ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2011 /* COM/2012/0279 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2011 1. Souvislosti výroční zprávy o činnostech v oblasti VTR Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje je vyhotovována podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Ve zprávě jsou obsaženy některé informace týkající se Smlouvy o Euratomu, ačkoli formálně do této zprávy nepatří. 2. Širší politické souvislosti v roce 2011 Na zasedání Evropské rady dne 4. února projevili hlavy států a předsedové vlád odhodlání učinit z výzkumu a inovací prioritu politického programu pro růst a zaměstnanost. Ve složité ekonomické době je podpora výzkumu a inovací zásadní pro posílení investic vytvářejících pracovní příležitosti. Vedoucí představitelé EU přijali společné rozhodnutí zachovat či zvýšit investice do výzkumu a inovací na úrovni jednotlivých členských států i na úrovni EU. Evropská rada požadovala rovněž rychlé odstranění zbývajících překážek v zájmu zajištění jednotného výzkumného prostoru v Evropě s cílem přilákat talenty a investice. Dotvoření Evropského výzkumného prostoru do roku 2014 by znamenalo vytvoření skutečného jednotného trhu pro znalosti, výzkum a inovace. Hlavy států a předsedové vlád mimoto podpořili koncepci společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací v EU s cílem zajistit, aby celá škála nástrojů financování výzkumu a inovací fungovala společně, a zlepšit účinnost financování výzkumu a inovací v EU[1]. Ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“[2] ze dne 29. června 2011 předložila Komise návrh týkající se příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Programy a nástroje obsažené v návrhu byly modernizovány, aby bylo zajištěno, že jejich výstupy a dopady budou prosazovat hlavní politické priority EU. Co se týká výzkumu a inovací, Komise navrhla vytvoření jednoho společného strategického rámce, který zahrnuje oblasti stávajícího sedmého rámcového programu (dále jen „7. RP“) a část týkající se inovací v rámcovém programu pro konkurenceschopnost a inovace a rovněž Evropský inovační a technologický institut (EIT). Účelem je zabývat se systematicky významným zaostáváním v oblasti inovací, s nímž se EU potýká, a splnit cíl stanovený ve strategii Evropa 2020 spočívající ve zvýšení výdajů na výzkum a vývoj do roku 2020 na 3 % HDP. Koncepci společného strategického rámce následně podpořil Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 27. září 2011[3]. 3. Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace Dne 30. listopadu 2011 přijala Komise balíček Horizont 2020[4] s rozpočtem na investice do výzkumu a inovací ve výši 80 miliard EUR[5] k podpoře růstu a zaměstnanosti v Evropě. Program Horizont 2020, jenž byl vypracován zcela v souladu s návrhem víceletého finančního rámce, plně podporuje strategii Evropa 2020, v níž byly výzkum a inovace určeny jako hlavní hybné síly k dosažení cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Program poběží od roku 2014 do roku 2020. Program Horizont 2020, který poprvé spojuje veškeré financování EU určené na výzkum a inovace v jednom programu, se zaměří na tři hlavní cíle. Program: · posílí vedoucí postavení EU v oblasti vědy na celosvětové úrovni. To podpoří špičkový výzkum v Evropě, včetně významného zvýšení financí pro Evropskou radu pro výzkum (ERV); · posílí vedoucí postavení průmyslu v oblasti inovací. To zahrnuje významné investice do klíčových technologií, větší přístup ke kapitálu a podporu malých a středních podniků; · pomůže odstranit značné obavy, které jsou společné všem Evropanům, a to v rámci šesti hlavních témat: zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky; zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství; bezpečná, čistá a účinná energie; inteligentní, ekologická a integrovaná doprava; oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny a inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění. Prostřednictvím celé škály forem podpory začleněných do celého cyklu výzkumu a inovací bude program Horizont 2020 hlavním nástrojem pro provádění stěžejní iniciativy strategie 2020 Unie inovací, která má zajistit celosvětovou konkurenceschopnost Evropy. Podpora bude poskytována všem fázím inovačního řetězce, zejména činnostem v rozvinuté fázi připravenosti k obchodnímu využití, včetně inovačních finančních nástrojů, jakož i netechnologickým a sociálním inovacím a má zajistit co nejširší využívání a šíření znalostí získaných na základě podporovaných činností až po jejich obchodní využití. Vysokou účast malých a středních podniků v programu Horizont 2020 mimoto podpoří řada konkrétních opatření. Tato opatření zahrnují nový nástroj pro malé a střední podniky navazující na model inovačního výzkumu v malých a středních podnicích, který malým a středním podnikům umožňuje rozvíjet vrcholně inovační nápady a usnadňuje přístup malých a středních podniků k programu. V rámci programu Horizont 2020 bude dále podporována rovněž mezinárodní spolupráce a program bude doplněn dalšími opatřeními k dotvoření Evropského výzkumného prostoru do roku 2014. Dalším klíčovým prvkem je významné zjednodušení. Přístup k financování z programu Horizont 2020 bude snazší v důsledku jednoduché struktury programu, jednoho souboru pravidel a menší byrokracie. Z praktického hlediska byla navržena opatření ke zjednodušení, která mají snížit administrativní náklady účastníků, zrychlit veškeré procesy řízení návrhů a grantů a snížit riziko chyb. Tato jednoduchá pravidla financování a revidovaná kontrolní strategie zajistí novou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou, jak požadovaly všechny zúčastněné strany, Evropský parlament a Evropská rada. S cílem dosáhnout co největšího možného dopadu financování Unie má program Horizont 2020 rozvíjet těsnou součinnost s dalšími programy Unie, jako jsou fondy politiky soudržnosti, s vnitrostátními a regionálními programy výzkumu a inovací a rovněž se soukromým sektorem v hlavních oblastech přinášejících prospěch celé Evropě. 3.1. Příprava programu Horizont 2020 Při přípravě balíčku Horizont 2020 byly plně zohledněny odpovědi na rozsáhlé veřejné konzultace vycházející ze zelené knihy „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“[6]. Během jara 2011 vyjádřily své názory členské státy a široká škála zúčastněných stran z průmyslu, akademické obce a občanské společnosti. Soubor návrhů je založen rovněž na dvou důkladných posouzeních dopadů, která vyzdvihla, že možnost týkající se programu Horizont 2020 zajistí jednoznačnější zaměření, nejlépe dosáhne potřebného kritického množství a povede k největším dopadům na cíle politiky a následným hospodářským přínosům, přínosům v oblasti konkurenceschopnosti a sociálním přínosům a současně napomůže zjednodušení. 4. Unie inovací, včetně politických úspěchů EVP Unie inovací, kterou Komise zahájila v říjnu 2010, usiluje o zlepšení podmínek a přístupu k financování pro výzkum a inovace v Evropě s cílem zajistit, že inovativní myšlenky bude možné přeměnit na výrobky a služby představující růst a nová pracovní místa. 4.1. Sledování pokroku v oblasti inovací V prvním roce Unie inovací dospěla hospodářská a finanční krize do nové fáze, kdy bylo ohroženo hospodářské oživení, zhoršila se důvěra veřejnosti a byl vyvíjen velký tlak na snižování investic do budoucích zdrojů hospodářského růstu. Zároveň se zrychluje přesun ekonomické síly ze Západu na Východ. Poselství plynoucí ze srovnávacího přehledu výzkumu a inovací Unie a zprávy o konkurenceschopnosti Unie inovací je jasné. Výkonnost evropského výzkumu a inovací se v posledních letech snižovala, což vedlo k prohloubení již tak velkých rozdílů v inovacích vůči USA a Japonsku, zatímco země jako Čína, Indie a Brazílie EU rychle dohánějí. Zvětšují se rovněž rozdíly v inovacích v rámci EU. V tomto kontextu je proto dosažení cílů Unie inovací ještě důležitější a naléhavější. V roce 2011 bylo dosaženo náležitého pokroku u 30 z celkem 34 přijatých závazků Unie inovací. V prosinci 2011 vydala Komise ucelenou zprávu o pokroku[7]. 4.2. Zlepšení rámcových podmínek Byla navržena rovněž důležitá opatření k vytvoření podmínek, které připraví cestu od nápadu na trh a pomohou zvýšit soukromé investice do výzkumu a inovací: – v dubnu 2011 předložila Komise legislativní návrhy na jednotnou patentovou ochranu, která sníží náklady na překlad a související náklady na patenty v Evropě až o 80 %; – v červnu 2011 předložila Komise normalizační balíček, jehož cílem je modernizovat tvorbu norem v Evropě v reakci na současné a budoucí problémy. Cílem je urychlit do roku 2020 postupy tvorby norem o 50 %; – v prosinci 2011 navrhla Komise nový režim pro fondy rizikového kapitálu, takže získávání kapitálu v celé Evropě bude snazší. V rámci revize právních předpisů EU o zadávání veřejných zakázek byla navržena rovněž nová konkrétní opatření, která mají usnadnit inovace. K těmto opatřením patří nový postup pro pořizování inovativních výrobků a služeb a usnadnění společného přeshraničního zadávání zakázek; – Komise prověřuje možnosti týkající se lepšího využívání práv k duševnímu vlastnictví a v roce 2012 projedná další postup. 4.3. Zlepšení přístupu k financování V prosinci 2011 reagovala Komise a Evropská investiční banka (EIB) na žádosti Evropské rady a Evropského parlamentu týkající se vypracování a zlepšení finančního nástroje pro sdílení rizik. Za účelem poskytování úvěrů veřejným a soukromým zadavatelům projektů jakékoli velikosti a s jakoukoli vlastnickou strukturou byla pozměněna dohoda o finančním nástroji pro sdílení rizik, což nástroji umožnilo přijímat vyšší rizika v zájmu dosažení vyššího multiplikačního efektu jeho příspěvku. Zaveden byl rovněž nástroj pro sdílení rizik pro malé a střední podniky, nový nástroj pro úvěrové záruky pro malé a střední podniky, který jim má pomoci zajistit přístup k bankovnímu financování. S rozpočtem ve výši 120 milionů EUR má tento nový nástroj oslovit až 500 příjemců s celkovým objemem úvěrů ve výši nejméně 1 miliardy EUR. Pro program Horizont 2020 budou dále rozvíjeny inovační finanční nástroje ke zlepšení přístupu k rizikovému financování výzkumu a inovací, zejména pro inovativní malé a střední podniky. Tyto nástroje budou zahrnovat nástroje financování vlastního kapitálu a dluhu vytvořené společně s programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky. To naváže na stávající úspěchy, zejména na úspěch finančního nástroje pro sdílení rizik. 4.4. Řešení společenských výzev: evropská inovační partnerství Komise zahájila první evropské inovační partnerství (EIP) v oblasti aktivního a zdravého stárnutí s cílem prodloužit do roku 2020 délku života průměrných evropských občanů prožitou ve zdraví o dva roky. V listopadu 2011 byl předložen strategický prováděcí plán pilotního partnerství. EIP je nová koncepce, která má urychlit inovace zabývající se náležitě stanoveným cílem v rámci konkrétní společenské výzvy. Poskytuje platformu pro mobilizaci zúčastněných stran napříč politickými oblastmi, odvětvími a hranicemi, aby se zavázaly a přispěly k opatřením na straně nabídky a poptávky v celém cyklu výzkumu a inovací. Zkušenosti získané při zakládání pilotního partnerství připraví cestu pro ostatní. 4.5. Podpora Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) V listopadu 2011 přijala Komise návrh týkající se programu strategických inovací EIT, který stanoví rámec pro činnosti institutu v příštích letech. Zaměřuje se na upevnění tří stávajících znalostních a inovačních společenství a postupné zakládání nových společenství s cílem zabývat se významnými společenskými výzvami v souladu s cíli programu Horizont 2020. 4.6. Související iniciativy V průběhu roku 2011 bylo dosaženo hlavních milníků u mnoha dalších závazků Unie inovací. V březnu byla zahájena iniciativa „Evropa sociálních inovací“ a v červnu byla spuštěna „platforma inteligentní specializace“. Byl zřízen Evropský výbor pro vedoucí postavení v oblasti designu a byl zahájen pilotní projekt týkající se znalostních aliancí mezi podniky a akademickou obcí. Prostřednictvím projektů spolupráce při pořizování inovativních výrobků a služeb začala Komise poskytovat podporu na úrovni EU rovněž zadavatelům veřejných zakázek. V roce 2011 se uskutečnila rovněž první konference o inovacích, významná událost související s inovacemi v Evropě, která se konala ve dnech 5. a 6. prosince v Bruselu. Na této konferenci byly uděleny první evropské ceny pro ženy inovátorky s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o tom, že je zapotřebí více inovací a více žen inovátorek. 4.7. Dotvoření Evropského výzkumného prostoru Výzkumné činnosti a politiky v Evropě se dosud potýkají s roztříštěností, neoptimálními úrovněmi provázanosti a koordinace a omezeními týkajícími se volného pohybu znalostí. Tyto nedostatky má odstranit dotvoření Evropského výzkumného prostoru (EVP). Jako jedna z činností v rámci iniciativy Unie inovací byla jedním z hlavních úkolů v roce 2011 příprava sdělení o EVP. 4.7.1. Výzkumní pracovníci Řídící skupina pro lidské zdroje a mobilitu pokračovala v provádění evropského partnerství pro výzkumné pracovníky a přispěla rovněž k přípravě základních prvků pro sdělení o EVP v oblasti kariéry, odborné přípravy a mobility výzkumných pracovníků. V květnu 2011 přijala Evropský rámec pro výzkumnou kariéru jako dobrovolný transparentní nástroj k usnadnění mobility a srovnatelnosti profesního rozvoje. K dalším klíčovým opatřením patřilo zřízení odborné skupiny pro povolání výzkumného pracovníka, která přezkoumá otevřené otázky náboru, a zadání studie proveditelnosti týkající se budoucí informační a datové infrastruktury pro evropské výzkumné pracovníky. 4.7.2. Společné plánování Ve svém sdělení o partnerství v oblasti výzkumu a inovací z roku 2011[8] vyvodila Komise ponaučení z dosavadních zkušeností s partnerstvím v rámci veřejného sektoru[9] a partnerstvím veřejného a soukromého sektoru[10] a stanovila další postup při rozvíjení těchto partnerství. Hlavní závěry potvrzují, že činnosti partnerství prokázaly svůj potenciál, pokud jde o přispění k cílům strategie Evropa 2020, a budou proto i nadále důležitým prvkem budoucí evropské politiky v oblasti výzkumu a inovací. Současně je zapotřebí větší dlouhodobý závazek k partnerství ze strany všech zúčastněných stran, včetně členských států a průmyslu, a je třeba zjednodušit prostředí pro nástroj partnerství. V roce 2011 byla přijata doporučení Komise a související závěry Rady, které zahájily šest dalších iniciativ společného plánování. V současnosti je vytvořeno a funguje celkem 10 iniciativ společného plánování. 4.7.3. Výzkumné infrastruktury V květnu 2011 zveřejnilo Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (European Strategy Forum on Research Infrastructures (ESFRI)) svou strategickou zprávu a aktualizaci plánu. Plán obsahuje šest nových infrastrukturních projektů v oblastech jako zásobování energií, zdraví, změna klimatu a dodávky potravin. ESFRI hodlá přijmout ambiciózní program a usiluje o zavedení co nejvíce výzkumných infrastruktur uvedených v plánu. Za tímto účelem zřídilo ESFRI v červnu 2011 pracovní skupinu pro provádění, která bude hrát důležitou úlohu při usnadňování provádění programu. Nařízení o zřízení právního rámce pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC) má usnadnit zřizování a provoz velkých výzkumných infrastruktur zahrnujících několik evropských zemí. Ačkoliv problémem i nadále zůstává jednotné a včasné provádění tohoto nařízení v jednotlivých členských státech, v březnu 2011 bylo zřízeno první ERIC, SHARE ERIC (Průzkum o zdraví, stárnutí a odchodu do důchodu v Evropě) a od té doby požádaly o zřízení ve formě ERIC projekty CLARIN, ECRIN a EURO-ARGO. 4.7.4. Vnější rozměr EVP Evropské partnerství pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci usiluje o zajištění větší soudržnosti mezi činnostmi EU a členských států. Strategické fórum pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci zajistilo pokrok v těchto oblastech: – významně pokročila „pilotní iniciativa Indie“ vypracováním programu strategického výzkumu a inovací EU a členských států, který určuje společné problémy, sdílené cíle, prioritní oblasti a nástroje spolupráce mezi Evropou a Indií pro příští roky. Vybráno bylo pět strategických oblastí: voda, biologické zdroje, energie, zdraví a IKT; – dále se rozvíjela rovněž „pilotní iniciativa Čína“, zejména prostřednictvím dvou workshopů; – v rámci „pilotní iniciativy USA“ byly v roce 2011 připraveny dvě informační a propagační akce. 4.7.5. Předávání znalostí V průběhu roku 2011 vyhotovila pracovní skupina pro předávání znalostí v rámci Výboru pro Evropský výzkumný prostor příručku pro zúčastněné strany týkající se správy duševního vlastnictví a řízení přenosu znalostí při spolupráci se třetími zeměmi. Pracovní skupina poskytla vodítko a zpětnou vazbu pro studii sledující pokrok při provádění doporučení Komise z roku 2008 týkajícího se duševního vlastnictví, studii, která pokračovala v roce 2011 a zaznamenala náležitý pokrok. Mimoto byla zveřejněna odborná zpráva o mezinárodním předávání znalostí, která podala přehled o evropských postupech. 4.7.6. Univerzity: program modernizace Byla zadána studie proveditelnosti týkající se evropského akreditačního mechanismu pro řádné řízení lidských zdrojů na univerzitách a ve veřejných výzkumných organizacích zakládajících svou politiku na zásadách Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu pro přijímání výzkumných pracovníků. Byla dokončena další studie proveditelnosti týkající se inovativních škol pro doktorské studium s cílem dosáhnout pokroku směrem ke společnému přístupu v celém EVP, který by instituce vybízel k dodržování určitých zásad, jako je excelence ve výzkumu, mezioborový výzkum, otevřenost vůči výrobnímu odvětví, vynikající pracovní podmínky a profesní rozvoj se zohledněním aspektů rovnosti žen a mužů. 5. Sedmý rámcový program 5.1. Provádění pracovních programů na rok 2011 V roce 2011 bylo uzavřeno 46 výzev k předkládání návrhů s celkovým orientačním rozpočtem ve výši přibližně 4,4 miliardy EUR. Celkem 14 567 způsobilých návrhů, z nichž bylo 2 813 vybráno pro financování[11], znamenalo 19,3% úspěšnost návrhů. Na všech způsobilých návrzích se podílelo celkem 59 955 účastníků, celkové náklady projektů činily 23,1 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 17,9 miliardy EUR. Návrhy vybrané pro financování se týkaly celkem 12 932 žadatelů, celkové náklady projektů činily 4,9 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 3,7 miliardy EUR. Celková míra úspěšnosti žadatelů činila 21,6 %. 5.2. Pracovní programy na rok 2012 Výzvy k předkládání návrhů pro rok 2012, které byly schváleny v červenci 2011, s hodnotou téměř 7 miliard EUR představovaly dosud největší objem financí Komise pro podporu výzkumu a inovací. Tyto výzvy k předkládání návrhů byly rovněž prvními výzvami upravenými tak, aby plně vyhovovaly novému politickému rámci stanovenému v iniciativě Unie inovací. Pracovní programy zahrnují například tyto body: – 220 milionů EUR z celkové částky ve výši 656 milionů EUR, která je dostupná pro zdravotnický výzkum, a 192 milionů EUR z celkové částky ve výši 1,1 miliardy EUR na financování IKT bude přiděleno na práci, která se zaměří na řešení výzvy související se stárnutím obyvatelstva, a podpoří tudíž pilotní EIP v oblasti aktivního a zdravého stárnutí; – ERV udělí téměř 1,6 miliardy EUR nejlepším pokročilým a mladým výzkumným pracovníkům působícím v Evropě. S cílem překlenout mezeru mezi výsledky hraničního výzkumu a obchodním využitím byla zavedena iniciativa týkající se „ověření koncepce“; – prostřednictvím „akcí Marie Curie“ bude poskytnuta částka ve výši přibližně 900 milionů EUR na podporu mobility a kariéry výzkumných pracovníků, a to pro zhruba 10 000 vysoce kvalifikovaných výzkumných pracovníků. To bude zahrnovat pilotní projekt týkající se financování evropských doktorátů v průmyslu, podněcování podnikavosti a spolupráce mezi akademickou obcí a průmyslem; – kromě nových zjednodušených pravidel poskytuje investiční balíček ve výši téměř 1 miliardy EUR pro malé a střední podniky zvláštní pobídky k účasti těchto podniků; – v reakci na rostoucí poptávku po bezpečnějších a zdravějších potravinách a udržitelných biologických zdrojích bude částka ve výši 307 milionů EUR investována do budování silného biohospodářství, které zlepší výrobní metody, vytvoří nová výrobní odvětví a pracovní příležitosti; – částka ve výši 365 milionů EUR byla vyčleněna na tři partnerství veřejného a soukromého sektoru založená na výzvách: Evropská iniciativa pro ekologické automobily, Továrny budoucnosti a Energeticky účinné budovy; – částka ve výši 40 milionů EUR bude vynaložena na iniciativu „Inteligentní města“ s cílem pomoci nalézt účinnější způsoby využívání energie a zajišťování městské dopravy. 5.3. Související iniciativy V říjnu 2011 představilo pět evropských společných technologických iniciativ – ARTEMIS (vestavěné počítačové systémy), Clean Sky (letectví a letecká doprava), společný podnik ENIAC (nanoelektronika), společný podnik FCH (palivové články a vodík) a IMI (inovativní léčiva) – v Evropském parlamentu společně první úspěchy svých programů v oblasti výzkumu a inovací v hodnotě 10 miliard EUR. Jedna třetina celkového rozpočtu pochází z Unie za účelem podpory těchto partnerství veřejného a soukromého sektoru, jejichž cílem je spojování talentů a investic z veřejného a soukromého sektoru. Dalším důležitým úspěchem bylo přijetí rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na roky 2012–2013, který obsahuje doplňkové financování projektu ITER ve výši 1,3 miliardy EUR, Radou dne 19. prosince 2011. Komise navrhla financování projektu ITER mimo příští víceletý finanční rámec na období 2014–2020 prostřednictvím doplňkového výzkumného programu. Informace o přímých akcích 7. RP v roce 2011 jsou uvedeny ve výroční zprávě Společného výzkumného střediska Komise[12]. 5.4. Hlavní body 5.4.1. Inovace Pracovní programy na rok 2012 posilují mnoho aspektů inovací, zejména přijetí inovací trhem, a podporují opatření k bezproblémovému přechodu na program Horizont 2020. Několik témat ve zvláštním programu „Spolupráce“ klade větší důraz na činnosti jako prototypizace, testování a demonstrace. Řada témat vyzdvihuje orientaci na použití, rozšíření a pilotní projekty, a to nejen výběrem prioritních témat, nýbrž rovněž prostřednictvím vyhrazených rozpočtů. Některá témata věnují zvláštní pozornost přeměně výsledků financovaných projektů na inovativní využití a některá témata zahrnují opatření na podporu převodu technologií a správy duševního vlastnictví. Větší podpora je poskytována rovněž opatřením založeným na poptávce, která napomáhají přijetí inovací na veřejném a soukromém trhu, zejména prostřednictvím činností souvisejících s normalizací a větší podpory pro zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. Zavádějí se rovněž nové přístupy pro podněcování a urychlování inovací. V rámci tématu „Zdraví“ je zavedena motivační cena s cílem podpořit rozvoj nové alternativy technologií založených na chladovém řetězci pro složení, uchovávání a přepravu očkovacích látek. Pracovní programy na rok 2012 obecně uplatňují širší přístup k inovacím. Kromě výzkumu a technologií a inovací výrobků jsou podporovány rovněž inovace ve službách, včetně inovací postupů a organizačních inovací. Zahrnuty jsou rovněž další druhy inovací, zejména sociální inovace, přezkoumání nových modelů podnikání a inovace návrhu s úzkým zapojením uživatelů. Řada témat programu „Spolupráce“ vybízí k větší účasti průmyslu, a zejména malých a středních podniků. To je v některých případech prováděno prostřednictvím vyhrazených rozpočtů, v jiných případech je to součástí hodnotících kritérií a několik málo témat uplatňuje přístup zdola nahoru s cílem zvětšit prostor pro to, aby malé a střední podniky mohly navrhovat řešení podle vlastního výběru. V rámci tématu „Zdraví“ je podporován zvláštní program pro malé a střední podniky, který je zaměřen na malé projekty vývoje technologií v rozvinuté fázi připravenosti ke komerčnímu využití, v nichž mají hlavní úlohu malé a střední podniky. 5.4.2. Šíření Šíření výsledků výzkumu financovaného EU hraje stěžejní úlohu při zajišťování Evropského výzkumného prostoru, podpoře otevřenosti a využívání evropského tvůrčího potenciálu. Komise podporuje šíření výsledků výzkumu poskytováním finančních prostředků v rámci projektů pro aktivní šíření výsledků. Komise rovněž aktivně zvyšuje informovanost veřejnosti o výsledcích financovaného výzkumu a umožňuje přístup k výsledkům na internetu prostřednictvím CORDIS[13], informační služby Společenství pro výzkum a vývoj, a archivu publikací Společného výzkumného střediska[14]. V srpnu 2008 zahájila Komise na základě 7. RP pilotní projekt týkající se otevřeného přístupu, který zahrnuje sedm oblastí výzkumu, na něž připadá přibližně 20 % celkového rozpočtu 7. RP. Cílem je větší šíření výsledků výzkumu prostřednictvím bezplatného přístupu. Podle průzkumu týkajícího se pilotního projektu, který byl proveden v roce 2011, většina respondentů považovala splnění požadavků pro otevřený přístup za snadné a tři čtvrtiny respondentů by souhlasily s nařízením otevřeného přístupu k údajům v jejich výzkumné oblasti. Komise mimoto ověřuje možnost jít nad rámec stávajících činností a dále zlepšit šíření, sdělování a využívání výsledků výzkumu financovaného EU. 5.4.3. Zjednodušení Činnosti v roce 2011 navázaly na podnět vyplývající ze sdělení o zjednodušení[15] z dubna 2010 a následné diskuse. V praxi byla provedena řada opatření, která byla celkově podpořena. Rozhodnutím Komise ze dne 24. ledna[16] byl mimo jiné přijat balíček tří opatření, který zahrnoval: – možnost používat průměrné osobní náklady bez předchozího osvědčení u všech příjemců, pokud to představuje jejich běžnou účetní praxi; – možnost, aby vlastníci / vedoucí pracovníci malých a středních podniků a fyzické osoby, jimž není vyplácena mzda, účtovali u projektů 7. RP osobní náklady podle stupnice jednotkových nákladů; – zřízení výboru pro zúčtování nákladů na výzkum mezi generálními ředitelstvími, která spravují granty na základě 7. RP, aby byl zajištěn jednotný výklad a používání pravidel 7. RP. Pokračoval rozvoj portálu pro účastníky výzkumu a inovací zavedením nových služeb pro účastníky a dalším zlepšením uživatelské přívětivosti systému. Výsledek diskuse o zjednodušení poskytl rovněž vstupní informace pro diskusi o revizi finančního nařízení. Jsou objasněna a zjednodušena ustanovení o financování pro granty EU, a jakmile bude nové nařízení přijato zákonodárcem, umožní větší uznávání běžné účetní praxe příjemců s výhradou minimálních mezních podmínek. To bude zahrnovat rovněž: – revidovaná pravidla týkající se způsobilosti DPH. To zjednoduší finanční řízení grantů na výzkum a inovace, například pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace; – zrušení povinnosti vytvářet a vykazovat úroky. V současnosti tato povinnost existuje a znamená značnou administrativní zátěž a náklady spojené se zakládáním a vedením zvláštních účtů a spravováním seznamu výjimek pro organizace, které v důsledku vnitrostátních právních předpisů nemohou zakládat úročené účty. 6. Výhled na rok 2012 Po přijetí a předložení balíčku Horizont 2020 Komisí má být tento balíček v průběhu roku 2012 a posléze projednáván Radou a Evropským parlamentem za účelem jeho přijetí do konce roku 2013. Jednání probíhají v jednom z nejtěžších období, jaké kdy EU zažila. Zatímco se Evropa pomalu zotavuje z hospodářského poklesu, čelí v současnosti dluhové krizi a obavám z nové recese. Vedoucí evropští představitelé a orgány veřejné správy musí proto jednat rozhodně, aby byl zajištěn udržitelný růst a nové pracovní příležitosti, což je úkolem programu Horizont 2020. Zároveň se projednává návrh souhrnného rozpočtu EU, včetně celkové částky určené na výzkum a inovace. Komise tato jednání podpoří a rovněž bude usilovně pracovat na zavedení všech opatření, která jsou nezbytná pro bezproblémové zahájení a provádění programu. V roce 2012 bude Komise nadále plnit závazky Unie inovací a představí dvě zbývající iniciativy: sdělení o EVP, jehož dotvoření do roku 2014 bylo požadováno na zasedání Evropské rady na jaře 2012, a nový hlavní ukazatel inovací. Komise bude mimoto nadále prosazovat inovace v rámci ostatních společenských výzev, a to předložením návrhů na EIP v oblasti „zemědělské produktivity a udržitelnosti“, „surovin“, „vody“ a případně „inteligentních měst“. S nadcházejícími pracovními programy na rok 2013 se dospěje rovněž k posledním rokům provádění 7. RP. Tyto pracovní programy, které budou v souladu se strategií Evropa 2020 pro růst a zaměstnanost, budou představovat dosud největší objem financování Komise na podporu výzkumu a inovací a současně zajistí bezproblémový přechod na program Horizont 2020. 7. Zdroje dalších informací Další informace lze získat z těchto veřejně přístupných zdrojů: · výroční monitorovací zprávy rámcového programu a jeho zvláštních programů[17]; · pravidelné zprávy o klíčových údajích v oblasti vědy, technologií a konkurenceschopnosti[18]; · statistika vědy a techniky v Evropě[19]; · studie a analýzy zveřejňované v souvislosti s výzkumnými činnostmi a politikami Evropské unie[20]; · výroční zprávy o činnosti Generálního ředitelství pro výzkum[21]; · stav Unie inovací[22]; · zpráva o konkurenceschopnosti Unie inovací[23]; · srovnávací přehled výzkumu a inovací Unie[24]; · zpráva Komise o hodnocení financí Unie založená na dosažených výsledcích[25]; Většinu těchto dokumentů lze nalézt nebo si je objednat na těchto internetových stránkách: · internetové stránky Komise týkající se výzkumu a inovací: http://ec.europa.eu/research; · internetové stránky EVP: http://ec.europa.eu/research/era; · internetové stránky investic do evropského výzkumu: http://ec.europa.eu/invest-in-research; · internetové stránky ERAWATCH: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11. [2] KOM(2011) 500. [3] P7 TA(2011)0401. [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home [5] Ve stálých cenách roku 2011. [6] KOM(2011) 48. [7] KOM(2011) 849 – pokud jde o stav všech 34 závazků, viz systém Unie inovací pro výměnu informací a tajných zpráv: http://i3s.ec.europa.eu/home.html [8] KOM(2011) 572. [9] ERA-NET, iniciativy podle článku 185, iniciativy společného plánování atd. [10] Společné technologické iniciativy, PPP v rámci plánu obnovy atd. [11] Prošly všemi stupni hodnocení a uspěly ve výběrovém řízení. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] KOM(2010) 187. [16] KOM(2011) 174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:CS:PDF