Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu - Výroční zpráva pro orgán, který je příslušný pro udělení absolutoria, o interních auditech provedených v roce 2004 (článek 86 odst. 4 finančního nařízení) - Úplný znění textu je k dispozici ve FR-DE-EN {SEK(2005) 782 } /* KOM/2005/0257 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 15.6.2005 KOM(2005) 257 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Výroční zpráva pro orgán, který je příslušný pro udělení absolutoria, o interních auditech provedených v roce 2004 (článek 86 odst. 4 finančního nařízení) Úplný znění textu je k dispozici ve FR-DE-EN. {SEK(2005) 782 } OBSAH 1. Úvod 3 2. Přehled auditorské činnosti útvaru interního auditu v roce 2004 3 3. Shrnutí hlavních zjištění a doporučení 5 4. Závěry 9 1. ÚVOD Cílem této třetí výroční zprávy o interním auditu je informovat orgán, který je příslušný pro udělení absolutoria, o činnosti útvaru interního auditu Komise v roce 2004. Tato zpráva je zkrácenou verzí výroční zprávy interního auditora o interním auditu pro Komisi (podle článku 86 odst. 3 finančního nařízení). Do velké míry vychází z výsledků činnosti útvaru interního auditu k dokončení akce 87 Bílé knihy o reformě[1], ale zohledňuje i ostatní audity dokončené v roce 2004, včetně následných auditů z dřívějších let a jiné relevantní zdroje, jako je přehled generálních ředitelství blízkých generálnímu ředitelství pro vnější vztahy (Relex)[2], první souhrnná zpráva o činnosti vlastních útvarů zabezpečení interního auditu[3] a kontrola systémových doporučení interního auditora z roku 2003. Hloubkové audity a následné audity provedené útvarem interního auditu vedly k doporučením adresovaným příslušnému generálnímu řediteli, který je odpovědný za přijetí opatření. Tato zpráva se soustředí na doporučení, která jsou v zájmu celé Komise, jsou svou povahou často průřezová, a která by se také mohla týkat jiných generálních ředitelství než těch, u kterých byl audit proveden. 2. PřEHLED AUDITORSKÉ čINNOSTI ÚTVARU INTERNÍHO AUDITU V ROCE 2004 Za účelem plnění svého poslání jedná útvar interního auditu v souladu s finančním nařízením a s Chartou útvaru interního auditu, s obecně uznávanými zásadami a mezinárodními normami, které upravují vnitřní kontrolu a interní audit, tj. s rámcem kontrol COSO[4] a s profesními normami a pokyny Institutu interních auditorů[5]. Auditorská činnost útvaru interního auditu se zaměřuje na čtyři hlavní kategorie definované Institutem interních auditorů: spolehlivost a integrita finančních a provozních údajů, účinnost a účelnost operací, zabezpečení aktiv a dodržování právních předpisů a smluv. Zaměřuje se také na strategické a přednostní cíle Komise a na otázku, do jaké míry jsou tyto cíle v souladu s jejím celkovým posláním a jak toto poslání podporují[6]. Auditorská činnost útvaru interního auditu vychází z tříletého strategického plánu přijatého na počátku roku 2004, který se každoročně aktualizuje, aby odrážel nezbytné změny. Auditorská činnost se v roce 2004 zaměřila na dokončení auditů, posuzování rizik a revize dokumentů podle programu akce 87 (viz tabulka níže) a na předložení hlavních zjištění v souhrnné zprávě pro Výbor pro zlepšení auditu v září 2004 a lednu 2005[7]. Vzhledem k tomu, že od zahájení auditorské činnosti byl proveden dostatečný počet auditů, došlo v roce 2004 také ke zintenzivnění programu následných auditů útvaru interního auditu. V této souvislosti je zvlášť důležitá následná auditorská činnost útvaru interního auditu Eurostatu, která bude prodloužena do roku 2005. Útvar interního auditu předložil v prosinci 2004 také svou první souhrnnou zprávu o činnosti útvarů zabezpečení interního auditu generálních ředitelství, kterou má předkládat dvakrát ročně a upozornil Komisi na řadu klíčových rizikových oblastí[8]. Podle názoru Výboru pro zlepšení auditu by měly budoucí zprávy vycházet z harmonizovaných kritérií podávání zpráv ve skupině interního auditu Komise. Přehled auditorské činnosti v roce 2004 (a její uvedení v přílohách): Audit | Memorandum o plánování auditu | Závěrečná zpráva | Průřezové, správní a jiné podpůrné systémy | OPOCE | 2. března 2004 | 15. října 2004 | Místní kontrola IT v COMP | 17. července 2003 | 20. července 2004 | Místní kontrola IT v SG | 17. července 2003 | 31. července 2004 | Posouzení rizik a revize dokumentů: SG, SJ, OLAF, ADMIN, ADMIN/DS, EPSO, OIB, PMO, DIGIT, SCIC, OIL, DGT, GOPA, 36 ITC posouzení rizik | Vnitřní politiky včetně výzkumu | EAC | 15. března 2004 | 21. září 2004 | ENV | 29. března 2004 | 17. září 2004 | ESTAT II | 17. listopadu 2003 | 19. března 2004 | INFSO | 30. dubna 2004 | 20. října 2004 | JRC | 26. března 2004 | 21. října 2004 | Posouzení rizik a revize dokumentů: ECFIN, ENTR, COMP, SANCO, TREN, JAI, MARKT, TAXUD | Strukturální opatření a společná zemědělská politika | EMPL | 22. května 2003 | 22. července 2004 | Kontrola AGRI | 20. října 2004 | 25. února 2005. | Kontrola REGIO | 24. září 2004 | 23. prosince 2004 | Posouzení rizik a revize dokumentů: FISH | Vnější politiky včetně předvstupní pomoci | AIDCO | 31. července 2003 | 29. dubna 2004 | Kontrola ELARG | 20. září 2004 | 21. ledna 2005 | Posouzení rizik a revize dokumentů: TRADE | Zjištění a doporučení vyplývající z auditů útvaru interního auditu byla kontrolovanými útvary z velké míry akceptována – 84 % všech vydaných doporučení bylo přijato a dalších 10 % bylo přijato s připomínkami. To svědčí o tom, že rady auditorů jsou považovány za užitečné pro zlepšení, ale také o tom, že vedení zodpovědně rozhoduje, zda a jak bude či nebude doporučení dodržovat. V jednom případě odmítl auditovaný subjekt kritické doporučení, jelikož se domníval, že následné opatření nelze na úrovni generálního ředitelství provést. Akceptace doporučení z auditů provedených útvarem interního auditu za rok 2004: Akceptováno | Akceptováno s připomínkami | Částečně zamítnuto | Odmítnuto | Celkem | % | Kritické | 39 | 1 | 0 | 1 | 41 | 10 % | Velmi důležité | 119 | 21 | 0 | 5 | 145 | 38 % | Důležité | 151 | 22 | 7 | 5 | 185 | 48 % | Žádoucí | 12 | 0 | 1 | 1 | 14 | 4 % | Celkem | 321 | 44 | 8 | 12 | 385 | 100 % | % | 84 % | 11 % | 2 % | 3 % | 100 % | 3. SHRNUTÍ HLAVNÍCH ZJIšTěNÍ A DOPORUčENÍ (VÍCE INFORMACÍ V PřÍLOZE 3) Doporučení 1 : Generální ředitelství by měla usilovat o zlepšení kvality svých ukazatelů a o vytvoření integrovaného přístupu k měření a hodnocení výkonnosti. V této souvislosti by mělo být zváženo využití společného hodnotícího rámce , který je speciálně určen k podpoře provádění řízení kvality v organizacích veřejného sektoru. Hlavní ukazatelé výkonnosti, finanční i provozní, by měly být definovány a vykazovány v „tableau de bord“ - tabulce pravidelně předkládané vedení ke sledování a kontrole výkonnosti v klíčových oblastech. V některých případech by se měly jako součást potřebné zpětné vazby od příjemců grantů a jiných zúčastněných stran používat nástroje/techniky celkového řízení kvality, jako je orientační srovnávání a průzkumy spokojenosti . Doporučení 2: Na úrovni generálních ředitelství by mělo být řízení rizik součástí pravidelných řídicích procesů a mělo by být vykonáváno spolu s procesem strategického plánování a pak začleněno do průběžného podávání zpráv a rozhodování ze strany vedení. Kritická rizika a reakce vedení by měly být uvedeny v ročním plánu řízení a ve výroční zprávě o činnosti. Skupiny generálních ředitelství by se měly zabývat účinností koncepce řízení rizik v celé skupině s ohledem na jejich hlavní cíle. To by vedlo k větší koordinaci a k navázání spolupráce. Na úrovni Komise by měl být vytvořen přehled rizik v celé Komisi (který umožní úplný pohled na hlavní rizika z nejvyšší úrovně) , a měl by být využit k podpoře řízení rizik a rozhodování. Doporučení 3: Ačkoliv některá generální ředitelství přijala opatření k dodržování bezpečnostních úkolů/pokynů, musí nyní vedení zajistit vypracování a vyzkoušení plánů na renovaci po katastrofách a pohotovostních plánů. Je také důležité, aby pro všechny hlavní informační systémy byla přijata preventivní opatření, která zajistí ochranu údajů a kontinuitu operací. Klíčové správní procesy (jako zadávání zakázek a řízení grantů) by měly být podporovány integrovanějšími řídicími informačními systémy, jelikož tak může vedení lépe sledovat provádění projektů[9]. Doporučení 4: Při revizi finančního nařízení a prováděcích pravidel by se měla věnovat zvláštní pozornost zjednodušení a proporcionalitě, aby se dosáhlo lepší rovnováhy mezi riziky a náklady na kontrolu. To platí například i pro řízení grantů, kde by mohly být náklady na kontrolu, jak u Komise, tak u příjemců, významně sníženy harmonizací a zjednodušením způsobů poskytování grantů nebo jejich financování. Kromě přezkoumání finančního nařízení by se stejná pozornost měla věnovat příslušným odvětvovým právním předpisům a vytvoření finančních nástrojů a programů. Doporučení 5: Ke sladění stupně rizik s kontrolami by měly být vytvořeny finanční postupy a další úrovně přenesení pravomocí, které by se měly pravidelně přezkoumávat. Transakce s nízkým rizikem by se měly provádět zjednodušenými postupy a naopak transakce s vyšším stupněm rizika by měly vyžadovat schválení vyšším vedením nebo další úřední schválení ex ante . Doporučení 6: Měl by se posílit a pravidelně provádět dohled vedení nad účinným používáním vnitřních postupů, včetně mj. rozdělení úkolů, dalšího přenesení pravomocí a úpravy zastupování, a nad tím, zda jsou v souladu s finančním nařízením, prováděcími pravidly a jinými příslušnými předpisy. Měly by být posíleny kontroly ex post , aby byly zajištěny účinné a nepřetržité vnitřní kontroly tak, jak bylo zamýšleno. V této souvislosti by se roční prohlášení generálních ředitelství měla konkrétně zabývat jak přiměřeností stávajících vnitřních kontrol (návrh), tak jejich účinným prováděním v období, kterého se prohlášení týká[10]. Doporučení 7: Měla by se zlepšit metodika, včetně posuzování rizik, používaná k provádění finančních auditů. Každoročně by se měl předkládat přehled výsledků, který by měl být uveden ve výroční zprávě o činnosti a konsolidován v celkové zprávě generálního ředitelství . Měly by být označeny opakující se nebo systémové problémy spolu s opatřeními, které vedení přijalo, aby předešlo jejich opakovanému výskytu. Doporučení 8: Musí být vypracována jasná auditorská strategie pro audity závěrek, opatření musí být plánována ve velkém předstihu a zahrnuta v obecném plánu auditů. K hlavním prvkům patří: jasný a zdokumentovaný postup a model posuzování rizik definovaný pro audity systémů pro výběr auditů závěrek; úkoly a povinnosti musí být jasné a specifikované (včetně postupů pro schvalování zpráv a následného procesu); na daný úkol musí být poskytnuty přiměřené prostředky. Aby nedocházelo k prodlení, měl by se zjednodušit průběh činností; pro každou fázi procesu by měly být stanoveny orientační lhůty. Metodika auditů závěrek by měla být definována v příručce pro audit. Musí být přijaty vhodné nástroje pro podávání zpráv, aby bylo zajištěno řádné sledování procesu auditu závěrek a postupů nápravy zahájených na základě provedených auditů. Na ředitelstvích a v delegacích Evropské komise musí být v souladu s finančním nařízením a prováděcími předpisy přijata nezbytná nápravná opatření k řešení a nápravě odhalených problémů, zejména nedostatků a selhání v řídicích a kontrolních systémech Komise. Doporučení 9: Dvoj í financování: Je třeba podporovat a posílit účinnější využívání stávajících nástrojů generálních ředitelství, např. čestných prohlášení, s možností použít právní sankce v případě nepravdivých prohlášení, účetních požadavků použitelných na příjemce grantů a systematických nebo výběrových konzultací s jinými generálními ředitelstvími[11]. Nástroje v rámci celé Komise by měly umožnit a podporovat další kontroly, které omezí skryté riziko dvojího financování. V této souvislosti bude příznivým krokem vytvoření databáze zakázek v systému ABAC a Centrální složky právnických osob v posledním čtvrtletí roku 2004, jež však nemůže zaručit úplnou prevenci. V ideálním případě by systém mohl být zlepšen tak, aby označoval případy, kdy jeden dodavatel/příjemce grantu pobírá na stejnou činnost finanční prostředky EU od různých generálních ředitelství. Výběr odborníků – případný střet zájmů : Musí dojít ke zlepšení u odborníků, kteří se podílejí na výběru projektů. Nezávislí odborníci musí být přijímáni prostřednictvím příslušných výběrových řízení. Vybraní odborníci by měli podepisovat prohlášení o střetu zájmů (jak je tomu již u některých generálních ředitelství)[12]. Doporučení 10: Ověření vnitřních kontrol: je třeba přijmout opatření k dokončení povinného ověření systémů vnitřní kontroly u vnitrostátních agentur před novým programovým cyklem. Od členských států je třeba získat prohlášení o věrohodnosti správy. Mělo by se zlepšit sledování problémů uvedených ve zprávách o certifikaci, které vypracovali nezávislí auditoři. Plnění rozpočtu: K získání úplnějšího pohledu na provádění programů by se měly vytvořit statistiky, které vezmou v úvahu platby uskutečněné generálními ředitelstvími a příslušnými vnitrostátními agenturami. Dotčené útvary by se také měly postarat o důkladnější sledování záloh a získaných úroků. [13] Kontroly ex post prováděné vnitrostátními agenturami: Měly by být stanoveny jasné pokyny ohledně minimálních požadavků a minimálního rozsahu kontrol ex post , které mají zajistit vnitrostátní agentury. Nejsou například spolehlivě označena finanční rizika a stanovena odpovědnost za finanční ztráty v důsledku platební neschopnosti příjemců. Doporučení 11: K posílení stávajících kontrol, které snižují rizika tajných dohod, střetu zájmů a zneužívání informací v obchodním styku by se měla provést analýza, jež označí všechny dodavatele nebo příjemce grantů, u kterých se soustředí velká část rozpočtu dotčeného generálního ředitelství. V této souvislosti by se měla věnovat důkladná pozornost soukromým i nevládním organizacím, kterým jsou pravidelně poskytovány finanční prostředky od útvarů Komise prostřednictvím zakázek nebo grantů. Doporučení 12: Generální ředitelství, která po delší dobu zadávají stěžejní zakázky jednomu dodavateli, by měla důkladně vyhodnotit rizika plynoucí z této závislosti a předložit je k formálnímu schválení vrcholovému vedení. Doporučení 13: Poskytování grantů nevládním organizacím a dodržování finančního nařízení a prováděcích pravidel : Mělo by se zajistit dodržování finančního nařízení a prováděcích pravidel. Mělo by být dosaženo pokroku, včetně řádného plánování a komunikace s dotčenými nevládními organizacemi, k zajištění dodržování požadavků stanovených ve finančním nařízení pro postupné snižování financování provozních nákladů. 4. ZÁVěRY V roce 2004 bylo dosaženo několika milníků v pokračujícím úsilí Komise modernizovat a posilovat její řídicí a kontrolní systémy. Vstoupil v platnost nový služební řád a generální ředitelství pokračovala v úsilí zlepšovat systémy vnitřní kontroly zavedené v rámci reformy Komise. Útvar interního auditu dokončil provedením auditu (včetně revizí dokumentů a posouzení rizik) ve třiceti třech útvarech Komise tzv. akci 87 Bílé knihy o reformě[14]. Ze strategičtějšího hlediska došel interní auditor na základě auditorské činnosti a doporučení k řadě závěrů , jak by Komise mohla značně zlepšit řízení a výkonnost. Systém vnitřní kontroly Při vlastním hodnocení[15] uvedla generální ředitelství, že dosáhla vysokého stupně souladu s normami vnitřní kontroly. Velký pokrok potvrzují také audity útvaru interního auditu. Tyto audity však také odhalily, že stále existují kritické nedostatky v kontrole a že je stále zapotřebí významné zlepšení v klíčových oblastech, jako je správa grantů a zadávání veřejných zakázek, dohled nad vedením a kontroly ex post (jak u finančních prostředků spravovaných Komisí, tak u řízení sdílených s členskými státy), a že Komise je stále vystavena možným selháním kontrol. Závěr 1 : Přes významný pokrok ve vnitřní kontrole stále existují závažné nedostatky v oblastech jako je správa grantů a zadávání veřejných zakázek, dohled nad vedením a kontroly ex post . Tyto nedostatky by se měly naléhavě řešit. Tato výzva jde však ještě dál a je dvojí: zaprvé, dodržování norem vnitřní kontroly není cíl sám o sobě. Důležité je, aby systémy vnitřní kontroly účinně poskytovaly přiměřenou záruku, že se dosahuje cílů Komise, dodržují se právní předpisy a že účetní výkaznictví Komise je spolehlivé[16]. Zadruhé, odpovědí není nezbytně více kontrol, ale lepší a hospodárnější kontroly účelnosti nákladů. Nově vytvořená pravidla a nařízení musí nyní projít dalším přirozeným krokem, tj. musí být vylepšena na základě dosavadních zkušeností s ohledem na zjednodušení a proporcionalitu nákladů a rizik. To platí také pro sdílené řízení, má-li být účinné. Zajištění musí přijít hlavně od členských států a nikoli prostřednictvím většího počtu kontrol Komise na místě. Proto útvar interního auditu ve své poslední výroční zprávě navrhl zavést prohlášení o zveřejnění a prohlášení o věrohodnosti od členských států[17]. Je třeba přijmout další kroky, aby se kontroly staly nedílnou součástí standardních řídicích procesů. Například do pravidelných řídicích činností ještě nebylo dostatečně začleněno plánování a stanovení cílů, což znamená omezený dopad a omezený růst produktivity na úrovni generálních ředitelství. Důležité bude zajistit, aby si vedoucí pracovníci uvědomili, že řádné provádění vnitřních kontrol účinně napomáhá uskutečňování jejich cílů. Závěr 2 : Generální ředitelství musí usilovat o účinnost svých kontrolních systémů – nad rámec jejich dodržování. Při navrhování kontrol by se měla brát více v úvahu hospodárnost nákladů a rizika; u sdíleného řízení to znamená, že je musí lépe zajistit členské státy . Horizontální funkce Kolektivní politickou a rozpočtovou odpovědnost za rozpočet Společenství (včetně finančních prostředků v rámci sdíleného řízení) má kolegium Komise. Struktura finančního řízení a kontrol Komise je však v první řadě zaměřena na jednotlivá generální ředitelství a prohlášení o odpovědnosti/věrohodnosti přicházejí z generálních ředitelství. Toto hledisko znamená, že s velkou pravděpodobností nejsou dostatečně zachyceny nebo zmírněny významné, zejména „průřezové“ problémy/rizika. Příkladem může být rozdílné používání pravidel, nerovné navrhování a provádění politik a potíže se shromažďováním klíčových údajů o účetnictví a správě informací pocházejících od generálních ředitelství, které tvoří základ pro centrální oznamování Komise o údajích o účetních a správních záležitostech. Některé tyto horizontální funkce jsou dobře zavedené, např. sestavování rozpočtu Komise. Komise také provedla významná zlepšení k posílení koordinace a soudržnosti politik, jako je výstavba vysokoúrovňových sítí a zřízení generálního ředitelství pro informatiku (DIGIT). Některé horizontální funkce však ještě nejsou odpovídajícím způsobem pokryty. Finanční nařízení revidované v roce 2002 výslovně nestanoví, aby účetní potvrzoval integritu, soulad a spolehlivost („pravdivý a úplný obraz“) účtů. Tento krok však posiluje kontrolní systém. Zajišťuje soulad a spolehlivost účtů Komise a poskytuje tak kolegiu Komise odpovídající ochranu . Podepisování účtů je také přirozeným doplňkem pravomoci účetního stanovit účetní standardy: oprávnění účty podepsat například znamená, že provedl kontroly věrohodnosti a souladu, aby minimalizoval rozdílné nebo nesprávné používání pravidel. Poznatky získané z těchto kontrol může účetní zase využít k případnému zlepšení a úpravě pravidel a postupů. To ale neznamená, že budou znovu zavedena úřední schvalování jednotlivých transakcí ex ante nebo že bude omezena samozřejmá povinnost osob činných „na místě“ správně používat pravidla jako v jakékoliv jiné oblasti činnosti Komise. Z tohoto důvodu doporučuje útvar interního auditu, aby účetní podepisoval účty. Tato povinnost nijak neomezuje odpovědnost schvalujících osob za spolehlivost informací, které má účetní k dispozici. Nyní je správný čas na zavedení tohoto centrálního dohledu, jelikož na základě nového systému akruálního účetnictví bude v celé Komisi potřebná rostoucí úroveň odborných znalostí účetnictví. Závěr 3 : K zajištění integrity, souladu a spolehlivosti účtů by měl účetní podepisovat účty Komise a potvrzovat tak, že jsou pravdivým a úplným obrazem skutečnosti. Účetní by měl být k výkonu této povinnosti odpovídajícím způsobem zmocněn, aniž by se změnila odpovědnost generálních ředitelů za podkladové operace a za spolehlivost údajů poskytovaných účetnímu. Další oblastí, která zůstává nadále problematická, je řízení rizik. Při svém účinném využívání je aktivním řídicím nástrojem k určování překážek v uskutečňování politických a provozních cílů a pomáhá přijímat politická rozhodnutí, včetně stanovení priorit a přidělování zdrojů. Jak je uvedeno v této zprávě, řízení rizik v Komisi je stále v zárodečném stavu. Generální ředitelství se většinou zaměřují na analýzu rizik a řízení rizik není zakotveno v pravidelných řídicích procesech. Tato situace přetrvává navzdory skutečnosti, že generální ředitelství pro rozpočet (BUDG) nedávno zahájilo velmi vítané iniciativy v této oblasti (ty jsou podrobně uvedeny v hlavní části této zprávy). Zbývá ještě provést koncepci k řízení rizik v rámci celé Komise, včetně metodiky a nástrojů, které by měly vést ke konsolidovanému přehledu rizik na úrovni Komise (a která umožní úplný pohled na hlavní rizika z nejvyšší úrovně). To je zásadní pro řízení rizik, která se týkají více generálních ředitelství a tvoří lepší základ prorozhodnutí Komise o přidělování zdrojů v rámci strategického plánování a programování a kromě toho je v souladu s nejlepší praxí. Závěr 4 : Měl by být vytvořen přehled rizik v rámci celé Komise (který umožní úplný pohled na hlavní rizika z nejvyšší úrovně). Tak by se usnadnilo aktivní řízení rizik vztahující se k hlavním cílům Komise a přijetí jasnějších rozhodnutí o přidělení zdrojů. [1] Akce 87 Bílé knihy o reformě požadovala, aby útvar interního auditu přezkoumal zlepšování a posilování systémů vnitřní kontroly generálních ředitelství a provedl úplný cyklus auditů řídicích a kontrolních systémů ve všech generálních ředitelstvích. [2] [3] [4] Viz www.coso.org; včetně Enterprise Risk Management – Integrated Framework (Podnikové řízení rizik – Integrovaný rámec). Září 2004. [5] Viz www.theiia.org. [6] Jak je definováno v koncepci COSO Podnikové řízení rizik – Integrovaný rámec. [7] Výbor pro zlepšení auditu byl o předběžných zjištěních informován dne 20. září 2004 a závěrečný přehled projednal dne 14. ledna 2005. [8] [9] Je samozřejmé, že další vývoj systému ABAC v průběhu roku 2005 se bude týkat také těchto několika otázek, ale osoby odpovědné za tyto procesy by měly zajistit, že tomu tak bude. [10] V tomto ohledu odkazujeme na pokrok; Oběžník pro výroční zprávy o činnosti za rok 2004 ze dne 3. prosince 2004 (SEC(2004)1562) klade mnohem větší důraz na nutnost popsat zavedený systém vnitřní kontroly a to, do jaké míry se tento systém považuje za účinný pro odstranění hlavních rizik (zejména části 3 a 4 výročních zpráv o činnosti). [11] Viz hlava V finančního nařízení: veřejné zakázky, zejména článek 133 prováděcích pravidel. [12] Upozorňujeme, že u některých generálních ředitelství mohou stávající právní předpisy stanovit jinak. [13] Tyto otázky má vyřešit rozvoj systému ABAC. [14] (zkopírováno výše) [15] Aktualizace sebehodnocení připravenosti útvarů na dodržování základů vnitřní kontroly do 31. prosince 2004, SEC(2004)250 ze dne 3. března 2004. [16] Jak je také zdůrazněno v Souboru výročních zpráv o činnosti generálních ředitelství a útvarů za rok 2003, KOM(2004)418 ze dne 9. června 2004. [17] Včetně vnitrostátních agentur v souvislosti s centralizovaným nepřímým řízením.