Lokální koncentrace velkého počtu zvířat představuje pro životní prostředí závažná rizika, je-li produkce statkových hnojiv v nerovnováze vůči dostupné půdě a potřebám zemědělských plodin. Tato nerovnováha vytváří nadbytek živin, z nichž se značná část dříve nebo později uvolní do vod a vzduchu, pokud nejsou z oblasti vyvezeny, což někdy vede k dalším tlakům v přijímajících oblastech.

Směrnice o dusičnanech přispívá k řešení problematiky toků dusíku a fosforu do biosféry a oceánů, jež byla vědeckou obcí určena jako jedna z devíti mezí naší planety (tzv. planetary boundaries). Dvě planetární meze – toky živin a ztráta biologické rozmanitosti – již navíc byly překročeny. Směrnice kromě toho přispívá též k dosažení cílů udržitelného rozvoje v EU tím, že pomáhá snížit negativní dopady na životní prostředí spojené s výrobou potravin (cíl udržitelného rozvoje č. 2), podporuje lepší jakost vody (cíl udržitelného rozvoje č. 6) a snižuje znečištění negativně ovlivňující sladké vody a ekosystémy (cíle udržitelného rozvoje č. 14 a 15).

Zveřejněním této zprávy plní Komise své povinnosti podle článku 11. Informace shromážděné pro tuto zprávu přispěly k nedávno navržené revizi směrnice o pitné vodě. Zemědělské postupy jako hnojení samozřejmě ovlivňují jakost pitné vody. Nadměrné množství dusičnanů v pitné vodě může mít dopad na zdraví, např. způsobit methemoglobinemii, jež brání normálnímu přenosu kyslíku krví do tkání, což způsobuje cyanózu a při vyšších koncentracích asfyxii, která může být smrtelná pro kojence. Tendence pozorované při provádění směrnice o dusičnanech mohou tudíž mít vliv na dodávky čisté pitné vody všem občanům.

Tuto zprávu, založenou především na informacích předložených členskými státy za období 2012–2015, doprovází pracovní dokument útvarů Komise (SEC(2017) xxx), jenž zahrnuje mapy a tabulky ukazatelů zatížení živinami ze zemědělských zdrojů, jakosti vody a vymezených oblastí ohrožených znečištěním dusičnany, a to na úrovni EU i na úrovni členských států.

·vymezit oblasti ohrožené znečištěním dusičnany, což jsou plochy, které jsou odvodňovány do vod a přispívají ke znečišťování,

Při srovnání sledovaných období 2008–2011 a 2012–2015 byly zjištěny tyto změny počtu zvířat:

· Skot: mírný pokles na úrovni EU-28 (–0,7 %) s významnými relativními nárůsty populací v Maďarsku (+13,8 %), Estonsku (+8,6 %), Lotyšsku (+8 %), na Kypru (+5 %) a v Nizozemsku (+4,4 %) v kontrastu se značnými poklesy v Rumunsku (–10,8 %), na Maltě (–5,2 %), v Řecku (–5,1 %) a Litvě (–4,2 %).

·Dojný skot: mírný pokles na úrovni EU-28 (–0,9 %) s významnými nárůsty populací v Itálii (+13,9 %), Irsku (+10,3 %), na Kypru (+6,3 %) a v Nizozemsku (+4,8 %) a značnými relativními poklesy v Chorvatsku (–19,1 %), Litvě (–14,7 %), Polsku (–12 %), Řecku (–11,3 %), na Slovensku (–11,2 %) a Maltě (–5 %).

·Prasata: pokles (–3 %) v EU‑28 s významnějšími relativními nárůsty populací v Portugalsku (+7,8 %), Německu (+4,3 %) a Lucembursku (+3,5 %) a poklesy ve Slovinsku (–28,5 %), na Maltě (–24,8 %) a Kypru (–22,3 %).

·Drůbež: pokles (–0,5 %) v EU‑28 s významnějšími relativními nárůsty v Německu (+37,6 %), Lucembursku (+33,3 %) a ve Finsku (+28,7 %) a poklesy na Kypru (–42,5 %), v Řecku (–24,2 %) a Portugalsku (–19 %).

Spotřeba hnojiv

Podle Eurostatu bylo v letech 2012–2014 na úrovni EU-28 použito 9,2 kt dusíku ze statkových hnojiv. To představuje oproti letům 2008–2011 snížení o 2,6 %. Spotřeba dusíku ze statkových hnojiv se zvýšila o více než 5 % v Maďarsku a Lotyšsku, zatímco v Bulharsku, na Kypru, v České republice, na Maltě, v Polsku, Rumunsku a ve Slovinsku se o více než 5 % snížila.

Na úrovni EU‑28 bylo v letech 2012–2014 použito 1,61 kt fosforečnanu ze statkových hnojiv, což je oproti období 2008–2011 pokles o 3,1 %. Spotřeba fosforečnanu ze statkových hnojiv se zvýšila o více než 5 % v Maďarsku, zatímco v Bulharsku, na Kypru, v České republice, v Chorvatsku, na Maltě, v Nizozemsku, Polsku, Rumunsku a ve Slovinsku se o více než 5 % snížila.

Celková spotřeba minerálních dusíkatých a fosforečných hnojiv v EU‑28 se mezi sledovanými obdobími 2008–2011 a 2012–2015 zvýšila o 4 %, respektive 6 %. Mezi členskými státy jsou značné rozdíly, a to od snížení spotřeby minerálních dusíkatých hnojiv o 30 % na Slovensku a spotřeby minerálních fosforečných hnojiv o 46 % v Nizozemsku až po zvýšení spotřeby minerálních dusíkatých i fosforečných hnojiv o 56 % v Bulharsku.

Zatímco snížení používání statkových hnojiv na úrovni EU odráží celkové snížení počtu zvířat (–3,6 %), tendence na úrovni členských států ovlivňují též jiné změny, například používání statkových hnojiv pro výrobu energie.

Používání dusíku ze statkových a minerálních hnojiv je na úrovni členských států ve velmi úzkém vzájemném vztahu a rovněž použitá množství jsou velmi podobná. Ačkoli tento vztah platí do určité míry rovněž pro používání fosforečnanu ze statkových hnojiv a minerálních hnojiv, v zemích s vysokou intenzitou chovu (např. DK, BE, NL) se ve srovnání s fosforečnanem ze statkových hnojiv používá relativně málo minerálních fosforečných hnojiv.

Bilance živin

Směrnice o dusičnanech se zasazuje o provádění vyváženého hnojení na úrovni zemědělských podniků, což znamená zabránit ztrátám tím, že se plodinám poskytuje správné množství živin, které potřebují.

Bilance živin je definována jako rozdíl mezi vstupy živin, které do zemědělského systému vstupují (především statková a jiná hnojiva), a výstupy živin, které systém opouští (spotřeba živin plodinami a pastvinami). K nadbytku živin dochází, když nejsou rostlinami absorbována nebo během sklizně odstraněna všechna statková a jiná hnojiva vpravená do půdy. Nadbytek představuje potenciální únik do životního prostředí nebo riziko budoucího úniku prostřednictvím hromadění v půdě.

Mezi sledovanými obdobími 2008–2011 a 2012–2015 se na úrovni EU-28 mírně zvýšila čistá bilance dusíku i fosforečnanu, a to z 31,8 na 32,5 kg N/ha, respektive z 1,8 na 2,0 kg P/ha. To znamená, že na úrovni EU existuje více potenciálních úniků do životního prostředí než v předchozím období, ačkoli mezi členskými státy byly pozorovány výrazné odchylky.

V období 2012–2014 měly všechny členské státy s výjimkou Rumunska nadbytek dusíku. Nejvyšší nadbytky dusíku (> 50 kg/ha) byly zjištěny v Belgii, na Kypru, v České republice, Dánsku, Lucembursku, Nizozemsku a ve Spojeném království. Pokud jde o fosforečnany, nejvyšší nadbytky fosforu (> 5 kg/ha) byly zjištěny v Belgii, na Kypru, v Chorvatsku, Dánsku a na Maltě. Osm členských států však mělo v případě fosforu deficit, přičemž nejvyšší deficit byl zjištěn v Bulharsku a Estonsku.

Vypouštění dusíku ze zemědělství do životního prostředí

Informace o podílu zemědělství na vypouštění dusíku do vodního prostředí nebyly poskytnuty všemi členskými státy. Podle informací poskytnutých některými členskými státy zůstává zemědělství nejvýznamnějším zdrojem dusíku vypouštěného do životního prostředí. U států, které poskytly pro obě období srovnatelné údaje, se průměrné vypouštění dusíku snížilo o 3 %.

3.MONITOROVÁNÍ VOD

Správné monitorování jakosti vody je východiskem pro řádné provádění směrnice o dusičnanech, neboť je klíčem pro detekci znečištěných vod a vymezení oblastí ohrožených znečištěním dusičnany a rovněž pro přijetí přiměřených opatření v akčních programech. Ačkoli směrnice o dusičnanech stanoví určitá obecná ustanovení o monitorování, definování monitorovacího programu a strategie (umístění stanic, hustota sítě, četnost a časový harmonogram odběru vzorků atd.) je povinností členských států.