1.ÚVOD

V této zprávě je předloženo hodnocení Komise týkající se pokroku Bulharska v rámci MSO od listopadu 2018. Stejně jako v předchozích letech je hodnocení výsledkem pečlivé analýzy Komise, která vychází z výsledků úzké spolupráce s bulharskými orgány i z příspěvků občanské společnosti a dalších zúčastněných stran a pozorovatelů. Zohledňuje rovněž vývoj politik a judikatury EU v oblastech s významem pro MSO, k němuž došlo od doby jeho zřízení.

2. CELKOVÁ SITUACE

V předchozích zprávách bylo uvedeno, že na pokrok reforem mohou mít v některých případech negativní dopad kontextuální faktory, které nespadají do oblasti působnosti MSO, ale spadají do širšího rámce právního státu. Patří mezi ně celková politická nestabilita, nepředvídatelný legislativní proces a mediální prostředí vzbuzující vážné obavy. Od vydání zprávy z listopadu 2018 byla politická situace v Bulharsku relativně stabilní až na spor ohledně obvinění z nabývání nemovitostí za nižší než tržní ceny vysoce postavenými úředníky a politiky.

Zpráva z listopadu 2017 obsahovala také upozornění na problémy související s legislativním procesem a jako příklad uváděla novelizaci zákona o soudním systému z léta 2017, kterou zúčastněné strany přijaly s obavami a obrátily se kvůli ní na bulharský ústavní soud. Byla zdůrazněna potřeba obezřetnosti, pokud jde o dopady na nezávislost soudnictví.

Pro demokratickou diskusi mají klíčový význam nezávislé a pluralitní sdělovací prostředky a měly by být schopny fungovat bez nepatřičného tlaku ze strany hospodářských či politických zájmů. I když mediální prostředí není zahrnuto do referenčních cílů MSO, jeho nedokonalé fungování nadále ovlivňuje soudní systém. Nejvyšší soudní rada sice musí plně respektovat svobodu projevu a nezastupitelnou úlohu sdělovacích prostředků při povolávání orgánů k odpovědnosti a informování veřejnosti, přísluší jí však vystupovat na obranu zásady nezávislosti soudnictví. Důraznější politika, která byla přijata v minulém roce, by měla vést k aktivnějšímu řešení případů klamavých informací v médiích nebo v prohlášeních politiků s dopadem na pověst a důvěryhodnost soudního systému jako celku. Řešit se budou i případy cílené kritiky soudců kvůli obsahu jejich rozhodnutí, které by mohly ohrozit nezávislost a nestrannost soudního řízení.

Mechanismy na podporu udržitelnosti právního státu

Dalším důležitým aspektem, který spoluvytváří celkové prostředí, je rozvoj širší infrastruktury v oblasti právního státu jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Infrastruktura se rozvíjí způsobem, který nabízí nové nástroje zaměřené na urychlenou konsolidaci právního státu, včetně oblastí, na něž se vztahuje MSO. Na úrovni EU se vnitrostátní soudní systémy již několik let posuzují prostřednictvím srovnávacího přehledu EU o soudnictví a spolu s protikorupčním rámcem se posuzují také v rámci evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik a strukturální reformy. Tato opatření se budou dále vyvíjet na základě sdělení Komise z července 2019, v němž jsou stanoveny konkrétní kroky k posílení schopnosti Unie podporovat a prosazovat právní stát prostřednictvím podpory společné kultury právního státu, vytvořením cyklu přezkumu v oblasti právního státu, který umožní sledovat vývoj v členských státech, a zajišťováním účinné reakce. Politické směry příští Komise, v nichž je uveden záměr zavést ucelený mechanismus právního státu s celounijní působností a objektivním podáváním zpráv pro všechny členské státy, v tomto ohledu zaručují kontinuitu. Kromě referenčních cílů MSO vyžaduje čl. 19 odst. 1 SEU účinnou soudní ochranu nezávislými soudy jako konkrétní vyjádření hodnoty právního státu, jak bylo potvrzeno v nedávné judikatuře Evropského soudního dvora. Existence těchto horizontálních procesů, které sledují právní stát, včetně protikorupčních rámců, ve všech členských státech, a perspektiva jejich dalšího vývoje, zdůrazňují specifickou povahu MSO jako monitorovacího procesu omezeného jak z hlediska členských států, na které se vztahuje, tak z hlediska pokryté problematiky.

Rozvoj reformních mechanismů na vnitrostátní úrovni představoval rovněž ústřední téma doporučení z ledna 2017. V doporučeních byl zdůrazněn význam rozvoje mechanismů pro internalizaci monitorování na vnitrostátní úrovni a jejich začlenění do vnitrostátních procesů, do nichž jsou zapojeny nejen orgány, ale i občanská společnost. V souladu s tímto přístupem bylo ve zprávě z listopadu 2018 zdůrazněno, že Bulharsko musí pokračovat v dosahování konkrétních výsledků jak v rámci MSO, tak v budoucnu, a že trvalé monitorování bulharskými orgány není důležité jen pro tento mechanismus, ale bude mít význam i po jeho ukončení. Zpráva zdůraznila především význam transparentního podávání zpráv a veřejného dohledu pro to, aby se vnitrostátní monitorování stalo zárukou udržení pokroku a reforem.

Bulharsko již zavedlo důležité prvky takového vnitrostátního monitorování a konzultací se zúčastněnými stranami, včetně zvláštních konzultačních rad v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. Bulharská vláda se navíc nedávno rozhodla vytvořit další, komplexnější mechanismus pro vnitrostátní monitorování po ukončení MSO Radou pro koordinaci a spolupráci („rada pro následné monitorování“). Nová rada pro následné monitorování zahájí svou činnost po ukončení MSO a bude se scházet nejméně jednou za tři měsíce. Jejími spolupředsedy budou místopředseda vlády pověřený reformou soudnictví a zástupce Nejvyšší soudní rady. Rada bude odpovědná za dohled nad pokračujícím vývojem reforem a po každém zasedání vydá veřejně přístupnou zprávu, vypracuje také výroční zprávu pro vládu a Nejvyšší soudní radu. Bude dostávat informace od široké škály příslušných institucí a bude zahrnovat také občanskou radu se zástupci občanské společnosti a profesních asociací v soudnictví.

Rada pro následné monitorování by měla sledovat a koordinovat politiky v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci a organizovanému zločinu. Jako taková by měla orgánům a zúčastněným stranám poskytnout důležitý zastřešující rámec, který by umožnil hodnotit pokrok transparentním způsobem a zaměřit se na zbývající výzvy. V nezbytných případech by také měla přispět k povolání příslušných orgánů k odpovědnosti. Bulharské orgány se na úrovni předsedy vlády zavázaly poskytnout radě konkrétní úlohu, aby mohla jednat jako účinný nástroj při monitorování provádění reforem a vývoje výsledků v boji proti korupci a organizované trestné činnosti, jakož i při budoucí koordinaci politik.

Komise vítá, že se bulharské orgány zavázaly zachovat dynamiku reforem i po ukončení MSO, a to zcela transparentně a za účasti občanské společnosti. Rada pro následné monitorování by měla být důležitým partnerem, který by měl být schopen přispívat k rozvoji dialogu o právním státu na úrovni EU a o budoucím komplexním mechanismu právního státu.

3. POSOUZENÍ POKROKU OHLEDNĚ SPLNĚNÍ REFERENČNÍCH CÍLŮ MSO NA ZÁKLADĚ DOPORUČENÍ STANOVENÝCH VE ZPRÁVĚ MSO Z LEDNA 2017

3.1 Referenční cíle, které byly předběžně uzavřeny zprávou z listopadu 2018 (první, druhý, šestý)