Lídři vyzvali k pevnějším vnějším hranicím jako předpokladu ke zrušení vnitřních hranic. V roce 2016 byla na základě návrhu Evropské komise zřízena Evropská pohraniční a pobřežní stráž. Do roku 2020 bude mít Evropská pohraniční a pobřežní stráž 1 015 pracovníků, včetně zaměstnanců působících v terénu, jakož i nejméně 1 500 pracovníků z členských států v pohotovosti v rámci rezervního týmu pro rychlé nasazení. Její roční rozpočet by měl být do té doby navýšen ze současných 292 milionů EUR na 335 milionů EUR. EU rovněž poskytuje finanční prostředky na spolufinancování vnitrostátní správy vnější hranice Evropy zajišťovanou 96 000 příslušníky vnitrostátní pohraniční stráže a na mimořádnou podporu prostřednictvím Fondu pro vnitřní bezpečnost – hranice. Na tyto činnosti dohromady byly v sedmiletém období vynaloženy přibližně 4 miliardy EUR čili 0,4 % z celkového rozpočtu EU.

Budoucí vývoj Evropské pohraniční a pobřežní stráže bude záviset na rozhodnutích přijatých v souvislosti s budoucím finančním rámcem. V závislosti na úrovni ambicí lze zvážit tyto scénáře:

Maximální využití Evropské pohraniční a pobřežní stráže ve stávající podobě by podpořilo trvalý rozvoj rámce pro výměnu informací (Eurosur), jakož i investice členských států do kapacity pro správu hranic. Rovněž by zajistilo, aby Evropská pohraniční a pobřežní stráž měla přístup k zařízení, které potřebuje. To by vyžadovalo rozpočet ve výši přibližně 8 miliard EUR na sedmileté období, což odpovídá přibližně 0,8 % stávajícího víceletého finančního rámce.

Rozšířená Evropská pohraniční a pobřežní stráž by umožnila podporu plně integrovaného systému správy hranic EU. Vycházelo by se z revidovaného právního rámce s rozšířeným mandátem, přičemž by se sloučily a posílily stávající nástroje související s posouzením rizik a situačními obrazy, posílila by se provozní kapacita agentury stálým sborem Evropské pohraniční stráže o alespoň 3 000 pracovníků z EU, poskytla by se finanční podpora a školení za účelem zvýšení složky vnitrostátní pohraniční stráže ve zranitelných členských státech, větší a operativnější skupiny odborníků a posílené vlastní vybavení. Znamenalo by to mnohem silnější roli při návratech na úrovni EU a nižší hranici pro vznik nároku na využití prostředků agentury za účelem pomoci při předcházení závažným nedostatkům v kontrolách vnějších hranic, které by mohly vést ke krizi. Tento scénář by vyžadoval rozpočet ve výši přibližně 20–25 miliard EUR na sedmileté období, což odpovídá přibližně 1,8–2,3 % stávajícího víceletého finančního rámce.

Úplný systém správy hranic EU by znamenal 100 000 pracovníků EU a značné rezervy vybavení EU srovnatelné se systémem USA a Kanady. Vyžadoval by přibližně 150 miliard EUR na sedmileté období, přičemž by byly zohledněny všechny vnitrostátní výdaje na ochranu hranic. To by odpovídalo přibližně 14 % stávajícího víceletého finančního rámce, což je ekvivalentem ročního rozpočtu EU. Například jen Agentura USA pro cla a ochranu hranic má roční rozpočet 13,56 miliardy amerických dolarů a zaměstnává více než 62 000 pracovníků. Agentura kanadské pohraniční služby má roční rozpočet přibližně 2 miliardy kanadských dolarů a zaměstnává více než 14 000 pracovníků.