Návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady o vykonávání hlasovacích práv akcionáři společností, které mají své sídlo v členském státě a jejichž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2004/109/ES /* KOM/2005/0685 konecném znení - COD 2005/0265 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 05.01.2006 KOM(2005) 685 v konečném znění 2005/0265 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vykonávání hlasovacích práv akcionáři společností, které mají své sídlo v členském státě a jejichž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2004/109/ES (předložená Komisí) ODŮVODNĔNÍ Úvod Souvislosti Účast akcionářů je základním předpokladem účinné správy a řízení společností. Občané EU, kteří vlastní akcie kótovaných společností se sídlem v jiném členském státě však často čelí vážným problémům, pokud chtějí vykonávat hlasovací práva spojená s těmito akciemi a někdy dokonce narazí na takové překážky, které hlasování prakticky znemožní. V současnosti investoři obyčejně drží své akcie prostřednictvím účtů vedených u institucí pro cenné papíry, které samotné disponují účty vedenými u jiných institucí obchodujících s cennými papíry a u centrálních depozitářů cenných papírů jiného členského státu. Právní úpravy, z kterých práva akcionářů v členských státech vycházejí, nejsou vždy plně přizpůsobeny těmto novým formám zprostředkovaného držení cenných papírů. Přeshraniční řetězce zprostředkovatelů proto ztěžují nejen proces komunikace mezi emitenty a akcionáři, ale také proces hlasování. V průběhu posledních let se rozměr tohoto problému výrazně rozšířil a neustále roste v důsledku zvyšování množství kapitálových investic přeshraniční povahy, což je nadále podněcováno směřováním k vytváření integrovaných finančních trhů v Evropě i jinde. Rostoucí míra podílového vlastnictví zahraničními investory již představuje hrozbu pro kótované společnosti EU, které vlastní základna pasivních akcionářů. Navíc stávající právní překážky v přeshraničním hlasování brání drobným přeshraničním akcionářům jednajícím na vlastní účet, kteří chtějí vykonávat svá hlasovací práva, aby k tomu využili prostředků, které by jim umožnily levné a jednoduché vykonání těchto práv. Komise proto ve svém „ Akčním plánu týkajícím se modernizace práva společností a efektivnějšího řízení podniků v Evropské unii “ zvažuje, že je potřeba usnadnit přeshraniční výkon práv akcionářů. Nejen, že bylo uznáno, že akcionářům by měl být umožněn přístup na valné hromady a k dalším právům spojeným s valnou hromadou nezávisle na zemi jejich trvalého pobytu v EU, ale také skutečnost, že by se mělo vyřešit množství konkrétních problémů spojených s přeshraničním hlasováním. Stávající pravidla na úrovni EU nejsou pro dosažení tohoto cíle dostatečná. Článek 17 „směrnice o transparentnosti“ [1] vyžaduje, aby emitenti zpřístupnili určité informace a dokumenty, které jsou důležité pro valnou hromadu. Tyto informace a dokumenty mají být zpřístupněny v členském státě emitenta, avšak článek 17 se nezmiňuje kdy a jak mají být zpřístupněny. V důsledku toho se v obecném ustanovení článku 17 směrnice o transparentnosti neřeší konkrétní obtíže akcionáře nerezidenta při získávání přístupu k informacím před konáním valné hromady. Navíc je směrnice o transparentnosti zaměřena na informace, které musí emitenti zveřejnit na trhu, a nepočítá tedy se samotným procesem hlasování akcionářů. Od září do prosince 2004 a od května do července 2005 uskutečnilo generální ředitelství pro vnitřní trh a služby dvě veřejné konzultace na téma posílení práv akcionářů, zejména v přeshraničním kontextu. Cílem těchto konzultací bylo, aby se zainteresované strany vyjádřily k hlavním překážkám v přeshraničním hlasování a k minimálním normám, které by Komise v této oblasti mohla navrhnout. Obě konzultace získaly značný počet odpovědí od účastníků trhu napříč všemi zainteresovanými skupinami, které se zřetelně vyslovily na podporu opatření, která byla předložena k diskuzi. Cíle současné iniciativy Na základě získaných zkušeností a odpovědí obdržených při veřejných konzultacích se zdá, že hlavními překážkami pro investory v přeshraničním hlasování jsou, v pořadí podle důležitosti: požadavek na zastavení akcií před valnou hromadou (a to i tehdy, když to neovlivní jejich obchodování během tohoto období), obtížný a pozdní přístup k informacím důležitým pro valnou hromadu a složitost přeshraničního hlasování, zejména hlasování na základě zplnomocnění. Zastavení akcií a složitost hlasování na základě plné moci také značně ovlivňují náklady na přeshraniční hlasování. Zrušení stávajících omezení, která brání procesu hlasování vyžaduje změny příslušných vnitrostátních předpisů. Směrnice, která usiluje o odstranění hlavních překážek v procesu přeshraničního hlasování a která je zaměřená na vybraná práva akcionářů při valné hromadě, se jeví jako nejvhodnější nástroj k dosažení účinného zjednodušení přeshraničního procesu hlasování a ke snížení rozdílů mezi členskými státy. Součástí doporučení Komise by mohla být i další témata, která byla diskutovaná v rámci veřejných konzultací, a která jsou nepřímo spojena s výkonem hlasovacích práv, jako např. půjčování akcií, depozitní poukázky anebo pravidla upravující jazyky. Tento návrh směrnice proto sleduje následující cíle: 1. Zajistit, aby byly všechny valné hromady svolávány v dostatečném časovém předstihu a aby všechny dokumenty, které se na valné hromadě předkládají, byly všem akcionářům dostupné včas, aby jim umožnily, nezávisle na místě jejich trvalého pobytu, učinit uvážené rozhodnutí a hlasovat včas. 2. Zrušit všechny formy pozastavení akcií. Ty by měly být nahrazeny systémem dne záznamu, aby se určilo oprávnění akcionáře účastnit se valné hromady a hlasování. 3. Odstranit všechny právní překážky v účasti na valných hromadách prostřednictvím elektronických prostředků . Pokud se emitent rozhodne zpřístupnit elektronické prostředky svým akcionářům, tyto prostředky výrazně usnadní aktivním akcionářům aktivně se účastnit schůze. Technologie však není dostatečně pokročilá, aby umožnila aktivní účast prostřednictvím elektronických prostředků ve všech případech s dostatečnou zárukou bezpečnosti a je nákladné tyto prostředky zavést. Proto by emitenti neměli být povinni takovou možnost svým akcionářům poskytovat. 4. Nabídnout akcionářům nerezidentům jednoduché prostředky pro hlasování, aniž by se museli účastnit schůze (hlasování na základě plné moci, v nepřítomnosti a udělením pokynů). Komentář k jednotlivým článkům Kapitola I: Obecná ustanovení Článek 1 – Předmět a oblast působnosti Oblast působnosti je omezena na emitenty akcií s přihlédnutím k cíli směrnice, kterým je usnadnit výkon hlasovacích práv akcionářů při valných hromadách. Definice zahrnuje také evropské společnosti (SE), které se v souladu s článkem 10 statutu evropské společnosti[2] považují za veřejné akciové společnosti založené podle práva členského státu, v kterém má společnost své sídlo. Odstavec 2 stanovuje pro členský stát možnost vyjmout subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů, s přihlédnutím ke skutečnosti, že zvláštní požadavky jsou stanoveny jinde[3]. Pokud se tato možnost využije, navrhované znění vylučuje možnost jednat se SKIPCP jako s emitenty pro účely této směrnice, ale nezabraňuje jim, aby užívaly daných ustanovení, pokud budou vystupovat jako akcionáři jiných společností. Článek 2 – Definice Definice pojmu akcionář v bodě c) pouze přebírá znění bodů i) a ii) čl. 2 odst. 1 písm. e) směrnice o transparentnosti, a vylučuje tedy držitele depozitních poukázek ze své působnosti. Ačkoli investoři do depozitních poukázek by měli být v zásadě také oprávněni určovat způsob hlasování o podkladových akciích, zahrnutí držitelů poukázek do definice by samo o sobě nutně k takovému výsledku nevedlo, protože v praxi jsou poukázky často drženy uschovateli a ne samotnými investory. Navíc obsah dohod o emisi depozitních poukázek se liší, pokud jde o hlasovací práva, a tyto odlišnosti mají obvykle vliv na cenu poukázek. Proto se zdá vhodnější upravit tuto problematiku v rámci odděleného doporučení, které bude moci přihlédnout ke zvláštnostem tohoto nástroje. Bod e) obsahuje definici pojmu „zplnomocnění“, který v současnosti nemá stejný význam ve všech členských státech. V některých členských státech je zplnomocnění omezeno na výkon hlasovacího práva a pro složitější oprávnění se využívá plná moc. V ostatních členských státech může zplnomocnění zahrnovat veškerá práva akcionářů při valné hromadě. Tento návrh se přiklání k této druhé možnosti. Osoba oprávněná zplnomocněním (která je v praxi často nazývána „zástupce“) je v textu směrnice uváděna jako „zmocněnec“ (viz navrhovaný článek 10). Článek 3 – Přísnější vnitrostátní požadavky Tato směrnice je směrnicí minimální harmonizace. Zavádí minimální normy, které zajistí, aby akcionáři měli včasný přístup k úplným informacím týkajícím se valných hromad, a poskytnou zjednodušené způsoby hlasování bez účasti na valné hromadě. Členským státům je ponechána volnost k tomu, aby zachovaly nebo zavedly nová ustanovení, která jsou pro akcionáře výhodnější. Článek 4 – Rovné zacházení s akcionáři Tento článek přebírá obecnou zásadu obsaženou v čl. 17 odst. 1 směrnice o transparentnosti a uplatňuje ji na práva akcionářů, na která se vztahuje tento návrh směrnice. Kapitola II: Valná hromada akcionářů Článek 5 – Oznámení o konání valné hromady Článek 5 ukládá emitentovi povinnost zaslat příjemci oznámení o konání valné hromady, ve kterém uvede základní informace týkající se valné hromady. Podle v současnosti užívaných mechanizmů je příjemcem v případě akcií na doručitele centrální depozitář cenných papírů a v případě akcií na jméno je jím zaregistrovaný akcionář. Příjemci a investor, kteří se nacházejí dále v řetězci, budou tedy mít možnost obdržet dodatečné informace stanovené v odstavci 3 od zdrojů uvedených v oznámení o schůzi. Článek 6 – Právo doplňovat body programu valné hromady a předkládat návrhy usnesení Právo doplňovat body programu a předkládat návrhy usnesení umožňuje akcionářům rozhodným způsobem ovlivňovat valné hromady. Toto právo je obvykle vyhrazeno akcionářům držícím minimální podíl anebo počet akcií. Některé ze stávajících prahových hodnot jsou přehnaně vysoké. Tento článek proto potvrzuje právo doplňovat body programu a předkládat návrhy usnesení jako zásadu (odstavec 1) a stanovuje maximální prahové hodnoty na úrovni EU. Tyto prahové hodnoty byly stanoveny s cílem snížit v současnosti užívané prahové hodnoty v některých členských státech. Avšak tam, kde prahové hodnoty stanovené jinou vnitrostátní právní úpravou jsou nižší než hodnoty navrhované zde, nemá být článek 6 – jakožto ustanovení minimální harmonizace – samozřejmě chápán, jako podpora členských států při zvyšování jejich prahových hodnot. Dále článek stanoví, že pozměněný program a nové návrhy usnesení by měly být sděleny akcionářům. To vyžaduje, aby body doplňující program a návrhy usnesení byly podány v dostatečném předstihu před konáním valné hromady. Stanovení příslušné lhůty nicméně zůstává na členských státech. Článek 7 – Přístup na valnou hromadu Odstavec 1 stanoví zákaz veškerých způsobů pozastavení akcií. Zastavení akcií odrazuje investory od hlasování, protože jim brání v prodeji jejich akcií několik dnů před konáním valné hromady. Finanční riziko spojené s tímto obdobím pozastavení je vzhledem k možným fluktuacím trhu během tohoto období velmi vysoké. Existují také důkazy, že opatření na pozastavení akcií, která umožňují nakládání s akciemi v průběhu období pozastavení a která jsou předmětem následného odsouhlasení akcií a hlasů, nejsou uspokojivým řešením. Jedním z důvodů je to, že investoři systému nerozumí a často nevědí o možnosti nakládání se svými akciemi v průběhu období pozastavení. Dále je schvalovací postup, který je příliš těžkopádný, rizikový vůči pochybením, v jejichž důsledku se hlasy nemusí zohlednit. Odstavec 2 povoluje členským státům zavést požadavek na systém dne záznamu, na základě kterého bude podmíněn přístup na valnou hromadu. Rozdílné postupy přípravy valných hromad a následující potřeby týkající se načasování se v jednotlivých členských státech značně liší; proto se nezdá vhodné zavést jednotné datum záznamu na úrovni EU. Odstavec 3 návrhu proto ponechává na vnitrostátních právních předpisech, aby určily jakékoli takové datum v maximální lhůtě 30 kalendářních dnů před konáním valné hromady a také podrobně stanovily postup. Aby však skutečně nedocházelo k bránění v účasti a v hlasování některých akcionářů je jasně stanoveno, že vnitrostátní právní předpisy ani stanovy nemohou ukládat žádné přehnané formální požadavky týkající se dokazování vlastnictví. Článek 8 – Účast na valné hromadě prostřednictvím elektronických prostředků Tento článek stanoví, že veškeré překážky v účasti prostřednictvím elektronických prostředků se mají odstranit. Požadavky týkající se ověřování totožnosti akcionářů a zabezpečení elektronické komunikace však nemohou být považovány za překážky v účasti prostřednictvím elektronických prostředků, pokud jsou přiměřené svému cíli. Článek 9 – Právo klást otázky Během valné hromady, která je hlavním místem, kde akcionáři mohou vykonávat svá práva a vyslovit se, měli by akcionáři mít možnost klást vedení otázky. Navíc právo klást otázky by nemělo skutečný význam, pokud by emitent neměl odpovídající povinnost na dotazy odpovídat, což je předmětem opatření nezbytných pro zajištění řádného průběhu valné hromady, důvěrnosti informací anebo ochrany obchodních zájmů. Odpověď není nutná, pokud akcionář může danou informaci snadno získat díky tomu, že ji emitent zpřístupnil v podobě „často kladených otázek“ např. na svých internetových stránkách. V přeshraničním kontextu by mělo být možné klást otázky na dálku, tj. přinejmenším poštou, a žádné překážky by neměly bránit využívání elektronických prostředků. Všechny odpovědi na dotazy by měly být snadno dostupné všem akcionářům, bez ohledu na místo jejich trvalého pobytu, čehož by mohlo být dosaženo zejména díky jejich zveřejnění na internetových stránkách emitenta. Článek 10 – Hlasování na základě plné moci Účelem odstavce 1 je odstranit veškerá stávající omezení osob, které mohou být zplnomocněny, kromě požadavku, že zplnomocněná osoba by měla být způsobilá k právním úkonům. Členské státy, které neukládají žádné takové omezení nezaznamenaly při valných hromadách žádné nepříznivé důsledky. Některá omezení však mohou být oprávněná, pokud je zmocněnec v situaci, která představuje konflikt zájmů. V takových případech mohou členské státy rozhodnout, že jmenování těchto zmocněnců má být předmětem přesné formulace hlasovacích pokynů. Pro řádný průběh valné hromady stanoví odstavec 2, že jeden akcionář může udělit jen jedno zplnomocnění týkající se jeho celého hlasovacího práva. Avšak jedna osoba vystupující jako zmocněnec by měla mít možnost být zplnomocněna od více než jednoho akcionáře. Následně zmocněnci jednající jménem několika akcionářů by měli mít možnost hlasovat odděleně o kterémkoli usnesení v souladu s hlasovacími pokyny udělenými akcionáři, které si mohou odporovat. Odstavec 3 objasňuje, že zmocněnci by měli mít v zásadě stejná práva, jako by měl akcionář v souvislosti s valnou hromadou. To by však mělo být omezeno na zmocněnce jednající jménem jednoho anebo několika akcionářů se stejnými hlasovacími pokyny. Zmocněnec zastupující několik akcionářů s hlasovacími pokyny, které si odporují, by měl omezit svou roli na hlasování. Článek 11 – Jmenování zmocněnce Článek 11 zakazuje příliš těžkopádné formální požadavky na udělování plné moci a pokynů zplnomocnění. Emitenti si však musejí být dostatečně jisti, pokud jde o totožnost akcionáře a zmocněnce. Členským státům je proto ponechána možnost uložit požadavky anebo umožnit emitentům, aby uložili požadavky týkající se totožnosti akcionáře a zmocněnce, s ohledem na přiměřenost. Článek 12 – Hlasování v nepřítomnosti Tam, kde akcionáři drží akcie na jméno a jsou společnosti známi, zůstává nejjednodušším a nejlevnějším způsobem hlasování hlasování poštou. Tito akcionáři by proto měli takovou možnost mít. Mělo by zůstat na emitentech, jaký další způsob elektronického hlasování nabídnou, zda za použití internetu nebo jiný. Článek 13 – Hlasování podle pokynů Odstavec 1 stanoví právo těch osob nebo subjektů, které drží akcie v průběhu podnikatelské činnosti z pověření investorů, držet tyto akcie na jednotlivých nebo souhrnných účtech. Individuální účty jsou více transparentní a umožňují sledování hlasů, ale jsou nákladnější než vedení souhrnných účtů, na kterých jsou shromážděny akcie několika klientů. Měla by se zachovat možnost volby mezi individuálním a souhrnným účtem, protože individuální a souhrnné účty nejsou z uvedených důvodů určeny stejnému typu investorů. Zvláště z důvodu nižších nákladů by mohly být souhrnné účty pro individuální investory atraktivnější. Odstavec 2 vysvětluje, že v případě souhrnných účtů nesmí hlasování podléhat požadavkům na tzv. opětovnou registraci, tj. požadavek, aby zprostředkovatel ještě před valnou hromadou dočasně oddělil každého ze svých investorů u centrálního depozitáře s cílem mít možnost vykonávat hlasovací práva spojená s příslušnými akciemi. Tento postup, jenž existuje v některých členských státech, je nákladný a zdlouhavý. Odstavec 3 zajišťuje, aby osoby anebo subjekty uvedené v odstavci 1 měly možnost vykonávat hlasovací práva spojená s příslušnými akciemi, pokud jim investoři poskytli hlasovací pokyny, což v současnosti není případ všech právních systémů. Finanční zprostředkovatelé musí po minimální dobu uchovávat o těchto pokynech důkaz pro případ sporů vztahujících se k hlasování. Odstavec 4 přiznává právo těm osobám a subjektům, které drží akcie stejného emitenta na souhrnném účtu jménem několika investorů, aby odděleně hlasovali podle hlasovacích pokynů, které jim tito investoři udělili. Odstavec 5 stanoví, že pokud je osoba anebo subjekt registrovaný jako akcionář pro účet různých investorů, měla by mít možnost udělit zplnomocnění každému z těchto investorů nebo osobám jimi určeným. Jedná se o výjimku z obecného pravidla stanoveného v čl. 10 odst. 1. Článek 14 – Sčítání hlasů Tento článek stanoví, že při sčítání hlasů se musí zohlednit veškeré hlasy v souvislosti s jakýmkoli usnesením. To je důležité, aby se zajistilo, že výsledky hlasování jasně odrazí přání akcionářů. Také je to důležité pro ty investory, kteří se potřebují ujistit, že společnost skutečně zohlednila jejich hlasy. Článek 15 – Informace poskytnuté po valné hromadě Výsledky hlasování se často sdělují na valné hromadě. Nicméně ti akcionáři, kteří se valné hromady neúčastnili, zejména nerezidenti, by měli mít k těmto výsledkům rovněž přístup. Toho lze dosáhnout, aniž by to přineslo emitentům zvláštní náklady, pokud se výsledky hlasování zveřejní na internetových stránkách emitentů. Kapitola III: Závěrečná ustanovení Článek 17 – Změny Článek 17 stanoví úpravu článku 17 směrnice o transparentnosti s cílem předejít duplicitě ustanovení se stejným předmětem úpravy. Proto byly části článku, na které se vztahuje současný návrh (původní odst. 2 písm. a) a b)), z nového článku 17 vypuštěny. Článek by nicméně neměl být vypuštěn v celém rozsahu, protože se vztahuje nejen na informace poskytnuté v souvislosti s valnými hromadami, ale všeobecněji také na všechny informace, které mají být poskytnuty akcionářům a osobám uvedeným v článku 10 směrnice o transparentnosti. 2005/0265 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vykonávání hlasovacích práv akcionáři společností, které mají své sídlo v členském státě a jejichž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2004/109/ES EV ROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[4], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[5], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[6], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[7], vzhledem k těmto důvodům: 5. Komise ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu „Modernizace práva společností a efektivnějšího řízení podniků – plán postupu“ ze dne 21. května 2003[8] uvedla, že nové přizpůsobené iniciativy by měly být přijaté s cílem posílit práva akcionářů v kótovaných společnostech a že problémy související s přeshraničním hlasováním by se měly bezodkladně řešit. 6. Evropský parlament vyjádřil ve svém usnesení ze dne 21. dubna 2004[9] podporu záměru Komise posílit práva akcionářů, zejména prostřednictvím rozšíření předpisů o transparentnosti, hlasovacího práva na základě zplnomocnění, možnosti účasti na valných hromadách prostřednictvím elektronických prostředků a zajištěním, že je možno vykonávat přeshraniční hlasovací práva. 7. Držitelé akcií, s kterými jsou hlasovací práva spojena, by měli mít možnost tato práva vykonávat, protože jsou zohledněná v ceně, kterou musí zaplatit za jejich nabytí. Navíc je účinná kontrola akcionářů předpokladem řádné správy a řízení společností, a proto by se měla usnadňovat a podporovat. Proto je nezbytné přijmout opatření s cílem sblížit právní předpisy členských států. Překážky, které brání akcionářům v hlasování, jako je např. podmínění výkonu hlasovacích práv pozastavením akcií akcionářem, by měly být odstraněny. Touto směrnicí však nejsou dotčeny stávající právní předpisy Společenství o podílech emitovaných subjekty kolektivního investování nebo o podílech, které tyto subjekty nabyly či prodaly. 8. Platné stávající právní předpisy Společenství nejsou pro dosažení tohoto cíle dostatečné. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES[10] ukládá emitentům povinnost zpřístupnit určité informace a dokumenty důležité pro valnou hromadu, ale tyto informace a dokumenty mají být zpřístupněné v členském státě emitenta. Navíc se směrnice 2001/34/ES zaměřuje na informace, které emitenti musí zveřejnit na trhu, a nepočítá tedy se samotným hlasovacím procesem akcionářů. 9. Značné podíly akcií v kótovaných evropských společnostech vlastní akcionáři, kteří nemají trvalý pobyt v členském státě, v kterém mají sídlo společnosti, jejichž akcie vlastní. Akcionáři nerezidenti by měli mít možnost vykonávat svá práva v souvislosti s valnou hromadou stejně jako akcionáři s trvalým pobytem v členském státě, v němž má společnost sídlo. To vyžaduje odstranění stávajících překážek, které brání akcionářům nerezidentům v přístupu k informacím důležitým pro valnou hromadu a ve výkonu hlasovacích práv, aniž by se valné hromady fyzicky účastnili. Odstranění těchto překážek by mělo být rovněž přínosné pro akcionáře rezidenty, kteří se valné hromady akcionářů neúčastní nebo se jí nemohou zúčastnit. 10. Akcionáři by měli mít možnost hlasovat v průběhu valné hromady nebo před jejím konáním na základě informovanosti, bez ohledu na místo jejich trvalého pobytu. Všichni akcionáři by měli mít dostatečný čas na posouzení dokumentů určených k předložení na valné hromadě a na rozhodnutí, jak budou o svých akciích hlasovat. Za tímto účelem by se mělo akcionářům včas zaslat řádné oznámení o konání valné hromady, spolu s úplnými informacemi, které mají být na valné hromadě předloženy ke schválení. Akcionáři by měli mít v zásadě možnost doplňovat body programu valné hromady, předkládat návrhy usnesení a klást otázky týkající se bodů programu valné hromady. Moderní technologie nabízí možnosti okamžité dostupnosti a přístupnosti informací, které by se měly využívat také proto, aby informace o výsledcích hlasování byly dostupné po skončení valné hromady. 11. Akcionáři by měli mít možnost volby jednoduchých prostředků pro hlasování bez účasti na valné hromadě akcionářů. Hlasování bez fyzické účasti na valné hromadě by nemělo být předmětem jiných omezení, než jsou omezení potřebná pro ověření totožnosti a pro bezpečnost komunikace. Měla by se odstranit stávající omezení a administrativní překážky, které způsobují, že hlasování na dálku anebo na základě zplnomocnění je těžkopádné a nákladné. 12. Protože cíle této směrnice, tedy umožnit akcionářům účinně využít svých práv v celém Společenství, nemohou být na základě stávajících právních předpisů Společenství uspokojivě dosaženy na úrovni členských států a z důvodu rozsahu a účinnosti opatření mohou být lépe dosaženy na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je potřebné pro dosažení těchto cílů. 13. Aby nedošlo k duplicitě ustanovení se stejným předmětem úpravy, měla by být směrnice 2004/109/ES pozměněna, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět a oblast působnosti 1. Tato směrnice stanoví požadavky související s výkonem hlasovacích práv při valné hromadě emitentů, kteří mají své sídlo v členském státě a jejichž akcie jsou přijaté k obchodování na regulovaném trhu. 2. Členské státy mohou z uplatňování této směrnice vyloučit emitenty, kteří jsou i) subjekty kolektivního investování typu uvedeného v ustanoveních čl. 1 odst. 2 směrnice 85/611/EHS[11] a ii) subjekty, jejichž jediným cílem je kolektivní investování kapitálu získaného od veřejnosti, které provozují svou činnost na základě zásady rozložení rizik a které neusilují o získání právní anebo řídící kontroly nad žádným emitentem akcií na své základní investice, za předpokladu, že tyto subjekty kolektivního investování jsou schváleny a podléhají dozoru příslušných orgánů a že mají depozitář vykonávající funkce stanovené směrnicí 85/611/EHS. Článek 2Definice Pro účely této směrnice se rozumí: (a) „emitentem“ právnická osoba, která se řídí veřejným anebo soukromým právem, včetně státu, jejíž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu; (b) „regulovaným trhem“ trh, tak jak je definován v čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES[12]; (c) „akcionářem“ jakákoli fyzická anebo právnická osoba, která se řídí soukromým nebo veřejným právem a která drží: i) akcie emitenta na své jméno a na vlastní účet; ii) akcie emitenta na své jméno, ale na účet jiné fyzické či právnické osoby; (d) „úvěrovou institucí“ subjekt tak, jak je definován v čl. 1 odst. 1 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES[13]; (e) „zplnomocněním“ oprávnění fyzické anebo právnické osoby akcionářem k výkonu některých anebo všech práv tohoto akcionáře na valné hromadě jeho jménem a na jeho účet; (f) „souhrnným účtem“ účet cenných papírů, na kterém mohou být cenné papíry drženy jménem různých fyzických anebo právnických osob. Článek 3Přísnější vnitrostátní požadavky Členské státy mohou pro emitenty se sídlem na jejich území uplatňovat přísnější požadavky, než jsou požadavky stanovené touto směrnicí. KAPITOLA II: VALNÁ HROMADA AKCIONÁřů Článek 4 Rovné zacházení s akcionáři Emitent zabezpečí rovné zacházení se všemi akcionáři, kteří mají stejné postavení, pokud jde o účast a hlasování na valných hromadách. Článek 5Oznámení o konání valné hromady 1. Aniž je dotčen čl. 9 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES[14], veškerá oznámení poprvé svolávající valnou hromadu musí emitent zaslat nejméně 30 kalendářních dnů před konáním valné hromady. 2. Oznámení uvedené v odstavci 1 musí obsahovat alespoň: a) přesné určení místa, času a programu jednání valné hromady; b) jasný a přesný popis postupů, které akcionáři musí dodržet, aby se mohli účastnit valné hromady a hlasování, včetně informace o použitém dni záznamu; c) jasný a přesný popis dostupných prostředků, pomocí kterých se mohou akcionáři účastnit valné hromady a hlasovat. Oznámení může případně určit, kde je možno tyto informace získat; d) určení kde a jak je možno získat úplné nezkrácené znění usnesení a dokumenty, které budou na valné hromadě předloženy ke schválení; e) uvedení internetové stránky, kde budou zveřejněny informace uvedené v odstavci 3. 3. Ve lhůtě stanovené v odstavci 1 emitenti zveřejní na svých internetových stránkách alespoň tyto informace: a) oznámení o konání valné hromady uvedené v odstavci 1; b) celkový počet akcií a hlasovacích práv; c) znění usnesení a dokumentů uvedených v odst. 2 písm. d); d) formuláře k použití pro účely korespondenčního hlasování a hlasování na základě zplnomocnění. Kromě formulářů uvedených v písmeně d) se na internetové adrese uvádí, kde a jak je možno tyto formuláře získat. Článek 6Právo doplňovat body programu valné hromadya předkládat návrhy usnesení 1. Akcionáři jednající samostatně nebo společně mají právo doplňovat body programu valné hromady a předkládat návrhy usnesení na valných hromadách. 2. V případě, že právo doplňovat body programu valné hromady a předkládat návrhy usnesení na valné hromadě je podmíněno tím, že příslušný akcionář nebo akcionáři vlastní minimální podíl akcií emitenta, nesmí toto minimum přesáhnout 5 % akciového kapitálu emitenta nebo nominativní částku 10 mil. EUR, podle toho, která z těchto dvou částek je nižší. 3. Práva uvedená v odstavci 1 se vykonávají v dostatečném předstihu před datem konání valné hromady, aby měli další akcionáři ještě před valnou hromadou možnost obdržet pozměněný program anebo navrhovaná usnesení nebo k ním mít přístup. Článek 7Přístup na valnou hromadu 1. Právo účastnit se valné hromady a hlasování není podmíněno žádnými požadavky na akcionáře, aby před valnou hromadou zastavil příslušné akcie vkladem nebo jinými prostředky u úvěrové instituce anebo jiného subjektu, ani pokud toto pozastavení vůbec neovlivní možnost s akciemi obchodovat. 2. Právo účastnit se valné hromady a hlasování jakéhokoli emitenta může být podmíněno tím, že se fyzická nebo právnická osoba prokáže v určitém časovém předstihu před příslušným valným shromážděním jako akcionář příslušného emitenta. Při tomto prokazování akcionářů je možno uplatňovat pouze požadavky potřebné pro zajištění totožnosti akcionářů a ty kromě toho musí být tomuto cíli přiměřené. 3. Datum uvedené v prvním pododstavci odstavce 2 stanoví pro valné hromady emitentů každý členský stát, v kterém mají emitenti sídlo. Nicméně toto datum nebude dříve než 30 kalendářních dnů před konáním valné hromady. Každý členský stát sdělí takto stanovené datum Komisi, která jej zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 8Článek 8 – Účast na valné hromadě prostřednictvím elektronických prostředků Členské státy nezakazují akcionářům účast na valné hromadě prostřednictvím elektronických prostředků. Požadavky a omezení, které akcionářům brání nebo by mohly bránit v účasti na valné hromadě prostřednictvím elektronických prostředků se zakazují, s výjimkou těch, které jsou nezbytné k zajištění ověřování totožnosti akcionářů a zabezpečení elektronické komunikace a jsou tomuto cíli přiměřené. Článek 9Právo klást otázky 1. Akcionáři mají právo klást otázky ústně při valné hromadě a/nebo písemně nebo elektronicky před konáním valné hromady. 2. Emitenti na otázky položené akcionáři odpoví, přičemž členské státy mohou přijmout nebo povolit emitentům, aby přijali opatření s cílem zajistit řádný průběh valných hromad a jejich přípravy a ochranu důvěrnosti informací a obchodních zájmů emitentů. Za odpověď se považuje i zpřístupnění příslušné informace na internetových stránkách emitenta formou „často kladených otázek“. 3. Odpovědi na dotazy akcionáře uvedené v odstavci 1 jsou zpřístupněny všem akcionářům na internetových stránkách emitenta. Článek 10Hlasování na základě plné moci 1. Každý akcionář má právo určit jakoukoli jinou fyzickou nebo právnickou osobu jako zmocněnce, který se účastní a hlasuje na valné hromadě jeho jménem. Osoby, které může být svěřena plná moc, se nebudou týkat žádná omezení, kromě požadavku způsobilosti k právním úkonům. Členský stát nicméně může omezit právo zmocněnců vykonávat hlasovací práva podle svého uvážení, pokud tyto osoby: a) jsou spojeny s emitentem v obchodním, rodinném či jiném vztahu, b) jsou většinovým vlastníkem akcií emitenta, c) jsou součástí vedení emitenta nebo jedním z jeho většinových vlastníků. Akcionář může určit pouze jednu osobu, aby za něj jednala jako zmocněnec na kterékoli jedné valné hromadě. 2. Osoba jednající jako zmocněnec může být zplnomocněna více než jedním akcionářem bez omezení, co se týče množství akcionářů takto zastupovaných. Pokud zmocněnec zastupuje několik akcionářů, může hlasovat protichůdně pro a proti jakémukoli usnesení a/nebo se u takového usnesení zdržet hlasování v souladu s hlasovacími pokyny udělenými akcionářem, kterého zmocněnec zastupuje. 3. Zmocněnec má při valné hromadě stejná práva vyslovit se a klást otázky, jako by měl akcionář, kterého zastupuje, pokud mu akcionář neuloží jinak. Článek 11Jmenování zmocněnců 1. Jmenování zmocněnce a hlasovací pokyny udělované zmocněnci akcionářem nebudou předmětem žádných formálních požadavků jiných než těch, které mohou být naprosto nezbytné pro ověření totožnosti akcionáře a zmocněnce. 2. Zmocněnci mohou být jmenováni pomocí elektronických prostředků, jenž mohou podléhat pouze takovým požadavkům, které jsou naprosto nezbytné pro ověření totožnosti akcionáře a zmocněnce, kromě elektronického podpisu. 3. Požadavky uložené členskými státy podle odstavců 1 a 2 jsou přiměřené daným cílům. Článek 12Hlasování v nepřítomnosti 1. Jakýkoli akcionář kótované společnosti má možnost hlasovat poštou ještě před konáním valné hromady, což může podléhat jen takovým požadavkům, které jsou nezbytné k zajištění ověření totožnosti akcionářů a jsou tomuto cíli přiměřené. 2. Členské státy zakazují požadavky a omezení, které brání ve výkonu hlasovacích práv spojených s akciemi pomocí elektronických prostředků akcionářům, kteří se fyzicky neúčastní valné hromady, s výjimkou požadavků nezbytných k zajištění ověření totožnosti akcionářů a bezpečnosti elektronické komunikace a zároveň tomuto cíli přiměřených. Článek 13Hlasování podle pokynů 1. Členské státy zajistí, aby každá fyzická či právnická osoba, která je podle jeho právního řádu oprávněna vlastnit cenné papíry za obchodním účelem na účet jiné fyzické nebo právnické osoby, mohla tyto cenné papíry držet na individuálním anebo souhrnném účtu. 2. Tam, kde jsou akcie drženy na souhrnných účtech, není povoleno požadovat, aby byly dočasně registrovány na individuálních účtech, s cílem umožnit vykonávat na valné hromadě hlasovací práva související s těmito akciemi. 3. Osobám uvedeným v odstavci 1 není v hlasování o akciích, které drží na účet jiné fyzické nebo právnické osoby, bráněno, pokud jim k tomu daná fyzická nebo právnická osoba udělila pokyny. Fyzická či právnická osoba uvedená v odstavci 1 uchová po minimální dobu jednoho roku důkazy o daných pokynech. 4. Tam, kde fyzická nebo právnická osoba uvedená v odstavci 1 drží akcie stejného emitenta na souhrnném účtu, je oprávněna hlasovat o některých akciích odlišně od jiných. 5. Odchylně od čl. 10 odst. 1 třetího pododstavce fyzická nebo právnická osoba uvedená v odstavci 1, která drží cenné papíry na souhrnném účtu, má právo svěřit plnou moc kterékoli osobě, jejíž jménem na takovém účtu akcie drží nebo jakékoli jiné třetí straně, kterou tato osoba určí. Článek 14Sčítání hlasů Pro účely sčítání hlasů se zohlední všechny hlasy související s jakýmkoli usnesením předloženým ke schválení na valné hromadě. Článek 15Informace poskytnuté po valné hromadě 1. Ve lhůtě, která nepřesáhne 15 kalendářních dnů následujících po valné hromadě, zveřejní emitent na svých internetových stránkách výsledky hlasování o každém usnesení předloženém na valné hromadě. 2. Výsledky hlasování budou u každého usnesení obsahovat nejméně počet akcií, o kterých se hlasovalo, a procentuální podíl hlasů pro nebo proti každému usnesení. KAPITOLA III: ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍ Článek 16 Provedení 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do dne [31. prosince 2007]. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 17Změny S účinkem ode dne uvedeného v čl. 16 odst. 1 se článek 17 směrnice 2004/109/ES mění takto: 1. Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Emitent zajistí, aby veškeré prostředky a informace nutné k tomu, aby držitelé akcií měli možnost vykonávat svá práva, byly k dispozici v domovském členském státě a aby byla zachována celistvost údajů. Zejména, i) emitent určí svým zástupcem finanční instituci, jejímž prostřednictvím mohou akcionáři vykonávat svá finanční práva; a ii) zveřejní oznámení nebo rozešle oběžníky týkající se rozdělení a plateb dividend a emisí nových akcií včetně informací o všech úpravách ohledně rozdělení, upisování, rušení nebo konverze.“ 2. V odstavci 4 se slova „odst. 2 písm. c)“ nahrazují slovy „odst. 2 bodu i)“. Článek 18 Tato směrnice vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Článek 19 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda [1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2001/34/ES, Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38. [2] Nařízení Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října .2001 o statutu evropské společnosti (SE), Úř. věst. L 294 , 10.11.2001, s. 1. [3] Zejména směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), naposledy pozměněná směrnicemi Evropského parlamentu a Rady 2001/107/ES a 2001/108/EHS ze dne 21. ledna 2002 (Úř. věst. L 41, 13.2.2002, s. 20 a 34). [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Úř. věst. C […], […], s. […]. [6] Úř. věst. C […], […], s. […]. [7] Úř. věst. C […], […], s. […]. [8] KOM(2003) 284 v konečném znění. [9] Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s. 67. [10] Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 38. [11] Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3. [12] Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1. [13] Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1. [14] Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 12.