1.Úvod

Na základě sdělení Komise ze dne 16. září 2011 o posílení správy Schengenu a souhlasu Rady ze dne 8. března 2012 předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě pololetní zprávy o fungování schengenského prostoru. Tato sedmá zpráva se zabývá obdobím od 1. listopadu 2014 do 30. dubna 2015. Předkládá se těsně před výročím Schengenské dohody, která byla podepsána dne 14. června 1985.

2.Popis situace

2.1.Migrační toky na vnějších hranicích schengenského prostoru

Hodnocené období se vyznačovalo neustálou migrací přes Středomoří do Evropy, velkým množstvím tragédií a rostoucí hrozbou, kterou představovaly radikalizované osoby, včetně zahraničních teroristických bojovníků, kteří se vrátili do Evropy, a kterou dále zvýraznily teroristické útoky ve Francii a Dánsku a zmařený útok v Belgii.

Počet odhalených případů neoprávněného překročení hranice v roce 2014 výrazně vzrostl a dosáhl nejvyšší hodnoty od roku 2007, kdy byl zahájen sběr dat v rámci FRAN (síť analýzy rizik agentury Frontex). Vloni bylo odhaleno téměř 284 000 případů, což je dvojnásobek dosud rekordního roku 2011 (v roce 2013 dosáhl počet odhalených případů přibližně 107 000). Stejně důležitý je počet osob odhalených při neoprávněném překročení hranice během prvních pěti měsíců hodnoceného období (listopad 2014 – březen 2015, tedy měsíců, za něž byly dostupné souhrnné údaje v době sepisování této zprávy), který byl třikrát vyšší než ve stejném období předchozího roku a dosáhl 111 000 případů.

I v roce 2014 vykázala zdaleka nejvyšší počet případů zadržení Itálie následovaná Řeckem a Maďarskem. Stejně jako v roce 2013, i v roce 2014 se nejčastěji jednalo o státní příslušníky Sýrie a Eritrey. Hlavní trasy používané v roce 2014 byly trasa přes centrální Středomoří (téměř čtyřnásobný nárůst od roku 2013, což představuje 60 % všech případů), trasa přes východní Středomoří (dvojnásobný nárůst ve srovnání se stejným obdobím roku 2013, i když stále ještě pod rekordními lety 2010–2011) a západobalkánská trasa (více než dvojnásobek oproti roku 2013). V případě jak trasy přes centrální Středomoří, tak trasy přes západní Balkán byl počet zadržení v roce 2014 nejvyšší od počátku sběru údajů v rámci FRAN v roce 2007.

Co se týče prvních pěti měsíců hodnoceného období, západobalkánská trasa byla hlavní používanou trasou (více než 55 000 odhalených případů) a po ní trasa přes centrální a východní Středomoří (přes 26 000 a 21 000 odhalených případů). Na těchto třech trasách bylo dohromady odhaleno téměř 93 % všech případů.

V této souvislosti byl zaznamenán podstatný nárůst počtu nelegálních migrantů z Kosova, který dosáhl vrcholu mezi lednem a únorem 2015 a díky němuž se západobalkánská trasa dostala na první místo v počtu neoprávněných překročení hranic v období od listopadu 2014 do února 2015. S cílem řešit situaci na srbsko-maďarských hranicích poskytovala agentura Frontex Maďarsku podporu formou technického vybavení a vyslaných příslušníků pohraniční stráže v rámci společných operací. Německo vyslalo několik příslušníků na podporu srbské pohraniční stráže a spolu s Rakouskem a Maďarskem podniklo řadu společných iniciativ, například hlídky ve vlacích. Komise zahájila intenzivní dialog mezi Srbskem a Kosovem4 zejména prostřednictvím pracovní skupiny pro nelegální migraci. Tím se otevřela cesta pro spolupráci mezi těmito dvěma stranami a obě strany se zavázaly, že posílí opatření na předcházení nelegální migraci z Kosova4 a její potírání. Srbské orgány se zavázaly posílit hraniční kontroly na srbsko–maďarských hranicích a stíhat převaděčské sítě ve Vojvodině, zatímco Kosovo4 se zavázalo posílit policejní spolupráci se Srbskem, jakož i výměnu informací se Srbskem a s EU. Z dostupných údajů vyplývá, že tato opatření pomohla zvrátit trend: počet zadržených nelegálních migrantů pocházejících z Kosova4 na srbsko–maďarských hranicích klesl z téměř 12 000 v únoru na méně než 400 v březnu. Podobně i počet zadržených osob na západobalkánské trase poklesl z téměř 15 000 v únoru na více než 5 000 v březnu. Konsolidace tohoto trendu však vyžaduje vytrvalé úsilí.

V období mezi listopadem 2014 a březnem 2015 byla trasa přes centrální Středomoří druhou nejčastěji používanou trasou. Během hodnoceného období se znovu vyskytly „lodě duchů“ (případy lodí Carolyn Assens, Blue Sky M a The Ezadeen), kdy posádka opustí loď s nelegálními migranty na palubě a ta pluje dál neřízeně), u nichž se znovu ukázalo, že obchodníci s lidmi mění své pracovní metody rychle a bez jakékoli úcty lidskému životu. Ve vztahu k této trase bylo důležitým krokem zahájení společné operace agentury Frontex „Triton“ v centrálním Středomoří dne 1. listopadu 2014, tedy v době, kdy se Itálie rozhodla ukončit operaci Mare Nostrum, kterou provádělo její námořnictvo. Během operace došlo k 392 incidentům ve spojitosti s nelegální migrací, z toho ve 334 případech se jednalo o pátrání a zachraňování. Bylo odhaleno 49 871 osob, z toho ve 43 057 případech se jednalo o pátrací a záchranné akce. Zatčeno bylo 132 převaděčů. Třebaže všichni zúčastnění partneři ukázali během společných operací odhodlání zastavit pokračující tragédii ve Středozemním moři, je zřejmé, že operace na ostrahu hranic „Triton“ nebo jiné operace nemohou samy tuto situaci vyřešit. Tyto akce jen doplňují opatření, která jdou nad rámec schengenského acquis (migrační politiky EU jako takové a situace v zemích původu a tranzitu) a nad rámec vlastního úsilí členských států při správě svých hranic. Za účelem řešení těchto problémů byl po tragédii v Středozemním moři dne 18. dubna na společném zasedání Rady pro zahraniční věci a Rady pro vnitřní věci schválen desetibodový akční plán pro migraci. Příslušná opatření byla dále rozpracována v prohlášení vydaném Evropskou radou dne 23. dubna, v němž se zavázala k posílení přítomnosti EU na moři trojnásobným zvýšením finančních zdrojů pro společné operace „Triton“ a „Poseidon“, k novým metodám boje proti obchodníkům s lidmi, k opatřením, která mají být přijata spolu se třetími zeměmi, jakož i k posílení vnitřní solidarity a odpovědnosti v EU. Tyto směry politiky se nyní provádějí na základě plánu vypracovaného k tomuto účelu. V červnu Rada a Komise podají Evropské radě zprávu o jejich provádění. Evropský program pro migraci, který Komise přijala dne 13. května, zahrnuje různá opatření k řešení problémů.

Významný nárůst zaznamenaných případů vynesl na první místo trasu ve východním Středomoří, pokud jde o nejčastěji používané trasy v březnu (více než 2,5krát více případů ve srovnání s únorem). Zčásti to lze přičíst sezónním výkyvům, ale odráží to také rostoucí tlak na této trase.

Komise nadále sledovala situaci v členských státech postižených významnými toky na evropských hranicích (zejména v Itálii, Maďarsku a Bulharsku) rovněž s ohledem na zlepšení tamějších azylových systémů, jakož i v zájmu řešení druhotného pohybu a zajištění provádění nařízení EURODAC, zejména pokud jde odebírání otisků prstů. V programu pro migraci se zdůrazňuje, že je třeba plně respektovat pravidla týkající se snímání otisků prstů migrantů na hranicích. Členské státy, jež jsou vystaveny zvláštnímu tlaku, budou využívat systém Hotspot pro poskytování operativní podpory na místě.

Komise bude nadále ve spolupráci s Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu a dotčenými členskými státy posuzovat případnou potřebu použití mechanismu pro včasné varování, připravenost a řešení krizí na základě článku 33 nařízení Dublin III. Komise rovněž nadále spolupracovala s Kyprem s cílem zajistit pohotovostní přijímací kapacity, jež by zvládly eventuální významné toky migrantů, a s cílem celkově zlepšit jeho azylový systém. Řecko provádí národní akční plán v oblasti azylu a migrace s cílem řešit systémové nedostatky v azylovém prostoru. Tento akční plán skončil v prosinci 2014. Je třeba poznamenat, že tyto členské státy vynaložily značné úsilí pro stabilizaci a zlepšení situace, nicméně je nutné dosáhnout dalšího pokroku.

Komise úzce spolupracovala s členskými státy a Evropským podpůrným úřadem pro otázky azylu (EASO) za účelem snadnějšího provádění přepracovaného znění směrnice o azylovém řízení, která objasnila a zpřísnila pravidla pro zajištění účinného přístupu k azylovému řízení, včetně žádostí podaných na vnějších hranicích. EASO zorganizoval řadu školení týkajících se azylového řízení a ve spolupráci s agenturou Frontex a Agenturou pro základní práva se připravuje také nový školicí modul určený pro pohraniční stráž. Během hodnoceného období pokračoval úřad EASO v krocích, které umožnily shromažďovat podrobné a spolehlivé údaje týkající se žádostí o azyl, včetně žádostí podaných na vnějších hranicích.

V roce 2014 požádalo o azyl v schengenském prostoru a v kandidátských zemích schengenského prostoru zhruba 14 000 ukrajinských občanů. To je sice téměř čtrnáctinásobek oproti 1 000 žadatelů o azyl za celý rok 2013, leč celkový počet je stále poměrně nízký. Ukrajinští žadatelé o azyl v schengenském prostoru a v kandidátských zemích schengenského prostoru představovali v roce 2014 přibližně 2 % všech žadatelů. Prakticky všichni ukrajinští žadatelé přijeli legálně s krátkodobými nebo dlouhodobými vízy a na hranicích bylo podáno jen velmi málo žádostí o azyl. Situace na Ukrajině a její vliv na migrační a azylové toky by měly být i nadále odpovídajícím způsobem sledovány, aby EU a schengenský prostor dokázaly co nejúčinněji reagovat na další vývoj.

Řešení bezpečnostních hrozeb ze strany zahraničních teroristických bojovníků

Co se týče zahraničních teroristických bojovníků, kteří se vracejí ze Sýrie do EU, a jejich odhalování na vnějších hranicích (touto otázkou se zabývá také evropský program bezpečnosti přijatý Komisí dne 28. dubna 2015), je na základě stávajícího právního rámce možné provádět systematické kontroly osob požívajících podle právních předpisů Unie právo na volný pohyb s využitím příslušných databází a na základě posouzení rizik. Komise nadále spolupracovala s členskými státy jednak na tom, jak zajistit, aby stávající nástroje, především Schengenský hraniční kodex a Schengenský informační systém (podrobnosti viz bod 4.1) mohly být plně využívány k reakci na hrozbu zahraničních teroristických bojovníků, a jednak na společných ukazatelích rizik umožňujících cílenější kontroly osob.

Na svém neformálním zasedání dne 12. února 2015 vyslali členové Evropské rady jasný signál ohledně příštích kroků při dalším vývoji nástrojů pro odhalování a narušování cest souvisejících s teroristickou činností, především pokud jde o zahraniční teroristické bojovníky. V tomto ohledu Komise přijala Praktickou příručku pro příslušníky pohraniční stráže (schengenská příručka), pokud jde o minimální a důkladné kontroly, obecná pravidla vztahující se na osoby, které požívají právo Unie na volný pohyb, a pravidla týkající se kontrol na pozemních a vzdušných hranicích.

2.2 Situace v rámci schengenského prostoru