PŘÍLOHA

Na následujících stranách je uvedeno doplňující stanovisko Poradní komise pro průmyslové změny CCMI/196 „New Space“:

„Stanovisko Poradní komise pro průmyslové změny k tématu Bezpečná kosmická konektivita a ‚New Space‘ – cesta evropského průmyslu k nezávislosti a inovacím (doplňující stanovisko ke stanovisku TEN/775) Zpravodaj: Maurizio MENSI Spoluzpravodaj: Franck UHLIG Rozhodnutí plenárního shromáždění 22/2/2022 Právní základ čl. 56 odst. 1 jednacího řádu doplňující stanovisko Odpovědná sekce Poradní komise pro průmyslové změny Přijato v sekci 24.6.2022 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 21/0/1 1. Závěry a doporučení 1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje iniciativy Evropské komise, jež se týkají bezpečné konektivity, která je založena na vesmírném propojení, a ‚New Space‘ a jsou zaměřené na posílení průmyslové a provozní nezávislosti členských států. Zajištění autonomie má zásadní význam nejen pro budoucí konkurenceschopnost průmyslu, ale rovněž pro zajištění strategické nezávislosti a odolnosti ( 1 ) , jak nedávno ukázal nedostatek elektronických součástek způsobený zejména krizí COVID-19 a válkou na Ukrajině, které zasadily evropskému kosmickému průmyslu těžkou ránu. 1.2 EHSV se domnívá, že bezpečná, přístupná a cenově dostupná konektivita představuje nejen nezbytný nástroj pro fungování participativní demokracie, ale také předpoklad pro řádné uplatňování základních práv a příležitost, jak dále posílit postavení občanů a občanské společnosti. 1.3 EHSV uznává, že vesmír je důležitý pro naše hospodářství a společnost a má rovněž strategický význam z hlediska bezpečnosti a obrany, jak se ukázalo v případě rusko-ukrajinské války. Fyzická a kybernetická bezpečnost infrastruktur na zemi i ve vesmíru spolu se souvisejícími daty jsou navíc klíčem k zajištění kontinuity služeb a řádného fungování systémů. 1.4 EHSV je přesvědčen, že podpora evropského vesmírného odvětví je klíčem k dosažení pokroku v souběžné transformaci a k řešení hlavních globálních výzev, jako je změna klimatu. Uznává rovněž potenciální výhody vyplývající ze zapojení začínajících podniků a malých a středních podniků působících v oblasti kosmického průmyslu do kosmických programů EU, včetně jejich přínosu z hlediska odolnosti a strategické autonomie EU. 1.5 EHSV je pevně přesvědčen, že vzhledem k tomu, že správa bezpečného a autonomního systému kosmické konektivity (dále jen ‚program‘) vyžaduje spolupráci různých subjektů, je zapotřebí zaručit účinnou a náležitou míru koordinace. 1.6 EHSV se domnívá, že již zavedený rámcový program Horizont Evropa by se měl využít ke stimulaci trhu v oblasti vesmíru, k podpoře vytváření inovativních komerčních řešení pro kosmická odvětví na začátku a na konci hodnotového řetězce a k urychlení dostupnosti klíčových technologií potřebných pro program ve spojení s iniciativami EuroQCI ( 2 ) a ENTRUSTED ( 3 ) . Zejména evropský systém součástí, systémů a subsystémů by vyžadoval masivní, dlouhodobé úsilí k obnovení silného evropského průmyslu. 1.7 EHSV doporučuje, aby byly rozvíjeny synergie s Evropským obranným fondem a prostřednictvím akčního plánu Komise pro interakce mezi civilním, kosmickým a obranným průmyslem. 1.8 EHSV se domnívá, že v zájmu zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu by měly iniciativy Komise přispívat k rozvoji pokročilých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem a podporovat vzdělávání a odbornou přípravu s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. Přineslo by to zlepšení, pokud jde o důležitý sociální rozměr programu. 1.9 EHSV zdůrazňuje, že je třeba vzít v potaz veškeré vesmírné kapacity pro modernizaci stávajících kosmických prostředků (Galileo ( 4 ) , Copernicus ( 5 ) ) i pro rozvoj budoucích konstelací a služeb. Zvýší se tak odolnost kosmických prostředků EU a posílí se konkurenceschopnost jejího průmyslu. Zárukou účinného provádění programu by mělo být stanovení odpovědnosti na základě prokázané způsobilosti. 1.10 EHSV se domnívá, že EU musí podněcovat vědecký a technický pokrok a podporovat konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví, zejména pokud jde o malé a střední podniky, začínající podniky a inovativní podniky, a stimulovat tak hospodářské činnosti na začátku i na konci hodnotového řetězce. Výzkumné a inovační programy totiž hrají zásadní roli při zvyšování technologických schopností Unie a jejích členů. 2. Souvislosti předložení stanoviska včetně předmětného legislativního návrhu 2.1 Návrh Evropské komise si klade za cíl vyvinout program pro poskytování zaručených a odolných služeb družicové komunikace. Komise je odhodlána podporovat inovace v kosmickém odvětví a i nadále přispívat k rozvoji prosperujícího ekosystému ‚New Space‘ EU, což patří mezi hlavní priority jejího Kosmického programu. Za tímto účelem spustila Komise iniciativu CASSINI ( 6 ) . Zejména je jeho cílem zajistit uživatelům z řad státní správy dlouhodobou dostupnost celosvětových, spolehlivých, zabezpečených a nákladově efektivních služeb družicové komunikace, které podporují ochranu kritických infrastruktur, dohled, vnější činnosti a krizové řízení, a tím zvyšují odolnost členských států. 2.2 Tato iniciativa má těžit z odborných znalostí evropského kosmického průmyslu, a to jak od zavedených průmyslových subjektů, tak z ekosystému ‚New Space‘. Globální družicová konektivita tak nyní představuje strategické aktivum z hlediska zabezpečení, bezpečnosti a odolnosti EU a jejích členských států. Cílem návrhu je rovněž umožnit dostupnost vysokorychlostního širokopásmového připojení pro komerční účely v celé Evropě, odstranit mrtvé zóny a zajistit soudržnost na území členských států, ale také konektivitu v zeměpisných oblastech strategického zájmu, jako je Afrika a arktická oblast. Po programech Galileo a Copernicus se bude navrhovaná třetí konstelace opírat o tři nové diferenciační prvky: bezpečnost již od fáze návrhu (díky využití nových technologií, např. kvantové technologie) pro komunikaci obnášející citlivé údaje (obrana), multiorbitální konstelaci a strukturu založenou na partnerství veřejného a soukromého sektoru (pro další posílení komerčního rozměru). 2.3 Návrh je v souladu s řadou dalších politik EU a aktuálních legislativních iniciativ v oblasti dat (jako je směrnice INSPIRE ( 7 ) a směrnice o otevřených datech ( 8 ) ), cloud computingu a kybernetické bezpečnosti. Další soudržnost v souladu se strategiemi EU v oblasti digitální a kybernetické bezpečnosti by zajistilo zejména poskytování služeb státní správy, a to zajištěním integrity a odolnosti evropských infrastruktur, sítí, komunikací a dat. Návrh rovněž podpoří konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii a výrazně přispěje k zajištění autonomního a cenově dostupného přístupu Evropy do vesmíru v nadcházejících letech, přičemž bude mít zásadní a dalekosáhlý pozitivní dopad na konkurenceschopnost evropských modelů využívání nosných zařízení ( 9 ) 2.4 akčním plánu pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem z 22. února 2021 Komise konkrétně uvádí, že jde o to, umožnit ‚přístup k vysokorychlostnímu připojení pro všechny v Evropě a poskytnout odolný systém připojení, který umožní Evropě zůstat ve spojení, ať se stane cokoli‘ V závěrech Evropské rady z 21. a 22. března 2019 bylo zdůrazněno, že EU musí dále pokročit při rozvíjení konkurenceschopné, bezpečné, inkluzivní a etické digitální ekonomiky se špičkovou konektivitou ( 10 ) . Vz 22. února 2021 Komise konkrétně uvádí, že jde o to, umožnit ‚přístup k vysokorychlostnímu připojení pro všechny v Evropě a poskytnout odolný systém připojení, který umožní Evropě zůstat ve spojení, ať se stane cokoli‘ ( 11 ) 2.5 Program by doplnil stávající ujednání EU GOVSATCOM ( 12 ) o sdružování a sdílení současné kapacity družicové komunikace v rámci státní správy. Vzhledem k omezené životnosti družic bude třeba v nadcházejícím desetiletí doplnit několik infrastruktur ve vlastnictví států, které budou součástí sdružování a sdílení složky GOVSATCOM ( 13 ) 2.6 S ohledem na zvyšující se úroveň hybridních a kybernetických hrozeb a citlivost na přírodní katastrofy vyžadují měnící se potřeby státních subjektů vyšší bezpečnost, spolehlivost a dostupnost odpovídajících řešení družicové komunikace. Další hrozbu představuje vzestup kvantových počítačů, jelikož budou schopny dešifrovat obsah, který je v současné době zašifrován. 2.7 V USA, Číně a Rusku se objevily různé veřejně podporované nebo dotované megakonstelace nepocházející z EU. To spolu s nedostatkem volných kmitočtových pásem a orbitálních slotů, jakož i omezenou životností kapacity složky GOVSATCOM vytváří naléhavou potřebu systému bezpečné konektivity EU ve vesmíru. Program by pokryl nedostatky v kapacitě a možnostech družicové komunikace v rámci státní správy. 2.8 Program by měl rovněž umožnit poskytování komerčních služeb družicové komunikace soukromým sektorem. Jako nejvhodnější model provádění, který by zajistil dosažení cílů programu, bylo v posouzení dopadů vyhodnoceno partnerství veřejného a soukromého sektoru. Zejména by podpořilo inovace ve všech složkách evropského kosmického průmyslu (u velkých systémových integrátorů, nezávislých podniků se střední tržní kapitalizací, malých a středních podniků i začínajících podniků). 2.9 Vzhledem k tomu, že vlády, občané a orgány EU jsou stále více závislé na konektivitě, jejich potřeby vyžadují řešení s větším zabezpečením, nízkou latenci ( 14 ) a větší šířkou pásma, a proto je třeba mít zaručený přístup k odolným řešením prostřednictvím inovativních technologií a nových průmyslových trendů a přístupů. Chystaný systém bude tedy naprosto určující z hlediska technologií, jak je zdůrazněno v návrhu. 2.10 Aby byl program nákladově efektivní a využíval úspor z rozsahu, měl by optimalizovat soulad mezi nabídkou a poptávkou po službách státní správy. 2.11 Ve skutečnosti poskytuje družicová komunikace všudypřítomné pokrytí, které doplňuje pozemní sítě. Sále častěji se považuje za strategický prostředek, což zdůrazňuje rostoucí globální potřebu, aby služby státní správy zajišťovaly odolnou konektivitu nejen pro podporu svých bezpečnostních operací, ale také pro propojení kritických infrastruktur, usnadnění účinné a efektivní elektronické přeshraniční nebo meziodvětvové interakce mezi evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany, podporu rozvoje účinnější, jednodušší a uživatelsky přívětivější elektronické správy na celostátní, regionální a místní správní úrovni ( 15 ) , zvládání krizí a také podporu hraničního a námořního dohledu. 2.12 Program bude zaváděn postupně, přičemž hlavní důraz bude kladen na kvalitu. Počáteční vývoj a zavádění by mohly začít v roce 2023, poskytování počátečních služeb a testování kvantové kryptografie na oběžné dráze do roku 2025 a plné zavedení s integrovanou kvantovou kryptografií umožňující plné služby do roku 2028. Celkové náklady se odhadují na 6 miliard EUR, přičemž financování bude pocházet z různých zdrojů v rámci veřejného sektoru (rozpočet EU, členské státy a příspěvky ESA) a investic soukromého sektoru. Pokud jde o financování EU, neohrožuje to provádění stávajících kosmických složek nařízení EU o kosmickém programu, zejména programů Galileo a Copernicus. 3. Obecné připomínky 3.1 EHSV se domnívá, že v dnešním digitálním světě představuje kosmická konektivita pro moderní společnosti kritický a strategický prostředek. Přináší ekonomickou sílu, vedoucí postavení v digitální oblasti a technologickou suverenitu, hospodářskou konkurenceschopnost a společenský pokrok. Program přikládá větší význam subjektům působícím v oblasti vesmíru, což má zajistit vysoce kvalitní a zabezpečená data a služby související s vesmírem, které mohou evropským občanům a podnikům přinést socioekonomické výhody, zvýšit bezpečnost a autonomii EU a posílit její vedoucí úlohu v kosmickém odvětví, aby mohla konkurovat ostatním předním kosmickým ekonomikám a dalším zemím, které získávají přístup do vesmíru. Navíc je to také důležitý technický nástroj, který umožňuje svobodu slova a volné šíření myšlenek. 3.2 EHSV se domnívá, že bezpečná, přístupná a cenově dostupná konektivita představuje nejen nezbytnou podmínku pro fungování participativní demokracie, ale také předpoklad pro řádné uplatňování základních práv a příležitost, jak dále posílit postavení občanů a občanské společnosti. Evropští občané jsou na vesmírných technologiích, datech a službách stále více závislí. S tím je spojeno zejména dodržování pravidel ochrany osobních údajů. Vesmír navíc sehrává stále významnější úlohu z hlediska hospodářského růstu, bezpečnosti a geopolitického významu EU. V tomto smyslu lze spolehlivou a bezpečnou konektivitu považovat za veřejný statek pro vlády a občany. 3.3 EHSV doporučuje využívat partnerství veřejného a soukromého sektoru jako vhodný model provádění, který zajistí, že cílů programu bude dosaženo. Přímé zapojení soukromého sektoru vede k vytvoření příznivého prostředí pro další rozvoj vysokorychlostního širokopásmového připojení a bezproblémové konektivity v celé Evropě. Toho lze dosáhnout odstraněním komunikačních mrtvých zón a zajištěním soudržnosti na území členských států a také konektivity v zeměpisných oblastech strategického zájmu. 3.4 Komise může prostřednictvím zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže uzavřít koncesní smlouvu, která zajistí požadované řešení a ochrání zájmy Unie a členských států. Zapojení průmyslu prostřednictvím takové koncese by mělo soukromým partnerům umožnit, aby pomocí dodatečných vlastních investic doplnili infrastrukturu programu o další možnosti. 3.5 EHSV v tomto ohledu zdůrazňuje, že v budoucí správě programu by měla být přiměřeně zohledněna úloha veřejného sektoru, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována bezpečnosti infrastruktury a pečlivé kontrole nákladů, harmonogramu a výkonnosti. Program bude řídit Komise, která bude zodpovídat za udělení koncese a dohled nad ní. Agentura EU pro Kosmický program bude pověřena poskytováním služeb státní správy a Evropská kosmická agentura bude pověřena dohledem nad činnostmi souvisejícími s vývojem a ověřováním. EHSV se domnívá, že malé a střední podniky mají rovněž zásadní význam pro inovace a ekosystém ve vznikajícím hospodářství ‚New Space‘. Proto by měl být aktivně podporován rozvoj kosmických služeb malých a středních podniků, stejně jako zadávání veřejných zakázek těmto podnikům veřejnými orgány i soukromým sektorem. Pomohlo by to vytvořit pracovní místa, zlepšit technologické dovednosti a posílit konkurenceschopnost Evropy, což je pro souběžnou transformaci EU na udržitelné a digitální hospodářství stále důležitější. Zajistila by se tak účinná a transparentní hospodářská soutěž a posílila technologická autonomie EU prostřednictvím zvláštních požadavků souvisejících s bezpečností, kontinuitou a spolehlivostí služeb. 3.6 EHSV se domnívá, že v rámci zadávacího řízení by měla být vypracována specifická kritéria pro udělení koncese, která by zajistila účast začínajících podniků a malých a středních podniků v celém hodnotovém řetězci koncese, čímž by se podpořil vývoj inovativních a přelomových technologií. Pokud by využívání služeb dodavatelů ze zemí mimo EU mohlo z bezpečnostního a strategického hlediska vyvolat problémy, měla by být zavedena vhodná pravidla pro účast. 3.7 EHSV se domnívá, že je třeba povzbuzovat malé a střední podniky, aby využívaly rozmanitých finančních nástrojů, které má EU k dispozici pro oživení kosmického ekosystému, protože by to pomohlo vytvořit pracovní místa, zlepšit technologické dovednosti a posílit konkurenceschopnost evropského průmyslu. 4. Konkrétní připomínky 4.1 EHSV se domnívá, že strategická suverenita EU a členských států je založena především na technologické autonomii a schopnostech evropského průmyslu, jakož i na bezpečnosti satelitní komunikace, zejména v kontextu rostoucího geopolitického napětí. EHSV proto důrazně podporuje iniciativy zaměřené na posílení průmyslové a technologické nezávislosti členských států EU. 4.2 EHSV s předloženým návrhem souhlasí a považuje potenciální synergie mezi činnostmi státní správy a komerčními civilními činnostmi za významnou příležitost z ekonomického hlediska, a to i pro doplňkové služby nabízené evropským občanům v kontextu celosvětového nárůstu veřejných a soukromých investic do kosmických činností. 4.3 EHSV zdůrazňuje, že je důležité podporovat konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii. Výrazně to přispěje k zajištění autonomního a cenově dostupného přístupu Evropy do vesmíru v nadcházejících letech a zároveň to bude mít zásadní a dalekosáhlý pozitivní dopad na konkurenceschopnost evropských modelů využívání nosných zařízení. 4.4 EHSV zdůrazňuje, že program by měl telekomunikačním operátorům umožnit využívat výhody plynoucí ze zvýšené kapacity a spolehlivých a bezpečných služeb. Díky komerčnímu rozměru by navíc maloobchodní služby mohl využívat větší počet soukromých uživatelů v celé EU. 4.5 Pokud jde o správu programu (kapitola V navrhovaného nařízení), je zřejmé, že hlavní úlohu budou v programu hrát čtyři hlavní aktéři, a to Komise, Agentura Evropské unie pro Kosmický program (dále jen ‚agentura‘), členské státy a Evropská kosmická agentura (ESA). 4.6 V tomto ohledu je EHSV pevně přesvědčen, že pro řádné fungování programu je naprosto nezbytné jasné rozdělení úkolů, rolí a odpovědnosti společně se zajištěním řádné koordinace jednotlivých subjektů. Přesné rozdělení odpovědnosti na základě jejich prokázané způsobilosti by proto mělo rovněž zajistit účinné provádění programu z hlediska nákladů a termínů. Vzhledem k rostoucímu množství odpadu ve vesmíru je rovněž nezbytné zajistit efektivní řízení kosmického provozu, aby se zvýšila bezpečnost. 4.7 EHSV zdůrazňuje, že kybernetická bezpečnost infrastruktur na zemi i ve vesmíru je klíčem k zajištění provozu a odolnosti systémů. 4.8 EHSV poukazuje na to, že v zájmu zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu by měl program přispívat k rozvoji pokročilých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, podporovat vzdělávání a odbornou přípravu a prosazovat rovné příležitosti, genderovou rovnost a posílení postavení žen s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. 4.9 EHSV zdůrazňuje, že do budování a modernizování infrastruktur by mohla být zapojena řada subjektů z oblasti průmyslu v několika zemích, jejichž činnost musí být účinně koordinována, aby byly vyvinuty spolehlivé a plně integrované systémy, zejména pokud jde o zabezpečení a kybernetickou bezpečnost. V Bruselu dne 24. června 2022. předseda Poradní komise pro průmyslové změny Pietro Francesco DE LOTTO“

(1) Evropa má druhý největší kosmický průmysl na světě. Je v něm zaměstnáno více než 231 000 odborníků a jeho hodnota se odhaduje na 53–62 miliard EUR (studie ‚Trh v oblasti vesmíru‘, Evropský parlament, listopad 2021).

(2) Iniciativa týkající se evropské kvantové komunikační infrastruktury (EuroQCI).

(3) Výzkumný projekt v oblasti bezpečné družicové komunikace (SatCom) pro vládní subjekty v EU. ENTRUSTED: ‚European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services‘ (evropský plán budování sítí pro družicovou telekomunikaci pro státní uživatele vyžadující bezpečné, interoperabilní, inovativní a standardizované služby).

(4) Evropský globální družicový navigační systém, který funguje od prosince 2016, kdy začal nabízet služby veřejným orgánům, podnikům a občanům.

(5) Program Evropské unie pro pozorování Země, který poskytuje údaje získané pozorováním Země, jež následně využívají poskytovatelé služeb, veřejné orgány a mezinárodní organizace.

(6) Competitive Space Start-ups for Innovation Initiative, tj. iniciativa Evropské komise pro konkurenceschopné začínající podniky v kosmickém odvětví, která je zaměřena na podnikání v kosmickém odvětví. Jejím hlavním cílem je podporovat pomocí souboru nástrojů a finančních prostředků začínající podniky a malé a střední podniky v různých fázích jejich růstu.

(7) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).

(9) Vzhledem k tomu, že EU má v současné době na oběžné dráze 18 družic, přičemž v příštích 10 až 15 letech by jich měla vypustit dalších více než 30, je rovněž největším evropským institucionálním zákazníkem služeb vypouštění do vesmíru. Nosná zařízení jsou po komerčních družicích druhou největší oblastí kosmické výroby v Evropě, což podporuje evropský průmysl. Komise sdruží celkové potřeby vyplývající z programů EU v oblasti služeb vypouštění do vesmíru a bude působit jako inteligentní zákazník evropských spolehlivých a nákladově efektivních řešení v oblasti vypouštění do vesmíru. Je důležité, aby Evropa měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru.

(10) Od června 2019 členské státy postupně podepsaly prohlášení o evropské kvantové komunikační infrastruktuře (EuroQCI), v němž se zavázaly spolupracovat s Komisí a s podporou ESA na vývoji kvantové komunikační infrastruktury, která by pokryla celou EU.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) Dne 28. dubna 2021 přijala EU v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 složku GOVSATCOM s cílem zajistit pro uživatele družicové komunikace v rámci státní správy dlouhodobou dostupnost spolehlivých, bezpečných a nákladově efektivních služeb družicové komunikace. Nařízení (EU) 2021/696 předpokládá, že v první fázi složky GOVSATCOM přibližně do roku 2025 bude využívána stávající kapacita. V této souvislosti má Komise pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie.

(13) Ve skutečnosti je družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM) strategický prostředek, který úzce souvisí s národní bezpečností a který využívá většina členských států. Veřejní uživatelé dávají přednost buď státním řešením (mezi státy, které vlastní složku GOVSATCOM, patří Francie, Německo, Řecko, Itálie, Lucembursko a Španělsko) nebo řešením ve vlastnictví veřejného a soukromého sektoru (například německý Satcom BW nebo lucemburský GovSat), případně využívají konkrétní akreditované soukromé poskytovatele. Složka GOVSATCOM byla již v roce 2013 (závěry Evropské rady z 19. a 20. prosince 2013) označena za slibnou oblast pro iniciativy Unie, která může hmatatelně přispět k cílům silné, bezpečné a odolné Evropské unie. Nyní je nedílnou součástí Kosmické strategie pro Evropu (Kosmická strategie pro Evropu, COM(2016) 705 final), Evropského obranného akčního plánu (Evropský obranný akční plán, COM(2016) 950 final) a globální strategie Evropské unie.

(14) Nízká latence znamená minimální zpoždění při zpracování počítačových dat prostřednictvím síťového připojení. Čím je zpoždění při zpracování nižší, tím více se blíží přístupu v reálném čase. Připojení k síti s nižší latencí se vyznačuje velmi krátkým zpožděním.

(15) Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Výsledky průběžného hodnocení programu ISA (řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy), 23. září 2019, COM(2019) 615 final.