Stanovisk o Evropského hospodářskéh o a sociálního výbor u k diskusnímu dokumentu o sociálním 
rozměr u Evropy
[COM(2017) 206],
ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářské mu a sociálnímu výbor u 
a Výbor u regionů Vytvoření evropskéh o pilíře sociálních práv
[COM(2017) 250 final]
a k návrhu inter institucionálního vyhlášení evropského pilíře sociálních práv
[COM(2017) 251 final]
(2018/C 081/20)
Zprav odajk a: Gabr iele BISCHOFF
Spoluzprav odaj: Jukka AHTEL A
Konzultace Evropská komise, 5. 7. 2017
Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie
Odpo vědná specializova ná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství
Přija to ve specializované sekci 27. 9. 2017
Přija to na plenár ním zasedání 19. 10. 2017
Plenár ní zasedání č. 529
Výsledek hlasování
(pro/proti/zdrželi se hlasování)229/4/2
1.Závěry
1.1. Občané, tváří v tvář výzvám jako je budoucnost práce, prohlubování nerovností a chudoby , globalizace a migrace, 
stále více zpoc hybňují EU spolu s členskými státy , jež nejsou schop ny zajistit bezpečnost, sociální a hospodářský pokrok 
a kvalitní pracovní místa nebo jež oslabují vnitrostátní ochranu v členskýc h zemích. Rozprava o sociálním rozměr u Evrop y 
a evropském pilíři sociálních práv (EPSP) by mohla být přínosná pro dosažení nové ho konsenzu ohledně těcht o naléhavýc h 
problémů a mohla by přispět k odblok ování EU.
1.2. EHSV klade velký důraz na to, že rozhodnutí, které scénáře či cesty zvolit, pokud jde o sociální rozměr , není jen 
akademick é, nýbrž bude mít zásadní dopad na životy lidí. EHSV se domnívá, že realisticky může budoucnost EU stát jedině 
na spojení pevné hospodářské základny a silného sociálního rozměr u. K posilování postavení lidí, sociálnímu smír u 
a hospodářsk ému rozvoji přispíva jí zejména moder ní sociální služb y a spra vedlivé život ní šance. Výbor opakuje, že určující 
pro budoucí směrování sociálního rozměr u EU by mělo být naplnění cílů Smlouvy , kterými jsou vyvážený hospodářský 
růst a sociální rozv oj vedoucí ke zlepšení životníc h a pracovníc h podmínek.
1.3. Výbor si je vědom, že EPSP je zamýšlen jako politic ké prohlášení o záměr u a jako takový nestano ví nová 
vymahatelná zákonná práva. Výbor je tudíž přesvědčen, že by důležitým signálem bylo, kdyby Rada mohla jeho vyhlášení 
podpořit na sociálním summitu v Göteborgu v listopadu 2017. EHSV má za to, že jasný plán provádění EPSP by pomohl 
podpořit konverg enci a dosažení cílů pilíře.2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/145
1.4. Výbor však také uznává , že se v současném politick ém kontextu různí názor y ohledně toho, jak by EU měla 
pokračo vat dále. EHSV je pevně přesvědčen, že by bylo lepší, kdyb y se na prohloubení sociálního rozměr u podílelo všech 
27 členskýc h států, přičemž hlavní pozor nost by byla věnována klíčovým projektům zajišťujícím sociální a hospodářský 
pokrok. Pokud by to však nebylo možné, měly by být zvážen y alter nativní cesty – např. že by některé země postupo valy 
rychleji a vybízely všech ny ostatní, aby je následova ly. Výbor také zdůrazňuje, že je zapotřebí větší jasnost ohledně toho, 
která opatření by se měla vztahovat na celou EU-27 a která by měla platit jen pro eurozónu.
1.5. Proti narůstající nero vnosti, chud obě a sociálnímu vyloučení by měly bojo vat všechn y zúčastněné strany na všech 
úrovní ch. EHSV se domnívá, že je za tímto účelem nutné další úsilí zaměřené na to, aby byly na patřičnýc h úrovníc h 
vymezeny společné zásady , normy, politiky a strate gie týka jící se lepšího sbližová ní mezd a zavedení minimální mzdy nebo 
jejího zvýšení na přiměřenou úrove ň, přičemž musí být plně respekto vána autono mie sociálníc h partnerů. Výbor zdůraznil 
již ve svém prvním stanovisku věno vaném EPSP (1), že užitečným referenčním bodem je studie MOP (2). Ta poukazuje na 
možnost využití řady ukazatelů, jež umožní srovná vat výši minimálních mezd při zohlednění vnitrostátní situace, přičemž 
nejčastěji používaným je poměr minimálních mezd k mediánovým (nebo průměr ným) mzdám. Kromě toho je důležité 
zaručit, že se na všechn y občany bude vztahovat minimální příjem. EHSV zdůrazňuje, že aby se čelilo budoucím výzvám, 
měly by být navýšen y finanční prostředky přidělované na sociální soudržnost a sociální invest ice.
1.6. Sociální politika je v právním rámci EU sdílenou prav omocí. Bude důležité dosáhnout konsenzu ohledně toho, kdo 
by měl v oblasti sociální politiky dělat co, a především ve kterých oblastec h by měla jednat EU a jak, a spolu s ním větší 
transparentnosti a odpověd nosti, co se týče přijatýc h opatření nebo také nečinnosti. V této souvislosti je nutné provádět 
reformy a politic ké iniciativy s cílem řešit mnohočetné výzvy a náležitě připravi t společnosti a ekonomiky na budoucnost. 
Pokud by se po uplynutí přiměřené lhůty politický závazek k prove dení společných zásad ukázal jako nedostačující, měla 
by být zvážena nová vhodná opatření, včetně legislativních a nelegislativních iniciativ .
1.7. Je třeba řádně zapojit všech ny příslušné organizace zastupující občansk ou společnost do vypraco vávání a provádění 
příslušných politik a záro veň uznat specif ickou úlohu sociálníc h partnerů a respekto vat jejich autonomii. Pro zajištění 
dobře fungujících trhů práce, spra vedlivých pracovníc h podmínek pro všech ny, zvýšení produktivity a udržite lného 
sociálního zabezpečení bude rovněž důležitá podpora kolektivního vyjedná vání a sociálního dialogu na všech úrovníc h.
1.8. Ústředním prvkem tohoto politic kého projektu jsou společné hodnoty EU zakotvené v základních právec h. EHSV je 
i nadále velmi znepok ojen nedostate čným vymáháním stáva jících sociálních práv a „rozdílnými sférami souladu“ s právními 
předpisy EU. Za vymáhání nese jakožto „strážkyně Smluv“ odpověd nost Komise, člensk é státy však mají povinnost předpisy 
EU řádně prová dět a dodržovat. EHSV je přesvědčen, že by mohl hrát aktivnější roli při podpoře, zvyšování informovanosti 
a monitor ování stáva jícího stavu, a sice vytvořením stálého fóra věno vaného základním právů m a právnímu státu.
1.9. Diskuse o sociálním rozměr u Evrop y nemůže probíhat izolovaně, ale musí být spojena s rozpra vami o prohloubení 
HMU, o tom, jak využít potenciál u globalizace a zároveň řešit výzvy s ní spojené, a o tom, jak budou tyto cíle náležitě 
a účinně financ ovány.
1.10. Zlepšení opatření souvisejících se sociálním rozměrem je obzvlášť zapotřebí ve dvou hlavníc h oblaste ch, kterými 
jsou HMU a jednotný trh. Sociální politika musí být začleněna do jiné hospodářsk é politiky EU, která představuje vhodnou 
kombinaci makroek onomickýc h politik a směřuje k prohloubení HMU. Pokud jde o HMU, bude klíčo vou úlohu při 
obno vování rovnováh y mezi hospodářsk ou a sociální politik ou i při napomáhání vhodně koncipovaným reformám 
v dotčených členských státec h hrát evropský semestr . Výbor zdůrazňuje potřebu hospodářského a sociálního evropsk ého 
semestr u. Pilíř má mít také vliv na evropsk ou správu ekonomickýc h záležitostí. Je třeba zlepšit srovná vací přehled 
sociálníc h ukazatelů spojený s EPSP pomocí přiměřenějších a vhodnějších ukazat elů.C 81/146 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
(1) Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.
(2) Building a Social Pillar for European Converg ence (Budo vání sociálního pilíře pro evropsk ou konverg enci), MOP , 18. července 2016.
1.11. Výbor je i nadále přesvědčen, že je možné dosáhnout lepší budoucnosti a že silnější EU může pomoci lépe 
usměrňo vat globalizaci a digitalizaci tak, aby zajistila dobré vyhlídky pro všech ny občan y. Každý si však musí uvědomit, co 
je v sázce – jaké ztráty může přinést krok zpět nebo co je možné získat, budeme-li postupova t vpřed.
2.Úvod (obecné souvislos ti, výzvy a kontext)
2.1. Hospodářské , sociální a politick é důsledky finanč ní krize, k níž došlo před deseti lety, jsou stále patr né a mají 
významný dopad na EU a její občany . EU potřebuje vizi do budoucna a najít nový směr , což jí umožní řešit klíčo vé výzvy , 
jako je budoucnost práce, globalizace, migrace, prohlubující se nero vnosti a chudoba.
2.2. Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že realisticky může budoucnost EU stát jedině na spojení pevné 
hospodářsk é základny a silného sociálního rozměr u. Je přesvědčen, že Evropská unie potřebuje nový konsenzus ohledně 
udržite lné hospodářsk é a sociální strategie , aby mohla splnit svůj slib, že bude usilovat o vyvážený hospodářský růst 
a sociální rozvo j vedoucí ke zlepšení životníc h podmínek svých občanů. Vítá tudíž rozpra vu o sociálním rozměr u Evrop y, 
jež je pevnou součástí rozsáhlejší rozpra vy o budoucnosti Evrop y, a vítá také návr h interinstitucionálního vyhlášení 
evropsk ého pilíře sociálních práv (EPSP) předložený Komisí.
2.3. Diskusní dokument o sociálním rozměr u Evrop y, zveřejněný dne 26. dubna 2017, je jedním z pěti takových 
dokumentů, které byly vypraco vány s cílem stimulo vat rozsáhlou diskusi mezi vedoucími představit eli 27 členskýc h států, 
orgány EU, sociálními partner y a občany , jež byla iniciována bílou knihou Komise o budoucnosti Evrop y (3). Dokument 
o sociálním rozměr u je příspěvk em Komise k diskusi o tom, jak přizpůsobit evropsk é sociální modely současným 
a budoucím výzvám, a o tom, jakou úlohu by měla Evropská unie v tomto ohledu hrát a v jakém rozsahu.
2.4. Dokument se zabývá otázk ou, zda lze podpořit sociální rozměr ve světle jednotlivýc h scénářů popsaných v bílé 
knize, a pokud ano, jak. Zatímco bílá kniha uvádí pět neúplných nebo normativních scénářů, v diskusním dokumentu jsou 
uvedeny pouze tři možné cesty pro sociální rozměr Evrop y. Diskusní dokument také hodnotí čtyři hlavní nástroje, kterými 
EU v současnosti disponuje pro dosažení růstu podpor ujícího začlenění: právní předpisy , pokyny , financování a spolupráci.
2.5. EHSV plně podpor uje iniciativu Komise, co se týče bílé knih y: je načase, aby se Evropská unie, jež brzy bude mít jen 
27 členskýc h států, vážně zamyslela nad cestou, kterou se vydá. Sociální rozměr je nedílnou součástí této diskuze.
2.6. Současně s diskusním dokumentem o sociálním rozměr u předložila Komise také dopor učení a návr h 
inter institucionálního vyhlášení evropsk ého pilíře sociálníc h práv (dále jen EPSP/pilíř) (4). Tomu předc házely rozsáhlé 
konzultace předběžného náčr tu, které probíhaly v roce 2016. EHSV vyjádřil svůj původní post oj k pilíři ve stanovisku (5) 
přijatém v lednu 2017, které vychází z hlavn ích výsledků diskusí uskutečněnýc h ve 28 členských státec h.
2.7. V tomto dokumentu reaguje EHSV na žádost Evropské komise o vypracování stanovis ka k diskusnímu dokumentu 
o sociálním rozměr u Evrop y. Výbor taktéž spojuje tuto iniciativu s dopor učením a návr hem vyhlášení pilíře.
2.8. „Sociální Evropa“ je velmi široký pojem a jeho výklad se, jak je nastíněno v diskusním dokumentu, velmi různí. 
Někt eří by dokonce mohli zpoc hybňo vat samotnou potřebu sociálního rozměr u EU, neboť považují sociální politiku Unie 
za hrozbu globální konkurencesc hopnosti Evrop y. Jiní však považují „sociální Evropu“ za zásadní přispění EU 
k demokratick é, soudržné a kultur ně rozmanité a prosper ující společnosti.
2.9. Sociální rozměr byl pro Evropsk ou unii vždy stěžejní, ale ačkoli má EU poměr ně podstatné sociální acquis, které se 
v průběhu času vyvíjelo souběžně s jednotným trhem, hospodářsk ou a měno vou unií a základními právy praco vníků 
a občanů, v porovná ní s vnitrostátními politikami členských států se někdy zdá, že není vidět, nebo dokonce zcela chybí. 
Nicméně sociální poměr y v Evropě se velmi liší. Hrozí nebezpečí dalšího prohlubování rozdílů, a to zejména v případě 
scénáře, že by se EU rozhodla učinit krok zpět, co se týče integrac e. Diskusní dokument rovněž uvádí několik impulsů pro 2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/147
(3) https://ec.europa.eu/commission/whit e-paper -future-europe-ref lections-and-scenar ios-eu27_cs.
(4) https://ec.europa.eu/commission/pr iorities/deeper -and-fairer -economic-and-monetar y-union/european-pillar -social-r ights_cs.
(5) Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.
změn y, které mohou mít důsledky pro sociální modely členskýc h států – jsou to mimo jiné demograf ická změna, kterou 
představu je stárnutí obyvatelstva, rozmanitější a složitější společnost, měnící se živo tní styl a transf ormace práce – a které 
vedou ke stále větší různorodosti, pokud jde o praco vní režim a praco vní podmínky .
2.10. EHSV se domnívá, že realistick y může budoucnost EU stát jedině na spojení pevné hospodářské základn y a silného 
sociálního rozměr u. EU s členskými státy sdílí prav omoci v oblasti sociální politiky , ačkoli odpo vědnost spočívá především 
na vnitrostátní úrovni, tedy na vládác h, sociálníc h partnerech a subjektec h občanské společnosti. Dále pak bude také 
důležité – a sice v celk ovém kontextu konsenzu dosaženého v otázce budoucnosti Evrop y – dosáhnout konsenzu ohledně 
toho, kdo má v oblasti sociální politiky dělat co, a zejména v jakýc h oblaste ch a jakým způsobem by měla EU jednat.
2.11. EHSV rovněž zdůraznil, že stáva jící sociální práva nejsou dostatečně vymáhána. Za jejich vymáhání nese jakožto 
„strážkyně Smluv“ hlavn í odpo vědnost Komise. Nicméně za sprá vné prová dění právníc h předpisů EU a jejich dodržování 
jsou odpovědné členské státy . V členskýc h státec h však existují „rozdílné sféry souladu“ (6) s právem EU a v Komisi panuje 
určitá neochota tuto otázku náležitě řešit. Tyto skutečnosti jsou také překážk ou bránící větší konve rgenci, a je nutné se jimi 
zabývat. Výbor již zdůraznil potřebu podporovat a vymáhat stáva jící sociální a základní práva a monitoro vat jejich 
porušování (7). EHSV musí v tomt o ohledu hrát aktivnější úlohu a vytvoři t stálé fórum věno vané základním právům 
a právnímu státu s cílem monito rovat stáva jící stav. Transparentnost a jasnost ohledně toho, kdo dělá co, jsou zásadní 
proto, aby občané chápali, kdo má jaké povinnos ti a kdo nese odpovědnost.
2.12. EHSV v mnoha stanovisc ích (8) zdůrazňoval potřebu takové kombinace makroek onomick ých politik , která by 
podporovala cíle sociální politiky , místo aby působila proti nim. Z tohoto důvodu je vítán 11. bod odůvodně ní dopor učení 
k EPSP , který uvádí: „Hospodářský a sociální pokrok spolu souvisí, a proto by vytvoření evropského pilíře sociálníc h práv 
mělo být součástí širšího úsilí o vybudování inkluzivnějšího a udržitelnějšího modelu růstu založeného na tom, že zvýšíme 
konkurenceschop nost Evrop y a učiníme z ní lepší místo pro investice, vytváření praco vníc h míst a podpor u sociální 
soudržnosti.“ Diskuse o sociálním rozměr u musí být proto jasně spojena s diskusí o budoucí struktuře HMU, která je 
rovněž předměte m samostatného diskusního dokumentu o budoucnosti Evrop y.
2.13. Klíčov ou otázk ou je, jaký dopad bude EPSP mít. Je s ním spojena řada očekávání a otázek, např. zda vyřeší deficity , 
jež má společný trh v sociální oblasti, nebo zda napomůže odstranění nerovno váhy mezi ekonomick ými svobodami 
a sociálními právy (9). Fakt em je, že dát vzniknout vysokým očeká váním může mít bumerangový efekt. EHSV tudíž 
dopor učuje realistický, ale ambiciózní přístup.
2.14. EHSV již v minulosti v souvislosti s diskusí o EPSP zdůraznil, že EU potřebuje vytvo řit pozitivní projekt pro 
všech ny, a čelit tak nárůstu populismu, nacionalismu a skepse mezi evropskými občany a dokázat, že EU je stále schop na 
dostát slibu zajistit hospodářský růst a praco vní místa a zlepšit život ní a praco vní podmínky . EHSV připomíná, že tato 
zásada by měla být určující pro budoucí směrování evropsk ého sociálního rozměr u.
3.Diskusní dokument o sociálním rozměr u Evropy
3.1. EHSV již ve svém usnesení týkajícím se bílé knih y o budoucnosti Evrop y zdůraznil, že plánované diskuse s vládami 
a občansk ou společností v členskýc h státech by neměly spočívat ve výběr u jednoho z pěti scénářů popsaných v bílé knize, 
ale zaměřit se na vykreslení možnýc h důsledků různých rozhodnutí a zvolenýc h cest. Tyto cesty v rámci popsaných scénářů C 81/148 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
(6) Com plying with Europe: EU Harmonisation and Soft Law in the Member States (V souladu s Evropou: Harmonizace a „měkk é 
práv o“ v členských státec h), Gerda Falkner , Oliver Treib, Miriam Hartlapp, 2007.
(7) Např. Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74.
(8) Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 1.
Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10.
Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 33.
(9) Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 23.
Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 1.
nejsou tedy chápány jako jediné možné varianty či „modely“ popisující různé, izolované cesty . Stejným způsobem by se 
mělo přistupo vat k diskusnímu dokumentu o sociálním rozměr u.
3.2. Diskusní dokument pojednává o rozličnosti sociální reality v rámci EU, určuje možné faktor y změn a uvádí tři 
možné cesty:
—omezit sociální rozměr na volný pohyb (pouze volný poh yb),
—umožnit státům, které v sociální oblasti chtějí dělat více, aby tak mohly činit (posílená spolupráce),
—umožnit státům EU-27 společně prohlubova t sociální rozměr Evrop y (prohloubení sociálního rozměr u v 27 členských 
státech).
3.3. Pro lepší pochopení možných důsledků zvážil EHSV tyto tři cesty z hlediska výzev a faktorů změn popsaných 
v diskusním dokumentu a výzev , jimiž se EHSV zabýval ve svém původním stanovis ku týkajícím se EPSP . V dodatku jsou 
jen pro ilustraci uvedeny jako vzorové příklady .
3.4. „Pouze volný pohyb“ – první cesta – by představ oval největší změnu ve vztahu ke statu quo a mohl by být chápan 
jako výrazný krok zpět. Ještě více by prohloubil rozdíly v EU, což by mělo závažné dopady na život občanů Unie a mohlo 
by vést k odstředivým tendencím, jež by v konečném důsledku mohly vyústit v rozklad EU. Na druhou stranu by volný 
pohyb a předpisy týkají cí se mobility uvnitř EU mohly vykazo vat vyšší kvalitu a mít větší oblast působnosti a také usnadnit 
Komisi prosazo vaní jednotlivých cílů a kontrolu jejich plnění (tj. méně předpisů, zato kvalitnějšíc h).
3.5. „Posílená spolupráce“ – druhá cesta – by mohla vést přinejmenším k tomu, že dojde k větší konve rgenci mezi 
někte rými státy , avšak vznikla by rovněž ještě větší propast mezi těmit o a dalšími státy (částečná konverg ence). Jednalo by 
se o krok vpřed ve vztahu ke statu quo a o způsob, jak se vyhnout současnému problému, jímž je neustálé hledání 
nejmenšího společného jmenovat ele a udělování příliš mnoha výjimek, což znesnadňuje vymáhání těcht o pravidel. Posílená 
spolupráce by však zároveň znamenala, že by v různýc h členskýc h státec h pro občany platila různá úroveň práv . Vytv ořila 
by také nové výzvy a nejistotu pro podniky , které vykonáva jí činnost v různýc h státec h EU a potřebují rovné podmínky 
a které by rovněž čelily „rozdílným sférám souladu“. Tato situace by také mohla vést k narušení podpor y společného trhu, 
neboť občané zemí, jež by nebyly jeho součástí, by stále více nabývali dojmu, že se na ně zapomíná.
3.6. „Prohloubení sociálního rozměr u ve všech 27 členskýc h státec h“ – třetí cesta – by přineslo výraznou změnu 
současné situace a bylo by důležitou hnací silou konve rgence v celé EU. Součástí této cesty může být zavedení závazných 
opatření a refere nčních úrovní pro EU-27 a financo vání z EU vázané na výkonnost v rámci systému referenčních úrovní 
a schopnost plnit společné cíle. Nicméně – přestože EHSV je přesvědčen, že by bylo nejlepší, kdyb y se na prohloubení 
sociálního rozměr u podílelo všech 27 členskýc h států – s ohledem na již tak složitá jednání o vágní koncepci EPSP není 
příliš realistick é předpokládat, že tato cesta získá podpor u, což platí zejména u členskýc h států, jež si chtějí udržet svou 
kompa rativní výhodu, pokud jde o nižší mzdy a sociální normy, či u států, které se obáva jí negativního vlivu na své 
vnitrostátní modely a vysoké standardy .
3.7. EHSV se domnívá, že „prohloubení sociálního rozměr u tam, kde je to možné, a větší důraz na výsledky“ by rovněž 
podpořily hlavn í hnací sílu konve rgence. Podpor uje proto více závaznýc h opatření vycházejícíc h z evropského semestr u (10) 
s refere nčními úrovně mi přinejmenším pro eurozónu, ale pokud možnou pro celou EU-27 týkajícími se zaměstnanosti, 
vzdělávání a sociálního zabezpečení (např. se společným refere nčním rámcem pro podpor u příjmu lidí v nouzi). 
S prohloubením sociálního rozměr u by se měl pojit plán stanovující společné iniciativy v klíčo vých oblaste ch, kde činnosti 
EU prokazat elně přinášejí přidanou hodnotu, a zaměřující se, je-li to možné, na výsledek. Aby se čelilo budoucím výzvám 
v oblastec h dovedností a schopností, digitalizace a demograf ické změn y v Evropsk é unii, měly by být navýšen y finanč ní 
prostředky přidělo vané na sociální soudržnost a sociální investice.2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/149
(10) Takový je návrh Komise týkající se prohloubení HMU.
4.Vyhlášení evropskéh o pilíře sociálních práv
4.1. EHSV již uvedl, že by EPSP měl přispívat ke spra vedlivé rovno váze mezi hospodářským a sociálním rozměrem 
Evropské unie. Otázka vyvážení hospodářskýc h a sociálníc h cílů přesahuje vytvo ření jediného pilíře a dotýká se 
horizontálních základů Evropské unie.
4.2. Deklarova ným cílem EPSP je přispět ke „spravedlivému a skutečně celoevropsk ému trhu práce“ a „sloužit jako 
kompa s pro obno venou konve rgenci v rámci eurozóny“, což jde nad rámec prav omocí v oblasti sociální politiky vymezené 
hlav ou X SFEU. Tento cíl se dotýká samé podstaty hospodářské a měno vé politiky a rovněž strate gie zaměstnanosti popsané 
v hlavác h VIII a IX SFEU.
4.3. Pilíř popisuje 20 „zásad a práv“, jež Komise považuje za zásadní pro spra vedlivé a dobře fungující trhy práce 
a systé my sociálního zabezpečení v 21. století, a rozděluje je do tří kategor ií: 1) rovné příležit osti a přístup na trh práce, 2) 
spra vedlivé praco vní podmínky a 3) sociální ochr ana a začleňování.
4.4. EPSP reflektuje minulost, ale záro veň nahlíží do budoucna. Zohledňuje stáva jící acquis EU v oblasti sociálníc h práv 
a uvádí, zda a jakým způsobem by mělo být případně doplněno, bere v úvahu také významné transf ormace ve světě práce 
a ve společnosti, a snaží se tak přispět k dosažení dobře fungujících trhů práce a systé mu sociálního zabezpečení v Evropě 
21. století.
4.5. Právní povaha pilíře vyžaduje určitá upřesnění. Ta jsou předložena v podobě dvou samostatných, ačkoli téměř 
totožných nástrojů – dopor učení Komise (11) a návrhu interinstitucionálního vyhlášení (12). Podle doprov odného sdělení se 
při výběr u nástrojů zohledňují širší politic ké úvahy a právní omezení, zejména omezení pravomocí EU v oblasti sociální 
politiky .
4.6. Dopor učení, v rámci výkonu prav omocí svěřených Komisi podle článku 292 SFEU, nabývá okamžit é účinnosti. 
Není v něm výslo vně uvedeno, komu je určeno, avšak v 17.–20. bodě odůvo dnění se vysvětluje, že „[n]aplňování 
evropsk ého pilíře sociálníc h práv předsta vuje sdílený závazek a odpovědnost Unie, jejích členskýc h států a sociálních 
partnerů“ a „[mělo by být prová děno] na úrovni Unie i na úrovni členskýc h států v rámci jejich příslušných prav omocí 
a v souladu se zásadou subsidiar ity“. EHSV by v této souvislosti rovněž rád zdůraznil, že je třeba respekt ovat auto nomii 
sociálníc h partnerů.
4.7. Komise současně navrhuje, aby byl evropský pilíř sociálníc h práv „slavnostně vyhlášen společně orgány EU“. Ve 
Smlouvách EU neexistuje pro toto vyhlášení právní základ, ačkoli byl tent o nástroj použit již dříve při prvním vyhlášení 
Listiny základních práv Evropsk é unie na zasedání Evropské rady v Nice dne 7. prosince 2000. Vyhlášení je třeba odlišit od 
inter institucionální dohody ve smyslu článku 295 SFEU, přičemž podle právního posouzení Rady toto prohlášení 
představu je „atypický akt, který není právně závazný a nezakládá přímo vykonate lná práva“.
4.8. Proces vyhlášení EPSP se také liší od Char ty Společenství základníc h sociálních práv pracovníků přijat é dne 
9. prosince 1989. Ta má také čistě deklarato rní povahu, ale podepsaly ji všech ny člensk é státy vyjma Spojeného králo vství. 
Nejednalo se o společné prohlášení přijaté společně s jinými evropskými orgány , ačkoli Evropská komise představila 
sociální akční program k provedení char ty (COM(89) 568 final ). V Char tě je navíc obsaženo ustano vení o jejím 
prosazo vání.
4.9. Jelik ož je „naplňování evropského sociálního pilíře“ sdíleným závazke m a odpověd ností Unie, jejích členskýc h států 
a sociálníc h partnerů, bylo by namístě, aby se Rada a Evropský parlament připojily ke Komisi při jeho slavnostním 
vyhlášení. EPSP by také měl mít vliv na správu ekonomick ých záležit ostí EU (evropský semestr , srovná vací přehled 
sociálníc h ukazatelů), a důležitým signálem by tudíž bylo, kdyby Rada dosáhla konsenzu a jeho vyhlášení podpořila. Výbor 
konstatuje, že ačkoli bylo uznáno, že jsou sociální partneři komp etentní v mnoha oblastec h, nebyli oficiálně zahr nuti do 
procesu vyhlášení pilíře (13).C 81/150 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
(11) Úř. věst. L 113, 29.4.2017, s. 56..
(12) Dopor učení a vyhlášení navíc doplňuje hlav ní sdělení a řada dalších doprov odnýc h nelegislativních iniciativ , včetně srovnávacího 
přehledu sociálníc h ukazatelů pro sledování pokroku, dvou konzultací se sociálními partner y a legislativního návrh u směr nice 
o rovnováze mezi pracovním a soukromým život em, která je předmět em zvláštního stanoviska EHSV .
(13) Viz sdělení Komise Vytvoření evropského pilíře sociálních práv , COM(2017) 250 final, s. 6.
4.10. Výbor si je vědom, že EPSP má sloužit jako politic ké prohlášení o záměr u a jako takový nestano vuje nová 
vymahatelná zákonná práva. Komise rozlišuje mezi právy a zásadami: první z nich mají být potvrzením někte rých práv již 
obsaženýc h v acquis Unie, zatímco zásady mají být nové a řešit problémy vyplývající ze společenské ho, technologic kého 
a hospodářsk ého vývoje. Podle sdělení však nejsou ani zásady , ani práva přímo vymahatelná.
4.11. Navzdor y tomu, že vyhlášení postrádá právně závazný charakter , znamenalo by pro orgány EU, Radu a členské 
státy politic ký závazek plnit EPSP a současně respekto vat rozdělení pravomocí a zásadu subsidiar ity.
4.12. Na rozdíl od EPSP má Listina základních práv Evropské unie stejnou váhu jako Smlouvy , a je proto součástí 
primár ního práva, ačkoli nevytváří nové prav omoci na úrovni EU a – přesto že je právně závazná pro orgány a instituce 
EU – není přímo vymahat elná ze strany občanů EU. Charakte rizuje ji širší přístup k hospodářským a sociálním právů m. 
Pokud by se po uplynutí přiměřené lhůty ukázalo, že výše uvedený politic ký závazek nevedl ve všech členských státec h ke 
konkrétním iniciativám zaměřeným na prove dení pilíře, měla by být zvážena vhodná opatření, včetně legislativních 
a nelegislativních iniciativ . EHSV již požado val rámcov ou směr nici o minimálním příjmu (14). Nová právní stanoviska (např. 
právní stanovisk o zadané německým minist erstvem práce) zkoumají, jak by to bylo možné prové st (15).
4.13. EHSV již ve svém stano visku z roku 2011 (16) zdůraznil, že základní sociální práva jsou „neoddělit elná“ od 
občanských a politickýc h práv, a vyžadují proto zvláštní strate gick ou pozor nost. Navrhl další opatření a propagační aktivity 
s cílem povzbu dit účinnost prová děcí strategie základních práv. Komise nevěnuje problému nedostatečného vymáhání 
stáva jícíc h sociálníc h práv potřebnou pozor nost a EHSV se domnívá, že existuje riziko, že by EPSP mohl přispět ke 
znejasnění role „strážce Smluv“, jež Komisi náleží.
5.Vztah mezi diskusním dokumentem o sociálním rozměr u a evropským pilířem sociálních práv
5.1. Je také nutné vzít v potaz vztah mezi evropským pilířem sociálních práv a diskusním dokumentem o sociálním 
rozměr u a také dalšími dokumenty , jež jsou součástí širší diskuse o budoucnosti Evrop y. Analýza EPSP dokládá, že několik 
scénářů z bílé knihy a těch popsaných v diskusním dokumentu o sociálním rozměr u lze při provádění pilíře kombinovat.
5.2. EPSP je zaměřen především na člensk é státy eurozóny . V tomt o ohledu se filozof ie EPSP přibližuje scénáři, v němž 
„ti, kteří chtějí dělat více, tak mohou činit“. Kontrola prová dění pilíře pomocí srovná vacího přehledu sociálních ukazatelů 
s přiměřenějšími a vhodnějšími ukazat eli, která by měla být začleněna do evropského semestr u, by mohla v tomt o směr u 
znamenat určitý pokrok. Pokud jde o uvedené ukazatele, měly by proběhnout konzultace s občansk ou společností 
a sociálními partner y, neboť současný návrh není dostačující.
5.3. Někt erá z „nava zujících“ opatření předloženýc h ve sdělení o EPSP je v souladu se scénářem pro EU-27, zatímco jiná 
se zřejmě zaměřují především na scénář pro „ty, kteří chtějí dělat více“. Opatření, jako je iniciativa na podpor u rovno váhy 
mezi pracovním a soukromým život em pracujících rodičů a pečujících osob, představená jako součást balíčku týkajícího se 
sociálního pilíře, mají být použitelná pro EU-27. Stejně tak mají pro EU-27 platit opatření ohledně vymáhání stáva jících 
právníc h předpisů a sociálního dialogu. Novou výzvu pro sociální partner y, kteří jsou zasto upeni na úrovni EU, by mohla 
představ ovat také potřeba působit na omezenější zeměpisné úrovni .
5.4. Další opatření navr žená v dopor učení, jako jsou opatření týkající se evropského semestr u a dokončení hospodářské 
a měnové unie, jsou zamýšlena pro eurozónu a platí jen pro ni. Lépe zapadají do scénáře pro „ty, kteří chtějí dělat více.“ 
Diskusní dokument uvádí jako příklad takového scénáře posílení konve rgence směřující k integrovanějším trhům práce, 
k nejúčinnějším sociálním a systémům a k nejsilnějším vzdělávacím a zdrav otním systémům.2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/151
(14) Úř. věst. C 170, 5.6.2014, s. 23 (toto stanovisk o nezískalo podpor u skupiny Zaměstnavat elé; viz www .eesc.europa.eu/resources/ 
docs/stat ement-minimum-income.pdf).
(15) „Ein verbindlicher EU-Rechtsrahmen für soziale Sicherungssysteme in den Mitg liedstaaten“ (Závazný právní rámec EU pro systém y 
sociálního zabezpečení v členských státec h), práv ní stanovisk o, jež vypracov al Prof. Dr. Thorsten Kingreen, září 2017.
(16) Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 74.
5.5. Finanční podpora EU prostřednictvím Evropskéh o sociálního fondu se více slučuje s přístupem EU-27. Záměr 
poskytnout věší objem finanč ních prostředků je v diskusním dokumentu zmíněn jako příklad toho, jak EU-27 prohlubuje 
sociální rozměr .
6.Vztah k ostatním diskusním dokumentům o budoucnosti Evropy
6.1. Diskuze o sociálním rozměr u Evrop y nemůže probíhat izolo vaně, a prot o je také důležité zohlednit její vztah 
k dalším dokumentům o budoucnosti Evrop y a jejich klíčo vým sdělením ohledně sociálního rozměr u a jeho budoucí 
podoby , přestože EHSV vypracuje k někte rým z těch to dokumentů samostatná stano viska (17).
6.2. Diskusní dokument o prohloubení hospodářské a měno vé unie uvádí jako součást hlavn ích zásad pro 
prohloubení HMU pracovní místa, růst, sociální spra vedlnost, hospodářsk ou konve rgenci a finanční stabilitu. To se jeví jako 
poměr ně omezená koncepce sociálního rozměr u HMU. Tento dokument v první řadě není důsledný, pokud jde 
o hospodářsk ou a sociální konverg enci, zejména vzestupnou konverg enci, a za druhé se zabývá především „sociální 
spra vedlností“. Chybí zde vysvětlení koncepce či pojetí „sociální spra vedlnosti“ (ang l. social fairness) či toho, proč se zde 
nepojednává o sociální spra vedlnosti podle článku 3 SFEU (ang l. social justice).
6.3. Diskusní dokument o HMU uvádí posílení koordinace hospodářských politik v rámci evropsk ého semestr u jako 
klíčový nástroj. EPSP by v rámci evropsk ého semestr u fungoval jako „nový rámec pro mnoho politik v této oblasti, které by 
měly vést k lepším praco vním a život ním podmínkám“. To by znamenalo nutnost „posílit další spolupráci a dialog 
s členskými státy a zapojit přitom rovněž vnitrostátní parlamenty , sociální partner y, poradní vnitrostátní rady pro 
produktivitu a další zúčastněné strany , aby se zajistila větší odpo vědnost členskýc h států a podpořilo lepší provádění 
reforem“. Komise v diskusním dokumentu rovněž zdůrazňuje souvislost mezi vnitrostátními reformami a stáva jícím 
financ ováním z EU. Rozprava o potřebě větší vlastní odpovědnosti, zapojení sociálních partnerů a podmínkách financování 
ze strany EU není v podstatě ničím novým a jen poukazuje na potřebu lepší sprá vy a prová dění evropsk ého semestr u.
6.4. Návrhy týkající se obnoveného konve rgenčního procesu představené v diskusním dokumentu k HMU se zaměřují 
na využití rámce na úrovni EU ke sbližová ní, posílení koordinace hospodářsk é politiky a většímu propojení vnitrostátních 
reforem se stáva jícím financováním ze strany EU. Názor y na to, zda má financování z EU záviset na reformách, se liší. EHSV 
navr huje, aby to bylo možné pouze za plného zapojení Evropského parlamentu do celého procesu, a to za stejnýc h 
podmínek jako v případě vnitrostátních parlamentů, jejich ž úloha musí být také jasně vymezena. Očekává se, že k větší 
konve rgenci a stabilitě povede provádění správných strukturálních refo rem. Přestože EHSV sdílí názor , že vhodně 
koncipo vané reformy v dotčených členskýc h státec h mohou být zásadní pro dosažení větší míry vzestupné konverg ence 
a zajištění toho, že sociální systé my budou přiměřenější a odolnější, zdůrazňuje také to, že je zapotřebí zlepšit kombinaci 
makroek onomick ých politik a rovněž zapojení sociálníc h partnerů v rámci makroek onomick ého dialogu, koncipo vání 
evropsk ého semestr u a souvisejících reforem.
6.5. V rámci soubor u nástrojů HMU předsta vuje srovná vací přehled sociálníc h ukazatelů spojený s EPSP jeden 
z prostředků hospodářsk é unie – spolu s vnitrostátními radami – pro sledování vývoje produktivity . Tento fakt poukazuje 
na spojitost mezi prohlubováním HMU a EPSP . EPSP má sloužit jako „kompas“ pro uskutečnění některých 
strukturálních refo rem v oblastec h popsaných ve 20 zásadách .
6.6. Příloha 2 diskusního dokumentu o HMU zmiňuje význam nové ho začátku sociálního dialogu, a hodnotí pokus 
Evropské komise o vytvoření EPSP jako „důležitý krok“ (s. 32–33). Z tohot o hlediska je klíčo vé chápat sociální dialog 
v širším slova smyslu a neomezo vat se pouze na rámec hlavy věno vané sociální politice. Ačk oli je povinnos t Evropské unie 
prosazo vat úlohu sociálníc h partnerů uvedena v hlavě věnované sociální politice, je třeba, aby případně měla dosah i mimo 
rámec této jediné politiky .
6.7. V diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace se Evropská komise snaží řešit rostoucí obavy a kritiku 
současných politik a důsledků globalizace. Komise proto zdůrazňuje, že globalizace může být prospěšná, je-li řádně využita, 
aby dojem, že se na ně zapomíná, nemělo příliš mnoho lidí.C 81/152 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
(17) Prohlubov ání HMU do roku 2025 (ECO/438) (viz strana 124 v tomt o čísle Úředního věstníku), Finance EU do roku 2025 (ECO/ 
439) (viz strana 131 v tomto čísle Úředního věstníku).
6.8. Silné sociální politiky plní podle Komise důležito u úlohu při ochraně občanů a zlepšují jejich posta vení v tomto 
procesu. Jsou považo vány za nezbytný předpoklad zvýšení důvěr y občanů, pokud jde o výzvy a výhody globalizace.
6.9. Diskusní dokument o využití potenciálu globalizace odkazuje konkrétně na diskusní dokument o sociálním 
rozměr u. EHSV podpor uje názor , že „lepší přerozdělení výhod globalizace spolu s efektivní sociální ochranou pomůže 
lidem najít důst ojnou práci a přizpůsobit se změnám“. V obecnějším měřítku pak spra vedlivé a rovnoměr né rozdělení 
bohatství spolu s cílenými invest icemi do sociálního začleňování ohroženějšíc h skupin obyvat elstva včetně imigrantů 
přispěje k větší sociální soudržnosti.“ To je plně v souladu s důrazem, jejž EHSV klade na nutnost sociálně spravedlivýc h 
přec hodů v kontextu digitalizace a globalizace. Komise také zdůrazňuje: „Evropská unie by měla být inovativní 
a konkurencesc hopnou ekonomik ou s předními světo vými společnostmi a občany schopnými přizpůsobit se změnám 
a vytvářet bohatství, jež je nezbyt né k udržení našeho sociálního modelu.“
6.10. EHSV rovněž souhlasí s názorem, že je zásadní zdok onalit celosvěto vé sociální a praco vní normy a praktiky , a to 
v úzké spolupráci s MOP , sociálními partner y a organizacemi občanské společnosti, jež jsou do této problematiky 
významně zapojen y, jako jsou např. organizace sociální ekonomiky .
6.11. EHSV souhlasí, že EU může ovlivnit podobu globálního soubor u pravidel, a to nejen proto, že je největším 
jednotným trhem na světě a největším světo vým obchodníkem a invest orem, ale také proto, že věří v globální řešení 
celosvěto vých problémů. Evropský sociální model, naše klíčo vé hodnoty a základní práva by proto měly sloužit jako 
„kompa s a referenční model pro spra vedlivou globalizaci“.
6.12. Přesto že diskusní dokument o budoucnosti financí EU byl zveřejněn jako poslední, rozpočet EU bude mít 
rozhodující význam, ale samozřejmě jej ovlivní rozhodnutí týkají cí se budoucnosti Evrop y. Diskusní dokument 
o budoucnosti financ í EU posuzuje důsledky pěti scénářů navr žených v bílé knize pro výdaj e EU, které budou mít ohromný 
dopad na občany , regiony a skupiny osob, jež potřebují podpor u nejvíce. Pouze pátý scénář – podle nějž se členské státy 
shodnou na větší spolupráci – počítá s vynaložením vyšší částky na hospodářsk ou, sociální a územní soudržnost.
6.13. Odc hod Spojeného králo vství z EU bude mít zásadní důsledky pro rozpočet EU. EHSV si je vědom rizika, že by to 
mohlo vést k omezení sociálníc h fondů. EHSV zdůrazňuje, že Evropský sociální fond je důležitou hnací silou konve rgence, 
a pokud se mají řešit budoucí výzvy , neměl by být jeho rozpočet omezován.
7.Oblasti, které jsou pro EHSV prioritní, a činnost příslušných aktérů na různých úrovních
7.1. Ve svém původním stanovisku věno vaném EPSP již EHSV určil hlavn í oblasti, v nichž je podle něj nutné přijmout 
opatření na úrovni EU a/nebo na vnitrostátní úrovni – podle příslušných prav omocí. Jsou to tyto:
—investice a inovace,
—zaměstnanost a vytváření kvalitníc h praco vníc h míst,
—opatření zaměřená na boj proti chudobě, včetně minimálního příjmu,
—spra vedlivý a bezproblémo vý přechod podporovaný aktivní politik ou trhu práce,
—rámco vé podmínky na trzích práce podpor ující nové a rozmanitějších možností profesní ho růstu a spra vedlivé 
praco vní podmínky pro všechn y,
—sociální ochr ana pro všech ny (nové formy práce, např. platf ormy apod.),
—sociální invest ice (dovednosti, přec hody apod.),2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/153
—sociální služb y obecného zájmu,
7.2. V rámci dosahování konsenzu ohledně toho, jak postupova t, by měly být určen y klíčové projekty v těch to 
oblastec h. EU by měla začít s projekty , jež budou mít bezprostřední příznivý dopad a získají podpor u všech .
8.Další kroky po sociálním summitu v Göteborgu (2017) a období poté: cest a od zásad k práv ům (18)?
8.1. Uběhly již tři roky od toho, co předseda Komise Junck er popr vé uvedl, že jeho přáním je, aby Evropa dosáhla 
sociálního ratingu AAA (19). Junck erova Komise zahájila své iniciativy poměr ně pozdě a na konzultace týkají cí se EPSP 
potřebovala značné množství času (1 rok). Další čas uplynul kvůli zahájení diskuse o budoucnosti Evrop y, aniž by Komise 
poskytla jakák oli praktická dopor učení ohledně toho, jak postupova t. V roce 2019 se uskuteční volb y do Evropsk ého 
parlamentu a bude rovněž sestavena nová Komise. Podle mnohých tent o časo vý parado x – kdy na jedné straně doch ází čas 
na stabilizaci HMU a evropsk ého sociálního modelu (evropských sociálníc h modelů) před roke m 2019 a na druhé straně 
jde o to, získat čas před důležitými volbami na podzim roku 2017 – Evropě bohužel brání, aby se vrátila do zajetých kolejí.
8.2. Návrh interinstitu cionálního vyhlášení evropsk ého pilíře sociálníc h práv předložený Komisí v dubnu 2017 vyvolal 
smíšené reakce. Někteří v něm spatřují významný pokrok, jiní jej vnímají především jako symbolic ký akt, jenž není 
dostatečně konkrétní, aby řešil sociální krizi, a někte ří se dokonce obáva jí, že by se tak mohlo zajít příliš dalek o. EHSV 
vybízí všechn y tři orgány EU, aby po sociálním summitu v Göteborgu (listo pad 2017) a na základě vyhlášení EPSP 
a rozpra v o diskusním dokumentu o sociálním rozměr u Evrop y vypraco valy pozitivní agendu pro občan y EU zaměřenou 
na posílení evropsk ého hospodářsk ého a sociálního modelu vhodného pro budoucnost prostřednictvím podpor y 
hospodářsk ého růstu, zaměstnanosti, blahobyt u občanů a vzestupné konverg ence výsledků v oblasti zaměstnanosti 
a v sociální oblasti.
8.3. Ohledně pilíře stále panuje značná nejist ota, a to především pokud jde o to, zda bude vyhlášen všemi členskými 
státy . Pokud se tak stane, bude pro EHSV zásadní určit opatření, která je třeba přijmout, aby se zajistilo, že pilíř bude 
účinným nástrojem. EHSV se domnívá, že bude nutné podniknout další kroky na nejvhodnější úrovni , včetně společných 
iniciativ v klíčo vých oblastec h, v nichž činnost EU prokazat elně přináší přidanou hodnotu, a zaměřit se pokud možno na 
výsledky . EHSV má za to, že jasný plán provádění EPSP by pomohl podpořit konve rgenci a dosažení cílů pilíře.
8.4. EHSV rovněž navr huje, aby posouzení dopadů zahr nova la posouzení slučitelnosti s EPSP . V rámci programu 
zlepšování právní úpra vy by se mělo věnovat více pozor nosti tomu, zda a jak iniciativy napomáhají sociálnímu pokroku 
občanů a jestli je lze snadno – a jak snadno – dodržovat a vymáhat.
8.5. EHSV spatřuje svou úlohu v monitor ování tohot o procesu, v jeho podporování prostřednictvím diskuzí na 
vnitrostátní úrovni a v prosazo vání větší transparentnosti a zapojení občansk é společnosti. EHSV také varuje před novými 
složitými procesy a řešením otázek budoucnosti EU především z institucionální perspektivy .
V Bruselu dne 19. října 2017.
předseda  
Evropsk ého hospodářského a sociálního výbor u
George s DASSIS C 81/154 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
(18) Pozn.: Jedná se o důležitou kapitolu týkající se otázek správy a provádění, jako je např. evropský semestr , úloha sociálních partnerů 
a také úloha, již by mohl hrát EHSV . Tuto kapito lu je nutno plně rozvinout. Následující text obsahuje přehled (politickýc h) kroků 
přijatých v souvislosti s EPSP .
(19) 22. Října 2014, Evropský parlament.
Dodatek
Souhr n sociálního rozměr u
VýzvyScénář 1
„Pouze volný pohy b“Scénář 2
„Posílená spolupráce“Scénář 3
„Prohloubení sociálního rozměr u za 
účas ti všech“Scénář EHSV
„Prohloubení sociálního rozměr u tam, 
kde je to možné, a větší důraz na 
výsledky“
Demog rafický výv oj a nové mo-
dely rodinyMůže vést ke vzniku novýc h od-
razujících a podněcujících faktorů, 
zejména pokud jde o odchod kvali -
fiko vaných občanů ze země za vyšší 
mzdou.
27 řešení/menší konve rgence v ob-
lasti novýc h modelů rodiny/g ende -
rových rolí ve společnosti.Může také vést ke vzniku novýc h 
odrazujících a podněcujících fakto rů, 
zejména pokud jde o odchod kvali -
fiko vaných občanů do „průk opnic -
kých“ členskýc h států.
Inovativní řešení pro novou rovno-
váhu mezi praco vním a soukromým 
život em, rovnost žen a mužů/větší 
zapojení žen na trhu práce apod. 
v průk opnic kých zemích.Lepší využití a koncepce trhu práce 
EU prostřednictvím společných no-
rem, větší konve rgence.
Stejný důchodo vý věk v EU vázaný 
na očekávanou délku život a 
(v mnoha zemíc h se však proti tomu 
důrazně protestuje ).—silné referenční úrovně pro hod -
nocení výsledků trhu práce (za-
pojení žen/zranit elných skupin/ 
starších osob, důstoj né zaměst -
nání)
—referenční úrovně pro sociální 
ochranu (sociální dávky a služb y)
—legislativní a nelegislativní opatře -
ní pro rovnováhu mezi praco v-
ním a soukromým život em, 
opatření pro lepší život ní a pra-
covní podmínky2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/155
VýzvyScénář 1
„Pouze volný pohy b“Scénář 2
„Posílená spolupráce“Scénář 3
„Prohloubení sociálního rozměr u za 
účas ti všech“Scénář EHSV
„Prohloubení sociálního rozměr u tam, 
kde je to možné, a větší důraz na 
výsledky“
Digital izace/
proměna práceMísto jednoho nařízení bude mít EU 
27 řešení pro praco vní platf ormy, 
praco vní dobu, umělou intelig enci 
apod., vnitrostátní opatření však 
budou omezená.Mohla by být nalezena nová řešení, 
která lépe ochrání občany a umožní 
jim zahájit změny , prostřednictvím 
snížení rizik. Další člensk é státy se 
mohou připojit později. Hledání 
kvalifik ovanýc h pracovníků bude 
usnadněno zavedením společných 
norem a jediného čísla sociálního 
zabezpečení.1 norma/pravidlo pro zaměstna -
necký status pracovníků platf orem, 
nová inovativní řešení a projekty .
Informační systé my EU.—budoucnost práce jako pozitivní 
projekt
—z hlediska refere nčních úrovní 
efektivní a cílená aktivní politika 
trhu práce pro dosažení dobrých 
výsledků v oblasti zaměstnanosti
—přechod k „práci 4.0“ musí pro-
bíhat záro veň s přechodem k „so-
ciálnímu zabezpečení 4.0“
—rámcové podmínky na trzích 
práce musí napomáhat vytváření 
novýc h a rozmanitějších mo-
žností profesního růstu
—potřeba rámce pro spra vedlivé 
pracovní podmínky pro všechn y
—pomoc občanům, aby zvládli ne-
zbytné přec hody (dovednosti, 
nová pracovní místa)
Globalizace Sociální model EU není referenčním 
modelem spravedlivé globalizace, je 
náročnější stanovit normy globálně.Průk opnic ký a v omezené míře 
refere nční model globalizace. Prů-
kopnick é státy prostřednictvím spo-
lečnýc h nástrojů a fondů více 
podpor ují přechody/poskyt ují do-
vednosti.Sociální model EU může být silněj -
ším referenčním modelem sprave -
dlivé globalizace, zavedením norem 
pro největší společný trh na světě 
přispívá ke stanovení globálních 
norem.—hospodářský a sociální model EU 
založený na rostoucí zaměstna -
nosti, sociálním pokroku a pro-
duktivitě
—provádění cílů udržite lného roz-
voje, zejména cíle 1 (konec chu-
doby), 3 (zdraví a kvalitní život), 5 
(rovnost žen a můžu) a 8 (dů-
stojná práce a ekonomick ý růst)C 81/156 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
VýzvyScénář 1
„Pouze volný pohy b“Scénář 2
„Posílená spolupráce“Scénář 3
„Prohloubení sociálního rozměr u za 
účas ti všech“Scénář EHSV
„Prohloubení sociálního rozměr u tam, 
kde je to možné, a větší důraz na 
výsledky“
Rozdíly mezi členskými státy 
a uvnitř členských státůRozdíly se zvětšují, žádné další 
financ ování ze strany EU pro větší 
konve rgenci. Člensk é státy musejí 
zřídit vlastní fondy , čímž se rozdíly 
mezi nimi prohloubí.Zvětšují se rozdíly mezi průk opnic -
kými zeměmi a zbývají cími člen -
skými státy . Může vést k různým 
„obc hodním modelům“ a odrazujícím 
a podněcujícím fakto rům pro spo-
lečnosti.Výrazně by se snížily prostřednic -
tvím vzestupné konve rgence.
Zvláštní monitor ování/opatření vy-
užíva jící referenčníc h úrovní a finanč -
ních pobídek.—referenční úrovně pro sociální 
ochranu (podmínky způsobilosti, 
trvání a výše dávek)
—Evropský fond pro strate gick é 
investice a evropské strukturální 
a invest iční fondy (ESI fondy) 
vytvářejí praco vní příležitosti 
a podpor ují sociální a územní 
soudržnost
Rostoucí nero vnos t/chudoba V někte rých členských státec h bude 
růst ještě rychleji, jiné státy budou 
moci chránit své občany omezením 
účinnosti rozsudků Soudního dvora. 
Přispěje k nárůstu nerovnosti kvůli 
větší míře sociálního/mzdového du-
mpingu.Snížení nerovnosti v průk opnickýc h 
státec h prostřednictvím lepších kom-
penzací na základě sociální politiky , 
v ostatníc h státec h pravděpodob ně 
výraznější nerovnost.K jejímu snížení by mohlo dojít 
s pomocí společných norem a poli -
tik.—na praco vníky by se měly vztaho -
vat základní praco vní normy 
a odpovída jící sociální ochrana
—další úsilí o sbližování mezd 
a stanove ní minimálních mezd 
v členskýc h státech
—posouzení myšlenky evropsk ého 
minimálního přijmu
—iniciativy EU a členskýc h států 
zaměřené na zvýšení sociální 
ochran y (sociální zabezpečení, so-
ciální pomoc, sociální služb y, 
zdrav otní péče, bydlení)2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/157
VýzvyScénář 1
„Pouze volný pohy b“Scénář 2
„Posílená spolupráce“Scénář 3
„Prohloubení sociálního rozměr u za 
účas ti všech“Scénář EHSV
„Prohloubení sociálního rozměr u tam, 
kde je to možné, a větší důraz na 
výsledky“
Konkure nceschopnost společností Menší míra regulace na úrovni EU, 
ale vyšší náklady na zajištění souladu 
s 27 různými nařízeními, která se 
týkají zdraví a bezpečnosti, pracovní 
doby apod.Obecně větší složitos t v oblasti 
monitor ování/vymáhání pravidel. 
Konkurenceschopnost by se mohla 
zlepšit také díky větší konverg enci 
a novým řešením v průk opnickýc h 
zemích, ale v případě někte rých 
obchodních modelů i v „neprůk opnic -
kých“ zemích díky nižší regulaci.Rovné podmínky , méně byrokra cie 
díky jedné normě a nejlepší využití 
politik EU v oblasti trhu práce 
a dovedností (např. zlepšení pro-
gramu Erasmus+ apod.).
Snížení nákladů díky společným 
řešením IT a snadnému uznávání 
diplomů atd.—promyšlené makroek onomick é 
politiky podpor ující podnikate l-
ské prostředí příznivé pro růst 
zaměstnanosti
—postavení agendy pro nové do-
vednosti a praco vní místa na 
konceptu flexikur ity
—sociální dialog zaměřující se na 
řešení, který přispívá ke konku -
renceschopnosti
Přijetí integ race EU ze strany ob-
čanůRegulaci v sociální oblasti je možné 
přiblížit občanům, ale kladné přijetí 
integrac e může být oslabeno, pokud 
se rozpoutají „závody“ o co největší 
snížení norem („záv ody ke dnu“).V neprůk opnickýc h zemíc h bude 
podpora integrace ze strany občanů 
pravdě podobně slábnout, pokud se 
zhorší sociální realita, neboť členské 
státy mohou snížit sociální normy ve 
snaze přilákat podniky . V průk opnic -
kých zemíc h může tato podpora sílit.—EPSP má být pozitivním projek -
tem pro všechn y, jehož cílem je 
přispět ke znovu získání důvěr y ve 
schopnost EU zlepšit životní vy-
hlídky , zajistit dostat ečné pra-
covní příležitosti a spra vedlivé 
pracovní podmínky pro všechn y
—účinnější a demokratičtější sprá va 
hospodářských záležit ostí, ze-
jména v eurozóně, s cílem řešit 
nerovno váhuC 81/158 CS Úřední věstník Evropsk é unie 2.3.2018
VýzvyScénář 1
„Pouze volný pohy b“Scénář 2
„Posílená spolupráce“Scénář 3
„Prohloubení sociálního rozměr u za 
účas ti všech“Scénář EHSV
„Prohloubení sociálního rozměr u tam, 
kde je to možné, a větší důraz na 
výsledky“
Závěry —faktor divergence
—velká změna/velký krok zpět
—značné důsledky pro život ob-
čanů
—scénář podobný „měkké mu bre-
xitu“ pro všech ny
—riziko „záv odů ke dnu“
—nařízení o volném pohybu by 
mohla dosahovat vyšší kvality 
(méně předpisů, zato kvalitněj -
ších) a být lépe prová děná/k on-
trolována Komisí—větší konve rgence mezi někte -
rými členskými státy , ale záro veň 
větší rozdíly mezi jinými (ro-
stoucí částečná divergence)
—nejedná se o politiku podle nej-
menšího společného jmenova tele
—různá práva občanů v jednotli -
vých členskýc h státec h
—nebezpečí narušení jednotného 
trhu—faktor konverg ence, zásadní 
změna
—posílení společných hodnot/práv
—závazná opatření, referenční 
úrovně pro 27 členských států 
(zaměstnanost, vzdělávání, sy-
stém sociálního zabezpečení)
—financo vání z EU vázané na 
výkonnost v rámci systé mu refe-
renčních úrovní (podmínky)—faktor konve rgence, zásadní 
změna
—společné hodnoty/prosazování 
a vymáhání práv
—společné referenční rámce pro 
podpor u příjmů osob v nouzi
—závazná opatření v rámci evrop -
ského semestr u, refere nční úrovně 
pro 27 členskýc h států (zaměst -
nanost, vzdělávání, systé m sociál -
ního zabezpečení)
—navýšení objemu finančních 
prostředků EU na sociální sou-
držnost a investice (respekto vání 
Paktu o stabilitě a růstu, bez 
podmínek)
Nástroj e pro dosažení cílů popsaných ve scénářích 1–4
—evropský semestr
—srovná vací přehled sociálníc h ukazat elů jako součást evropského semestr u
—finanční pobídky prostřednictvím víceletého finančního rámce
—EPSP , práva a zásady coby vodítka
—plán prováděn í EPSP (včetně legislativníc h a nelegislativníc h opatření)
—sociální dialog2.3.2018 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 81/159