedním z hlavních cílů v oblasti SVV pro nadcházející léta, což si vyžaduje značnou a flexibilní finanční pomoc . Zejména je třeba intenzivněji budovat sítě mezi EU a zeměmi Východního partnerství a podporovat projekty a programy, jež mají řešit přeshraniční otázky a podobné záležitosti, které se dotýkají obou regionů. EU by rovněž měla zvážit posílení své role při koordinaci dárců v této oblasti, např. díky zavedení mechanismů konzultací věnovaných problematice SVV. NÁVRHY DALšÍCH KROKů V RÁMCI DIALOGU A SPOLUPRÁCE V OBLASTI SVV: TEMATICKÉ PRIORITY V zájmu posílení partnerství v otázkách SVV je třeba zavést celou řadu opatření. EU a členské státy by měly nadále povzbuzovat a podporovat země Východního partnerství v provádění všech nezbytných akcí, mj. prostřednictvím opatření na budování kapacit, výměny informací a osvědčených postupů, a případně i – v souladu s rozdělením pravomocí – prostřednictvím zavedení příslušných legislativních a politických opatření v oblasti migrace, mobility, bezpečnosti, ochrany údajů, spravedlnosti a základních práv. Uvedená opatření by měla být pokud možno zohledněna v dohodách o přidružení, jež se v současné době projednávají. Migrace, mobilita a azyl Sběr a analýza dat a jejich efektivní využití při tvorbě politik založené na faktech Do zdokonalení systémů pro sběr a analýzu dat v zemích Východního partnerství již byla investována spousta energie a prostředků. V současné době se v rámci partnerství v oblasti mobility s Moldavskem a u všech dalších zemí Východního partnerství v kontextu projektu financovaného EU „Budování migračních partnerství“ připravuje rozsáhlý migrační profil . Vzhledem k nedostatku relevantních, snadno dostupných a spolehlivých statistických údajů v regionu, nízké kvalitě stávajících dat a rozdílnosti definic, statistických metodik a ukazatelů , jež se v regionu používají, je však značně oslabena přesnost dostupných údajů a tím i přesnost tvorby politik založené na faktech. Je třeba podporovat vnitrostátní statistické úřady s cílem rozvíjet jejich schopnost produkovat relevantní statistiky a přijmout úlohu koordinátora statistických činností. V budoucnu by měla také podporu získat i harmonizace statistických ukazatelů a metodik v regionu Východního partnerství. EU by měla podporovat zavedení formátu harmonizovaných průzkumů o migraci HIMS[5] v zemích Východního partnerství. Cílem je sbírat údaje o migraci včetně jejích faktorů a důsledků. Je třeba – při plném respektování zásady statistické důvěrnosti – podporovat případné zařazení otázek souvisejících s migrací do vnitrostátních sčítání lidu a průzkumů o domácnostech , a zajistit tak stálý a spolehlivý zdroj srovnatelných dat. EU by měla země Východního partnerství podporovat v přijetí odpovědnosti za jejich migrační profily tak, aby mohly být využívány jako nástroje ke zlepšení soudržnosti a hodnocení politik . Je také třeba více podporovat spolupráci mezi výzkumnými organizacemi , jež se zabývají migrací v EU a v zemích Východního partnerství. Legální migrace, integrace a migrace, rozvoj Řádně řízená legální migrace umožňuje reagovat na potřeby trhu práce země původu i cílové země. Tím, že migrantům nabízí legální alternativy, může také účinně přispět ke snižování nelegální migrace. EU a její členské státy spolupracují se zeměmi Východního partnerství na usnadňování legální migrace jednak na základě dvoustranných iniciativ a dohod, jednak v rámci partnerství v oblasti mobility. EU v současné době pracuje na studii o nákladech a přínosech migrace pracovních sil ze zemí Východního partnerství do EU. Cílem je vytvořit základ pro další opatření v těchto oblastech. EU a členské státy by v souladu s potřebami trhu práce v jednotlivých členských státech měly zvážit další otevření možností legální migrace pro migranty ze zemí Východního partnerství. Zároveň by měla být zavedena opatření reagující na „plýtvání mozky“ a ztrátu kvalifikací a lidského kapitálu. Patří sem mechanismy pro zohledňování potřeb trhu práce , cirkulační migrace , intenzivnější spolupráce v oblasti přenositelnosti práv na sociální zabezpečení a uznávání dovedností a kvalifikací . V tomto ohledu by měla být zdůrazněna úloha Evropské nadace odborného vzdělávání. Obzvlášť užitečný rámec, v němž lze podporovat zvýšenou mobilitu a lépe řídit migraci, představují partnerství v oblasti mobility . V této souvislosti by členské státy měly zvážit zejména usnadnění jednak legální migrace studentů a akademických a vědeckých pracovníků, jednak jejich mobility v rámci EU . Je třeba rovněž přijmout opatření zamezující „odlivu mozků“ ze zemí Východního partnerství. V tomto ohledu by EU a její členské státy měly společně se zeměmi Východního partnerství plně prozkoumat možnosti, jež nabízí cirkulační migrace a podpora zapojení diaspory do rozvoje země původu . Integrace migrantů do společnosti hostitelské země je úkolem jak pro členské státy EU, tak pro země Východního partnerství. Vyžaduje spolupráci jednak mezi orgány na všech úrovních, tj. lokální, regionální a celostátní, jednak s občanskou společností včetně sdružení migrantů. EU by měla partnerským zemím poskytnout další podporu určenou na posílení kapacit jejich veřejných a zejména sociálních politik, jež by tak mohly účinně reagovat na potřeby migrantů. Dále by EU měla země Východního partnerství podporovat v intenzivnějším informování místního obyvatelstva a přistěhovalecké komunity o boji proti xenofobii a o tom, jak je zajištěn výkon jejich práv . Tématem další spolupráce by rovněž měla být příprava politik reagujících na potřeby rodin migrantů, které zůstaly v zemi původu , a na další sociální dopady emigrace na místní společenství. Remitence představují důležitý zdroj příjmů zemí Východního partnerství. V roce 2009 dosáhla výše remitencí zaslaných do Ázerbájdžánu, Arménie, Gruzie, Moldavska a na Ukrajinu téměř 4 miliard EUR[6]. Vzhledem k významu remitencí pro ekonomiku zemí Východního partnerství by EU a tyto země měly navázat na dosavadní snahy o snížení nákladů na remitence a o podporu jejich udržitelného využití . Tradiční chápání remitencí by mělo být doplněno o iniciativy zaměřené na možnosti využití úspor migrantů k investicím v zemích původu tím způsobem, že by tyto prostředky mohly být k dispozici jako počáteční kapitál pro investory a podnikatele, zejména z řad malých a středních podniků. Pokud jde o legální migraci, země Východního partnerství stojí před podobnými výzvami a spolupráce v této oblasti by mohla dále přispět k přijímání náležitých opatření. Pokud jde o spolupráci ohledně migrace mezi zeměmi Východního partnerství , lze zvážit podporu řady možných iniciativ na regionální úrovni, jež by zahrnovaly sběr, harmonizaci, analýzu a výměnu údajů týkajících se migrace nebo vytvoření informační sítě o migraci , jejíž cílem bude posílení spolupráce a výměna osvědčených postupů mezi migračními orgány zemí Východního partnerství. Rovněž je třeba podporovat iniciativy usilující o zvýšení mobility občanů mezi zeměmi Východního partnerství . Boj proti nelegální migraci a spolupráce v oblasti zpětného přebírání, navracení a opětovného začleňování Zpětné přebírání vlastních státních příslušníků, kteří neoprávněně vstoupili do jiné země či v ní nelegálně pobývají, je zásadou mezinárodního obyčejového práva, kterou by měly dodržovat všechny země. Dohody EU o zpětném přebírání obsahují ustanovení, jež mají usnadnit a zrychlit postupy zpětného přebírání osob neoprávněně pobývajících na území členských států EU. Jsou důležitým nástrojem v boji proti nelegální migraci, a představují tak významný krok směrem ke zvýšené mobilitě. Nedávno tyto dohody – spolu s dohodami o zjednodušení vízového režimu – podepsaly s EU tři země Východního partnerství (Ukrajina, Moldavsko a Gruzie). EU by měla nadále rozvíjet spolupráci o zpětném přebírání se zbývajícími zeměmi Východního partnerství a usilovat o uzavření dohod o zpětném přebírání souběžně s dohodami o zjednodušení vízového režimu s Arménií, Ázerbájdžánem a Běloruskem . Komise byla již zmocněna k jednání o dohodě o zpětném přebírání s Běloruskem a souběžně s tímto sdělením přichází s návrhy na podobné zmocnění v případě Arménie a Ázerbájdžánu. Nezbytné směrnice pro jednání by měla co nejdříve přijmout Rada. EU by mimo to měla nadále podporovat země Východního partnerství v jejich úsilí o budování kapacit s cílem předcházet nelegální migraci a bojovat proti ní a pomáhat navraceným osobám v udržitelném opětovném začlenění do společnosti. Usnadnění krátkodobé mobility Všech šest zemí Východního partnerství usiluje o bezvízový styk . Tento cíl je třeba uznat a na jeho dosažení aktivně spolupracovat. Zahájit dialog o vízové liberalizaci by měla umožnit účinná spolupráce v oblasti zpětného přebírání (včetně účinného plnění dohody o zpětném přebírání s EU), řádné a účinné plnění dohody o zjednodušení vízového režimu a aktivní účast partnerské země na dialogu a spolupráci ve všech oblastech, jichž se týká toto sdělení. Dohody o zjednodušení vízového režimu jsou důležitým nástrojem, jenž má usnadnit krátkodobou mobilitu a který představuje první krok na cestě k vízové liberalizaci. Dosud vstoupily v platnost tři takové dohody – s Moldavskem, Ukrajinou a Gruzií. EU a příslušná partnerská země by měly zajistit účinné a řádné plnění dohod o zjednodušení vízového režimu. V případě Moldavska a Ukrajiny je zejména důležité brzy uzavřít probíhající jednání o nové rozšířené dohodě o zjednodušení vízového režimu. V souladu se svým politickým závazkem by měla EU uzavřít podobné dohody rovněž se zbývajícími zeměmi Východního partnerství, tj. Arménií, Ázerbájdžánem a Běloruskem. Směrnice pro jednání byly v případě Běloruska již přijaty. Co nejdříve by měla Rada přijmout nezbytné směrnice pro jednání s Arménií a Ázerbájdžánem. Zároveň by členské státy EU měly zintenzivnit ve všech zemích Východního partnerství aktuální činnosti v rámci místní schengenské spolupráce . Při tom je třeba dbát na zajištění co největší harmonizace postupů při vydávání víz a plné využívání možností, jež nabízí vízový kodex , např. osvobození určitých kategorií osob od vízového poplatku či vydávání víz pro více vstupů a dlouhodobých víz kategoriím osob, jako jsou studenti, akademičtí a výzkumní pracovníci či podnikatelé. Členské státy EU by v zájmu snazšího vyřizování žádostí o vízum měly usilovat o lepší konzulární zastoupení v regionu Východního partnerství. Dialog o vízech představuje rámec pro rozhovory o podmínkách vízové liberalizace, na jejímž základě bude umožněn krátkodobý bezvízový styk mezi EU a příslušnou zemí. Předpokladem je, že partnerská země účinně provede řadu ukazatelů týkajících se celé škály otázek SVV. Po završení informativní fáze jsou dialogy o vízech založeny na dvoufázových a konkrétně přizpůsobených akčních plánech. EU dosud zemím Východního partnerství představila dva takové akční plány vízové liberalizace , jednak v listopadu 2010 Ukrajině a v lednu 2011 Moldavsku. Akční plány se zaměřují na klíčové oblasti SVV, jako je zabezpečení dokladů, správa hranic, řízení migrace, azylová politika, veřejný pořádek a bezpečnost, boj proti organizované trestné činnosti a obchodování s lidmi, příslušné vnější vztahy a základní práva. Obsahují první soubor kritérií týkajících se politického rámce (legislativa a plánování) a druhý soubor specifičtějších ukazatelů zahrnujících účinné a udržitelné provádění příslušných opatření, jež mají přinést konkrétní výsledky v daném místě. Takové akční plány vízové liberalizace by mohly sloužit jako užitečný model pro ostatní země Východního partnerství s tím, že je třeba přihlížet ke specifičnosti a nezávislému pokroku jednotlivých zemí a soudržnosti v regionu . EU bude nadále podporovat Ukrajinu a Moldavsko v jejich úsilí při plnění akčních plánů vízové liberalizace. Komise bude Radě a Evropskému parlamentu podávat o plnění akčních plánů vízové liberalizace pravidelné zprávy . První hodnotící zprávy o Ukrajině a Moldavsku jsou předkládány souběžně s tímto sdělením. Fungování azylových systémů a systémů mezinárodní ochrany v souladu s mezinárodními závazky Většina zemí Východního partnerství mírně pokročila v přijímání příslušných právních předpisů zajišťujících poskytnutí mezinárodní ochrany osobám, jež ji potřebují. V souvislosti s právními rámci a jejich prováděním však stále existují výrazné nedostatky . EU podporovala země Východního partnerství při posilování jejich ochranných kapacit, mj. prostřednictvím regionálního programu ochrany, který se vztahuje na Bělorusko, Moldavsko a Ukrajinu. Druhá fáze tohoto programu byla zahájena v roce 2011. EU bude nadále podporovat země Východního partnerství v dokončení příslušného právního rámce a zajištění jeho účinného provádění . Bude také nadále nápomocna zemím Východního partnerství při dalším budování institucí a vzdělávání personálu, který je zapojen do postupu rozhodování o postavení uprchlíka. EU bude rovněž pomáhat při vypracovávání vnitrostátních politik na integraci uprchlíků . V případě potřeby bude pomoc poskytována ve spolupráci s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu, jenž by měl partnerské země podporovat ve všech oblastech praktické spolupráce v rámci azylové problematiky. Integrovaná správa hranic EU spolu s mezinárodními organizacemi, jako je Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Mezinárodní organizace pro migraci, a s jinými dárcovskými zeměmi podporuje země Východního partnerství prostřednictvím řady iniciativ týkajících se správy hranic; jedná se například o misi EU pro pomoc na hranicích na Ukrajině a v Moldavsku a projekt integrované správy hranic v oblasti Jižního Kavkazu . Tato stěžejní iniciativa Východního partnerství mimo to poskytla politický rámec pro projekty integrované správy hranic financované z evropského nástroje sousedství a partnerství. Tyto projekty mají rozšířit operativní kapacity jednotlivých zemí jednak zajištěním operativních a konkrétně uzpůsobených činností v oblasti budování kapacit, jednak podporou při zavádění moderních systémů odborné přípravy[7]. I když byl v této oblasti zaznamenán značný pokrok, další úsilí je třeba vynaložit na rozvoj komplexních strategií odborné přípravy pro tuto oblast a na zdokonalení institucionální kapacity , zejména v zájmu účinného řízení hraničních přechodů. V otázce účinné správy hranic hraje důležitou roli agentura FRONTEX . Rozvíjí se operativní spolupráce v oblasti výměny informací, analýzy rizik, odborné přípravy, společných operací a pilotních projektů. Dosud agentura FRONTEX podepsala pracovní ujednání s příslušnými orgány Moldavska, Gruzie, Ukrajiny a Běloruska. Příslušníci pohraniční stráže těchto zemí se tak již jako pozorovatelé účastní společných operací koordinovaných agenturou a využívají některá školení, jež agentura vypracovala ve spolupráci s členskými státy EU. V rámci stávajících iniciativ by měla být poskytnuta podpora na vypracování a následné provádění národních strategií integrované správy hranic ve všech zemích Východního partnerství. Uzavření pracovních ujednání mezi agenturou FRONTEX a příslušnými orgány Arménie a Ázerbájdžánu přispěje k lepšímu provádění koncepce integrované správy hranic a ke zvýšení interoperability mezi pohraniční stráží členských států EU a jejím protějškem v uvedených zemích. V oblasti analýzy rizik by bylo možné dále zkoumat a rozvíjet vytváření regionálních sítí podobných síti západního Balkánu. Veřejný pořádek a bezpečnost Vnitřní bezpečnosti nelze dosáhnout izolovaně od zbytku světa, a zejména ne izolovaně od bezprostředního evropského sousedství. Proto je třeba zajistit soudržnost a doplňkovost vnitřních a vnějších aspektů bezpečnosti EU . Jak Evropská bezpečnostní strategie[8], tak i strategie vnitřní bezpečnosti[9] uznávají mimořádnou důležitost vztahů s našimi partnery v boji proti závažné trestné činnosti, organizovanému zločinu a terorismu. Zabezpečení cestovních dokladů a dokladů totožnosti Ke zjednodušení vízového režimu s EU je nezbytné zdokonalit zabezpečení cestovních dokladů. Některé země Východního partnerství začaly vydávat svým občanům biometrické pasy a pracují na zabezpečení postupu při vydávání dokladů , zejména v souvislosti s dokumenty dokládajícími totožnost, registrací a personalizací, což je zásadním předpokladem pro mezinárodní i vnitrostátní důvěryhodnost personalizovaných dokladů. EU by měla zintenzivnit výměnu osvědčených postupů se zeměmi Východního partnerství v oblasti zabezpečení dokumentů. Tématem by mělo být především zavedení biometrických prvků v dokladech totožnosti a cestovních dokladech, čímž se zajistí jednak účinnost a integrita procesu personalizace, jednak nezbytná ochrana údajů . EU by měla země Východního partnerství podporovat při zavádění bezpečných postupů pro vydávání dokladů a celkovou správu identit, včetně zavedení odpovídajících rejstříků. Boj proti obchodování s lidmi Podle nejnovější zprávy OSN[10] je v Evropě mezi oběťmi sexuálního vykořisťování i mezi obchodníky s lidmi za tímto účelem velmi mnoho občanů zemí Východního partnerství. Nedávné posouzení Europolu[11] potvrzuje zapojení kriminálních skupin ze zemí Východního partnerství – vedle další trestné činnosti – i do obchodování s lidmi. Boj proti obchodování s lidmi patří mezi hlavní priority EU a dialog i spolupráce se zeměmi Východního partnerství v této oblasti je již dobře rozvinutá. Oblasti spolupráce zahrnují prevenci obchodování s lidmi, boj proti němu a ochranu jeho obětí. EU, členské státy EU a Europol podporují četné projekty, jež mají být zemím Východního partnerství při potírání této formy trestné činnosti nápomocny. EU by měla podpořit země Východního partnerství, aby ratifikovaly – pokud tak již neučinily – Palermský protokol OSN o obchodování s lidmi a úmluvu Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi a aby co nejlépe využívaly mezinárodních nástrojů při potírání všech forem obchodování s lidmi, jako je obchodování s lidmi za účelem sexuálního nebo pracovního vykořisťování, zneužívání pro práce v domácnosti a nuceného žebrání. EU by v rámci boje proti obchodování s lidmi měla usilovat o další posílení spolupráce. Zejména by EU měla se zeměmi Východního partnerství úzce spolupracovat na posílení jejich kapacit k poskytnutí ochrany a pomoci obětem obchodování s lidmi . Tato spolupráce by měla mít konkrétně podobu partnerství navazovaných mezi jednotlivými vládami, nevládními organizacemi a soukromým sektorem, čímž budou vytvořeny mechanismy a postupy k lepší ochraně a podpoře obětí obchodování s lidmi, k zajištění jejich bezpečného návratu do zemí původu a k prevenci obchodování s lidmi. Spolupráce by měla být založena na lidskoprávním přístupu, přihlížet k důležitosti začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a dbát na práva dětí. Boj proti organizované trestné činnosti Zvýšená mobilita neznamená jen přínos pro občany. Nepřímo také usnadňuje činnost mezinárodních zločineckých sítí . Spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství při řešení tohoto problému je již dobře rozvinutá. Vzhledem k tomu, že se objevují nové kanály a nové formy organizované trestné činnosti, je třeba nepřetržitě spolupracovat a reagovat na ně uceleným způsobem. Převažující trestnou činností v regionu je jednak pašování drog, zboží podléhajícího dani (včetně cigaret) a padělaného zboží, jednak obchodování s lidmi. Jedním z nástrojů, jak zvýšit účinnost boje proti závažné trestné činnosti, organizovanému zločinu a terorismu, je – zejména operativní – spolupráce zemí Východního partnerství s Europolem, který již uzavřel strategické dohody s Ukrajinou a Moldavskem [12]. V zájmu dalšího posílení spolupráce v boji proti organizované trestné činnosti by EU měla země regionu Východního partnerství vyzvat k plnění nezbytných předpokladů, zejména pokud jde o ochranu údajů, s cílem připravit navázání strategické spolupráce mezi Europolem a zeměmi Východního partnerství nebo transformovat stávající dohody o strategické spolupráci na dohody o operativní spolupráci . EU by měla podporovat regionální spolupráci v oblasti bezpečnosti a boje proti organizované trestné činnosti. Mezi příslušné iniciativy by mělo patřit rozšíření policejní a celní spolupráce prostřednictvím společné odborné přípravy , mj. ve spolupráci s Evropskou policejní akademií (CEPOL) a Europolem, dále výměna osvědčených postupů , společná vyšetřování – zejména vyšetřování přeshraniční trestné činnosti, společné celní operace koordinované Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) atd. V tomto ohledu by měly být dále podporovány a rozvíjeny iniciativy, jako je např. „EuroEast police“, což je projekt zaměřený na posílení spolupráce při zlepšování vnitřní bezpečnosti v EU a zemích Východního partnerství, nebo každoroční konference pracovní skupiny zaměřené na pašování cigaret („Task Group Cigarettes“), jež organizuje úřad OLAF. Akademie CEPOL by kromě svých vzdělávacích kurzů měla přispět svým společným plánem odborné přípravy. Zvážit je třeba ujednání o spolupráci s příslušnými institucemi odborného vzdělávání v daných zemích. EU by měla spolu se zeměmi Východního partnerství úzce koordinovat své úsilí a opatření v oblasti boje proti pašování na východních hranicích , mj. prostřednictvím komplexního provádění akčního plán pro boj proti pašování cigaret a alkoholu na východních hranicích EU[13]. EU by měla nadále podporovat země Východního partnerství v posilování kapacit jejich orgánů činných v trestním řízení, aby mohly s pomocí Rady Evropy účinně spolupracovat při potírání kyberkriminality v rámci vícestranné platformy Východního partnerství týkající se demokracie, řádné správy věcí veřejných a stability. EU by také měla partnerské země podpořit při ratifikaci a plném provedení úmluvy o kyberkriminalitě Rady Evropy (řada evropských smluv č. 185). Úmluva by měla sloužit jako vodítko a rámec pro všechny země, jež usilují o zavedení komplexních vnitrostátních právních předpisů proti kyberkriminalitě. EU by země Východního partnerství měla dále podporovat v posilování jejich institucionální kapacity pro boj proti chemickému, biologickému, radiologickému a jadernému ohrožení, zejména prostřednictvím aktivní účasti na iniciativě EU týkající se center excelence v oblasti uvedeného ohrožení. Boj proti finanční trestné činnosti včetně financování terorismu Boj proti praní peněz je důležitým nástrojem v potírání organizované a jiné trestné činnosti. V této oblasti má zásadní význam mezinárodní spolupráce, jelikož pro současné peněžní toky sotva existují nějaké hranice. Boj proti financování terorismu je jedním z hlavních prvků úsilí EU při potírání terorismu. Je předmětem pravidelných diskusí na mezinárodních a mnohonárodních fórech, jako je Finanční akční výbor (FATF), OSN a další. Většina zemí Východního partnerství nejsou členy FATF, jsou však členy (stejně jako 12 členských států EU) regionálních orgánů podobných FATF. Aktivní účast v těchto orgánech je důležitá pro přizpůsobení vnitrostátních předpisů proti praní peněz a financování terorismu mezinárodním normám. EU by měla země Východního partnerství podporovat v úzké spolupráci s FATF a příslušnými regionálními orgány tohoto typu. Klíčový prvek v rámci struktur k potírání praní peněz a financování terorismu představují finanční zpravodajské jednotky. EU by země Východního partnerství měla podporovat jednak v posilování jejich finančních zpravodajských jednotek, jednak v jejich spolupráci s finančními zpravodajskými jednotkami členských států EU. EU by země Východního partnerství měla podporovat v ratifikaci a provádění úmluvy o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinů a o financování terorismu z roku 2005 (evropská řada smluv č. 198). EU by měla podpořit provádění globální strategie OSN pro boj proti terorismu přijaté Valným shromážděním OSN v roce 2006, jež představuje rozsáhlý rámec pro odvracení hrozby terorismu. EU by rovněž měla se zeměmi Východního partnerství spolupracovat v oblasti předcházení radikalizaci a náboru teroristů. Boj proti korupci Boj proti korupci je vysoce provázaný se všemi dalšími tematickými prioritami. Pokud nebude účinný, může to ohrozit spolupráci a vzájemnou důvěru ve všech dalších oblastech. Ve sdělení Komise o boji proti korupci[14] se uvádí, že podpora posilování kapacit sousedních zemí pro boj proti korupci bude jedním z klíčových aspektů celkové podpory EU poskytované těmto partnerským zemím. Mimo to společné sdělení vysoké představitelky EU pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise „Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ zdůraznilo, že výše podpory EU pro partnerské země bude upravena podle pokroku v politických reformách a při budování pevné demokracie, včetně odhodlání jednotlivých vlád k potírání korupce. Země Východního partnerství jsou dnes stranami příslušných evropských a mezinárodních protikorupčních nástrojů. Všechny země Východního partnerství se účastní Skupiny států proti korupci v rámci Rady Evropy ( GRECO ) a všechny také ratifikovaly a přijaly úmluvu Organizace spojených národů proti korupci . Všechny země Východního partnerství se kromě toho účastní sítě OECD pro boj proti korupci pro východní Evropu a Střední Asii. Účast na výše uvedených mechanismech monitorování korupce je třeba doplnit o účinné provádění příslušných právních nástrojů, včetně odpovídajících následných opatření k doporučením a politickým závazkům. V tomto ohledu bude EU země Východního partnerství dále podporovat ve včasném provedení dosud realizovaných doporučení skupiny GRECO a v aktivní účasti na mechanismu přezkumu Úmluvy OSN proti korupci, v níž jde o transparentnost hodnotícího procesu a zapojení občanské společnosti. EU bude země Východního partnerství podporovat rovněž v aktivní účasti v rámci sítě pro boj proti korupci pro východní Evropu a Střední Asii. Země, na něž se vztahuje Istanbulský protikorupční akční plán, pak bude EU podporovat v realizaci dalších kroků zajišťujících účinné provádění tohoto plánu. V rámci programů spolupráce EU se zeměmi Východního partnerství v oblastech, jako jsou správa hranic, cla, výkon práva a soudnictví, by měla být i nadále prosazována kultura integrity . EU by měla všeobecně podporovat větší zapojení občanské společnosti do přijímání, provádění a sledování příslušných legislativních a polických opatření, neboť se jedná o základ řádného a účinného protikorupčního rámce. Boj s nedovolenými drogami Boj s nedovolenými drogy patří i nadále mezi hlavní priority spolupráce EU se zeměmi Východního partnerství. Protidrogová strategie EU (2005–2012) a protidrogový akční plán EU (2009–2012) vyjadřují odhodlání EU poskytovat podporu třetím zemím, tak aby mohly účinněji dosahovat omezení nabídky a poptávky. Důležité je zejména zdokonalit spolupráci se zeměmi zahrnutými do evropského nástroje sousedství a partnerství. Lze sice zaznamenat určitý pokrok, stále však existují výrazné nedostatky v oblasti prevence, zmírňování škodlivých účinků a léčby drogové závislosti. Některé země Východního partnerství jsou navíc významnými zeměmi tranzitu drog z Asie do EU. EU by měla země Východního partnerství povzbuzovat k aktivní spolupráci s občanskou společností , zejména v oblasti prevence u zranitelných skupin a v oblasti specializované zdravotní a sociální péče zaměřené na snižování škodlivých účinků u uživatelů vysoce rizikových drog. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována spojitosti mezi HIV/AIDS a nitrožilním užíváním drog, což je rovněž výzva pro sousedící členské státy EU. V tomto ohledu je třeba země Východního partnerství podporovat ve vypracování a provádění integrovaných a vyvážených vnitrostátních protidrogových politik a integrovaných protidrogových akčních plánů , jež budou obsahovat opatření na omezení nabídky a poptávky, zajišťovat lepší koordinaci mezi agenturami a subjekty působícími v této oblasti, zahrnovat služby a programy na snižování poptávky po drogách, vycházet z nejnovějších vědeckých poznatků a osvědčených postupů a plně respektovat lidskou důstojnost a lidská práva. Komise je rovněž odhodlána spolupracovat se zeměmi Východního partnerství s cílem zastavit obchodování s drogami, zejména pašování heroinu z Afghánistánu a pašování chemických látek určených k výrobě drog do Afghánistánu. Proto má podpora určená na budování kapacit různých donucovacích orgánů (policie, celní orgány, soudy apod.) nadále zásadní význam. Řádnou pozornost je třeba věnovat i prevenci zneužívání prekursorů drog používaných k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek. V případě potřeby by se měla rozvíjet kapacita pro sledování situace v oblasti drog, mj. prostřednictvím podpory spolupráce s Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost ( EMCDDA ). Spravedlnost a základní práva Právní stát a reforma soudnictví Základní zásadou i ústředním cílem EU při spolupráci se zeměmi Východního partnerství je právní stát. EU přikládá velký význam postupným reformám státních institucí s cílem vybudovat účinný soudní systém , jenž se bude těšit důvěře veřejnosti a jenž se může stát významným pilířem pro hospodářský růst. Většina zemí Východního partnerství v reformách soudnictví výrazně pokročila, významné nedostatky však přetrvávají . EU je připravena reformu soudnictví sledovat ještě důkladněji a zároveň země Východního partnerství podporovat při dalším posilování jejich soudních systémů a zajišťování jednak nezávislosti, nestrannosti, účinnosti a odpovědnosti soudnictví, jednak přístupu ke spravedlnosti . Základní práva Pro EU je komplexní spolupráce v oblasti ochrany základních práv velmi důležitá. Úcta k základním právům vyjádřená ve Všeobecné deklaraci lidských práv a definovaná v Evropské úmluvě o lidských právech, Helsinském závěrečném aktu, Pařížské chartě pro novou Evropu a Listině základních práv Evropské unie představuje základ pro domácí i zahraniční politiku EU. Spolupráce se zeměmi Východního partnerství se zaměřuje na posílení úcty k lidským právům, včetně respektování práv dítěte, svobody projevu, shromažďování a sdružování a práv příslušníků menšin. Mezi cíle plánu spolupráce patří i podpora a uplatňování rovnosti žen a mužů a boje proti diskriminaci – jakožto základních zásad práva EU – se zvláštním zřetelem na etnický původ, zdravotní postižení, náboženské vyznání a přesvědčení, sexuální orientaci a věk. Pro spolupráci se zeměmi Východního partnerství má značný význam provádění mezinárodních a regionálních lidskoprávních norem. K ústředním cílům spolupráce se zeměmi Východního partnerství v neposlední řadě patří boj proti mučení a nelidskému a ponižujícímu zacházení. EU bude nadále země Východního partnerství povzbuzovat k pravidelné diskusi o problematice lidských práv v rámci příslušných podvýborů pro lidská práva. Lepší výsledky v oblasti lidských práv jsou pro rozvoj dalších vztahů EU se zeměmi Východního partnerství důležitou podmínkou[15]. V rámci současného prohlubování vztahů se zeměmi Východního partnerství bude EU oblast základních práv intenzivněji sledovat . Současně bude země Východního partnerství podporovat v dalším posilování ochrany základních práv, jež zahrnuje jak jednotlivé případy, tak otázky související s mezinárodními právními nástroji v oblasti lidských práv. Justiční spolupráce v občanských a trestních věcech[16] Většina zemí Východního partnerství podepsala a ratifikovala řadu mezinárodních úmluv o justiční spolupráci v občanských a trestních věcech. Stále však existují významné nedostatky, pokud jde o přistoupení k úmluvám , a úplné provedení úmluv je i nadále problémem v mnoha těchto zemích. EU by měla nadále všechny země Východního partnerství podporovat v účasti na zavedených mnohostranných rámcích v oblasti justiční spolupráce v občanských a trestních věcech. EU by měla země Východního partnerství podporovat nejen v ratifikaci, ale i plném provedení příslušných mezinárodních úmluv o spolupráci v občanských a trestních věcech (např. v oblasti vydávání či vzájemné právní pomoci), zejména v rámci Rady Evropy a Organizace spojených národů. K tomu je zapotřebí zejména soustavné úsilí o zdokonalení koordinace a spolupráce mezi soudními orgány a všemi donucovacími orgány , mj. investicemi do odborné přípravy, lidských zdrojů a nástrojů informačních technologií. Stálým cílem spolupráce EU se zeměmi Východního partnerství by mělo i nadále být další úsilí a soustavné sledování posilování právního státu a tvorba společných norem dohodnutých na mezinárodních fórech (jako je např. Rada Evropy). Ochrana údajů Spolehlivý systém zajišťující právo občanů na ochranu jejich osobních údajů, a to jak z hlediska právních předpisů , tak i účinné institucionální kapacity , má zásadní význam pro všechny oblasti spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství, jež zahrnují výměnu osobních údajů. Konkrétně v oblasti SVV jsou solidní předpisy v oblasti ochrany údajů nezbytným předpokladem pro operativní spolupráce jak se členskými státy EU, tak i s agenturami EU, jako jsou Europol či Eurojust. Solidní předpisy, jež zajišťují právo občanů na ochranu jejich osobních údajů, jsou stejně tak zapotřebí pro shromažďování a výměnu rostoucího objemu osobních údajů v oblasti SVV, jako jsou biometrické identifikátory či osobní identifikační čísla v databázích. Za tímto účelem je nezbytné přijmout a účinně provádět komplexní vnitrostátní právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů , včetně zřízení plně nezávislého veřejného orgánu dohledu nad ochranou údajů. Pokrok dosažený v jednotlivých zemích Východního partnerství v této oblasti se liší. Některé z nich již ratifikovaly příslušné mezinárodní konvence a zavedly příslušné právní předpisy, jiné země ještě v oblasti ochrany údajů nezavedly řádný právní rámec. Účinné provádění nástrojů pro ochranu údajů nadále představuje výzvu pro celý region. EU by země Východního partnerství měla podporovat v ratifikaci příslušných mezinárodních úmluv, přijetí odpovídajících zákonů na ochranu údajů, zajištění jejich plného provádění , zřízení nezávislého orgánu dohledu nad ochranou údajů s cílem zaručit právo občanů na ochranu jejich údajů. ZÁVěRY Trvalá a na důvěře založená spolupráce v rámci Východního partnerství, ať už na strategické , či operativní úrovni, má zásadní význam pro zvyšování mobility a podporu mezilidských kontaktů , dále pro řešení problémů a hrozeb , pro něž neplatí hranice (jako je terorismus, organizovaný zločin, korupce a obchodování s lidmi), jakož i pro pomoc sousedům EU při zakotvování základních hodnot a zásad lidských práv, demokracie a právního státu . EU a její členské státy rozšíří technickou a finanční podporu zemím Východního partnerství s cílem upevnit nedávno započatý reformní proces v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Komise je přesvědčena, že navrhovaný soubor obecných zásad umožní EU a zemím Východního partnerství dále posílit politickou a operativní spolupráci v rámci Východního partnerství v oblasti SVV a přiblížit se k vytvoření společného prostoru pro oblast spravedlnosti a vnitřních věcí v souladu se závěry a doporučeními obsaženými ve společném sdělení Komise a vysoké představitelky ze dne 25. května 2011 „Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ a se závěry Rady k evropské politice sousedství z června 2011. Příloha Obecný přehled rámců pro dialog a spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí mezi EU a zeměmi Východního partnerství 1. Stávající rámce pro dialog a spolupráci na dvoustranné úrovni Dialog a spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství mají dlouhou tradici a široký záběr. Jsou založeny zejména na dohodách o partnerství a spolupráci podepsaných s Ukrajinou, Moldavskem, Gruzií, Arménií a Ázerbájdžánem a na práci příslušných podvýborů a pravidelných dialozích jednotlivých odvětví. Důležitou součást tohoto rámce vždy tvořila problematika spravedlnosti a vnitřních věcí (SVV), včetně lidských práv, a v tomto ohledu byla již realizována široká škála iniciativ. Hlavními fóry pro dialog se zeměmi Východního partnerství jsou podvýbory SVV a dialogy o lidských právech [17]. Dohody o partnerství a spolupráci budou v budoucnu nahrazeny dohodami o přidružení, o nichž se v současnosti jedná. Otázky v oblasti SVV jsou probírány i v rámci dalších dialogů, jako jsou partnerství v oblasti mobility (jež se od roku 2008 rozvíjejí s Moldavskem a od roku 2009 s Gruzií), dialogy o vízech s Ukrajinou a Moldavskem a další struktury a zasedání zřízené v těchto různých kontextech. Partnerství v oblasti mobility jsou nástrojem v rámci globálního přístupu k migraci. Představují politický rámec pro rozsáhlý a konkrétně zaměřený dialog a spolupráci se třetími zeměmi v oblasti legální migrace, migrace a rozvoje či boje proti nelegální migraci včetně zpětného přebírání. Dialog o vízech představuje rámec pro rozhovory o podmínkách vízové liberalizace, na jejímž základě bude umožněn krátkodobý bezvízový styk mezi EU a příslušnou zemí. Odvíjí se od toho, jak účinně partnerské země provádějí řadu ukazatelů, zahrnujících širokou otázek SVV, podle dvoufázového a dané zemi přizpůsobeného akčního plánu. EU dosud zemím Východního partnerství představila dva takové akční plány vízové liberalizace , jednak v listopadu 2010 Ukrajině a v lednu 2011 Moldavsku. Akční plány vízové liberalizace se zaměřují na klíčové oblasti, jako je zabezpečení dokladů, správa hranic, řízení migrace, azylová politika, veřejný pořádek a bezpečnost, boj proti organizované trestné činnosti a obchodování s lidmi, příslušné vnější vztahy a základní práva. Obsahují první soubor kritérií týkajících se politického rámce (legislativa a plánování) a druhý soubor specifičtějších ukazatelů zahrnujících účinné a udržitelné provádění příslušných opatření, jež mají přinést konkrétní výsledky v daném místě. EU a Ukrajina se dohodly na zvláštním akčním plánu pro SVV v roce 2001. V roce 2007 byl plán revidován. Mimo to se každoročně konají zasedání na ministerské úrovni EU-Ukrajina, na nichž se diskutuje o otázkách SVV. O drogové problematice se pravidelně koná politický dialog s Ukrajinou. Polské předsednictví uspořádalo poprvé politické dialogy s Arménií, Moldavskem, Ázerbájdžánem a Gruzií. EU dále rozvíjela specifická smluvní partnerství s některými zeměmi Východního partnerství v oblasti SVV na základě uzavření dohody o zjednodušení vízového režimu a o zpětném přebírání (Moldavsko, Gruzie a Ukrajina[18]) a zřídila smíšené výbory podle těchto dohod. V květnu 2011 byla zahájena jednání o nové, rozsáhlejší dohodě o zjednodušení vízového režimu s Moldavskem a Ukrajinou. Bělorusko se účastní vícestranných aktivit Východního partnerství. Připravuje se společný prozatímní plán pro Bělorusko. Otázky SVV jsou kromě toho na pořadu jednání řady regionálních fór, jichž se účastní i některé či všechny země EU a Východního partnerství. Výsledkem analýzy různých rámců pro dialog a spolupráci mezi EU a zeměmi Východního partnerství na dvoustranné úrovni v oblasti SVV je komplexní obrázek , kdy se stejné otázky probírají na vícero fórech. Tato komplexita se dále zvyšuje tím, že některé rámce mají právně závaznou povahu (dohody o partnerství a spolupráci, dohody o zpětném přebírání, dohody o zjednodušení vízového režimu), jiné mají spíše operativní charakter (např. platformy spolupráce) nebo jsou kombinací politického (rozhovory na ministerské úrovni) a operativního charakteru (partnerství v oblasti mobility, dialog o vízech a jeho akční plán). Některé rámce se týkají pouze části problematiky SVV (partnerství v oblasti mobility), jiné jsou součástí širší struktury dialogu (podvýbory SVV). 2. Stávající rámce pro dialog a spolupráci na regionální a vícestranné úrovni Řada regionálních fór, na nichž jsou zastoupeny členské státy EU a země Východního partnerství, nabízí platformy pro výměnu informací a osvědčených postupů i pro realizaci konkrétních přeshraničních iniciativ. Některé z nich se však tematicky nebo zeměpisně překrývají. Pokud jde o problematiku migrace , EU a země Východního partnerství se účastní celé řady procesů. Jedním z nich, jenž zahrnuje všechny země Východního partnerství a některé členské státy EU, je söderköpingský proces , zavedený v roce 2001 a zaměřený na sdílení zkušeností v problematice azylu, mezinárodní ochrany, migrace a správy hranic mezi některými členskými státy EU a – zpočátku – Moldavskem, Ukrajinou a Běloruskem a následně rovněž s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií. Všechny země Východního partnerství se rovněž účastní pražského procesu (budování migračních partnerství) , do něhož jsou zapojeny i členské státy EU, země východní a jihovýchodní Evropy a středoasijské země. Jeho cílem je posílit spolupráci mezi zúčastněnými státy v oblasti řízení migrace ve všech jejích aspektech. Ve dnech 3. a 4. listopadu 2011 se má v Poznani konat významná ministerská konference, na níž by měly zúčastněné státy přijmout akční plán. Budapešťský proces je poradní fórum zahrnující členské státy EU, země východní a jihovýchodní Evropy, středoasijské země, a také USA, Kanadu a Austrálii. Jeho hlavním účelem je výměna informací a zkušeností v oblasti legální a nelegální migrace, azylové a vízové problematiky, správy hranic, obchodování s lidmi, převaděčství, zpětného přebírání a navracení. Boj proti mezinárodní trestné činnosti je jedním z témat diskutovaných v rámci černomořské synergie , jež usiluje o posílení spolupráce mezi zeměmi kolem Černého moře. Jedna ze zemí Východního partnerství – Moldavsko – se podílí na Regionálním středisku pro boj proti přeshraniční trestné činnosti v rámci Iniciativy pro spolupráci v jihovýchodní Evropě (SECI) , což je regionální organizace, v níž jsou zastoupeny policejní a celní orgány ze 13 zemí jihovýchodní Evropy. Podporuje vnitrostátní celní a donucovací orgány formou sdílení informací, rozvoje znalostí, společného plánování a společných opatření v oblasti přeshraniční trestné činnosti. V rámci Východního partnerství bylo zavedeno několik vícestranných platforem . Tři z nich, konkrétně platforma č. 1 – demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita , platforma č. 2 – ekonomická integrace a soudržnost s politikami EU a platforma č. 4 – kontakty mezi lidmi , se týkají i některých otázek spravedlnosti a vnitřních věcí. V rámci platformy 1 byly zřízeny tři specializované pracovní skupiny, jmenovitě pracovní skupina pro integrovanou správu hranic, pracovní skupina pro boj proti korupci a pracovní skupina pro lepší fungování soudnictví. Pracovní skupina pro integrovanou správu hranic umožňuje zemím Východního partnerství a členským státům EU sdílet zkušenosti a podávat zprávy o dosaženém pokroku při plnění strategií integrované správy hranic a akčních plánů. Zajišťuje, aby aktivity v oblasti odborné přípravy probíhaly v rámci strategického a programového přístupu k integrované správě hranic a aby byly náležitě diferenciované na základě míry dosaženého pokroku každé partnerské země při rozvíjení strategie integrované správy hranic. V zájmu zdokonalení postupů správy hranic podporovala pracovní skupina rovněž opatření, jež mají zjistit míru spokojenosti veřejnosti s fungováním hraničních kontrol v zemích Východního partnerství. Cílem pracovní skupiny pro boj proti korupci je usnadnit výměnu informací a osvědčených postupů při budování integrity i při prevenci a stíhání korupce v zemích Východního partnerství prostřednictvím mnohostranného přístupu a s cílem propagovat lepší plnění mezinárodních závazků stanovených zejména Radou Evropy a úmluvou OSN proti korupci. Skupiny se účastní země Východního partnerství, členské státy, orgány EU, Rada Evropy a zástupci občanské společnosti. Boj proti korupci je jedna z oblastí spolupráce „nástroje pro lidská práva, demokracii a právní stát“ financovaného Evropskou komisí a prováděného Radou Evropy. Pracovní skupina pro lepší fungování soudnictví byla zřízena s podporou Rady Evropy v rámci vícestranného rámce Východního partnerství. Konkrétní aktivity skupiny usnadní výměnu informací a osvědčených postupů v oblasti účinného výkonu spravedlnosti s cílem prosazovat dodržování mezinárodních norem ze strany partnerských zemí stanovených zejména v příslušných úmluvách Rady Evropy a OSN. [1] „Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je“, 17024/09. [2] Společné sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami, 25. května 2011, KOM(2011) 303. [3] Dosud byla se zeměmi Východního partnerství podepsána dvě partnerství v oblasti mobility (Moldavsko a Gruzie), třetí partnerství by mělo být podepsáno v dohledné době (Arménie) (viz příloha). [4] Pracovní skupiny pro integrovanou správu hranic, boj proti korupci a lepší fungování soudnictví ( Integrated Border Management Panel, Panel on the Fight against Corruption, Panel on Improved Functioning of Judiciary ). [5] Projekt HIMS ( Household International Migration Surveys ) byl vypracován v rámci programu MEDSTAT, jenž se týká technické pomoci jižním zemím evropské politiky sousedství a jehož cílem je sbírat data o migraci včetně jejích faktorů a důsledků. [6] Migration and Remittances Factbook 2011, Světová banka. [7] V roce 2011 budou navíc z evropského nástroje sousedství a partnerství financovány dva pilotní projekty, jejichž cílem je a) posílení kapacity pro ostrahu hranic a přeshraniční spolupráce mezi Běloruskou republikou a Ukrajinou a b) posílení kapacit správy hranic mezi Gruzií a Arménií. [8] Evropská bezpečnostní strategie: „Bezpečná Evropa v lepším světě“ byla přijata v roce 2003 a revidována v roce 2008. [9] Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“, KOM(2010) 673 v konečném znění. [10] http://www.unodc.org/documents/Global_Report_on_TIP.pdf. [11] Posouzení hrozeb organizované trestné činnosti (OCTA) 2011. [12] Podepsané dne 4. prosince 2009, resp. 12. února 2007. [13] Akční plán pro boj proti pašování cigaret a alkoholu na východních hranicích EU, 24. června 2011, SEK(2011) 791 v konečném znění. [14] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: „Boj proti korupci v EU“, 6. června 2011, KOM(2011) 308 v konečném znění. [15] Například vyplacení makrofinanční pomoci EU je podmíněno soustavným dodržováním zásady právního státu, demokracie a lidských práv ze strany orgánů partnerských zemí. [16] Aspekty spolupráce se zeměmi Východního partnerství v této oblasti budou dále rozpracovány ve sdělení Komise o vnějším rozměru spravedlnosti plánovaném na konec roku 2011. [17] EU rozvinula zvláštní komplexní dialogy o lidských právech s několika zeměmi Východního partnerství (Arménie, Bělorusko, Gruzie a Moldavsko). V případě Ázerbájdžánu se problematika lidských práv probírá ve smíšených podvýborech SVV a lidských práv, ve kterých je diskusím o lidských právech věnováno celodenní zasedání. V případě Ukrajiny se jedno celodenní zasedání věnované lidským právům koná od roku 2011v rámci podvýboru SVV. [18] Podepsané dne 10. října 2007, 22. listopadu 2010, resp. 18. června 2007. Komise je nadto zmocněna k jednání o podobných dohodách s Běloruskem a v dohledné době předloží návrh na toto zmocnění i v případě Ázerbájdžánu a Arménie.