Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru /* COM/2013/0284 final - 2013/ () */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí na Kypru RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 7 této smlouvy, s ohledem na doporučení Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí. (2) Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst. (3) Dne 13. července 2010 Rada v souladu s čl. 126 odst. 6 SFEU rozhodla, že Kypr má nadměrný schodek[1], a v souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku vydala doporučení k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2012. (4) Dne 27. ledna 2011 Komise dospěla ve svém sdělení Radě k závěru, že Kypr přijal účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 13. července 2010, aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. (5) Dne 11. ledna 2012 Komise ve svém druhém sdělení Radě potvrdila, že Kypr přijal účinná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 13. července 2010, aby výše jeho schodku veřejných financí činila méně než referenční hodnota 3 % HDP, a domnívala se, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. (6) Podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 může Rada na doporučení Komise přijmout revidovaná doporučení podle čl. 126 odst. 7 SFEU, pokud účinná opatření byla přijata a po přijetí původního doporučení se projevily nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance. Výskyt nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní dopad na rozpočet se posuzuje na základě ekonomické prognózy, z níž vycházelo doporučení Rady. (7) V souladu s čl. 126 odst. 7 SFEU a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada povinna předložit dotyčnému členskému státu doporučení s cílem odstranit nadměrný schodek ve stanovené době. Doporučení musí stanovit maximální lhůtu šesti měsíců pro přijetí účinných opatření k odstranění nadměrného schodku v dotčeném členském státě. Rada by ve svém doporučení k odstranění nadměrného schodku měla dále požadovat dosažení ročních rozpočtových cílů, které jsou na základě prognózy, z níž doporučení vycházejí, v souladu s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda, tj. cyklicky očištěného salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření, v doporučené hodnotě alespoň 0,5 % HDP. (8) V květnu 2012 dospěla Komise na základě hloubkového přezkumu povahy, původu a závažnosti makroekonomického vývoje na Kypru k závěru, že se Kypr potýká s velmi vážnou nerovnováhou, zejména pokud jde o jeho postavení vůči zahraničí, veřejné finance a finanční sektor, kterou je zapotřebí naléhavě řešit. Ohrožení udržitelnosti pozice země bylo spatřováno v situaci v kyperském bankovním sektoru. Pokud jde o vnější faktory, saldo běžného účtu vykazovalo značné a přetrvávající schodky, které souvisely s postupným zhoršováním konkurenceschopnosti v oblasti cen/nákladů, zatímco obavy vyvolávala investiční pozice vůči zahraničí. Ohrožení udržitelnosti pozice země bylo navíc spatřováno v situaci v kyperském bankovním sektoru. Pokud jde o vnitřní faktory, vysoce spekulativní soukromý sektor s vysokou mírou zadlužení nefinančních korporací a velmi vysoké zadlužení domácností vyvolávaly obavy. Nerovnováha veřejných financí se navíc přenesla do ročních schodků a zhoršovala se, i když se hospodářství zotavilo z recese, přičemž se zjistilo, že aktuální úsilí napravit nadměrný schodek nebude zřejmě dostatečné. Veřejný dluh postupně překračoval limit stanovený ve Smlouvě a očekával se jeho prudký nárůst. (9) Rada dne 10. července 2012 přijala konkrétní doporučení pro Kypr, která mimo jiné vycházela z posouzení z národního programu reforem Kypru a programu stability Kypru na období 2012–2015. První doporučení vyzývá k důsledné realizaci rozpočtové strategie v roce 2013 a v následujících letech. Rovněž vyzývá k tomu, aby se urychlilo zavádění vymahatelného víceletého rozpočtového rámce vycházejícího ze závazných právních předpisů a obsahujícího korekční mechanismus. Tento rámec by měl být také posílen sestavováním rozpočtu podle programů a výsledků. S ohledem na nedostatky daňové správy a výběru daní je zapotřebí přijmout opatření k lepšímu dodržování daňových předpisů a zamezení daňových úniků. (10) S ohledem na stále obtížnější hospodářské a finanční podmínky kyperské orgány dne 25. června 2012 oficiálně požádaly o finanční pomoc v podobě půjčky z Evropského nástroje finanční stability / Evropského mechanismu stability (ESM), jakož i od Mezinárodního měnového fondu (MMF) s cílem podpořit návrat ekonomiky k udržitelnému růstu, zajistit řádné fungování bankovního systému a zabezpečit finanční stabilitu v Evropské unii a v eurozóně. Dne 27. června 2012 vyzvala Euroskupina Komisi, aby se ve spolupráci s ECB, kyperskými orgány a MMF dohodla na makroekonomickém ozdravném programu, včetně potřeby finančních prostředků, a přijala příslušná opatření k zajištění finanční stability ve velmi náročném prostředí, kde hrozí riziko přelévání dopadu otřesů na trhu státních dluhopisů. Ve dnech 16. a 25. března 2013 dosáhly Euroskupina a Kypr politické dohody o finanční pomoci a klíčových prvcích programu. Dne 12. dubna 2013 dospěla Euroskupina k závěru, že byly zavedeny klíčové prvky makroekonomického ozdravného programu, a lze tedy zahájit příslušný vnitrostátní postup pro formální schválení nástroje finanční pomoci v rámci ESM. Rada dne 25. dubna 2013 přijala rozhodnutí podle článku 136 SFEU obsahující hlavní prvky makroekonomického ozdravného programu, jenž má být na Kypru realizován. V souladu s tímto rozhodnutím podepsaly dne 26. dubna 2013 kyperské orgány a Komise, jednající jménem ESM, memorandum o porozumění. (11) V roce 2009 skončilo více než desetileté období udržitelné a silné hospodářské expanze Kypru. Pokles hospodářské činnosti o 1,75 %, slabá domácí poptávka a nepříznivé vnější prostředí měly negativní dopad na růst. V roce 2010 došlo k oživení hospodářské činnosti, která vykázala růst HDP o 1,1 %, a v první polovině roku 2011 byl zaznamenán růst o 1,5 %. Podle prognózy útvarů Komise z jara 2010, z níž vycházelo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 13. července 2010, se očekávalo, že kyperská ekonomika poroste v roce 2011 o 1,3 %. V roce 2011 se oživení navzdory velmi dobré turistické sezóně zastavilo, protože v červenci 2011 došlo k závažné nehodě, která zničila elektrárnu Vasilico představující více než polovinu celkové kapacity pro výrobu elektrické energie. Rozvíjející se velmi závažná nerovnováha mezi soukromým a veřejným sektorem navíc v kyperském hospodářství vedla ke zpřísnění finančních a fiskálních podmínek, což mělo negativní dopad na hospodářskou činnost, vyvolalo vysokou míru hospodářské nejistoty a prohloubilo zhoršování podmínek na pracovním trhu. Přetrvávající oslabení mezinárodního prostředí zabránilo tomu, aby vnější poptávka vyrovnávala dopad na domácí poptávku. V důsledku toho skončil hospodářský růst za rok 2011 na úrovni 0,5 %, tj. o téměř jeden procentní bod méně, než vyplývalo z prognózy Komise učiněné v souvislosti s doporučením Rady. Období posuzované prognózou Komise, z níž vycházelo doporučení Rady, již nezahrnovalo rok 2012. S ohledem na hypotézu, že bude postupně uzavírána záporná produkční mezera, se však očekávalo, že rok 2012 zaznamená vyšší růst než rok 2011. Podle poslední prognózy útvarů Komise se v roce 2012 očekává, že růst reálného HDP bude činit –2,4 %. (12) Schodek sektoru vládních institucí se zvýšil z 5,3 % v roce 2010 na 6,3 % HDP v roce 2011. Ke zhoršení salda rozpočtu došlo i navzdory opatřením k rozpočtové konsolidaci, která přinesl zákon o rozpočtu z roku 2011 a tři sady dalších opatření na snižování schodku veřejných financí schválených v průběhu roku 2011 a která byla nedostatečná k tomu, aby odvrátila zhoršování stavu veřejných financí. Výše uvedená řada ekonomických událostí, zejména rozvíjející se velmi závažná nerovnováha mezi soukromým a veřejným sektorem kyperského hospodářství, představuje důvody vývoje v oblasti veřejných financí, včetně nezanedbatelných účinků struktury růstu a vyšších nákladů na dluhové financování způsobených ztrátou přístupu k dlouhodobému tržnímu financování. (13) Podle poslední prognózy útvarů Komise se předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek sektoru vládních institucí 6,3 % HDP. Tento předpoklad výsledného schodku je podstatně horší, než uváděla předchozí prognóza útvarů Komise, a to zejména kvůli značnému poklesu příjmů z nepřímých i přímých daní (zejména kvůli DPH, zdanění obchodních společností a příspěvkům na sociální zabezpečení) a vyšším výdajům způsobeným nárůstem nezaměstnanosti a předčasnými odchody do důchodu, jichž je oproti předpokladům více. Schodek za rok 2012 byl oproti prognóze útvarů Komise ze zimy 2013 upraven směrem nahoru, přibližně o 0,5 % HDP, a to kvůli jednorázovým výdajům souvisejícím s náklady na pojistné krytí vyplacené v důsledku výbuchu v elektrárně Vasilico v červenci 2011, splatné v období čtyř let, ale plně účtované v roce 2012, jakož i kvůli zaznamenání kapitálového transferu, který se týká platby kapitalizovaného úroku z dluhopisů na rekapitalizaci banky Cyprus Popular Bank. (14) Podle poslední ekonomické prognózy útvarů Komise byl strukturální schodek v roce 2010 na úrovni 5,7 % HDP a v roce 2011 na úrovni 6,6 % HDP. Očekává se, že v roce 2012 dosáhne hodnoty 6,6 % HDP. Prognóza útvarů Komise, z níž vycházelo doporučení Rady přijaté v červenci 2010, uváděla, že očekávaný průměrný potenciální růst dosáhne v opravném období přibližné výše 1 %. Podle poslední ekonomické prognózy útvarů Komise se v současné době předpokládá, že výsledek průměrného potenciálního produktu bude za období 2011 a 2012 záporný (přibližně –0,5 %), a odhaduje se, že bude mít zápornou hodnotu i v letech 2013–2016. Po zohlednění revize potenciálního produktu směrem dolů oproti doporučení Rady by průměrné fiskální úsilí v letech 2011 a 2012 představovalo přibližně 0,5 %. Odhadovaná změna strukturálního salda však byla také vážně zasažena neočekávaným snížením míry příjmů, způsobeným oproti očekávání nižší konečnou domácí poptávkou, nižší mírou dovozů i výraznějším zhoršením situace na pracovním trhu. To vedlo k zásadnímu snížení míry příjmů, především v oblasti nepřímých daní. S ohledem na všechny tyto účinky se celkové upravené fiskální úsilí v průměru odhaduje přibližně na 2,4 % HDP, což je vyšší než požadované průměrné roční fiskální úsilí v období let 2011 a 2012, které podle doporučení Rady činí alespoň 1,5 % HDP. Lze proto učinit závěr, že Kypr přijal účinná opatření v souladu s doporučením Rady. (15) Zákon o rozpočtu z roku 2012 schválený dne 16. prosince 2011 zapracoval strategii konsolidace veřejných financí zaměřenou na výdaje, která zahrnuje především i) příspěvky od zaměstnanců veřejného sektoru na jejich důchodové zabezpečení a zároveň dvouleté zmrazení příjmů v širším veřejném sektoru, ii) zahrnutí nových zaměstnanců veřejného sektoru do obecného důchodového systému v rámci fondu sociálního zabezpečení, a nikoli do štědřejšího důchodového systému zaměstnanců veřejného sektoru, iii) lepší zacílení sociálních transferů, iv) škrty ve vybraných kategoriích výdajů veřejných financí, v) zvýšení sazby DPH z 15 % na 17 %, vi) dočasné příspěvky z hrubých příjmů zaměstnanců v soukromém sektoru a důchodců a vii) vyšší zdanění výplaty předpokládaných dividend (deemed dividend distribution). Výše uvedené předpoklady v oblasti veřejných financí obsahují také konsolidační opatření, která kyperské orgány přijaly ve zbývající části roku 2012 poté, co bylo v listopadu 2012 dosaženo dočasné dohody s programovými partnery o fiskálních politikách, zejména různá snížení příjmů důchodců z veřejného a širšího veřejného sektoru a zaměstnanců. Souhrnně vyjádřeno, Kypr v letech 2011 a 2012 přijal opatření ke konsolidaci veřejných financí, která měla odhadovaný přímý dopad na snižování schodku vyšší než 5,5 % HDP. Toto posouzení provedené „zdola nahoru“ a týkající se opatření v oblasti rozpočtové konsolidace, která byla přijata v letech 2011 a 2012, potvrzuje závěr, že Kypr přijal účinná opatření. (16) Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2011 na 71,1 % HDP, přičemž prognóza útvarů Komise z jara 2010, z níž vycházelo doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU ze dne 13. července 2010, předpokládala, že bude činit 67,6 % HDP. Vývoj dluhu byl primárně způsoben nad očekávání vyšším schodkem a nižším růstem, jakož i obtížemi, s nimiž se Kypr potýkal při vstupu na zahraniční trhy s cílem pokrýt své finanční potřeby, což vedlo ke zvýšení nákladů na půjčování peněz. Tyto faktory spolu s účastí vlády na rekapitalizaci jedné komerční banky v červnu 2012 vedly ke zvýšení hrubého veřejného dluhu, který v roce 2012 činil přibližně 85,8 % HDP. Je nevyhnutelné, že se veřejný dluh v následujících letech dále zvýší, neboť bude odrážet slabý růst a podstatné fiskální finanční potřeby. Bude tomu tak i v letech 2013 a 2014, kdy k dalšímu zvýšení veřejného dluhu dojde po získání finanční pomoci. Podle prognózy dosáhne poměr dluhu vůči HDP svého vrcholu v roce 2015, kdy by měl činit asi 128 % HDP, a následně bude klesat v důsledku udržitelných primárních přebytků a návratu k pozitivnímu růstu reálného HDP. (17) Všechny tyto faktory, a zejména podstatné zhoršení rozpočtové pozice v důsledku horšího hospodářského propadu, než se očekávalo, a slabší celková pozice hospodářství, než se předpokládalo v okamžiku přijímání původního doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 SFEU, vedou k tomu, že je oprávněné stanovit Kypru novou lhůtu k odstranění nadměrného schodku. Vzhledem k předpokladům, že se na konci roku 2012 vyskytnou rozdíly oproti referenční hodnotě 3 % HDP, a vzhledem k nepříznivým makroekonomickým okolnostem je zapotřebí poskytnout k odstranění nadměrného schodku další čtyři roky. (18) Podle poslední ekonomické prognózy Komise týkající se růstu nominálního HDP se předpokládá, že primární saldo veřejných financí dosáhne v roce 2013 schodku ve výši 2,4 % HDP, v roce 2014 schodku ve výši 4,3 % HDP, v roce 2015 schodku ve výši 2,1 % HDP a v roce 2016 přebytku ve výši 1,2 % HDP, přičemž se má za to, že celkový schodek sektoru vládních institucí dosáhne v roce 2013 výše 6,5 % HDP, v roce 2014 výše 8,4 % HDP, v roce 2015 výše 6,3 % HDP a v roce 2016 výše 2,9 % HDP. Za účelem sledování a s ohledem na omezenou kontrolu, kterou kyperské úřady vykonávají nad úrokovými platbami, by měl být makroekonomický ozdravný program realizován tak, že Kypr stanoví fiskální cíle, pokud jde o primární saldo veřejných financí. (19) Bude zaveden vhodný postup úprav, který bude zhodnocen na základě celkového posouzení s využitím strukturálního salda jakožto referenční hodnoty a s minimálním ročním zlepšením strukturálního salda v doporučené hodnotě o alespoň 0,5 % HDP, aby se zajistilo udržitelné odstranění nadměrného schodku. Předpokládá se, že v roce 2013 budou přijata zcela specifikovaná opatření ke konsolidaci veřejných financí ve výši zhruba 4,75 % HDP, která v témže roce povedou ke zlepšení strukturálního fiskálního salda přibližně o 1,3 % HDP. Pokud jde o rok 2014, opatření na konsolidaci veřejných financí představují přibližně 1,75 % HDP a předpokládá se, že v uvedeném roce zlepší strukturální saldo o 0,3% HDP, přičemž se očekává další zlepšení strukturálního salda, a to o 0,7 % HDP v roce 2015 a o 1,8 % v roce 2016. (20) Úprava na období 2013–2016 obsahuje opatření ke snížení růstu výdajů, zejména pokud jde o platy zaměstnanců veřejného sektoru a jejich sociálních výhody, a ke zvýšení příjmů, především zvýšením sazby DPH, spotřebních daní, zdanění příjmů z úroků i zdanění majetku a obchodních společností. Ve střednědobém horizontu by měla být rozpočtová konsolidace dosažena snižováním růstu výdajů, zlepšováním struktury zdanění a přijetím fiskálních i strukturálních opatření. (21) Stanovení předběžné povinnosti přijmout v roce 2014 další opatření k rozpočtové konsolidaci (vedle opatření schválených v prosinci 2012 s účinkem od 1. ledna 2014) nebylo s ohledem na dodatečná a podstatná opatření k rozpočtové konsolidaci přijatá v roce 2013 a s ohledem na nepříznivé a velmi nejisté makroekonomické podmínky, způsobené mimo jiné zavedením dočasných kapitálových kontrol, ztrátou důvěry a nestabilitou finančního sektoru, považováno za vhodné. Hospodářský a finanční ozdravný program však stanoví kyperským úřadům povinnost, aby byly připraveny zachovat programové cíle přijetím dodatečných opatření v případě, že by výnos z příjmů nebyl dostatečný nebo výdaje v sociální oblasti byly vyšší, a to s přihlédnutím k nepříznivým makroekonomickým účinkům. (22) V roce 2014 se očekává zlepšení strukturálního salda o 0,3 % HDP na základě schválených opatření k rozpočtové konsolidaci, která se v porovnání s opatřeními vyplývajícími z návrhu memoranda o porozumění z listopadu 2012 nezměnila. Podle poslední prognózy útvarů Komise se proto předpokládá, že strukturální úsilí bude v roce 2014 mírně pod hranicí minimálního ročního zlepšení strukturálního salda, která orientačně činí 0,5 % HDP. Tato míra zlepšení by však měla být s ohledem na stávající výjimečnou situaci, pro niž jsou charakteristické velmi nejisté makroekonomické podmínky s podstatnými posuny ve skutečném i předpokládaném potenciálním produktu, a na odhady strukturálního salda, jež jsou méně jisté a více podléhají změnám než při stabilnějších makroekonomických podmínkách, považována za přijatelnou. Prognóza útvarů Komise ze zimy 2013 zohlednila konsolidační opatření na rok 2014 a uvedla zlepšení strukturálního salda mezi roky 2013 a 2014 přibližně o 1,4 % HDP. V současné době se odhaduje, že v roce 2014 bude míra zlepšení strukturálního salda nižší, i když se soubor konsolidačních opatření nezměnil, což lze vysvětlit i) zhoršením daňového základu pro příjmy za rok 2013, tj. u některých z těchto opatření se předpokládá, že jejich dopad bude v roce 2014 klesat; ii) revizí dopadu některých konsolidačních opatření, které byly již přijaty s ohledem na rok 2014, směrem dolů, a to vzhledem k horším makroekonomickým podmínkám v průběhu programového období; iii) předpokládaným snížením výběru příjmů z některých daňových opatření v roce 2014, tj. příjmů (např. výběru daně z příjmů a DPH), které závisejí na hospodářské činnosti za rok 2013, a iv) skutečností, že standardní elasticita používaná k určení rozdílů mezi cyklickou složkou a strukturálním saldem může vést k podhodnocení skutečného celkového fiskálního úsilí. Pohled „zdola nahoru“ na diskreční konsolidační opatření, tj. položku po položce, je důležitým prvkem hodnocení stavu fiskální politiky. Ve vysoce nejistých makroekonomických podmínkách může zejména představovat užitečný druhý názor na hodnocení skutečného celkového fiskálního úsilí. Opatření k rozpočtové konsolidaci na období let 2013 a 2014 v průměru překračují hranici 3 % HDP. Ačkoli jsou tato opatření značná, odpovídající zlepšení strukturálního salda činí v průměru pouze přibližně 0,75 % HDP. (23) Sledování pokroku při realizaci závazků Kypru přijatých v rámci postupu při nadměrném schodku bude prováděno v pravidelných intervalech. Budou-li příjmy nižší nebo výdaje na sociální zabezpečení vyšší, měl by být Kypr připraven přijmout dodatečná opatření s cílem zajistit plnění fiskálních cílů. (24) Kypr splňuje podmínky pro prodloužení lhůty k odstranění nadměrného schodku veřejných financí, jak jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ: (1) Kypr by měl odstranit současný nadměrný schodek rozpočtu do roku 2016. (2) Kypr by měl dosahovat cílů v oblasti celkového schodku veřejných financí stanovených na rok 2013 ve výši 6,5 % HDP, na rok 2014 ve výši 8,4 % HDP, na rok 2015 ve výši 6,3 % HDP a na rok 2016 ve výši 2,9 %, aby se celkový schodek veřejných financí do roku 2016 snížil pod referenční hodnotu 3 % HDP. (3) Za tímto účelem by měl Kypr důsledně provádět zákon o rozpočtu z roku 2013 a sjednaná dodatečná opatření k rozpočtové konsolidaci, jež by měla v roce 2013 dosáhnout minimální částky 351 milionů EUR. Kypr by měl zcela realizovat fiskální opatření na rok 2014, která byla schválena v prosinci 2012 a která na rok 2014 představují částku alespoň 270 milionů EUR. Je zapotřebí, aby Kypr sledoval rozpočtový dopad přijatých konsolidačních opatření každý měsíc a aby byl připraven zachovat fiskální cíle přijetím dodatečných opatření v případě, že by výnos z příjmů nebyl dostatečný nebo výdaje v sociální oblasti byly vyšší, a to s přihlédnutím k nepříznivým makroekonomickým okolnostem. (4) Kypr by měl ve střednědobém horizontu pokračovat v rozpočtové konsolidaci a ve svém úsilí o soulad se střednědobým rozpočtovým cílem, tj. dosažení strukturálně vyrovnaného rozpočtu, tím, že omezí růst výdajů, zdokonalí strukturu daňového systému a přijme fiskální i strukturální opatření. (5) Rada stanoví lhůtu 3 měsíce k tomu, aby kyperské orgány přijaly účinná opatření a aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 podrobně informovaly o konsolidační strategii, kterou plánují za účelem dosažení těchto cílů. Nad rámec zprávy uvedené v doporučení č. 5 a souběžně s finančním ozdravným programem by měl Kypr každé tři měsíce podávat zprávy o pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění těchto doporučení, a tomuto pokroku by měl zároveň věnovat samostatnou kapitolu programu stability, a to až do doby, než bude nadměrný schodek zcela odstraněn. Toto doporučení je určeno Kyperské republice. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 186, 20.7.2012, s. 30.