Zpráva Komise - Odpovědi členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2006 {SEK(2008) 269} /* KOM/2008/0112 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 28.2.2008 KOM(2008) 112 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE Odpovědi členských států na výroční zp rávu Účetního dvora za rok 2006 {SEK(2008) 269} OBSAH 1. Rozsah působnosti zprávy 3 2. Zjištění v oblasti sdíleného řízení uvedená v prohlášení o věrohodnosti za rok 2006 vydaném EÚD 3 3. Odezva členských států na nejčastější chyby v oblasti strukturálních opatření 6 4. Zohlednění stanovisek členských států ve výroční zprávě EÚD 10 5. Opatření členských států přijatá v návaznosti na chyby v zemědělské politice a v oblasti strukturálních opatření 11 6. Závěr 12 1. ROZSAH PůSOBNOSTI ZPRÁVY Evropský účetní dvůr (dále jen „EÚD“) každoročně předkládá prohlášení o věrohodnosti účetnictví Evropských společenství a o legalitě a řádnosti podkladových operací[1]. Prohlášení o věrohodnosti je založeno zejména na výsledcích vlastních auditů EÚD, které se velkou měrou uskutečňují v členských státech, jelikož ty provádějí více než tři čtvrtiny celkových plateb ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství (dále jen „rozpočet ES“). Po zveřejnění výroční zprávy EÚD za rok 2006[2] Komise (jak vyžaduje finanční nařízení[3]) členské státy neprodleně informovala o přehledu všech připomínek a chyb zjištěných EÚD, které se týkaly jejich země. Členské státy byly vyzvány, aby vyplnily dotazník o opatřeních přijatých v návaznosti na připomínky/zjištění EÚD. Členské státy byly rovněž vyzvány, aby uvedly zjištěné hlavní příčiny nejčastějších chyb v oblasti strukturálních opatření. Tato zpráva představuje shrnutí odpovědí, jež členské státy Komisi poskytly. Týká se pouze oblastí sdíleného řízení mezi Komisí a členskými státy, tj. inkasa příjmů a výdajů na společnou zemědělskou politiku a strukturální opatření. Tuto souhrnnou zprávu by Komise měla předložit Radě, EÚD a Evropskému parlamentu do 28. února 2008[4]. V této lhůtě Komise nemůže ověřit obsah odpovědí členských států, je proto nutno mít za to, že tyto odpovědi představují pouze názory členských států. Ke zprávě je připojen pracovní dokument útvarů Komise[5], který obsahuje dodatečné údaje o odpovědích členských států. 2. ZJIšTěNÍ V OBLASTI SDÍLENÉHO řÍZENÍ UVEDENÁ V PROHLÁšENÍ O VěROHODNOSTI ZA ROK 2006 VYDANÉM EÚD V oblasti sdíleného řízení hrají členské státy hlavní úlohu v každodenním řízení a kontrole, zatímco Komise dohlíží na práci členských států. Náležité řízení a kontrolní struktury v členských státech jsou proto předpokladem pro předcházení chybám v platbách a inkasu příjmů. Ve výroční zprávě za rok 2006 EÚD předložil hodnocení systémů dohledu a kontroly a odhad pravděpodobného finančního dopadu chyb v jednotlivých oddílech rozpočtu ES. EÚD přitom vycházel z výsledků auditů systémů a finančních auditů vzorků plateb, které uskutečnil v členských státech a v Komisi. EÚD zjistil, že v roce 2006 byly systémy dohledu a kontroly uspokojivé v případě příjmů a u téměř 70 % výdajů na společnou zemědělskou politiku kontrolovaných v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS), viz tabulka 1 . U zbývajících zemědělských výdajů se mělo za to, že systémy dohledu a kontroly jsou uspokojivé pouze částečně. EÚD se domníval, že systémy kontroly v oblasti strukturálních opatření jsou v členských státech obecně neúčelné nebo pouze částečně účelné. EÚD rovněž zastával názor, že Komise vykonává jen částečně účelný dohled, který má snížit riziko, že systémy kontroly v členských státech nezabrání nadhodnoceným nebo nezpůsobilým výdajům[6]. Tabulka 1. Posouzení EÚD týkající se oblastí s převážně sdíleným řízením, rok 2005 a 2006. Systémy dohledu a kontroly | Oblasti s převážně sdíleným řízením | Rozsah chyb | 2005 | 2006 | 2005 | 2006 | Uspokojivé | Uspokojivé | Vlastní zdroje | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Společná zemědělská politika, z toho: | EÚD nezveřejněno | Mezi 2 a 5 % | Uspokojivé | Uspokojivé | IACS | Méně než 2 % | Méně než 2 % | Částečně uspokojivé | Částečně uspokojivé | oblasti, na něž se nevztahuje IACS | Více než 5 % | Více než 5 % | Neuspokojivé | Neuspokojivé | Strukturální opatření | Více než 5 % | Více než 5 % | Zdroj: Prezentace p. Bonniciho, člena EÚD, týkající se prohlášení o věrohodnosti vydaného EÚD pro Výbor pro rozpočtovou kontrolu (COCOBU) v Evropském parlamentu dne 20.12.2006. Tabulka 1.2 ve výroční zprávě EÚD za rok 2006. Podstatné chyby (tj. chyby s finančním dopadem) zjištěné EÚD v oblasti vlastních zdrojů byly natolik nepočetné a nízké, že celková míra chyb v této oblasti byla podle odhadu nižší než 2% práh významnosti přijatý EÚD. V roce 2006 se podstatné chyby ve společné zemědělské politice a strukturálních opatřeních poněkud lišily, viz tabulka 2 . Tabulka 2. Charakteristické podstatné chyby ve společné zemědělské politice a v oblasti strukturálních opatření Společná zemědělská politika | Strukturální opatření | IACS | EÚD zjistil, že plocha pole byla menší, než zemědělec udal. | EÚD požádal o předložení dokumentů, které by mohly odůvodnit výdaje uváděné vedoucím projektu; vedoucí projektu však nebyl schopen předložit dokumenty včas. EÚD zjistil, že vedoucí projektu uvedl výdaje, které nebyly způsobilé pro proplacení (například pokud nebyly správně vypočteny mzdové náklady nebo náklady vznikly po stanovené lhůtě). EÚD zjistil, že nebyly dodrženy postupy zadávání veřejných zakázek (například se neuskutečnilo nabídkové řízení, ačkoliv bylo požadováno). EÚD zjistil, že projekt vytvořil příjmy, které nebyly vzaty v úvahu při výpočtu míry spolufinancování. EÚD zjistil, že uvedené výdaje byly vyšší než skutečné náklady (například proto, že vedoucí projektu uvedl výdaje z rozpočtu, nikoli skutečně vzniklé výdaje). | Oblasti, na něž se nevztahuje IACS | EÚD zjistil, že zemědělec nedodržel plně jedno nebo několik opatření v rámci agroenvironmentálního režimu. | V zemědělství EÚD odhadl, že tržní opatření a přímá podpora zahrnující společně 85 % výdajů záruční sekce EZOZF (včetně IACS) byly pod 2% prahem významnosti. U plateb na režimy rozvoje venkova EÚD vyzdvihl agroenvironmentální opatření jako opatření, která jsou náchylná k vysokému počtu chyb, jelikož zemědělci nedodržují (často složité) podmínky způsobilosti[7]. Celková míra chyb u zemědělských plateb byla podle odhadu nicméně těsně nad 2 %. Chyby v oblasti strukturálních opatření měly podstatně vyšší finanční dopad než chyby v zemědělské politice. EÚD uvedl, že si je v přiměřené míře jist, že minimálně 12 % z celkové částky proplacené na projekty strukturálních politik v rozpočtovém roce 2006 nemělo být proplaceno[8]. Zjištění EÚD byla založena na auditu vzorku 177 projektů, které v roce 2006 obdržely od Komise průběžné platby[9]. Komise i EÚD označily strukturální opatření jako oddíl rozpočtu ES, ve kterém se chyby zdají být stále časté[10]. Navíc se zdá, že je jejich finanční dopad vyšší než v ostatních oddílech rozpočtu ES. Z roku na rok se opakují stejné typy chyb (ačkoliv jejich relativní význam může být různý), což naznačuje, že systémy kontroly nefungují dobře. Členský stát musí vytvořit čtyři úrovně kontroly a Komise musí dohlížet na to, zda jsou systémy kontroly řádně vytvořeny a zda účinně fungují, viz tabulka 3 . Komise provádí v členských státech rozsáhlou auditní práci, a pokud zjistí nedostatky v jejich systémech, jež mohou vést k tomu, že chyby nebudou odhaleny, přiměje je provést plány nápravných opatření a může rovněž zastavit průběžné platby nebo uložit finanční opravy. Tabulka 3. Kontrolní struktura v oblasti strukturálních opatření Členský stát | Řídící organ | Každodenní kontroly projektových činností (včetně tzv. kontrol podle článku 4) | Platební orgán | Osvědčování výdajů na projekt | Kontrolní orgán | Audity systémů a následné kontroly vzorku projektových činností | Orgán vydávající prohlášení při ukončení činnosti | Potvrzení konečného prohlášení o výdajích na projekt | Komise | Dohled prostřednictvím auditů, akční plány, pozastavení plateb a finanční opravy | Ve své výroční zprávě za rok 2006 EÚD předložil posouzení 19 systémů kontroly v devíti členských státech[11]. EÚD v každém případě posuzoval, zda je příslušná úroveň kontrolní struktury uspokojivá, částečně uspokojivá či neuspokojivá, viz tabulka 4 . Tabulka 4. Posouzení 19 systémů kontroly v členských státech ze strany EÚD, výroční zpráva za rok 2006 Neuspokojivé | Částečně uspokojivé | Uspokojivé | Celkem | Řídící orgány Platební orgány Kontrolní orgány Orgány vydávající prohlášení při ukončení činnosti | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 | EÚD zjistil, že se hlavní problémy vyskytují na prvních úrovních kontroly v členských státech (o něco více než polovina ověřovaných řídících a platebních orgánů byla považována za neuspokojivou), zatímco konečná úroveň kontroly fungovala poměrně dobře (žádný z orgánů vydávajících prohlášení při ukončení činnosti nebyl považován za neuspokojivý). 3. ODEZVA čLENSKÝCH STÁTů NA NEJčASTěJšÍ CHYBY V OBLASTI STRUKTURÁLNÍCH OPATřENÍ Na základě zjištění EÚD Komise členské státy požádala, aby poskytly více informací o hlavních příčinách nejčastějších chyb v oblasti strukturálních opatření a údaje o opatřeních, jež členské státy přijaly, aby těmto chybám zamezily. Odpověděly téměř všechny členské státy. Hlavní příčiny, které členské státy uváděly nejčastěji, se týkaly: - Právních předpisů: Podmínky spolufinancování EU jsou stanoveny v základních právních předpisech týkajících se strukturálních opatření[12]. Právní předpisy jsou navrhovány Komisí a přijímány Radou, v některých případech po získání souhlasu Evropského parlamentu. Členské státy často právní předpisy EU popisovaly jako příliš složité. V jiných případech vedly rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU k nesrovnalostem (například rozdíly ve vnitrostátních pravidlech a pravidlech EU týkajících se toho, jak dlouho je nutno uchovávat dokumenty). Několik členských států rovněž uvedlo, že v určitých případech se jejich výklad právních předpisů EU lišil od výkladu EÚD. - Zaměstnanců: Řada členských států zmiňovala jako hlavní příčinu chyb nedostatek odborných znalostí zaměstnanců v prováděcích organizacích. Byly zmiňovány rovněž chyby, které zaměstnanci udělali z nedbalosti nebo nepozornosti. - Dokumentace: Řada členských států uváděla jako hlavní příčiny nedostatečné archivování, nedůsledné archivování nebo ztrátu dokumentů (v některých případech kvůli reorganizaci nebo likvidaci útvaru pro řízení projektu). Komise se členských států dotázala, zda přijaly opatření s cílem zamezit opakování nejčastějších chyb. Na tuto část dotazníku odpověděly všechny členské státy a uvedly, že přijaly určitá opatření. Nejčastější opatření se týkala těchto záležitostí: - Informací: Mnoho členských států odpovědělo, že přijaly určitá opatření s cílem zlepšit úroveň znalostí pravidel a postupů u zaměstnanců podílejících se na každodenním řízení projektů. - Kontroly: Některé členské státy změnily své kontrolní postupy nebo se pokusily zlepšit jejich fungování, například zavedením nových kontrolních seznamů, které se mají používat při kontrolách. - Právních předpisů: Některé členské státy v zájmu objasnění nebo zjednodušení postupů zavedly nové vnitrostátní právní předpisy. Členské státy nebyly schopny podat zprávu o konkrétních výsledcích přijatých opatření, avšak zpravidla v budoucnu očekávají méně chyb (a menší chyby). Komise členské státy požádala, aby uvedly, co považují za hlavní příčiny chyb týkajících se zadávání veřejných zakázek, příjmů a chybějících dokumentů. Co se týká chyb souvisejících s pravidly zadávání veřejných zakázek, zdá se, že mezi členskými státy panuje shoda, že dvěma nejčastějšími příčinami jsou „nedostatečná znalost pravidel“ a „nejednoznačnost při výkladu pravidel“. Co se týká chyb souvisejících s příjmy, členské státy jako dva nejčastější důvody uvedly „nedostatečné znalosti prováděcích subjektů“ a „nejednoznačnost použitelných pravidel“, za nimiž následuje „podhodnocení příjmů ze strany příjemců“. Pokud jde o chyby související s chybějícími dokumenty, zdá se, že mezi členskými státy panuje menší shoda, pokud jde o nejčastější příčiny. Dvě nejčastější odpovědi byly „dokumenty stále existují, avšak auditovanému subjektu nebylo jasné, které dokumenty EÚD požadoval“ a „auditovaný subjekt nebyl schopen dokumenty dohledat kvůli tomu, že archívy nebyly náležitě uspořádány. Později byly dokumenty nalezeny“. Poté následovala odpověď „auditovaný subjekt omylem uchovával dokumenty pouze podle vnitrostátních předpisů, nikoli podle předpisů EU“ a „auditovaný subjekt nebyl schopen dokumenty dohledat kvůli tomu, že archívy nebyly náležitě uspořádány. Dokumenty nebyly dosud nalezeny.“ Španělsko a Spojené království Za zvlášť důležitou se pokládala odezva Španělska a Spojeného království, jelikož na tyto dva členské státy připadla přibližně polovina celkových vyčíslitelných chyb, které EÚD v roce 2006 zjistil v oblasti strukturálních opatření[13]. Zdálo se, že se odpověď Španělska týká pouze otázek souvisejících s ESF, ačkoliv se většina chyb, které EÚD v roce 2006 zjistil ve Španělsku, týkala EFRR. Španělsko uvedlo, že podle jejich názoru hlavními příčinami nejčastějších chyb byly „problémy s pochopením požadavků stanovených v právu Společenství, zejména co se týká rozdílů mezi požadavky právních předpisů Společenství a vnitrostátních právních předpisů“ . V roce 2008 by Španělsko mělo zveřejnit souhrn obdržených dotazů a poskytnutých odpovědí na internetových stránkách UAFSE (španělský útvar pro řízení ESF). Plánuje rovněž vypracování příručky pro příjemce ESF, jejímž účelem bude rozptýlit pochybnosti, které byly příčinou vzniku většiny chyb. Očekává se, že opatření přijatá v roce 2008 sníží míru chyb, jelikož většina chyb, k nimž došlo, byla zapříčiněna nedostatečnou znalostí nebo nesprávným výkladem právních předpisů Společenství. Spojené království jako hlavní příčiny chyb vyzdvihlo: 1. nedostatečnou auditní stopu[14], 2. nedostatečné pochopení předpisů a vnitrostátních pravidel, 3. složitá pravidla. Spojené království uvedlo, že v průběhu roku 2007 řídící orgány uskutečnily několik opatření, včetně posílení kontrol uvedených v článku 4 a prováděných řídícím orgánem. Byly vydány pokyny s cílem připomenout vedoucím projektů potřebu uchovávat dokumentaci a druh dokumentace, který se požaduje pro účely auditu. Očekává se, že se míra chyb zpočátku zvýší, jelikož bude zjištěno více problémů, načež se sníží, jak budou tyto problémy řešeny. Očekává se, že do doby dokončení postupu pro uzavírání projektů se míra chyb zjištěná následnými kontrolami (kontroly podle článku 10) sníží. 4. ZOHLEDNěNÍ STANOVISEK čLENSKÝCH STÁTů VE VÝROčNÍ ZPRÁVě EÚD EÚD shromažďuje důkazy, na nichž zakládá svou výroční zprávu, prostřednictvím auditů v Komisi a v členských státech. Kontroluje vzorek operací a ověřuje, zda byly zřízeny systémy dohledu a kontroly a zda dobře fungují. EÚD bere v úvahu rovněž výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů Komise (a shrnutí), jakož i práci jiných auditorů[15]. EÚD musí svou výroční zprávu včetně prohlášení o věrohodnosti za rok N předložit nejpozději do 15. listopadu roku N+1. To je velmi krátká lhůta s přihlédnutím k tomu, že EÚD musí provést auditorské mise v Komisi a členských státech, analyzovat zjištění z těchto misí, vypracovat dopis (prohlášení o předběžných zjištěních) pro příslušného komisaře / nejvyšší kontrolní orgán v členském státě, čekat na odpověď Komise / členského státu (obvyklá lhůta činí dva měsíce), analyzovat odpověď a někdy vyhotovit druhý dopis pro příslušného komisaře / nejvyšší kontrolní orgán v členském státě s konečným stanoviskem EÚD ke zjištěním. Každá etapa může vyžadovat určitou dobu potřebnou k přeložení dokumentů. EÚD dokončil předlohu výroční zprávy za rok 2006 koncem května / začátkem června 2007, viz tabulka 5 . To znamenalo zahájení řízení o sporných otázkách mezi EÚD a útvary Komise. Tabulka 5. Prohlášení o předběžných zjištěních, odpovědi a analýzy týkající se sdíleného řízení, výroční zpráva za rok 2006 2006 | 2007 | Poznámka. V tabulce jsou zahrnuty dopisy odeslané členským státům a dopisy členských států týkající se auditů v oblasti vlastních zdrojů, společné zemědělské politiky a strukturálních opatření a vztahující se na výroční zprávu za rok 2006. Světlý odstín znamená, že byly zaslány 1–3 dopisy. Středně tmavý odstín znamená, že bylo zasláno 4–6 dopisů. Tmavý odstín znamená, že bylo zasláno více než 6 dopisů. V řízení o sporných otázkách se EÚD schází s útvary Komise s cílem projednat zjištění EÚD a odpovědi Komise na základě případných nových dostupných informací, včetně odpovědí členských států[16]. Většina schůzek se konala v červenci 2007 a několik málo schůzek v první polovině září 2007. EÚD přijal prohlášení o věrohodnosti za rok 2006 dne 27. září 2007. Ke dni 1. července 2007 však bohužel dosud chyběla téměř jedna třetina odpovědí členských států na dopisy s prohlášením o předběžných zjištěních. V těchto případech Komise často neměla k dispozici informace, aby mohla určit, zda jsou zjištění EÚD dosud platná. Na to poukázala rovněž Francie ve své obecné poznámce, že „..audit použitý [EÚD] jako základ pro vypracování jeho výroční zprávy za rok 2006 je dosud v konfrontační fázi a že [EÚD] dosud nevydal konečné závěry“ . 5. OPATřENÍ čLENSKÝCH STÁTů PřIJATÁ V NÁVAZNOSTI NA CHYBY V ZEMěDěLSKÉ POLITICE A V OBLASTI STRUKTURÁLNÍCH OPATřENÍ Komise každý členský stát požádala, aby u každé chyby, kterou EÚD v jeho případě zjistil, uvedl, jaká opatření přijal v návaznosti na tuto chybu, jakož i načasování, obsah a očekávaný výsledek těchto opatření. Pokud nebyla opatření přijata nebo naplánována, členské státy musely uvést důvod nepřijetí opatření. Členské státy odpověděly na přibližně 60 % chyb uvedených v prohlášení o věrohodnosti v oblasti zemědělské politiky a na přibližně tři čtvrtiny chyb v oblasti strukturálních opatření. O něco málo více než polovina chyb, k nimž nebyla poskytnuta žádná odpověď, se týkala Španělska, přibližně jedna čtvrtina se týkala Itálie a Portugalska a zbytek byl rozdělen mezi ostatních pět členských států. Těmto státům byly zaslány upomínky, odpovědi proto ještě mohou přijít. V některých případech členské státy uvedly, že v souvislosti s chybou, kterou EÚD zjistil, nepřijaly žádná opatření, jelikož chybu neuznávají. Míra nesouhlasu se mezi jednotlivými kategoriemi chyb poněkud lišila. Nejvyšší (5 z 10) byla u podstatných chyb v oblasti strukturálních opatření, kde se zjištěními EÚD nesouhlasilo zejména Spojené království. V zemědělské politice byl nesouhlas s podstatnými chybami mnohem nižší (2 z 10). U formálních chyb byl nesouhlas vysoký (4 z 10 chyb) v oblasti zemědělské politiky, zejména kvůli případům týkajícím se Řecka. V oblasti strukturálních opatření byl nesouhlas poněkud nižší (méně než 3 z 10 chyb) a rovnoměrněji rozložený mezi několik členských států. Pokud členské státy uznaly chybu, kterou EÚD zjistil, byly téměř vždy schopny uvést opatření, která již byla či budou přijata. V případě formálních chyb bylo přijato mnoho různých opatření. V oblasti zemědělské politiky patřilo k typickým opatřením provedení opožděných plateb, lepší zaznamenávání různých údajů nebo provedení kontrol v případech, kdy EÚD zjistil, že kontrolní postupy nebyly plně dodrženy. V oblasti strukturálních opatření škála opatření zahrnovala rovněž provedení plateb, které byly opožděny, zajištění, aby bylo financování EU zveřejněno v souladu s požadavky, nebo změnu postupů v souvislosti s nabídkovými řízeními a zaznamenáváním času. U podstatných chyb týkajících se zemědělské politiky členské státy obecně uváděly, že platby byly navráceny nebo že probíhá proces jejich navrácení. V některých případech byl příslušný zemědělský podnik vybrán pro další kontroly na místě. U strukturálních opatření členské státy uváděly, že z žádosti byly odstraněny nezpůsobilé náklady nebo že zahájily vymáhání plateb v přibližně polovině případů. Ostatní opatření zahrnovala zlepšení auditní stopy, opakování kontrol nebo lepší informování příjemců o pravidlech. 6. ZÁVěR Na dotazník Komise týkající se výroční zprávy Evropského účetního dvora za rok 2006 odpověděly téměř všechny členské státy, ačkoliv některé členské státy poskytly pouze částečnou odpověď. Některým členským státům byly zaslány upomínky a další odpovědi mohou přijít. Z odpovědí vyplynulo, že: - V oblasti strukturálních opatření členské státy mají za to, že právní předpisy EU jsou příliš složité a zaměstnanci podílející se na každodenním řízení projektů neznají dostatečně pravidla. Archívy nejsou někdy náležitě uspořádány nebo dokumenty nejsou uchovávány dostatečně dlouhou dobu. Tyto problémy vedly k opakování stejných typů chyb. Členské státy se musí těmito hlavními problémy účelně a efektivně zabývat (již v průběhu legislativního procesu), pokud má být míra chyb u strukturálních opatření snížena. - EÚD pracuje ve velmi krátkých lhůtách, což členským státům ztěžuje poskytnutí odpovědí na značný počet chyb zjištěných EÚD dostatečně včas před tím, než EÚD přijme prohlášení o věrohodnosti. EÚD již zvýšil své úsilí o rychlejší informování členských států o zjištěných chybách. V současnosti EÚD členské státy informuje o svých zjištěních dopisem zaslaným příslušnému nejvyššímu kontrolnímu orgánu v daném členském státě, který poté shromažďuje informace u auditovaného subjektu. Členské státy by mohly odpovědět rychleji, pokud by EÚD zaslal dopis rovněž přímo kontrolovanému orgánu/subjektu a rozšířil používání elektronické komunikace. EÚD již předkládá každé zjištění ve standardizovaném formátu (chybový formulář pro prohlášení o věrohodnosti). Bylo by možno uvážit rovněž další rozvoj tohoto formuláře tak, aby zahrnoval taktéž standardizovaný oddíl pro odpovědi, jež má vyplnit auditovaný subjekt, pokud by se členské státy domnívaly, že by jim to mohlo pomoci poskytnout EÚD (a Komisi) správné informace rychleji. - Komise by měla zlepšit vlastní následnou kontrolu zjištění EÚD v členských státech s cílem zajistit, aby členské státy poskytly včas kvalitní odpovědi. Komise proto hodlá zesílit kontrolu reakcí členských států na zjištění EÚD, například poskytováním pravidelných přehledů zjištění členským státům, pokud budou informace členských států pro Komisi důležité během řízení o sporných otázkách. Komise bude rovněž s členskými státy a EÚD nadále projednávat příčiny nejčastějších chyb a praktická opatření, jež je nutno přijmout, aby se těmto chybám předešlo. - Zdá se, že pokud členské státy uznají chyby zjištěné EÚD, přijmou patřičná opatření – často získáním dotyčných finančních prostředků zpět nebo odstraněním nezpůsobilých výdajů, mají-li chyby finanční dopad. - Členské státy nesouhlasí vždy s chybami, které EÚD zjistil. To je problémem zejména u chyb s finančním dopadem v oblasti strukturálních opatření. Komise a EÚD v současnosti projednávají způsoby, jak v budoucnu snížit na nejnižší možnou míru neshody týkající se výkladu pravidel. Komise vítá mnoho rychlých odpovědí, které od členských států obdržela. Tyto odpovědi jsou důležitým příspěvkem k následné kontrole zjištění EÚD ze strany Komise. Zdá se, že pokud členské státy se zjištěními EÚD souhlasí, přijmou patřičná následná opatření, včetně navrácení finančních prostředků. Je však nutno zlepšit předcházení chybám tím, že bude zajištěno, aby osoby, které se podílejí na každodenním řízení, byly informovány o pravidlech a postupech, jež je třeba dodržovat, a měly odpovídající prostředky. [1] Viz článek 248 Smlouvy o založení Evropského společenství. [2] Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2006 spolu s odpověďmi orgánů, Úř. věst. C 273, 15.11.2007. [3] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25.6.2002 ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13.12.2006. [4] Viz čl. 143 odst. 6 finančního nařízení. [5] SEK(2008) 269. [6] Viz výrok EÚD k legalitě a řádnosti podkladových operací v prohlášení o věrohodnosti, kapitola 1, výroční zpráva za rok 2006. [7] Viz bod 5.72, výroční zpráva za rok 2006. [8] Viz bod 6.39, výroční zpráva za rok 2006. [9] V oblasti strukturálních opatření každý členský stát přijímá operační programy k financování určitých druhů projektů. V průběhu programového období vnitrostátní orgány vybírají projekty pro financování a vedoucí projektu jim nahlašují výdaje, jež mají být proplaceny. Vnitrostátní orgány zase několikrát ročně oznamují své výdaje Komisi a dostávají průběžné platby k jejich proplacení jako příspěvek EU na výdaje. Na konci programového období vnitrostátní orgány Komisi předloží konečné prohlášení o výdajích s připojeným prohlášením o ukončení činnosti od nezávislého auditorského subjektu a je jim proplacen splatný zůstatek spolufinancování EU. Kontroly v různých fázích programového cyklu mají zamezit chybám nebo je opravit. Oprava chyb se provádí vrácením plateb příjemcem, snížením jiných plateb nebo nahrazením nezpůsobilých výdajů jinými způsobilými výdaji. [10] Kromě orientační sekce EZOZF. [11] Viz příloha 6.1, výroční zpráva za rok 2006. K těmto 9 členským státům patřilo Německo, Polsko, Španělsko, Francie, Slovinsko, Spojené království (Skotsko), Itálie, Řecko, Rakousko/Maďarsko. [12] Pokud jde o přehled základních právních předpisů v oblasti strukturálních opatření, viz internetovou stránku Komise: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reglem_en.htm. [13] V obou těchto členských státech Komise zjistila nedostatky systémů při vlastních auditech a prováděly se plány nápravných opatření nebo postupy k pozastavení plateb. [14] Spojené království uvedlo, že „uchovávání dokumentů může být rovněž obtížné pro malé organizace v terciárním sektoru, v němž mohou obtížná pravidla požadovat jejich uchovávání po dobu 13 a více let.“ [15] Viz body 1.38 a 1.39, výroční zpráva za rok 2006. [16] Na základě rozdělení odpovědností stanoveného ve Smlouvě o založení Evropských společenství se neuskutečňuje obdobné řízení o sporných otázkách mezi EÚD a členskými státy.