Cílem řady prvků v regulačním rámci EU pro finanční služby je omezit páku a procyklický efekt. Platí to zejména v sektoru bankovnictví, které má svůj rámec Basel III, přestože některá z opatření v tomto rámci byla zavedena teprve nedávno a dosud nejsou plně provedena. Určitá opatření a požadavky, které mají řešit otázku páky, se týkají rovněž pojišťoven, ústředních protistran a investičních fondů. V současné době neexistují celoevropské nástroje, které by měly omezovat vytváření páky napříč všemi finančními sektory.

Usnadněním růstu úvěrů SFT vytvářejí páku, která překračuje rámec bankovního systému a jeho obezřetnostní regulace. Kromě toho reinvestování hotovostního kolaterálu a opětovné použití nehotovostního kolaterálu potenciálně umožňuje účastníkům trhu uplatnit rekurzivně na své pozice páku. V některých situacích by to mohlo vést k vytváření nadměrné páky, což by následně mohlo znamenat riziko pro finanční stabilitu, zejména v důsledku implicitních procyklických vlivů: obecně páka přispívá k růstu rozvah během silných hospodářských fází a k tlaku na snižování zadluženosti v dobách hospodářských propadů.

Krize státního dluhu mohla ovlivnit nabídku aktiv v důsledku zhoršení úvěrové kvality určitých státních dluhopisů, které již účastníci trhu nepovažují za vysoce kvalitní kolaterál. Účastníci trhu se rovněž domnívají, že program Evropského systému centrálních bank pro odkup aktiv, zejména státních dluhopisů, přispívá k nedostatku vysoce kvalitního kolaterálu a k nízkým cenám financování v EUR v porovnání s financováním v USD. To může mít nepřímý dopad na poptávku po cenných papírech, neboť je rentabilní swapovat USD za EUR a investovat výnosy do aktiv denominovaných v EUR. Významné jsou i pozice na trhu v konkrétním okamžiku: nárůst krátkých pozic také zvyšuje poptávku po cenných papírech.

FSB vydala k rehypotekaci aktiv klientů několik doporučení. Za prvé by finanční zprostředkovatelé měli klientům poskytovat dostatečné informace o rehypotekaci jejich aktiv, aby tak klienti mohli chápat své expozice v případě selhání zprostředkovatele. Za druhé může zprostředkovatel provést rehypotekaci aktiv klienta pro účely financování dlouhých pozic klienta a krytí krátkých pozic, rehypotekace aktiv by však neměla být provedena za účelem financování činností na vlastní účet zprostředkovatele. Za třetí, rehypotekace aktiv klientů by měla být povolena jen subjektům, které podléhají odpovídající regulaci rizika likvidity.

Orgány by měly mít možnost zachycovat komplexní a včasné informace o expozicích SFT mezi finančními institucemi, včetně informací o skladbě a vývoji podkladového kolaterálu. Za tímto účelem by měla být často a v podrobném členění shromažďována data na obchodní úrovni SFT a data o pozicích. Jednotnost procesu shromažďování dat prostřednictvím definování a používání standardů by měla umožňovat regionální a globální agregaci shromážděných dat. A v neposlední řadě by vzhledem k tomu, že SFT velkou měrou využívají investiční fondy, měli být správci těchto fondů povinni oznamovat příslušné údaje o činnostech SFT svým koncovým investorům.

Finanční instituce (tj. investiční podniky a úvěrové instituce), které mohou provádět rehypotekaci aktiv zákazníka za podmínek popsaných výše, v každém případě podléhají regulaci rizika likvidity podle rámce EU pro kapitálové požadavky.

4.5.Oceňování a řízení kolaterálu (doporučení FSB č. 9)

Smluvní strany SFT přijímající kolaterál by měly přijímat jen takové druhy kolaterálu, které jsou (po selhání protistrany) schopny držet po určité období bez porušení právních a správních předpisů a u nichž mohou odpovídajícím způsobem oceňovat a řídit rizika. Měly by také mít nouzové plány pro případ selhání svých největších protistran na trhu, a to i pro stresová období na trhu.

Kolaterál a zapůjčené cenné papíry by měly být nejméně jednou denně oceňovány podle tržní hodnoty a nejméně jednou denně by měla být inkasována variační marže, jestliže částky překročí minimální přijatelnou prahovou hodnotu.

Byly zavedeny minimální regulační standardy pro oceňování a řízení kolaterálu pro SKIPCP a fondy peněžního trhu, určité úvěrové instituce a investiční podniky, jakož i pro pojišťovny a fondy zaměstnaneckého penzijního pojištění.

Pro SKIPCP jsou pravidla řízení kolaterálu uvedena v obecných pokynech orgánu ESMA týkajících se ETF a jiné problematiky SKIPCP. Přijatý kolaterál by měl být vysoce likvidní a měl by být obchodován na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému s transparentním stanovením cen, aby jej bylo možné rychle prodat. Přijatý kolaterál by měl být oceňován nejméně jednou denně a aktiva vykazující vysokou cenovou volatilitu by neměla být přijímána jako kolaterál, pokud není zavedeno vhodné konzervativní snížení hodnoty kolaterálu (haircut). Kromě toho nařízení o fondech peněžního trhu stanoví přísnější pravidla pro řízení kolaterálu, zejména v důsledku zvláštní povahy fondu peněžního trhu. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, které upřesní požadavky na kvantitativní a kvalitativní likviditu a úvěrovou kvalitu použitelné na přijatý kolaterál.

Pro úvěrové instituce a investiční podniky, které používají k výpočtu minimálního kapitálového požadavku u SFT metody interního modelu, stanoví rámec EU pro kapitálové požadavky, že musí být zřízen útvar řízení kolaterálu. Směrnice MiFID II vyžaduje, aby investiční podniky a úvěrové instituce i) pro všechny klienty zajistily, že vypůjčitel finančních nástrojů klienta poskytne přiměřený kolaterál, a ii) sledovaly trvalou přiměřenost tohoto kolaterálu a učinily nezbytné kroky, aby byla zachována rovnováha s hodnotou nástrojů klienta.

Pro pojišťovny a zajišťovny zavedla směrnice Solventnost II zásadu „obezřetného jednání“, která znamená, že pojišťovny mohou investovat jen do aktiv a nástrojů, jejichž rizika jsou schopny řádně určit, měřit, sledovat a kontrolovat. Pojistitelé se mohou do SFT zapojit v případě, že je splněna zásada obezřetného jednání. V takovém případě musí být kolaterál oceněn v souladu se směrnicí Solventnost II a s příslušným aktem v přenesené pravomoci. Pro fondy zaměstnaneckého penzijního pojištění je obdobná zásada obezřetného jednání zahrnuta do druhé směrnice o institucích zaměstnaneckého penzijního pojištění. Kromě toho je zaveden řádný systém řízení rizik, aby bylo dosaženo vyvážené svobody investovat. Stejně jako v případě pojistitelů platí, že je-li splněna zásada obezřetného jednání, mohou se penzijní fondy zapojit do SFT.

4.6.Srážky ke snížení hodnoty kolaterálu (haircut) (doporučení FSB č. 12–18)

Rámec FSB pro srážky doporučuje přístup o dvou prvcích:

1.kvalitativní standardy pro metodiky, které účastníci trhu používají k výpočtu snížení hodnoty kolaterálu, a

2.numerické dolní limity srážek u SFT bez centrálního clearingu, v nichž je nebankovním subjektům poskytováno financování proti kolaterálu jinému než státní dluhopisy, podle níže uvedené tabulky.

Numerické dolní limity srážek pro transakce s cennými papíry proti hotovosti

Zbytková splatnost kolaterálu Výše srážky Podnikoví a jiní emitenti Sekuritizované produkty Dluhové cenné papíry a dluhopisy s proměnlivou sazbou ≤ 1 rok 0,5 % 1 % Dluhové cenné papíry > 1 rok ≤ 5 let 1,5 % 4 % Dluhové cenné papíry > 5 let ≤ 10 let 3 % 6 % Dluhové cenné papíry > 10 let 4 % 7 % Akcie zahrnuté do hlavního indexu 6 % Jiná aktiva v působnosti rámce 10 %

Zdroj: Regulační rámec Rady pro finanční stabilitu pro srážky u SFT bez centrálního clearingu.

Doporučení k metodice

Minimální standardy pro metodiku používanou k výpočtu srážek doplňují stávající předpisy pro páku podle subjektů (pro úvěrové instituce a investiční podniky) a zvlášť se zabývají procykličností. Oblast působnosti tohoto doporučení je velmi široká a týká se všech účastníků trhu, kteří přijímají kolaterál při obchodech zajišťujících financování.

V současné době neexistují žádné obdobné standardy, které by platily pro všechny účastníky trhu v EU. Obecné pokyny orgánu ESMA týkající se ETF a jiné problematiky SKIPCP však obsahují takové pokyny pro SKIPCP. Konkrétně SKIPCP by měly mít jasné zásady pro haircut stanovené ke každé kategorii aktiv přijímaných jako kolaterál, které budou zohledňovat charakteristiky aktiv, jako je úvěrové hodnocení, cenová volatilita a výsledek pravidelných zátěžových testů.

Doporučení k minimálním numerickým dolním limitům srážek

Numerické dolní limity srážek se snaží řešit problém narůstání systémové páky mimo bankovní systém. Oblast působnosti doporučení k numerickým dolním limitům srážek (tj. SFT bez centrálního clearingu, v nichž je nebankovním subjektům poskytováno financování proti kolaterálu jinému než státní dluhopisy) je užší než oblast působnosti doporučení k metodice výpočtu srážek. Doporučení k dolním limitům srážek doplňují rámec Basel III a týkají se SFT mezi bankovními a nebankovními subjekty a nebankovními subjekty navzájem. Zajištěné financování přijaté bankami a investičními podniky v rámci přiměřené regulace kapitálu a likvidity na konsolidovaném základě (SFT mezi bankami) je z oblasti působnosti numerických dolních limitů srážek vyloučeno, neboť FSB má za to, že uplatňování dolních limitů srážek na tyto transakce by mohlo zdvojovat stávající požadavky. Doporučení FSB stanoví, že numerické dolní limity srážek u SFT mezi bankovními a nebankovními subjekty by měly být nejprve začleněny do rámce Basel III. Pak by měly orgány rámec zavést tak, že budou od účastníků trhu požadovat, aby prováděli transakce nad dolními limity srážek. Rámec by mohl být zaveden buď prostřednictvím regulace subjektů (tj. na základě rámce Basel III), nebo prostřednictvím regulace trhu, která by zachytila širší soubor subjektů, které by mohly zajišťovat financování pro nebankovní subjekty, nebo prostřednictvím kombinace uvedených metod.