Usnesení Evropského parlamentu k výsledku zasedání Evropské rady ve dnech 22. a 23. března 2005 v Bruselu



Úřední věstník 033 E , 09/02/2006 S. 0487 - 0491



P6_TA(2005)0127 Zasedání Evropské rady (Brusel, 22. a 23. března 2005) Usnesení Evropského parlamentu k výsledku zasedání Evropské rady ve dnech 22. a 23. března 2005 v Bruselu Evropský parlament, - s ohledem na závěry předsednictví po zasedání Evropské rady ve dnech 22. a 23. března 2005, - s ohledem na zprávu Evropské rady a na prohlášení Komise k zasedání Evropské rady ve dnech 22. a 23. března 2005, - s ohledem na čl. 103 odst. 4 jednacího řádu. I. Pakt stability a růstu 1. vítá skutečnost, že po měsících kontroverzních signálů bylo na zasedání Evropské rady dosaženo politické dohody o reformě Paktu stability a růstu, jejímž cílem je zlepšení koordinace a sledování hospodářských politik při zvýšení flexibility a oživení závazku rozpočtové disciplíny, což je základem stabilní měny, hospodářského růstu a tvorby pracovních míst; 2. vítá zejména posun k posílení preventivní funkce paktu, zvýšenou pozornost věnovanou úrovni adluženosti a dohodu o propojení paktu s lisabonskými cíly a politikami, ale je znepokojen nejasností, pokud jde o pravidla pro donucovací funkci paktu; 3. vyzývá Komisi a Radu k předložení dohodnutých změn nařízení (ES) 1466/97 [1] a (ES) 1467/97 [2] a k plnému zapojení Evropského parlamentu, aby tak bylo zajištěno, že budou vyřešeny zbývající otázky; 4. vyzývá Komisi, aby plně využila svého práva iniciativy a postupů, které má k dispozici, s cílem zajistit řádné provádění paktu a aby hrála v makroekonomické koordinaci aktivní úlohu; vyjadřuje pochyby, pokud jde o toto hledisko reformy, kdy se nevyužilo příležitosti k posílení úlohy Komise. II. Oživení lisabonského procesu 5. vítá závazky Rady a Komise vnést do Lisabonské strategie novou dynamiku skrze nový cílený přístup založený na tříletém cyklu a skutečnost, že tento přístup podporuje mnoho postojů, které byly před zasedáním Evropské rady přijaty Parlamentem, jako je například přeformulování vzájemné provázanosti hospodářského, sociálního a environmentálního rozměru Lisabonské strategie; 6. očekává, že Komise zaujme vedoucí pozici při oživení Lisabonské strategie tím, že představí Lisabonský program Společenství, který pro orgány Společenství vytýčí plán postupu; trvá na podrobné konzultaci s Parlamentem, pokud jde o obsah tohoto plánu a o vytvoření efektivního mechanismu pro společné plánování Komise a Parlamentu; 7. podporuje myšlenku, že členské státy by měly k růstu a zaměstnanosti přispívat více a praktičtěji, a v návaznosti na diskusi s účastníky a po konzultaci s národními parlamenty podporuje myšlenku zavedení tzv. národních reformních programů; 8. vyjadřuje však lítost, že Evropská rada neshválila doporučení skupiny na vysoké úrovni, aby Komise každoročně podávala zprávu o tom, které členské státy plní lisabonské cíle nejlépe a které zaostávají; 9. připomíná, že blahobyt občanů EU je předpokladem pro úspěch Evropy v hospodářské oblasti a v oblasti hospodářské soutěže; vítá plány na zelenou knihu o demografických trendech v EU a znovu opakuje, že je nutné, aby na jejím základě byly učiněny konkrétní kroky; 10. znovu opakuje své stanovisko, že Lisabonská strategie by měla být prostředkem k upevnění evropského sociálního modelu skrze vyšší sociální soudržnost, a zvýšení míry a kvality zaměstnanosti, zlepšení přizpůsobivosti pracovníků, investicím do lidského kapitálu, modernizaci a zajišťování sociální ochrany, podpoře rovných příležitostí a rovnováhy pohlaví a k vyváženosti mezi pracovním a osobním životem; 11. podporuje potřebu pevné průmyslové sítě na celém území Evropy a nutnost provádět aktivní průmyslovou politiku; 12. vítá výslovné uznání zásadní role malých a středních podniků (MSP) pro inovaci, růst a zaměstnanost; 13. sdílí názor, že politika životního prostředí hraje zásadní roli v udržitelném růstu, což přispívá k zaměstnanosti, a zdůrazňuje důležitost zaměření na ekologickou inovaci a environmentální technologii, což EU umožní vyrovnat se s řadou výzev týkajících se přírodních zdrojů a životního prostředí, jako je biologická rozmanitost a změna klimatu; 14. vítá závazek Evropské rady vytvořit plně funkční vnitřní trh služeb, který bude slučitelný s evropským sociálním modelem, s cílem zvýšit konkurenceschopnost, tvorbu pracovních míst a růst a zaručit sociální odpovědnost, ochranu práv spotřebitelů a sociální a ekologické normy; souhlasí s tím, že je třeba v rámci legislativního procesu vyvinout veškeré úsilí k zajištění široké shody o směrnici o službách, která všechny tyto cíle splňuje; 15. vyjadřuje souhlas s tím, že REACH musí uvést do souladu otázky životního prostředí a zdraví s potřebou podpořit konkurenceschopnost evropského průmyslu, zatímco bude věnovat zvláštní pozornost MSP a jejich schopnosti inovovat; 16. zdůrazňuje potřebu zajistit finanční zdroje potřebné k uskutečňování lisabonské agendy jak na úrovni rozpočtu EU, tak na úrovni národních rozpočtů; 17. požaduje, aby národní rozpočty a rozpočet EU, včetně budoucího finančního výhledu na léta 2007-2013, odrážely cíle sledované v rámci lisabonského procesu; vítá silnou podporu prioritních programů transevropských dopravních sítí ze strany Evropské rady a vyzývá Radu a členské státy, aby urychlily plánování a vyčlenily z národních rozpočtů potřebné finanční prostředky na prioritní projekty, zejména na budování chybějících přeshraničních spojů; 18. vítá postoj Evropské rady, pokud jde o důležitost a úlohu, kterou při oživování Lisabonské strategie a v rámci cílů růstu a zaměstnanosti připisuje politice soudržnosti a udržitelné dopravě; 19. vítá zachování celkového cíle dosažení investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP Evropské unie s odpovídajícím podílem soukromých a veřejných investic; vyzývá členské státy a EU, aby věnovaly přednostní pozornost výzkumným programům, které jsou v souladu s cíli zvyšování kvality života a posilování udržitelného hospodářství; poukazuje na význam investic do inovace a nových technologií, které představují hlavních prvky při řešení výzev, jimž EU čelí v globalizovaném světě; 20. domnívá se, že pro úspěch Lisabonské strategie je zapotřebí soudržnější Evropská investiční iniciativa. III. Udržitelný rozvoj 21. sdílí názor, že enviromentální politika je významným přínosem k udržitelnému růstu a zaměstnanosti a že se EU musí zabývat řadou výzev týkajících se přírodních zdrojů a životního prostředí, jako jsou změny klimatu a enviromentální technologie; vítá pozornost věnovanou enviromentálním politikám jako přínos pro růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost a v neposlední řadě také kvalitu života; podporuje požadavek Rady na rychlé provádění akčního plánu pro ekotechnologie; 22. je zklamán časovým plánem, který byl přijat pro přehodnocení strategie udržitelného rozvoje EU, protože je přesvědčen, že enviromentální politika by mohla nabídnout významné hospodářské příležitosti, zejména zvážíme-li její působení na průmyslové inovace; naléhavě proto žádá Komisi, aby jednala rozhodně a předložila příslušné návrhy co nejdříve; je přesvědčen, že je nutné vyčlenit na dosažení cílů definovaných podle upravené Lisabonské strategie odpovídající finanční zdroje; 23. znovu konstatuje, že je zapotřebí udržitelné řízení a využívání přírodních zdrojů a žádá Komisi, aby je zařadila do své strategie; 24. věří, že střednědobé přehodnocení by dodalo odpovídající váhu tomu, jak mohou nové technologie s nadějnou budoucností a rovněž enviromentální technologie a vysoké normy pro životní prostředí přispět k vítězné konkurenceschopné strategii; žádá o zvýšenou podporu ekotechnologií a ekologicky účinných inovací; v širším smyslu zdůrazňuje úlohu kvality života jako činitele při investicích a rozmístění průmyslu; je přesvědčen, že ignorování změn klimatu a ztráta biologické rozmanitosti vážně ochromí schopnost těchto cílů dosáhnout; 25. připomíná nezbytnost naléhavě vzít v úvahu hrozbu přenosných nemocí, zejména možnou pandemii chřipky, která by mohla postihnout zejména nejzranitelnější části obyvatel, jako jsou děti a starší lidé; IV. Změna klimatu 26. vítá vůli prozkoumat možnosti ohledně režimu po roce 2012 v rámci procesu OSN týkajícího se změny klimatu spolu s vývojem dlouhodobé strategie EU a zvažování cesty ke snížení emisí vyspělých zemí v rozmezí 15-30 % jako cíle do roku 2020; trvá na tom, že by si EU měla ponechat vedoucí roli v mezinárodním úsilí v boji se změnou klimatu a přednést konkrétní návrhy na ambiciózní program jdoucí až za rok 2012; 27. zdůrazňuje, že cíle Kjótského protokolu jsou nezbytnou podmínkou globální strategie v oblasti změny klimatu, že však musí být stanoveny další cíle pro období po roce 2012, a že celosvětové emise by se měly do roku 2050 snížit o polovinu, aby globální oteplování bylo nižší než 2°C nad úrovní před obdobím industrializace; 28. zdůrazňuje, že pro dosažení kolektivního cíle EU-15 podle Kjótského protokolu jsou nezbytné dodatečné politiky a opatření, zejména v oblasti energie a dopravy, kde se předpokládá, že emise i nadále značně porostou; 29. naléhavě žádá členské státy, aby přijaly další opatření ke zvýšení úspor energie, zlepšení energetické účinnosti a k přechodu na obnovitelné zdroje energie, a znovu opakuje svůj požadavek, aby byly mezinárodní dohody uzavřeny tak, že budou zahrnovat emise z mezinárodních letů a přepravy do cílů na snížení emisí na druhé období závazku po roce 2012. V. Příprava setkání OSN na nejvyšší úrovni 30. vítá priority, které udělila Evropská rada přípravě setkání OSN na nejvyšší úrovni k rozvojových cílům tisíciletí, které se bude konat v září; zdůrazňuje, že EU a členské státy musí demonstrovat svou angažovanost vzhledem k rozvoji a rozvojovým cílům tisíciletí zvýšením části rozpočtu EU určené na rozvoj a zlepšení efektivity pomoci např. činností směřující k úplnému uvolnění veškeré rozvojové pomoci; 31. vyjadřuje jasnou podporu tomu, že Evropská rada stvrzuje, že podpora Unie Africe by měla být posílena; vítá iniciativu o Africe navrženou Komisí na rok 2005; zdůrazňuje, že toto zaměření na nejchudší země, které je v souladu s úsilím dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí a s odhodláním Unie vymýtit chudobu, musí být podpořeno rozsáhlým zvýšením pomoci z Unie i z členských států; 32. rozhodně podporuje výzvu generálního tajemníka OSN představitelům států a vlád rozvinutých zemí, aby sestavily jasný časový plán pro dosažení cíle 0,7 % HND pro oficiální rozvojovou pomoc; naléhavě žádá členské státy EU, aby bezodkladně schválily nadcházející návrhy Komise na tento konkrétní plán; 33. plně podporuje výzvu generálního tajemníka OSN představitelům států a vlád rozvinutých zemí, aby se dohodly na zahájení série iniciativ, které přinesou rychlé výsledky, jak to navrhuje projekt tisíciletí OSN vedený profesorem Jeffreym Sachsem; 34. naléhavě žádá členské státy, aby daly najevo svou oddanost dodržování lidských práv podporou návrhu generálního tajemníka OSN nahradit Výbor pro lidská práva silnější a důvěryhodnější Radou pro lidská práva. VI. Vnější vztahy 35. připomíná, že Parlament opakovaně trval na tom, aby zbrojní embargo uvalené na Čínu nebylo za současných podmínek zrušeno, a s uspokojením bere na vědomí, že Evropská rada neučinila další kroky ke zrušení embarga; 36. vítá rozhodnutí Evropské rady vytvořit pracovní skupinu pro podávání zpráv o pokroku Chorvatska při plnění podmínek pro zahájení jednání o přistoupení s EU a naléhavě žádá Radu a Komisi, aby tuto pozorovatelskou pracovní skupinu co nejdříve vyslaly do Chorvatska, aby pro příští schůzku Rady pracovní skupina poskytla spolehlivé výsledky jako základ pro přijímání rozhodnutí; 37. znovu opakuje svůj postoj k současné situaci v Libanonu a vítá oznámení, které učinil ministr zahraničí Sýrie, že syrské jednotky, vojenský majetek a zpravodajské služby budou plně staženy do 30. dubna 2005 v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1559(2004); vyzývá členské státy a Radu, aby vznesly otázku stabilizace Libanonu v Radě bezpečnosti OSN; doufá, že jako příspěvek ke stabilitě země bude vytvořena nová vláda s cílem uspořádat svobodné, spravedlivé a průhledné volby; naléhavě žádá Radu, aby, po dohodě s libanonskými úřady, vyslala volební pozorovatelskou misi EU a to i na při přípravu voleb; 38. je toho názoru, že nedávné události v Kyrgyzstánu ukazují touhu kyrgyzského národa po demokratické změně a podporuje prohlášení Rady žádající od nově jmenovaných vůdců této země, aby zahájili dialog s cílem zaručit demokratický proces, který zahrnuje plné dodržování zásady právního státu a lidských práv prostřednictvím národního usmíření; * * * 39. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, národním parlamentům členských států a Bulharska a Rumunska. [1] Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1). [2] Nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6). --------------------------------------------------