EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 22.7.2015 COM(2015) 355 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o činnostech Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) v letech 2013 a 2014



PŘEDMLUVA KOMISAŘKY Drazí čtenáři, je mi ctí, že Vám mohu představit tuto zprávu o výsledcích dosažených v rámci Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) v letech 2013 a 2014. Fond od svého začátku v roce 2007 prošel pozoruhodným vývojem. Dnes zahrnuje širokou paletu odvětví a hospodářských činností a jeho podporu využívá stále více členských států. V době, kdy jsou veřejné zdroje omezené a kapacita veřejných služeb zaměstnanosti dosáhla svých limitů, poskytuje EFG vítanou podporu pracovníkům, kteří se stali obětí hromadného propouštění v důsledku globalizace nebo krize. Individualizovaná a cílená pomoc přispěly k přesměrování nevyužité pracovní síly do nového růstu a slibných odvětví. Výsledky uvedené v této zprávě jsou dokladem přidané hodnoty, kterou EFG představuje. Ukazují, že se vyplatila intenzivnější pomoc poskytovaná z tohoto fondu a často zaměřená na propuštěné pracovníky, kteří narážejí na největší obtíže při hledání nového zaměstnání. Důkazem budiž působivá míra opětovného začlenění do zaměstnání u bezmála 50 % pracovníků, jimž byla poskytnuta pomoc. Nové nařízení o EFG, které přijal Evropský parlament a Rada v prosinci 2013, podporu rozšiřuje a zahrnuje další často zranitelné segmenty pracovní síly, jako jsou kupříkladu dočasní zaměstnanci, osoby samostatně výdělečně činné a na základě výjimky do konce roku 2017 mladí lidé, kteří nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), na podporu provádění národních systémů záruk pro mladé lidi. Zjednodušil se právní rámec, takže financování bude moci být v praxi rychleji dostupné. Od 1. dubna 2015 se předpokládá další zvýšení efektivity prostřednictvím zavedení komunikační platformy, kterou členské státy využijí k předkládání elektronických žádostí o pomoc z EFG. Tyto změny jsou dobrým znamením pro budoucí úlohu EFG, pokud jde o zmírňování potenciálních krátkodobých nepříznivých účinků s cílem zužitkovat dlouhodobých přínosů globalizace pro hospodářství a zaměstnanost a plně se vymanit z dopadů hospodářské krize. Marianne Thyssenová komisařka pro zaměstnanost, sociální věci, dovednosti a pracovní mobilitu OBSAH 1.Úvod 2.Přehled činností fondu EFG v letech 2013 a 2014 3.Kroky navazující na výroční zprávu o činnostech fondu EFG z roku 2012 4.Analýza činností fondu EFG v letech 2013 a 2014 4.1Obdržené žádosti 4.1.1Obdržené žádosti podle odvětví 4.1.2Obdržené žádosti podle požadované částky 4.1.3Obdržené žádosti podle počtu pracovníků, jimž je pomoc určena 4.1.4Obdržené žádosti podle požadované částky na pracovníka 4.1.5Obdržené žádosti v členění podle kritéria pro pomoc

4.2Poskytnuté příspěvky 4.2.1Opatření financovaná z pomoci z fondu EFG 4.2.2Doplňkovost s akcemi financovanými ze strukturálních fondů, zejména z Evropského sociálního fondu (ESF) 4.3Případy nesplňující podmínky pro finanční příspěvek z fondu EFG 4.4Dosažené výsledky fondu EFG 4.4.1Shrnutí výsledků a osvědčených postupů nahlášených v letech 2013 a 2014 4.4.2Kvalitativní posouzení 4.5Programové období 2014–2020 — nové nařízení o EFG 4.6Finanční zpráva 4.6.1Finanční prostředky poskytnuté z fondu EFG 4.6.2Výdaje na technickou pomoc 4.6.3Nahlášené nebo uzavřené nesrovnalosti 4.6.4Ukončení finančních příspěvků z fondu EFG 4.6.5Ostatní vrácené částky 4.7Činnosti v rámci technické pomoci prováděné Komisí 4.7.1Informace a propagace 4.7.2Schůzky s vnitrostátními orgány a zúčastněnými stranami fondu EFG 4.7.3Vytváření vědomostní základny – databáze fondu EFG a standardizované postupy pro žádosti o příspěvek z EFG 4.7.4Následné hodnocení (ex-post) fondu EFG v programového období 2007–2013 5.Trendy

6.Závěr 1.Úvod Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) má poskytovat podporu pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání z důvodu rozsáhlých strukturálních změn ve struktuře světového obchodu. Fond EFG, zřízený nařízením (ES) č. 1297/2006, byl koncipován tak, aby nastolil rovnováhu mezi celkovými dlouhodobými přínosy otevřeného obchodu pro růst a zaměstnanost a krátkodobými nepříznivými účinky globalizace, které se mohou projevovat zejména na zaměstnanosti nezranitelnějších a nejméně kvalifikovaných pracovníků. Fond EFG spolufinancuje aktivní opatření politiky trhu práce, která členské státy přijímají, aby pomohly propuštěným pracovníkům znovu se vrátit na trh práce a nalézt nová pracovní místa. Fond EFG doplňuje vnitrostátní opatření na trhu práce v případech, kdy se veřejné služby zaměstnanosti v důsledku náhlého hromadného propouštění dostanou pod mimořádný tlak. Díky němu je možné přistupovat k nejzranitelnějším propuštěným pracovníkům individuálnějším a cílenějším způsobem. Aby mohl fond EFG účinněji reagovat na celosvětovou finanční a hospodářskou krizi, byla pravidla, která jej upravují, pozměněna nejprve nařízením (ES) č. 546/2009 a následně v lednu 2014 nařízením (EU) č. 1309/2013. Článek 19 nařízení (EU) č. 1309/2013 vyžaduje, aby Komise předkládala Evropskému parlamentu a Radě každé dva roky kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech fond EFG za předchozí dva roky. Tyto zprávy se musejí zaměřit především na výsledky dosažené fondem EFG, a zejména na informace o: podaných žádostech; přijatých rozhodnutích; financovaných akcích včetně statistik týkajících se doplňkovosti akcí s akcemi financovanými ostatními nástroji Unie, zejména Evropským sociálním fondem (ESF); ukončení poskytování finančních příspěvků. Zprávy by měly rovněž dokumentovat žádosti, které byly zamítnuty kvůli nedostatečným prostředkům nebo nezpůsobilosti. Ze znění článku 19 je patrné, že zprávy zkoumají akce, které byly dokončeny v referenčním období, spíše než aby sledovaly jednotlivé případy po celou dobu jejich trvání (každý oddíl zprávy se zaměří na různé případy). 2.Přehled činností fondu EFG v letech 2013 a 2014 V letech 2013 a 2014 Komise obdržela 30 žádostí o příspěvky z fondu EFG, které celkem dosáhly 109 milionů EUR. Podrobné údaje o žádostech jsou uvedeny v oddíle 4.1 a v tabulce 1. Rozpočtový orgán přijal v letech 2013 a 2014 28 rozhodnutí o využití fondu EFG a celkový objem prostředků poskytnutých z rozpočtu fondu EFG na roky 2013–2014 činil 114,4 milionů EUR. Podrobné údaje o poskytnutých příspěvcích jsou uvedeny v oddíle 4.2 a v tabulkách 2 a 3. Komise obdržela 34 závěrečných zpráv o provádění příspěvků z fondu EFG v letech 2013–2014. Výsledky jsou popsány v oddíle 4.4 a tabulce 4. Z celkového počtu příspěvků z fondu EFG, které byly poskytnuty v předchozích letech, bylo poskytování v 34 případech zastaveno (podrobnosti v oddíle 4.6.4 a tabulce 3 přílohy). Technická pomoc poskytovaná z podnětu Komise (čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006 a článek 11 nařízení (EU) č. 1309/2013) je popsána v oddíle 4.6.2 a tabulce 5. Externí poskytovatel služeb provedl ve dvou etapách hodnocení ex-post za období let 2007–2013 (více podrobností v oddíle 4.7.4) a výsledné zprávy poté zaslal Komisi. V roce 2011 Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh budoucího nařízení o EFG na období let 2014–2020. V obou institucích se o návrhu diskutovalo a v prosinci 2013 byl návrh přijat, což členským státům umožnilo, aby od roku 2014 podávaly žádosti o spolufinancování z EFG podle nových pravidel (více podrobností v oddíle 4.5). 3.Kroky navazující na výroční zprávu o činnostech fondu EFG z roku 2012 Od 1. května 2009 byla k dispozici „krizová odchylka“, která členským státům umožňovala zdůvodnit žádost o příspěvek z fondu EFG finanční a hospodářskou krizí. Platnost odchylka skončila 31. prosince 2011, jelikož v Radě nebylo dosaženo dohody o jejím prodloužení. Po zbývající období platnosti původního nařízení o EFG, tedy do 31. prosince 2013, nebylo možné zdůvodňovat žádosti o podporu z fondu EFG finanční a hospodářskou krizí, ale pouze strukturálními změnami ve struktuře světového obchodu. Souběžně s tím se míra spolufinancování vrátila na původních 50 % celkových způsobilých nákladů.

Podle nového nařízení na období let 2014–2020 lze žádost o příspěvek z fondu EFG opět zdůvodňovat finanční a hospodářskou krizí. Další důležitou změnou zavedenou novým nařízením je začlenění nových kategorií příjemců, např. zaměstnanců v pracovním poměru na dobu určitou a pracovníků dočasně najímaných přes agentury a – do konce roku 2017 – mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) . 4.Analýza činností fondu EFG v letech 2013 a 2014 4.1Obdržené žádosti V letech 2013 a 2014 Komise obdržela 30 žádostí o příspěvek z fondu EFG (viz tabulka 1). Tyto žádosti podalo 10 členských států (Belgie, Německo, Irsko, Finsko, Francie, Řecko, Itálie, Nizozemsko, Polsko a Španělsko). Žádosti, v nichž se žádalo o příspěvky z fondu EFG v celkové částce 108 733 976 EUR, se soustředily na zaměstnance, kteří byli propuštěni v důsledku strukturálních změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku hospodářské a finanční krize. Všech 10 členských států již dříve žádalo o financování z fondu EFG. Na žádosti z roku 2013 se vztahovalo nařízení (ES) č. 546/2009, podle nějž bylo možné použít 50% míru spolufinancování, a naopak nebylo možné využít „krizové“ kritérium. Na žádosti z roku 2014 se na druhé straně vztahovalo nařízení (EU) č. 1309/2013, podle nějž bylo možné použít 60% míru spolufinancování a také světovou finanční a hospodářskou krizi jakožto kritérium pro pomoc. Tabulka 1 — Žádosti obdržené v letech 2013 a 2014 4.1.1Obdržené žádosti podle odvětví 30 žádostí obdržených během období, které bylo předmětem přezkumu, se týkalo široké škály odvětví (24). V případě 10 odvětví byly žádosti o příspěvek z fondu EFG předloženy poprvé. Šlo o tato odvětví: — potravinářské výrobky, jatka, chemické látky, sklo, výroba počítačů a elektronických a optických přístrojů a zařízení, klenoty, doprava/sklad, letecká doprava, stravování a pohostinství, tvorba programů a vysílání, opravy a instalace strojů a zařízení a informační a komunikační činnosti. 4.1.2Obdržené žádosti podle požadované částky Každý členský stát, který žádá o podporu z fondu EFG, musí navrhnout koordinovaný balíček opatření, která co nejlépe vyhovují profilům pracovníků, jimž je pomoc určena, a musí se rozhodnout, o jakou částku pomoci požádá. Nařízení o EFG stanoví maximální míru spolufinancování ze strany Komise pro případy použití fondu EFG. Komise může v posouzení žádosti vznést otázky, které členský státy přimějí k tomu, aby navrhovaný balíček individualizovaných služeb přepracoval, což ovlivní výši požadované částky. Příspěvky z fondu EFG požadované v letech 2013 a 2014 se pohybovaly v rozmezí od 115 205 EUR do 25 937 813 EUR (v průměru 3 624 466 EUR). 4.1.3Obdržené žádosti podle počtu pracovníků, jimž je pomoc určena Opatření navržená pro spolufinancování z fondu EFG se zaměřila celkem na 28 390 pracovníků, což je přibližně 76 % z celkového počtu přibližně 37 000 propuštěných pracovníků, které 10 členských států uvedlo v 30 podaných žádostech. Počty pracovníků, jimž je pomoc určena, se pohybovaly v rozmezí od 50 do 3 886, přičemž čtyři z žádostí se zaměřily na více než 1000 pracovníků a 11 žádostí se zaměřilo na méně než 500 pracovníků. Počet propuštěných pracovníků a počet pracovníků, jimž je určena podpora z fondu EFG, se mohou lišit, protože žádající členský stát se může rozhodnout, že pomoc z fondu EFG zaměří pouze na konkrétní skupinu pracovníků, např. na ty, kteří čelí mimořádným obtížím v úsilí udržet se na trhu práce, a/nebo ty, kteří pomoc potřebují nejvíce. Někteří z propuštěných pracovníků mohou obdržet pomoc z jiného zdroje než z fondu EFG, jiní si mohou sami najít nová pracovní místa nebo se mohou rozhodnout pro předčasný obchod do důchodu, což znamená, že by se na ně opatření fondu EFG nevztahovala. 4.1.4Obdržené žádosti podle požadované částky na pracovníka Je na volném uvážení členských států, jaký balíček individualizovaných služeb pro dotčené propuštěné pracovníky navrhnou, pokud tento balíček splňuje podmínky nařízení. Částka, o kterou se žádá na jednoho propuštěného pracovníka, se proto liší podle rozsahu propouštění, situace na dotčeném trhu práce, individuálních okolností pracovníků, jimž je pomoc určena, opatření, která již členské státy provedly, a nákladů na poskytování služeb v dotčeném členském státu nebo regionu. To vysvětluje, proč se částky podpory z EFG navržené pro jednoho pracovníka v letech 2013 a 2014 lišily, a to v rozmezí přibližně od 1152 EUR do částky nepatrně převyšující 6675 EUR, přičemž průměr činil 3352 EUR na pracovníka. 4.1.5Obdržené žádosti v členění podle kritéria pro pomoc Během období, které bylo předmětem přezkumu, bylo předloženo 19 žádostí o podporu pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, a 11 žádostí o podporu pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku hospodářské a finanční krize. Čtyři z žádostí týkajících se obchodu byly zdůvodněny mimořádnými okolnostmi. 4.2Poskytnuté příspěvky V letech 2013 a 2014 přijal rozpočtový orgán v reakci na žádosti členských států 28 rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu EFG na aktivní opatření politiky trhu práce. Přehled poskytnutých příspěvků a profilů dotčených pracovníků je uveden v tabulkách 2 a 3. Z těchto rozhodnutí se devět týkalo žádostí podaných v roce 2013 a 11 žádostí podaných v roce 2014. Dalších osm rozhodnutí se týkalo žádostí obdržených v roce 2011 (4) a v roce 2012 (4). U čtyř žádostí podaných v roce 2011 byla v reakci na krizi uplatněna vyšší, tedy 65% míra spolufinancování. U 13 žádostí podaných v letech 2012 a 2013 byla míra spolufinancování 50 % a u zbývajících 11 žádostí podaných v roce 2014 byla míra spolufinancování 60 %.

28 příspěvků bylo určeno 27 610 propuštěných pracovníků v 13 členských státech a celkově bylo z fondu EFG vyplaceno 114 427 463 EUR. Tabulka 2 — Údaje o příspěvcích poskytnutých v letech 2013 a 2014 Tabulka 3 — Příspěvky z EGF poskytnuté v letech 2013 a 2014: profil pracovníků (s výjimkou pracovníků NEET) 4.2.1Opatření financovaná z pomoci z fondu EFG Podle článku 3 nařízení (ES) č. 1927/2006 a článku 7 nařízení (EU) č. 1309/2013 lze z fondu EFG spolufinancovat aktivní opatření na trhu práce, jež mají pomoci pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání, zaměstnání znovu získat. Kromě toho nařízení stanoví, že z fondu EGF lze financovat prováděcí činnosti členských států, tedy přípravné, řídící, informační, propagační a kontrolní činnosti v souvislosti s využitím finančních prostředků. Opatření, která byla schválena pro 28 příspěvků z fondu EFG poskytnutých v letech 2013 a 2014, měla pomoci opětovně profesně začlenit 27 610 pracovníků, kteří ztratili zaměstnání. Zmíněná opatření sestávala především z: intenzivní individualizované pomoci při hledání zaměstnání a správy případů; široké škály opatření v oblasti odborné přípravy, zvyšování dovedností a rekvalifikace; různých dočasných finančních pobídek/příspěvků po dobu trvání aktivních opatření podpory až do okamžiku, kdy pracovníci skutečně znovu získali zaměstnání; určitého poradenství v počáteční fázi v novém zaměstnání; dalších druhů činností, např. podpory podnikání/tvorby podniků a jednorázových pobídek pro zaměstnávání/najímání pracovníků. Při navrhování balíčků podpůrných opatření zohlednily členské státy prostředí, zkušenosti a úroveň vzdělání individuálních pracovníků, jejich schopnost být mobilní a stávající nebo předpokládané pracovní příležitosti v dotčených regionech. 4.2.2Doplňkovost s akcemi financovanými ze strukturálních fondů, zejména z Evropského sociálního fondu (ESF) Fond EFG je navržen tak, aby zvýšil zaměstnatelnost a zajistil rychlé opětovné profesní začlenění propuštěných pracovníků prostřednictvím aktivních opatření na trhu práce, a doplňuje tak fond ESF, který je hlavním nástrojem EU pro podporu zaměstnanosti. Doplňkovost těchto dvou fondů spočívá ve schopnosti řešit tuto problematiku ze dvou různých časových perspektiv: Fond EFG poskytuje propuštěným pracovníkům individuálně přizpůsobenou pomoc v reakci na specifické události hromadného propouštění ve velkém měřítku, zatímco fond ESF prostřednictvím víceletých programů, jejichž prostředky nelze běžně přerozdělit na řešení krizových situací způsobených hromadným propouštěním, podporuje strategické, dlouhodobé cíle (např. zvyšování lidského kapitálu, řízení změn). Opatření EFG a ESF se někdy využívají k vzájemnému doplňování s cílem poskytnout krátkodobá i dlouhodobější řešení. Rozhodujícím kritériem je schopnost dostupných nástrojů pomoci pracovníkům a je na členských státech, aby vybraly — a naplánovaly — nástroje a opatření, jež jsou k dosažení sledovaných cílů nejvhodnější. Obsah „koordinovaného balíčku individualizovaných služeb“, který má být spolufinancován z fondu EFG, by měl být v rovnováze s dalšími akcemi a měl by tyto akce doplňovat. Opatření spolufinancovaná z fondu EFG mohou jít nad rámec standardních postupů a akcí. Praxe prokázala, že fond EFG členským státům umožňuje, aby propuštěným pracovníkům poskytovaly lépe individualizovanou a důkladnější pomoc, jejíž poskytování by bez fondu EFG nebylo možné, včetně opatření, jež by obvykle nebyla pracovníkům dostupná (např. sekundární nebo terciární vzdělávání). EFG členským státům umožňuje, aby věnovaly zvláštní pozornost obzvláště zranitelným osobám, jako jsou osoby s nižší kvalifikací či osoby z rodin migrantů, a poskytovaly podporu s lepším poměrem počtu pracovníků na jednoho poradce nebo po delší dobu, než by to bylo možné bez fondu EFG. To vše zvyšuje vyhlídky pracovníků na zlepšení jejich situace. Do konce roku 2017 nové nařízení o fondu EFG na základě odchylky umožňuje členským státům, aby podporu rozšířily na mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“), v regionech s vysokou nezaměstnaností. Cílem je podpořit provádění záruk pro mladé lidi, které Rada potvrdila v dubnu 2013. Všechny členské státy musejí zavést potřebné mechanismy, aby zamezily riziku dvojího financování z finančních nástrojů EU, jak to vyžaduje čl. 6 odst. 5 nařízení (ES) č. 1927/2006 a čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1309/2013. 4.3Případy nesplňující podmínky pro finanční příspěvek z fondu EFG Komise ani rozpočtový orgán nezamítly žádnou žádost o financování z fondu EFG podanou členskými státy.

4.4Dosažené výsledky fondu EFG Hlavním zdrojem informací o výsledcích dosažených fondem EFG jsou závěrečné zprávy, které mají členské státy předkládat v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1927/2006 a článkem 19 nařízení (EU) č. 1309/2013. Tyto zprávy jsou doplněny informacemi, které členské státy poskytnou v přímých kontaktech s Komisí a během schůzek a konferencí. Do konce roku 2014 Komise obdržela závěrečné zprávy o 34 případech spolufinancovaných z fondu EFG, které 13 členských států provedlo do poloviny roku 2014. Hlavní výsledky a údaje nahlášené těmito členskými státy v letech 2013 a 2014 jsou shrnuty v tomto oddíle a níže v tabulce 4. 13 z těchto 34 případů bylo také předmětem hodnocení fondu EFG ex-post. Cílem tohoto hodnocení ex-post je zhodnotit přidanou hodnotu fondu EFG a jeho vliv na propuštěné pracovníky a trhy práce (viz oddíl 4.7.4). Do 31. prosince 2014 Komise obdržela závěrečné zprávy o 91 případech použití fondu EFG, což představuje 68 % z celkového počtu dosud obdržených žádostí (134). Na základě informací obsažených v závěrečných zprávách členských států lze vyvodit, že fond EFG přidává hodnotu opatřením, která by jinak členské státy mohly provádět, aby pomohly propuštěným pracovníkům najít nová pracovní místa a znovu se umístit na trhu práce. Fond EFG umožňuje členským státům poskytovat kvalitnější opatření většímu počtu propuštěných pracovníků po delší dobu, než by to bylo možné bez financování z fondu EFG. 4.4.1Shrnutí výsledků a osvědčených postupů nahlášených v letech 2013 a 2014 Ze závěrečných zpráv předložených 13 členskými státy je patrné, že na konci prováděcího období EFG nalezlo nové pracovní místo nebo zahájilo samostatnou výdělečnou činnost 7 656 pracovníků, neboli 44,9 % z celkového počtu 18 848 pracovníků, kteří obdrželi pomoc z fondu EFG. Jde o dobrý výsledek, a to zejména proto, že pracovníci podporovaní na základě opatření spolufinancovaných z fondu EFG obvykle patří mezi ty, kteří na trhu práce čelí největším obtížím. Přibližně 6 % se dále účastnilo vzdělávání nebo odborné přípravy a 39,1 % bylo nezaměstnaných nebo pracovně nečinných z osobních důvodů. Více podrobností je uvedeno v tabulce 4. Stejně jako v roce 2012 byly výsledky opětovného profesního začleňování ovlivněny omezenými absorpčními schopnostmi místních a regionálních trhů práce v důsledku světové hospodářské a finanční krize. Míra opětovného profesního začlenění, která se zaznamenává na konci příslušných prováděcích období, však poskytuje pouze přibližnou představu o situaci pracovníků z hlediska zaměstnání v okamžiku sběru údajů. Neposkytuje informace o druhu zaměstnání ani o kvalitě pracovního místa, které dotyčná osoba našla a které se v každém případě může brzy poté významně změnit. Podle informací obdržených od několika členských států se míry opětovného profesního začlenění již za několik málo měsíců po předložení závěrečných zpráv zvyšují a ve střednědobém horizontu dále rostou, zejména v případech, kdy je i po skončení období provádění EFG pracovníkům dále poskytována individuálně přizpůsobená pomoc, a to na náklady členských států nebo s pomocí fondu ESF. To ukazuje, že podpora spolufinancováná z EFG může mít v dlouhodobém horizontu další kladný vliv. 4.4.2Kvalitativní posouzení Balíčky podpory, které 13 členských států poskytlo propuštěným pracovníkům, zahrnovaly širokou škálu opatření, jež se týkala individualizované pomoci při hledání zaměstnání, přeřazení na jinou práci (outplacement) a (re)kvalifikace. Nejvyšší částky byly vynaloženy na dvě kategorie opatření: odborné vzdělávání a rekvalifikační kurzy (přibližně 56,5 milionů EUR, tj. 32 % celkových individualizovaných služeb týkajících se všech 34 případů) a finanční příspěvky vyplácené pracovníkům po dobu, kdy se účastnili aktivních opatření politiky trhu práce (přibližně 68,5 milionů EUR, tj. 38,8 % celkových individualizovaných služeb pro všech 34 případů). Od okamžiku, kdy vstoupilo v platnost nařízení o EFG z roku 2013, byly příspěvky omezeny nanejvýš na 35 % celkových nákladů. Mezi další často používaná opatření patřilo individuální poradenství a podpora podnikání. Programy odborné kvalifikace a odborné přípravy byly individuálně přizpůsobeny potřebám a přáním pracovníků, přičemž byly zohledněny požadavky místních a regionálních trhů práce a budoucí potenciál nadějných odvětví. Hodnocení ex-post, které bylo zveřejněno v květnu 2014, naznačuje, že fond EFG kladně přispěl k řešení závažných sociálních problémů a problémů na trhu práce, které vznikly v důsledku rozsáhlého propouštění. Díky fondu EFG mohly členské státy v regionech postižených propouštěním jednat rozhodněji, než by to bylo bývalo možné bez financování z EFG, a to jak z hlediska počtu osob, jimž byla poskytnuta pomoc, tak i rozsahu, doby trvání a kvality podpory. Hodnocení rovněž poukazuje na to, že intenzivní a individuálně přizpůsobená pomoc poskytovaná prostřednictvím fondu EFG zpravidla vede k lepším výsledkům z hlediska opětovného profesního začlenění než standardní balíčky poskytované prostřednictvím vnitrostátních aktivních opatření politiky trhu práce. Kromě toho, že fond EFG usnadňuje poskytování intenzivnějších balíčků podpory zaměstnancům, kteří ztratili zaměstnání, rovněž umožnil vnitrostátním orgánům pomoci pracovníkům a provést opatření podpory, přičemž takováto pomoc a opatření by bez prostředků z fondu EFG bývaly nebyly možné, a přispívá tak k vývoji politik v oblasti restrukturalizace, aktivního trhu práce a odborné přípravy. Tabulka 4 — Závěrečné zprávy obdržené v letech 2013 a 2014 — přehled výsledků 4.5Programové období 2014–2020 — nové nařízení o EFG V souladu s článkem 20 nařízení o EFG (ES) č. 1927/2006 bylo nařízení v roce 2013 přezkoumáno s cílem připravit víceletý finanční rámec na období let 2014–2020. Na základě návrhu Komise Rada a Evropský parlament schválily pokračování fondu EFG jakožto způsobu, jak pracovníkům, kteří ztratili zaměstnání v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, poskytovat konkrétní jednorázovou podporu. Nové nařízení o EFG (nařízení (EU) č. 1309/2013) bylo přijato Evropským parlamentem a Radou dne 17. prosince 2014. Zmíněné nové nařízení opět zavádí „krizové“ kritérium, aby bylo možné zdůvodnit žádost o příspěvek z fondu EFG stávajícími nebo budoucími hospodářskými krizemi. Rovněž rozšiřuje působnost fondu EFG tím, že stanoví, že pro podporu jsou způsobilí také pracovníci se smlouvami na dobu určitou a osoby samostatně výdělečně činné. Aby podpořilo provádění záruk pro mladé lidi, obsahuje nové nařízení odchylku, platnou do konce roku 2017, která umožňuje začlenit do působnosti fondu mladé lidi, kteří nejsou zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy („NEET“), v regionech způsobilých na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Nové nařízení rovněž omezuje opatření podle čl. 7 písm. b) (např. příspěvky a pobídky) na 35 % celkových nákladů, podnikatelské granty jsou omezeny na 15 000 EUR na pracovníka. Nové nařízení rovněž zavádí lhůty, které mají zkrátit dobu mezi okamžikem, kdy jsou podány žádosti, a okamžikem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o uvolnění prostředků.

4.6Finanční zpráva 4.6.1Finanční prostředky poskytnuté z fondu EFG V letech 2013 a 2014 schválil rozpočtový orgán 28 příspěvků z fondu EFG v celkové výši 114 427 463 EUR (viz tabulka 2 výše). Tyto příspěvky pocházely z rozpočtů na roky 2013 a 2014; čtyři nejnovější příspěvky schválil rozpočtový orgán v prosinci 2014 a byly vyplaceny na začátku roku 2015. Podle článku 28 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006, kterým se stanoví rozpočtový rámec fondu EFG, nesmí EFG (z hlediska položek závazků) překročit maximální roční částku 500 milionů EUR. Tuto částka lze financovat z jakéhokoli rozpětí existujícího v mezích celkového stropu výdajů platného pro předchozí rok a/nebo ze zrušených položek závazků z posledních dvou let, s výjimkou položek souvisejících s okruhem 1B finančního rámce. V roce 2013 byla v rezervní linii fondu EFG zpřístupněna částka 500 milionů EUR. Pokud jde o období let 2014 až 2020, článek 12 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 stanoví maximální roční finanční stropy na období od roku 2014 do roku 2020 a umožňuje využít fond EFG až do maximální roční částky 150 milionů EUR (v cenách roku 2011). V roce 2014 to znamenalo, že v rezervní linii fondu EFG byly k dispozici položky závazků ve výši 159 181 000 EUR. Položky závazků pro příspěvky poskytnuté v obou letech byly do rozpočtové linie EFG převedeny z rezervy EFG poté, co každou žádost schválil rozpočtový orgán. Pokud jde o položky plateb, na počátku roku 2013 i roku 2014 byla do rozpočtové linie fondu EFG připsána částka 50 000 000 EUR v položkách plateb. V roce 2013 tato částka stačila na pokrytí poskytnutých příspěvků, které dosáhly 35 748 557 EUR. V roce 2014 bylo nutné vyčlenit na schválené žádosti o příspěvek z fondu EFG, které dosáhly celkové částky 78 678 907 EUR, dodatečné položky plateb. Ty pocházely z částek, které byly zpětně získány poté, co členské státy ve fázi uzavírání vykázaly nevyužité finanční prostředky. 4.6.2Výdaje na technickou pomoc Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006 smí být až 0,35 % finančních zdrojů (nejvýše 1,75 milionu EUR), které jsou pro daný rok k dispozici, použito na technickou pomoc z podnětu Komise na činnosti zahrnující přípravu, monitorování, informace a vytváření vědomostní základny, administrativní a technickou podporu, audit, kontrolu a hodnocení, které jsou nezbytné k provádění nařízení o EFG. Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (EU) č. 1309/2013 stanoví strop pro technickou pomoc z podnětu komise na 0,5 % snížené celkové částky (přibližně 0,75 milionů EUR v roce 2014). Rozpočtový orgán schválil návrhy Komise týkající se technické pomoci v letech 2013 a 2014, v nichž byla navržena částka 750 000 EUR na rok 2013 a 330 000 EUR na rok 2014. Tabulka 5 — Výdaje na technickou pomoc v letech 2013 a 2014 Popis Částka v rozpočtu na rok 2013 (v eurech) Skutečná částka v roce 2013 (v eurech) Částka v rozpočtu na rok 2014 (v eurech) Skutečná částka v roce 2014 (v eurech) Poznámka Informace (např. aktualizace internetových stránek EFG ve všech jazycích EU, publikace, audiovizuální činnosti) 80 000 28 000 20 000 6 364 Zpožděné poskytnutí prostředků zkomplikovalo účast na činnostech GŘ EMPL. Administrativní a technická podpora: - dvě zasedání odborné skupiny kontaktních osob EFG - dva semináře o provádění fondu EFG 70 000 120 000 40 752 81 522 70 000 120 000 140 149 Sloučením zasedání kontaktních osob se semináři se snížily náklady. V roce 2014 se konal pouze jediný seminář. Monitorování shromažďování údajů a

statistického portrétu EFG 0 0 20 000 0 práce prováděná Komisí Tvorba vědomostní základny:

standardizované postupy pro žádosti o příspěvek z EFG a jejich zpracování; tvorba a racionalizace databáze EFG obsahující fakta a číselné údaje o případech týkajících se EFG 80 000 79 739 100 000 100 000 začlenění fondu EFG do společného systému sdíleného řízení prostředků (SFC) Hodnocení 400 000 326 611 0 0 V roce 2013 byla nabídka dodavatele nižší než částka uvedená v rozpočtu. Příští hodnocení bude provedeno v roce 2015. Celkem 750 000 556 624 330 000 246 513 4.6.3Nahlášené nebo uzavřené nesrovnalosti V letech 2013 a 2014 nebyly Komisi podle nařízení o EFG nahlášeny žádné nesrovnalosti a v těchto letech nebyly ani žádné nesrovnalosti v souvislosti s EFG uzavřeny. 4.6.4Ukončení finančních příspěvků z fondu EFG Postupy pro ukončení finančních příspěvků z fondu EFG v roce 2013 jsou stanoveny v čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1927/2006 a postupy pro ukončení finančních příspěvků z fondu EFG v roce 2014 jsou stanoveny čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013. V letech 2013 a 2014 bylo ukončeno poskytování příspěvků v 34 případech, které byly prováděny od roku 2009 do roku 2013. Tyto případy jsou uvedeny v tabulce 3 přílohy. Případ použití EFG se ukončí, jakmile Komise schválí závěrečnou zprávu, byly uhrazeny všechny nesplacené náhrady a členský stát ani Komise nemusejí provést žádné další kroky kromě toho, že musejí po dobu dalších tří let uchovávat všechny podklady pro případ, že by si je vyžádala Komise nebo Účetní dvůr (čl. 21 odst. 5 nařízení (EU) č. 1309/2013). Průměrná míra plnění rozpočtu v ukončených případech činila 49,8 %, přičemž docházelo k obrovskému kolísání od nuly po plné využití rozpočtu. Celková částka nevyužitých finančních prostředků, která byla za těchto 34 případů vrácena Komisi, činila přibližně 67,1 milionů EUR (50,2 % z příspěvků z EFG na tyto případy). Členské státy nevyužily všechny poskytnuté příspěvky EFG z různých důvodů. Ačkoli jsou členské státy opakovaně podněcovány k tomu, aby vypracovávaly realistické odhady rozpočtu pro koordinované balíčky individualizovaných služeb, mohou se objevit nedostatky v přesném plánování na základě informací. Do původních výpočtů mohla být zahrnuta příliš vysoká bezpečnostní rezerva, která se ukázala jako zbytečná. Počet pracovníků, kteří se hodlají zúčastnit navrhovaných opatření, mohl být ve fázi plánování nadhodnocen. Někteří pracovníci se mohli rozhodnout pro levnější opatření místo dražších opatření nebo pro krátkodobá opatření místo dlouhodobých opatření nebo mohli najít novou práci rychleji, než se původně předpokládalo. Jiným důvodem nižších výdajů mohou být prodlení při zavádění opatření a nevyužití plného rozsahu dostupné pružnosti, pokud jde o přerozdělování finančních prostředků mezi rozpočtovými položkami během provádění balíčku individualizovaných služeb. Komise pomáhala členským státům prostřednictvím pravidelného informování a pokynů a uspořádala zvláštní semináře s cílem podpořit optimální řízení finančních prostředků. Míra vrácených prostředků na konci provádění byla nicméně vytrvale vysoká. Původní míra vrácených prostředků přesahující 60 %, která byla zaznamenána u prvních případů, se snížila na 50,2 %, je však stále nutné ji výrazně snížit. Předpokládá se, že tvorba rozpočtu opatření a odhad účasti pracovníků za prodloužené 24měsíční období se budou zlepšovat souběžně s rostoucím objemem zkušeností. Rovněž jsme zaznamenali určitá zlepšení, pokud jde o načasování poskytnutí finančních prostředků z EFG v zasažené oblasti, kapacity různých koordinačních a prováděcích struktur a kvalitu komunikace mezi celostátní a regionální/místní úrovní. Členské státy více využívají možnost přezkumu rozpočtů a přerozdělování výdajů mezi různými opatřeními a/nebo výdaji na provádění. Orgány EU rovněž vynakládají značné úsilí, aby urychlily postupy rozhodování a provádění plateb z finančních prostředků EFG, aby bylo možné daný čas a poskytnuté finanční prostředky využít optimálně. Nové nařízení o EFG stanoví velmi přísné lhůty pro posuzování a schvalování žádostí o příspěvky z fondu EFG, aby byly finanční prostředky k dispozici rychleji. Po dohodě s Komisí mohou členské státy také opětovně zapisovat do rozpočtu způsobilá opatření a zavádět opatření nová, to vše v průběhu provádění. 4.6.5Ostatní vrácené částky

V letech 2013 a 2014 nebyly vráceny žádné další částky. 4.7Činnosti v rámci technické pomoci prováděné Komisí 4.7.1Informace a propagace Internetové stránky Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1927/2006 a čl. 12 odst. 2 nařízení (EU) č. 1309/2013 Komise zřídí a bude udržovat internetové stránky, které budou k dispozici ve všech jazycích Společenství a budou obsahovat informace o fondu EFG a pokyny k předkládání žádostí, jakož i aktualizované informace o přijatých a zamítnutých žádostech, a zdůrazní úlohu rozpočtového orgánu. V souladu s těmito požadavky byly podstatné informace na internetových stránkách Komise o fondu EFG v letech 2013 a 2014 aktualizovány. Internetová stránka zaznamenala v roce 2013 72 418 shlédnutí a 38 753 shlédnutí v roce 2014 a v roce 2013 ji navštívilo 52 968 jednotlivých návštěvníků a v roce 2014 28 994 návštěvníků. 4.7.2Schůzky s vnitrostátními orgány a zúčastněnými stranami fondu EFG Jedenácté, dvanácté, třinácté a čtrnácté setkání odborné skupiny kontaktních osob Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, které jsou korespondenty členských států pro EFG, se konala v Bruselu v březnu a říjnu v letech 2013 a 2014, v uvedeném pořadí. Část každého setkání byla vyhrazena pro projednání návrhu nařízení o EFG, který předložila Komise a který se vztahoval na víceletý finanční rámec na období let 2014–2020, jednání o návrhu v Evropském parlamentu a Radě a záležitosti vztahující se na budoucí provádění. Členové byli rovněž informováni o hodnocení ex-post týkajícím se fondu EFG za období let 2007–2013 a byly projednány další body pořadu jednání. Dva semináře zaměřené na tvorbu sítí, které byly uspořádány v letech 2013 a 2014, se soustředily na nové nařízení o EFG a jeho dopady na žadatele. Obou se ve značném počtu zúčastnili zástupci členských států, kteří se podílejí na provádění případů použití EFG. 4.7.3Vytváření vědomostní základny – databáze fondu EFG a standardizované postupy pro žádosti o příspěvek z EFG Aby bylo možné zaznamenávat kvantitativní údaje věcí týkajících se EFG pro statistické účely, Komise v letech 2013 a 2014 vylepšila databázi EFG a vytvořila několik formulářů pro usnadnění vkládání údajů o jednotlivých věcech do databáze. To členským státům usnadnilo přípravu a podávání žádostí a Komise analýzu, souhrn a porovnávání faktů a číselných údajů o případech použití EFG. Příprava na vývoj nového elektronického formuláře žádosti začala dle plánu v listopadu 2013. Při přípravě byly zohledněny předchozí přípravné práce provedené externími odborníky v roce 2011, které byly financovány z rozpočtu pro technickou pomoc pro rok 2011. V roce 2014 se Komise snažila celou problematiku ještě více zjednodušit tím, že fond EFG začlenila do komunikačního systému IT Komise a členských států, tedy společného systému sdíleného řízení prostředků (SFC). V budoucnosti budou členské státy tento systém používat k podávání žádostí online prostřednictvím řízeného postupu podávání žádostí. To by mělo vést k tomu, že bude podáváno více správných a úplných žádostí, Komisi by se tím usnadnila příprava návrhu a rovněž by se usnadnilo vykazování výsledků fondu EFG. Zlepšený postup by měl ještě více zkrátit dobu mezi okamžikem, kdy členský stát podá žádost, a okamžikem, kdy je přijat návrh předložený Komisí Evropskému parlamentu a Radě. 4.7.4Následné hodnocení (ex-post) fondu EFG v programového období 2007–2013 V první fázi hodnocení ex-post bylo vyhodnoceno 33 případů (jak stanoví čl. 17 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1927/2006). Tyto případy byly vybrány na základě toho, že Komise do 20. září 2012 obdržela závěrečné zprávy o jejich provádění. Další skupina případů použití EFG byla analyzována během závěrečné fáze hodnocení ex-post. U těchto případů byly závěrečné zprávy obdrženy do konce prosince 2013. Výsledek první fáze hodnocení ex-post byl předložen v květnu 2014 a výsledek druhé fáze byl předán Komisi v květnu 2015. Seznam případů zkoumaných v obou fázích hodnocení ex-post je uveden v tabulce 4 přílohy. 5.Trendy Se stoupajícím počtem případů použití EFG se zvyšuje množství dostupných údajů nutných pro zjištění trendů žádostí a k získání přehledu o směřování činností fondu. Údaje obsažené v níže uvedených grafech a v příloze se týkají 134 žádostí, které členské státy předložily od roku 2007 do roku 2014. Dosud bylo požadováno 561,1 milionů EUR na pomoc 122 121 pracovníkům (jde počet pracovníků, jímž je určena pomoc, odhadovaný členskými státy).

Graf 1:

Počet obdržených žádostí, 2007–2014

Pozměněné nařízení o EFG z roku 2009, do nějž bylo začleněno „krizové“ kritérium, mělo značný dopad na počet žádostí obdržených Komisí: od května 2009 (kdy se začalo používat pozměněné nařízení o EFG) do konce roku 2011 došlo k významnému zvýšení počtu žádostí. Od roku 2007 do roku 2014 bylo podáno 76 žádostí v souvislosti s krizí a 58 žádostí v souvislosti s obchodem. 82 % žádostí obdržených od května 2009 do konce roku 2011 souviselo se světovou finanční a hospodářskou krizí. Jak je uvedeno v tabulce 2 přílohy, Španělsko je členským státem, který podal nejvyšší počet žádostí o finanční prostředky z fondu EFG (20 žádostí), za ním následovalo Nizozemsko (16 žádostí), Itálie (12 žádostí) a Dánsko (10 žádostí). Do 31. prosince 2014 nepožádalo o podporu z fondu EFG osm členských států: Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Slovensko, Spojené království a Chorvatsko (které se připojilo k EU dne 1. července 2013).

Graf 2:

Částky požadované z fondu EFG v členění podle členských států, 2007–2014 v milionech EUR Od roku 2007 do roku 2014 požádalo 20 členských států fond EFG o celkovou částku ve výši 561,1 milionů (viz rovněž tabulka s přehledem v příloze). Francie požádala o nejvyšší částku spolufinancování z fondu EFG (84,6 milionů EUR u sedmi žádostí), následovalo Irsko (67,3 milionů EUR u devíti žádostí), Dánsko (63,7 milionů EUR u deseti žádostí) a Itálie (62,5 milionů EUR u dvanácti žádostí).

Graf 3:

Počet pracovníků, jimž je určena pomoc, v členění podle členských států, 2007–2014 Francie je členským státem, který požádal o pomoc z fondu EFG pro nejvyšší počet propuštěných pracovníků (15 454 u 7 žádostí), za ní následuje Španělsko (14 863 u 20 žádostí), Itálie (13 367 u 12 žádostí) a Německo (11 957 u 9 žádostí). V dalších 13 zemích se počet pracovníků pohyboval od více než 1 800 v Polsku po téměř 11 000 v Irsku. V každém ze zbývajících tří členských států, které podaly žádosti, se žádosti vztahovaly na méně než 1000 pracovníků.



Graf 4:

Počet žádostí podle odvětví (NACE Rev. 2) v období 2007–2014 Od roku 2007 do roku 2014 obdržel fond EFG žádosti týkající se propuštěných pracovníků v 45 odvětvích (viz rovněž přehled v příloze). Většina dotčených odvětví zahrnovala výrobu, zastoupeno však bylo i stavebnictví a služby. Nejvyšší počet žádostí připadal na čtyři výrobní odvětví: automobilový průmysl (20 žádostí, tj. 15 % z celkového počtu), za nímž následovaly stroje a zařízení (13 žádostí, tj. 10 % z celkového počtu), textilní průmysl (11 žádostí, tj. 8 % z celkového počtu) a tiskařský průmysl (9 žádostí, tj. 7 % z celkového počtu). Přibližně 6 % (8 žádostí) se týkalo pracovníků ze stavebnictví, které je obecně definováno jako výstavba budov, specializované stavební činnosti a architektonické a inženýrské činnosti. Pokud se započítají rovněž související odvětví jako stavební materiály, truhlářství/tesařství a keramický průmysl, zvýší se počet na 13 žádostí, tj. přibližně na 10 % z celkového počtu žádostí. V případě více než poloviny dotčených odvětví (28 ze 45 odvětví) obdržel fond EFG jedinou žádost.

Graf 5:

Počet pracovníků, jimž je určena pomoc, podle odvětví (NACE Rev. 2), 2007–2014 134 žádostí předložených 20 členskými státy se týkalo celkem 122 121 propuštěných pracovníků. Dotčenými odvětvími byly především automobilový průmysl s více než 29 000 pracovníky, jimž je určena pomoc (23,0 % z celkového počtu uvedeného v podaných žádostech), za ním následovaly mobilní telefony (více než 12 000 pracovníků, tj. 9,4 % z celkového počtu), textilní průmysl (o něco více než 11 500 pracovníků, tj. 9,2 % z celkového počtu) a stroje a zařízení (téměř 10 000 pracovníků, tj. 8,0 % z celkového počtu). Graf 6:

Průměrná částka z fondu EFG požadovaná na jednoho pracovníka, jemuž je určena pomoc, podle členských států, 2007–2014 v eurech Graf 6 znázorňuje průměrnou podporu z fondu EFG na jednoho pracovníka, jemuž je určena pomoc, v členění podle členských států. Průměr pro 122 121 pracovníků, jimž byla určena podpora, ve 20 členských státech činil 4060 EUR. Podpora z EFG na pracovníka byla nejvyšší v Rakousku a Dánsku, v Rakousku dosahovala přibližně 14 000 EUR, v Dánsku 10 000 EUR. Naopak v Litvě, Slovinsku a České republice činila požadovaná podpora méně než 1 000 EUR na pracovníka.