Zpráva Komise Radě - Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobých státních podpor pro zemědělství v severních oblastech Finska v souladu s rozhodnutím Komise 2002/404/ES /* KOM/2007/0459 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 31.7.2007 KOM(2007) 459 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobých státních podpor pro zemědělství v severních oblastech Finska v souladu s rozhodnutím Komise 2002/404/ES ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobých státních podpor pro zemědělství v severních oblastech Finska v souladu s rozhodnutím Komise 2002/404/ES OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Kontext 3 1.2. Obecné zásady 3 1.3. Podoblasti 4 1.4. Správa a kontrola 4 2. Provádění v období 2001–2005 5 2.1. Rozhodnutí Komise 5 2.2. Podpora vyplácená ve Finsku 5 2.3. Podpora Společenství 5 2.4. Poskytovaná severská podpora podle odvětví 6 2.5. Podporované objemy produkce 7 3. Vývoj zemědělského hospodaření v oblastech severské podpory 7 3.1. Vývoj hlavních produktů v podoblastech 7 3.2. Vývoj využití území 9 3.3. Trendy struktury, produktivity a výrobních metod v zemědělství 9 3.4. Vývoj příjmů a ziskovosti v zemědělství 11 3.5. Vývoj sociálně-ekonomického dopadu 12 3.6. Stav životního prostředí 12 3.7. Dopad na potravinový řetězec 12 4. Závěry 13 1. ÚVOD 1.1. Kontext Na základě článku 142 aktu o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Evropské unii povolila Komise Finsku, aby poskytovalo dlouhodobou státní podporu za účelem zachování zemědělské činnosti v severních oblastech. Tato tzv. severská podpora (Nordic aid) je poskytována zejména za účelem udržení tradiční primární produkce a zpracovatelských aktivit, které jsou přirozeně vhodné s ohledem na klimatické podmínky, dále za účelem zlepšení struktur potřebných pro produkci, odbyt a zpracování zemědělských produktů, snazšího nakládání s těmito produkty a záruky, že bude chráněno životní prostředí a krajina. Oblasti, na které se vztahuje režim severské podpory, se nacházejí na sever od 62. rovnoběžky a zahrnují také určité přilehlé oblasti na jih od této rovnoběžky, které jsou poznamenány srovnatelnými klimatickými podmínkami, jež mimořádně ztěžují zemědělskou činnost. Při určení těchto oblastí byly vzaty v úvahu tyto faktory: nízká hustota obyvatelstva (maximálně 10 obyvatel/km2), podíl zemědělsky využité půdy (ZVP) na celkové ploše (méně než 10 procent) a podíl zemědělské půdy využité pro pěstování plodin určených k lidské spotřebě na celkové ploše ZVP. Plocha zaujímá celkem 1 417 000 hektarů ZVP, což odpovídá 55,5 % celkové ZVP ve Finsku v roce 1994. Podle článku 143 Komise předloží Radě jeden rok po přistoupení a následně vždy po pěti letech zprávu o udělených povoleních a o výsledcích podpor, které byly poskytnuty na základě těchto povolení. Předchozí zprávy byly vypracovány v letech 1996 a 2002. Tato zpráva je založena na informacích finských orgánů a neobsahuje závěr, zda bylo cílů režimu podpory dosaženo. K této otázce Komise zadala zvláštní studii. 1.2. Obecné zásady Severská podpora se odstupňuje podle oblastí a je poskytována na základě výrobních jednotek, s ohledem na omezení stanovená společnými organizacemi trhu. Omezení povolených objemů produkce v jednotlivých odvětvích jsou stanovena na celkové úrovni a kvůli jasnosti jsou stanoveny regionální limity. Podpora nesmí být vázána na budoucí produkci a nesmí vést ke zvýšení produkce nebo zvýšení úrovně kombinované podpory v poměru k podpoře poskytnuté v referenčním období. Na základě dostupných vnitrostátních statistik týkajících se množství bylo referenční období pro stanovení různých množstevních omezení zemědělské produkce založeno před přistoupením na období let 1991–1993. Celková podpora byla vypočítána na základě rozdílů mezi cenami ve Finsku a cenami ve Společenství (nepřímá podpora) v roce 1993 a na základě rozdílu mezi přímou podporou financovanou z vnitrostátního rozpočtu a částkou přímé podpory dostupnou ze společné zemědělské politiky (SZP). Rozhodnutím Komise jsou maximální úrovně podpory u severské podpory definovány pro jednotlivé produkty a odvětví. Podpora pro všechny rostlinné produkty se poskytuje na hektar. Pro živočišnou výrobu je podpora vyjádřena ve velkých dobytčích jednotkách (VDJ) u skotu, koní, ovcí, koz, prasat a drůbeže a v počtu kusů u sobů. Podpora pro mléko se poskytuje na kilogram. Poskytuje se rovněž podpora pro skladování ovoce a zeleniny. Pro mladé zemědělce (do 40 let) platí ustanovení o paušální sazbě podpory na hektar pro pěstování obilnin a travních porostů. Podpora může být vyplacena producentovi, kterému (nebo jehož manželce) je nejméně 18 let a nejvýše 65 let. Příjemci podpory musí vlastnit nejméně tři hektary orné půdy nebo alespoň půl hektaru zahradnicky obhospodařované půdy. 1.3. Podoblasti Oblast finské severské podpory tvoří pět podoblastí: C1, C2, C2 Sever (včetně všech ostrovů oblastí C1 a C2), C3 a C4 (obr. 1) . Toto rozdělení umožňuje přizpůsobit podporu zemědělství zohledněním zvláštních vlastností zemědělského hospodaření a závažnosti přírodního znevýhodnění v jednotlivých oblastech. [pic] Obr. 1 – Oblasti zemědělské podpory (podoblasti C1 až C4 jsou zahrnuty do severské podpory) 1.4. Správa a kontrola Jako regionální organizace pro zemědělskou správu pracuje patnáct regionálních Center pro zaměstnanost a hospodářský rozvoj (EEDC). Obecní samosprávy přijímají žádosti o podporu od zemědělců a údaje ze žádostí zapisují do systému IACS. Správa provádí výpočty podpory a zasílá zemědělcům povolení podpory. Úředníci EEDC vykonávají kontrolu nad příjemci státní podpory stejným způsobem jako u podpory z EU. Každoročně je 5 % všech žádostí ověřováno na místě. Finsko musí zasílat Komisi každoročně výroční zprávu o výsledcích poskytnuté podpory, včetně podpory Společenství, a zejména o trendu produkce a příslušných prostředcích splňujících podmínky podpory, o hospodářském trendu v dotčených oblastech a o dopadu na ochranu životního prostředí. Na základě této zprávy a dalších dostupných informací ověří Komise slučitelnost provádění s příslušnými ustanoveními. 2. PROVÁDěNÍ V OBDOBÍ 2001–2005 2.1. Rozhodnutí Komise Režim severské podpory pro Finsko byl schválen rozhodnutím Komise 95/196/ES ze dne 4. května 1995. Během předchozího vykazovacího období let 1996–2000 bylo toto rozhodnutí dvakrát pozměněno rozhodnutími Komise 97/279/ES a 2000/405/ES. V roce 2002 bylo rozhodnutí týkající se Finska nahrazeno rozhodnutím 2002/404/ES. Toto rozhodnutí za prvé opravilo některá množství podpory z důvodu změn směnného kursu a rozdílů v referenčních cenách. Za druhé byla některá odvětví nebo pododvětví spojena, aby byla zjednodušena správa. Bylo rozhodnuto, že omezení úrovně podpory na jednotku, celkového množství podpory pro odvětví a počtu jednotek, na které se podpora vztahuje, je dostatečné k tomu, aby zabránilo případnému zvýšení produkce. Od té doby bylo toto rozhodnutí pozměněno rozhodnutím K(2004) 2711, aby byla umožněna vyšší výplata investiční podpory v určitých odvětvích do roku 2007 a aby bylo možno vyplácet podporu určenou pro krávy bez tržní produkce mléka též pro jalovice. Druhá změna spočívající v zahrnutí množství SLOM pro mléko a v opětovném zavedení vazby na kvótu od roku 2005 byla schválena rozhodnutím K(2005) 122. Konečně rozhodnutí K(2005) 5599 snížilo celkové množství podpory z částky 486,69 milionů EUR na 448,59 milionů EUR, aby byl vzat v úvahu režim podpory pro znevýhodněné oblasti financovaný na vnitrostátní úrovni a aby byla provedena úprava v souladu s vývojem SZP směřujícím ke zrušení některých omezení hustoty hospodářských zvířat. 2.2. Podpora vyplácená ve Finsku Na počátku sledovaného období se poskytnutá severská podpora každoročně mírně zvyšovala, a to z 351 milionů EUR v roce 2001 na 385 milionů EUR v roce 2004. Pokles na 328,1 milionů EUR v roce 2005 lze vysvětlit výše zmíněným zavedením režimu podpory pro znevýhodněné oblasti na vnitrostátní úrovni, který byl financován snížením příslušné částky severské podpory. Na konci období činila severská podpora 34 % celkové zemědělské podpory vyplacené v oblastech severské podpory. V letech 2001–2005 bylo využito přibližně 74 % povolených plateb, které byly pro severskou podporu k dispozici. 2.3. Podpora Společenství Zemědělství v oblastech podporovaných režimem severské podpory má prospěch rovněž z nástrojů financovaných EU, např. dvou pilířů v rámci společné zemědělské politiky. Podpora z těchto dvou pilířů (viz tabulka 1) se od roku 2001 zvýšila o 15 %. To lze do jisté míry vysvětlit zavedením přímých plateb v odvětví mléka a mléčných výrobků v důsledku reformy SZP z roku 2003 a vyšším než očekávaným využitím agroenvironmentálních plateb. Tabulka 1 – Přehled některých podpor Společenství v letech 2001 a 2005 Rok | Platby SOT* mil. EUR | Vyrovnávací příspěvek, znevýhodněné oblasti, mil. EUR | Agroenvironmentální platby, mil. EUR | Celkem mil. EUR | 2001 | 202 | 230 | 133 | 565 | 2005 | 254 | 234 | 162 | 650 | ( společná organizace trhu | 2.4. Poskytovaná severská podpora podle odvětví Celková výše poskytnuté podpory zůstala ve všech odvětvích pod povolenými hodnotami ( tabulky 2a a 2b ). To lze vysvětlit hlavně úspornou rozpočtovou disciplínou a nižšími než očekávanými úrovněmi produkce v některých odvětvích. Tabulka 2a – Přehled severské podpory vázaný na živočišnou výrobu v letech 2001 a 2005 Produkt | Celková poskytnutá podpora v roce 2001 mil. EUR | Celková poskytnutá podpora v roce 2005 mil. EUR | Přípustná severská podpora v roce 2005 mil. EUR | Hovězí maso | 51,1 | 54,9 | 91,17 | Skopové a kozí maso | 2,5 | 3,25 | 3,50 | Vepřové maso a drůbež | 46 | 37,03 | 61,3 | Sobi | 2,7 | 3,49 | 6,16 | Koně | 2,1 | 2,23 | 2,52 | Mléko | 182,5 | 158,9 | 225,22 | Podpora přepravy masa a mléka | 1,6 | 2,15 | 2,27 | Celkem | 288,5 | 261,9 | 392,2 | Tabulka 2b – Přehled severské podpory vázaný na plochu v letech 2001 a 2005 Produkt | Celková poskytnutá podpora v roce 2001 mil. EUR | Celková poskytnutá podpora v roce 2005 mil. EUR | Přípustná severská podpora v roce 2005 mil. EUR | Cukrová řepa | 0,5 | 0,38 | 1,34 | Brambory na škrob | 0,9 | 0,65 | 1,24 | Obiloviny a ostatní plodiny na orné půdě | 9,9 | 12,90 | 15,14 | Zahradnictví | 21,4 | 21,43 | 24,69 | Zelenina pěstovaná venku a jablka | 0,8 | 0,64 | 0,90 | Podpora skladování | 1,07 | 1,00 | 2,86 | ZVP (pastviny, půda ležící ladem atd.) | 15,7 | 16,48 | 27,87 | Mladí zemědělci | 12,1 | 12,68 | 16,66 | Celkem | 62,4 | 66,16 | 89,95 | V průběhu roku 2005 byla poskytována dočasná investiční podpora v odvětví mléka, hovězího, skopového a kozího masa, včetně podpory na skladování píce a hnoje a ohrad pro dobytek. Podporu získalo 917 projektů ve výši 14,14 milionů EUR. 2.5. Podporované objemy produkce Rozhodnutí o severské podpoře definuje maximální objemy produkce, na které může být podpora poskytnuta. V letech 2001–2005 byly v některých letech maximální limity produkce mírně překročeny pro vepřové maso, drůbež a koně a výše podpory, resp. množství jednotek, bylo příslušným způsobem redukováno. Počet sobů, na které byly vypláceny dotace, se snížil v důsledku zavedení omezení ve výši 50 kusů na žadatele. Tabulka 3a – Přehled podporovaných objemů produkce v roce 2001 a 2005, živočišná výroba Produkt | VDJ s dotacemi v roce 2001 | VDJ s dotacemi v roce 2005 | Referenční úrovně VDJ v roce 2005 | Překročení/nevyužití v roce 2005, % | Hovězí maso | 120 344 | 130 862 | 167 274 | –22 % | Skopové a kozí maso | 4 740 | 5 668 | 5 886 | –4 % | Vepřové maso a drůbež | 147 764 | 133 967 | 139 200 | –4 % | Sobi (počet kusů) | 185 731 | 155 254 | 229 000 | –32 % | Koně | 7 754 | 5 593 | 6 000 | –7 % | Mléko (t) | 1 848 123 | 1 825 664 | 1 759129 | 4 % | Ve všech odvětvích rostlinné výroby zůstala celková produkce v daném období v rámci přípustných objemů, ale v jednotlivých letech někdy mírně překračovala prahové hodnoty ( tabulka 3b ). Tabulka 3b – Přehled podporovaných ploch v roce 2001 a 2005, rostlinná výroba Produkt | Hektary s dotacemi v roce 2001 | Hektary s dotacemi v roce 2005 | Hektarové referenční úrovně v roce 2005 | Překročení/nevyužití v roce 2005, % | Cukrová řepa | 2 302 | 2 034 | 3 750 | –46 % | Škrob | 4 933 | 4 546 | 6 580 | –31 % | Obiloviny a ostatní plodiny na orné půdě | 304 707 | 315 975 | 557 700 | –43 % | Zahradnictví | 216 | 190 | 203 | –6 % | Zelenina pěstovaná venku a jablka | 2 080 | 1 774 | 2 095 | –15 % | ZVP (pastviny, půda ležící ladem atd.) | 421 738 | 427 022 | 848 812 | –50 % | 3. VÝVOJ ZEMěDěLSKÉHO HOSPODAřENÍ V OBLASTECH SEVERSKÉ PODPORY Závěry této kapitoly jsou založeny na informacích finských orgánů v souladu s čl. 143 odst. 2 aktu o přistoupení. 3.1. Vývoj hlavních produktů v podoblastech Hlavními zemědělskými odvětvími v severních oblastech Finska jsou mléko, hovězí a vepřové maso. Dohromady představují 72 % tržeb. Následující oddíly popisují vývoj hlavních produktů v jednotlivých podoblastech. Vývoj v rámci těchto podoblastí nelze na základě dostupných informací analyzovat. Mléko Produkce mléka v podporovaných oblastech představuje asi 77 % celkové produkce mléka ve Finsku. Tento poměr zůstal po celé období prakticky stejný. Až na určité odchylky objemů se v letech 2000 až 2005 objem produkce snížil asi o 1,2 %, ačkoli se tyto změny v jednotlivých podporovaných oblastech liší. Tabulka 4a – Produkce mléka (1 000 t) v podoblastech v období 2001–2005 Oblast podpory/ období kvóty | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | C1 | 527,5 | 535,5 | 521,0 | 512,1 | 501,1 | 501,4 | C2 | 1 022,1 | 1 047,4 | 1 031,8 | 1 026,5 | 1 016,7 | 1 032,1 | C2N | 105,4 | 108,2 | 107,5 | 107,3 | 103,1 | 104,9 | C3 | 172,6 | 177,1 | 178,4 | 174,4 | 168,8 | 170,5 | C4 | 23,0 | 23,5 | 23,3 | 22,4 | 20,6 | 20,5 | Celkem | 1 850,6 | 1 891,7 | 1 862,1 | 1 842,7 | 1 810,4 | 1 829,3 | Pozn.: Čísla udávají celkovou produkci mléka v severních oblastech (včetně produkce bez severské podpory). | Hovězí maso Rovněž pokud jde o hovězí maso, představují oblasti severské podpory asi 77 % finské produkce. Díky silnější poptávce na trhu se objem produkce v letech 2003 a 2004 zvýšil. Podíl podporované oblasti na produkci hovězího masa se mírně změnil, i když změny se v jednotlivých podoblastech opět liší. Je třeba poznamenat, že změny u mléka a hovězího masa se navzájem víceméně následují, což ukazuje na korelaci mezi oběma druhy produkce. Tabulka 4b – Produkce hovězího masa (1000 t) v podoblastech v období 2001–2005 Oblast podpory / rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | C1 | 19,8 | 19,9 | 20,2 | 19,6 | 18,2 | C2 | 37,7 | 38,6 | 41,6 | 41,3 | 38,2 | C2N | 3,7 | 3,6 | 3,9 | 3,7 | 3,6 | C3 | 5,4 | 5,5 | 6,1 | 5,7 | 5,3 | C4 | 0,6 | 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | Celkem | 67,2 | 68,1 | 72,4 | 70,9 | 65,9 | Produkce vepřového masa Podporovaná oblast produkuje 43 % vepřového masa ve Finsku. V letech 2000–2005 produkce vepřového masa v této oblasti vzrostla asi o 22 %, ale její podíl na produkci vepřového masa v celé zemi zůstal přibližně stejný. Tabulka 4c – Produkce vepřového masa (1000 t) v podoblastech v období 2001–2005 Oblast podpory / rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | C1 | 47,9 | 50,1 | 53,5 | 55,2 | 57,9 | C2 | 23,9 | 25,7 | 27,9 | 28,7 | 28,0 | C2N | 1,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 1,2 | C3 a C4 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | Celkem | 74,1 | 77,7 | 83,5 | 86,1 | 88,1 | 3.2. Vývoj využití území V roce 2005 činila zemědělsky využitá půda v oblasti, na kterou se vztahoval režim severské podpory, celkem 1,185 milionu hektarů, což je přibližně 52 % celkové výměry zemědělsky využité půdy ve Finsku. Ze zemědělské půdy v severních oblastech se 39 % nachází v oblasti C1, 49 % v oblasti C2 a 12 % v nejsevernějších oblastech C2N-C4. V celé oblasti podpory vzrostla v letech 2000–2005 výměra zemědělsky využité půdy o 4,4 %, tj. o 50 400 hektarů, a to díky vyčištění zarostlých polí v souvislosti s očekáváním připravované reformy SZP. Plocha je stále asi o 16 % nižší než maximum stanovené v rozhodnutí Komise 2002/404/ES. Využívání zemědělské půdy pokračuje, ale některá nejodlehlejší orná pole v oblasti podpory jsou vyjímána z produkce. Není zde ochota pronajímat půdu za žádnou cenu, protože náklady na pěstování jsou vzhledem k malé rozloze parcel a velkým vzdálenostem příliš vysoké. Trend průměrných cen při nákupu další půdy je na severu vcelku mírný, ačkoli tyto ceny mohou růst oproti průměru strměji v důsledku konkurence u půdy nabízené k prodeji nebo pronájmu v blízkosti hospodářství s živočišnou výrobou. V roce 2005 byly na 44 % ZVP pěstovány obiloviny, na 40 % travní porosty, na 6 % další plodiny a 10 % bylo vyjmuto z produkce. V letech 2000 až 2005 se zvýšila výměra půdy s obilovinami a půdy vyjmuté z produkce, zatímco plocha půdy s travními porosty se snížila. Tato změna byla způsobena hlavně tím, že mnohá hospodářství ukončila živočišnou výrobu, zatímco – zejména v severních částech oblasti podpory – produkce krmných obilovin a dalších plodin byla zachována nebo byla část půdy pronajata expandujícím hospodářstvím. 3.3. Trendy struktury, produktivity a výrobních metod v zemědělství V devadesátých letech v oblastech, na které se vztahuje režim severské podpory, postupovaly strukturální změny v zemědělství velmi rychle. Tento trend pokračoval v prvních letech po roce 2000, menší hospodářství opouštěla živočišnou výrobu a měnila se na hospodářství s rostlinnou výrobou na částečný úvazek nebo pronajímala svou půdu větším hospodářstvím. Pronájem orné půdy se zvýšil v celé oblasti podpory a v roce 2005 měla hospodářství, která v produkci pokračovala, asi 35 % orné půdy v pronájmu. V letech 1995 až 2005 ukončila činnost asi třetina hospodářství a průměrná velikost hospodářství v oblasti podpory se zvýšila z 19 na 31 hektarů. V roce 2005 bylo v oblasti podpory 39 650 hospodářství. Pokles byl nejpomalejší v oblastech podpory C2N a nejrychlejší v oblasti podpory C3. Tabulka 5a – Počet zemědělských podniků v jednotlivých podoblastech a v celé zemi (2001–2005) Oblast / rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | změna 2001–2005 | % změny 2001–2005 | C1 | 18 347 | 17 720 | 17 264 | 16 820 | 16 281 | –2 066 | –11 % | C2 | 20 153 | 19 713 | 19 257 | 18 877 | 18 285 | –1 868 | –9 % | C2N | 2 073 | 2 223 | 2 152 | 2 103 | 1 999 | –74 | –4 % | C3 | 3 242 | 3 163 | 3 075 | 2 972 | 2 865 | –377 | –12 % | C4 | 734 | 731 | 710 | 689 | 666 | –68 | –9 % | Finsko | 77 320 | 75 474 | 73 714 | 72 054 | 69 517 | –7 803 | –10 % | Od roku 2000 se počet hospodářství s více než 100 hektary více než zdvojnásobil a jejich podíl na celkové ploše se zvýšil ze 6 % na 13,6 %. Tabulka 5b – Počet a rozdělení hospodářství v oblasti severské podpory v letech 1995, 2000 a 2005 Rozdělení (%) a celkový počet hospodářství v oblasti severské podpory | Rozdělení (%) a počet hospodářství | Rozdělení (%) půdy a průměrná velikost hospodářství (ha na hospodářství) | 1995 | 2000 | 2005 | 1995 | 2000 | 2005 | do 20 ha | 62,1 | 48,6 | 44,2 | 34,9 | 20,6 | 15,5 | 20–29 ha | 20,5 | 19,,8 | 18 | 25,9 | 18,7 | 14,3 | 30–39 ha | 9,6 | 12,8 | 12,3 | 17,0 | 16,9 | 13,8 | 40–49 ha | 4,2 | 7,5 | 8,5 | 9,7 | 12,8 | 12,2 | 50–99 ha | 3,3 | 10,1 | 14,1 | 10,8 | 25,1 | 30,6 | 100–… ha | 0,3 | 1,2 | 2,9 | 1,8 | 6,0 | 13,6 | Celkem / průměr | 58 115 | 44 326 | 39 649 | 19,3 | 26,2 | 31,1 | Průměrná velikost stáda v hospodářstvích chovajících skot na mléko vzrostla v oblasti podpory v letech 1995–2005 ze 12 na 20 kusů. Současně se zvýšil podíl mléka produkovaného hospodářstvími s více než 50 kravami z 0,3 % na 8,5 %. V ostatních hospodářstvích s chovem skotu se průměrný počet zvířat analogicky zvýšil z 20 na 50 kusů. Více než 50 kusů skotu na hospodářství má z těchto ostatních hospodářství chovajících skot téměř jedna třetina, zatímco v roce 1995 představoval jejich podíl méně než desetinu. Tabulka 5c – Počet a rozdělení hospodářství chovajících skot na mléko a ostatních hospodářství chovajících skot v oblasti severské podpory v letech 1995, 2000 a 2005 Oblasti severské podpory | Rozdělení (%) a počet hospodářství | Rozdělení (%), celkový a průměrný počet hospodářských zvířat | 1995 | 2000 | 2005 | 1995 | 2000 | 2005 | Hospodářství chovající skot na mléko | do 10 krav/hospodářství | 35 | 21,3 | 15,9 | 19,1 | 8,7 | 5,5 | 10–19 krav/hospodářství | 54,9 | 50,2 | 44,6 | 61,4 | 44,3 | 33,1 | 20–29 krav/hospodářství | 9,2 | 21,6 | 24,8 | 16,8 | 31 | 30,2 | 30–49 krav/hospodářství | 0,9 | 6,2 | 12,1 | 2,4 | 13,5 | 22,7 | 50+ krav/hospodářství | 0,1 | 0,6 | 2,5 | 0,3 | 2,5 | 8,5 | Počet hospodářství | 23 442 | 16 422 | 12 335 | 288 456 | 267 654 | 240 645 | Průměrný počet zvířat na hospodářství | 12,3 | 16,3 | 19,5 | Ostatní hospodářství chovající skot | do 10 kusů skotu/hospodářství | 36,8 | 24,8 | 22,1 | 8,9 | 3,4 | 2,2 | 10–19 kusů skotu/hospodářství | 27,3 | 19,6 | 18 | 18,9 | 8 | 5,1 | 20–29 kusů skotu/hospodářství | 13,7 | 13,5 | 11,8 | 16,2 | 9,3 | 5,8 | 30–49 kusů skotu/hospodářství | 13,3 | 17,5 | 16,9 | 25 | 19,3 | 13,2 | 50+ kusů skotu/hospodářství | 8,8 | 24,6 | 31,3 | 31 | 60 | 73,8 | Počet hospodářství | 5 436 | 3 069 | 2 760 | 110 353 | 108 805 | 137 438 | Průměrný počet zvířat na hospodářství | 20,3 | 35,5 | 49,8 | V letech 2000–2005 se podíl hospodářství vlastněných zemědělci mladšími 40 let snížil z 28 % na 24 %, ale průměrná velikost těchto hospodářství vlastněných mladými zemědělci byla větší a rostla více než u starších zemědělců. Hospodářství v oblasti podpory investovala (měřeno jako hrubé výdaje na investice) nejvíce do pořízení další půdy (97,7 mil. EUR), dále do budov pro chov skotu na mléko (75,8 mil. EUR), zřízení hospodářství (57,0 mil. EUR) a jednotek pro produkci hovězího masa (27,5 mil. EUR). Přestože tradiční formy zemědělské produkce v oblasti přetrvávají, růst velikosti hospodářství vedl k zavedení výrobních technologií a metod vhodných pro větší hospodářství, což dlouhodobě sníží náklady. 3.4. Vývoj příjmů a ziskovosti v zemědělství Vzhledem k nepříznivému vývoji poměru mezi tržními výnosy a výrobními náklady je zemědělství v oblastech severské podpory ve Finsku vysoce závislé na podporách příjmů vyplácených v zemědělství. Poměr mezi severskou podporou a čistou přidanou hodnotou hospodářství (FNVA) se v období let 2000–2006 pohyboval od 0,4 do 0,5. Roční růst čisté přidané hodnoty hospodářství v přepočtu na roční pracovní jednotku (FNVA/AWU) činil v letech 2000–2004 v průměru 1,8 %. Ve stejném období rostl příjem rodinného hospodářství na rodinnou pracovní jednotku (FFI/FWU) o 1,3 % ročně. V letech 2000–2004 se příjem rodinných hospodářství značně lišil v různých částech severní oblasti. V oblasti C2 byl průměrný roční přírůstek příjmu zjevně nižší než v ostatních oblastech. Jedním z důvodů tohoto vývoje v oblasti C2 bylo zvýšení počtu malých obilných hospodářství s nízkými výnosy a vysokými náklady, neboť zemědělci ukončovali živočišnou výrobu. Růst příjmu rodinného hospodářství v přepočtu na rodinnou pracovní jednotku je dán hlavně strukturálním vývojem v zemědělství a zlepšenou efektivitou výroby. Zvyšování produkce a zlepšování efektivity bylo u rodinných hospodářství hlavním nástrojem k udržení příjmů. Značně vysoké podpory investic rovněž povzbudily růst produkce a zlepšení její efektivity. Růst velikosti hospodářství a expanze výroby je vyšší v odvětví mléka než v odvětví hovězího masa. Vývoj výrobních cen hovězího masa byl slabý a nárůst nákladů snížil příjmy a ziskovost zejména ke konci zkoumaného období. Naproti tomu u hospodářství chovajících prasata a pěstujících obiloviny se úspory z rozsahu jasněji odrážejí v ukazatelích přijmu a ziskovosti, ale také u těchto hospodářství měl vývoj průměrných příjmů a ziskovosti ke konci daného období klesající trend. 3.5. Vývoj sociálně-ekonomického dopadu Role zemědělství a potravinářství v regionálních ekonomikách v oblasti podpory od roku 1995 klesá. V roce 2003 bylo v severním Finsku v zemědělství zaměstnáno 61 150 osob a v potravinářském průmyslu 13 900 osob. V letech 1995 až 2003 klesl počet osob zaměstnaných v zemědělství o více než 25 %, zatímco počet osob zaměstnaných v potravinářském průmyslu zůstal přibližně na stejné úrovni. Nicméně v oblasti finské severské podpory, a zejména v její nejodlehlejší části, tvoří zemědělci významnou část venkovského obyvatelstva. Režim severské podpory je součástí opatření přijatých ve snaze udržet v severních a východních oblastech obyvatelstvo. Dlouhodobá podpora severu je významným příspěvkem, který pomáhá omezovat úbytek zemědělského a venkovského obyvatelstva a zmírňovat jeho negativní důsledky. 3.6. Stav životního prostředí Jedním z cílů režimu severské podpory je zajistit pozitivní vliv na provádění ochrany a zachování životního prostředí tím, že vyplácení podpory je vázáno na podmínky jako využití orné půdy (správná zemědělská praxe) a množství hospodářských zvířat (maximální hustota hospodářských zvířat) . Protože dopad na životní prostředí má několik různých operačních programů, je obtížné oddělit vliv jednoho konkrétního programu od celku. Agroenvironmentální opatření v rámci politiky rozvoje venkova se týkají více než 95 % hospodářství v oblasti a téměř stejného podílu orné půdy. Pokud jde o stav životního prostředí v oblasti, na kterou se vztahuje režim severské podpory, ukazatele dusíku a fosforu ukazují určité zlepšení stavu. Mezi akce, které mají pozitivní dopad na životní prostředí, patří budování dalších kapacit na skladování hnoje a omezené používání umělých hnojiv. Množství hnoje produkované při chovu skotu se snížilo, protože poklesl počet chovaných zvířat. 3.7. Dopad na potravinový řetězec Pokud jde o velkoobchod a maloobchod, zpracování a uvádění na trh produktů patřících do režimu severské podpory, situace v dané oblasti zůstala po zkoumanou dobu poměrně stabilní. Z potravinářských podniků poklesl v hodnoceném období počet mlékáren a jatek kupujících suroviny od zemědělců. Nejsevernější oblasti mohou být poněkud problematické z hlediska zpracovatelských podniků s celostátní působností: množství surovin, které lze z této oblasti získat, je malé v porovnání s celkovými objemy, s nimiž tyto podniky pracují, dopravní náklady jsou vysoké a trhy jsou velmi vzdálené. 4. ZÁVěRY Tento dokument podává zprávu o udělených povoleních a dosažených výsledcích. Byl zpracován na základě údajů poskytnutých finskými orgány v souladu s čl. 143 odst. 2 aktu o přistoupení a je určen k předložení Radě. Hlavní aspekty vyplývající z této zprávy jsou: 1. U většiny odvětví, která jsou příjemci severské podpory, nebyly v hodnoceném období překročeny povolené úrovně produkce platné pro podporovanou produkci nebo celkové limity podpory. Nicméně úrovně produkce u vepřového masa a drůbeže, mléka a obilovin občas překročeny byly. Výše podpory a množství způsobilých jednotek byly příslušným způsobem redukovány. 2. Kontroly provádí členský stát a podle vnitrostátních orgánů nebyly nalezeny žádné významné nesrovnalosti. Požadované zprávy byly předloženy Komisi v souladu s příslušným ustanovením aktu o přistoupení. 3. Cílem režimu severské podpory je zajistit zachování zemědělské činnosti v dané oblasti. Je obtížné ověřit, zda severská podpora tohoto cíle dosáhla, neboť existují další režimy podpory zemědělství, které se v této oblasti rovněž uplatňují. Režim, včetně plateb a jednotlivých částek i určení podoblastí, nebyl od zavedení dosud ověřován. Komise proto zadala studii, aby získala podrobnější obraz tohoto režimu a jeho efektivity, účinnosti a relevance jeho provádění v období let 1995–2005. Vypracování studie je nutné rovněž ve světle reforem společné zemědělské politiky. Výsledky této studie budou k dispozici na podzim 2007 a budou využity k dalšímu rozvoji režimu severské podpory. Na základě informací poskytnutých finskými orgány má Komise za to, že finské orgány obecně uplatňovaly rozhodnutí Komise 95/195/ES a rozhodnutí Komise 2002/404/ES o podpoře severských oblastí řádně.