66. žádá rovn ěž, aby v rámci konzultací mezi slu žbami v Komisi byly řádnězohledn ěny zájmy odv ětví
a cíle udr žitelného cestovního ruchu formulované ve sd ěleních Komise;
67. vyzývá Komisi, aby zvá žila vytvo ření sít ěkorespondent ů/koordinátor ůturistického ruchu v rámci
všech ředitelství Komise, do jejich žpravomocí spadají činnosti tohoto odv ětví (generální ředitelství pro
podniky a pr ůmysl, pro regionální politiku, pro životní prost ředí, pro zem ědělství a rozvoj venkova, pro
energii a dopravu, pro vnit řní trh a slu žby atd.), která by mohla být koordinována strukturou odpov ědnou
za cestovní ruch na generálním ředitelství pro podniky a pr ůmysl;
Cestovní ruch v návrhu Smlouvy o Ústav ěpro Evropu
68. vítá za členění zvlá štního oddílu o cestovním ruchu (odd. 4, čl. III-281) do návrhu Smlouvy o Ústav ě
pro Evropu; domnívá se, že tento právní základ umo žní přijetí ucelen ějších opat ření ve prosp ěch cestovního
ruchu, jejich žvýznam se je štězvýší plnou ú častí Evropského parlamentu na p řijímání právních p ředpis ů;
69. žádá Komisi, aby posoudila spole čněs hlavními institucionálními partnery a organizacemi zastupují-
cími odv ětví jednotlivé sm ěry aktivit, které by podpo řily vytvá ření p řízniv ějšího prost ředí pro konkurence-
schopnost podnik ůa pro koordinaci mezi jednotlivými členskými státy; vyzývá Komisi, aby navrhla od roku
2007 víceletý ak ční plán ( „balíček Cestovní ruch “)u m o žňující posílit soudr žnost činností Unie v oblasti
cestovního ruchu zapojením členských stát ůa jejich regionálních a místních ú řadů, podle zásad řádné
veřejné správy;
70. vyzývá Komisi, aby v rámci podpory evropské politiky sousedství zahrnula také cestovní ruch do os
a priorit spolupráce s partnerskými zem ěmi, stejn ějako do evropsko-st ředomo řského partnerství;
*
**
71. pov ěřuje svého p ředsedu, aby toto usnesení p ředal Rad ěa Komisi.
P6_TA(2005)0336
Evropské školy
Usnesení Evropského parlamentu o mo žnostech rozvoje systému Evropských škol (2004/2237(INI))
Evropský parlament
—s ohledem na sd ělení Komise Rad ěa Evropskému parlamentu o mo žnostech rozvoje systému evrop-
ských škol (KOM(2004)0519),
—s ohledem na Úmluvu o statutu evropských škol, (1)
—s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2002 o financování evropských škol, (2)
—s ohledem na výro ční zprávu generálního tajemníka evropských škol Nejvy šší rad ěevropských škol,
která zasedala v Bruselu dne 1. –2. února 2005 (3),
—s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
—s ohledem na stanovisko Výboru pro kulturu a vzd ělávání a stanovisko Rozpo čtového výboru
(A6-0200/2005),
(1)Ú ř.věst. L 212, 17.8.1994, s. 3.
(2)Ú ř.věst. C 31 E, 5.2.2004, s. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 CS C 193 E/333 Úřední v ěstník Evropské unie33
Čtvrtek 8. zá ří 2005
A. vzhledem k tomu, že cílem škol je spole čněvyučovat d ěti zam ěstnanc ůEvropských spole čenství; že
krom ědětí, které spadají pod dohodu podle článků28 a 29 Stanov Evropských škol, se mohou na
školách vzd ělávat v rámci mezí vymezených Nejvy šší radou i jiné d ěti;že pro bezvadné fungování
evropských institucí a orgán ůje nutno p řijímat a dále zam ěstnávat p říslušněkvalifikované ú ředníky,
a vzhledem k tomu, že k tomu p řispívá vyu čování d ětí těchto ú ředník ův jejich mate řském jazyce,
uznávání rovnocennosti ukon čených let školní docházky v členských státech a na Evropských školách
a také evropská maturita,
B. vzhledem k tomu, že Evropské školy byly zalo ženy s ohledem na vý še uvedené,
C. vzhledem k tomu, že systém Evropských škol podporuje koncepci ob čanství Unie, tak že zachování
dosavadních škol a z řizování škol nových a dal ší formy roz šiřování tohoto systému p ředstavují pozitivní
opatření ve smyslu evropské integrace,
D. vzhledem k tomu, že zatím existuje 13 Evropských škol, na nich žje zapsáno více ne ž19 000 žáků,aže
do roku 2010 bude výhledov ězřízena dal šíškola,
E. vzhledem k sou časné neúnosné situaci s p řeplněností n ěkterých škol, zejména v Bruselu, je žvede ke
zhor šení kvality vyu čování,
F. vzhledem k tomu, žep růměrné náklady na žáka v Evropských školách v porovnání s jinými školami,
které nav štěvují d ěti úředník ůsrovnatelných orgán ů, dopadají p řízniv ě;žes eo v šem náklady na žáka
mezi jednotlivými školami velmi výrazn ěliší a jsou v t ěsném vzájemném vztahu k velikosti školy,
G. vzhledem k tomu, žeačkoliv Evropské spole čenství hradí p řes polovinu provozních náklad ůEvropských
škol, Komise je jedinou evropskou institucí zastoupenou v Nejvy šší rad ěEvropských škol, a vzhledem
k tomu, že Komise je jediný člen Nejvy šší rady, jen žmá hlasovací právo v Nejvy šší rad ěi ve správních
radách ka ždé jednotlivé školy,
H. vzhledem k tomu, že systém správy Evropských škol musí zaji šťovat schopnost strategického plánování
a dozoru i rozumnou míru autonomie jednotlivých škol,
I. vzhledem k tomu, že správa evropských škol, v četněrozhodování o p řijetí žákůa upu štění od
poplatk ů,b ym ěla být co nejjasn ější, konzistentní a transparentní v rámci celého systému t ěchto škol,
J. vzhledem k tomu, žeučební plán vedoucí k evropské maturit ěje akademicky náro čný a nemusí být
vhodný pro akademicky slab šížáky; vzhledem k tomu, žeškoly v sou časné dob ěnenabízejí po absol-
vování studia žádné jiné vysv ědčení,
K. vzhledem k tomu, že v sou časnosti se vzd ělávání žákůse zvlá štními po žadavky na výuku na r ůzných
školách li ší,
L. vzhledem k tomu, že maximální po čet dětí ve t řídě(32žáků)j ev y šší, nežkolik by p řipouštěly platné
právní p ředpisy v řaděčlenských stát ů;že jsou navíc v mnoha t řídách žáci, jejich žmate řskářečse liší
od jazyka jazykové sekce, do ní žbyli p řijati, a žáci, kte ří mají problémy s u čením a pot řebují speciální
výuku,
M. vzhledem k tomu, že s výjimkou školy Brusel I jsou školy v Bruselu a Lucemburku p řeplněné,že bylo
sice rozhodnuto o z řízení dal ších dvou škol, ale budovy budou p řipraveny k nast ěhování teprve v roce
2010, a tak má tato situace záva žné následky pro vzd ělání poskytované t ěmito školami,
N. vzhledem k tomu, že vzd ělávací plán Evropských škol a u čební plán vedoucí k evropské maturit ěslouží
jako vzor vícejazy čného a multikulturního vzd ělání, které by členské státy mohly chtít napodobit,
O. vzhledem k tomu, že se národy Evropy ve Smlouv ěoE S( článek 149) dohodly, že cílem opat ření
Spole čenství je podporovat rozvoj evropské dimenze vzd ělávání, zejména cestou výuky a šíření jazyk ů
členských stát ů,C 193 E/334 CS 17.8.2006 Úřední v ěstník Evropské unie33
Čtvrtek 8. zá ří 2005
Úmluva o statutu evropských škol a sd ělení Komise
1. vítá, že Komise vý še uvedeným sd ělením zahájila proces konzultací o budoucím rozvoji systému
Evropských škol s p řihlédnutím k roz šiřování Evropské unie a k zájm ům nových členských stát ů,k ez řizo-
vání dal ších agentur EU mimo Brusel a Lucemburk a k naléhavé pot řeběpřezkoumat, zhodnotit a p řípadn ě
reformovat systém, jen žbyl zaveden p řed 50 lety a byl p ůvodn ězamý šlen jen pro čtyři jazyky;
2. p řipomíná, že v dohod ěo stanovách Evropských škol je stanoveno, že Evropské školy byly z řízeny pro
spole čnou výuku zam ěstnanc ůEvropských spole čenství k zaji štěnířádného fungování evropských orgán ů
a dále že v rámci mezí stanovených Nejvy šší radou mohou školy nav štěvovat i jiné d ěti;
Decentralizované agentury a nové členské státy
3. domnívá se, že je nutno urychlen ěnalézt řešení pro v šechna pracovi štědecentralizovaných agentur;
lituje, že takové řešení nebylo nalezeno v dob ě, kdy bylo rozhodnuto o pracovi štích t ěchto agentur,
s výjimkou Evropské agentury pro bezpe čnost potravin (EFSA) v Parm ě;
4. domnívá se, žečlenské státy, na jejich žúzemí se nachází n ěkterá z nových decentralizovaných agentur,
musejí p řevzít v ětší finan ční zodpov ědnost za vzd ělávání d ětí zam ěstnanc ůaže je nutno nalézt vhodná
řešení pro v šechna nová pracovi ště; domnívá se, ževt ěchto p řípadech je sch ůdným řešením spolupráce
Evropských škol s regionálními a místními školami, které jsou ukon čeny evropskou maturitou; je toho
názoru, že by se tato spolupráce m ěla zam ěřovat na podporu kvalitního vzd ělávání, evropské integrace,
zachování jazykové rozmanitosti a usnadn ění mobility pracovních sil;
5. trvá na tom, že pokud budou spln ěna nezbytná kritéria, je nutno urychlen ězřídit jazykové sekce
nových členských stát ů,aže výuka v mate řském jazyce by m ěla být poskytována v šemžákům;
6. vyzývá Komisi, aby p řezkoumala mo žnost z řizovat Evropské školy v nových členských státech;
Budoucnost financování systému Evropských škol, žáci kategorie III a men šíškoly
7. domnívá se, že se vyrovnávací p říspěvek Spole čenství nesmí stát otev řeným závazkem; shledává samo-
zřejmým, že systém Evropských škol by m ěl být s ohledem na rozpo čtové plánování a kontrolu ú činný
aměl by nabízet prokazatelnou hodnotu za vynalo žené peníze; podporuje názor, žer oční plánované roz-
počtové p říděly pro ka ždou školu by m ěly zohlednit velikost a pot řeby jednotlivých škol a také d ůkazy úsilí
o co nejhospodárn ější vynalo žení rozpo čtových prost ředků;
8. zd ůrazňuje v šak,že povaha p říspěvku Spole čenství do rozpo čtuškol je jasn ěstanovena v čl. 25 bod 2
Úmluvy o statutu Evropských škol; nesouhlasí proto s tím, aby Komise stanovila horní hranici p říspěvků
Spole čenství do rozpo čtu Evropských škol p ředtím, ne žNejvy šší rada zve řejní sv ůj odhad p říjmůa výdaj ů
škol v p říštím rozpo čtovém roce;
9. má za to, že sou časný systém, kdy jsou p říspěvky členských stát ůpřímo svázány s po čtem u čitelů,
které vysílají do Evropských škol, a s areály, které pro Evropské školy poskytují, je nespravedlivý a m ěly by
se hledat jiné zp ůsoby financování;
10. p řesto je toho názoru, že sou časný systém, podle n ěhožjsou u čitelé jmenováni členskými státy, které
jim platí plat obvyklý v daném stát ě, zaru čuje, že Evropské školy mají p řístup k odborným znalostem
učitelůvtěchto státech a je zaji štěn finan ční příspěvek t ěchto členských stát ů;
11. poukazuje na to, že reálná vý še poplatk ůod rodi čů žákůkategorie III se od roku 2002 podstatn ě
zvýšila, v d ůsledku čehoždošlo k navý šení p říjmůškol a k ni žšímu nár ůstu p říspěvku z rozpo čtu Spole čen-
ství, ne žjaký by byl za jiných okolností; dále poznamenává, že tyto poplatky nekryjí pln ěnáklady na
vzdělávání t ěchto žáků;věřívšak,že rodi čežákůkategorie III by nem ěličelit nadm ěrnému zvy šování
poplatk ůběhem zbývající doby vzd ělávání v rámci systému Evropských škol;17.8.2006 CS C 193 E/335 Úřední v ěstník Evropské unie33
Čtvrtek 8. zá ří 2005
12. vyzývá Komisi, aby prost řednictvím svého zástupce v Nejvy šší rad ěusilovala o p řijetí a zve řejnění
jasných, podrobných a ve řejněpřístupných kritérií pro p řijímání žákůkategorie III; naléhav ěžádá správní
radu ka ždéškoly p řijímající žáky kategorie III, aby ve své výro ční zpráv ěinformovala o uplat ňování t ěchto
kritérií;
13. opakuje sv ůjp ožadavek, aby Nejvy šší rada revidovala kritéria vypracovaná pro z řizování, zachování
a uzavírání jednotlivých jazykových sekcí v jednotlivých školách, tak aby byla vylou čena jakákoli diskrimi-
nace ú ředních jazyk ůEvropské unie;
14. vyzývá Komisi, aby co nejd říve zve řejnila externí studii, kterou dala vypracovat k p řezkoumání dlou-
hodobé budoucnosti čtyřškol ve m ěstech Bergen, Culham, Karlsruhe a Mol;
Lepší vedení a správa
15. v ěří,že na základ ěnárůstu po čtu Evropských škol a po čtužáků, které vyu čují, by úkolem Nejvy šší
rady m ělo být p ředevším stanovení strategických cíl ů, dohled a kontrola; v ěří,že na detailní otázky řízení
jednotlivých škol by se m ěly v první řadězaměřit správní rady t ěchto škol a žek aždáškola by v provozních
a finan čních otázkách m ěla být pova žována za autonomní subjekt;
16. domnívá se, žez av ý še uvedených p ředpoklad ůby správní rady jednotlivých škol m ěly dostat pravo-
moc kontrolovat provozní a finan ční zále žitosti jednotlivých škol v rámci strategických cíl ůstanovených
Nejvy šší radou;
17. konstatuje, že Spole čenství v sou časné dob ěplatí vyrovnávací p říspěvek p řibližněve vý ši5 7 %r o č-
ních náklad ůsystému Evropských škol, zatímco členské státy p řispívají 22 %; domnívá se proto, že Komise
jako zástupce Spole čenství by m ěla mít v Nejvy šší rad ěhlasovací právo, které by více odpovídalo p říspěvku
Spole čenství do rozpo čtuškol, a že musí po ka ždém zasedání Nejvy šší rady podávat zprávu Evropskému
parlamentu;
18. vyzývá Komisi, aby p řiměla Nejvy šší radu k sestavení Kodexu řádné správní praxe a vyjasnila pravo-
moci Rady pro stí žnosti;
19. bere na v ědomí návrh Komise zalo žit dva nové subjekty, jeden pro správu provozních a finan čních
záležitostí v šechškol, druhý pro dohlí žení nad u čebním plánem, systémem zkou šek a hodnocením u čitelů;
domnívá se, žej et řeba zachovat samostatný řídící subjekt s pravomocí vydávat rozhodnutí ovliv ňující
systém škol jako celek a se schopností p řijmout odpov ědnost za urovnání n ěkdy protich ůdných po žadavk ů
týkajících se financí a vzd ělávání;
20. vyzývá k p řiměřenému zastoupení rodi čůa jiných zainteresovaných stran, nap říklad zam ěstnanc ů
ažáků, v Nejvy šší rad ěa ve správních radách jednotlivých škol;
Učební plán a otázky vzd ělávání
(a) Velikost t říd
21. domnívá se, žetřídy mate řských, základních a st ředních škol, v nich žvyučuje jeden kvalifikovaný
učitel, by nem ěly přesáhnout ekvivalent 30 žáků; domnívá se, že od roku 2008 by se postupn ěměly zavést
třídy mate řských a základních škol s nejvíce 25 žáky; vyzývá Nejvy šší radu, aby tuto zásadu podpo řila;
22. vyzývá Komisi, aby podporovala vypracování koeficient ůtýkajících se d ětí se zvlá štními po žadavky
na výuku a žáků, jejich žmate řský jazyk se li ší od jazyka, v n ěmžabsolvují nejvíce výuky (jazyk I), a aby tyto
koeficienty byly pou žívány p ři stanovování velikosti t říd;C 193 E/336 CS 17.8.2006 Úřední v ěstník Evropské unie33
Čtvrtek 8. zá ří 2005
23. naléhav ěvyzývá Komisi, aby ve spolupráci s p říslušnými členskými státy urgentn ěvyřešila situaci
s velkou p řeplněností n ěkterých škol, co žmá negativní d ůsledky pro kvalitu výuky; naléhav ěvyzývá Nej-
vyšší radu, aby okam žitěpřijala opat ření proti p řeplněnosti škol v Bruselu a Lucemburku; zd ůrazňuje
nezbytnost p řiměřeného a v časného plánování pro dal ší rozvoj infrastruktury a za řízení nezbytných pro
fungování Evropských škol;
(b) Uspokojování zvlá štních po žadavk ůna výuku
24. vyzývá Komisi, aby p ředložila spolehlivé statistické údaje o rozsahu pot řeby zvlá štních pedagogických
opatření ve v šech Evropských školách a dále naléhav ěžádá Nejvy šší radu, aby zjistila, do jaké míry je tato
speciální pedagogická pé če poskytována na v šech Evropských školách pro d ěti se zvlá štními po žadavky na
výuku ( „ZPV“),včetnědětí s t ělesným nebo du ševním posti žením; žádá Nejvy šší radu, aby p řipravila balí ček
minimálních standard ůs ohledem na nabídku výuky, provedla kontrolu p řístupnosti Evropských škol
s cílem zajistit, že konstrukce a provedení budovy bude vyhovovat d ětem s t ělesným posti žením, a aby
podnikla v šechna dal ší opat ření, je žpokládá za nezbytné pro podporu v šechžákůse ZPV;
25. vyzývá Komisi a Nejvy šší radu Evropských škol, aby zintenzívnily p řidělování prost ředkův podob ě
financí, personálu a odborných znalostí, aby nabídly d ětem se ZPV prvot řídní vzd ělávání a pln ěpodpo řily
koncepci integrovaného vyu čování jako je tomu na jiných školách v celé Evrop ě; dále vyzývá Nejvy šší radu,
aby p řezkoumala konstruktivní alternativy pro ty d ěti, které nejsou schopny se zapojit do řádných školních
tříd;
26. domnívá se, že pokud má být d ětem se ZPV vyu čování na Evropských školách k u žitku, je t řeba
vytvo řit na školách specializované víceoborové týmy (nap ř.z e školních psycholog ů, logoped ůa jazykových
terapeut ů), které by pomáhaly a radily p říslušným u čitelům,žákům a rodi čům;
27. po žaduje, aby na n ěkteré z v ětšíchškol byl zahájen pilotní projekt st řediska pro d ěti se zvlá štními
požadavky na výuku s kvalifikovaným a p řiměřenězkušeným personálem a vhodnými výukovými materiály
(knihami, po čítačovým softwarem), které by bylo zam ěřeno na poskytování odborného poradenství
a materiál ůpro u čitele, kte říučíděti se zvlá štními nároky na výuku; po žaduje, aby byly v rozpo čtu 2006
vyčleněny prost ředky na tento projekt;
(c) Evropská maturita
28. vyzývá Komisi, aby d ělala v še, co je v jejích silách, a zajistila, že Nejvy šší rada do za čátku školního
roku 2007 –2008 vedle evropského maturitního vysv ědčení zavede alternativní vysv ědčení pro žáky, kte řís e
rozhodli pro studium odborn ějšího programu;
29. opakuje své p řesvědčení,že vzr ůstající vým ěna student ůmezi evropskými univerzitami, globalizace
světového hospodá řství a vysoká interní hodnota evropské maturity ospravedl ňují dal ší roz šiřování evropské
maturity a její plné a neomezené uznávání univerzitami v členských státech i t řetích zemích;
30. vyzývá proto p říslušné orgány v členských státech, aby p řezkoumaly výhody dal šího roz šiřování
evropského maturitního vysv ědčení jako osv ědčení o ukon čeníškoly mimo Evropské školy, p řičemžvšak
musí být p řiměřenězajištěno,že budou dodr žovány normy kvality platné pro tento diplom;
*
**
31. pov ěřuje svého p ředsedu, aby p ředal toto usnesení Rad ě, Komisi, Ú četnímu dvoru, Soudnímu dvoru,
Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru, Výboru region ů, Nejvy šší rad ěevropských škol a vládám
členských stát ů.17.8.2006 CS C 193 E/337 Úřední v ěstník Evropské unie33
Čtvrtek 8. zá ří 2005