[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 22.7.2009

KOM(2009) 385 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ

Situace na trhu s mlékem a mléčnými výrobky v roce 2009

{SEK(2009) 1050}

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ

Situace na trhu s mlékem a mléčnými výrobky v roce 2009

Mandát:

V závěrech z červnového zasedání Evropské rady je uvedeno: „Evropská rada projednala aktuální situaci na trhu s mlékem a mléčnými výrobky. Vyzvala Komisi, aby v následujících dvou měsících předložila podrobnou analýzu trhu, včetně případných možností stabilizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, při dodržení výsledku kontroly stavu společné zemědělské politiky.“

Souvislosti:

V uplynulých dvanácti měsících se situace na trhu s mlékem a mléčnými výrobky dramaticky zhoršila. Po prudkém nárůstu cen v roce 2007 s obecně vysokými cenami potravin došlo ke značnému propadu cen, což ovlivnilo příjmy producentů mléka a mléčných výrobků. Ceny mléka dodávaného do mlékáren se snížily z 30–40 c/l na vážený průměr EU-27 ve výši 24 c/l, přičemž u mnoha producentů činily 20–21 c/l nebo i méně. To mezi zemědělci produkujícími mléko a mléčné výrobky vyvolalo značný neklid a mnoho demonstrací.

1. Úvod

Toto sdělení popisuje postup reformy v odvětví mléka a mléčných výrobků až do „kontroly stavu“, vzhledem k tomu, že Evropská rada stanovila její výsledek jako základ pro zkoumání další opatření. Sdělení obsahuje analýzu situace na trhu v EU a na mezinárodním trhu, shrnutí opatření Komise na podporu trhu, dalších nástrojů, které Komisi a členským státům poskytují stávající právní předpisy, možnosti další činnosti a diskusi. Doprovází je podrobnější pracovní dokument útvarů Komise.

2. Reformní proces

2.1. Agenda 2000 a reforma SZP z roku 2003

Reforma odvětví mléka a mléčných výrobků se obecně v souladu s reformou SZP zaměřuje na posílení tržního zaměření produkce. Proto byla znovu definována intervenční opatření a postupně se zavádějí nižší intervenční ceny. Jako kompenzace byla zemědělcům produkujícím mléko a mléčné výrobky rozdělena přímá podpora jejich příjmů spojená s produkcí ve výši 5 miliard EUR. Ta je nyní zcela oddělena a podmíněna dodržováním norem v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a životního prostředí (podmíněnost). Rozsah intervence (nákup přebytků na trhu Společenstvím za pevné ceny) byl omezen na 30 000 tun másla a 109 000 tun sušeného odstředěného mléka ročně. Komise však může pokračovat s intervencemi ve větším rozsahu, pokud si to situace na trhu vyžádá. Naposledy byly mléčné kvóty zvýšeny o 1,5 % (pro některé členské státy o více procent a dříve) a jejich platnost byla prodloužena do 31. března 2015.

Smyslem všech těchto opatření bylo podpořit zvyšování konkurenceschopnosti a pomoci producentům mléka připravit se na další výzvy na mezinárodní scéně a zároveň prostřednictvím přímých plateb poskytnout podporu příjmů.

2.2. Kontrola stavu

V návaznosti na sdělení Komise o „kontrole stavu“ SZP a v očekávání konečných rozhodnutí v rámci této kontroly byl v Radě vyvíjen značný tlak na zvýšení možností produkce. V důsledku toho byly kvóty zvýšeny o 2 %. Výsledek kontroly stavu potvrdil logiku reforem prováděných od roku 1992. Platnost kvót vyprší v roce 2015. S cílem zajistit řízené a pozvolné rušení se kvóty zvyšují o 1 % každoročně od roku 2009 do roku 2013, přičemž se provádí další opatření (snížení opravného koeficientu obsahu tuku), které dále zvyšuje produkční potenciál. V ideálním případě by měl být „hladký přechod“ zajištěn postupným snižováním hodnoty kvót, aby dosáhly nulové hodnoty k 1. dubnu 2015. V několika členských státech, jejichž produkce je pod úrovní jejich kvót, je již tato hodnota nízká nebo se blíží nule. Dále byla v rámci druhého pilíře SZP za další prioritní téma označena „restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků“. To členským státům umožňuje využívat další finanční prostředky plynoucí z odlišení na podporu přípravy zemědělců produkujících mléko a mléčné výrobky na ukončení kvót.

Nakonec bylo dohodnuto, že by Komise měla předložit dvě zprávy o trhu, a to do prosince 2010 a do prosince 2012, s cílem zjistit, zda by k zajištění hladkého přechodu byla zapotřebí další opatření, přitom však nebylo zpochybněno postupné rušení systému kvót.

3. Situace na trhu

3.1. Situace na trhu do července 2009

Produkce mléka v EU se v důsledku různých zvýšení kvót nezvýšila. Odhaduje se, že do 31. března 2009 byla celková produkce mléka 4,2 % pod úrovní celkové kvóty. Poptávka však poklesla jak v EU, tak na světovém trhu. Pokles poptávky v EU se projevil především u kvalitních produktů, jako je sýr, což je obzvláště důležité, jelikož více než 40 % mléka z EU se využívá k výrobě sýra.

Světový trh vykazuje vysokou míru volatility, jelikož obchodovaná množství jsou ve srovnání s celkovou produkcí a spotřebou malá. Ceny na světových trzích výrazně poklesly v důsledku kombinace zvýšení produkce ze strany ostatních dodavatelů (Nového Zélandu, Austrálie, Argentiny, Brazílie a do nedávna také USA) a poklesu celosvětové poptávky spojeného s hospodářskou krizí.

Snížení poptávky v EU a zhroucení cen na světovém trhu mělo přímý vliv na ceny na trhu v EU. V důsledku toho ceny klesly na 21c/l a v některých členských státech ještě níže (podrobnosti naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise).

3.2. Ceny v EU

V roce 2007 světové tržní ceny výrazně vzrostly nad intervenční úrovně EU a ceny v EU se zvýšily společně s nimi. S přispěním slabého USD v druhé polovině roku 2008 ceny na světových trzích poklesly pod intervenční úroveň EU a ceny v EU zase poklesly společně s nimi. Komise využila podpůrných opatření, která zabránila dalšímu poklesu cen v EU.

Průměrné ceny syrového mléka v EU byly vždy poněkud vyšší než podpůrná cena ekvivalentu mléka pro mléko, jak znázorňuje níže uvedený graf. Snížení intervenční úrovně mělo jen malý dopad po reformě z roku 2003 a v letech 2007 a 2008 ceny výrazně vzrostly. Současná nízká poptávka na trhu však způsobila tržní nerovnováhu a ceny klesly na podpůrnou cenu ekvivalentu mléka, která je mnohem nižší než před reformou z roku 2003.

[pic]

Při současné průměrné ceně mléka v EU, která je asi 24 c/l a mezi jednotlivými členskými státy se výrazně liší (podrobnosti o cenách v jednotlivých zemích naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise), zemědělci stále pokrývají své variabilní náklady. Jelikož krmiva, hnojiva a další vstupy mohly být zakoupeny na začátku roku a tráva je v mnoha regionech stále snadno dostupná, zemědělci i nadále produkují mléko, aby byli schopni uhradit větší podíl svých fixních nákladů, které u mnoha zemědělců nejsou pokryty.

3.3. Spotřebitelské ceny a ceny zemědělců

Prudký růst cen komodit v druhé polovině roku 2007 vedl k rychlému růstu cen producentů mléka a výraznému zvýšení spotřebitelských cen, jež dosáhly vrcholu na jaře roku 2008. Výrazný pokles cen mléka a mléčných komodit od konce roku 2007 (–39 % u másla, –49 % u sušeného odstředěného mléka, –18 % u sýra, –31 % u mléka) však narozdíl od toho způsobil pouze mírný pokles spotřebitelských cen mléčných výrobků o asi 2 %. Nepřizpůsobení spotřebitelských cen tomuto poklesu cen ze závodu je ještě výraznější při hodnocení z dlouhodobějšího hlediska: zatímco ceny ze závodu u většiny mléčných výrobků nyní klesly pod úroveň, kterou měly pře prudkým růstem, spotřebitelské ceny mléčných výrobků zůstaly i nadále vysoké (o více než 14 % vyšší než před zvýšením cen).

Důvodů, proč zůstaly spotřebitelské ceny stabilní, zatímco ceny syrového mléka a ceny ze závodu poklesly, může být více, jelikož mléko je pouze jedním z nákladů obsažených ve spotřebitelské ceně mléčných výrobků. Avšak rozsah, zpoždění a asymetrie v následném přizpůsobení spotřebitelských cen mléka a mléčných výrobků, které jsou v některých členských státech obzvláště výrazné, jasně ukazují, že dodavatelský řetězec v oblasti mléka a mléčných výrobků v EU nefunguje efektivně. Skutečnost, že je bráněno snížení spotřebitelských cen, omezuje rozvoj poptávky po mléčných výrobcích, a tím brzdí a zpomaluje oživení v odvětví mléka a mléčných výrobků. Tato situace rovněž vyvolává vážné obavy ohledně rozdělení přidané hodnoty v rámci řetězce mezi zemědělce, podniky zpracovávající mléko, mlékárenský průmysl a maloobchodníky.

Graf 2 Vývoj cenového indexu v různých fázích dodavatelského řetězce v oblasti mléka a mléčných výrobků v EU (leden 2000=100)

[pic]

Poznámka: spotřebitelské ceny v kategorii „mléko, sýr a vejce“ nezahrnují spotřebitelskou cenu másla.

Ke zvýšení konkurenceschopnosti, zmírnění pádu cen producentů a k zajištění, aby se změny cen promítly do konečných spotřebitelských cen, je nutno zvýšit účinnost a efektivitu dodavatelského řetězce v oblasti mléka a mléčných výrobků. To bude záviset na řešení některých otázek, zejména otázky nedostatku ucelených a spolehlivých údajů o cenách a rozpětí v celém potravinovém řetězci. Větší transparentnost, lepší pochopení rozdělení přidané hodnoty a promítání cen a jasnější přehled strukturálních faktorů by bylo významným prvním krokem ke stanovení vhodných opatření, která by mohla přispět ke zvýšení efektivity dodavatelského řetězce v oblasti mléka a mléčných výrobků a k zajištění spravedlivého výsledku pro každého z účastníků (viz bod 10). To by následně přispělo ke zvýšení vyrovnávací síly dotčených účastníků.

3.4. Vývoj trhu v krátkém až střednědobém výhledu

V krátkodobém výhledu i nadále převládá hospodářská krize. Situace a vyhlídky trzích se sýrem a čerstvými mléčnými výrobky s přidanou hodnotou jsou určovány omezenou poptávku v EU a na světovém trhu, projevuje se snížení produkce v roce 2009 a očekává se nepatrné zlepšení v roce 2010 v důsledku mírného oživení poptávky. Jelikož se v krátkodobém výhledu neočekává dostatečné oživení cen trhu v EU a na světovém trhu, předpokládá se, že v letech 2009 a 2010 bude i nadále pokračovat hromadění intervenčních zásob másla a sušeného odstředěného mléka. Vývozní náhrady mohou navíc prozatím přispívat k vyvážení trhu v EU, ačkoli nízká světová poptávka a silná konkurence ze strany vývozců s nízkými cenami omezují vývozní potenciál EU.

Očekává se, že střednědobý a dlouhodobý výhled pro trh s mlékem a mléčnými výrobky v EU zůstane pozitivní vzhledem k případnému hospodářskému oživení, které by mělo pomoci podpořit růst poptávky po mléčných výrobcích s vysokou přidanou hodnotou.

4. Strana poptávky

4.1. Opatření přijatá Komisí zaměřená na podporu trhu

Komise si rychle uvědomila vážnost situace na trhu s mlékem a mléčnými výrobky v důsledku očekávaného sezónního růstu dodávek mléka v první polovině roku a rozhodla se pro aktivní politiku podpory.

a) Podpora soukromého skladování pro máslo byla zahájena začátkem ledna – o dva měsíce dříve než obvykle. Uplatňuje se do 15. srpna a do 28. června již bylo uskladněno 105 800 t, což je o 14 000 t méně než v roce 2008.

b) Vývozní náhrady byly aktivovány pro vývoz všech mléčných výrobků do obvyklých destinací dne 23. ledna (zcela v souladu s mezinárodními závazky EU). Od zavedení náhrad byla EU schopna udržovat vývoz na přibližně stejné úrovni jako minulý rok. Avšak v červnu došlo k prudkému poklesu poptávky po vývozních certifikátech, což může poukazovat na další oslabení poptávky na světovém trhu.

c) Intervenční nákup másla a sušeného odstředěného mléka byl zahájen dne 1. března:

- nakoupeno bylo 81 900 t másla, což je asi 8 % másla vyrobeného od ledna do června. Nad maximální množství 30 000 t, pro které platí pevná cena, byly přijaty nabídky až do 99,2 % pevné referenční ceny 2 218 EUR/t.

- Zakoupeno bylo 231 000 tun sušeného odstředěného mléka, což je asi 43,5 % sušeného odstředěného mléka vyrobeného od ledna do června 2009. Nad maximální množství 109 000 t, pro které platí pevná cena, byly přijaty nabídky až do maximální ceny ve výši 98,9 % pevné referenční ceny 1 698 EUR/t. Platby byly rovněž uspíšeny o dva až tři měsíce.

Zásoby másla o hmotnosti 81 900 t odpovídají 1,1 % produkce mléka v EU a zásoby sušeného odstředěného mléka o hmotnosti 203 000 odpovídají 1,8 % produkce mléka v EU.

4.2. Rozpočtové důsledky

Odhadované celkové náklady dosud přijatých opatření jsou asi 350 milionů EUR. Většina těchto výdajů ještě nebyla vyplacena (např. v důsledku zpoždění platby náhrad po vydání certifikátů). Celkové náklady na plánovaná opatření včetně prodloužení intervence (viz bod 5) se však odhadují na více než 600 milionů EUR.

4.3. Ostatní opatření na podporu odbytu mléčných výrobků

a) Obchodní normy

Definice v právních předpisech Společenství vyžadují, aby mléčné výrobky (včetně mléka, másla, smetana, syrovátky, jogurtu a sýra) byly 100 % na bázi mléka. Výskyt náhražek sýra nebo zmrzliny, ve kterých je mléčný tuk nahrazen rostlinnými oleji, na trhu dále narušuje odbyt mléčných výrobků.

Pokud jde o stávající označení mléčných výrobků, je třeba, aby členské státy aktivně prosazovaly definice mléčných výrobků s cílem předcházet dalšímu poškozování trhu s mlékem a mléčnými výrobky.

b) Ostatní opatření

Pokud jde o mléko pro školy, tento režim byl nedávno upraven, zjednodušen, rozšířen o střední školy a nyní zahrnuje více různých produktů. Co se týče poslední uvedené změny, jedná se o zatraktivnění tohoto režimu (například přidáním produktů s 75% obsahem mléka a 25% obsahem ovoce). Co se týče sušeného odstředěného mléka pro krmiva, z analýzy vyplývá, že podporu produkce nelze ekonomicky odůvodnit (další podrobnosti naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise).

5. DALšÍ čINNOST KOMISE ZAMěřENÁ NA PODPORU PRODUCENTů MLÉKA A MLÉčNÝCH VÝROBKů A DALšÍCH ZEMěDěLCů

a) Uspíšení přímých plateb

Komise umožní členským státům vyplatit až 70 % přímých plateb od 16. října místo od 1. prosince. Členské státy mohou rovněž poskytnout státní podporu de minimis či půjčky za tržních podmínek s cílem pomoci producentům mléka při problémech s likviditou.

b) Propagace

Na červencovém zasedání Řídícího výboru navrhne Komise další kolo programů propagace mléčných výrobků na vnitřním trhu, které budou do 30. září předloženy členským státům a do 15. října předány Komisi, přičemž Komise rozhodne do 15. prosince (další podrobnosti naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise).

c) Intervence

Dne 13. července předložila Komise návrh, aby intervenční nákupy másla a sušeného odstředěného mléka dočasně pokračovaly po srpnu v období 2009/2010 a případně i 2010/2011.

Intervenční zásoby zůstanou uskladněny do doby, než je vnitřní nebo světový trh bude schopen bez narušení absorbovat.

d) Soukromé skladování

Soukromé skladování bude prodlouženo za 15. srpen.

e) Náhrady

Komise bude i nadále poskytovat vývozní náhrady na objektivním základě tak dlouho, jak to bude zapotřebí, přičemž zohlední probíhající mezinárodní jednání.

f) Čtvrtletní zpráva

Komise bude každého čtvrt roku podávat Radě zprávu o trhu s mlékem a mléčnými výrobky.

6. ROZPOČET SZP NA ROK 2010

Předběžný návrh rozpočtu na rok 2010 ponechává teoretický manévrovací prostor ve výši 1 000 milionů EUR pro tržní opatření a přímé podpory, avšak 300 milionů EUR z této částky musí v souladu se zásadou řádného řízení rozpočtu spadat pod dílčí strop. Rada a Evropský parlament rozhodnou později v průběhu letošního roku o konečném rozpočtu na rok 2010 a také učiní dosud nepřijaté rozhodnutí o financování 2 400 milionů EUR v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy. Plán obnovy již předpokládá, že dalších 420 milionů EUR musí být v roce 2010 vyhrazeno v okruhu 2 na rozvoj venkova včetně opatření na restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků.

Možnost financování nových opatření v odvětví mléka a mléčných výrobků v rozpočtovém roce 2010 se proto zdá být celkem omezená. V rámci ročního rozpočtového procesu Komise na podzim samozřejmě prozkoumá veškeré důsledky pro rozpočet na rok 2010 v návrhu na změnu výdajů na zemědělství. V rozpočtovém roce 2011 bude manévrovací prostor obdobně omezený, zejména v důsledku postupného zavádění přímých podpor v zemích EU-12.

7. Opatření na snížení nabídky

7.1. Změny kvót

Změny systému kvót by nebyly v souladu s výsledky kontroly stavu, jelikož se o těchto záležitostech podrobně diskutovalo při jejím projednávání, kdy byla vyloučena opatření jako například 5% snížení kvót nebo zmrazení zvyšování kvót. Taková opatření by neměla žádný okamžitý účinek, jelikož by kvůli oprávněným očekáváním producentů nemohla být uplatněna před začátkem nového kvótového roku 1. dubna 2010.

7.2. Správa kvót na úrovni jednotlivých producentů

Do systému kvót na mléko a mléčné výrobky je již začleněna značná míra subsidiarity, která členským státům umožňuje spravovat vnitrostátní kvóty na základě objektivních kritérií a svých konkrétních potřeb a struktur (viz pracovní dokument útvarů Komise).

Pokud jde o uplatňování kvót na individuální úrovni podle stávajících právních předpisů Společenství, existují dvě situace:

1) pokud je vnitrostátní kvóta překročena, mohou členské státy přebytek příspěvků placených producenty využít k financování dobrovolného odchodu z odvětví produkce mléka nebo k jeho přerozdělení prioritním skupinám, avšak

2) pokud vnitrostátní kvóta překročena není, vracejí se zálohy vybrané členskými státy jednotlivým producentům.

Další možností by bylo dočasně umožnit členským státům využívat vybrané zálohy také v druhém případě. To by členským státům umožnilo tlumit ve prospěch restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků produkci prostřednictvím penalizace producentů, kteří překročí své individuální kvóty. Komise zváží, jak to provést co nejefektivněji.

7.3. Režim EU pro porážku krav

Nejpřímějším způsobem snížení nabídky je zabránit produkci předtím, než k ní dojde, a to snížením počtu krav (nemusí se jednat o celá stáda). Okamžitého účinku však lze dosáhnout pouze porážkou krav s využitím subvence EU. Vynaložení prostředků daňových poplatníků na takové opatření však bude obtížné odůvodnit. (další podrobnosti naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise).

8. Opatření na podporu příjmů

8.1. Zvýšení intervenčních cen

Aktuální tržní ceny poprvé od roku 2003 dosáhly nižší intervenční cenové úrovně, o níž bylo rozhodnuto v rámci Agendy 2000 a reformy z roku 2003. Zvýšení intervenčních cen však není možné. Taková politika by byla úplným zvrácením poledních 15 let reforem SZP, jejichž cílem je zvýšit zaměření na trh a zajistit, aby intervenční ceny sloužily jako záchranná síť pro výjimečné okolnosti a nebyly stálou součástí trhu. Jistě by to nebylo v souladu s kontrolou stavu, jelikož by to zvýšilo hodnotu kvóty, což by bylo v rozporu s cílem tuto hodnotu s blížícím se koncem kvót snižovat.

Dále by to způsobilo politický i praktický problém, protože zemědělci produkující mléko a mléčné výrobky již na základě snížené intervenční ceny obdrželi oddělenou platbu (3,5 c/kg). Tyto částky oddělených plateb nelze vrátit, jelikož mnoho zemědělců přestalo od roku 2004 do současné doby produkovat mléko a mléčné výrobky, a prémie pro mléčné výrobky je již obsažena v jednotné platbě pro zemědělský podnik.

8.2. Přerozdělení přímé podpory – zvláštní podpora

Ustanovení článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009 umožní určitý stupeň přerozdělení přímých plateb mezi zemědělce, odvětví a regiony v rámci členského státu. Členské státy mohou vytvářet režimy zaměřené na zlepšování kvality a uvádění na trh zemědělských produktů a zlepšování životního prostředí či životních podmínek zvířat. Konkrétněji a s cílem zmírnit následky postupného rušení kvót na mléko mohou členské státy zřídit konkrétní podpory pro citlivé oblasti nebo citlivé druhy zemědělství v odvětví mléka a mléčných výrobků.

Členské státy mají možnost uplatnit oddělená opatření (udělení nových nároků na platby v rámci režimu jednotné platby nebo zvýšení jejich hodnoty) v oblastech, na které se vztahují restrukturalizační nebo rozvojové programy, a to do úrovně 10 % prostředků na režim jednotných plateb a režim jednotných plateb na plochu, což představuje asi 4 000 milionů EUR.

V rámci tohoto limitu 10 % může být 3,5 % vázáno, což představuje asi 1 400 milionů EUR.

Je třeba, aby členské státy o zvláštní podpoře pro rok 2010 rozhodly do 1. srpna 2009. Avšak členské státy, které by si přály uplatňovat zvláštní podporu od roku 2011, by se tak mohly rozhodnout až do 1. srpna 2010. Nařízení Rady umožňuje členským státům revidovat svá rozhodnutí do 1. srpna 2011. Pokud to způsobí potíže, lze zvážit zvýšení flexibility těchto ustanovení.

Kontrola stavu rovněž rozšířila rozsah státní pomoci pro zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky. Aby nebyly platby zemědělcům sníženy více, než je nutné, mohou členské státy financovat až 55 % v rámci 3,5% limitu prostřednictvím zvláštní podpory pro zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky.

8.3. Státní podpory

V důsledku finanční krize se zemědělci setkávající stále více s obtížemi při získávání úvěrů. Dočasný rámec pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování stanoví, že do 31. 12. 2010 lze udělit státní podporu nepřesahující příspěvek vyplacený v hotovosti ve výši 500 000 EUR na každý podnik, v současnosti však vylučuje producenty v zemědělské prvovýrobě. Z této částky musí být odečteny veškeré podpory de minimis , které jednotlivé podniky obdržely od začátku roku 2008. S ohledem na výjimečné a přechodné finanční problémy spojené s finanční krizí by mohla být zvážena změna, která by poskytla podobnou možnost zemědělcům, avšak v podstatně menší míře, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže v odvětví zemědělství.

Samostatná omezená částka pro zemědělce by mohla být zavedena změnou bodu 4.2.2 dočasného rámce. Vhodná částka by mohla být 15 000 EUR, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže mezi zemědělskými podniky v různých členských státech. Tato podpora by byla přínosem pro všechny producenty, nejen producenty mléka a mléčných výrobků. Pro změnu dočasného rámce a následné schválení vnitrostátních režimů podpory oznámených Komisi podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy by bylo možno využít postup pro zvláště naléhavé případy.

(další podrobnosti naleznete v pracovním dokumentu útvarů Komise).

9. RESTRUKTURALIZACE ODVěTVÍ MLÉKA A MLÉčNÝCH VÝROBKů

Společná zemědělská politika má k dispozici řadu nástrojů na pomoc při restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků. Ty jsou k dispozici členským státům jako jedna z možností.

9.1. Rozvoj venkova

Politika rozvoje venkova není zaměřena na okamžitou podporu příjmů, nýbrž poskytuje možnosti, jak podporovat zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky, aby byli konkurenceschopnější, a zachovat produkci mléka v oblastech, kde má produkce mléka mléčných výrobků tradici a kde přispívá k zachování krajiny.

Finanční prostředky EU na rozvoj venkova v období 2007–2013 činí 91,3 miliard EUR a přibližně 70 miliard EUR další vnitrostátní veřejné podpory. Kontrola stavu a plán evropské hospodářské obnovy přidaly 4,2 miliard EUR na řešení nových úkolů. Za jeden z těchto nových úkolů byla označena „restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků“.

K možnostem pro zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky v rámci rozvoje venkova patří:

- podpora investic, např. zvyšování efektivity produkce mléka nebo zlepšování životních podmínek zvířat,

- platby pro zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky ve znevýhodněných oblastech,

- podpora forem produkce mléka a mléčných výrobků šetrných k životnímu prostředí. např. ekologické produkce, obhospodařování pastvin se sníženým využitím hnojiv nebo obhospodařování horských pastvin,

- podpora zvláštních postupů chovu dobytka, které zlepšují životní podmínky zvířat, např. prémie za pastvu,

- podpora diverzifikace jejich činnosti, např. podpora prodejen v zemědělském podniku nebo výroby energie z obnovitelných zdrojů,

- podpora zemědělců produkujících mléko a mléčné výrobky, kteří by rádi opustili toto odvětví, případě včetně předčasného odchodu do důchodu.

Kromě toho jako další prvek restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků mohly členské státy podporovat vytváření silných organizací producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků.

9.2. Ostatní restrukturalizační opatření

Jak je uvedeno v bodě 8.2, restrukturalizaci v odvětví mléka a mléčných výrobků lze také podporovat udělením zvláštní podpory podle článku 68. Dočasný rámec pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování stanoví pro období do konce roku 2010 další finanční nástroje (zejména subvencované úrokové sazby a záruky na půjčky), které lze využít ke stimulaci procesu restrukturalizace. Kromě toho, jak je uvedeno v bodě 7.2, mohou členské státy využít přebytek k financování dobrovolného odchodu z odvětví produkce mléka nebo k jeho přerozdělení prioritním skupinám.

10. TRANSPARENTNOST TRHU A HOSPODÁřSKÁ SOUTěž

Výše uvedená analýza trhu zdůrazňuje současné obavy ohledně promítání cen a rozdělení přidané hodnoty v odvětví mléka a mléčných výrobků mezi producenty, zpracovatele a maloobchodníky. Nejlepším způsobem řešení těchto problémů by bylo účinné a efektivní fungování dodavatelského řetězce, zejména zvýšení transparentnosti trhu a podpora spravedlivějšího fungování trhu. Příslušné orgány na úrovni EU a vnitrostátní úrovni by měly zůstat ostražité a účinně spolupracovat na řešení veškerých případných případů praktik odporujících pravidlům hospodářské soutěže, které mohou ovlivnit trhy s mlékem a mléčnými výrobky. Zemědělci by měli být aktivně vyzývání ke spolupráci na zvyšování efektivity své hospodářské činnosti zvyšováním úspor z rozsahu a sortimentu. To by mohlo rovněž přispět k posílení jejich vyrovnávací síly vůči větším zpracovatelům a maloobchodníkům. Dialog mezi všemi aktéry v rámci potravinového řetězce by mohl být dále stimulován například přijetím celoevropského etického kodexu, jak doporučuje skupina na vysoké úrovni pro konkurenceschopnost zemědělsko-potravinářského průmyslu. Avšak nemůže zde být místo pro opatření omezující hospodářskou soutěž, jako je stanovování cen a omezování produkce, což by znamenalo existenci silných kartelů, a vnitrostátní požadavky týkající se označování výrobků nebo původu.

10.1. Transparentnost trhu

Komise provádí plán, který navrhla ve svém sdělení o cenách potravin v Evropě. Konečná zpráva včetně zvláštní analýzy potravinového řetězce v odvětví mléka a mléčných výrobků a odvětví vepřového masa se očekává koncem roku 2009.

Aniž bychom předjímali její plný rozsah, stojí za zmínku, že transparentnější informace o cenách mohou usnadnit prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a volbu spotřebitelů. Jak uvádí zmíněný plán, mohl by být zřízen stálý celoevropský systém monitorování cen potravin s porovnatelnými cenami potravin a informacemi týkající se kvality na úrovni producentů a maloobchodníků. Ten by měl zahrnovat všechna odvětví, nejen pouze odvětví mléka a mléčných výrobků, a využívat statistické mechanismy provozované Eurostatem.

Mezitím však není vhodné, aby členské státy, v důsledku vytvoření systémů ad hoc v odvětví mléka a mléčných výrobků, duplicitně hlásily údaje o cenách Eurostatu (v rozsahu, v jakém tyto údaje shromažďují v současnosti). Členské státy by nicméně mohly posílit své vlastní statistické služby tak, aby shromažďovaly úplnější údaje na všech úrovních potravinového řetězce.

10.2. Hospodářská soutěž

Komise pod vedením GŘ pro hospodářskou soutěž zkoumá potenciál praktik odporujících pravidlům hospodářské soutěže v potravinovém dodavatelském řetězci, a to zejména v odvětví mléka a mléčných výrobků. Politika hospodářské soutěže sehrává klíčovou úlohu v udržování rovných podmínek pro všechny a v zajišťování, aby hospodářská soutěž v odvětví nebyla narušována. Pokud Komise zjistí, že hospodářská soutěž nefunguje, nebude se zdráhat využít veškeré pravomoci jí uložené Smlouvou. Vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž mají podobné pravomoci a musí v důsledku zvláštností národních trhů hrát stejně důležitou úlohu v uplatňování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže. Spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi těmito útvary proto formálně posílí intenzivnější dialog v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž a další neformální jednání. Na zasedání podskupiny pro potraviny v rámci Evropské sítě pro hospodářskou soutěž byl doporučen zrychlený průzkum trhů s mlékem a mléčnými výrobky s cílem stimulovat a koordinovat souběžné sledování a shromažďování údajů příslušnými vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž a k tomuto účelu bude vytvořena pracovní skupina.

O zlepšení své efektivity by měli usilovat i účastníci trhu. Mnoho zemědělců produkujících mléko a mléčné výrobky je již organizováno v družstvech zpracovatelů, která by mohla hledat lepší způsoby, jak přizpůsobit nabídku mléka ze strany svých členů stávající a budoucí poptávce. Zemědělci produkující mléko a mléčné výrobky by také mohli prostřednictvím organizace producentů účinněji spolupracovat na zvyšování své vyrovnávací síly vůči zpracovatelům a maloobchodníkům.

Meziodvětvové organizace zahrnující všechny účastníky v dodavatelském řetězci mléka a mléčných výrobků by také mohly zajišťovat užitečný dialog mezi všemi účastníky trhů s mlékem a mléčnými výrobky. Nicméně iniciativy, jako je ta výše uvedená, nadále podléhají omezením a podmínkám, které stanoví platné právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže v odvětví zemědělství, a bylo by nevídané a velmi nežádoucí umožnit v jakémkoli odvětví praktiky odporující pravidlům hospodářské soutěže.

Ve svém sdělení o sledování odvětví maloobchodu se Komise rovněž zabývá osvědčenými postupy ve všech členských státech, pokud jde o smluvní vztahy mezi dodavateli a maloobchodníky. To by mělo pomoci určit prostředky ke zlepšení a zvýšení transparentnosti smluvních podmínek například mezi zemědělskými družstvy a odvětvím maloobchodu.

Členské státy by mohly využít možností, které skýtají právní předpisy Společenství, k podněcování k vytváření organizací producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků a dále pak k vyčlenění zvláštní finanční podpory provozních nákladů organizací producentů nebo marketingových organizací:

- na úrovni Společenství by byly zapotřebí právní předpisy Rady a další finanční zdroje. Prostředky pro organizace v odvětví olivového oleje a chmelu byly původně převzaty z přímých plateb v těchto odvětvích. Pro odvětví ovoce a zeleniny, ve kterém je veškerá podpora pro jednotlivá odvětví vyplácena prostřednictvím operačních programů organizací producentů, existuje zvláštní rozpočet. Současná oblast působnosti pro tyto podpory ve stávajících právních předpisech ohledně přímých plateb je velmi omezená, dokonce i v rámci specifických podpůrných opatření, které vyžadují, aby byla podpora vyplácena přímo zemědělcům a nikoli organizacím producentů,

- na vnitrostátní úrovni to lze provést schválením státní podpory. Na základě nařízení o blokových výjimkách v zemědělství a pokynech pro státní podporu v odvětví zemědělství je již povolena podpora na zahájení činnosti pro seskupení producentů na dobu až pět let a v celkové výši 400 000 EUR. Tato pravidla by mohla být upravena tak, aby umožňovala dlouhodobější podporu a/nebo vyšší částky.

11. Závěrečné poznámky

Komise je odhodlána použít prostředky, které má k dispozici, k tomu, aby i nadále podporovala zemědělce produkující mléko a mléčné výrobky a stabilizovala trh s mlékem a mléčnými výrobky.

Přehled opatření ukazuje, že členské státy mají k dispozici značný počet nástrojů pro usnadnění stávající situace, pomoc při procesu restrukturalizace a podporu hladkého přechodu s ohledem na ukončení kvót k 1. dubnu 2015.

Evropská rada požádala o přeložení možných řešení stabilizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky při současném respektování výsledku kontroly stavu, čímž vyloučila změny politiky v odvětví mléka a mléčných výrobků z důvodu krátkodobých obtíží.

Zpochybňování této politiky by pouze vedlo k nejistotě, zpoždění procesu restrukturalizace a nijak by nepomohlo mnoha producentům mléka a mléčných výrobků, kteří při svém plánování do budoucna potřebují jasné vodítko. Je tedy nutno udržovat zvolený kurz a mít na zřeteli dlouhodobý výhled.