Organizátoři projektů týkajících se integrace větrné energie vyráběné na moři do sítě dosáhli významného pokroku, přičemž byly do určité míry objasněny zbývající projekty zachycování a ukládání CO2.

K dnešnímu dni se předpokládá, že ze šesti probíhajících projektů by měly být tři dokončeny v roce 2016, přičemž u dvou se plánuje uvedení do provozu v roce 2017 a u jednoho v roce 2018.

Projekt NordBalt 01 (podmořské propojení mezi Litvou a Švédskem) zdárně postupoval a byl zprovozněn 14. Prosince 2015. Z programu EEPR byla podpořena výstavba, instalace a uvedení do provozu podmořského kabelu a měnírny ve Švédsku a v Litvě. Zkušební provoz měničů byl úspěšně dokončen, přičemž je ještě třeba provést a schválit pouze několik testů. Cílem projektu je dále zmírňovat izolaci pobaltských států v rámci vnitřního trhu s energií a plně je integrovat do trhu s elektrickou energií Nord Pool.

Například projekt Halle/Saale – Schweinfurt, jenž má propojit severovýchodní část Německa s jeho jihovýchodní částí, je téměř dokončen. Projekt usnadní přenos elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie v severním Německu a v oblasti Severního moře do zbytku německé sítě. První elektrický systém dvojitého nadzemního vedení 400 kV je nyní plně funkční a probíhají rekultivační práce, a to zejména zalesňování a související činnosti.

V odvětví elektroenergetiky bylo dokončeno 10 z 12 projektů. Realizace zbývajících dvou projektů řádně pokračuje a očekává se, že první z nich bude dokončen do konce roku 2016 a druhý do konce roku 2017.

Během krize dodávek plynu mezi Ruskem a Ukrajinou v roce 2009 byla většina členských států střední a východní Evropy odříznuta od zásobování a ne všechny poptávky po dovozu mohly být pokryty. Nebylo to tím, že by plyn v Evropě scházel. Důvodem byla skutečnost, že stávající infrastruktura postrádala technické vybavení a kapacity pro obracení toků plynu ze západu na východ. Z programu EEPR byla poskytnuta podpora na řešení tohoto nedostatku a zpětné toky jsou už ve střední a východní Evropě možné.

U projektu Don Valley (Spojené království) neviděla Komise reálný předpoklad, že by v jeho případě mohlo být přijato příznivé konečné rozhodnutí o investici včas, protože se dosud nepodařilo pro něj zajistit dodatečné finanční prostředky potřebné na výstavbu zařízení pro zachycování a ukládání CO2 a protože při realizaci projektu došlo ke kritickému zpoždění. Realizace opatření v rámci programu EEPR tedy na konci roku 2015 skončila, aniž by byla dokončena.

V případě projektu Cobra Cable bylo konečné rozhodnutí o investici přijato v prosinci 2015, tj. o šest měsíců dříve, než bylo plánováno. Zakázky na měniče a kabely stejnosměrného proudu byly rovněž přiděleny dříve, než se předpokládalo. Veškerá povolení týkající se trasy byla získána. Za těchto podmínek by měl být kabel uveden do provozu na začátku roku 2019.

U projektu Kriegers Flak Evropská komise v září 2015 schválila změnu grantové dohody týkající se nového technického řešení. Příjemci 50Hertz a Energinet.dk přijali konečné stavební rozhodnutí (Final Construction Decision – FCD) a výběrová řízení v rámci EU probíhají. Byly objednány první hlavní součásti (měnič „back-to-back“ a plošina pro práce na moři) pro infrastrukturu CGS. Oba provozovatelé přenosových soustav Energinet a 50Hertz se se svými příslušnými regulačními orgány dohodly na postupu při vyřizování požadovaných povolení. Propojovací vedení na moři KF CGS by mělo být uvedeno do provozu do konce roku 2018.

Naproti tomu je Komise v konečné fázi jednání ohledně projektu ROAD, pokud jde o prodloužení platnosti grantové dohody do dne 31. prosince 2019, a to na základě pokroku v diskusích ohledně dodatečných zdrojů financování, restrukturalizace projektu a zvolení méně nákladného úložiště. Po dokončení nezbytných aktualizací předchozích prací týkajících se technických aspektů, nákladů a povolení se předpokládá, že konečné rozhodnutí o investici bude přijato na začátku roku 2017, aby zařízení byla uvedena do provozu v roce 2020. Projekt ROAD by v Evropě jako první demonstroval použití technologie zachycování a ukládání CO2 ve fázi po spalování v uhelné elektrárně v komerčním měřítku. Tímto způsobem by byla rovněž úspěšně demonstrována technologie, kterou by bylo možné dovybavit stávající uhelné elektrárny.

III EVROPSKÝ FOND PRO ENERGETICKOU ÚČINNOST (EEEF)

V prosinci 2010 byla z Evropského energetického programu pro hospodářské oživení (EEPR) přidělena částka 146,3 milionu EUR na finanční nástroj pro projekty v oblasti udržitelné energetiky. Prostředky ve výši 125 milionů EUR byly použity jako příspěvek EU do Evropského fondu pro energetickou účinnost (EEEF), který byl vytvořen v červenci roku 2011 a jehož objem dosáhl celkové sumy 265 milionů EUR . Uvedené prostředky byly doplněny o grantový nástroj technické pomoci s rozpočtem 20 milionů EUR a s částkou 1,3 milionu EUR na činnosti ke zvýšení informovanosti.

Evropský fond pro energetickou účinnost nabízí individualizované financování (pomocí dluhových i kapitálových nástrojů) projektů v oblasti energetické účinnosti, energie z obnovitelných zdrojů a čisté městské dopravy. Příjemci jsou místní nebo regionální veřejné orgány či soukromé subjekty jednající jejich jménem.

Dosavadní pokrok

V roce 2015 byla z fondu EEEF poskytnuta finanční podpora na modernizaci energetické účinnosti 32 budov univerzity Universidad Politécnica de Madrid ve Španělsku prostřednictvím společnosti poskytující energetické služby (ESCO) jednající jménem univerzity. Součástí projektu je nahrazení stávajících kotlů na topný olej zajišťujících ohřev teplé vody a topení. Třicet dva budov univerzity bude nově vybaveno plynovými kotly, teplotními ventily a tepelnými fotovoltaickými řešeními. Díky projektu se ve srovnání s výchozí úrovní dosáhne 27% úspor primární energie a 45% snížení emisí CO2e ročně.

Od jeho vytvoření do 31. prosince 2015 byly v rámci fondu podepsány smlouvy na deset projektů v hodnotě 117 milionů EUR, jež vygenerovaly 219 milionů EUR konečných investic.

Na základě rámce pro hodnocení projektů fondu EEEF a pro podávání zpráv o úsporách ekvivalentu CO2 a o úsporách primární energie se na konci roku 2015 prostřednictvím z fondu financovaných investic dosáhlo snížení emisí CO2 ve výši téměř 223 300 tun a úspor primární energie na úrovni 102 790 MWh.

Nástroj technické pomoci

V roce 2015 nebyly na financování činností souvisejících s rozvojem projektů přiděleny žádné dodatečné prostředky.

Celkově vzato podpoří nástroj technické pomoci financovaný Komisí strukturování 16 projektů v celkové hodnotě 16 milionů EUR. Nepřidělené prostředky lze vysvětlit několika faktory. Za prvé, projekty určené v zahajovací fázi fondu byly na vyšší úrovni pokročilosti/vyspělosti, a technickou pomoc proto nepotřebovaly. Ze zkušeností s tímto nástrojem navíc vyplynulo, že financování projektů energetické účinnosti naráží na mnoho problémů, například na méně kvalitně připravené žádosti, než se při založení fondu EEEF původně předpokládalo (k předložení bylo připraveno jen několik málo obdržených žádostí o technickou pomoc), na změny projektů v důsledku politických změn ve vládách nebo na nezbytné úpravy po uskutečnění prvního souboru studií proveditelnosti.

Hlavní závěry a výhled

K dnešnímu dni se fond EEEF postupně dopracoval k solidním výsledkům v podobě řady ziskových investic. Do budoucna se budou aktivně hledat další přední investoři, aby se pákový účinek příspěvku EU ještě více posílil.

Na rok 2016 se plánuje 9 projektů v celkové výši 253 milionů EUR, přičemž se předpokládá, že 92 milionů EUR bude financováno z fondu EEEF. U fondu EEEF se bude nadále pracovat na rozšíření jeho zeměpisného pokrytí, pokud to podmínky projektů a trhu dovolí.