EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 5.4.2022 COM(2022) 157 final 2022/0105(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o ohlašování environmentálních údajů průmyslovými zařízeními a o zřízení portálu průmyslových emisí

(Text s významem pro EHP) {SEC(2022) 169 final} - {SWD(2022) 111 final} - {SWD(2022) 112 final} - {SWD(2022) 113 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU • Odůvodnění a cíle návrhu Nařízením (ES) č. 166/2006 (dále jen „nařízení“) byl zřízen evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR) jako celoevropský registr, který zajišťuje přístup veřejnosti ke klíčovým environmentálním údajům z průmyslových provozoven nacházejících se v EU, na Islandu, v Lichtenštejnsku a v Norsku. Registr E-PRTR obsahuje údaje, které každoročně ohlašuje přibližně 30 000 průmyslových provozoven pokrývajících 65 hospodářských činností v celé EU. Nařízením se provádí kyjevský Protokol o registrech úniků a přenosů znečišťujících látek (dále jen „protokol“) z roku 2006, který vstoupil v platnost v roce 2009. Jedná se o jediný právně závazný mezinárodní nástroj týkající se registrů úniků a přenosů znečišťujících látek. Členské státy každoročně zasílají Komisi zprávu obsahující údaje předložené provozovateli průmyslových provozoven ohledně úniků a přenosů z jednotlivých provozoven. Tyto údaje jsou poté zveřejněny Komisí na veřejných internetových stránkách s podporou Evropské agentury pro životní prostředí. Účinnost, účelnost, relevance, soudržnost a přidaná hodnota EU byly u předmětného nařízení hodnoceny v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) vytvořeného Komisí. Hodnocení zkoumalo přínos registru E-PRTR a rovněž potenciál pro jeho zjednodušení a snížení regulačních nákladů a zátěže. Na základě tohoto hodnocení byl ve druhé zprávě Komise o provádění nařízení učiněn níže uvedený závěr. ·Registr E-PRTR se ukázal být klíčovou základnou znalostí týkajících se úniků z průmyslových činností v EU. Poskytuje snadno dostupné a vysoce kvalitní údaje. Zajišťuje veřejnosti přístup k těmto cenným informacím, a podporuje tak rozhodování v otázkách životního prostředí. ·Registr E-PRTR však lze dále zdokonalit a zefektivnit jeho sladěním s povinnostmi podávání zpráv stanovenými v jiných právních předpisech v oblasti životního prostředí, jakož i tím, že bude ohlašovat další kontextové informace. V návaznosti na tuto zprávu o provádění bylo provedeno několik iniciativ. ·Byl vytvořen portál průmyslových emisí (dále jen „portál“). Portál obsahuje údaje, které jsou každoročně vykazovány na základě nařízení o registru E-PRTR, společně s údaji ohlašovanými v souladu se směrnicí 2010/75/EU o průmyslových emisích (směrnice o průmyslových emisích). Tento portál, který nahradil internetové stránky registru E-PRTR, shromažďuje údaje o průmyslových činnostech ohlašovaných na základě těchto dvou právních předpisů EU v oblasti životního prostředí.

·Pokud jde o další kontextové informace, prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/142 stanovilo jednotky a parametry, které umožňují provozovatelům každoročně ohlašovat objem výroby každé provozovny E-PRTR. Povinnost vykazovat údaje týkající se objemu výroby platí od roku 2023. Zelená dohoda pro Evropu je evropská strategie růstu, jejímž cílem je dosáhnout klimaticky neutrálního, čistého oběhového hospodářství do roku 2050. Uznává nezbytnost zavést hluboce transformativní politiky s cílem optimalizovat řízení zdrojů a minimalizovat znečištění. Komise se zavázala k revizi předpisů EU s cílem snížit znečištění z velkých průmyslových zařízení. Provede revizi právních předpisů a přezkoumá možnosti, jak je uvést do plného souladu s ambiciózními cíli nulového znečištění zakotvenými v Zelené dohodě pro Evropu a s jejími politikami v oblasti klimatu, energetiky a oběhového hospodářství, se zřetelem k přínosům takových kroků pro veřejné zdraví i biologickou rozmanitost. Směrnice o průmyslových emisích a nařízení jsou vzájemně se doplňující právní předpisy, jejichž cílem je monitorování dopadu průmyslu na životní prostředí: ·směrnice o průmyslových emisích stanoví pravidla pro řízení a regulaci s cílem postupně snížit znečištění z největších průmyslových zařízení a zařízení pro chov dobytka EU při současném zachování rovných podmínek hospodářské soutěže, ·nařízení pomáhá monitorovat úsilí o snížení znečištění tím, že zlepšuje informovanost veřejnosti o výkonnosti dotčených zařízení. Byla provedena další analýza s cílem identifikovat možná zlepšení nařízení, včetně posouzení dopadů. Hlavní závěry posouzení dopadů jsou následující: ·Měla by být revidována oblast působnosti nařízení z hlediska odvětví tak, aby byla více v souladu s činnostmi, na něž se vztahují související právní předpisy v oblasti životního prostředí. To se týká zejména směrnice o průmyslových emisích, ale rovněž směrnice (EU) 2015/2193 o středních spalovacích zařízeních a směrnice Rady 91/271/EHS o čištění městských odpadních vod. V zájmu dalšího sladění by činnosti měly být ohlašovány na úrovni zařízení – jako je tomu v případě těchto ostatních právních předpisů – nikoli na úrovni provozů. ·Nařízení o registru E-PRTR by se mělo vztahovat na všechny příslušné znečišťující látky. To znamená, že do přílohy II nařízení by měly být zahrnuty některé znečišťující látky včetně: ·prioritních látek podle rámcové směrnice o vodě 2000/60/ES a směrnice o povrchových vodách 2008/105/EU; ·látek identifikovaných jako látky vzbuzující mimořádné obavy v nařízení (ES) č. 1907/2006 (REACH); ·látek, na něž se vztahují právní předpisy EU o podzemních vodách a kvalitě ovzduší, včetně směrnice o podzemních vodách, směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší a směrnice 2004/107/ES o koncentracích některých znečišťujících látek ve vnějším ovzduší. ·K zajištění souladu s politikami EU v oblasti oběhového hospodářství a dekarbonizace a s cílem umožnit lepší environmentální referenční srovnávání údajů z registru E-PRTR by provozovatelé měli ohlašovat objem výroby a doplňující údaje, zejména využívání zdrojů (energie, voda a suroviny). ·Stávající nedostatky, které mají vliv na provádění nařízení, je rovněž třeba řešit prostřednictvím: ·aktualizace analytických metod, které provozovatelé používají ke zjištění úniků a přenosů mimo lokalitu,

·požádání provozovatelů, aby ve své zprávě příslušným orgánům výslovně potvrdili, že únik dané znečišťující látky nebo přenos odpadů nebo odpadních vod mimo lokalitu je nižší než příslušné prahové hodnoty pro ohlašování, ·umožnění členským státům ohlásit některé údaje jménem provozovatelů zabývajících se chovem dobytka, kterým mohou chybět zdroje k ohlášení přesných údajů. Nezbytnost revize nařízení byla potvrzena v Zelené dohodě pro Evropu a jeho revize probíhá současně s revizí směrnice o průmyslových emisích. Tím se zajistí celková soudržnost a účinnost těchto dvou právních předpisů. V této souvislosti, vzhledem k povaze a rozsahu změn, které jsou v nařízení nutné, a vzhledem k tomu, že je zapotřebí zlepšit soudržnost a právní srozumitelnost, by mělo být zmiňované nařízení tímto návrhem zrušeno a nahrazeno, nicméně předkládaný návrh by z něho měl převzít všechny dosud potřebné hmotněprávní povinnosti. • Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Nařízení je provázáno s mnoha dalšími právními předpisy EU v oblasti životního prostředí, neboť se vztahuje na širokou řadu zařízení zemědělského zpracovatelského průmyslu a příslušných látek, včetně skleníkových plynů. Právní předpisy, se kterými je provázáno, zahrnují předpisy týkající se znečištění, například směrnici o průmyslových emisích, směrnici o středních spalovacích zařízeních, směrnici o čištění městských odpadních vod a směrnici Rady 1999/31/ES o skládkách odpadů (směrnice o skládkách odpadů). Nařízení je rovněž propojeno s právem EU týkajícím se ochrany složek životního prostředí před úniky znečišťujících látek (včetně povrchových vod, podzemních vod a vnějšího ovzduší), neboť úniky znečišťujících látek mohou ovlivnit stav těchto složek. Nařízení je rovněž provázáno s právním rámcem pro klima, včetně systému EU pro obchodování s emisemi a nařízení o „sdílení úsilí“. První evropský registr znečisťujících látek, Evropský registr emisí znečišťujících látek (EPER), byl vytvořen v rámci prvního právního předpisu EU v oblasti omezování průmyslového znečištění – směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění (směrnice o IPPC). Cílem registru EPER bylo poskytovat informace o hlavních emisích z činností regulovaných směrnicí o IPPC. Nyní však existují rozdíly mezi regulačním systémem směrnice o průmyslových emisích a jeho inventářem úniků z důvodu změn, ke kterým došlo u obou právních předpisů. V roce 2006 se EPER stal Evropským registrem úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR) v souladu s povinnostmi vyplývajícími z protokolu EU. V roce 2010 se oblast působnosti směrnice o průmyslových emisích rozšířila na více činností, než zahrnuje směrnice o IPPC. Výsledkem je menší soulad mezi regulačním systémem pro činnosti v zemědělském průmyslu podle směrnice o průmyslových emisích a nařízením, které je jeho hlavním monitorovacím nástrojem. V roce 2015 byly ve směrnici o středních spalovacích zařízeních zavedeny regulační kontroly menších spalovacích zařízení, avšak bez požadavku na inventář úniků. Z tohoto důvodu se k zajištění toho, aby nařízení podporovalo provádění směrnice o průmyslových emisích, navrhuje změna přílohy I nařízení tak, aby se jeho oblast působnosti rozšířila na všechny činnosti směrnice o průmyslových emisích a na některá menší spalovací zařízení. Zřízením inventáře úniků registr E-PRTR rovněž podporuje provádění směrnice o čištění městských odpadních vod a směrnice o skládkách odpadů. • Soulad s ostatními politikami Unie

Zelená dohoda pro Evropu výslovně zmiňuje revizi nařízení. Jeho revize rovněž přispívá k realizaci vize nulového znečištění pro rok 2050 vymezené EU tím, že zajišťuje poskytování údajů o únicích ze zemědělského průmyslu do ovzduší, vody a půdy. Společně s ostatními souvisejícími právními předpisy EU v oblasti životního prostředí přispěje revize nařízení ke snížení znečištění na úrovně, které nejsou považovány za škodlivé pro zdraví nebo přírodní ekosystémy. Bude rovněž respektovat meze, které naše planeta dokáže unést, a odstraní tím toxicitu z životního prostředí. 2. PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA • Právní základ Hlavním cílem navrhovaného aktu je ochrana životního prostředí a lidského zdraví. Právním základem navrhovaného rozhodnutí je proto čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. • Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Jak EU, tak jednotlivé členské státy podepsaly protokol. Vzhledem k tomu, že protokol zahrnuje možnosti provedení některých pravidel (např. činnosti lze vymezit buď pomocí prahových hodnot pro kapacitu, nebo pro zaměstnance), nařízení zakládá společný přístup a zajišťuje, aby byl jednotně uplatňován v celé EU. Nařízení má rovněž přidanou hodnotu v tom, že vedlo k vypracování pokynů EU, které obsahují pravidla a informace týkající se shromažďování, zajišťování kvality a předkládání údajů. Tyto pokyny zlepšují konzistentnost údajů a usnadňují jejich srovnávání mezi členskými státy. Evropská agentura pro životní prostředí provádí další kontroly zajištění kvality. Ty pomáhají zajistit úplnost a správnost údajů. V rámci těchto kontrol prováděných na úrovni EU jsou zjišťovány problémy, které jsou poté řešeny na vnitrostátní úrovni, k čemuž by bez evropského registru nedošlo. Odborné skupiny EU, pracovní setkání a analytické zprávy rovněž podporují členské státy a pomáhají jim vést jejich vnitrostátní registry.

Veřejnosti nařízení přináší významnou evropskou přidanou hodnotu v tom smyslu, že umožňuje snadné porovnání údajů o únicích pro různá odvětví EU a zajišťuje kumulativní údaje EU o únicích. Bylo by mnohem složitější shromažďovat a kombinovat tyto údaje z 27 samostatných vnitrostátních registrů. Nařízení tudíž přináší významnou přidanou hodnotu ve srovnání s tím, čeho by mohlo být dosaženo prostřednictvím individuálních opatření 27 zemí, a předmět nařízení i nadále odůvodňuje opatření na úrovni EU. • Proporcionalita Je obtížné měřit náklady a přínosy registru E-PRTR. Zúčastněné subjekty se však domnívají, že odhadované náklady na tento registr jsou poměrně nízké ve srovnání s jeho významným přínosem, pokud jde o transparentnost a účast veřejnosti. Článek 16 – neúčinné ustanovení v nařízení o E-PRTR – byl již odstraněn; tento článek stanovil povinnost členských států podávat zprávu o celkovém provádění registru E-PRTR jednou za tři roky. • Volba nástroje Přestože nařízení (ES) č. 166/2006 představuje východisko pro tento návrh, v zájmu právní srozumitelnosti je záhodno jej zrušit a nahradit. Příloha III obsahuje srovnávací tabulku. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto návrhu je zrušení a nahrazení nařízení EU, má návrh podobu nařízení. 3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ • Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Na základě hodnocení nařízení provedeného v rámci programu REFIT v roce 2017 byl učiněn závěr, že předmětné nařízení je vhodné pro daný účel a představuje důležitý právní předpis EU v oblasti životního prostředí vzhledem k tomu, že zveřejňuje informace o environmentální výkonnosti velkých průmyslových odvětví.

Zúčastněné strany oceňují registr E-PRTR. Uznávají, že je snadno přístupný a obsahuje cenný a ucelený soubor údajů, k němuž neexistuje žádná srovnatelná alternativa, pokud jde o údaje o únicích z průmyslových odvětví na úrovni EU. Z hodnocení nevyplynulo, jak lze stávající nařízení významným způsobem zlepšit nebo zjednodušit. V jeho rámci však byly určeny aspekty, u nichž lze dosáhnout zlepšení v těchto oblastech: –ačkoli se ukázalo, že členské státy shodně využívají osvědčené postupy, aktualizace stávajících pokynů EU by mohla přispět k jednotnějšímu výkladu, –registr E-PRTR by mohl být účinnější a ucelenější, kdyby byl dále slaďován s dalšími úzce souvisejícími povinnostmi, které se týkají podávání zpráv v oblasti životního prostředí, –povinnost členských států podávat zprávy o provádění nařízení o E-PRTR jednou za tři roky nebyla shledána příliš užitečnou a byl vysloven názor, že v tomto ohledu existuje prostor pro zjednodušení, –doplnění kontextovějších údajů do stávajícího registru E-PRTR by zajistilo jeho větší užitečnost jako komplexního zdroje informací o životním prostředí. Posouzení dopadů nařízení bylo dokončeno v roce 2021 a v jeho rámci byla věnována zvláštní pozornost těmto otázkám: –Neúčinné aspekty právních předpisů – jak řešit oblasti, v nichž by stávající pravidla mohla být účinnější a účelnější. –Přispění k účinnému využívání zdrojů a méně toxické výrobě – určit možné nové znečišťující látky za účelem jejich doplnění do nařízení, a zejména nařízení lépe sladit s normami environmentální kvality (pro ovzduší a vodu) a nařízením REACH; zvážit, jak by mohlo nařízení přispět k rozvoji a zachování oběhového hospodářství, např. podáváním zpráv o využívání energie, vody a surovin. –Přispění k dekarbonizaci – jak by mohlo nařízení přispět k zajištění větší uhlíkové účinnosti různých průmyslových činností. –Oblast působnosti z hlediska odvětví – určit, zda nařízení opomíjí důležité environmentální činnosti a jak je sladěno se souvisejícími právními předpisy a jak je podporuje (zejména směrnice o průmyslových emisích, směrnice o středních spalovacích zařízeních a směrnice o čištění městských odpadních vod). • Konzultace se zúčastněnými stranami Původní zpětná vazba byla poskytnuta k počátečnímu posouzení dopadů zveřejněnému na internetové stránce Komise „Podělte se o svůj názor“. Konzultace se uskutečnila v době od 28. září 2020 do 26. října 2020 a v jejím průběhu bylo získáno 37 odpovědí.

V rámci posouzení dopadů probíhala po dobu třinácti týdnů, od 22. prosince 2020 do 23. března 2021, veřejná konzultace o revizi směrnice o průmyslových emisích a nařízení. Bylo položeno 24 otázek, z nichž 4 se přímo týkaly nařízení. Veřejnost a organizace byly vyzvány k vyplnění online dotazníku o platformě EU pro průzkum. Konzultace byla zveřejněna na internetové stránce „Podělte se o svůj názor“ a zúčastněné strany byly o jejím zahájení rovněž informovány e‑mailem. Respondenti účastnící se konzultace rovněž mohli zaslat svá stanoviska. Po ukončení konzultace byl proveden cílený průzkum mezi zúčastněnými stranami. Průzkum trval po dobu osmi týdnů (od 8. března do 30. dubna 2021) a poté byl prodloužen o dva týdny (do 14. května 2021) s cílem umožnit předložení více odpovědí. Výzvy k vyplnění dotazníku byly zaslány e‑mailem více než 800 zúčastněným stranám účastnícím se konzultace o revizi směrnice o průmyslových emisích a registru E-PRTR. V rámci průzkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby určily a posoudily různé možnosti. Dotazník sestával z 61 otázek, které se týkaly šesti zjištěných problémových oblasti (viz níže). Některé otázky byly určeny konkrétním zúčastněným stranám: orgánům členských států (na jakékoli úrovni správy), průmyslu (jednotlivým společnostem nebo obchodním sdružením) nebo jiným skupinám (nevládním organizacím působícím v oblasti životního prostředí, technickým odborníkům, zástupcům akademické obce a výzkumným pracovníkům). Verze průzkumu ve formátu Word a PDF byly zaslány e‑mailem s cílem pomoci se sběrem informací a zajistit úplnou transparentnost. Tři průmyslová sdružení a jedna nevládní organizace předložily průvodní materiál, jako písemná stanoviska, upřesnění a souhrny hlavních sdělení. Kromě toho se uskutečnilo 30 pohovorů se zástupci mezinárodních orgánů, orgánů EU, vnitrostátních orgánů, průmyslových nebo obchodních sdružení, nevládních a jiných organizací. Hlavní obdržené příspěvky k šesti zjištěným problémům jsou uvedeny níže: 1. Činnosti a prahové hodnoty pro činnosti: Většina respondentů ze všech skupin zúčastněných stran považovala za důležité sladit kategorizaci činností v nařízení a ve směrnici o průmyslových emisích. Většina výzkumných pracovníků, nevládních organizací a orgánů veřejné správy se domnívala, že by jim tento krok pomohl v práci, zatímco většina respondentů z oblasti průmyslu se domnívala, že by to pro plnění jejich stávajících úkolů v rámci E-PRTR neznamenalo žádný rozdíl. Toto sladění bylo vnímáno jako příležitost ke zjednodušení sběru údajů a podávání zpráv a k zajištění větší konzistentnosti kontrolní činnosti v oblasti životního prostředí a kvality údajů. 2. Znečišťující látky a prahové hodnoty pro ohlašování úniků: Respondentům byla položena otázka, zda považují za důležité doplnit 52 identifikovaných znečišťujících látek do přílohy II nařízení. Tento návrh získal všeobecnou podporu, avšak výsledky odrážejí odborné znalosti respondentů a význam těchto znečišťujících látek v příslušných průmyslových odvětvích. Účastníci průzkumu rovněž navrhli, aby bylo do přílohy zařazeno několik dalších znečisťujících látek. 3. Informace pro sledování pokroku na cestě k rozvoji oběhového hospodářství a dekarbonizaci průmyslu: Řada výzkumných pracovníků, nevládních organizací a orgánů veřejné správy se domnívala, že je velmi nebo dost důležité vykazovat další kontextové informace o spotřebě energie a rekuperaci / opětovném využití energie. Naproti tomu pouze malá část zúčastněných subjektů z oblasti průmyslu se domnívala, že je vykazování těchto informací důležité, přičemž často zmiňovaly obavu z další administrativní zátěže. 4. Metody ohlašování a tok údajů: Většina respondentů ze všech skupin zúčastněných stran se domnívala, že je důležité nebo přinejmenším mírně důležité umožnit flexibilitu, pokud jde o ohlašování shora dolů (členskými státy) v některých průmyslových odvětvích. Pokud jde o zkrácení lhůt pro ohlašování, řada zúčastněných subjektů z oblasti průmyslu uvedla, že kvalita údajů je důležitější než rychlost ohlašování údajů. 5. Přístup k informacím v registru E-PRTR: Výzkumní pracovníci, nevládní organizace, orgány veřejné správy a veřejnost podpořily požadavek na ohlašování úniků na „úrovni nižší než provozovna“. Zástupci průmyslu nebyli tomuto návrhu příliš nakloněni, neboť se domnívali, že by daný požadavek významně zvýšil jejich pracovní zátěž.

6. Úniky z rozptýlených zdrojů a produktů: Všichni respondenti se domnívali, že navrhované možnosti by přispěly ke zlepšení informací ve stávajícím registru E-PRTR týkajících se úniků z rozptýlených zdrojů, přičemž zvláště podpořili standardizované šablony a faktory úniků. Většina zúčastněných subjektů z oblasti průmyslu se domnívala, že úniky z produktů jsou zanedbatelné, zatímco výzkumní pracovníci, nevládní organizace a orgány tyto úniky považovaly za významné či velmi významné. • Posouzení dopadů Dne 20. prosince 2021 vydal Výbor pro kontrolu regulace „kladné stanovisko s výhradami“. Toto stanovisko bude zveřejněno, jakmile Komise přijme tento návrh. Mezitím byl pozměněn pracovní dokument útvarů Komise tak, aby zohledňoval zjištění výboru. • Účelnost právních předpisů a zjednodušení V souladu se závazkem Komise týkajícím se zlepšování právní úpravy byl tento návrh vypracován inkluzivně na základě plné transparentnosti a trvalé spolupráce se zúčastněnými stranami, přičemž byla náležitě zohledněna vnější zpětná vazba i vnější kontrola, aby se zajistila správná rovnováha návrhu. Registr E-PRTR je uznáván jako osvědčený postup v oblasti racionalizovaného a soudržného ohlašování. Ačkoli se tím snižuje potenciál dalšího zjednodušování, návrhy byly vypracovány tak, aby se minimalizovala dodatečná zátěž. Ohlašováním na úrovni zařízení, a nikoli na úrovni provozovny, se zajistí plný soulad s podáváním zpráv podle směrnice 2010/75, čímž se sníží jakákoli administrativní zátěž související s ohlašováním na různých technických úrovních v rámci průmyslových lokalit. Zjednodušené podávání zpráv shora dolů zmírní administrativní zátěž zemědělských podniků s chovem hospodářských zvířat a podniků v oblasti akvakultury o 11,8 milionu EUR ročně; v případě veřejné správy půjde o snížení ve výši 0,670 milionu EUR. Vzhledem k tomu, že stávající nařízení (ES) č. 166/2006 o registru E-PRTR je třeba podstatným způsobem pozměnit, bude zrušeno a nahrazeno novým nařízením s cílem zajistit právní jistotu, jasnost a transparentnost. • Základní práva Návrh respektuje základní práva, zejména ta, která jsou zakotvena v Listině základních práv Evropské unie. Přispívá rovněž k zajištění práva na vysokou úroveň ochrany životního prostředí v souladu se zásadou udržitelného rozvoje, jak je stanovena v článku 37 Listiny. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh bude mít rozpočtové důsledky pro lidské a administrativní zdroje v Komisi a v Evropské agentuře pro životní prostředí. Tyto údaje uvádí finanční výkaz v příloze. Komise bude mít více práce v souvislosti s prováděním širší oblasti působnosti nařízení (tj. širší odvětvové pokrytí) a intenzivnějších opatření (např. další faktory jako využívání zdrojů a ohlašování na úrovni zařízení). Tuto činnost bude Komise provádět v souladu se stávajícím přidělováním zdrojů. Evropská agentura pro životní prostředí podpoří Komisi řízením portálu průmyslových emisí (portál) a prováděním praktických opatření, která zohlední širší oblast působnosti a zesílená opatření. To vyžaduje celkem dva nové zaměstnance s plným pracovním úvazkem. 5. OSTATNÍ PRVKY • Plány provádění a způsoby kontroly, hodnocení a podávání zpráv Celkové úniky znečišťujících látek dle odvětví založené na údajích vykázaných provozovateli v registru E‑PRTR zůstanou klíčovými ukazateli ke sledování pokroku při dosahování cílů této iniciativy. Zdokonalený registr E-PRTR zlepší monitorování environmentální výkonnosti různých průmyslových odvětví. ·Podrobnější vykazování znečišťujících látek na úrovni zařízení umožní analýzu hlavních procesů v odvětvích, v nichž se environmentální výkonnost zlepšuje či zaostává. ·Zahrnutím vykazování využívání zdrojů se umožní vymezení nových ukazatelů týkajících se využívání materiálů, vody a energie. To umožní sledovat pokrok, pokud jde o účinné využívání zdrojů. ·Pravidelná aktualizace látek, na něž se vztahuje registr E-PRTR, umožní vymezení ukazatelů týkajících se úniku nově se vyskytujících nebo stávajících znečišťujících látek. Tím se umožní sledování pokroku, pokud jde o využívání těchto látek a nakládání s nimi. Tato zlepšení rovněž pomohou zajistit, aby toto monitorování bylo účinně využíváno v širším rámci pro monitorování a výhled nulového znečištění, který se bude zveřejňovat jednou za dva roky počínaje rokem 2022. Údaje o znečištění ovzduší, vod a půdy, které jsou dostupné v rámci pro monitorování nulového znečištění, přispějí k posouzení dopadu sníženého znečištění ze zařízení, na která se vztahuje směrnice o průmyslových emisích a nařízení. Pokud jde o opatření týkající se registru E-PRTR, klíčové ukazatele budou zahrnovat včasnost a úplnost vykazování – dle členských států, odvětví a složek životního prostředí. Statistiky internetového portálu budou měřit přístup veřejnosti ke kombinovaným informacím týkajícím se směrnice o průmyslových emisích / registru E-PRTR.

Reakce na zdokonalení právních předpisů budou monitorovány za pomoci průzkumů o směrnici o průmyslových emisích a registru E-PRTR mezi zúčastněnými stranami.. • Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Článek 1 stanoví předmět, tj. zřízení portálu průmyslových emisí (portál) jako nové online elektronické databáze, která nahrazuje registr E-PRTR a obsahuje všechny údaje ohlášené podle nařízení; provádění Protokolu EHK OSN o registrech úniků a přenosů znečišťujících látek; usnadnění přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a účasti veřejnosti na rozhodování v záležitostech životního prostředí a schopnost lépe vyhodnocovat a posuzovat dopady právních předpisů o průmyslových emisích na životní prostředí. Článek 2 stanoví klíčové pojmy s cílem poskytnout právní jistotu a jasnost a zajistit jejich správné a úplné provedení. Tyto definice se týkají mimo jiné pojmů „zařízení“, „únik“, „přenos mimo lokalitu“, „rozptýlené zdroje“, „provozovatel“. V zájmu zajištění souladu s ostatními souvisejícími právními předpisy EU některé definice odkazují na definice stanovené ve směrnici o průmyslových emisích a v rámcové směrnici 2008/98/EU o odpadech. Článek 3 stanoví, jaké údaje bude portál obsahovat, tj. údaje vykazované provozovateli a členskými státy v souladu s článkem 5 a další příslušné informace o životním prostředí ohlašované podle jiných souvisejících předpisů EU. Článek 4 se zabývá návrhem a strukturou portálu a stanoví, že údaje jsou uspořádány v agregované i neagregované podobě s cílem umožnit uživatelům portálu provádět specifické vyhledávání mimo jiné dle zařízení nebo činností. Cílem je zajistit co největší pohodlí a užitečnost pro uživatele portálu, pokud jde o přístup k příslušným ohlášeným údajům. Článek 5 vymezuje údaje, které mají být každoročně ohlašovány provozovateli dotčených průmyslových zařízení, jak jsou uvedeny v příloze I, jejich členským státům. Tyto údaje zahrnují úniky znečišťujících látek uvedených v příloze II do životního prostředí, přenosy odpadů a odpadních vod mimo lokalitu, využívání zdrojů (např. vody, surovin), informace zasazující tyto údaje do souvislostí (např. roční objem výroby) a informace o tom, zda se na dotčené zařízení vztahují další právní předpisy související s EU, jako je směrnice o průmyslových emisích. Aby se předešlo dvojímu vykazování, čl. 5 odst. 1 písm. b) vyjasňuje, že přenosy mimo lokalitu v případě odpadu, který je odstraňován „úpravou půdními procesy“ nebo „hlubinnou injektáží“, by měly být ohlašovány jako únik do půdy pouze provozovatelem zařízení, z něhož odpad pochází. Údaje o únicích a přenosech se ohlašují jako roční souhrny všech úmyslných, havarijních, pravidelných nebo nepravidelných činností. Ustanovení čl. 5 odst. 1 a příloha II stanoví prahové hodnoty, které vedou k povinnosti vykazování. Pokud tyto prahové hodnoty nejsou překročeny, provozovatelé by měli výslovně prohlásit, že jejich roční úniky a/nebo přenosy mimo lokalitu byly nižší než tyto prahové hodnoty. Cílem takového prohlášení je řešit nedostatky v provádění, tj. nejednoznačnost týkající se toho, zda nulová hodnota vykázaná provozovatelem odráží nesplnění ohlašovací povinnosti nebo zda se hodnoty úniků a přenosů pohybují pod příslušnými prahovými hodnotami pro vykazování. Obdobně čl. 5 odst. 3 řeší jiný nedostatek v provádění, pokud jde o metody používané provozovateli ke kvantifikaci jejich úniků a přenosů mimo lokalitu, zavedením hierarchie kvantifikace v rámci: 1. měření; 2. výpočtu a 3. odhadu. S cílem umožnit audity zpráv provozovatelů by provozovatelé měli uchovávat záznamy o údajích, z nichž byly ohlašované informace odvozeny, po dobu pěti let. Provozovatelům některých zařízení mohou chybět potřebné zdroje ke kvantifikaci jejich záměrného ročního uvolňování znečišťujících látek uvedených v příloze II. Z toho důvodu mají členské státy možnost na základě administrativního zjednodušení kvantifikovat tyto úniky jménem provozovatelů zařízení pro chov drůbeže, prasat a dobytka (činnost 2 přílohy I) a zařízení akvakultury (činnost 7 přílohy I).

Tento článek rovněž ukládá členským státům, aby stanovily provozovatelům lhůtu pro předložení údajů jejich příslušným orgánům. Článek 6 se zabývá následným každoročním předkládáním údajů Komisi členskými státy. Formát a datum, do kterého musí členské státy vykázat údaje, se stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. V tomto ohledu zůstává platné prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1741, které stanoví formát údajů a lhůtu pro vykázání údajů. Komise, jíž je nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí, by měla zanést údaje členských států do portálu do jednoho měsíce od jejich obdržení členskými státy. Článek 7 se zabývá vykazováním úniků znečišťujících látek z rozptýlených zdrojů. Pokud tyto údaje nejsou vykázány, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem zahájení uvedeného vykazování. Článek 8 se týká kvality ohlašovaných údajů. Od provozovatelů se vyžaduje, aby zajistili kvalitu údajů, a příslušné orgány musí posoudit přesnost, úplnost, konzistentnost a věrohodnost předmětných údajů. Komise může přijmout příslušné pokyny prostřednictvím prováděcích aktů. Články 9, 10 a 11: V souladu s Úmluvou EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, protokolem a příslušnými právními předpisy EU, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES, je cílem těchto ustanovení zajistit: i) bezplatný online přístup veřejnosti k údajům obsaženým v portálu, přičemž se upřesňuje, že tím nejsou dotčena omezení stanovená v právu EU v oblasti přístupu k informacím o životním prostředí, např. ochrana obchodních zájmů provozovatelů a důvěrnost informací; ii) účast veřejnosti na dalším rozvoji portálu a iii) právo veřejnosti na přístup k právní ochraně, pokud jde o přístup k informacím o životním prostředí. Článek 12 odkazuje na vypracovávání a pravidelnou aktualizaci pokynů na podporu provádění tohoto nařízení. Pokyny se mají mimo jiné zabývat postupy ohlašování a zajištěním kvality ohlášených údajů. Článek 13 vyžaduje, aby Komise a členské státy zvyšovaly povědomí veřejnosti o portálu. Články 14 a 15: Článkem 14 se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci ke změně příloh I a II s cílem zajistit, aby nařízení zůstalo aktualizované.

Příloha I umožňuje zahrnutí nových průmyslových nebo zemědělských činností, které mají nebo mohou mít nepříznivý dopad na životní prostředí nebo lidské zdraví v důsledku významných úniků znečišťujících látek nebo využívání zdrojů. Rovněž může být zapotřebí zahrnout činnosti, aby byly provedeny změny v protokolu o PRTR. Podobně existuje ustanovení k aktualizaci přílohy II zahrnutím znečišťujících látek, které podléhají zvláštním regulačním kontrolám na základě právních předpisů EU týkajících se chemických látek, kvality vody a ovzduší z důvodu své potenciální nebezpečnosti pro životní prostředí nebo lidské zdraví. Rovněž může být zapotřebí zahrnout znečišťující látky, aby byly provedeny změny v protokolu o PRTR. Dále toto ustanovení umožňuje stanovení prahových hodnot pro ohlašování, které zajistí alespoň 90% zachycení úniků znečišťujících látek z činností zahrnutých v příloze I. Článek 15 stanoví podmínky pro výkon těchto činností v přenesené pravomoci. Článek 16 je ustanovení o projednávání ve výboru, které stanoví, že Komisi bude nápomocen výbor a že se uplatní přezkumný postup stanovený v nařízení o postupu projednávání ve výborech (EU) č. 182/2011. Stanoví možné přijetí prováděcích aktů Komise pro určení či aktualizaci data a formátu ohlašování podle čl. 6 odst. 1. Článek 17 stanoví kritéria, která mají členské státy zohlednit při stanovování sankcí za porušení ustanovení nařízení, a vyzývá členské státy k přijetí opatření k zajištění dodržování tohoto právního předpisu s cílem předcházet a odhalovat jeho porušování. Články 18, 19 a 20: Článek 18 se týká zrušení a nahrazení nařízení (ES) 166/2006. Článek 20 se zabývá datem vstupu v platnost, zatímco článek 19 se týká přechodných ustanovení, která se použijí do tohoto data. Příloha I stanoví činnosti, na které se nařízení vztahuje, konkrétně na: ·zařízení vykonávající jednu nebo více činností uvedených v příloze I nebo Ia směrnice 2010/75/EU, jejichž prahové hodnoty jsou vyšší než prahové hodnoty stanovené v těchto přílohách, ·střední spalovací zařízení s kapacitou vyšší než 20 MW (megawattů), ·další činnosti uvedené v protokolu, na které se však nevztahují výše uvedené právní předpisy, a to: podpovrchová těžba (včetně těžby ropy nebo plynu), povrchová těžba a těžba v lomech, větší čistírny městských odpadních vod, akvakultura a stavba/demontáž lodí nebo nátěr / odstraňování nátěru z lodí. Cílem této oblasti působnosti je zajistit soudržnost s ostatními právními předpisy v oblasti životního prostředí souvisejícími s EU, včetně směrnice 2010/75/EU a směrnice (EU) 2015/2193.

Příloha II stanoví seznam znečišťujících látek, které se musí ohlašovat, a příslušné prahové hodnoty, které vedou k povinnosti ohlašovat úniky. Příloha III je srovnávací tabulkou, která obsahuje seznam ustanovení nařízení (EU) č. 166/2006 a příslušných ustanovení tohoto návrhu. 2022/0105 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o ohlašování environmentálních údajů průmyslovými zařízeními a o zřízení portálu průmyslových emisí

(Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Osmý akční program Evropské unie pro životní prostředí, přijatý rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. XXX/202X/EU vyžaduje, aby Komise, členské státy, regionální a místní orgány a zúčastněné subjekty účinně uplatňovaly vysoké standardy transparentnosti, účasti veřejnosti a přístupu k právní ochraně v souladu s Úmluvou EHK OSN o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Aarhuská úmluva“) jak na úrovni Unie, tak na úrovni členských států.

(2)Aarhuská úmluva, ratifikovaná Evropským společenstvím dne 17. února 2005 na základě rozhodnutí Rady 2005/370/ES, uznává, že lepší přístup veřejnosti k informacím o životním prostředí a šíření těchto informací přispívají k větší osvětě v otázkách životního prostředí, k volné výměně názorů, k účinnější účasti veřejnosti při rozhodování o otázkách životního prostředí a ve svém výsledku k lepšímu životnímu prostředí. (3)Evropské společenství ratifikovalo dne 2. prosince 2005 Protokol EHK OSN o registrech úniků a přenosů znečišťujících látek (dále jen „protokol“) na základě rozhodnutí Rady 2006/61/ES. (4)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 zřídilo evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek s cílem provést protokol. (5)Druhá zpráva Komise o provádění nařízení (ES) č. 166/2006 dospěla k závěru, že ohlašovací povinnosti by měly být zjednodušeny na základě dalšího prozkoumání synergií s ostatními souvisejícími právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, které se týkají znečištění z průmyslových zařízení, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU a směrnicí Rady 91/271/EHS. V této zprávě byla rovněž zdůrazněna potřeba prozkoumat možnosti týkající se ohlašování dalších kontextových informací s cílem zajistit větší účinnost vykazovaných údajů. (6)Sdělení Komise „Vstříc nulovému znečištění ovzduší, vod a půdy“ stanovilo akční plán Unie pro nulové znečištění, energetiku, dekarbonizaci a oběhové hospodářství a podpořilo účinné využívání vykazovaných informací v širším rámci pro monitorování a výhled nulového znečištění a v rámci pro monitorování stanoveném v osmém akčním programu pro životní prostředí. (7)V souladu se závěry druhé zprávy Komise o provádění nařízení (ES) č. 166/2006 Komise s podporou Agentury pro životní prostředí („agentura“) zřídila v červnu 2021 portál průmyslových emisí („portál“) s cílem nahradit evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek, a zlepšit tak synergie s ohlašováním dle směrnice 2010/75/EU. (8)Portál by měl poskytovat veřejnosti bezplatný online přístup k integrovanějšímu a soudržnějšímu souboru údajů o hlavních environmentálních tlacích vytvářených průmyslovými komplexy, neboť tyto údaje představují nákladově efektivní nástroj pro srovnávání a přijímání rozhodnutí v záležitostech životního prostředí, podporu lepší environmentální výkonnosti, sledování vývoje, prokazování pokroku při snižování znečištění, referenční srovnávání zařízení, monitorování souladu s příslušnými mezinárodními dohodami, stanovování priorit a hodnocení pokroku dosaženého na základě unijních a vnitrostátních politik a programů v oblasti životního prostředí. (9)Portál by měl obsahovat údaje v agregované i neagregované podobě s cílem umožnit uživatelům provádět cílené vyhledávání. (10)Ohlašovací povinnost by se měla uplatnit na „úrovni zařízení“ s cílem vytvářet synergie mezi portálem a databázemi s údaji o environmentálních tlacích z průmyslových zařízení, včetně těch, na které se vztahuje směrnice 2010/75/EU, a s cílem zajistit soudržnost a podporu provádění této směrnice. (11)Za účelem splnění požadavků stanovených protokolem by se ohlašovací povinnost měla vztahovat na všechny činnosti uvedené v jeho příloze I. Kromě toho by s cílem vytvořit synergie se souvisejícími právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, které mají dopad na průmyslová zařízení, měla být oblast působnosti tohoto nařízení rovněž sladěna s průmyslovými činnostmi stanovenými v přílohách I a Ia směrnice 2010/75/EU a s vybranými činnostmi, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193. (12)Za účelem monitorování environmentální výkonnosti průmyslových zařízení by údaje, které mají být vloženy do portálu, měly v případě překročení kvantitativních prahových hodnot zahrnovat úniky některých znečišťujících látek do životního prostředí, přenosy odpadních vod obsahujících tyto znečišťující látky mimo lokalitu a přenosy odpadů mimo lokalitu. (13)Portál by měl rovněž zahrnovat údaje o využívání vody, energie a surovin dotčenými zařízeními, aby se umožnilo monitorování pokroku na cestě k oběhovému hospodářství mimořádně účinně využívajícímu zdroje. (14)Aarhuská úmluva, ratifikovaná Evropským společenstvím dne 17. února 2005 na základě rozhodnutí Rady 2005/370/ES, uznává, že lepší přístup veřejnosti k informacím o životním prostředí a šíření těchto informací přispívají k větší osvětě v otázkách životního prostředí, k volné výměně názorů, k účinnější účasti veřejnosti na rozhodování o otázkách životního prostředí a ve svém výsledku k lepšímu životnímu prostředí. (15)Provozovatelé zařízení by rovněž měli ohlašovat informace týkající se objemu výroby, počtu zaměstnanců a provozních hodin dotčených zařízení, jakož i informace o nehodách, které vedly k únikům, a to s cílem umožnit zasazení do souvislostí vykázaných údajů o únicích znečišťujících látek a přenosech odpadů a odpadních vod mimo lokalitu. (16)Celkový přínos portálu k přístupu k informacím o životním prostředí týkajícím se průmyslových zařízení by měl být maximalizován zahrnutím odkazů na další informační toky, které vyplývají z právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, které se týkají změny klimatu, ochrany ovzduší, vody a půdy a nakládání s odpady, včetně ohlašování na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES a směrnice 2010/75/EU. Kromě toho by s cílem maximalizovat hodnotu portálu pro uživatele měl být tento portál koncipován tak, aby usnadňoval budoucí integraci s ostatními příslušnými toky údajů v oblasti životního prostředí. (17)Pro účely právní jistoty by se od provozovatelů zařízení mělo požadovat, aby zaznamenali nulové hodnoty v případech, kdy úniky a přenosy odpadů a odpadních vod z jejich zařízení jsou nižší než prahové hodnoty pro ohlašování. (18)Za účelem zlepšení kvality ohlašovaných údajů a zajištění jejich srovnatelnosti je vhodné harmonizovat metody kvantifikace, které mají používat provozovatelé při ohlašování úniků, přenosů odpadů mimo lokalitu, přenosů odpadních vod mimo lokalitu a využívání zdrojů. Od provozovatelů by se proto mělo vyžadovat, aby přednostně využívali měření jako nejpřesnější metodu kvantifikace a v případě neproveditelnosti této metody výpočet, zatímco odhad by měl být použit jako krajní možnost. (19)Vzhledem k tomu, že provozovatelům zařízení pro chov dobytka a zařízení pro akvakulturu mohou chybět zdroje nezbytné pro provedení přesné kvantifikace jejich úmyslného úniku znečišťujících látek, měly by být členské státy oprávněny provádět tuto kvantifikaci jejich jménem. (20)S cílem zajistit jednotné podmínky pro provádění ustanovení tohoto nařízení, která se týkají ohlašování členskými státy, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci ke stanovení druhu a formátu informací, které mají být poskytnuty, a lhůt pro ohlašování. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (21)Vzhledem k tomu, že je důležité umožnit občanům Unie urychlený přístup k informacím o životním prostředí, je nezbytné, aby členské státy zveřejňovaly údaje tak rychle, jak je to technicky možné. Za tím účelem by lhůta pro ohlašování – přesná lhůta pro ohlašování se stanovuje v prováděcím aktu – neměla být delší než 11 měsíců od konce ohlašovacího roku.

(22)Pokud je to vhodné, portál by měl rovněž usnadnit přístup k informacím o únicích z rozptýlených zdrojů, a umožnit tak subjektům podílejícím se na rozhodovacím procesu vidět tyto úniky v širších souvislostech a zvolit pro snížení znečištění nejúčinnější řešení. (23)Údaje ohlašované členskými státy by měly být vysoce kvalitní, zejména pokud jde o jejich přesnost, úplnost, konzistentnost a důvěryhodnost. Příslušné orgány by proto měly posoudit kvalitu údajů poskytnutých provozovateli. (24)Přístup veřejnosti k informacím o životním prostředí ohlašovaným členskými státy by měl být neomezený a výjimky z tohoto pravidla by měly být možné pouze v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES nebo případně s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001. (25)Měla by být zajištěna účast veřejnosti na dalším vývoji portálu, a to tak, že jí bude poskytnuta včasná a účinná příležitost předložit připomínky, informace, analýzy a stanoviska k procesu rozhodování. (26)Za účelem posílení užitečnosti a dopadu portálu by Komise s pomocí agentury měla vypracovat pokyny na podporu provádění tohoto nařízení. (27)Komise by měla mít možnost aktualizovat seznam průmyslových nebo zemědělských činností, na něž se vztahují požadavky ohlašování. Komisi by proto měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy, kterým se mění příloha I tohoto nařízení, za účelem doplnění činností, které mají nebo u nichž se předpokládá, že mají dopad na zdraví nebo životní prostředí, a za účelem sladění přílohy se změnami protokolu. (28)Komisi by rovněž měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy za účelem změny přílohy II tohoto nařízení s cílem stanovit prahové hodnoty pro ohlašování, doplnit znečišťující látky, na něž se vztahují zvláštní regulační opatření stanovená v právních předpisech Unie o kvalitě vod a ovzduší, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, směrnic 2000/60/ES, 2004/107/ES, 2006/118/ES, 2008/50/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/EU, zohlednit změny provedené v protokolu s ohledem na znečišťující látky, které se ohlašují, nebo jejich prahové hodnoty pro ohlašování, a přizpůsobit uvedenou přílohu vědeckému nebo technickému pokroku. (29)Komisi by rovněž měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy za účelem změny přílohy II tohoto nařízení s cílem stanovit prahové hodnoty pro ohlašování, doplnit znečišťující látky, na něž se vztahují zvláštní regulační opatření stanovená v právních předpisech Unie o kvalitě vod a ovzduší, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, směrnic 2000/60/ES, 2004/107/ES, 2006/118/ES, 2008/50/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/EU, zohlednit změny provedené v protokolu s ohledem na znečišťující látky, které se ohlašují, nebo jejich prahové hodnoty pro ohlašování, a přizpůsobit uvedenou přílohu vědeckému nebo technickému pokroku. (30)Při přijímání aktů v přenesené pravomoci je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (31)Aby se zajistilo účinné provádění tohoto nařízení, členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce za jeho porušení a zajistit jejich uplatňování. (32)Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 166/2006 je třeba podstatným způsobem pozměnit, mělo by být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením z důvodů právní jistoty, jasnosti a transparentnosti. (33)Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zlepšit přístup veřejnosti k informacím z oblasti životního prostředí zřízením integrované, ucelené elektronické databáze pro celou Unii, nemůže být uspokojivým způsobem dosaženo na úrovni členských států, protože potřeba porovnatelnosti údajů v členských státech vyžaduje vysokou úroveň sladění, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je pro dosažení uvedeného cíle nezbytné. (34)Ohlašovací povinnost stanovená tímto nařízením by se měla použít od ohlašovacího roku 2025 s cílem poskytnout členským státům a dotčeným zúčastněným subjektům dostatečnou lhůtu pro přijetí nezbytných opatření. (35)V zájmu zajištění kontinuity údajů a právní jistoty by se na ohlašovací rok 2024 mělo nadále uplatňovat nařízení (ES) č. 166/2006. PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1 Předmět Toto nařízení provádí Protokol EHK OSN o registrech úniků a přenosů znečišťujících látek („protokol“) tím, že stanoví pravidla pro sběr a ohlašování údajů o životním prostředí průmyslovými zařízeními a zřizuje portál průmyslových emisí („portál“) na úrovni Unie v podobě online databáze, která poskytuje přístup k těmto údajům. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„zařízením“ stacionární technická jednotka, ve které probíhá jedna či více činností uvedených v příloze I a jakékoli další s tím přímo spojené činnosti, které po technické stránce souvisejí s činnostmi probíhajícími v dotyčném místě a mohly by ovlivnit emise a znečištění; 2)„lokalitou“ zeměpisné umístění zařízení; 3)„veřejností“ veřejnost ve smyslu čl. 3 bodu 16 směrnice 2010/75/EU; 4)„únikem“ jakékoli zavedení znečišťujících látek do životního prostředí v důsledku jakékoli lidské činnosti, ať už úmyslné nebo havarijní, pravidelné nebo nepravidelné, včetně rozlití, emitování, vypuštění, injektáže, odstraňování nebo skládkování, nebo prostřednictvím kanalizačních systémů bez konečného čištění odpadních vod; 5)„znečišťující látkou“ látka nebo skupina látek, které mohou být škodlivé pro životní prostředí nebo lidské zdraví z důvodu svých vlastností a zavedení do životního prostředí; 6)„látkou“ látka ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice 2010/75/EU; 7)„provozovatelem“ provozovatel ve smyslu čl. 3 bodu 15 směrnice 2010/75/EU;

8)„přenosem mimo lokalitu“ přesun odpadů určených k využití nebo odstranění a znečišťujících látek v odpadních vodách určených k vyčištění mimo hranice zařízení; 9)„odpadem“ odpad ve smyslu čl. 3 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES; 10)„odpadními vodami“ městské odpadní vody, splašky a průmyslové odpadní vody podle definice v čl. 2 bodech 1, 2 a 3 směrnice 91/271/EHS a jakékoliv jiné použité vody podléhající z důvodu obsažených látek nebo předmětů regulaci na základě právních předpisů Unie; 11)„rozptýlenými zdroji“ mnoho menších nebo roztroušených zdrojů, ze kterých mohou unikat znečišťující látky do půdy, ovzduší nebo vody, jejichž společný dopad na tyto složky může být významný a u kterých není praktické shromažďovat zprávy z každého jednotlivého zdroje zvlášť; 12)„příslušným orgánem“ vnitrostátní orgán nebo orgány nebo jakýkoliv jiný příslušný subjekt nebo subjekty, které jsou určeny členskými státy; 13)„nebezpečným odpadem“ nebezpečný odpad ve smyslu čl. 3 bodu 2 směrnice 2008/98/ES; 14)„využitím“ kterýkoliv ze způsobů uvedených v příloze II směrnice 2008/98/ES; 15)„odstraňováním“ kterýkoliv ze způsobů uvedených v příloze I směrnice 2008/98/ES; 16)„ohlašovacím rokem“ kalendářní rok, za který musí být shromážděny údaje. Článek 3 Obsah portálu 1.Portál obsahuje údaje o: a)únicích znečišťujících látek uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. a); b)přenosech odpadů uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. b) a znečišťujících látek v odpadních vodách uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. c) mimo lokalitu; c)využívání vodních zdrojů, energie a surovin uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. d); d)kontextových informacích uvedených v čl. 5 odst. 1 písm. e);

e)únicích znečišťujících látek z rozptýlených zdrojů uvedených v čl. 7 odst. 1, pokud jsou takové informace k dispozici. 2.Portál obsahuje odkazy na: a)vnitrostátní registry úniků a přenosů znečišťujících látek zřízené členskými státy v souladu s protokolem; b)další veřejně přístupné registry, databáze nebo internetové stránky vytvořené na úrovni členských států nebo Unie, které poskytují přístup k požadavkům na ohlašování stanoveným v právních předpisech Unie týkajících se změny klimatu, ochrany ovzduší, vody a půdy a nakládání s odpady. Článek 4 Návrh a struktura portálu 1.Komise zpřístupní pro veřejnost portál s údaji v agregované i neagregované podobě s cílem umožnit vyhledávání podle: a)zařízení, případně jeho mateřské společnosti, a jeho zeměpisného umístění včetně povodí; b)činnosti; c)výskytu na úrovni členského státu nebo Unie; d)znečišťující látky, případně odpadu nebo zdroje; e)složky životního prostředí (ovzduší, vody, půdy), do které znečišťující látka unikne; f)přenosů odpadů mimo lokalitu a případně jejich místa určení; g)přenosů znečišťujících látek v odpadních vodách mimo lokalitu;

h)rozptýlených zdrojů; i)majitele nebo provozovatele zařízení. 2.Portál je navržen tak, aby k němu měla veřejnost co nejsnadnější přístup a aby byly údaje za běžných provozních podmínek nepřetržitě a snadno přístupné prostřednictvím internetu. Jeho návrh zohlední možnost jeho budoucího rozšíření a zahrne všechny údaje ohlášené za předchozí ohlašovací roky, a to alespoň za posledních deset ohlašovacích let. Článek 5 Ohlašování provozovateli příslušným orgánům 1.Provozovatel každého zařízení, které vykonává jednu nebo více činností uvedených v příloze I a dosahujících příslušných prahových hodnot pro kapacitu stanovených v uvedené příloze, oznámí svému příslušnému orgánu každoročně následující údaje, pokud příslušný orgán nemá tyto údaje již k dispozici: a)úniky jakékoliv znečišťující látky uvedené v příloze II do ovzduší, vody a půdy, u které byla překročena příslušná prahová hodnota stanovená v příloze II; b)přenosy nebezpečných odpadů překračující 2 tuny za rok nebo nikoliv nebezpečných odpadů překračující 2 000 tun za rok mimo lokalitu, a to pro jakýkoli způsob využití nebo odstranění s výjimkou odstranění úpravou půdními procesy a hlubinnou injektáží, jak je uvedeno v příloze I směrnice 2008/98/ES, s uvedením „R“ nebo „D“ podle toho, zda je odpad určen k využití nebo k odstranění, a v případě přeshraničního pohybu nebezpečných odpadů s uvedením názvu a adresy subjektu provádějícího využití nebo odstranění tohoto odpadu a lokality skutečného využití nebo odstranění. Odpad, který je odstraňován úpravou půdními procesy nebo hlubinnou injektáží, ohlašuje jako únik do půdy pouze provozovatel zařízení, z něhož odpad pochází; c)přenosy jakékoliv znečišťující látky uvedené v příloze II a obsažené v odpadních vodách určených k čištění mimo lokalitu, u které byla překročena prahová hodnota stanovená v příloze II, sloupci 1b; d)využívání vody, energie a surovin; e)informace umožňující zasazení údajů vykázaných v písmenech a) a d) do souvislostí, včetně objemu produkce, počtu zaměstnanců, počtu provozních hodin a informací o nehodách, které vedly k únikům; f)informace, zda se na zařízení rovněž vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, směrnice 91/271/EHS, směrnice 2010/75/EU, směrnice 2012/18/EU, směrnice (EU) 2015/2193 nebo jakýkoli jiný právní předpis Unie v oblasti životního prostředí, které se ohlašují ve formátu uvedeném v článku 6. 2.Jestliže úniky uvedené v odst. 1 písm. a) nebo přenosy znečišťujících látek mimo lokalitu uvedené v odst. 1 písm. c) nepřekračují příslušné prahové hodnoty stanovené v příloze II, nebo pokud přenosy odpadů mimo lokalitu nepřekračují prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. b), provozovatel dotčeného zařízení ve své zprávě prohlásí, že úniky nebo přenosy mimo lokalitu jsou pod uvedenými hodnotami nebo prahovými hodnotami.

3.Provozovatelé získají údaje uvedené v odstavci 1 prostřednictvím měření. V případě, že měření není možné, použijí provozovatelé výpočet. Pokud nelze provést měření ani výpočet, provozovatelé mohou získat údaje na základě odhadu. 4.Provozovatelé ve zprávě uvedou metody použité k získání dotčených údajů. Pokud byly údaje získány na základě měření, uvede se analytická metoda. Pokud byly údaje získány na základě výpočtu, uvede se metoda výpočtu. 5.Při přípravě hlášení uvedeného v odstavci 1 použijí provozovatelé nejlepší dostupné informace, které mohou zahrnovat údaje získané na základě monitorování, emisní faktory, rovnice hmotnostních bilancí, nepřímé monitorování nebo jiné výpočty, technické úsudky a jiné metody v souladu s čl. 8 odst. 1 a podle mezinárodně schválených metodik, pokud jsou k dispozici. 6.Úniky uvedené v příloze II, které se ohlašují podle odst. 1 písm. a), zahrnují veškeré úniky ze všech zdrojů uvedených v příloze I v lokalitě zařízení. 7.Údaje uvedené v odstavci 1 zahrnují úniky a přenosy vykázané jako celek, které jsou důsledkem všech úmyslných, havarijních, pravidelných a nepravidelných činností. Při poskytování těchto údajů uvedou provozovatelé veškeré údaje související s náhodnými úniky, jsou-li takové údaje k dispozici. 8.Provozovatel každého zařízení shromažďuje s odpovídající četností údaje potřebné ke stanovení, na které z úniků a přenosů mimo lokalitu z daného zařízení se podle odstavce 1 vztahuje ohlašovací povinnost. 9.Provozovatel každého dotčeného zařízení uchovává pro příslušný orgán k dispozici evidenci, ze které byly ohlášené údaje získány, a to po dobu pěti let od konce daného ohlašovacího roku. Tato evidence musí také obsahovat popis metodiky použité ke shromáždění údajů. 10.Členské státy se mohou rozhodnout, že provedou samy kvantifikaci úmyslných úniků uvedených v odst. 1 písm. a) jménem provozovatelů zařízení, na něž se vztahuje činnost 2 uvedená v příloze I a činnost 7 uvedená v příloze I. V těchto případech se odstavce 1 až 9, pokud jde o tyto úniky, na uvedené provozovatele nevztahují. 11.S ohledem na požadavky stanovené v článku 6 členské státy stanoví datum, do kterého provozovatelé poskytnou příslušnému orgánu údaje uvedené v tomto článku. Článek 6

Podávání zpráv členskými státy Komisi 1.Členské státy poskytnou Komisi každý rok elektronickou cestou zprávu obsahující všechny údaje uvedené v článku 5 ve formátu a ve lhůtě stanovených Komisí prováděcími akty. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2. Zpráva musí být předložena v každém případě nejpozději jedenáct měsíců od konce ohlašovacího roku. 2.Útvary Komise, jimž je nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí („agentura)“, začlení údaje ohlášené členskými státy do portálu do jednoho měsíce od dokončení ohlašování členskými státy podle odstavce 1. Článek 7 Údaje o únicích znečišťujících látek z rozptýlených zdrojů 1.Komise, jíž je nápomocna agentura, zařadí do portálu údaje o únicích z rozptýlených zdrojů, pokud takové údaje existují a byly již ohlášeny členskými státy. 2.Údaje, které jsou dostupné v portálu, musí umožnit uživatelům vyhledávat a identifikovat úniky znečišťujících látek z rozptýlených zdrojů podle odpovídajícího územního členění, a musí obsahovat informace o typu metodiky použité k získání údajů. 3.Pokud Komise shledá, že o únicích z rozptýlených zdrojů neexistují žádné údaje, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 za účelem doplnění tohoto nařízení zahájením ohlašování úniků příslušných znečišťujících látek z jednoho nebo více rozptýlených zdrojů, a to případně za použití mezinárodně uznávané metodiky. Článek 8 Zajištění a posuzování kvality

1.Provozovatelé každého zařízení podléhajícího ohlašovací povinnosti podle článku 5 zajistí kvalitu údajů, které ohlašují. 2.Příslušné orgány posoudí kvalitu údajů poskytnutých provozovateli zařízení uvedených v odstavci 1, zejména pokud jde o jejich přesnost, úplnost, konzistentnost a důvěryhodnost. Článek 9 Přístup k informacím 1.Komise, jíž je nápomocna agentura, zpřístupní údaje obsažené v portálu veřejnosti bezplatně na internetu do jednoho měsíce od dokončení ohlašování podle čl. 6 odst. 1. 2.Pokud údaje obsažené v portálu nejsou snadno veřejně dostupné na internetu, usnadní dotyčný členský stát a Komise elektronický přístup k portálu na veřejně přístupných místech. 3.Každý členský stát nepřetržitě, bezplatně a bez vyhrazení přístupu registrovaným uživatelům zpřístupňuje veřejnosti své údaje ohlášené v souladu s článkem 5, a pokud je to možné, s čl. 7 odst. 1. Článek 10 Důvěrnost Kdykoli členský stát pokládá údaje za důvěrné v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice 2003/4/ES, uvedou se ve zprávě podle čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení za dotčený ohlašovací rok samostatně za každé zařízení údaje, které nelze zveřejnit, a příslušný důvod.

Článek 11 Účast veřejnosti 1.Komise poskytne veřejnosti včasnou a účinnou příležitost zúčastnit se dalšího vývoje portálu, včetně budování kapacit a přípravy změn tohoto nařízení. 2.Veřejnosti se poskytne příležitost předložit v přiměřeném časovém rámci připomínky, informace, analýzy a stanoviska. 3.Komise tyto příspěvky vezme náležitým způsobem v úvahu a uvědomí veřejnost o výsledku účasti veřejnosti. Článek 12 Pokyny Komise, jíž je nápomocna agentura, vypracovává a pravidelně aktualizuje pokyny na podporu provádění tohoto nařízení, které upravují přinejmenším: a)postupy ohlašování; b)ohlašované údaje; c)zajištění a posuzování kvality; d)v případě důvěrných údajů označení druhu zadržovaných údajů a důvody, proč bylo jejich poskytnutí odmítnuto;

e)odkazy na mezinárodně uznávané metody pro zjišťování a analýzu úniků a metody odběru vzorků; f)uvádění mateřských společností. Článek 13 Zvyšování informovanosti Členské státy a Komise podpoří informovanost veřejnosti o portálu a pochopení a použití informací v něm obsažených. Článek 14 Změny příloh 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, kterými se mění příloha I, z jednoho nebo více následujících důvodů: a)zahrnutí průmyslové nebo zemědělské činnosti, která má nebo u níž se předpokládá, že má dopad na zdraví nebo životní prostředí v důsledku úniků znečišťující látky, přenosů odpadů či odpadních vod nebo využívání zdrojů; úniky nebo přenosy nad příslušné prahové hodnoty pro ohlašování stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. b) a v příloze II budou primárním faktorem při určování dopadu na zdraví nebo životní prostředí; b)sladění s protokolem po přijetí změn jeho příloh. 2.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15, kterými se mění příloha II z jednoho nebo více následujících důvodů: a)její přizpůsobení vědeckému nebo technickému pokroku;

b)zahrnutí znečišťujících látek, jejichž únik do ovzduší, vod a půdy má nebo může mít nepříznivý dopad na životní prostředí nebo lidské zdraví, včetně těch, jejichž únik je důsledkem činností uvedených v příloze I tohoto nařízení a které splňují některou z následujících podmínek: i) jsou označeny jako látky vzbuzující mimořádné obavy v příloze XIV nařízení (ES) č. 1907/2006; ii) jsou označeny za prioritní látky podle směrnic 2000/60/ES nebo 2008/105/ES; iii) jsou zahrnuty na seznam sledovaných látek v rámci směrnic 2006/118/ES nebo 2008/105/ES; iv) vztahují se na ně mezní hodnoty nebo další omezení podle směrnic 2008/50/ES, 2004/107/ES nebo 2006/118/ES; c)stanovení a aktualizace prahových hodnot pro úniky, aby se dosáhlo cíle zachycení alespoň 90 % úniků každé znečišťující látky do ovzduší, vod a půdy z činností uvedených v příloze I; zahrnutí nulových prahových hodnot pro látky, které představují obzvláště velké nebezpečí pro životní prostředí nebo lidské zdraví; d)sladění s protokolem po přijetí změn jeho příloh. Článek 15 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 3 a článku 14 je svěřena Komisi na dobu pěti let od … [Úřad pro publikace vloží datum = datum vstupu tohoto nařízení v platnost]. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 3 a článku 14 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádných již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 3 a článku 14 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 16 Postup ve výboru 1.Komisi je nápomocen výbor. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 17 Sankce a opatření k zajištění dodržování právních předpisů 1.Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních opatření přijatých podle tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy neprodleně oznámí uvedená pravidla a uvedená opatření Komisi a neprodleně jí oznámí veškeré jejich pozdější změny. 2.Sankce uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat pokuty ve výši, která je přiměřená obratu právnické osoby nebo příjmu fyzické osoby, která se dopustila porušení vnitrostátního opatření. Výše pokut by měla být stanovena tak, aby se zajistilo, že účinně odejme osobě, která je odpovědná za dotčené porušení, hospodářské zisky plynoucí z takového porušení. Částky pokuty se v případě opakovaného porušení budou postupně navyšovat.

3.Členské státy zajistí, aby při stanovování sankcí uvedených v odstavci 1 byl brán patřičný ohled na: a)povahu, závažnost a rozsah porušení; b)zda k porušení došlo úmyslně, nebo z nedbalosti; c)obyvatelstvo nebo prostředí, na něž mělo porušení nepříznivý dopad, s přihlédnutím k dopadu na cíl dosažení vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí. 4.Členské státy přijmou opatření k zajišťování dodržování právních předpisů s cílem předejít porušování a odhalit případy porušení uvedené v odstavci 1. Článek 18 Zrušení Nařízení (ES) č. 166/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2026. Odkazy na zrušené nařízení (ES) č. 166/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III. Článek 19 Přechodná ustanovení

Bez ohledu na první pododstavec čl. 18 se nařízení (ES) č. 166/2006 nadále použije na ohlašovací rok 2024. Článek 20 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2026. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Ve Štrasburku dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně



LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o ohlašování environmentálních údajů průmyslovými zařízeními a o zřízení portálu průmyslových emisí Příslušné oblasti politik Oblast politiky: 09 Životní prostředí a změna klimatu Tento návrh se týká ◻ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ⌧ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci Cíle Obecné cíle Cílem tohoto návrhu je: 1)aktualizovat evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR) v souladu se zjištěními nedávno dokončeného posouzení dopadů prostřednictvím vytvoření portálu průmyslových emisí; 2)zlepšit přístup EU k informacím v oblasti životního prostředí týkajícím se průmyslových zařízení; 3)obnovit portál jako podpůrný nástroj směrnice o průmyslových emisích a souvisejících právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. Tento návrh zejména přispěje k dosažení cílů stanovených v: ·Zelené dohodě pro Evropu: „Komise provede přezkum opatření EU s cílem řešit problematiku znečištění, jež generují rozsáhlé průmyslové komplexy.“, ·akčním plánu pro nulové znečištění: „Cílem [revize směrnice o průmyslových emisích a nařízení o registru E-PRTR] bude… zlepšit přístup veřejnosti k informacím … a usnadnit porovnávání výkonnosti členských států při řešení průmyslových emisí.“. Návrh je rovněž plně v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030, zejména pokud jde o tyto cíle udržitelného rozvoje: ·„3.9: Podstatně snížit počet úmrtí a nemocí způsobených nebezpečnými chemickými látkami a znečištěním ovzduší a kontaminací vody a půdy;

·9.4: Modernizovat infrastrukturu a průmyslová odvětví s cílem zajistit jejich udržitelnost, účinnější využívání zdrojů a větší využívání čistých technologií a průmyslových procesů šetrných k životnímu prostředí, přičemž všechny země přijmou opatření v souladu se svými schopnostmi; ·12.4 Dosáhnout environmentálně šetrného nakládání s chemickými látkami a veškerými odpady během jejich životního cyklu v souladu s dohodnutými mezinárodními rámci a výrazně snížit jejich uvolňování do ovzduší, vody a půdy s cílem minimalizovat jejich nepříznivé dopady na lidské zdraví a životní prostředí; ·12.5 Výrazně snížit produkci odpadů s pomocí prevence, redukce, recyklace a opětovného používání; ·12.6 Vybízet podniky, zejména velké a nadnárodní společnosti, aby přijaly udržitelné postupy a začlenily informace o udržitelnosti do svého cyklu podávání zpráv; ·12.8 Zajistit, aby lidé na celém světě měli příslušné informace a povědomí o udržitelném rozvoji a životním stylu v souladu s přírodou.“ 4)Specifické cíle 1. zlepšit účinnost portálu odstraněním nedostatků identifikovaných ve zpětné vazbě k provádění, například aktualizací ohlášených znečišťujících látek, požadavkem na ohlašování na úrovni zařízení spíše než na úrovni provozovny; 2. přispět k cílům oběhového hospodářství a netoxické výroby zavedením požadavku na předkládání dalších údajů o spotřebě zdrojů, například využívání energie, vody, surovin, a zajištěním větší dynamičnosti seznamu ohlášených látek tím, že se do něj zahrnou látky, které nově vzbuzují obavy; 3. přispět k dekarbonizaci průmyslu shromážděním přesnějších údajů o únicích skleníkových plynů z průmyslových činností; 4. rozšířit odvětvový rozsah portálu s cílem zlepšit znalosti o jiných významných únicích/přenosech a zlepšit soudržnost se souvisejícími právními předpisy, zejména se směrnicí o průmyslových emisích a směrnicí o středních spalovacích nařízeních. 5)Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Navrhovaná změna nařízení bude řešit nedostatky v provádění identifikované v hodnoceních registru E-PRTR / směrnice o průmyslových emisích a pomůže dosáhnout širších politických cílů Zelené dohody pro Evropu. Přechodem na ohlašování na úrovni zařízení (místo ohlašování na úrovni provozovny) se obnoví vazba na směrnici o průmyslových emisích, čímž se zajistí spolehlivější metrika pro environmentální výkonnost průmyslových zařízení. Poskytování dalších údajů o spotřebě zdrojů a únicích skleníkových plynů pomůže podporovat oběhové a bezuhlíkové metody výroby účinně využívající zdroje tím, že se identifikují subjekty s dobrou environmentální výkonností a problémové subjekty. Rozšířením odvětvového rozsahu se zajistí, aby portál poskytoval přesnější informace o hlavních únicích/přenosech v důsledku průmyslových činností v EU. Aktualizací seznamu znečišťujících látek v příloze II se zajistí přesnější naplnění současných a budoucích informačních potřeb. Celkově návrh přispěje k zajištění toho, aby portál byl i nadále komplexní a uživatelsky přívětivou databází umístění průmyslových zařízení EU a jejich výkonnosti. 6)Ukazatele výkonnosti Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků.

Portál bude poskytovat informace zahrnující celkové emise znečišťujících látek pro každé zařízení, které budou klíčovým ukazatelem pro sledování pokroku revidované směrnice o průmyslových emisích, pokud jde o snižování dopadu na životní prostředí. Tyto ukazatele budou nadále každoročně vypracovávány porovnatelným a snadno přístupným způsobem na portálu, který je řízen Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA). Vyšší úroveň podrobnosti ohlašování emisí znečišťujících látek na úrovni zařízení umožní monitorování hlavních činností, tj. zda se jejich environmentální výkonnost zlepšuje, nebo stagnuje. Zahrnutím podávání zpráv o využívání zdrojů se umožní definování nových ukazatelů týkajících se využívání materiálů, vody a energie, které umožní sledování zlepšení, pokud jde o účinnost zdrojů. 7)Odůvodnění návrhu/podnětu 8)Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Tento finanční výkaz zajistí financování pro EEA za účelem zřízení modernizovaného, rozšířeného, uživatelsky přívětivého a plně funkčního portálu průmyslových emisí. Tento portál nahrazuje registr E-PRTR (evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek). Harmonogram: - 1.–2. čtvrtletí 2024 – přípravná činnost: analytická činnost, jejímž cílem je navržení dalších modulů ke sladění portálu s rozšířenou oblastí působností směrnice o průmyslových emisích a zajištění podávání zpráv o využívání zdrojů (materiály, voda, energie) vedle ohlašování úniků znečišťujících látek. - 3. čtvrtletí 2024 – zkušební fáze nového portálu - 1. čtvrtletí 2025 – spuštění aktualizovaného portálu: sběr údajů, zajištění kvality a zveřejnění 9)Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. Důvody pro opatření na evropské úrovni (ex ante) Kdyby neexistoval společný přístup na úrovni EU ke stanovování ohlašovací povinnosti, bylo by mimořádně obtížné srovnávat environmentální výkonnost zařízení v různých členských státech. Mimoto jsou normy EU pro ohlašování přijímány nad rámec EU-27, což znamená, že srovnatelné údaje o životním prostředí jsou rovněž dostupné pro zařízení v ESVO a zemích, které usilují o přistoupení k EU. Očekávaná vytvořená přidaná hodnota na úrovni Unie (ex post) Portál poskytuje informace využívané všemi členskými státy, čímž se minimalizuje potřeba pro každý členský stát stanovit vlastní vnitrostátní postupy. To napomáhá srovnatelnosti údajů. Kromě toho jsou průmyslové závody regulované nařízením, směrnicí o průmyslových emisích a směrnicí Seveso III často monitorovány různými příslušnými orgány členských států. Portál však tyto informace začlení do jediného, centralizovaného správního místa. Bude rovněž vytvářet vazby na samostatné databáze a zdroje informací poskytující kontextové informace, jako je kvalita ovzduší a vody v blízkosti zařízení. Poskytuje tak velké množství informací o různých aspektech týkajících se těchto průmyslových zařízení. Tyto informace jsou cenné pro příslušné orgány, podniky, nevládní organizace, veřejnost a Komisi (pro účely zlepšování tvorby a provádění politik). 10)Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Jedná se o druhou příležitost, kdy dochází ke změně evropského soupisu průmyslových emisí. V roce 2000 byl vytvořen první evropský soupis emisí (evropský registr emisí znečišťujících látek; EPER) jako přímý důsledek čl. 15 odst. 3 směrnice o IPPC z roku 1996 (předchůdce směrnice o průmyslových emisích). V čl. 15 odst. 3 bylo stanoveno:

„Komise na základě údajů předkládaných členskými státy zveřejní každé tři roky soupis hlavních emisí a zdrojů, které je způsobují. Formát a podrobnosti takto poskytovaných informací určí Komise v souladu s postupem stanoveným v článku 19. V souladu s uvedeným postupem může Komise dále navrhnout opatření, která zajistí vzájemnou porovnatelnost a návaznost údajů v soupisech emisí podle prvního pododstavce a údajů z jiných soupisů a dalších zdrojů údajů o emisích.“ V roce 2006 byl registr EPER nahrazen registrem E-PRTR (evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek), aby EU splnila mezinárodní závazky, které pro ni vyplývají z kyjevského Protokolu EHK OSN k Aarhuské úmluvě o přístupu k informacím o životním prostředí. 11)Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji Toto opatření je v souladu s ostatními politikami EU a probíhajícími iniciativami vyplývajícími ze Zelené dohody pro Evropu. 12)Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků Byla zvolena možnost, kdy EEA bude nadále spravovat portál a provádět veškeré dodatečné změny pod dohledem GŘ ENV. Tato možnost je vhodná vzhledem k: 1) jasné přidané hodnotě zajištění jednotného přístupu v celé EU, která se rozšíří na protokol, který je rovněž globální referenční hodnotou používanou jinými světadíly (např. Jižní Amerika, Japonsko a obecně OECD); 2) zřejmým synergiím s úlohou EEA při správě informací v oblasti životního prostředí týkajících se kvality ovzduší, kvality vody atd. Další zkoumané varianty: Využívat výhradně registry PRTR vytvořené členskými státy. Od EU jakožto smluvní strany Aarhuské úmluvy a jejího protokolu se vyžaduje, aby prováděla své závazky. Vzhledem k tomu, že členské státy jsou rovněž smluvními stranami protokolu, mohly být všechny povinnosti zahrnuté v tomto protokolu teoreticky stanoveny ve vnitrostátních právních předpisech členských států. V takovém případě by však neexistovala záruka jednotného uplatňování v EU, neboť protokol stanoví více možností provedení některých ustanovení. Například činnosti spadající do jeho působnosti lze vymezit buď pomocí prahových hodnot pro kapacitu, nebo pro zaměstnance. Zřízení portálu minimalizuje pro každý členský stát potřebu stanovit vlastní vnitrostátní postupy a usnadňuje srovnatelnost údajů. 13)Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu ◻ Časově omezená doba trvání ◻ návrh/podnět s platností od [DD.MM.]RRRR do [DD.MM.]RRRR, ◻ finanční dopad od RRRR do RRRR ⌧ Časově neomezená doba trvání Provádění s obdobím rozběhu od roku 2022 do roku 2025, poté plné fungování. 14)Předpokládaný způsob řízení ◻ Přímé řízení Komisí ◻ prostřednictvím výkonných agentur.

◻ Sdílené řízení s členskými státy ☒ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: ◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte), ◻EIB a Evropský investiční fond, ☒ subjekty uvedené v článcích 70 a 71, ◻ veřejnoprávní subjekty, ◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky, ◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, ◻ osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. 15)SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 16)Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Pro dotace EU decentralizovaným agenturám platí standardní pravidla pro sledování a podávání zpráv. 17)Systémy řízení a kontroly 18)Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Pro dotace EU decentralizovaným agenturám platí standardní pravidla pro sledování a podávání zpráv. 19)Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění Nevztahuje se na tento návrh. 20)Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Nevztahuje se na tento návrh.

21)Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. Pro dotace EU decentralizovaným agenturám platí standardní podmínky. 22) ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU 23)Okruh víceletého finančního rámce a dotčená výdajová rozpočtová položka Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo

RP/NRP. ze zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 3 09.10.02 – Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) Rozl. ANO ANO NE NE 24)Odhadovaný finanční dopad návrhu na prostředky 25)Odhadovaný souhrnný dopad na operační prostředky ◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. ⌧ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Okruh víceletého finančního

rámce Číslo Okruh 3 – Přírodní zdroje a životní prostředí v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Agentura: EEA Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Hlava 1: Výdaje na zaměstnance Závazky (1a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Platby (2a) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Hlava 2: Správní výdaje Závazky (1a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 Platby (2a) 0,050 0,050 0,020 0,020 0,140 Hlava 3: Operační výdaje Závazky (1b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 Platby (2b) 0,170 0,070 0,030 0,030 0,300 Prostředky na EEA

CELKEM Závazky =1a+1b +3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Platby =2a+2b +3 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 2024 2025 2026 2027 Celkem Prostředky

z OKRUHU 3

víceletého finančního rámce CELKEM Závazky =4+6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Platby =5+6 0,650 0,558 0,497 0,506 2,212 Odůvodnění nákladů uvedených výše:

Náklady EEA zahrnují náklady na dva další zaměstnance s plným pracovním úvazkem, kteří vytvoří infrastrukturu IT pro sběr nových datových polí (týkajících se využívání zdrojů a dalších znečišťujících látek), upraví a rozšíří formát XML s cílem umožnit ohlašování na úrovni zařízení a ohlašování pro nově vykazované činnosti v zemědělském průmyslu, aktualizují příručku pro ohlašující subjekty v zájmu zajištění konzistentního vykazování provozovateli / členskými státy, uspořádají školení pro ohlašovatele z členských států za účelem zavedení těchto nových požadavků a následně budou řídit ohlašování a související tok údajů. Náklady na vývoj infrastruktury IT se sníží během třetího roku, neboť zůstanou pouze náklady na údržbu infrastruktury IT. Předpokládá se, že v prvních dvou letech bude EEA potřebovat více finančních zdrojů, aby upravila stávající nástroje v důsledku legislativního návrhu. U nákladů EEA se předpokládá 2% inflační nárůst a korekční koeficient pro odměny Dánsku od 1. července 2021 – 1,342. Předpokládá se, že v následujících letech se tyto hodnoty nezmění. Požadované zvýšení příspěvků EU agentuře EEA bude kompenzováno odpovídajícím snížením finančního krytí programu LIFE (rozpočtová položka 09.0202 – Oběhové hospodářství a kvalita života). 26)Odhadovaný výstup financovaný z operačních prostředků Nevztahuje se na tento návrh. 27)Odhadovaný dopad na zdroje EEA ◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. ⌧ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Dočasní zaměstnanci (třídy AD) 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 CELKEM 0,430 0,438 0,447 0,456 1,772 Požadavky na zaměstnance (FTE): Rok

2024 Rok

2025 Rok

2026 Rok

2027 CELKEM Dočasní zaměstnanci (třídy AD) 2 2 2 2 2 za rok CELKEM 2 2 2 2 2 za rok Zaměstnanci EEA vytvoří infrastrukturu IT, která bude mít za cíl provedení navrhovaných revizí a následné řízení ohlašování a souvisejícího toku údajů. Tato podpora IT se týká fyzické kapacity toku ohlašovaných údajů (tj. počet a povaha zpráv) a podpůrných systémů (pokyny, školení atd.), aby se zajistilo jejich konzistentní provádění provozovateli průmyslových zařízení a členskými státy. 28)Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů v Komisi Nevztahuje se na tento návrh.