SDĚLENÍ KOMISE

Směrem k rozfázovanému a koordinovanému přístupu pro obnovu volného pohybu a zrušení kontrol na vnitřních hranicích – COVID-19

(2020/C 169/03)

I. ÚVOD

Pandemie COVID-19 způsobila bezprecedentní ohrožení zdraví ve všech evropských zemích. Neexistence účinné léčby nebo očkovací látky spolu s exponenciálním nárůstem případů onemocnění v Evropě od února 2020 vedla k tomu, že mnoho členských států EU a zemí přidružených k schengenskému prostoru (1) (dále jen „členské státy“) provedlo dalekosáhlá komunitní opatření, včetně omezení volného pohybu osob a omezení fyzického kontaktu. Součástí těchto opatření bylo téměř ve všech členských státech omezení volného pohybu s cílem ochránit veřejné zdraví, včetně zavedení dočasných kontrol na vnitřních hranicích (2). Kromě toho se na základě tří doporučení Komise ze dne 16. března (3), 8. dubna (4) a 8. května (5) a s pomocí pokynů ze dne 30. března (6) na vnějších hranicích Unie uplatňovala omezení cest, které nebyly nezbytně nutné.

V posledních týdnech Komise a členské státy prohloubily koordinaci, společný postup a výměnu informací. To pomohlo zmírnit dopad těchto omezení a umožnilo obnovu některých aspektů fungování jednotného trhu, včetně dodávek základního zboží a služeb v celé Evropě a volného pohybu pro nezbytné přeshraniční cestování. Tato první opatření se snažila nalézt rovnováhu mezi cílem oddálit šíření epidemie a zmírnit přílišný tlak na systémy zdravotní péče na jedné straně a potřebou omezit negativní účinky na volný pohyb osob, zboží a služeb na straně druhé.

Vzhledem k tomu, že se zdravotní situace postupně zlepšuje, měl by se tento stav vychýlit směrem k návratu k neomezenému volnému pohybu osob a k obnově integrity schengenského prostoru, který je jedním z největších úspěchů evropské integrace. Zrušení omezení je zásadním předpokladem pro hospodářské oživení. Omezení volného pohybu a opětovné zavedení vnitřních hranic poškozuje jednotný trh a hladké fungování dodavatelských řetězců. A nejen to: poškozuje také náš evropský způsob života v Unii, kde občané mohou volně cestovat přes hranice, ať jde o pracovníky, studenty, rodinné příslušníky nebo turisty. Musíme pracovat na tom, abychom tento klíčový výdobytek evropské integrace obnovili.

Účelem tohoto sdělení je vyzvat členské státy, aby se zapojily do procesu znovuzavedení neomezeného přeshraničního pohybu v rámci Unie. Znovuzavedení volného pohybu osob a zrušení kontrol na vnitřních hranicích musí probíhat postupně a s nejvyšším ohledem na životy a zdraví občanů. Základní podmínkou pro obnovení cest tedy bude epidemiologická situace doplněná o opatření, jako jsou požadavky na zdravotní bezpečnost týkající se různých způsobů cestování a ubytování, aby se zmírnila zdravotní rizika. Znovuzavedení přeshraničního pohybu je jednou z nezbytných podmínek pro obnovu cestovního ruchu a dopravy.

Spolu s tímto sdělením Komise předkládá balíček opatření pro obnovení ekosystému cestovního ruchu, který je jednou z ekonomických, sociálních a kulturních hnacích sil Evropy. Toto sdělení stanoví, jak by mělo postupné rušení domácích a přeshraničních omezení řídící se zásadou nediskriminace probíhat souběžně s postupnou obnovou volného pohybu Evropanů a rušením vnitřních hraničních kontrol.

II. SPOLEČNÝ EVROPSKÝ PLÁN

Dne 15. dubna 2020 představila předsedkyně Evropské komise spolu s předsedou Evropské rady společný evropský plán rušení opatření proti šíření COVID-19 (dále jen „společný plán“). Tento plán poskytuje členským státům soubor doporučení pro postupné ukončování přijatých opatření a vyzývá k provádění rozfázovaného přístupu za účelem obnovy neomezeného volného pohybu a zrušení dočasných kontrol na vnitřních hranicích prováděných většinou členských států. Ve druhé fázi předpokládá rovněž ukončení omezení pro cesty do EU, jež nejsou nezbytně nutné, přes vnější hranice. Tuto otázku Komise průběžně vyhodnocuje.

Společný plán vyžaduje, aby Komise nadále 1) analyzovala proporcionalitu opatření přijatých členskými státy k řešení pandemie COVID-19 podle vývoje situace a 2) požadovala zrušení opatření považovaných za nepřiměřená, zejména pokud mají dopad na jednotný trh. Zdůrazňuje rovněž společný evropský zájem na koordinovaném zmírňování opatření proti šíření COVID-19. Kromě toho, že je naléhavě nutné bojovat proti pandemii COVID-19 a řešit její bezprostřední následky, se evropské společnosti a ekonomiky musí vrátit k normálnímu fungování. Spolu s procesem rušení omezení uvnitř členských států by se mělo přezkoumat i zrušení cestovních omezení a kontrol na vnitřních hranicích. Všechny kroky musí být podniknuty s plným vědomím toho, že existuje nebezpečí druhé vlny komunitního přenosu, jež by vyžadovala znovuzavedení přísnějších opatření proti šíření nákazy. Ve společném plánu se také uvádí, že bude třeba věnovat pozornost situaci v zemích sousedících s EU. V souladu se sdělením nazvaným „Podpora západního Balkánu v boji s pandemií COVID-19 a při obnově po ní“ (7) je Komise připravena uvedený region úzce spojit s prováděním svého společného plánu.

Společný plán odkazuje na tři kritéria, která je třeba zohlednit při posuzování, zda nastal čas k postupnému rušení cestovních omezení a kontrol na vnitřních hranicích. Jde o: 1) epidemiologická kritéria, 2) kapacitu systému zdravotní péče a 3) odpovídající kapacitu pro sledování šíření nákazy. V této souvislosti plán objasňuje, že kontroly na vnitřních hranicích a související cestovní omezení uplatňované v současné době by měly být zrušeny, jakmile se epidemiologická situace v regionech dostatečně sblíží a pokud budou široce a odpovědně uplatňována pravidla omezení fyzického kontaktu. (8) Ve společném plánu se znovu opakuje, že při postupném odstraňování omezení volného pohybu a opětovném otevírání hranic by měli být upřednostněni přeshraniční a sezonní pracovníci a že je třeba zamezit jakékoli diskriminaci mobilních pracovníků EU (9).

III. RUŠENÍ OPATŘENÍ PROTI ŠÍŘENÍ COVID-19 NA VNITŘNÍCH HRANICÍCH: KRITÉRIA A FÁZE

Postup směřující ke zrušení cestovních omezení a kontrol na vnitřních hranicích bude vyžadovat vážení a vyvažování různých kritérií, přičemž bude třeba zohlednit specifickou epidemiologickou situaci v každém členském státě, která se však může v jednotlivých oblastech a regionech lišit. Tento objektivní základ má zásadní význam pro to, aby byla omezení rušena nediskriminačním způsobem. Fáze navrhované v tomto sdělení by měly být prováděny koordinovaně, ale také flexibilně: mělo by být možné opětovně zavést některá opatření, pokud to bude epidemiologická situace vyžadovat, nebo naopak, pokud to situace dovolí, opatření rychleji rušit. Načasování tohoto postupu bude také záviset na tom, jak budou občané dodržovat omezení fyzického kontaktu. Všechny fáze by měly být založeny na posouzení vývoje situace a na trvalém sledování kritérií. Pro zajištění vzájemné důvěry i souladu při provádění postupu bude mít proto zásadní význam koordinační mechanismus stanovený v oddíle IV.

III.1 Kritéria

Zrušení cestovních omezení a kontrol na vnitřních hranicích musí vycházet z pečlivého posouzení epidemiologické situace v celé Evropě a v jednotlivých členských státech. Opatření, jež mají být přijata na vnitrostátní úrovni s cílem postupně zrušit cestovní omezení, by měla zohledňovat a) posouzení sblížení epidemiologické situace v členských státech v kombinaci s b) potřebou uplatňovat opatření proti šíření nákazy včetně omezení fyzického kontaktu a současně budovat a udržovat důvěru ve společnosti a c) proporcionalitu, tzn. srovnávat přínosy zachování plošných omezení s hospodářskými a sociálními ohledy, včetně dopadu na přeshraniční mobilitu pracovních sil a obchod v EU (10). Díky těmto kritériím bude možné zaujmout flexibilní a koordinovaný přístup k postupnému zrušení kontrol a cestovních omezení.

Na základě konzultací s informační skupinou COVID-19 – vnitřní věci a s ohledem na vědecké poradenství Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) doporučuje Komise členským státům zohlednit při rušení omezení volného pohybu a kontrol na vnitřních hranicích následující prvky a aspekty politiky.

a) Epidemiologická situace

V rámci EU by měla být cestovní omezení zrušena nejprve v oblastech se srovnatelnou epidemiologickou situací na základě pokynů vydaných ECDC, a jsou-li k dispozici dostatečné kapacity, pokud jde o nemocnice, testování, dohled a vysledování kontaktů. Je to nezbytné v zájmu předcházení diskriminačním opatřením, a aby se zajistilo koordinované přijímání opatření v celé EU. ECDC dále ve spolupráci s členskými státy rozvíjí a průběžně aktualizuje mapu (11) úrovně přenosu COVID-19, a to i na nižší než vnitrostátní úrovni (úrovni NUTS3). Tato mapa má poskytovat informace na úrovni EU pro orgány, dopravce a poskytovatele služeb. Je nezbytné, aby členské státy poskytovaly ECDC nezbytné informace o sledování, aby mapa mohla být průběžně aktualizována a využívána jako spolehlivý referenční zdroj rovněž pro občany. Členské státy by měly potřebné údaje oznamovat ECDC nebo prostřednictvím Výboru pro zdravotní bezpečnost, aby se zajistilo co nejpřesnější, nejsrovnatelnější a nejúčinnější regionální monitorování úrovní přenosu, včetně míry přenosu a míry nákazy, míry přijetí na JIP a míry testování.

Aktuální situace v jednotlivých členských státech nebo regionech či oblastech na nižší než státní úrovni musí vždy být součástí intenzivních a neustále aktualizovaných komunikačních kampaní. Je to nezbytné k zajištění toho, aby lidé překračující hranice mohli plánovat a jednat na základě transparentních informací a plného povědomí o situaci, což jim umožní na vlastní zodpovědnost dodržovat na cestách zdravotní doporučení. Komise podpoří toto úsilí o podávání informací tím, že na svých internetových stránkách bude i nadále zveřejňovat mimo jiné seznam hraničních přechodů v Unii, na nichž aktuálně probíhají kontroly (12).

b) Opatření proti šíření nákazy, včetně omezení fyzického kontaktu

Hlavní podmínkou pro zrušení cestovních omezení, včetně přeshraničních, je schopnost zajistit, aby opatření proti šíření nákazy, jako je omezení fyzického kontaktu, mohla být po celou cestu dodržována, a to z místa původu až po místo určení, včetně přechodu hranic. V situacích, kdy je obtížné zajistit omezení fyzického kontaktu, by měly být zavedeny další záruky a opatření zajišťující rovnocennou úroveň ochrany v souladu s doporučeními vydanými pro dopravu a pohostinství (13). V této souvislosti jsou aplikace pro sledování kontaktů užitečné a jsou v souladu s nedávnými pokyny Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) (14) a pokyny k aplikacím podporujícím boj proti pandemii COVID-19 ve vztahu k ochraně údajů (15). Komise a členské státy zveřejnily protokol o zásadách interoperability, aby bylo zajištěno, že aplikace pro dobrovolné sledování kontaktů mohou fungovat přeshraničně a jsou spolehlivé bez ohledu na to, kde v Evropě se jejich uživatel nachází (16).

Očekává se, že opatření proti šíření nákazy budou v rámci celkové strategie pro ukončování mimořádných opatření uvolňována, avšak některá opatření, včetně individuálních opatření k omezení fyzického kontaktu a organizačních opatření k omezení kontaktu, zůstanou zachována.

Všechny členské státy by měly zavést individuálně cílená opatření ke snížení rizika přenosu viru (17). Nesmírně důležité je testování a zvýšení testovacích kapacit, sledování kontaktů a využívání izolace a karantény v případě podezření na případy COVID-19. Členské státy mohou rovněž zvážit použití testů – ať už systematicky, namátkově nebo na základě vyhodnocení rizika – jako způsobu sledování rizika opětovného šíření viru s ohledem na osoby, které se vracejí z cest.

ECDC s podporou Komise a členských států bude i nadále shromažďovat příslušné informace od členských států za účelem získání přehledu o opatřeních proti šíření nákazy, včetně opatření k omezení fyzického kontaktu, jež zavedly členské státy.

Občané musí být schopni chránit sebe i ostatní prostřednictvím zodpovědného chování. K tomu je zapotřebí koordinovaný přístup jednotlivých členských států, jež začaly uvolňovat cestovní omezení, k opatřením k omezení fyzického kontaktu. Je třeba se v co největší míře vyhnout situacím, kdy protichůdné informace vytvářejí zmatek a vedou k nedodržování opatření k omezení fyzického kontaktu. Členské státy by za tímto účelem mohly např. zajistit, aby byly zřízeny jednotné a přístupné internetové stránky, na nichž by osoby, jež hodlají cestovat, mohly získat informace, a aby po vstupu na jejich území občané obdrželi automatickou SMS uvádějící informace o vnitrostátních či regionálních informačních místech ohledně zvláštních opatření a omezení, jež se během pandemie COVID-19 uplatňují, a informace o tom, na koho se obrátit, pokud začnou vykazovat příznaky nemoci COVID-19.

c) Hospodářská a sociální hlediska

Jednotný trh je společným prostorem. Dodavatelské řetězce ani poskytovatelé služeb nefungují v rámci neviditelných zdí – především ti v příhraničních regionech. Opatření zavedená na ochranu veřejného zdraví jsou jednoznačně nezbytná, avšak mají vysoké ekonomické a sociální náklady, a měla by proto být přijímána na základě důkladného zvážení dopadu na jednotný trh. Zejména s ohledem na bezprecedentní společné úsilí Evropy oživit hospodářství musí být omezení účinná a přiměřená a neměla by být přísnější, než je nezbytné k potlačení pandemie a ochraně veřejného zdraví.

Omezení zavedená za účelem ochrany veřejného zdraví v boji proti krizi COVID-19 vedla obecně k závažným hospodářským a sociálním dopadům, včetně zhroucení poptávky po produktech a službách, jež vedlo k praktickému zastavení určitých odvětví, jako je širší ekosystém cestovního ruchu, a také k přerušení dodavatelských řetězců a přeshraničního volného pohybu pracovníků a služeb.

Vzhledem k tomu, že se členským státům daří omezit šíření viru, měla by plošná omezení volného pohybu do a z jiných regionů či oblastí v členských státech s podobným celkovým rizikovým profilem být nahrazena cílenějšími opatřeními, jež doplní opatření k omezení fyzického kontaktu, účinné sledování kontaktů a testování všech podezřelých případů. Prioritou by i nadále mělo být zmírňování přetrvávajících omezení přeshraničního pohybu v klíčových oblastech zdravotní péče, sociálních a ekonomických činností, dokud se nevrátíme k neomezenému volnému pohybu.

Je to důležité nejen k nasměrování hospodářství zpět na cestu k plnému zotavení, ale rovněž s přihlédnutím ke společenským a rodinným hlediskům. Řada rodin prožila dlouhé období odloučení, a pomohly tak zmírnit šíření viru. Lidé se často nevraceli domů ke svým rodinám, aby mohli pomáhat při řešení krize, ať už v nemocnicích, pečovatelských domech, v zemědělství nebo službách. Jakmile to epidemiologická situace dovolí, musí mít občané možnost bezpečně cestovat ke svým rodinám.

Tyto problémy se diskutovaly s představiteli členských států a v následujícím diagramu jsou shrnuta kritéria a zásady koordinovaného přístupu.

III.2 Rozfázovaný přístup

ECDC ve svém posouzení rizik dospělo k závěru, že příliš rychlé nebo nekoordinované zrušení opatření bez vhodného monitorování a dostatečných kapacit systému zdravotní péče může vést k náhlému zvýšenému a trvalému komunitnímu přenosu (18). Z tohoto důvodu – stejně jako jsou vnitrostátní omezení uvolňována postupně – by také cestovní omezení a hraniční kontroly měly být rušeny postupně. Tento proces může být strukturován do tří fází s ohledem na kritéria uvedená v oddíle III.1. Postup od fáze 0 (současný stav) do dalších fází by měl být pružný a v případě potřeby by se měl učinit krok zpět, pokud by se epidemiologická situace zhoršila. V tomto ohledu by měly být zavedeny odpovídající plány připravenosti, aby bylo možné opatření urychleně znovu zavést nebo zrušit dříve, než se s ohledem na vývoj epidemiologické situace očekávalo.

Při postupném rušení cestovních omezení by se mohl brát v úvahu praktický pokrok při zajišťování omezení fyzického kontaktu nebo rovnocenných opatření proti šíření nákazy v oblastech, které jsou pro cestování nejrelevantnější, zejména v různých druzích dopravy a typech ubytování. Pokyny k postupné obnově dopravních služeb a konektivity a pokyny ke zdravotním protokolům v ubytovacích zařízeních, které Komise spolu s tímto sdělením přijala (19), obsahují konkrétní prvky, které mají pomoci příslušným orgánům nebo průmyslovým subjektům dále specifikovat a hospodářským subjektům zavést opatření, která umožňují odpovídající úroveň ochrany, zejména v odvětví dopravy a cestovního ruchu. Při rozhodování o rušení cestovních omezení a kontrol na vnitřních hranicích by se mělo rovněž zohlednit praktické provádění těchto pokynů a zásad.

Se zvláštním ohledem na cestovní ruch a dopravu by postupné rušení cestovních omezení a kontrol mělo brát v úvahu také hospodářský a sociální dopad pandemie a souvisejících preventivních opatření. Nové pokyny (20), protokoly a normy pro COVID-19 mohou zajistit, že budou zavedena proveditelná, dostupná a přiměřená opatření ke snížení rizik spojených s cestováním: pro různé druhy přepravy cestujících, pronájem vozů, výletní plavby, různé druhy ubytování, pohostinství, pamětihodnosti, výstavy atd. Jakmile budou tyto protokoly účinně uplatňovány, mohla by být cestovní omezení s ohledem na plánování dovolených u těchto druhů dopravy a některých druhů činností cestovního ruchu zrušena, jak je uvedeno ve společném plánu.

— Fáze 0: Současná situace

Pandemie COVID-19 přiměla mnoho členských států k provedení dalekosáhlých společenských opatření, včetně omezení volného pohybu osob a fyzického kontaktu, s dramatickými důsledky pro pohyb uvnitř země i přes hranice. Téměř všechny členské státy zavedly dočasné kontroly na vnitřních hranicích s cílem chránit veřejné zdraví. Navíc se na vnějších hranicích Unie od vydání pokynů Komise ze dne 30. března uplatňuje omezení cest, jež nejsou nezbytně nutné.

S cílem řešit závažné problémy způsobené znovuzavedením kontrol na vnitřních hranicích a cestovních omezení a snížit dopady na fungování vnitřního trhu mobilizovala Komise všechny nezbytné zdroje a poskytla koordinaci na úrovni EU. Vedle toho Komise předložila praktické pokyny k zajištění plynulého toku životně důležitého zboží v celé EU prostřednictvím zelených pruhů, pokyny k usnadnění letecké nákladní dopravy a pokyny k zaručení výkonu volného pohybu pracovníků (21).

V mnoha částech EU vykonávají kritická povolání osoby, které žijí v jednom členském státě, ale pracují v jiném. Omezení zavedená členskými státy v souvislosti s překračováním hranic proto vedou k dalším obtížím a mohou bránit úsilí v boji proti krizi způsobené nákazou COVID-19. I když se situace v terénu od přijetí pokynů týkajících se výkonu volného pohybu pracovníků zlepšila, při překračování některých vnitřních hranic stále přetrvávají značné problémy. Členské státy by proto měly umožnit pracovníkům, zejména v dopravě, příhraničním, vyslaným a sezónním pracovníkům a poskytovatelům služeb, překračovat hranice, aby měli neomezený přístup na své pracoviště (22). Tak by tomu mělo být i v případech, kdy tito pracovníci a poskytovatelé služeb tímto členským státem pouze projíždějí. Členské státy by rovněž měly informovat zaměstnavatele o nutnosti zajistit odpovídající ochranu zdraví a bezpečnost.

Komise úzce spolupracuje s Evropským parlamentem a Radou, aby byla co nejdříve dokončena probíhající revize pravidel pro koordinaci sociálního zabezpečení (nařízení ES č. 883/2004 a 987/2009), která musí být urychleně provedena s cílem zajistit, aby se mobilní pracovníci postižení krizí a zejména uzavřením hranic mohli spolehnout na dobře fungující systém koordinace sociálního zabezpečení s modernizovanými pravidly, která jim dále zaručí jejich práva.

Výše uvedené pokyny Komise přinesly výrazné zmírnění dopadů omezení na vnitřní trh a volný pohyb a měly by se uplatňovat až do doby, kdy budou kontroly na vnitřních hranicích a obecnější cestovní omezení zrušena.

— Fáze 1: Obnovení svobody pohybu částečným zrušením omezení a kontrol na vnitřních hranicích

Cestovní omezení a hraniční kontroly by měly být v celé EU postupně rušeny, pokud vývoj epidemiologické situace v celé Evropě bude pokračovat současným pozitivním trendem, zejména pokud bude dosaženo dostatečně nízké úrovně přenosu. Pokud to nebude okamžitě možné, měly by cestovní omezení a hraniční kontroly být zrušeny pro regiony, oblasti a členské státy s pozitivně se vyvíjející a dostatečně podobnou epidemiologickou situací. V případech, kdy je epidemiologická situace méně podobná, lze uplatnit dodatečné záruky a opatření, jakož i monitorování.

Prvním předpokladem by bylo uvolnění vnitrostátních omezení volného pohybu na základě domácí epidemiologické situace. Pro přeshraniční dopravu by musely být rovněž splněny bezpečnostní požadavky pro různé druhy dopravy, které jsou stanoveny v Pokynech k postupné obnově dopravních služeb a konektivity, a v případě méně podobné epidemiologické situace by mohlo být zajištěno monitorování. Pokud se členský stát rozhodne povolit cestování na své území nebo do konkrétních regionů a oblastí v rámci svého území, měl by tak učinit nediskriminačním způsobem a umožnit cestování ze všech regionů nebo zemí v EU s podobnou epidemiologickou situací.

Pokud ještě nebylo rozhodnuto o úplném zrušení kontrol na vnitřních hranicích, je možné přijmout také kroky, které by zahájily proces rušení omezení. Tak by například mohly být systematické kontroly na hranicích nahrazeny hraničními kontrolami na základě posouzení rizik nebo místními policejními opatřeními.

Zrušení omezení volného pohybu a hraničních kontrol si mimo jiné vyžádá úzkou koordinaci mezi členskými státy. Před přijetím jakéhokoli nového ujednání musí být informovány všechny členské státy a musí být vždy zřejmé, že jsou veškerá selektivní rozhodnutí omezit cestování do konkrétních regionů v rámci členského státu nebo z těchto regionů přijímána zcela objektivně: jakákoli přetrvávající omezení by měla být založena pouze na důvodech veřejného zdraví a měla by být navržena přiměřeným a nediskriminačním způsobem. Pokud se tedy členský stát rozhodne zrušit svá omezení cestování do jiného členského státu nebo z jiného členského státu, nebo do regionů či oblastí jiného členského státu nebo z těchto regionů či oblastí, musí tak učinit bez diskriminace vůči všem občanům EU a všem občanům daného členského státu bez ohledu na jejich státní občanství, a toto rozhodnutí by mělo platit pro všechny části Unie v podobné epidemiologické situaci. Zrušení kontrol by nemělo být omezeno na zeměpisnou blízkost sousedních členských států, ale mělo by být založeno na srovnatelné epidemiologické situaci a provádění pokynů souvisejících se zdravím v regionech bez ohledu na jejich blízkost. Plynulý tranzit by měl být usnadněn jak z profesních, tak z osobních důvodů.

Plynulé a bezpečné cestování by mělo být možné z profesních důvodů, ale je důležité také z osobních důvodů, jako jsou návštěvy rodiny. Krize si vynutila dlouhodobé odloučení rodinných příslušníků v různých členských státech, z nichž mnozí výrazně přispěli k boji proti viru. Aby byl tento příspěvek oceněn, bude důležité umožnit bezpečné znovusjednocení rodin v členských státech s podobnou epidemiologickou situací.

— Fáze 2: Obecné zrušení omezení a kontrol na vnitřních hranicích

V této poslední fázi, až bude epidemiologická situace v celé EU dostatečně pozitivní a jednotná, budou zrušena všechna omezení a kontroly na vnitřních hranicích v souvislosti s COVID-19, zároveň však budou v rámci (částí) území členských států zachována nezbytná stávající zdravotní opatření (osobní hygiena, omezení fyzického kontaktu atd.) a rozsáhlé informační kampaně. I nadále platí, že pro úplné obnovení volného pohybu osob, zboží a služeb musí být dodržovány pokyny stanovující bezpečnostní požadavky pro různé druhy dopravy a ubytování.

IV. Koordinační mechanismus

Zatímco Komise může zastávat podpůrnou a koordinační úlohu při přípravě rozhodnutí o rušení opatření omezujících volný pohyb a kontrol na vnitřních hranicích, situaci ve své zemi posoudí členské státy na základě výše uvedených kritérií a přijmou rozhodnutí o rušení omezujících opatření. Obdobně jako v případě rozhodnutí o obnovení dočasných kontrol na vnitřních hranicích by měla být rozhodnutí o rušení kontrol přijímána po konzultaci s ostatními členskými státy, a to zejména s těmi, jichž se přímo dotýkají.

Komise a členské státy si od propuknutí nákazy pravidelně vyměňovaly informace a osvědčené postupy v rámci rozličných fór, mimo jiné na technické úrovni prostřednictvím informační skupiny COVID-19 – vnitřní věci nebo na politické úrovni prostřednictvím pravidelných videokonferencí svolávaných Komisí. Zásadní význam má zachování úzké koordinace mezi členskými státy vycházející ze vzájemné důvěry a úsilí o dosažení společných cílů, což by mělo být i nadále součástí postupného přístupu. Komise proto bude i nadále poskytovat tyto platformy pro takové výměny informací s cílem usnadnit a připravit rozhodování o koordinovaném a postupném rušení omezení volného pohybu a kontrol na vnitřních hranicích.

Při výměně informací v rámci strategie pro ukončování mimořádných opatření a v návaznosti na práci informační skupiny COVID-19 je vhodné posílit koordinaci s cílem zajistit cílený a jednotný přístup k rušení omezení volného pohybu a kontrol na vnitřních hranicích v souladu s pravidly a zásadami EU a současně zajistit pro zúčastněné země nezbytnou flexibilitu.

Aby se zabránilo vytváření nového koordinačního mechanismu nebo platformy, navrhuje Komise přípravu konkrétních doporučení v rámci stávajících a řádně fungujících rámců. To by mohlo být provedeno například v rámci mechanismu integrovaných opatření EU pro politickou reakci na krize (IPCR), který je nyní v režimu plné aktivace. Rada by mohla zintenzívnit neformální koordinaci mezi členskými státy a Komisí, mimo jiné pro přípravu cílených doporučení. Komise bude samozřejmě i nadále plnit svou institucionální úlohu, mimo jiné usnadňováním výměny informací a osvědčených postupů na technické úrovni.

VI. Závěr

Toto sdělení předkládá východisko s cílem podpořit členské státy v jejich úsilí o rušení omezení volného pohybu a kontrol na vnitřních hranicích. Vzhledem k neustále proměnlivé a dynamické situaci krize pandemie COVID-19 bude výměna informací mezi Komisí a členskými státy pokračovat na technické úrovni a v případě potřeby bude doplněna výměnou informací na politické úrovni. Jak je zdůrazněno ve společném plánu, bude uplatňován pečlivě nastavený, koordinovaný a postupný přístup. Komise bude rovněž nadále analyzovat proporcionalitu opatření přijatých členskými státy, pokud jde o řešení pandemie COVID-19, v souvislosti s vnitřními a vnějšími hranicemi a cestovními omezeními, a zasáhne tak, že bude požadovat zrušení opatření, která jsou považována za nepřiměřená.

I když je zřejmé, že rozhodnutí o obnovení volného pohybu prostřednictvím rušení hraničních kontrol a cestovních omezení je velmi citlivou záležitostí, představuje nezbytnou součást postupného rušení omezení, kterým občané a podniky dnes čelí. Odložení tohoto procesu za horizont nezbytného z hlediska z důvodů veřejného zdraví by velmi zatížilo nejen fungování jednotného trhu, ale rovněž by miliony občanů EU zbavilo výhod svobody volného pohybu, který představuje stěžejní výdobytek Evropské unie. Obnovení hladkého fungování jednotného trhu je klíčovým požadavkem pro oživení hospodářství EU, a to zejména pro důležitý ekosystém cestovního ruchu a dopravy.

Komise je připravena spolupracovat s členskými státy v rámci skupiny pro vnitřní věci COVID-19 a v rámci mechanismu integrovaných opatření EU pro politickou reakci na krize s cílem připravit cestu k postupu do fází 1 a 2, jakmile to podmínky dovolí, přičemž obecným cílem je obnovit integritu schengenského prostoru a navrátit se k neomezenému, bezhraničnímu volnému pohybu osob, pracovníků, zboží a služeb v rámci EU.

(1) Zeměmi přidruženými k schengenskému prostoru se rozumí Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko.

(2) Jak je uvedeno v bodě 18 pokynů Komise C(2020) 1753 ze dne 16. března 2020, členské státy mohou znovu zavést dočasné kontroly na vnitřních hranicích, je-li to odůvodněno veřejným pořádkem nebo vnitřní bezpečností. V mimořádně kritické situaci může členský stát určit potřebu znovu zavést kontroly na hranicích jako reakci na riziko nakažlivé choroby. Členské státy musí oznámit znovuzavedení hraničních kontrol v souladu s Schengenským hraničním kodexem.

(3) COM(2020) 115 final.

(4) COM(2020 148 final.

(5) COM(2020) 222.

(6) Pokyny týkající se provádění dočasného omezení cest do EU, které nejsou nezbytně nutné, usnadnění tranzitních režimů pro repatriaci občanů EU a dopadů na vízovou politiku, C(2020) 2050 ze dne 30. března 2020.

(7) COM(2020) 315 final.

(8) Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) bude ve spolupráci s členskými státy uchovávat mapu s pravidelně aktualizovanými epidemiologickými údaji na regionální úrovni.

(9) Pokyny k výkonu volného pohybu pracovníků během šíření onemocnění COVID-19 přijaté Komisí dne 30. března 2020: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52020XC0330(03)

(10) Např. příhraničních a sezónních pracovníků.

(11) https://qap.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/COVID-19.html

(12) Viz https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/schengen/reintroduction-border-control_en

(13) C(2020) 3139 a C(2020) 3251.

(14) https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19-contact-tracing-public-health-management.

(15) C(2020) 2523 final, 16.4.2020.

(16) Protocol on interoperability principles for voluntary contact tracing apps (Protokol o zásadách interoperability aplikací pro dobrovolné sledování kontaktů), 13. května 2020.

(17) Ta by měla zahrnovat zejména: neustále opakované informování veřejnosti, pokyny pro osoby vykazující příznaky onemocnění ohledně izolace a kontaktu se zdravotnickými službami; hygienu rukou; respiratorní etiketu; omezení fyzického kontaktu mezi lidmi; nošení roušek, jež lze považovat za způsob tlumení zdroje nákazy (tj. prevenci šíření kapének infikovaných osob s příznaky nebo bez příznaků).

(18) Posouzení rizik ECDC.

(19) C(2020) 3139 a C(2020) 3251.

(20) C(2020) 3139.

(21) Přehled všech pokynů viz https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/travel-and-transportation-during-coronavirus-pandemic_cs

(22) Neúplný seznam kritických povolání viz 2. bod odůvodnění „Pokynů k výkonu volného pohybu pracovníků“, které přijala Komise dne 30. března 2020: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52020XC0330(03)