ZPRÁVA KOMISE PRŮBĚŽNÁ ZPRÁVA O PILOTNÍ FÁZI INICIATIVY PRO PROJEKTOVÉ DLUHOPISY V RÁMCI STRATEGIE EVROPA 2020 /* COM/2013/0929 final */





PRŮBĚŽNÁ ZPRÁVA O PILOTNÍ FÁZI INICIATIVY PRO PROJEKTOVÉ DLUHOPISY V RÁMCI STRATEGIE EVROPA 2020 1. SOUVISLOSTI Tato průběžná zpráva (dále jen „zpráva“) Evropskému parlamentu a Radě byla vypracována na základě požadavku nařízení (EU) č. 670/2012 a jejím cílem je zhodnotit pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy v rámci strategie Evropa 2020. Iniciativa pro projektové dluhopisy je nástroj pro sdílení rizika vytvořený Evropskou komisí (EK) a Evropskou investiční bankou (EIB). Cílem je umožnit projektovým společnostem vydávat projektové dluhopisy, které jsou atraktivní pro investory na kapitálovém trhu s dluhovými nástroji v odvětvích transevropských dopravních sítí (TEN-T), transevropských energetických sítí (TEN-E) a telekomunikačních a širokopásmových sítí. Vzhledem k tomu, že spuštění inovativního nástroje takového rozsahu a příprava, zadávání a uzavírání nových projektů v oblasti infrastruktury vyžadují poměrně dlouhé zaváděcí období, byl zřízen pilotní projekt iniciativy pro projektové dluhopisy, na který bylo z rozpočtu EU vyčleněno 230 milionů EUR[1], což má zúčastněným stranám umožnit, aby se během počáteční pilotní fáze s tímto novým nástrojem seznámily na základě konkrétních transakcí. V této pilotní fázi[2], která byla zahájena dne 7. listopadu 2012, mohou být projekty schvalovány EIB až do 31. prosince 2014 a finanční závěrky musí dosáhnout do 31. prosince 2016. Postupné zavádění iniciativy v plném rozsahu by mělo probíhat v rámci Nástroje pro propojení Evropy, který je součástí víceletého finančního rámce (2014–2020). Tato zpráva vypracovaná ve spolupráci s EIB zahrnuje období prvních 12 měsíců od listopadu 2012 do listopadu 2013 a ukazuje, jakého pokroku bylo dosaženo v oblasti schvalování a financování projektů. Zpráva analyzuje poznatky získané během pilotní fáze a poukazuje na možné synergie a úspory z rozsahu, jichž by mohlo být v rámci Nástroje pro propojení Evropy dosaženo. Úlohu Nástroje pro propojení Evropy by bylo možno v největší míře posílit vytvářením synergií prostřednictvím spojení grantů s finančními nástroji, jako je iniciativa pro projektové dluhopisy, úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí (LGTT) a podpůrná opatření programu. Zpráva je podpořena výsledky nezávislého externího posouzení (ve fázi návrhu), jehož cílem je zhodnotit dosažené výsledky iniciativy pro projektové dluhopisy z hlediska cílů politiky a z hlediska financování s využitím prostředků z kapitálových trhů a které bude dokončeno v prvním čtvrtletí roku 2014. Pilotní fáze bude předmětem nezávislého hodnocení také v roce 2015, které poskytne podrobnější představu o efektivitě a účinnosti využití finančních prostředků EU. 2. SOUVISLOSTI POLITIKY Důležitost investic do infrastruktury z hlediska potenciálu budoucího růstu a tvorby pracovních míst zůstává nezměněna. Ekonomicky a finančně životaschopné projekty v oblasti infrastruktury mohou mít proticyklický účinek, zlepšit produktivitu a přispět k růstu zaměstnanosti. Infrastruktura zaměřená na zlepšení přístupu na trh současně podporuje konkurenceschopnost Evropy. Aby mohla Evropa plnit úkoly, jež vyplývají z provádění strategie Evropa 2020, potřebuje značný objem investic do infrastruktury a rozmanité modely financování. Na základě předpokládaných investičních potřeb členských států Evropská komise odhadla, že v odvětvích transevropských dopravních sítí, transevropských energetických sítí a informačních a komunikačních technologií bude v období od roku 2011 do roku 2020 zapotřebí investovat 1 bilion EUR. V posledních letech pokračovala konsolidace rozpočtů členských států EU, což ovlivnilo investice do veřejné infrastruktury a budování organizačních struktur pro realizaci projektů. Rozpočet EU prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy pomůže financovat chybějící propojení energetických a dopravních sítí a postupné zavádění vysokorychlostní širokopásmové infrastruktury v rámci EU[3]. I nadále má však v dlouhodobém financování takových projektů obrovský význam účast soukromého sektoru. Iniciativa pro projektové dluhopisy je jen jedním z opatření politiky, která přijala Evropská komise pro řešení výše uvedených výzev. Dokument navazující na zelenou knihu o dlouhodobém financování evropské ekonomiky, který má být přijat v prvním čtvrtletí roku 2014, předpokládá širší dopad na reformy v oblasti regulace finančních trhů i na celkové makroekonomické prostředí a regulační stabilitu na úrovni jednotlivých odvětví. V této souvislosti iniciativa pro projektové dluhopisy úspěšně plní úlohu katalyzátoru oživení trhu investic do infrastruktury. V roce 2013 se na trhu znovu objevila některá řešení v oblasti financování projektových dluhopisů bez podpory z rozpočtu EU. Iniciativa také dobře zapadá do mezinárodní diskuse vedené na úrovni skupiny G-20 a OECD směřující k vyčlenění infrastruktury do samostatné třídy aktiv a do práce skupiny odborníků na vysoké úrovni, kterou zřídila Rada a která v listopadu 2013 dokončila zprávu o malých a středních podnicích a financování infrastruktury. 3. VÝVOJ NA TRHU OD ROKU 2011 Investice do infrastruktury v Evropě od roku 2007 v důsledku poklesu investic veřejného a soukromého sektoru klesají. Ve veřejném sektoru to bylo vyvoláno rozpočtovými omezeními, jež vedla k revizi priorit budoucích výdajů a plánů v oblasti infrastruktury. Očekávalo se, že soukromý sektor doplní investice veřejného sektoru, avšak hospodářská a finanční nejistota ve skutečnosti vedla k tomu, že předkladatelé projektů pozastavili realizaci projektů v odvětvích, jako je energetika a informační a komunikační technologie / širokopásmové služby, kde jsou zapotřebí velké investice do modernizace sítí a kde je financování ze soukromého sektoru dominující. Jak je ukázáno v grafu 1, financování infrastruktury v EU ze strany soukromého sektoru prostřednictvím financování projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru se dosud nevrátilo ani na předkrizovou úroveň 25–30 miliard EUR, která byla i tak nedostatečná pro pokrytí potřeb EU v oblasti infrastruktury. Zčásti to způsobil pokles aktivity monoline pojišťoven. Po částečném zotavení v letech 2010 a 2011 činila hodnota transakcí v rámci projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru, které dosáhly finanční závěrky v roce 2012, celkem 11,7 miliardy EUR, což představovalo pokles o 3,5 % proti roku 2011 (17,9 miliardy EUR) a nejnižší hodnotu od roku 2003. V tomto poklesu počtu projektů a objemu financování projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru se odráží za prvé omezený počet připravených projektů a za druhé nedostatečné dlouhodobé financování v určitých odvětvích a zemích postižených finanční krizí. Zdroj: Evropské odborné centrum pro partnerství veřejného a soukromého sektoru (EPEC) Při pohledu na širší trh podle jednotlivých odvětví, která pokrývá Nástroj pro propojení Evropy, došlo v roce 2012 v oblasti financování infrastruktury k poklesu na 18 miliard EUR z 28 miliard EUR v roce 2011 a snížil se i počet transakcí. Hodnota projektů v odvětví dopravy činila 14,1 miliardy EUR, v oblasti energetických sítí 3,3 miliardy EUR a v odvětví telekomunikací 0,5 miliardy EUR. Graf 2 V první polovině roku 2013 aktivita v odvětvích, která pokrývá Nástroj pro propojení Evropy, v EU-28 objemově vzrostla o 33 % z 9,2 miliardy EUR v 1. pololetí roku 2012 na 12,2 miliardy EUR v 1. pololetí roku 2013. Počet transakcí se mírně snížil (12 oproti 15) a průměrná transakce v roce 2013 ve výši 1 miliardy EUR byla o 66 % vyšší než 0,6 miliardy EUR zaznamenaných v roce 2012. Je to hlavně důsledek některých velkých refinančních operací, ke kterým došlo v roce 2013 (Open Grid Europe, zpoplatněná pozemní komunikace Brebemi). Banky pokračují v revizi svých obchodních modelů. Některé jsou ochotny znovu úvěrovat projekty, byť s kratšími dobami splatnosti než v předkrizovém období, jiné budují kapacity pro vytváření a uzavírání dohod o financování v reakci na předpokládané zvýšení úlohy institucionálních investorů. Tento vývoj je některými odborníky vykládán jako příznak oživení bankovního financování. Podle našich odhadů však banky nebudou poskytovat půjčky v takovém rozsahu, který by pokryl potřeby EU v oblasti infrastruktury. Existuje reálné riziko, že výdaje spojené s financováním infrastruktury v období po skončení finanční krize jako jeden ze způsobů stimulace budoucího růstu a vytváření pracovních míst budou omezené, jestliže se nepodaří rozvinout alternativní zdroje finančních prostředků. V souvislosti s tím se objevily některé pojišťovny a fondy zaměřené na ovládnutí zadlužených podniků v oblasti infrastruktury, které jsou schopny investovat do prioritních a podřízených dluhů v rámci primárních a sekundárních transakcí. Některé pojišťovny s cílem posílit svou přítomnost na trhu zřídily interní týmy se zaměřením na financování infrastruktury, zatímco jiné působí prostřednictvím řízených účtů. Některé uzavřely první transakce, i když většina z nich byla nevelkého objemu a směřovala do relativně jasných projektů sociální infrastruktury ve Spojeném království (např. univerzitních kolejí) a jednalo se hlavně o soukromé investice, a nikoli o veřejné dluhopisy. U některých menších transakcí na místní úrovni se jedná a investice „na zelené louce“, avšak u větších operací na celostátní úrovni často jde o refinancování a investice do stávajících zařízení. Závěrem je třeba uvést, že tradiční financování bankami bude i nadále důležité, existuje však potenciál, aby tito i další noví aktéři na trhu podpořili soukromé financování projektů infrastruktury prostřednictvím kapitálového trhu s dluhovými nástroji. To je klíčový cíl iniciativy pro projektové dluhopisy. 4. CÍLE INICIATIVY PRO PROJEKTOVÉ DLUHOPISY Záměrem iniciativy pro projektové dluhopisy je poskytnout konkrétní nástroj, který by přispěl k hospodářskému oživení v období po skončení krize. Sleduje dva hlavní cíle: - podněcovat k investicím do projektů evropského zájmu v odvětvích transevropské dopravy, transevropské energetiky a širokopásmových služeb s jasnou přidanou hodnotou EU a tím napomáhat růstu investic na úroveň před krizí a - usnadnit větší zapojení institucionálních investorů do dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v těchto odvětvích pomocí kapitálového trhu s dluhovými nástroji. Iniciativa pro projektové dluhopisy má doplnit stávající zdroje financování projektů a poskytnout důvěryhodnou alternativu s využitím jiných zdrojů financování pomocí dluhových nástrojů (bankovních fondů a dluhových fondů rozvíjejících se trhů). To by nejen rozšířilo dostupné zdroje financování, ale řešilo by to také nepříznivé investiční situace a zlepšilo podmínky financování. Konečným cílem iniciativy pro projektové dluhopisy je učinit infrastrukturu přitažlivější pro investory ze soukromého sektoru. Cílem úvěrového posílení projektových dluhopisů, které poskytuje EIB v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy, je překlenout mezeru mezi typicky nízkým investičním stupněm ratingu projektů infrastruktury financovaných ze soukromých zdrojů a vyššími cílovými ratingy investorů. To by rozšířilo okruh zdrojů financování a mělo by to pomoci podpořit dobu splatnosti a snížit náklady financování. Úvěrové posílení projektových dluhopisů může být poskytnuto formou: - peněžního nástroje, což je tranše podřízeného dluhu (tj. přímá půjčka poskytnutá na projekt, která by byla splacena až po vyřízení přednostních dluhopisů), nebo - nefinančním nástrojem, což je podmíněná výše čerpání úvěru, která se v okamžiku čerpání mění v podřízenou půjčku. Úvěrové posílení projektových dluhopisů je zaměřeno na dluhopisy investičního stupně A- tak, aby je mohla nakupovat většina institucionálních investorů. Jen málokteří institucionální investoři jsou nyní ochotni podstoupit větší riziko spojené s nákupem mezaninových tranší dluhopisů, avšak cíle iniciativy pro projektové dluhopisy, které spočívají v přivedení kritického počtu investorů na trh, ve zvýšení normalizace a posílení rozvoje zralejšího trhu, nadále platí. Úvěrové posílení projektových dluhopisů řeší specifická rizika projektů ve fázi výstavby projektů a v jejich provozní fázi, zvyšuje likviditu a tím zlepšuje finanční profil pro případ nepředvídaných událostí. Jelikož nárok vyplývající z úvěrového posílení projektového dluhopisu je nadřazen ve vztahu k akciovým investorům, ale v podřízeném vztahu k dluhovým investorům, zlepšuje úvěrový rating dluhopisů. Příspěvek EU na nástroj projektových dluhopisů slouží k tomu, aby částečně absorboval zvýšené riziko vyplývající pro EIB ze zapojení do transakcí, které jsou riskantnější než obvykle prováděné operace, a v co největší míře pokryl první ztráty vzniklé v portfoliu projektů. EIB to umožňuje podpořit více operací, než by bylo jinak možné. Projekty musí splňovat pokyny Unie, jež stanoví kritéria způsobilosti v každém ze tří odvětví, musí vytvářet stabilní a dostatečně vysoké peněžní toky a musí být ekonomicky opodstatněné a technicky proveditelné. 5. VÝSLEDKY Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy začala před 12 měsíci a umožňuje schvalování projektů správní radou EIB do konce roku 2014 a finanční závěrku do konce roku 2016. Správní rada EIB až dosud schválila osm dopravních a energetických projektů, které splňují podmínky pro úvěrové posílení projektových dluhopisů, v několika členských státech EU. EIB dále prokázala proveditelnost projektových dluhopisů poskytnutím úvěrového posílení dluhopisů pro dva ze schválených projektů (z nichž v důsledku rozpočtových omezení pouze jeden získal podporu Unie), a očekává se, že další bude podepsán v brzké době. 5.1. Projekty schválené EIB Projekty sahají od dálnic v několika členských státech až po připojení větrných elektráren na moři k distribuční soustavě v Německu a Spojeném království a plynárenská skladovací zařízení v Itálii a Španělsku. V oblasti širokopásmových služeb EIB aktivně pracuje na vytvoření organizační struktury pro realizaci proveditelných projektů. Tabulka 1: Politika || Projekt || Země || Předpokládaná výše nástroje úvěrového posílení (v milionech EUR) TEN-T || Dálnice || Belgie || 150 TEN-T || Dálnice || Německo || 120 TEN-T || Dálnice || Spojené království || 200 TEN-E || Připojení několika větrných elektráren na moři k distribuční soustavě || Spojené království || 150 TEN-E || Skladování plynu || Španělsko || 200 TEN-E || Skladování plynu (1) || Itálie || 200 TEN-T || Dálnice || Slovensko || 200 TEN-E || Připojení několika větrných elektráren na moři k distribuční soustavě || Německo || 170 Schváleno celkem || || || 1,390 (1) závisí na dostupnosti financování ze strany EU Do seznamu mohou být doplněny další projekty, které schválí správní rada EIB do konce roku 2014. Pilotní fáze může poskytnout nástroje úvěrového posílení ve výši přibližně trojnásobku příspěvku z rozpočtu EU, který činí 230 milionu EUR, tj. kolem 700 milionů EUR, což v konečném důsledku podpoří objem přednostních dluhů v hodnotě 15–20krát vyšší, než je příspěvek z rozpočtu EU. Podřízené nástroje pro osm schválených projektů převyšují 700 milionů EUR, ale využití bude nakonec pravděpodobně nižší, neboť projektový dluhopis s úvěrovým posílením je zpravidla jednou z několika možností financování, které projektová společnost a/nebo orgán poskytující podporu mohou zvolit. Například dálnice ve Spojeném království a na Slovensku budou financovány bez úvěrového posílení projektového dluhopisu, protože z důvodů specifických pro tyto projekty byl jejich rating dostatečný pro shromáždění finančních prostředků na trhu dluhopisů i bez vyššího ratingu, který poskytuje úvěrové posílení projektových dluhopisů. Nicméně existence úvěrového posílení projektových dluhopisů jako další možnost financování podle všeho pomohla zachovat napětí, pokud jde o stanovení ceny obou těchto projektů, což zajišťuje, že pro příslušného veřejného zadavatele z toho v konečném důsledku vyplyne větší efektivnost nákladů. 5.2. Projektové dluhopisy podporované EIB EIB podpořila vydání dluhopisů ve výši 1,4 miliardy EUR pro plynárenské skladovací zařízení Castor[4] bez využití prostředků z rozpočtu EU, neboť výše požadovaného příspěvku EU přesahovala dostupné rozpočtové prostředky. Iniciativa pro projektové dluhopisy rovněž podpořila vydání dluhopisů ve výši 305 milionů GBP pro projekt OFTO Greater Gabbard ve Spojeném království, což zahrnuje aktiva pro přenos elektrické energie, jež připojí větrné elektrárny na moři o výkonu 500 MW k distribuční soustavě na území Spojeného království. Tento projekt je první projekt vlastníků zařízení pro přenos elektřiny z moře na pevninu (OFTO), který má být financován prostřednictvím kapitálových trhů. Dluhopis byl podpořen nefinančním nástrojem úvěrového posílení projektového dluhopisu ve výši kolem 46 milionů GBP, a v důsledku toho získal od agentury Moody´s rating A3, což stanovilo jeho cenu na velmi konkurenceschopné úrovni 125 základních bodů nad prvotřídními cennými papíry. Úvěrové posílení projektového dluhopisu bylo poskytnuto s využitím rozpočtu EU a plně využilo rozpočtových prostředků EU ve výši 10 milionů EUR, které jsou během pilotní fáze k dispozici na energetické projekty. Očekává se, že po těchto dvou projektech bude do konce roku 2013 nebo počátkem roku 2014 následovat projekt dálnice A11 v Belgii. Také tato transakce bude podpořena z rozpočtu EU a stane se další referenční hodnotou, pokud jde o potenciál investorů a úroveň ceny. Projektem partnerství veřejného a soukromého sektoru A11 Bruggy je nová dálnice spojující přístav Zeebrugge s dálnicí E40 do Gentu a dálnicí E34 do Antverp, která zlepší spojení přístavu s městem Bruggy a turistické trasy k belgickému pobřeží, zejména ke Knokke a Blankenberge. V současnosti se dokončuje struktura financování s plánovanou závěrkou koncem roku 2013 nebo počátkem roku 2014, přičemž podpis bude záviset na dokončení jednání a souhlasu zadavatele. Projekt A11 by byl prvním projektem v oblasti transevropských dopravních sítí realizovaným v rámci iniciativy pro projektové dluhopisy a první transakcí realizovanou „na zelené louce“. Předpokládá se, že dluhopisy ve výši 575 milionů EUR by byly podpořeny přibližně 114 miliony EUR z nefinančního nástroje úvěrového posílení projektových dluhopisů ve formě podřízeného akreditivu vydaného EIB. 5.3. Jiné emise dluhopisů v oblasti infrastruktury Zvýšený důraz na financování projektů infrastruktury prostřednictvím kapitálového trhu a jeho podpora vedou také k výraznému nárůstu vydávání jiných dluhopisů v oblasti infrastruktury oproti období 2007–2012. Z hlediska objemu však více než 90 % dluhopisů, které byly vydány od roku 2007 do roku 2013 v rámci odvětví pokrytých Nástrojem pro propojení Evropy, představovalo refinancování, 6 % investice „na zelené louce“ a 3 % nabývání dluhopisů. Graf 3 Kromě dluhopisů Castor ve výši 1,4 miliardy EUR, podpořených EIB, došlo v roce 2013 na trhu dluhopisů k uzavření některých významných dohod o refinancování, včetně: · refinancování High Speed 1, projektu vysokorychlostní železnice ve Spojeném království s 25letým dluhopisem ve výši 760 milionů GBP, jako součást balíčku přednostních dluhů ve výši 1,55 miliardy GBP. Projektu byl udělen rating A-, přičemž vláda Spojeného království se účinně zaručila za platby za dostupnost na High Speed 1 prostřednictvím domácí podpůrné dohody. · V rámci Open Grid byl úspěšně refinancován dluh ve výši 2,7 miliardy EUR úvěrovými nástroji ve výši 1,2 miliardy EUR a dluhopisy s ratingem A- v hodnotě 1,5 miliardy EUR s dobami splatnosti 7, 10 a 12 let. · Na Slovensku byl refinancován dluh ve výši přibližně 1,2 miliardy EUR dlouhodobými dluhopisy s ratingem BBB+ a splatností v roce 2039. Tyto transakce prokazují sílu evropských kapitálových trhů a jejich chuť k jasnému refinancování projektů infrastruktury. V roce 2013 navíc byla zaznamenána některá inovativní řešení prostřednictvím kapitálového trhu s dluhovými nástroji, jež různými způsoby usilovala o získání finančních prostředků od institucionálních investorů na projekty „na zelené louce“. Většina z nich se realizuje v odvětvích sociální infrastruktury, např. studentské bydlení, kde jsou projekty menší a méně riskantní. Projekt: || Rating || Doba splatnosti || Nominální hodnota (v milionech) || Charakteristiky Městský okruh L2/A507 || Baa3 || 28 let u tranše I a 30 let u tranše II || 79 EUR (tranše I) 86 EUR (tranše II) || Přes 65 % financování poskytla francouzská vláda, ostatních 165 milionů EUR odkoupila pojišťovací skupina, přičemž tranše II využila nástroje Dailly (tj. záruku od francouzského státu) Bydlení pro studenty Holyrood, Spojené království || AA-/A2 || 35 let pevná a indexovaná || 63 GBP || Podkladový dluhopis s ratingem BBB/Baa3 a posílený pojišťovnou Assured Guaranty Together Housing Pendleton || není uvedeno || 29 let || 71,7 GPBP (tranše A) 10,9 GPBP (tranše B) || Částečné financování pomocí balíčku dluhopisů (přednostní dluhopis v tranši A je úvěrově posílen podřízenou tranší B) Věznice Zaanstad || není uvedeno || 28 let || 72 EUR || Přednostní dluhopisy jsou úvěrově posíleny podřízenou úvěrovou tranší B ULiving Herdfordshire, Spojené království || A- || 41 rok indexovaná || 144 GBP || UPP, studentské bydlení ve více lokalitách, Spojené království || A- || 27 let pevná, 34 let indexovaná || 382 GBP || Příjem z pronájmu od několika univerzit s použitím mechanismu „cash pooling“ snižujícího riziko Udržitelné komunity pro Leeds || AA-/A2 || 19 let || 102 GBP || Podkladový dluhopis posílený pojišťovnou Assured Guaranty Zdroje: Infrastructure Journal, Standard & Poors Stojí za povšimnutí, že projekty L2, Holyrood, Pendleton, Zaanstad a Leeds všechny používají určitou formu úvěrového posílení. Dvě transakce svědčí o návratu na trh pojišťovatele dluhopisů pro tyto transakce střední velikosti. Vůbec největší transakce, UPP – studentské bydlení, je ve výši 382 milionů GBP a je založena na portfoliu projektů. V několika případech zakoupil velký podíl na transakci jeden institucionální investor. Všechny tyto transakce kromě dvou se uskutečnily ve Spojeném království, kde je financování projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru prostřednictvím kapitálového trhu s použitím specializovaných záruk obvyklé. V kontinentální Evropě se začíná projevovat zájem o řešení financovaná prostřednictvím dluhopisů a veřejní zadavatelé se pomalu přizpůsobují novým možnostem financování. Dosud se často setkáváme s postupem zadavatelů vyžadujícím zajištěné financování již v nabídkové fázi, což omezuje řešení založená na dluhopisech pro soukromé investování a silně brání vydávání veřejných dluhopisů tam, kde by jinak mohl být dostupný větší objem a výhodnější ceny. 5.4. Shrnutí výsledků V prvním roce fungování bylo správní radou EIB schváleno osm projektů jako potenciální příjemci úvěrového posílení projektových dluhopisů a bylo dosaženo pokroku v posuzování dalších projektů. Dva projekty byly úvěrově posíleny ze strany EIB a podpis dalšího projektu se očekává počátkem roku 2014. Jeden z těchto tří projektů byl uzavřen bez podpory z rozpočtu EU. Aktivní podpora projektových dluhopisů pro financování infrastruktury poskytovaná Evropskou komisí a EIB se na trhu setkala s uznáním a oceněním a podpořila i rozvoj jiných tržních řešení prostřednictvím předpokládaného katalytického účinku. Potvrzuje se tak, že Evropa dosahuje skutečného pokroku na cestě k vytvoření trhu projektových dluhopisů. Iniciativa pro projektové dluhopisy zejména poskytla širšímu okruhu investorů přístup k aktivům v oblasti infrastruktury, o čemž svědčí již uskutečněné transakce. I tam, kde iniciativa pro projektové dluhopisy nakonec nebyla vybrána jako nejvýhodnější varianta financování, vytvořila konkurenční tlak, který snižuje celkové náklady financování u řady projektů Trh se však až dosud zaměřoval na projekty místní infrastruktury menšího rozsahu ve Spojeném království, s omezenou aktivitou na podporu větších projektů na celostátní úrovni. Obtížné zůstávají zejména podmínky pro projekty transevropských sítí „na zelené louce“. Členské státy by měly urychlit vyhledávání a přípravu projektů v oblasti infrastruktury, aby je bylo možné uvádět na trh. 6. POŽADOVANÁ ZLEPŠENÍ V INICIATIVĚ PRO PROJEKTOVÉ DLUHOPISY 6.1. Potřeba silnější organizační struktury pro realizaci projektů a kvalitnějších projektů Poptávka po investicích do infrastruktury v Evropě je zjevná. Rostoucí znepokojení však vyvolává, že stávající projekty co do počtu a kvality nestačí tuto poptávku pokrývat[5]. V případě projektů a odvětví, ve kterých má zásadní význam zapojení veřejného sektoru, musí vlády evropských zemí sehrávat významnou úlohu, zapojovat se do získávání nových investic do infrastruktury a řešit nejistotu ohledně budoucí nabídky projektů v oblasti infrastruktury a organizační struktury pro jejich realizaci. Bez náležité organizační struktury pro realizaci (vhodných) projektů není možné zvýšení dlouhodobých investic. Budování důvěry investorů, pokud jde o transakční toky, aby tak byli investoři i nadále ochotni vyčleňovat prostředky a investovat do budování nových kapacit, které jsou nezbytné pro analýzu financování projektů infrastruktury, vyžaduje větší míru transparentnosti při rozpracování projektů na státní i nadnárodní úrovni, jakož i dlouhodobé plánování a dlouhodobý závazek ze strany veřejných zadavatelů. Z hlediska efektivního budování organizačních struktur pro realizaci projektů představují velký problém náhlé změny v regulačním přístupu k jednotlivým odvětvím. Za problémy, na které obecně narážejí řešení spojená s dluhopisy v různých odvětvích, jsou považovány faktory jako nedostatečná normalizace, nejistota v otázkách stanovení cen na kapitálových trzích a vnímaná novost takových projektů na současném trhu. I zde může iniciativa pro projektové dluhopisy sehrát pozitivní úlohu. 6.2. Využití rozpočtu EU S ohledem na mechanismus pro sdílení rizika zřízený mezi Komisí a EIB, jak bylo popsáno v oddíle 4, by využití rozpočtu bylo efektivnější, kdyby se na tvorbě rezerv na pokrytí první ztráty, zajišťované z rozpočtu EU, podílely všechny projekty ve třech odvětvích, která pokrývá iniciativa pro projektové dluhopisy. Existují jasná omezení pro rozložení rizik, a tedy i pro pákové zajištění tří samostatných rezerv na pokrytí první ztráty podporujících tři odvětvová portfolia, jak je tomu v současnosti. Omezený pákový efekt u menších portfolií navíc vyžaduje vyhledávat projekty vhodné velikosti pro danou výši dostupných rozpočtových prostředků. Například EIB financovala projekt Castor z vlastních prostředků, jelikož příspěvek z rozpočtu na transevropské energetické sítě byl nedostatečný pro pokrytí požadované výše příspěvku EU. Rozpočet EU a nástroje pro sdílení rizika mohou při větší diverzifikaci zásadně dosáhnout většího pákového efektu. S počtem projektů v portfoliu roste diverzifikace, zatímco odvětvová různorodost projektů snižuje jejich korelaci. Větší portfolio, které také zahrnuje různá odvětví, tedy poskytuje větší diverzifikační výhody. Na druhé straně řízení rizik v rámci portfolia projektů, které mají různé rizikové profily, může zvýšit složitost, ovšem EIB je přesto schopna je zvládat. Aby se v co největší možné míře zvýšily výhody vyplývající z diverzifikace, mohlo by v rámci Nástroje pro propojení Evropy existovat jen jediné portfolio projektů, plně v souladu s nařízením o Nástroji pro propojení Evropy a finančním nařízením o výdajích EU. To usnadní financování projektů bez ohledu na jejich velikost nebo načasování. Stejný mechanismus může být rozšířen i na stávající portfolia úvěrových záruk pro projekty transevropských dopravních sítí a iniciativy pro projektové dluhopisy, čímž bude v plném rozsahu dosaženo výhody úspor z rozsahu. Sloučením těchto portfolií s portfoliem Nástroje pro propojení Evropy by vzniklo výchozí portfolio, které by mohlo snížit poměrné příspěvky z rozpočtu EU na nové projekty dříve, než by tomu bylo v opačném případě. K tomuto závěru podle všeho dospěje i externí studie zadaná Evropskou komisí, na kterou se odkazuje v úvodu. 7. ZÁVĚRY Jak prokázaly emise dluhopisů pro dva projekty s úvěrovým posílením po pouhých 12 měsících, tato iniciativa splňuje očekávání a při zajišťování financování pro projekty je úspěšná. Zájem trhu o tuto iniciativu a získaná zpětná vazba k ní byly pozitivní a to pomohlo zaměřit pozornost investorů na řešení spojená s dluhopisy. Pokud jde o rozvoj projektových dluhopisů, je zapotřebí pokračovat v rozvíjení aktivního trhu s dluhopisy včetně emisí dalších dluhopisů, aby tak vznikla dostatečná zásoba a bylo možno snáze stanovit referenční hodnoty pro budoucí emise. To umožní investorům a veřejným zadavatelům lépe posoudit pravděpodobné výše finančních prostředků, zlepší předvídatelnost vývoje cen dluhopisových řešení a snad umožní, aby veřejní zadavatelé ustoupili od požadavku na plně zajištěné financování. Pro likvidní trh projektových dluhopisů jsou dále nutné lépe připravené a kvalitnější projekty. Vlády by se tedy měly zavázat k dlouhodobému plánování, aby se zajistila stabilnější a transparentní nabídka projektů infrastruktury. V souvislosti s tím Nástroj pro propojení Evropy předpokládá poskytování technické pomoci na institucionální úrovni a na úrovni projektů, jejímž cílem bude pomáhat připravit budoucí organizační struktury pro realizaci projektů společného zájmu, a podpořit tak členské státy a soukromý sektor. Existuje rovněž prostor pro rozšíření iniciativy pro projektové dluhopisy na další oblasti politiky, kde by mohlo být financování menších projektů místní infrastruktury prováděno ze společného fondu na státní nebo regionální úrovni. Úloha Nástroje pro propojení Evropy by se potenciálně mohla v největší možné míře zvýšit, kdyby došlo ke sloučení tří odvětvových portfolií (tj. v odvětví dopravy, energetiky a širokopásmových služeb), jak je uvedeno v čl. 14 odst. 3 připravovaného nařízení, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy. V zájmu zvýšení účinnosti a pákového efektu výdajů z rozpočtu EU by této příležitosti mohlo být využito k vytvoření sdíleného systému tvorby rezerv na pokrytí první ztráty, který by umožnil těžit z přirozené diverzifikace těchto tří odvětví, a předcházející nástroje by mohly být využity jako výchozí portfolio. [1] Na transevropské dopravní sítě 200 milionů EUR, na transevropské energetické sítě 10 milionů EUR a na informační a komunikační technologie 20 milionů EUR. [2] Nařízení č. 670/2012, Úř. věst. L 204, 31.7.2012, s. 1. [3] V případě projektů hospodářské povahy podporovaných prostřednictvím státní podpory jsou členské státy povinny zajistit, aby plány podpory byly oznámeny předem nebo aby splňovaly podmínky obecného nařízení o blokových výjimkách. [4] Projekt byl posouzen z hlediska vlivu na životní prostředí (EIA) a v roce 2009 schválen příslušným španělským orgánem. Po seismické aktivitě v dané oblasti v září 2013 se španělské orgány rozhodly provést další odborné studie ohledně dopadu tohoto projektu. [5] Zdroj: Infrastructure Journal, 17.11.2013.