„a) sociální příspěvky placené do fondu sociálního zabezpečení osobami, které k tomu nejsou ze zákona povinny;“.

„Úroky se zaznamenávají na základě časového rozlišení (na akruální bázi): to znamená, že se úroky zaznamenávají jako plynule v čase nabíhající věřiteli ze zůstatku jistiny. Úrok nabíhající v každém účetním období se musí zaznamenat bez ohledu na to, zda je, nebo není skutečně zaplacen či přičten k zůstatku jistiny. Pokud není zaplacen, zvýšení jistiny se zaznamená na finančním účtu jako pořízení finančního aktiva věřitelem a vznik závazku ve stejné výši u dlužníka.“

V případě vyrobených aktiv jsou tyto náklady zahrnuty do kupních cen. V případě půdy a ostatních nevyráběných aktiv jsou tyto náklady odděleny od samotného nákupu a prodeje a zaznamenávají se v samostatné položce (P.512) klasifikace tvorby hrubého fixního kapitálu.“

7.V odstavci 3.132 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„Definice: Tvorbu hrubého fixního kapitálu (P.51g) tvoří pořízení fixních aktiv rezidentskými výrobci, snížené o úbytky, během daného období plus určité přírůstky hodnoty nevyráběných aktiv dosažené produktivní činností výrobních nebo institucionálních jednotek. Fixní aktiva jsou vyrobená aktiva používaná ve výrobě po dobu delší než jeden rok.“

„FISIM poskytnuté, ale dosud nezaplacené se uvádějí spolu s příslušným finančním nástrojem a předplacené pojistné se zahrnuje do pojistných technických rezerv (F.61); v žádném z obou případů se neprovádí zápis v subkategorii obchodní úvěry a zálohy.“

16.V odstavci 5.236 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c) v čase nabíhající nájemné z budov a“.

17.Odstavec 7.88 se nahrazuje tímto:

„Tržní hodnota forwardů se může přesunovat mezi kladnou (aktivum) a zápornou (závazek) pozicí v závislosti na pohybu cen u příslušných podkladových položek, a tak se mohou měnit na aktiva či závazky u upisovatele a držitele. Některé forwardy fungují na základě plateb záloh, kde se vyrovnání zisků nebo ztrát provádí denně. V těchto případech bude rozvahová hodnota rovna nule.“

18.V kapitole 8 se tabulka 8.1 nahrazuje tímto:

„Tabulka 8.1 – Přehled účtů, vyrovnávacích položek a hlavních souhrnných ukazatelů

Účty Vyrovnávací položky Hlavní souhrnné ukazatele Úplná posloupnost účtů institucionálních sektorů Běžné účty I. Účet výroby I. Účet výroby B.1g Hrubá přidaná hodnota Hrubý domácí produkt (HDP) II. Účty rozdělení a užití důchodů II.1 Účty prvotního rozdělení důchodů II.1.1 Účet tvorby důchodů B.2g B.3g Hrubý provozní přebytek Hrubý smíšený důchod II.1.2 Účet rozdělení prvotních důchodů II.1.2.1 Účet podnikatelských důchodů B.4g Hrubý podnikatelský důchod II.1.2.2 Účet rozdělení ostatních prvotních důchodů B.5g Hrubé saldo prvotních důchodů Hrubý národní důchod (HND) II.2 Účet druhotného rozdělení důchodů B.6g Hrubý disponibilní důchod Hrubý národní disponibilní důchod II.3 Účet přerozdělení naturálních důchodů B.7g Hrubý upravený disponibilní důchod II.4 Účet užití důchodů II.4.1 Účet užití disponibilního důchodu B.8g Hrubé úspory Hrubé národní úspory II.4.2 Účet užití upraveného disponibilního důchodu Účty akumulace III. Účty akumulace III.1 Kapitálový účet III.1.1 Účet změn čistého jmění vlivem úspor a kapitálových transferů B.101 Změny čistého jmění vlivem úspor a kapitálových transferů III.1.2 Účet pořízení nefinančních aktiv B.9 Čisté půjčky / čisté výpůjčky III.2 Finanční účet B.9F Čisté půjčky / čisté výpůjčky III.3 Účet ostatních změn aktiv III.3.1 Účet ostatních změn objemu aktiv B.102 Změny čistého jmění vlivem ostatních změn objemu aktiv III.3.2 Účty přecenění B.103 Změny čistého jmění vlivem fiktivních zisků/ztrát z držby III.3.2.1 Účet neutrálních zisků/ztrát z držby B.1031 Změny čistého jmění vlivem neutrálních zisků/ztrát z držby III.3.2.2 Účet reálných zisků/ztrát z držby B.1032 Změny čistého jmění vlivem reálných zisků/ztrát z držby Rozvahy IV. Rozvahy IV.1 Počáteční rozvaha B.90 Čisté jmění Národní jmění IV.2 Změny v rozvaze B.10 Celkové změny čistého jmění Změny národního jmění IV.3 Konečná rozvaha B.90 Čisté jmění Národní jmění Účty transakcí 0. Účet výrobků a služeb Účet nerezidentů (účet vnějších transakcí) Běžný účet V. Účet nerezidentů V.I Účet výrobků a služeb nerezidentů B.11 Saldo dovozu a vývozu Saldo dovozu a vývozu V.II Účet prvotních důchodů a běžných transferů nerezidentů B.12 Saldo běžných transakcí nerezidentů s rezidenty Saldo běžných transakcí nerezidentů s rezidenty Účty akumulace V.III Účty akumulace nerezidentů V.III.1 Kapitálový účet V.III.1.1 Účet změn čistého jmění vlivem salda běžných transakcí nerezidentů s rezidenty a kapitálových transferů B.101 Změny čistého jmění vlivem salda běžných transakcí nerezidentů s rezidenty a kapitálových transferů V.III.1.2 Účet pořízení nefinančních aktiv B.9 Čisté půjčky / čisté výpůjčky V.III.2 Finanční účet B.9F Čisté půjčky / čisté výpůjčky Čisté půjčky / čisté výpůjčky V.III.3 Účet ostatních změn aktiv V.III.3.1 Účet ostatních změn objemu aktiv B.102 Změny čistého jmění vlivem ostatních změn objemu aktiv V.III.3.2 Účty přecenění B.103 Změny čistého jmění vlivem nominálních zisků/ztrát z držby Rozvahy V.IV Účet aktiv a závazků nerezidentů V.IV.1 Počáteční rozvaha B.90 Čisté jmění Čistá finanční pozice nerezidentů V.IV.2 Změny v rozvaze B.10 Změny čistého jmění V.IV.3 Konečná rozvaha B.90 Čisté jmění Čistá finanční pozice nerezidentů

“

19.Odstavec 9.61 se nahrazuje tímto:

„Analytické vlastnosti tabulek typu produkt na produkt a tabulek typu odvětví na odvětví se však neliší významně. Rozdíly mezi tabulkami typu produkt na produkt a tabulkami typu odvětví na odvětví jsou způsobeny existencí obvykle omezeného objemu vedlejší výroby. V praxi analytická využití input-output tabulek vycházejí z implicitního předpokladu technologie výroby v odvětví bez ohledu na to, jakým způsobem byly tabulky původně sestaveny. Kromě toho je v praxi každá tabulka typu produkt na produkt upravenou tabulkou typu odvětví na odvětví, protože nadále obsahuje všechny charakteristiky činnostních jednotek a podniků obsažené v tabulkách dodávek a užití.“

20.Odstavec 10.27 se nahrazuje tímto:

„U transakcí se službami je často obtížnější specifikovat vlastnosti, které určují fyzické jednotky, a mohou se objevit rozdíly v názorech, pokud jde o kritéria, která mají být použita. Tento problém se může týkat důležitých odvětví, jako jsou finanční zprostředkovatelské služby, velkoobchod a maloobchod, služby podnikům, vzdělávání, výzkum a vývoj, zdravotnictví nebo rekreace. Výběr fyzických jednotek pro tyto činnosti je uveden v příručce Handbook on prices and volume measures in national accounts (20).“

Poznámka pod čarou č. 20 k odstavci 10.27 se nahrazuje tímto:

„Eurostat, Handbook on prices and volume measures in national accounts, 2016.“

21.Poznámka pod čarou č. 22 k odstavci 10.56 se nahrazuje tímto:

„Eurostat-OECD, Eurostat-OECD Methodological manual on purchasing power parities, 2012.“

22.V odstavci 14.06 se slova: „Výpočty FISIM se zaměřují na subsektory S.122 a S.125; podle konvence se FISIM nevypočítává pro centrální banku (viz část VI).“ nahrazují tímto:

„Výpočty FISIM se zaměřují na subsektory S.122 a S.125; podle konvence se FISIM nevypočítává pro centrální banku (viz odstavec 14.16).“