Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský akt o čipech pro posílení evropského ekosystému polovodičů

(2022/C 498/14)

Zpravodaj: Thomas Gottfried SCHMIDT (DE/ELS), ministr pro regionální rozvoj, Svobodný stát Sasko Odkazy: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) COM(2022) 46 final Přílohy návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) COM(2022) 46 final, přílohy 1 až 3 Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy COM(2022) 47 final Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akt o čipech pro Evropu COM(2022) 45 final Doporučení Komise o společném souboru nástrojů Unie pro řešení nedostatku polovodičů a o mechanismu EU pro monitorování ekosystému polovodičů COM(2022) 782 final

I. DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech)

COM(2022) 46 final

Pozměňovací návrh 1

1. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (1) Polovodiče jsou základem každého digitálního zařízení – od chytrých telefonů a automobilů přes kritické aplikace a infrastruktury v oblasti zdravotní péče, energetiky, komunikací a automatizace až po většinu ostatních průmyslových odvětví. Přestože polovodiče mají zásadní význam pro fungování naší moderní ekonomiky a společnosti, Unie byla svědkem bezprecedentního narušení jejich dodávek. Současné problémy se zásobováním jsou příznakem trvalých a závažných strukturálních nedostatků v hodnotovém a dodavatelském řetězci polovodičů v Unii. Přerušení dodávek tak v tomto směru odhalilo dlouhodobé slabiny, zejména silnou závislost na třetích zemích v oblasti výroby a vývoje čipů. (1) Polovodiče jsou základem každého digitálního zařízení – od chytrých telefonů , elektrokol a automobilů přes kritické aplikace a infrastruktury v oblasti zdravotní péče, energetiky, komunikací a automatizace až po většinu ostatních průmyslových odvětví. Přestože polovodiče mají zásadní význam pro fungování naší moderní ekonomiky a společnosti , jakož i pro ekologickou transformaci, o niž usilujeme , Unie byla svědkem bezprecedentního narušení jejich dodávek. Současné problémy se zásobováním jsou příznakem trvalých a závažných strukturálních nedostatků v hodnotovém a dodavatelském řetězci polovodičů v Unii. Přerušení dodávek tak v tomto směru odhalilo dlouhodobé slabiny, zejména silnou závislost na třetích zemích v oblasti výroby a vývoje čipů.

Odůvodnění

Odvětví a technologie, které jsou klíčové pro ekologickou transformaci, vyžadují čipy. Ty jsou zabudované mj. v motorech, regulátorech a displejích moderních elektrokol a v měničích do fotovoltaických systémů. Bez čipů není ekologická transformace možná.

Pozměňovací návrh 2

3. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (3) Navrhovaný rámec má dva cíle. Prvním cílem je zajistit podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost a inovační kapacitu Unie a zajistit, aby se průmysl přizpůsobil strukturálním změnám, k nimž dochází v důsledku rychlých inovačních cyklů a potřeby udržitelnosti. Druhým cílem, který je samostatný, ale doplňuje první, je zlepšit fungování vnitřního trhu stanovením jednotného právního rámce Unie pro zvýšení odolnosti a bezpečnosti dodávek polovodičových technologií v Unii. (3) Navrhovaný rámec má dva cíle. Prvním cílem je zajistit podmínky nezbytné pro konkurenceschopnost a inovační kapacitu Unie a zajistit, aby se průmysl – při současném zohlednění cílů udržitelného rozvoje – přizpůsobil strukturálním změnám různých odvětví a dotčených regionálních ekosystémů , k nimž dochází v důsledku rychlých inovačních cyklů a potřeby udržitelnosti. Druhým cílem, který je samostatný, ale doplňuje první, je zlepšit fungování vnitřního trhu stanovením jednotného právního rámce Unie pro zvýšení odolnosti a bezpečnosti dodávek polovodičových technologií v Unii.

Odůvodnění

Dodržování cílů udržitelného rozvoje je klíčovým aspektem, který by měl být doplněn.

Pozměňovací návrh 3

13. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (13) S cílem překonat omezení současného nejednotného postupu v oblasti veřejných a soukromých investic, usnadnit integraci, vzájemné obohacování a návratnost investic do probíhajících programů a prosazovat společnou strategickou vizi Unie pro polovodiče jako prostředek, kterým se realizuje ambice Unie a jejích členských států zajistit si vedoucí úlohu v digitální ekonomice, by iniciativa Čipy pro Evropu měla usnadnit koordinaci a vést k užším synergiím mezi stávajícími programy financování na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, k lepší koordinaci a spolupráci s průmyslem a klíčovými zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru a k dalším společným investicím s členskými státy. Realizační struktura iniciativy je vytvořena tak, aby sdružovala zdroje Unie, členských států a třetích zemí přidružených ke stávajícím programům Unie stejně jako soukromého sektoru. Iniciativa tedy může uspět jedině na základě kolektivního úsilí členských států a Unie zaměřeného jak na podporu vysokých kapitálových nákladů, tak na podporu široké dostupnosti virtuálních zdrojů pro navrhování, testování a pilotní provoz a šíření znalostí, dovedností a kompetencí. Cíle iniciativy, zejména činnosti „fondu pro čipy“, by také měly být, je-li to z hlediska specifických rysů dotčených akcí vhodné, podpořeny nástrojem kombinování zdrojů fondu InvestEU. (13) S cílem překonat omezení současného nejednotného postupu v oblasti veřejných a soukromých investic, usnadnit integraci, vzájemné obohacování a návratnost investic do probíhajících programů a prosazovat společnou strategickou vizi Unie pro polovodiče jako prostředek, kterým se realizuje ambice Unie a jejích členských států zajistit si vedoucí úlohu v digitální ekonomice, by iniciativa Čipy pro Evropu měla usnadnit koordinaci na všech úrovních správy a mezi nimi navzájem a vést k užším synergiím mezi stávajícími programy financování na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni (včetně centrálně řízených programů EU a programů EU v rámci sdíleného řízení) , k lepší koordinaci a spolupráci s průmyslem a klíčovými zúčastněnými stranami ze soukromého sektoru a k dalším společným investicím s členskými státy. Realizační struktura iniciativy je vytvořena tak, aby sdružovala zdroje Unie, členských států , regionů a třetích zemí přidružených ke stávajícím programům Unie stejně jako soukromého sektoru. Iniciativa tedy může uspět jedině na základě kolektivního úsilí členských států a Unie zaměřeného jak na podporu vysokých kapitálových nákladů, tak na podporu široké dostupnosti virtuálních zdrojů pro navrhování, testování a pilotní provoz a šíření znalostí, dovedností a kompetencí. Cíle iniciativy, zejména činnosti „fondu pro čipy“, by také měly být, je-li to z hlediska specifických rysů dotčených akcí vhodné, podpořeny nástrojem kombinování zdrojů fondu InvestEU.

Odůvodnění

Začlenění regionálního rozměru.

Pozměňovací návrh 4

15. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (15) Iniciativa by měla být podložena důkladnými znalostmi a měla by posilovat synergie s akcemi, které jsou v současné době podporovány Unií a členskými státy prostřednictvím programů a akcí v oblasti polovodičového výzkumu a inovací a v oblasti vývoje části dodavatelského řetězce, zejména v rámci programů Horizont Evropa a Digitální Evropa zřízených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (1) za účelem posílit do roku 2030 Unii jako globálního hráče na poli polovodičových technologií a jejich využití a zároveň zvýšit globální podíl Unie na jejich výrobě. Iniciativa by tyto činnosti doplňovala úzkou spoluprací s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, mezi něž spadá i Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie. (15) Iniciativa by měla být podložena důkladnými znalostmi a měla by posilovat synergie s akcemi, které jsou v současné době podporovány Unií, členskými státy a regiony prostřednictvím programů a akcí v oblasti polovodičového výzkumu a inovací a v oblasti vývoje části dodavatelského řetězce, zejména v rámci programů Horizont Evropa a Digitální Evropa zřízených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (1) za účelem posílit do roku 2030 Unii jako globálního hráče na poli polovodičových technologií a jejich využití a zároveň zvýšit globální podíl Unie na jejich výrobě. Iniciativa by tyto činnosti doplňovala úzkou spoluprací s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, mezi něž spadá i Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie , jakož i prostřednictvím strategií pro inteligentní specializaci na regionální úrovni .

Odůvodnění

Začlenění regionálního rozměru.

Pozměňovací návrh 5

19. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (19) Integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče by měly nabízet schopnost vyrábět polovodiče, které by byly v Unii první svého druhu a přispívaly k bezpečnosti dodávek a odolnému ekosystému na vnitřním trhu. Určujícím faktorem pro produkci, která by se považovala za první zařízení svého druhu, by mohla být výrobní technologie, materiál substrátu, např. karbid křemíku a nitrid gallia, a jiné inovace výrobků , které mohou přinést lepší výkon, technologie procesů nebo energetická a environmentální účinnost. Předpokladem pro to, aby bylo zařízení prvním svého druhu, je, aby dosud v Unii v podstatě neexistovalo zařízení srovnatelných schopností v průmyslovém měřítku nebo se neplánovalo jeho vybudování, což se však netýká zařízení pro výzkum a vývoj nebo pro výrobu v malém rozsahu. (19) Integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče by měly nabízet schopnost vyrábět polovodiče, které by byly v Unii první svého druhu a přispívaly k bezpečnosti dodávek a odolnému ekosystému na vnitřním trhu. Určujícím faktorem pro produkci, která by se považovala za první zařízení svého druhu, by mohla být výrobní technologie, materiál substrátu, např. karbid křemíku, nitrid gallia, fosfid india, nitrid křemíku a jiné související výrobky a materiálové inovace, které mohou přinést lepší výkon, technologie procesů nebo energetická a environmentální účinnost. Předpokladem pro to, aby bylo zařízení prvním svého druhu, je, aby dosud v Unii v podstatě neexistovalo zařízení srovnatelných schopností v průmyslovém měřítku nebo se neplánovalo jeho vybudování, což se však netýká zařízení pro výzkum a vývoj nebo pro výrobu v malém rozsahu.

Odůvodnění

Nitrid křemíku (SiN) je ideální platformou pro aplikace fotonického integrovaného obvodu (PIC), které mají široký spektrální rozsah a vlnovod s mimořádně nízkými ztrátami. Díky tomu jsou velmi vhodné pro detektory, spektrometry, biosenzory a kvantové počítače. V zájmu jednotnosti je lepší uvést také fosfid india.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 2 odst. 1 bod 10

Text navržený Evropskou komisí Pozměňovací návrh VR 10) „prvním zařízením svého druhu“ průmyslové zařízení schopné vyrábět polovodiče, včetně tzv. front-endu a/nebo back-endu, které dosud v Unii v podstatě neexistuje nebo o jehož vybudování dosud nebylo rozhodnuto, například pokud jde o výrobní technologii, materiál substrátu, jako je karbid křemíku a nitrid gallia, a další inovace výrobků , které mohou nabídnout lepší výkon, inovace procesů nebo energetickou účinnost a environmentální výkonnost; 10) „prvním zařízením svého druhu“ průmyslové zařízení schopné vyrábět polovodiče, včetně tzv. front-endu a/nebo back-endu, které dosud v Unii v podstatě neexistuje nebo o jehož vybudování dosud nebylo rozhodnuto, například pokud jde o výrobní technologii, materiál substrátu, jako je karbid křemíku, nitrid gallia, fosfid india, nitrid křemíku a další související výrobky a materiálové inovace, které mohou nabídnout lepší výkon, inovace procesů nebo energetickou účinnost a environmentální výkonnost;

Odůvodnění

Nitrid křemíku (SiN) je ideální platformou pro aplikace fotonického integrovaného obvodu (PIC), které mají široký spektrální rozsah a vlnovod s mimořádně nízkými ztrátami. Díky tomu jsou velmi vhodné pro detektory, spektrometry, biosenzory a kvantové počítače. V zájmu jednotnosti je lepší uvést také fosfid india.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 3 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Iniciativa se zřizuje na dobu trvání víceletého finančního rámce 2021–2027. 1. Iniciativa se nejprve zřizuje na dobu trvání víceletého finančního rámce 2021–2027. Je třeba, aby pokračovala i ve víceletém finančním rámci 2028–2034.

Odůvodnění

Období do konce stávajícího víceletého finančního rámce v roce 2027 není k dosažení cílů stanovených v evropském aktu o čipech dostatečné. Proto by již zde mělo být stanoveno prodloužení této iniciativy.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 4 odst. 2 písm. b) bod 1)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1) posílení technologických schopností v oblasti technologií výroby čipů příští generace integrací výzkumných a inovačních činností a přípravou vývoje budoucích výrobních technologií, včetně špičkových technologií lepších než 2nanometrových, 10nanometrových a lepších technologií FD-SOI (Fully Depleted Silicon on Insulator) a 3D integrace heterogenních systémů a pokročilého pouzdření; 1) posílení technologických schopností v oblasti technologií výroby čipů příští generace integrací výzkumných a inovačních činností a přípravou vývoje budoucích výrobních technologií, včetně špičkových technologií lepších než 2nanometrových, 10nanometrových a lepších technologií FD-SOI (Fully Depleted Silicon on Insulator) a 3D integrace heterogenních systémů a pokročilého pouzdření . Patří sem i výroba čipů větších než 10 nanometrů, po nichž je mezi průmyslovými odběrateli v EU poptávka ;

Odůvodnění

Zaměření Komise na struktury menší než 10 nanometrů je příliš úzké a opomíjí potřeby průmyslových odběratelů v EU.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 8 odst. 2 písm. d)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR d) napomáhat předávání odborných znalostí a know-how mezi členskými státy a regiony, podporovat výměnu dovedností, znalostí a osvědčených postupů a podporovat společné programy; d) napomáhat předávání odborných znalostí a know-how mezi členskými státy a regiony, podporovat výměnu dovedností, znalostí a osvědčených postupů, podporovat společné programy a zlepšit vzájemnou spolupráci mezi univerzitami i spolupráci mezi univerzitami, podniky a vzdělávacími a výzkumnými institucemi, například prostřednictvím celounijního systému výměny výzkumných pracovníků a míst v laboratořích za účelem odborné přípravy a udržení pedagogických a odborných pracovníků ;

Odůvodnění

Evropská síť kompetenčních center pro polovodiče by se měla zabývat rovněž otázkami odborné přípravy a výuky.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 8 odst. 3

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 3. Členské státy v souladu se svými vnitrostátními postupy a správními a institucionálními strukturami pověří kandidátská kompetenční centra na základě otevřeného a soutěžního procesu. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví postup pro zřízení kompetenčních center, včetně kritérií výběru, a další úkoly a funkce center s ohledem na provádění akcí v rámci iniciativy, postup pro zřízení sítě a přijímání rozhodnutí o výběru subjektů tvořících tuto síť. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2. 3. Členské státy v souladu se svými vnitrostátními postupy a správními a institucionálními strukturami pověří kandidátská kompetenční centra na základě otevřeného a soutěžního procesu při zapojení regionálních a místních orgánů . Cílem je dosáhnout součinnosti s evropskými centry pro digitální inovace a podpořit zřizování kompetenčních center v regionech EU. Ta by měla být začleněna do jejich regionálního průmyslového ekosystému a měla by poskytovat přístup všem příslušným aktérům z celé Unie a umožňovat posílenou meziregionální spolupráci. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví postup pro zřízení kompetenčních center, včetně kritérií výběru, a další úkoly a funkce center s ohledem na provádění akcí v rámci iniciativy, postup pro zřízení sítě a přijímání rozhodnutí o výběru subjektů tvořících tuto síť. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2.

Odůvodnění

K těmto centrům by měly mít přístup všechny malé a střední podniky a začínající podniky z EU. To může usnadnit regionální úroveň, která podporuje regionální průmyslové ekosystémy.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 9 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Složky iniciativy uvedené v čl. 5 písm. a) až d) mohou být svěřeny společnému podniku pro čipy uvedenému v nařízení Rady XX/XX, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, a prováděny v pracovním programu společného podniku pro čipy. 1. Složky iniciativy uvedené v čl. 5 písm. a) až d) mohou být svěřeny společnému podniku pro čipy uvedenému v nařízení Rady XX/XX, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, a prováděny v pracovním programu společného podniku pro čipy. Členské státy jsou povinny zapojit do společného podniku pro čipy příslušné polovodičové regiony.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 10 odst. 2

nové písm. e)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR e) podporuje průmyslové dodavatelské řetězce v EU.

Odůvodnění

Integrovaná výrobní zařízení by měla přispívat k posílení průmyslu EU. V tomto ohledu by měly hrát roli potřeby průmyslu z hlediska polovodičů.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 11 odst. 2

nové písm. e)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR e) podporuje průmyslové dodavatelské řetězce v EU.

Odůvodnění

Také otevřené továrny na polovodiče by měly přispívat k posílení průmyslu EU. V tomto ohledu by měly hrát roli potřeby průmyslu z hlediska polovodičů.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 12 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Jakýkoli podnik nebo konsorcium podniků (dále jen „žadatel“) může Komisi podat žádost o uznání projektovaného zařízení žadatele jako integrovaného výrobního zařízení nebo otevřené továrny EU na polovodiče. 1. Jakýkoli podnik nebo konsorcium podniků (dále jen „žadatel“) může Komisi podat žádost o uznání projektovaného zařízení žadatele jako integrovaného výrobního zařízení nebo otevřené továrny EU na polovodiče. To platí i pro podniky, které jsou nezbytné pro výrobu polovodičů nebo které vyrábějí nové vstupy nebo výrobní zařízení. Kritéria stanovená v článcích 11 a 12 se použijí obdobně.

Odůvodnění

K dosažení cílů evropského aktu o čipech je nezbytné, aby byla za způsobilou považována i výroba vstupů, jako jsou např. destičky nebo výrobní zařízení, v EU. Stanovená kritéria by měla být uplatňována obdobně.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 15 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 2. Členské státy vyzvou hlavní uživatele polovodičů a další příslušné zúčastněné strany, aby poskytovali informace o významných výkyvech v poptávce a narušeních jejich dodavatelského řetězce, o nichž se dozví. Aby výměnu výše uvedených informací usnadnily, stanoví členské státy pro jejich předávání mechanismus a administrativní rámec. 2. Členské státy vyzvou hlavní uživatele polovodičů a další příslušné zúčastněné strany , včetně subjektů z podobně smýšlejících států , aby poskytovali informace o významných výkyvech v poptávce a narušeních jejich dodavatelského řetězce, o nichž se dozví. Aby výměnu výše uvedených informací usnadnily, stanoví členské státy pro jejich předávání mechanismus a administrativní rámec.

Odůvodnění

Posouzení situace pouze na základě údajů z Evropy a USA je neúplné, a nemá tudíž potřebnou vypovídací hodnotu. Proto by sem měly být zahrnuty rovněž podniky z partnerských (podobně smýšlejících) států v Asii.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 19 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 2. Komise může po konzultaci s Evropskou radou pro polovodiče omezit opatření stanovená v článcích 21 a 22 na některá kritická odvětví, jejichž provoz je krizí v odvětví polovodičů narušen nebo takové narušení hrozí. 2. Na základě výsledků konzultace s Evropskou radou pro polovodiče je Komise povinna omezit opatření stanovená v článcích 21 a 22 na ta kritická odvětví, jejichž provoz je krizí v odvětví polovodičů narušen nebo takové narušení hrozí.

Odůvodnění

Intervenční opatření přijímaná Komisí by měla být vždy omezena na naprosté minimum.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 19 odst. 4

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 4. Opatření uvedená v odstavci 1 musí být použita přiměřeně a pouze v rozsahu nezbytném pro řešení závažných narušení životně důležitých společenských funkcí nebo hospodářských činností v Unii a v nejlepším zájmu Unie. Použití těchto opatření nesmí představovat nepřiměřenou administrativní zátěž pro malé a střední podniky. 4. Opatření uvedená v odstavci 1 musí být použita přiměřeně a pouze v rozsahu nezbytném pro řešení závažných narušení životně důležitých společenských funkcí nebo hospodářských činností v Unii a v nejlepším zájmu Unie. Použití těchto opatření nesmí představovat nepřiměřenou administrativní zátěž pro malé a střední podniky. Tato opatření lze uplatňovat pouze selektivně a jako krajní možnost (ultima ratio).

Odůvodnění

Soubor nástrojů pro mimořádné situace s sebou nese značné riziko, že bude bránit investicím a zakládání nových podniků. Evropská komise musí jasně uvést, že tato opatření jsou zamýšlena jako poslední možnost a že se jejich bude využívat v co nejnižší míře.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 21 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Pokud je to nezbytné a přiměřené k zajištění provozu všech nebo některých kritických odvětví, může Komise uložit integrovaným výrobním zařízením a otevřeným továrnám EU na polovodiče povinnost přijímat objednávky na výrobky důležité pro řešení krize a vyřizovat je přednostně (dále jen „přednostní objednávka“). Tato povinnost má přednost před jakýmkoli soukromoprávním nebo veřejnoprávním závazkem. 1. Pokud je to nezbytné, přiměřené a technicky proveditelné k zajištění provozu všech nebo některých kritických odvětví, může Komise uložit integrovaným výrobním zařízením a otevřeným továrnám EU na polovodiče povinnost přijímat objednávky na výrobky důležité pro řešení krize a vyřizovat je přednostně (dále jen „přednostní objednávka“).

Odůvodnění

Je téměř nemožné přeorientovat v krátké době výrobu. Rozhodujícím kritériem by proto měla být proveditelnost. Článek o přednostních objednávkách by měl být formulován také tak, aby neodrazoval potenciální investory od investic v EU. Kromě toho jsou zde i pochybnosti o tom, nakolik by to bylo právně vymahatelné.

Pozměňovací návrh 19

Čl. 24 odst. 1

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 1. Evropská rada pro polovodiče se skládá ze zástupců členských států a předsedá jí zástupce Komise. 1. Evropská rada pro polovodiče se skládá ze zástupců členských států s odpovídající odbornou kvalifikací a předsedá jí zástupce Komise.

Odůvodnění

Rada pro polovodiče by měl být odborným orgánem, nikoli orgánem čistě politickým.

Pozměňovací návrh 20

Čl. 24 odst. 2

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 2. Každé jednotné kontaktní místo členského státu uvedené v čl. 26 odst. 3 jmenuje do Evropské rady pro polovodiče jednoho zástupce na vysoké úrovni . Pokud je to z hlediska funkce a odborných znalostí relevantní, může mít členský stát vzhledem k různým úkolům Evropské rady pro polovodiče v radě více než jednoho zástupce. Každý člen Evropské rady pro polovodiče má svého náhradníka. 2. Každé jednotné kontaktní místo členského státu uvedené v čl. 26 odst. 3 jmenuje do Evropské rady pro polovodiče jednoho zástupce s odpovídající odbornou kvalifikací . Pokud je to z hlediska funkce a odborných znalostí relevantní, může mít členský stát vzhledem k různým úkolům Evropské rady pro polovodiče v radě více než jednoho zástupce. Každý člen Evropské rady pro polovodiče má svého náhradníka. Členské státy jsou povinny zapojit regiony s polovodičovými ekosystémy. Evropský výbor regionů jmenuje do Evropské rady pro polovodiče svého zástupce.

Odůvodnění

Regiony s příslušnými polovodičovými ekosystémy (např. členové projektu Silicon Europe) a Evropský výbor regionů by měly být vzhledem ke své úloze při podpoře regionálních průmyslových ekosystémů – včetně malých a středních podniků – a vědy a výzkumu zapojeny do činnosti Evropské rady pro polovodiče.

Pozměňovací návrh 21

Čl. 26 odst. 6

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 6. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní orgány, kdykoli je to vhodné, v souladu s právem Unie a vnitrostátním právem konzultovaly další relevantní vnitrostátními orgány a zúčastněné strany a spolupracovaly s nimi. Komise usnadňuje výměnu zkušeností mezi příslušnými vnitrostátními orgány. 6. Členské státy zajistí, aby příslušné vnitrostátní orgány, kdykoli je to vhodné, v souladu s právem Unie a vnitrostátním právem konzultovaly další relevantní vnitrostátní , regionální a místní orgány a zúčastněné strany a spolupracovaly s nimi. Komise usnadňuje výměnu zkušeností mezi příslušnými vnitrostátními orgány.

Odůvodnění

Zahrnutí regionálních a místních orgánů.

Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy

COM(2022) 47 final

Pozměňovací návrh 22

7. bod odůvodnění

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR (7) Činnosti financované společným podnikem pro čipy by měly být zahrnuty do jediného pracovního programu, který by měla přijmout správní rada. Před vypracováním každého pracovního programu by rada správních orgánů měla s přihlédnutím k poradnímu stanovisku Evropské rady pro polovodiče a příspěvkům dalších příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie (1), vymezit tu část pracovního programu, která se týká činností v oblasti budování kapacit a výzkumné a inovační činnosti, včetně příslušných odhadů výdajů. Za tímto účelem by rada správních orgánů měla zahrnovat pouze Komisi a správní orgány z členských států. Výkonný ředitel by měl následně na základě této definice připravit pracovní program zahrnující činnosti v oblasti budování kapacit a výzkumné a inovační činnosti a odhady příslušných výdajů. (7) Činnosti financované společným podnikem pro čipy by měly být zahrnuty do jediného pracovního programu, který by měla přijmout správní rada. Před vypracováním každého pracovního programu by rada správních orgánů měla s přihlédnutím k poradnímu stanovisku rady soukromých členů a Evropské rady pro polovodiče a příspěvkům dalších příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie (1), vymezit tu část pracovního programu, která se týká činností v oblasti budování kapacit a výzkumné a inovační činnosti, včetně příslušných odhadů výdajů. Za tímto účelem by rada správních orgánů měla zahrnovat pouze Komisi a správní orgány z členských států. Výkonný ředitel by měl následně na základě této definice a strategického programu výzkumu a inovací připravit pracovní program zahrnující činnosti v oblasti budování kapacit a výzkumné a inovační činnosti a odhady příslušných výdajů. Rozpočet na výzkumnou a inovační činnost společného podniku pro čipy by měl být přinejmenším roven odhadovanému rozpočtu společného podniku pro klíčové digitální technologie. Měl by převzít rovněž jeho oblast působnosti a pracovní metody.

Odůvodnění

Rada správních orgánů by neměla předem sama definovat program výzkumu a inovací, neboť by to omezovalo rozhodovací pravomoci správní rady. Společný podnik pro čipy by měl navázat na výzkumnou činnost, fungování a rozpočet společného podniku pro klíčové digitální technologie.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 1 bod 7 písm. a)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR a) V odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: a) V odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto: „b) zajistit vědeckou excelenci Unie a její vedoucí postavení v oblasti inovací týkajících se nových technologií součástí a systémů, mimo jiné v činnostech souvisejících s nižšími úrovněmi technologické připravenosti, a podporovat aktivní účast malých a středních podniků, které představují alespoň třetinu celkového počtu účastníků nepřímých akcí a mělo by jim připadnout nejméně 20 % veřejných finančních prostředků věnovaných výzkumným a inovačním akcím .“ „b) zajistit vědeckou excelenci Unie a její vedoucí postavení v oblasti inovací týkajících se nových technologií součástí a systémů, mimo jiné v činnostech souvisejících s nižšími úrovněmi technologické připravenosti, a podporovat aktivní účast malých a středních podniků, které by měly v oblasti výzkumných a inovačních akcí představovat alespoň třetinu celkového počtu účastníků nepřímých akcí a mělo by jim připadnout nejméně 20 % veřejných finančních prostředků.“

Odůvodnění

Je nereálné, aby malé a střední podniky představovaly třetinu celkového počtu účastníků akcí v oblasti budování kapacit, jak se uvádí v nových písmenech g) až j) čl. 126 odst. 1. Třetinový podíl malých a středních podniků na celkovém počtu účastníků by se proto měl vztahovat pouze na část, která se věnuje akcím v oblasti výzkumu a inovací, stejně jako 20 % podíl veřejného financování.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 1 bod 7 písm. c)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR c) V odstavci 2 se písmeno f) se nahrazuje tímto: c) V odstavci 2 se písmeno f) se nahrazuje tímto: „f) zabezpečit soudržnost mezi příspěvky dalších příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie, na základě strategického programu výzkumu a inovací v rámci společného podniku pro čipy a politikami Unie s cílem zajistit účinný příspěvek technologií elektronických součástí a systémů.“ „f) zabezpečit soudržnost mezi strategickým programem výzkumu a inovací v rámci společného podniku pro čipy a politikami Unie s cílem zajistit účinný příspěvek technologií elektronických součástí a systémů.“

Odůvodnění

Společný podnik pro čipy nemůže zabezpečovat požadovanou soudržnost s činnostmi třetích stran.

Pozměňovací návrh 25

Čl. 1 bod 9

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 9) V článku 129 se odstavec 3 nahrazuje tímto: 9) V článku 129 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Odchylně od čl. 28 odst. 4 soukromí členové poskytnou, nebo zajistí, aby jejich členské a přidružené subjekty poskytly, finanční příspěvek ve výši nejméně 26 331 000 EUR na administrativní náklady společného podniku pro čipy. Podíl celkového ročního příspěvku soukromých členů na administrativní náklady společného podniku pro čipy činí 35 %.“ „3. Odchylně od čl. 28 odst. 4 soukromí členové poskytnou, nebo zajistí, aby jejich členské a přidružené subjekty poskytly, finanční příspěvek až do výše 26 331 000 EUR na administrativní náklady společného podniku pro čipy. Podíl celkového ročního příspěvku soukromých členů na administrativní náklady společného podniku pro čipy činí nejvýše 35 %.“

Odůvodnění

Původní znění by mohlo vést k závažným nejasnostem. Není totiž jasné, které omezení má přednost: spodní hranice ve výši nejméně 26 331 000 EUR, nebo horní hranice nejvýše 35 %. Komise mezitím potvrdila, že formulace „ve výši nejméně“ je v jejím návrhu uvedena nedopatřením. To bylo napraveno v kompromisním znění předsednictví Rady ze dne 25. května.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 1 bod 13

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR 13) Vkládá se nový článek 134a, který zní: 13) Vkládá se nový článek 134a, který zní: „Článek 134a Dodatečné úkoly výkonného ředitele Kromě úkolů stanovených v článku 19 výkonný ředitel společného podniku pro čipy vypracuje a po zohlednění vymezení rady správních orgánů uvedeného v čl. 137 písm. f) , jakož i příspěvků příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie, předloží správní radě k přijetí pracovní program společného podniku za účelem provádění strategického programu výzkumu a inovací.“ „Článek 134a Dodatečné úkoly výkonného ředitele Kromě úkolů stanovených v článku 19 výkonný ředitel společného podniku pro čipy vypracuje a po zohlednění vymezení rady správních orgánů uvedeného v čl. 137 písm. f) předloží správní radě k přijetí pracovní program společného podniku za účelem provádění strategického programu výzkumu a inovací.“

Odůvodnění

Tyto příspěvky jsou již zohledněny v části pracovního programu, kterou stanoví rada správních orgánů, a není proto třeba je znovu předkládat.

Pozměňovací návrh 27

Čl. 1 bod 15 písm. a)

Text navržený Komisí Pozměňovací návrh VR a) Doplňují se nová písmena f) a g), která znějí: a) Doplňují se nová písmena f) a g), která znějí: „f) vymezí před vypracováním každého pracovního programu tu část pracovního programu, která se týká činností v oblasti budování kapacit a výzkumných a inovačních činností , včetně příslušných odhadů výdajů, a to s přihlédnutím k poradnímu stanovisku Evropské rady pro polovodiče a příspěvkům dalších příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie; g) vybírá návrhy odpovídající činnostem v oblasti budování kapacit v souladu s čl. 12 odst. 1 a čl. 17 odst. 2 písm. u).“ „f) vymezí před vypracováním každého pracovního programu tu část pracovního programu, která se týká činností v oblasti budování kapacit, včetně příslušných odhadů výdajů, a to s přihlédnutím k poradnímu stanovisku rady soukromých členů a Evropské rady pro polovodiče a příspěvkům dalších příslušných zúčastněných stran, v příslušném případě včetně plánů vypracovaných Aliancí pro procesory a polovodičové technologie; g) vybírá návrhy odpovídající činnostem v oblasti budování kapacit v souladu s čl. 12 odst. 1 a čl. 17 odst. 2 písm. u).“

Odůvodnění

Rada správních orgánů by neměla předem sama definovat program výzkumu a inovací, neboť by to omezovalo rozhodovací pravomoci správní rady. Rada správních orgánů by však měla zohlednit doporučení rady soukromých členů týkající se budování kapacit s cílem zajistit relevantnost průmyslové politiky.

II. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

Význam evropského aktu o čipech

1. zdůrazňuje, že úspěch evropského aktu o čipech má zásadní význam pro EU jako celek, pro členské státy i pro všechny místní a regionální orgány, protože zabezpečení průmyslové výroby ve všech regionech Evropy závisí na bezpečných dodávkách polovodičů. Výslovně se proto zasazuje o to, aby EU zaujala jednoznačné postavení v celosvětové konkurenci;

2. vítá návrh evropského aktu o čipech předložený Komisí jako zásadní krok k posílení EU, jejího průmyslu a její bezpečnosti. Je důležité, že se akt o čipech zabývá otázkami strategické autonomie a vedoucího postavení EU v oblasti technologií. EU musí zůstat v oblasti polovodičů globálním hráčem. Ambiciózní cíl zvýšit do roku 2030 podíl EU na trhu s polovodiči ze současných 10 % na 20 % je proto správný;

3. podporuje stanovené cíle, jimiž je snížení hlavních strategických závislostí ve výrobě polovodičů, v dodavatelských řetězcích a v dodávkách surovin a vstupů jejich rozšířením a diverzifikací, dále rozvoj výroby polovodičů v Evropě a zachování a posílení vedoucího postavení EU v oblasti výzkumu a vývoje. Zároveň žádá, aby byla do oblasti působnosti nařízení COM(2022) 46 final zahrnuta i výroba čipů větších než 10 nanometrů, po nichž je mezi průmyslovými odběrateli v EU poptávka. Zdůrazňuje v tomto ohledu význam ochrany know-how a patentové ochrany, aby nemohlo dojít ke znevýhodnění jednotlivých zemí;

4. vítá návrh evropského aktu o čipech i s ohledem na rychlé a důsledné provádění Zelené dohody pro Evropu. Bez spolehlivě dostupných polovodičů totiž nelze dosáhnout ambiciózních cílů EU v oblasti životního prostředí a klimatu, větší energetické svrchovanosti ani cílů v oblasti rozvoje energie z obnovitelných zdrojů;

5. poukazuje na to, že posílení výroby polovodičů musí být doprovázeno kroky ke snížení spotřeby energie a zdrojů a škodlivých dopadů na životní prostředí v celém hodnotovém řetězci, jakož i kroky k zajištění souladu s cíli udržitelného rozvoje a začlenění využívání obnovitelných zdrojů energie a mechanismů pro účinné využívání vodních zdrojů do výrobních zařízení. V tomto ohledu je třeba věnovat zvláštní pozornost těmto energetickým a environmentálním účinkům v rámci inovativních technologií nové generace (např. integrované fotonice a specializovaným heterogenním systémům);

6. poukazuje na to, že vedle zajištění dodávek kritických surovin musí být plně využit potenciál oběhového hospodářství. Zásadní význam má zpětné získávání surovin a materiálů ze zařízení a přístrojů. To je třeba zohlednit již při vývoji výrobků používajících polovodiče. V regionech by měly být rozvíjeny odpovídající dovednosti a v souladu s tím by měla být navržena kritéria způsobilosti;

7. poukazuje na to, že znevýhodnění EU ve srovnání se třetími zeměmi, pokud jde o přírodní zdroje, je příčinou její silné závislosti na dodavatelích ze zemí mimo EU, pokud jde o dovoz kritických surovin. Výbor proto vybízí Evropskou komisi, aby tuto strategickou závislost řešila zintenzivněním své práce a požadavků v oblasti oběhovosti čipů, zejména pokud jde o navrhování a opětovné používání surovin, a aby dále prohlubovala obchodní vztahy EU s klíčovými mezinárodními partnery;

8. v souladu se svým stanoviskem k akčnímu plánu pro kritické suroviny vítá zahajování nové těžební činnosti v EU, jejímž cílem je využít zásoby kritických surovin, které jsou k dispozici. Zdůrazňuje, že nová těžba surovin pro špičkové technologie v EU se musí opírat o výsledky plánů výzkumu a vývoje na inovativní těžbu s nízkým dopadem;

9. konstatuje, že místní a regionální orgány mají z důvodu vysoké nepřímé závislosti místních ekonomik silný společný zájem na bezpečných dodávkách polovodičů. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že mají blízko k ekosystémům polovodičů, by jim měla být při provádění evropského aktu o čipech svěřena ústřední úloha. Dále konstatuje, že z evropského aktu o čipech budou mít prospěch všechny regiony, ať už jsou, či nejsou místem výroby polovodičů;

10. s ohledem na aktuální situaci poukazuje na význam zabezpečení dodávek energie pro polovodičový průmysl. Týká se to zejména nezbytného objemu elektřiny a stability sítě, což jsou faktory ovlivňující výběr sídla stávajících provozů, především však také budování provozů nových;

Strategické cíle Evropy v odvětví polovodičů

11. vyzývá podniky, aby více zohledňovaly svou vlastní potřebu polovodičů a k tomu nezbytné dodavatelské řetězce v neustále se měnícím geostrategickém prostředí, a aby se v zájmu diverzifikace rizik vyvarovaly jednostranných závislostí. V mezinárodním kontextu musí EU lépe vyzdvihovat své výhody coby „bezpečný přístav“;

12. vyzývá Komisi, aby v nadcházejících jednáních s Radou a Evropským parlamentem jasně zdůraznila význam evropského aktu o čipech pro zabezpečení evropské průmyslové základny a aby od členských států a hospodářství požadovala dodatečné finanční příspěvky;

13. navrhuje, aby byly zdroje, které jsou díky evropskému aktu o čipech k dispozici, strategicky využity k rozšíření stávajících polovodičových klastrů a ekosystémů polovodičů, a to jak malých, tak velkých, včetně jejich propojování v rámci sítí. EU bude mít největší šanci prosadit se v budoucnu na celosvětovém trhu s polovodiči tehdy, bude-li vycházet ze svých stávajících silných stránek a bude-li je rozvíjet, čímž omezí vzájemnou závislost na „podobně smýšlející země“ a naopak se zbaví jednostranné závislosti na třetích zemích;

14. vítá zřízení evropského fondu pro čipy. Poznamenává, že pilíř 2 evropského aktu o čipech by měl v zásadě zůstat otevřený různým technologiím a že potřebné finanční prostředky je třeba mobilizovat co nejrychleji;

15. opakuje, že významné projekty společného evropského zájmu jakožto velmi úspěšný nástroj hrají v rámci evropského aktu o čipech i nadále důležitou úlohu. Poukazuje však na to, že chtějí-li EU a členské státy podpořit průmysl, včetně malých a středních podniků, v naplňování jeho potřeb, musí jednat rychleji ve všech oblastech, zejména pak v oblastech udělování povolení a podpory;

16. zdůrazňuje ústřední význam nových technologií pro další rozvoj EU jakožto významného centra v oblasti polovodičů, tak aby mohla zůstat v oblasti technologií celosvětově konkurenceschopná. Při provádění evropského aktu o čipech musí být věnována pozornost otevřené a rychlé reakci na používání nových materiálů, jako je např. nitrid gallia, fosfid india, karbid křemíku a nitrid křemíku, a na zavádění nových postupů, což je podmínkou pro vývoj a výrobu čipů nové generace, k nimž patří například čipy fotonické, které jsou nezbytné pro vybudování autonomní a udržitelné datové, telekomunikační a kvantové komunikační sítě a pro autonomní řízení, nebo čipy kvantové, které umožňují analyzovat mnohem větší množství dat, provádět účinnější a rychlejší výpočty a podrobné simulace, a dále čipy hybridní a heterogenní systémy, kde je integrace fotonických funkcí do elektronických integrovaných obvodů jednou z kritických otázek pro budoucnost polovodičového průmyslu;

17. domnívá se, že je nezbytné, aby se Evropa více zaměřila na navrhování polovodičů, a aby si proto vybudovala vlastní projektové kapacity;

Finanční krytí aktu o čipech

18. kritizuje plánované finanční krytí evropského aktu o čipech, které považuje za příliš nízké. Vyjadřuje pochybnost o tom, zda je balíček jako celek dostatečný k tomu, aby bylo možné obstát v mezinárodní soutěži o přilákání nových výrobních zařízení. Zdůrazňuje, že nové iniciativy vyžadují nové finanční zdroje, a vyjadřuje politování nad přesměrováním finančních prostředků z úspěšných programů, jako jsou Horizont Evropa a Digitální Evropa;

19. vyzývá Komisi, aby zajistila transparentnost finančního krytí evropského aktu o čipech a odpovídající financování pro všechny tři pilíře. Měla by při tom vycházet z podobných iniciativ na celém světě;

20. zastává názor, že k provádění evropského aktu o čipech by mělo být použito více nových finančních prostředků. Vyzývá proto Radu, Parlament a Komisi, aby zajistily odpovídající evropské a vnitrostátní finanční prostředky a aby odpovídajícím způsobem změnily víceletý finanční rámec (VFR). Vzhledem k tomu, že strategické cíle evropského aktu o čipech přesahují do období po roce 2030, musí být odvětví polovodičů v revidovaném VFR i v příštím VFR přiznána vysoká priorita;

21. domnívá se, že je nezbytné vytvořit další pobídky, aby vedle EU poskytly nezbytné finanční prostředky také členské státy, regiony a podniky. Poukazuje na to, že je důležité, aby Komise umožnila financování v souladu s právem Unie. Toto financování musí být vázáno na dodržování environmentálních, sociálních a správních kritérií;

22. vyzývá regiony a podniky, aby do financování nových projektů v celém hodnotovém řetězci zapojily Evropskou investiční banku (EIB). Domnívá se, že EIB může rozhodujícím způsobem přispět k úspěchu evropského aktu o čipech;

Podpůrná opatření a pravidla EU pro státní podporu z regionálního hlediska

23. vyzývá Komisi, aby při posuzování a schvalování podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU uplatňovala široký výklad kritéria „první svého druhu v Evropě“, neboť v případě polovodičů neexistuje tradiční a pro hospodářskou soutěž na vnitřním trhu relevantní konkurenční situace;

24. vyzývá Komisi, aby vedle změn a zjednodušení právních předpisů a postupů v oblasti státní podpory zvážila i další zjednodušení, např. poskytování daňových odpisů s cílem usnadnit usazování společností v rámci celého hodnotového řetězce polovodičů v Evropě;

25. domnívá se, že v rámci koncepce „první svého druhu“ je nezbytné umožnit nejen podporu výrobních zařízení, jako je „integrované výrobní zařízení“ a „otevřená továrna EU na polovodiče“, ale také výrobu vstupů, např. destiček nebo výrobních zařízení, které jsou pro dosažení stanovených cílů neméně důležité;

26. vítá opatření stanovená v článku 14, která mají urychlit vnitrostátní postupy plánování a udělování povolení pro integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče;

27. poukazuje na to, že pro zajištění dodávek polovodičů jsou relevantní nejen výrobní zařízení na samotné polovodiče, ale i předcházející a navazující výrobní zařízení. Úsilí o zjednodušení a urychlení postupů je proto třeba zaměřit i na ně, aby se zabránilo vzniku úzkých míst;

Výzkum a vývoj z regionálního hlediska

28. vyslovuje se pro to, aby se EU v širokém měřítku podílela na výzkumu a vývoji, a to při zapojení zákazníků a uživatelů, a aby cíle v oblasti rozvoje a inovací nebyly založeny pouze na další miniaturizaci v oblasti procesních technologií;

29. sdílí obavy výzkumné a akademické sféry, že přerozdělení finančních prostředků programů Horizont Evropa a Digitální Evropa, s nímž počítá evropský akt o čipech, oslabí jiné oblasti, a vyostří tak soutěž o zbývající finanční prostředky. Očekává proto, že finanční prostředky přerozdělené z programů Digitální Evropa a Horizont Evropa budou těmto programům v průběhu finančního období znovu zpřístupněny;

30. upozorňuje, že vnitrostátní, resp. regionální spolufinancování projektů působí administrativní problémy, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že to nebude představovat překážku účasti na výzkumných projektech. Rámcové podmínky by měly být navrženy především tak, aby umožňovaly spolufinancování projektů z vnitrostátních nebo regionálních programů;

31. vyzývá regiony s příslušnými klastry, aby se aktivně zapojily do společného podniku pro čipy jakožto nástupce společného podniku pro klíčové digitální technologie a společného podniku pro elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy (ECSEL);

32. vyzývá Komisi, aby upřesnila definici termínu „pilotní linka“. Přístup k pilotním linkám musí být široký a otevřený, aby se na nich mohly podílet klastry, vzdělávací a výzkumné instituce a podniky, zejména malé a střední podniky. Přístup malých a středních podniků k pilotním linkám by mohl být umožněn jak prostřednictvím programu Horizont Evropa, tak decentralizovaným způsobem prostřednictvím vnitrostátních a regionálních orgánů, jež mají zkušenosti s podporou začínajících podniků a malých a středních podniků při jejich zakládání, růstu a konsolidaci, jako jsou agentury pro regionální rozvoj;

33. žádá, aby byly do koordinačního mechanismu v oblasti polovodičů úzce začleněny stávající sítě, např. Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie. Všechny sítě by měly být otevřené novým subjektům, neboť i takové sítě, jako je např. iniciativa Vanguard nebo síť evropských center pro digitální inovace, mohou významným způsobem přispět;

34. navrhuje prověřit, do jaké míry a jakými opatřeními lze zajistit, aby bylo zabezpečeno know-how vzniklé v EU, např. v rámci rozšířené patentové ochrany. Svou úlohu by zde měly hrát i bezpečnostní aspekty;

Zajištění kvalifikovaných pracovníků, vzdělávání a odborná příprava

35. vyzývá členské státy, místní a regionální orgány a podniky, aby kladly mnohem větší důraz na zajištění kvalifikovaných pracovníků. Kvalifikované vzdělávání a odborná příprava totiž významně přispívají k úspěchu Evropy coby významného centra v oblasti polovodičů a jsou klíčovým kritériem investičních rozhodnutí. Všeobecné a odborné vzdělávání a příprava v regionech tak hrají rozhodující úlohu. Pro vzdělávání v oblasti polovodičových technologií by měly být ve zvýšené míře získávány dívky a ženy;

36. zajištění kvalifikovaných pracovníků proto považuje za jeden z klíčových předpokladů úspěchu. Je nezbytná koordinovaná strategie, jež umožní odbornou přípravu mladých lidí a udržení učitelů na univerzitách a ve výzkumných institucích. VR proto vybízí k posílení výměny výzkumných pracovníků mezi univerzitami, výzkumnými institucemi a podniky, jakož i ke sdílení infrastruktury laboratoří v celé EU;

37. zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají strategické kapacity na podporu součinnosti mezi politikami v oblasti výzkumu a vývoje, vzdělávání, prohlubování dovedností, změny kvalifikace a odborné přípravy, které budou mít zásadní význam pro přilákání a udržení talentované pracovní síly;

38. doporučuje, aby byl vytvořen program stáží věnovaný polovodičovému průmyslu, jejž budou společně provádět a financovat průmysl, členské státy a EU a který bude zahrnovat systém stipendií a povinnost pracovat po určitou minimální dobu v tomto odvětví v EU. Dále doporučuje Komisi, aby zvážila vytvoření programů zaměřených na lidský kapitál s cílem přilákat kvalifikované pracovníky ze třetích zemí s vyspělým polovodičovým průmyslem;

39. doporučuje vytvořit znalostní a inovační společenství v oblasti polovodičů a navrhuje zřídit – po vzoru „bateriové akademie“ – „polovodičovou akademii“ za účasti průmyslu a výzkumných institucí;

40. konstatuje, že pro rozvoj polovodičových ekosystémů je důležité udržet úspěšné začínající podniky, aby se mohly vyvíjet a nedocházelo k odlivu know-how;

41. dále doporučuje, aby byla poskytována zvláštní podpora vývoji inovativních čipů v rámci programu Horizont Evropa, např. v rámci klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“, aby si EU udržela vedoucí postavení v oblasti navrhování inovativních čipů a technologií nové generace a snížila vzájemnou závislost s ostatními částmi světa;

Dopady aktu o čipech na města a regiony

42. konstatuje, že v případě usazování nových podniků bude nezbytné výrazné zapojení místních a regionálních orgánů, které budou potřebovat spolehlivý rámec a podporu ze strany členských států a Komise;

43. vyzývá Komisi, aby měla na paměti dopad usazování podniků na místní a regionální orgány. Vytváření rámce pro usazování a provádění doprovodných opatření by mělo být chápáno jako regionální rozvoj a mělo by být způsobilé pro spolufinancování z EFRR a ESF;

44. konstatuje, že zejména členským státům s poměrně nižšími vnitrostátními zdroji by to umožnilo dosáhnout příslušného aktivačního účinku. Mělo by být možné podporovat rovněž rozvoj stávajících výrobních podniků;

45. vyzývá k tomu, aby byl evropský akt o čipech funkčně propojen s dalšími klíčovými politikami a projekty EU, jako jsou nařízení o chemických látkách REACH, akční plán pro kritické suroviny, nová průmyslová strategie, akční plán pro oběhové hospodářství nebo strategie pro umělou inteligenci. Významnou úlohu by při tom měly hrát regiony, jež by měly být do tohoto procesu úzce zapojeny;

46. upozorňuje, že k výrobě polovodičů je nezbytná technologická otevřenost a používání některých nebezpečných chemických látek, jejichž výroba, dovoz nebo používání jsou regulovány právními předpisy EU v oblasti chemických látek. Při hodnocení rizik podle článku 16 je nutné zohlednit, do jaké míry mohou evropské hospodářské subjekty překonat překážky plynoucí z právních předpisů pro chemické látky, aby mohly tyto látky zůstat na trhu EU bezpečně dostupné;

Odolnost a reakce na krize

47. konstatuje, že navrhování a výroba polovodičů v EU mohou rovněž přispět k bezpečnosti a odolnosti kritické infrastruktury v oblasti působnosti místních a regionálních orgánů (energetických sítí, zdravotní péče, dopravy, správy, subjektů veřejného sektoru);

48. navrhuje, aby byl namísto „souboru nástrojů pro mimořádné situace“ vytvořen „soubor preventivních opatření“, neboť krátkodobé zasahování do výroby polovodičů není z důvodu její složitosti (kombinace různých integrovaných obvodů v konečných výrobcích a rozsáhlý mezinárodní dodavatelský řetězec) možné, a je proto jakožto reakce na krizi nevhodné. Spolupráce a koordinace by vždy měla mít přednost před intervencí. Zvláštní pozornost by měla být věnována zachování výroby polovodičů a k tomu nezbytné dostupnosti vstupů a polotovarů;

49. vyzývá Komisi, aby přesněji a právně bezpečným způsobem definovala případy krize, zamýšlené pravomoci k zásahům a konkrétní postup v případě krize, a to vzhledem k mnoha různým příčinám, které mohou vést k nedostatku a problémům s dodávkami, a aby jasně stanovila, že by se jich mělo využívat pouze jako krajní možnosti a přiměřeným způsobem. Je znepokojen tím, že navrhovaný mechanismus reakce na krize by mohl odrazovat od investic;

50. navrhuje, aby byl v tomto ohledu kladen větší důraz na zajištění dostupnosti určitých druhů polovodičů a pro tento účel nezbytného (popřípadě společného) nákupu kritických surovin (např. palladia, neonu, C4F6, lithia, gallia, křemíku) a vstupů (např. destiček);

51. žádá, aby byly do „koordinačního mechanismu v oblasti polovodičů“ zapojeny také místní a regionální orgány, neboť svými znalostmi místních podmínek v oblasti výzkumu, průmyslu a polovodičových klastrů mohou cenným způsobem přispět k zamýšlenému vytváření sítí;

52. připomíná, že při jmenování Evropské rady pro polovodiče je třeba mít na paměti, že jde o odborný orgán, nikoli o orgán politický. Akceptace tohoto orgánu a jeho práce do značné míry závisí na důvěře v jeho členy. Měli by v ní proto zasedat také zástupci průmyslu a VR s odpovídajícími odbornými znalostmi;

53. podporuje záměr sestavit celkový přehled hodnotových řetězců polovodičů, závislostí a požadavků v odvětví polovodičů. Má však pochybnosti o tom, zda lze výsledné množství údajů zpracovat bezpečným a cíleným způsobem. Upozorňuje na skutečnost, že bez validních údajů od neevropských subjektů nebude možné získat náležitý přehled;

54. doporučuje rychlé přijetí a provedení evropského aktu o čipech a vyzývá Evropskou komisi, Radu Evropské unie a Evropský parlament, aby zohlednily doporučení VR a dospěly k dohodě ještě během českého předsednictví;

55. vítá, že Komise provedla analýzu subsidiarity návrhu aktu o čipech, a souhlasí s tím, že cílů návrhu nemůže být dosaženo na úrovni členských států jednajících samostatně, neboť problémy mají přeshraniční povahu a nejsou omezeny na jednotlivé členské státy nebo na podskupinu členských států. VR proto podporuje konstatování Evropské komise, že evropské aktéry může ke společné vizi a prováděcí strategii jednoznačně nejlépe dovést opatření na úrovni Unie.

V Bruselu dne 12. října 2022. předseda Evropského výboru regionů Vasco ALVES CORDEIRO

(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

(1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

(1) Na tuto alianci se odkazuje ve sdělení Komise ze dne 5. května 2021 nazvaném „Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy“.

(1) Na tuto alianci se odkazuje ve sdělení Komise ze dne 5. května 2021 nazvaném „Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy“.