Celková výše finančních prostředků v záručním fondu k 31. prosinci 2020 činila 2 855 047 432,59 EUR (k 31. prosinci 2019 činila 2 828 738 292,88 EUR) (viz příloha pracovního dokumentu útvarů Komise: Účetní závěrka záručního fondu poskytnutá EIB).

Podle článku 8 nařízení zašle Komise za každý rozpočtový rok do 31. května následujícího roku Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru zprávu o stavu fondu a jeho správě na konci předchozího kalendářního roku.

Nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009 (dále jen „nařízení“) byl zřízen Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“ nebo „fond“) s cílem poskytnout rezervu v oblasti likvidity, ze které se mají vyplácet platby věřitelům Unie v případech, kdy jsou příjemci úvěrů poskytnutých nebo zaručených Evropskou unií v prodlení se splácením. V souladu s článkem 7 nařízení pověřila Komise finanční správou fondu Evropskou investiční banku (EIB), a to na základě dohody, kterou Evropská unie a EIB podepsaly dne 25. listopadu 1994 a která byla následně změněna ve dnech 23. září 1996, 8. května 2002, 25. února 2008, 9. listopadu 2010 a 28. září 2018 (dále jen „dohoda“).

Podle vnitřní dohody je na konec listopadu naplánována platba 42,34 milionu EUR do společného rezervního fondu. Přímo souvisí s předchozím převodem aktiv Záručního fondu pro vnější vztahy z EIB do společného rezervního fondu, k němuž dojde ve třetím čtvrtletí (konec července), s výhradou přijetí nařízení o nástroji pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci.

S cílem dorovnat stav fondu na úroveň 9 % veškerých nesplacených kapitálových závazků bylo do rozpočtu EU na rok 2021 jako dotace fondu vloženo 42,34 milionu EUR, přičemž částka byla vypočítána ze zaručených operací nesplacených k 31. prosinci 2019. Částka byla schválena Radou a Evropským parlamentem a vykázána v rozvaze k 31. prosinci 2020 jako aktivum (pohledávka) fondu.

Podle článku 5 nařízení se částka, která má být převedena z rozpočtu do fondu v roce n + 1, vypočte na základě rozdílu mezi cílovou částkou a hodnotou čistých aktiv fondu ke konci roku n – 1 vypočítaného na začátku roku n.

V únoru 2020 byl příspěvek z rozpočtu EU do fondu na rok 2021 rovněž vypočten na 42,34 milionu EUR.

V únoru 2020 byla z rozpočtu do fondu převedena částka ve výši 240,15 milionu EUR, která odpovídá dotaci na rok 2019.

V roce 2020 EIB i nadále zaznamenávala prodlení u splátek syrských státních úvěrů. V důsledku toho a v souladu s dohodou o záruce mezi EU a EIB podala EIB do 31. prosince 2020 14 dalších žádostí o platby ze Záručního fondu EU v celkové výši 52,43 milionu EUR (viz bod 5).

Podobně jako rozvaha se k začlenění do konsolidovaných účetních výkazů EU vypracovává i výkaz o finanční výkonnosti před konsolidací.

§příspěvek z rozpočtu EU do společného rezervního fondu ve výši 42,34 milionu EUR, neboť tato pohledávka je započtena proti odpovídajícímu závazku splatnému v konsolidované účetní závěrce EU.

§veškeré částky postoupené EU v důsledku plateb ze záruky na základě žádostí EIB v souvislosti s nesplacenými splátkami úvěrů (splatné nedoplatky plus úroky z prodlení). Vzhledem k politické situaci v Sýrii a na základě rozhodnutí účetního EK však byly tyto částky v účetní závěrce za rok 2020 vykázány v plné výši jako znehodnocená aktiva.

Účetní závěrka fondu před konsolidací se vyhotovuje, aby byly zahrnuty účetní operace, jež nejsou obsaženy v účetní závěrce fondu, kterou připravuje EIB (viz pracovní dokument útvarů Komise). Tvoří součást konsolidované účetní závěrky EU.

2020 2019 Příjmy z provozní činnosti 0 266 252 Výdaje na provozní činnost (3 460 002) (3 494 876) VÝSLEDEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI (3 460 002) (3 228 615) Finanční výnosy 42 933 660 42 681 966 Finanční náklady (91 183 606) (39 575 953) FINANČNÍ VÝSLEDEK (48 249 946) 3 106 013 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (51 709 948) (122 602)

·Náklady na provozní činnosti zahrnují zejména poplatky EIB za správu aktiv (0,8 milionu EUR), dodatečné prostředky na finanční rezervy na budoucí nesplacené syrské splátky (1,1 milionu EUR) a kurzové ztráty (1,2 milionu EUR).

·Finanční výnosy zahrnují zejména výnos z úroků z investičního portfolia (6,8 milionu EUR), realizovaný zisk z prodeje finančních aktiv (8,8 milionu EUR), odměny za podstoupení rizika v souvislosti s operacemi ze soukromého mandátu v rámci iniciativy na posílení ekonomické odolnosti (9,1 milionu EUR) a úroky z prodlení připsané k postoupeným částkám (18,1 milionu EUR).

·Finanční náklady zahrnují zejména ztráty (19,6 milionu EUR) ze snížení hodnoty částek postoupených EU v roce 2020 (viz bod 5), realizované ztráty z prodeje finančních aktiv (1,4 milionu EUR) a uznané závazky z finančních záruk v souvislosti s operacemi ze soukromého mandátu v rámci iniciativy na posílení ekonomické odolnosti (70,2 milionu EUR).

4.Správa peněžních prostředků záručního fondu

4.1.Investiční politika

Likvidní aktiva fondu se investují v souladu s pravidly hospodaření uvedenými v příloze dohody o správě ve znění pozdějších změn. V souladu s tím se do peněžních aktiv umístí dostatečný objem aktiv k pokrytí krátkodobého odtoku (kratšího než jeden rok), a to v poměru, který je stanoven v roční investiční strategii. Zbývající aktiva mohou být přidělena na střednědobé a dlouhodobé nástroje s maximální dobou splatnosti deset let a šest měsíců od data platby (střednědobé a dlouhodobé portfolio). Ke konci roku 2020 činila celková modifikovaná doba trvání portfolia fondu přibližně tři roky.

4.2.Výkonnost a vývoj na trhu v roce 2020

Výkonnost portfolia fondu byla sledována na základě tržní hodnoty (mark-to-market). V roce 2020 dosáhlo portfolio fondu výnosu ve výši 1,074 % a překročilo referenční hodnotu o 28,6 bazických bodů. Výkonnost byla ovlivněna vysokou volatilitou v přetrvávajícím prostředí s nízkými výnosy, podpořenou akomodativní fiskální a měnovou politikou během pandemie. Kladný výnos se promítl do kladného příspěvku ve výši 30 milionů EUR. Ke konci roku 2020 činila tržní hodnota portfolia fondu přibližně 2 810 milionů EUR.

V důsledku pandemie čelilo světové hospodářství náhlým a bezprecedentním výzvám. Opatření proti šíření nákazy měla významný negativní dopad na hospodářskou činnost, vedla k poklesu světového obchodu a ke zvýšení volatility finančních trhů. Velká část světové ekonomiky se potýkala s omezeními volného pohybu osob, zvýšením nejistoty spotřebitelů a oslabením poptávky. Nejvíce zasaženo bylo odvětví služeb, zatímco výrobní odvětví prokázalo větší odolnost.

Měnová a fiskální politika byla i nadále příznivá. ECB zahájila nový dočasný program nákupu aktiv v souvislosti s pandemií v eurozóně s celkovým pokrytím 1 850 miliard EUR, který doplňuje stávající programy nákupu aktiv. Dodatečná měnová akomodace byla poskytnuta uvolněním podmínek pro dlouhodobou refinanční operaci (LTRO) a cílené dlouhodobé refinanční operace (TLTRO) a rozšířením programu nákupu aktiv o dodatečné dočasné finanční krytí ve výši 120 miliard EUR. V USA zavedl Federální rezervní systém soubor opatření ke stabilizaci trhů a stimulaci růstu, včetně dvou nových nástrojů (primárního a sekundárního tržního úvěru pro podnikové úvěry), který odstranil procentní limity plánovaných nákupů aktiv v rámci QE a snížil jeho míru od března 2020 o 1,5 bodu, čímž se dostala na téměř nulové hodnoty.

Výkonnost finančních trhů byla na konci roku 2020 poměrně dobrá, což lze přičíst lepšímu vnímání rizika, povzbudivým zprávám o vývoji očkovacích látek nebo optimismu v souvislosti s balíčkem finančních stimulů po prezidentských volbách v USA. Zavedení nástroje Next Generation EU (NGEU) a nástroje na podporu zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) vedlo v Evropě k dalšímu posílení fiskálních opatření na vnitrostátní úrovni, což pomohlo zvýšit dynamiku růstu a snížit rozpětí. Za těchto okolností úrokové sazby a úvěry v eurozóně dále klesaly, i když pomalejším tempem než dříve, zatímco dlouhodobé státní výnosy rostly.

5.Žádosti o čerpání ze záručního fondu

Sýrie

Vzhledem ke zhoršující se situaci v Sýrii přijaly Rada pro zahraniční věci, Evropský parlament a Rada v roce 2011 rozhodnutí zakázat EIB vyplácet finanční prostředky v souvislosti se stávajícími dohodami o půjčkách a zároveň pozastavit smlouvy o poskytování technické pomoci ze strany EIB pro státní projekty v Sýrii. Omezující opatření byla následně stanovena nařízením Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 ve znění pozdějších změn.

V důsledku těchto rozhodnutí neprovedla EIB od května 2011 žádné nové finanční operace a všechny probíhající výplaty prostředků a služby technické pomoci pro Sýrii byly od listopadu 2011 až do odvolání pozastaveny.

Od listopadu 2011 zaznamenává EIB nedoplatky ve splácení státních úvěrů poskytnutých Sýrii. V důsledku toho a v souladu s relevantními dohodami o záruce mezi EU a EIB podala EIB do 31. prosince 2020 na 91 žádostí o platby ze záručního fondu EU v celkové výši 528,39 milionu EUR (včetně sankcí uplatněných EIB a inkasovaných pohledávek).

6.Odměna pro EIB

Odměnu pro EIB tvoří poplatky za správu a poplatky za inkaso pohledávek. Poplatky za správu pokrývají obhospodařování aktiv fondu. Poplatky za inkaso pohledávek pokrývají externí náklady vzniklé EIB v souvislosti s vymáháním pohledávek v prodlení, na něž se vztahuje záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii.