EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Integrace požadavk ů na předběžné hodnocení  
Průvodní dokument k 
návrhu na zm ěnu nařízení Evropského parlamentu a Rady 
týkajícího se Evropského inova čního a technologického institutu  
{KOM(2011) 817 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1433 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. Souvislosti  
Evropský inova ční a technologický institut (dále jen „EIT“) byl založen, aby vyplnil mezeru 
v evropském prost ředí, a s jasným cílem podpo řit inovace prost řednictvím plného za členění 
znalostního trojúhelníku (výzkum, inovace a vzd ělávání). EIT je novou iniciativou na úrovni 
Evropské unie, která p římo propojuje celý inova ční proces od vzd ělávání a vytvá ření znalostí až 
po nové p říležitosti na trhu a zakládání podnik ů. EIT se vyzna čuje dvěma hlavními prvky: 
nezávislou organizací EIT (členy správní rady EIT nejsou  ani zástupci Komise, ani 
představitelé členských stát ů), která má na starosti výb ěr znalostních a inova čních spole čenství, 
koordinuje je s flexibilním rámcem a ší ří jejich osv ědčené modely řízení a financování; 
a nezávislými znalostními a inova čními spole čenstvími , která si ur čují svoji vnit řní organizaci, 
strukturu, své programy a pracovní postupy.  
Narozdíl od program ů neuskute čňuje EIT jakožto agentura vlastní akce, ale svou činnost provádí 
zejména prost řednictvím znalostních a inova čních spole čenství, což jsou integrovaná 
dlouhodobá partnerství založená na dobu 7–15 let, která zasahují do r ůzných finan čních rámc ů. 
Znalostní a inova ční společenství mají právní postavení. První t ři znalostní a inova ční 
společenství byla vybrána v oblasti p řizpůsobování se zm ěně klimatu a zmír ňování jejích dopad ů 
(Climate-KIC), budoucí informa ční a komunika ční společnosti (ICT Labs) a udržitelné energie 
(InnoEnergy). Znalostní a inova ční společenství jsou podrobn ěji popsána v p řílohách.  
Na období 2008–2013 má EIT z rozpo čtu EU k dispozici 309 milion ů EUR. Částky přidělené 
v letech 2009 (5,6 milion ů) a 2010 (26 milion ů) EIT plně vyčerpal a očekává se, že pln ě využije 
i částku 55 milion ů přidělenou v roce 2011. Jedná se o významný milník, vzhledem tomu, že 
zejména b ěhem prvních let existence agentur EU dochází k rozsáhlým p řevodům a rušením 
provozních prost ředků (viz zpráva Ú četního dvora). 
EIT se objevuje ve strategii Evropa 2020 a v hlavních st ěžejních iniciativách, jako jsou: 
• sdělení nazvané Unie inovací,  
• sdělení nazvané Mládež v pohybu,  
• modernizace politiky v oblasti vysokoškolského vzd ělávání,  
• sdělení Komise o p říspěvku regionální politiky k inteligentnímu r ůstu. 
2. Vymezení problému 
Existují dobré d ůvody k tomu, pro č jsou inovace v pop ředí zájmu politického programu EU. 
Inovační kapacita v Evrop ě neustále naráží na celou řadu výzev a p řekážek, což brání její 
schopnosti vypo řádat se udržitelným zp ůsobem se složitými spole čenskými výzvami. To má 
důsledky pro udržení k onkurenceschopnosti podnik ů, vysokoškolských institucí a výzkumných 
institucí nap říč EU, a tedy i pro zam ěstnanost a sociální, ekologi cké a ekonomické blaho ob čanů 
EU. Evropský inova ční a technologický institut  byl založen s cílem podpo řit řešení těchto výzev. 
V návaznosti na výzvy vyty čené programem Horizont 202 0, na první posouzení dopad ů EIT 
a postavení EIT v obl asti inovací byly ur čeny následující zásadní problémy: 
• špatné výsledky p ři rozvíjení, získávání a udržo vání talentovaných jedinc ů; 
 
CS 3   CS • rozdrobený inova ční systém; 
• nedostate čné využívání stávajících výzkumných kapacit p ři vytváření ekonomické či 
sociální hodnoty; 
• nízká úrove ň podnikatelské činnosti, zejména pokud jde o zakládání potenciáln ě rychle 
rostoucích podnik ů a podněcování zájmu o výstupy v oblasti výzkumu a inovací. 
Výzva týkající se talent ů souvisí s tím, že Evropa má vážné potíže se získáváním, udržením 
a rozvíjením kvalifikovaných lidských zdroj ů. Situaci zhoršuje i skute čnost, že vzhledem k čím 
dál významn ější úloze rozvíjejících se zemí rost e konkurence pro postgraduální studenty 
a vědce. 
Sdělení Evropské komise nazvané Unie inovací zd ůrazňuje potřebu zvýšit rentabilitu a řešit 
rozdrobenost.  EU a vnitrostátní systém y výzkumu a inovací je t řeba navzájem lépe propojit 
a zlepšit jejich výkonnost.  
Evropská struktura výzkumu a inovací  má vynikající potenciál díky celé řadě nově vzniklých 
center excelence. Existuje však prostor pro lepší využití této excelence.   
V Evropě chybí  podnikatelská kultura, která je typická pro USA či rozvíjející se asijské 
ekonomiky. M ůže to být zejména z d ůvodu odlišného postoje k riziku, což je klí čový faktor 
podnikání. V Evrop ě se navíc koncept podnikatelského smýšlení v ětšinou soust ředí jen do 
ekonomických škol či kurzů.  
Nezávislé hodnocení EIT potvrdilo koncept a všeobecné cíle institutu, avšak poukázalo na 
některé problémy spojené se fungováním EIT po jeho založení. Pokud jde o posouzení, nakolik 
EIT dosáhl svého celkové ho cíle zvýšit inova ční kapacitu členských stát ů, hodnocení zjistilo, že 
dopad EIT na strukturování inovací nap říč Evropou je omezený nap říklad kvůli nedostatku 
kritického množství, n eefektivní administrativ ě a omezeným úsporám z rozsahu, což souvisí 
s omezenou škálou činností. Je t řeba zdůraznit, že všechny zmín ěné problémy s fungováním EIT 
souvisí. 
3. Součinnost, návaznost a p řidaná hodnota EU  
Ve svém spole čném strategickém rámci pro výzkum a inovace (Horizont 2020) Komise ur čila tři 
navzájem se dopl ňující a propojené pilí ře: „vynikající v ěda“; „spole čenské výzvy“; „vedoucí 
postavení v pr ůmyslu a rámce konkurenceschopnosti“. Obzvláš ť výjimečným rozm ěrem 
a hlavním p řínosem EIT v rámci t ěchto tří pilířů rámce Horizont 2020 je podpora inova čního 
vzdělávání a podnikatelského smýšlení. Jako sou část rámce Horizont 2020 byl EIT za řazen do 
pilíře „společenské výzvy“, ke kterému p řispěje svými inova čními činnostmi a integrací 
znalostního trojúhelníku. Vz hledem k integrované a pr ůřezové povaze tohoto institutu by však 
mělo docházet i k sou činnosti s ostatními pilí ři, zejména s pilí řem „konkurenceschopnost“. Na 
úrovni znalostních a inova čních spole čenství se vytvá ří propojení s ostatními iniciativami, která 
se uskutečňují různými způsoby v závislosti na jednotlivých spole čenstvích a výzvách.  
Vzhledem k tomu, že Horizont 2020 nepokrývá činnosti v oblasti vzd ělávání nad rámec EIT, 
může EIT prost řednictvím inova čního podnikatelského vzd ělávání významn ě přispět k cílům 
programu Horizont 2020 a sehrát tak význa mnou úlohu spojky mezi rámcem pro výzkum 
a inovace a politikami a programy v oblasti vzd ělávání. V této souvislosti se bude EIT podílet na 
 
CS 4   CS výsledcích evropského prostoru vysokoškolského vzd ělávání. EIT zejména prost řednictvím 
nových transdisciplinárních a interdisciplinárních titul ů vyvíjí snahu o spolupráci sm ěrem 
k inovačnímu vzd ělávání, což má jasný p řesahující dopad na širš í evropskou politiku pro 
modernizaci institucí vysokoškolského vzd ělávání. 
Tím, že se zam ěří na propojení místních a globálních aspekt ů inovací, m ůže EIT navíc p řispět 
k rámci soudržnosti. Centra spole čného umíst ění umožňují přeshraniční spolupráci mezi sít ěmi 
znalostních a inova čních spole čenství i mimo n ě a mohou dob ře využívat r ůzné programy 
financování ze svých region ů a těžit z nich. EIT a znalostní a inova ční společenství mají 
prostřednictvím center spole čného umíst ění silný dopad na dot čená území a jsou spolu 
s rozvojem inteligentní specializace a klastr ů významným prvkem evropské p řidané hodnoty.  
Evropská povaha EIT má velký význam pro p řidanou hodnotu EU. V sou časné době je EIT 
jedinou iniciativou Evropské unie, která z řetelně propojuje úplný inova ční cyklus po čínaje 
vzděláváním a vytvá řením znalostí a novými p říležitostmi na trhu  a zakládáním podnik ů konče. 
Toto propojení v souladu s externím hodnocením EIT1 poukazuje na řadu potenciálních 
pozitivních vliv ů v oblasti efektivity. Žádné jiné iniciativy takový institucionální rozm ěr 
nevykazují.  
EIT se konkrétn ě snaží o p řidanou hodnotu na úrovni EU tím, že:  
• vytváří nové inova ční modely prost řednictvím dlouhodobých integrovaných partnerství 
na světové úrovni;  
• překonává rozdrobenost a propojuje excelenci nap říč EU;  
• podporuje podnikání prost řednictvím za členění znalostního trojúhelníku;  
• vychovává talenty v prost ředí přesahujícím hranice;  
• funguje v souladu s p řístupem zam ěřeným na výsledky;  
• je experimentální povahy;  
• má pákový efekt na soukromé investice.  
4. Cíle 
Externí hodnocení EIT potvrdi lo koncept institutu a jeho cíl, kterým je p řispívat ke zlepšování 
inovační kapacity EU zapojením partners kých organizací do integrovaných inova čních, 
výzkumných a vzd ělávacích činností na nejvyšší úrovni. I nadále jsou na míst ě ambice EIT stát 
se modelem pro integrovaný evropský prostor inovací, výzkumu a vzd ělávání tím, že bude 
vytvářet inovace v oblastech klí čového hospodá řského či sociálního zájmu. Od chvíle, kdy byl 
EIT založen, vzrostl význam podpory řešení spole čenských výzev ze strany EU. Vzhledem 
k úrovni selhání trhu a chyb ějícím pobídkám, které by podni ky zapojovaly do inovací 
zabývajících se spole čenskými výzvami, existují silné d ůvody pro ve řejné zásahy. 
EIT plní v souladu s ostatními iniciativami následující obecné cíle:  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
CS 5   CS • přispět k posílení inova ční kapacity členských stát ů a EU podporou zakládání 
integrovaných a spole čně umístěných partnerství, která v sob ě spojují inova ční, 
výzkumné a vzd ělávací činnosti a jednají jako celosv ětově uznávané st ěžejní iniciativy 
pro nové inova ční modely;  
• přijmout opat ření, která vyvíjením nových výrobk ů, procesů a služeb nejvyšší sv ětové 
úrovně vyřeší klíčové spole čenské výzvy. 
Některé konkrétn ější cíle podporují výše zmín ěné všeobecné cíle: 
• integrací znalostního trojúheln íku (výzkum, inovace a vzd ělávání) vytvá řet 
hospodářskou a sociální hodnotu a podpo řit výhody vyšší úrovn ě spolupráce; 
• zvýšit přitažlivost a komer ční význam postgraduálního vzd ělávání; jak p řilákat, rozvíjet 
a udržet vhodné dovednosti; 
• využít nedostate čně využívaného potenciálu silnýc h stránek výzkumu v EU k zajišt ění 
větších výnos ů na trhu s výrobky i na trhu práce;  
• rozvíjet ú činné vazby pro spolupráci m ezi centry excelence k vytvo ření kritického 
množství pro vysp ělé inovace a vzd ělávání; 
• podpořit rozvoj inova čních výrobk ů a proces ů tam, kde je v d ůsledku selhání trh ů 
nedostate čná nabídka;  
• posílit podnikatelské schopnosti nap říč EU, aby vznikla nová podnikatelská činnost, 
a lépe využít potenciální hodnoty výstup ů z výzkumu a vzd ělávání; 
• posílit stávající a poten ciální výzkumná, inova ční a vzdělávací centra excelence v EU, 
aby vznikala celosv ětově konkurenceschopná centra činnosti, celosv ětově známá svojí 
excelencí; 
• zabývat se rozdíly v inova ční kapacit ě napříč EU vyvíjením a sdílením poznatk ů 
vyplývajících z uplat ňování novým model ům inovačních postup ů a řízení. 
Při dosahování svých specifických cíl ů se EIT opírá o operativní cíle, které se řídí potřebou 
dosáhnout kritického množ ství znalostních a inova čních spole čenství prost řednictvím 
konsolidace a rozší ření, potřebou zvýšit administrativní ú činnost a kapacitu poskytováním 
podpůrných funkcí pro znalostní a inova ční společenství, zjednodušením opat ření, cílenými 
službami a podp ůrnou strategií, v četně internacionalizace a pot řebou zlepšit a rozší řit činnosti 
EIT včetně šíření výsledk ů s cílem dosáhnout úspor z rozsahu. 
5. Možnosti politik 
Před zahájením činnosti Evropského inova čního institutu v roce 2009 byly zvažovány r ůzné 
možnosti jeho rozvoje, které byly podrobeny posouzení dopad ů2. Nedošlo k žádným zásadním 
změnám souvislostí, které by vyžadovaly nové zv ážení již zamítnutých možností, a proto se 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf   
 
CS 6   CS těmito zamítnutými možnostmi stávající posouzení dopad ů nezabývá3. Představované možnosti 
místo toho staví na zkušenostech získaných b ěhem prvních dvou let fungování EIT. Rovn ěž 
zohledňují výše zmín ěné cíle.  
Byly analyzovány t ři možnosti: 
Možnost č. 1. Ukon čení činnosti 
Jednou z možností by bylo ukon čit činnost Evropského inova čního a technologického institutu. 
Jednalo by se o kone čné řešení, kdy se p ředpokládá, že by byly p řerušeny všechny jeho aktivity. 
Pokračování činností znalostních a inova čních spole čenství by záviselo na jejich schopnosti 
zajistit finance, které by nahradily prost ředky z uzav řeného EIT. Nep ředpokládá se, že t ři 
znalostní a inova ční společenství by byla schopna ve své činnosti pokra čovat, protože jak zjistilo 
hodnocení EIT, nejsou ješt ě finančně soběstačná. Mohla by fungovat v omezené mí ře a 
v posouzení dopad ů rozpracovává tuto hypotézu. Žádná jin á stávající iniciativa na úrovni EU 
nedokáže podporovat dlouhodobou integraci excelentního výzkumu, vzd ělávání a inovací, jež by 
se zabývaly specifickými sociálními výzvami. Navíc by z ůstala nenapln ěna úloha EIT, pokud jde 
o šíření postup ů správné praxe v oblasti inovací. 
Možnost č. 2. Zachování sou časného stavu 
Pokračovat ve stávajícím režimu t ří znalostních a inova čních spole čenství by EIT umožnilo 
konsolidovat svoji činnost a zam ěřit se na omezený po čet prioritních oblas tí. Tento základní 
scénář předpokládá, že by stávající činnost EIT a znalostních a inova čních spole čenství nadále 
pokračovala v podobném duchu a rozsahu. Tato možnost nepo čítá s navýšením finan čních 
prostředků pro EIT a jeho sou časný rozpo čet by zůstal zachován. Jakékoliv rozší ření činnosti 
znalostních a inova čních spole čenství by vyplývalo z jejich  schopnosti zajistit si dodate čné 
financování.  
Činnosti EIT by pokra čovaly na sou časné (plánované) úrovni, což zahrnuje činnosti související 
s podnikáním a seminá ře pro účastníky ze znalostních a inova čních spole čenství. Podle této 
možnosti by nová znalostní a inova ční společenství mohla být zakládána pouze ve chvíli, kdy by 
stávající spole čenství přestala využívat prost ředky EIT. Tím by se udržel stabilní rozpo čet 
a zachovalo fungování t ří znalostních a inova čních spole čenství podporovaných ze strany EU. 
Vliv EIT a znalostních a inova čních spole čenství na evropské inovace bude omezený z d ůvodu 
chybějícího kritického množství, které by m ělo významný dopad (p řestože neexistuje shoda na 
tom, co se kritickým množstvím rozumí, v ětšina respondent ů se domnívá, že vhodným po čtem 
do budoucnosti by bylo 6–10 znalostních a inova čních spole čenství).  
                                                 
3 Diskutovalo se o p ěti možnostech: 1) Centralizovaný EIT, který by byl úst ředně řízenou institucí, jež p římo 
vykonává výzkumné, vzd ělávací a inova ční činnosti a je p římo odpov ědná za řízení znalostních 
a inovačních spole čenství; 2) Decentralizovaný EIT, kdy je institut financujícím subjektem, avšak znalostní 
a inovační společenství jsou nezávislá a p římo vykonávají vzd ělávací, výzkumné a inova ční činnosti; 3) 
Integrovaný EIT, který je kombinací první a druhé možnosti a kdy správní rada EIT stanoví celkovou strategii, vybírá, hodnotí a sleduje znalostní a inova ční společenství, avšak tato si své činnosti organizují 
nezávisle; 4) EIT, který poskytuje finan ční prostředky a ud ěluje značku – podle této možnosti EIT jako 
financující subjekt ud ěluje značku EIT na základ ě excelence; 5) Zachování stávajícího stavu (tedy 
neexistence EIT). B ěhem tohoto prvního posouzení dopad ů byly také vylou čeny dvě možnosti, a sice a) 
jednotná instituce „na zelené louce“ a b) sí ť organizací. Varianta č. 3 z posouzení vyšla jako preferovaná 
možnost. Posouzení dopad ů říká, že „cílem této možnosti je nalézt rovnováhu mezi možností č. 1 
a možností č. 2, zachovat jejich výhody a vyhnout se jejich nedostatk ům“ (s. 32). 
 
CS 7   CS Možnost č. 3. Postupný r ůst a rozši řování činností 
Podle této možnosti by EIT vytvo řil nová znalostní a inova ční společenství, čímž by se pokrylo 
i větší množství prioritních oblastí. Rozpo čet každého takového nov ě založeného spole čenství by 
byl zhruba stejný, jako je rozpo čet stávajících spole čenství. V návaznosti na analýzu podp ůrné 
studie k tomuto posouzení dopad ů týkající se úspor z rozsahu a na návrhy EIT do budoucnosti se 
uvažuje, že celkový po čet znalostních a inova čních spole čenství by mohl do roku 2020 stoupnut 
až na dev ět. EIT by tak mohl dosáhnout o čekávaného dopadu na i novace, výzkum a vzd ělávání 
za předpokladu, že každé znalostní a inova ční společenství je tvo řeno 5 až 6 centry excelence 
(centry spole čného umíst ění) a že práv ě tato centra se  mohou podílet na více než jednom 
znalostním a inova čním spole čenství, což povede ke kritickému  množství zhruba 50 center 
excelence v celé EU. V ětší počet znalostních a inova čních spole čenství než dev ět by mohl 
ohrozit zásadu sv ětové excelence, která je základem modelu EIT.  
EIT by pokra čoval ve svých sou časných a plánovaných činnostech a rozši řoval by je, aby se 
upevnilo jeho postavení plnohodnotné vzd ělávací organizace. Pat řilo by sem vytvá ření strategií 
pro šíření výsledk ů a poskytování informací, stejn ě jako mezinárodní program EIT týkající se 
jeho vztah ů se třetími zem ěmi. Tato možnost navíc znamená, že EIT zahájí další aktivity, aby 
rozšířil užitek získaný prost řednictvím znalostních a inova čních spole čenství i na subjekty, které 
do těchto spole čenství nejsou p římo zapojené. EIT by provozoval další činnosti, které by 
propojily podniky, výzkumné institu ce, instituce vysokoškolského vzd ělávání a ve řejné orgány 
v oblastech, kde je slabší inova ční kapacita. EIT by usilo val o podporu rozvoje inova ční kapacity 
v těchto oblastech. Nedošlo by ke zmírn ění kritérií „excelence“ uplat ňovaných na výb ěr 
znalostních a inova čních spole čenství, avšak prohloubilo by to úlohu EIT. 
6. Posouzení dopad ů 
Evropský inova ční institut má posílit inova ční kapacitu Evropské unie a jejích členských stát ů, 
a tím zvýšit konkurenceschopnost evropského hospodá řství a vyvíjet inovace, které se zabývají 
společenskými výzvami. Institut má potenciál významným zp ůsobem rozši řovat znalosti 
a ovlivňovat instituce tím, že stanoví a bude ší řit osvědčené postupy řízení a modely financování 
ze znalostních a inova čních spole čenství a zajistí, aby znal osti ze znalostních a inova čních 
společenství byly zachyceny, zhodnoceny a využity nap říč Unií i mimo ni.  
6.1. Nejvýznamn ější hospodá řské a sociální dopady a dopady na životní prost ředí 
Hospodářské dopady: Nejsilnější dopady má výzkumná a inova ční činnost a vliv na investi ční 
toky. Decentralizovaný model, který byl v p řípadě EIT zvolen, podporuje p řeshraniční toky 
a přispívá k vytvá ření jednotného evropského prostoru vzd ělávání, výzkumu a inovací.   
Sociální dopady:  Díky rozvoji inovací zabývajících se spole čenskými výzvami se zvýší sociální 
přínos. Možnosti také podpo ří modernizaci vysokoškolského vzd ělávání, což p řinese i další 
sociální výhody. 
Dopady na životní prost ředí: V nejhorším p řípadě žádné nenastanou, v nejlepším p řípadě mohou 
určité oblasti činností podpo řit rozvoj inovací, kter é budou pro životní prost ředí přínosné. 
6.2. Kvalitativní posouzení významných dopad ů 
 
CS 8   CS Inovace a výzkum:  Každá z možností se projeví vyšší úrovní výzkumu a inovací a zlepší ú činnost 
inovačních snah, a to investováním do inova ční činnosti. Možnost č. 3 navíc nep římo kladn ě 
přispěje podporou vytvá ření a šíření osvědčených postup ů v oblasti podpory a řízení inovací. 
Vzdělávací systémy:  Možnosti č. 2 a č. 3 zlepší kvalitu poskytovaného vzd ělávání, zejména 
s ohledem na zapojení podnik ů, a poskytovaného podnikatelského vzd ělávání. Možnost č. 3 bude 
mít také pozitivní vliv díky zvyšování pov ědomí o osv ědčených postupech v t ěch částech EU, 
které se na EIT p římo nepodílejí. 
Vnitřní trh a hospodá řská sout ěž: EIT může prostřednictvím znalostních a inova čních 
společenství pozitivn ě zapůsobit na pohyb pracovník ů, tok kapitálu a zlepšení spot řebitelské 
volby. Možnost č. 3 bude mít v ětší dopad než možnost č. 2, a to z d ůvodu většího rozsahu 
činnosti v rámci této možnosti. Možnost č. 1 bude mít ur čitý zanedbatelný pozitivní dopad, který 
však nejspíše tržní podmínky významn ě neovlivní. 
Konkurenceschopnost, obchod a investice:.  Vliv EIT na produktivitu prost řednictvím znalostních 
a inovačních spole čenství bude nejspíše pozitivní u všech možností. Nejv ětší vliv bude mít 
možnost č. 3 a nejmenší možnost č. 1. Možnosti č. 2 a č. 3 také nejspíše p řispějí ke světové 
konkurenceschopnosti zú častněných podnik ů a institucí. Činnost EIT dále p řemístěním 
hospodářské činnosti podnítí p řeshraniční investiční toky.  
Spotřebitelé a domácnosti:  Možnosti č. 2 a č. 3 budou mít nejspíše pozitivní, i když skromný 
dopad na spot řebitele a domácnosti, protože p řinesou nové zboží a služby.  
Konkrétní odv ětví a regiony:  Díky multidisciplinárním a interdisciplinárním p řístupům přijatým 
ve znalostních a inova čních spole čenstvích bude s EIT moci spolupracovat mnoho odv ětví. 
Regionální dopady EIT budou nejspíše významn ější. Regiony a členské státy, v nichž sídlí centra 
společného umíst ění, budou mít p říležitost získat pozitivní užitek prost řednictvím úspor 
z aglomerací a shromážd ěním kladných externalit. To  platí pouze pro možnosti č. 2 a č. 3. 
Možnost č. 3 má navíc potenciál vytvá řet pozitivní užitek ve všech regionech EU tím, že se snaží 
rozšířit vliv EIT na vytvá ření nových model ů inovačního řízení napříč EU. 
Třetí země / mezinárodní vztahy:  Má se za to, ž možnosti č. 2 a č. 3 mají potenciál ovlivnit 
investiční toky mezi EU a t řetími zem ěmi, protože pro takové investice vznikne p říznivější 
prostředí. Obě možnosti také mohou p řilákat studenty a výzkumníky z t řetích zemí.  
Makroekonomické prost ředí. Všechny možnosti budou mít p říznivý dopad na hospodá řský růst. 
Projeví se to jak na stran ě poptávky, tak zlepšeními na stran ě nabídky. Nejv ětší dopad bude mít 
možnost 3 a nejmén ě významný možnost č. 1.  
Zaměstnanost a trhy práce : Všechny možnosti usnad ňují vytvá ření nových pracovních míst 
a podporují podnikání. Nejv ětší dopad bude mít možnost č. 3 a nejmén ě významný první 
možnost. Možnosti č. 2 a č. 3 také podpo ří fungování pracovních trh ů v Evropské unii tím, že 
posílí dočasnou mobilitu pracovních sil za ú čelem vým ěny zkušeností.  
Dopady na životní prost ředí: Možnosti č. 2 a č. 3 budou mít p říznivé dopady na klima, dopravu 
a využití energie, kvalitu ovzduší, obnovitelné a neobnovitelné zdroje a environmentální 
důsledky pro podniky a spot řebitele.  
6.3. Rozpočtové hypotézy a posouzení nákladové efektivnosti 
 
CS 9   CS Aby bylo možné posoudit dopady jednotlivých možností, byly vypracovány hypotézy ohledn ě 
možných p říjmů a výdajů EIT a znalostních a inova čních spole čenství. Celková úrove ň dopadů 
se bude lišit v závislosti na dostupných rozpo čtech a typu výdaj ů. Rozpočtové odhady vychází 
z životního cyklu znalostních a inova čních spole čenství4 a ze zásady, že spole čenství budou 
financována pr ůměrně až do výše 25 % svých celkových výdaj ů po celou dobu svého životního 
cyklu (15 let). Jedná se o tyto hypotézy :  
Možnost č. 1: Prostředky z rozpo čtu EU nebude financováno ani úst ředí EIT, ani znalostní 
a inovační společenství. O čekává se, že vlastní p říjmy a výdaje znalostních a inova čních 
společenství v období od 2014 do 2020 budou zhruba na úrovni jedné t řetiny jejich celkové 
činnosti v roce 2013. Výdaje jsou tedy nejv ětší v prvních letech a do roku 2020 by se m ěly 
postupně snižovat až k nule. Ze strany úst ředí EIT se nep ředpokládají žádné p říjmy ani výdaje. 
Možnost č. 2: Příjmy a výdaje EU na 3 znalostní a inova ční společenství v období 2014–2020 
dosáhnou celkové výše 1,8 miliardy EUR. Tento číselný údaj vychází z rozpo čtových hypotéz, 
které se zakládají na pot řebě konsolidace stávajících znalostních a inova čních spole čenství, a z 
rozpočtu EIT na poskytování informací, ší ření znalostí, pr ůřezovou podporu pro znalostní 
a inovační společenství a správní výdaje EIT.  Mezi lety 2014 a 2020 pokryje p říspěvek EIT na 
tři znalostní a inova ční společenství poslední roky jejich  „vývojové fáze“ a „fáze dosažení 
udržitelnosti“. Výdaje  znalostních a inova čních spole čenství z jejich vlastních zdroj ů dosáhnou 
výše zhruba 4 miliard EUR. Ve stejném období budou p říjmy a výdaje úst ředí EIT zhruba 55 
milionů EUR.  
Možnost č. 3: Příjmy a výdaje EU na 9 znalostních a inova čních spole čenství v období 2014–
2020 dosáhnou celkové výše 2,8 miliardy EUR. Tento číselný údaj vychází z rozpo čtových 
hypotéz, které se zakládají na pot řebě konsolidace stávajícíc h znalostních a inova čních 
společenství, na postupném zakládání nových spole čenství (tři nová spole čenství do roku 2015 
a tři do roku 2018), a rozpo čtu EIT na poskytování informací, ší ření znalostí, pr ůřezovou 
podporu pro znalostní a inova ční společenství a správní výdaje EIT. Rozpo čet odráží r ůzné fáze 
vývoje devíti nových znalostních a inova čních spole čenství. Výdaje budou nejv ětší v pozd ějších 
letech, kdy vzhledem k postupnému zavád ění znalostních a inova čních spole čenství, dojde 
k jejich p řekrývání. Výdaje znalostních a inova čních spole čenství z jejich vlastních zdroj ů 
dosáhnou zhruba 6,1 miliardy EUR. Ve stejném období budou p říjmy a výdaje úst ředí EIT 
zhruba 100 milion ů EUR.  
7. Porovnání možností 
                                                 
4 Životní cyklus znalostních a inova čních spole čenství je tvo řen následujícími fázemi: 
a) „zřizovací“ fáze trvající 2 roky: b ěhem této doby se znalostní a inova ční společenství zorganizuje, vytvo ří 
nezbytné finan ční a právní struktury a provede nábor klí čových zam ěstnanců. Svou činnost nalostní a 
inovační společenství začíná provozovat p ředevším až ve druhém roce.  
b) „vývojová“ fáze trvající 3 roky: p řepokládá se, že znalostní a inova ční společenství je již zavedené a za čalo 
provádět hlavní činnosti, avšak stále dynamicky roste rozsah jeho aktivit a po čet partner ů. To povede 
k významnému navýšení rozpo čtů znalostního a inova čního spole čenství. 
c) fáze „plné funk čnosti“ trvající 6 let: znalostní a inova ční společenství již má stabilní strukturu a jasn ě 
definovanou oblast p ůsobnosti. 
d) fáze „udržitelnosti“  trvající 4 roky: činnosti znalostního a inova čního spole čenství jsou obdobné jako ve fázi plné 
funkčnosti, ale p říspěvek EIT se bude postupn ě snižovat, což bude pro spole čenství znamenat, že si musí 
najít jiné zdroje p říjmů. 
 
CS 10   CS Na základ ě posouzení dopad ů (provedeného intern ě GŘ a externím konzultantem) byly u činěny 
závěry s ohledem na slabé a silné stránky jedno tlivých možností a na jejich schopnost dosáhnout 
výše uvedených cíl ů. Jednotlivé možnosti byly také porov nány s ohledem na svoji efektivitu, 
účinnost a soudržnost. Nakonec byla prozkoumána i n ěkterá možná rizika, která jsou 
s jednotlivými možnostmi spojena. Výsledky jsou následující:  
Možnost č. 1 v porovnání s možností zachování stávajícího stavu nespl ňuje cíle EIT. Jejím 
největším přínosem je, že nevyžaduje žádné výdaj e ze strany EU, avšak nadále t ěží z dřívějších 
investic do znalostních a inova čních spole čenství. Tato výhoda odezní v pr ůběhu nastávajícího 
víceletého finan čního rámce. Pokud by existovaly d ůkazy o špatném hospoda ření v souvislosti 
s EIT, jako jsou nap říklad mrtvé ztráty, vyt ěsnění investic či nesprávn ě nasměrované investice, 
pak by možnost č. 1 přinesla dodate čné výhody. Externí hodnocení EIT však neshledalo žádné 
známky takových selhání. Vzhledem k tomu, že se p ředpokládá, že činnosti EIT budou 
ukončeny, správní náklady na tuto možnost se významným zp ůsobem sníží. Správní výdaje 
pokrývající nezbytné výdaje na zam ěstnance, administrativu, infrastrukturu a provoz 
nepřesáhnou v období p řed ukončením činnosti EIT 1 % z jeho rozpo čtu. 
Cíle EIT nejvíce spl ňují možnosti č. 2 a č. 3. Dopad možnosti č. 3 je díky jejímu v ětšímu 
rozsahu v ětší než dopad možnosti č. 2. Rozsah možnosti č. 3 přináší další výhody, protože se 
méně projeví možné slabé stránky up řednostňování stávajících sítí, což se relativn ě více projeví 
u možnosti č. 2. Možnost č. 2 přináší v porovnání s možností č. 1 větší nákladovou efektivnost, 
jelikož si EIT zachová rozsah sv ého fungování. Náklady na provád ění budou také pom ěrně nižší, 
protože se rozloží mezi stávající po čet znalostních a inova čních spole čenství. Správní náklady 
této možnosti se významným zp ůsobem nezvýší. Správní výdaje pokrývající nezbytné výdaje na 
zaměstnance, administrativu, infrastrukturu a provoz nep řesáhnou 2 % rozpo čtu EIT.  
Možnost č. 3 má pozitivní vliv na zlepšování m ezinárodního profilu EIT a, co je nejd ůležitější, 
na sdílení znalostí vytvo řených v rámci EIT s vn ějšími subjekty. Možnost č. 3 je zejména 
prostředkem pro zmírn ění některých územních nerovnováh spojených s možností č. 2. Možnost 
č. 3 je oproti možnosti č. 2 nákladov ě efektivn ější, protože v rámci ní EIT dosáhne 
významnějšího rozsahu fungování. Náklady na provád ění budou také pom ěrně nižší, protože se 
rozloží mezi vyšší po čet znalostních a inova čních spole čenství. Správní výdaje pokrývající 
nezbytné výdaje na zam ěstnance, administrativu, infrastrukturu a provoz nep řesáhnou 2,16 % 
rozpočtu EIT. 
Možnost č. 3 má dva nedostatky. Zaprvé, z d ůvodu jejího rozsahu m ůže docházet k narušení 
trhu. V p řípadě použití možnosti č. 1 k tomuto narušení nedojde a je rovn ěž málo 
pravděpodobné, že by k n ěmu došlo u možnosti č. 2. Zadruhé, posiluje stávající centra excelence 
a je zde riziko, že dojde k posílení p řetrvávajících nerovností v relativní inova ční výkonnosti 
mezi regiony EU. Má se nicmén ě za to, že EIT bude p řijetím vhodných opat ření tyto dopady 
schopen zmírnit. 
Vzhledem k dostupným informacím je upřednostňována možnost č. 3. 
8. Sledování a hodnocení 
Hodnocení EIT5 přineslo několik silných doporu čení ohledn ě sledování a hodnocení 
EIT, na n ěž naváže Komise ve svém ak čním plánu. Doporu čení zdůraznila význam 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
CS 11   CS zavádění podrobných postup ů sledování ve spoluprác i se znalostními a inova čními 
společenstvími, zd ůraznila, že EIT by m ěl pro znalostní a inova ční společenství 
fungovat jako podn ětný partner a že by m ěl zaujmout „otev řený“ postoj. EIT by se m ěl 
snažit o vytvá ření kultury vlastního pr ůběžného hodnocení. Takové  hodnocení by se 
mělo snažit posoudit inova ční postupy zavád ěné v rámci znalostních a inova čních 
společenství a nap říč jimi a identifikovat zisky z u činěných investic. EIT by se m ěl 
snažit spolupracovat se znalostními a inova čními spole čenstvími za ú čelem neustálého 
zlepšování výkonnosti a m ěl by se snažit pod ělit se o nabyté zkušenosti, aby tak pomohl 
zlepšovat výkonnost i jinde v EU.  
Komise s ohledem na svou odpov ědnost plně odhodlána podpo řit EIT ve vytvá ření spolehlivého 
a stabilního systému sledování zam ěřeného na výsledky a zárove ň respektovat smluvní vztahy 
mezi EIT a znalostními a inova čními spole čenstvími. Je proto d ůležité navrhnout a zavést spolu 
s EIT systém sledování, který zohlední nejmén ě čtyři klíčové faktory:  
• na úrovni evropské politiky: pot řeba styčné plochy mezi systémem sledování EIT, 
společným systémem sledování programu Hori zont 2020 a sledováním týkajícím se 
sdělení nazvaného Unie inovací;  
• na úrovni Evropského inova čního a technologického institutu: soubor ukazatel ů, které 
měří pokrok vlastních proces ů a činností EIT, jako jsou ší ření znalostí, poskytování 
informací, rozvoj lidských zdroj ů. Ukazatele by m ěly odpovídat cíl ům účinné 
a efektivní instituce;  
• na úrovni všech znalostních a inova čních spole čenství: spole čný soubor ukazatel ů 
SMART použitelný na vš echna znalostní a inova ční spole čenství, nap říklad 
prostřednictvím dalšího rozvoje hodnotící tabulky EIT, kterou má spravovat 
a uplatňovat EIT. Ukazatele SMART by m ěly odpovídat cíl ům EIT; 
• na úrovni jednotlivých znalostních a inova čních spole čenství: znalostní a inova ční 
společenství fungují podle r ůzných podnikatelských model ů a na různých trzích, a proto 
mají i jiné odv ětvové klí čové ukazatele výkonnosti. EIT by m ěl pro porovnání 
dosaženého pokroku v ůči cílům stanoveným ve výro čních obchodních plánech vzít 
v úvahu vlastní klí čové ukazatele výkonnosti znalostního a inova čního spole čenství.