CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 18.2.2009 
SEK(2009) 154 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
  
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
 
o zřízení Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu  
    
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
 
{KOM(2009) 66 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 153}  
CS 2   CS 1. Procedurální otázky a konzultace zú častněných stran  
1.1. Výzvy ke z řízení Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu   
Komise v červnu 2008 schválila sd ělení1 „Plán politiky pro azyl – integrovaný p řístup 
k ochraně v celé EU“, které upravuje plán druhé fáze dokon čení Spole čného evropského 
azylového systému (CEAS) a oznámila, že p ředloží legislativní návrh na z řízení 
Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu .  
Evropská rada p řijala na konci zá ří 2008 Evropský pakt o p řistěhovalectví a azylu. 
Evropská rada se v rámci toho paktu2 výslovně dohodla, že „se v roce 2009 z řídí 
evropský podp ůrný úřad, který bude mít za úkol usnad ňovat výměny informací, analýz 
a zkušeností mezi členskými státy a navázat konkré tní spolupráci mezi orgány 
pověřenými přezkumem žádostí o azyl“.   
1.2. Konzultace a vým ěna zkušeností  
Plán politiky pro azyl byl p řipraven na základ ě hlubšího zamyšlení a diskuze se 
zúčastněnými subjekty ohledn ě budoucí struktury CEAS a na základ ě výsledk ů 
konzultace k zelené knize Ko mise, která byla zve řejněna v červnu 20073 a jejímž cílem 
bylo zjistit možné alternativy podoby druhé  fáze CEAS. Pokud jde o možnost vytvo ření 
strukturální podpory pr o otázky azylu, byly položeny konkrétní otázky4. V reakci na 
veřejnou konzultaci bylo  zasláno celkem 89 p říspěvků, a to od široké škály 
zúčastněných subjekt ů5, včetně 20 členských stát ů, regionálních a místních orgán ů, 
Výboru region ů a Hospodá řského a sociálního výboru, Vysokého komisa ře OSN pro 
uprchlíky (UNHCR), akademických institucí, politických stran a řady nevládních 
organizací. Reakce na zelenou knihu prokazují širokou podporu činností posilujících 
praktickou spolupráci souvisejí cí s CEAS i myšlenky vytvo řit specializovanou strukturu, 
která by tyto aktivity podporova la a koordinovala  v rámci podp ůrné struktury pro otázky 
azylu. Zpráva o posouzení dopad ů připojená k plánu politiky up řednostňovala politickou 
možnost spo čívající ve vytvo ření Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu . 
                                                 
1 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů: Plán politiky pro azyl, integrovaný p řístup k ochran ě v celé EU – KOM(2008)360.  
2
 http://register.consilium.europa.eu/servlet/dri ver?page=Result&lang=EN&typ=Advanced&cmsid=
639&ii_PUBLIC_DOC=%3E0&ff_COTE_DOCUMENT=13440%2F08&ff_COTE_DOSSIER_INST=&ff
_TITRE=&ff_FT_TEXT=&ff_SOUS_COTE_MATI ERE=&dd_DATE_DOCUM ENT=&dd_DATE_REU
NION=&dd_FT_DATE=&fc=ALLLANG&srm=25&md=100&ssf= 
3 Zelená kniha o budoucím Spole čném evropském azylovém systému, KOM(2007)301. 
4 Viz oddíl 3, otázky 21 a 22. 
5 Všech 89 p říspěvků je k dispozici na internetové stránce:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylum_s
ystem_en.htm. 
CS 3   CS Na počátku roku 2008 Komise objednala externí studii proveditelnosti týkající se z řízení 
strukturální podpory pro praktickou spolupráci v oblasti azylu, z níž by se čerpalo pro 
posouzení dopad ů budoucího Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu. Externí 
studie vycházela z konzultací se zú častněnými subjekty, obsahovala deset p řípadových 
studií a pohovory s více než padesáti zú častněnými subjekty6.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU 
2.1. Popis problému 
Při schvalování Evropského paktu o p řistěhovalectví a azylu v zá ří 2008 Evropská rada 
oficiálně připomněla, že každý pronásledovaný cizi nec má právo získat pomoc 
a ochranu na území Evropské unie v souladu s Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 
1951 o právním postavení uprchlík ů ve znění Newyorského protokolu ze dne 31. ledna 
1967 a ostatních p říslušných smluv. I když bylo v posledních letech díky provád ění 
společných minimálních standard ů s cílem zavést CEAS dosaženo pokroku, mezi 
členskými státy i nadále p řetrvávají zna čné rozdíly týkající se poskytování ochrany 
a jejích forem.  
V první fázi CEAS byly p řijaty právní nástroje. Praktické provád ění směrnic však 
odhaluje zna čné rozdíly ve zpracování žádos tí o azyl, pokud jde o kvalitu jejich 
posuzování i o rozdíly v jejich zpracovává ní v rámci Unie. Komise proto v plánu 
politiky z června 2008 rozhodla, (1) že pr ovede komplexní revizi acquis  upravujícího 
otázky azylu tak, aby zdokonalila jeho obsah, a (2) zd ůraznila pot řebu, aby se soub ěžně 
s touto revizí posílila praktická  spolupráce týkající se CEAS.  
I když lze praktickou spolupráci týkají cí se CEAS považovat za již dostate čně 
rozvinutou, řada prvků je co do rozsahu omezena, nejsou optimální, a je proto zapot řebí 
věnovat jim pozornost.  
                                                 
6 Dodavatel provedl tyto činnosti: revizi a analýzu reakcí členských stát ů na zelenou knihu; pohovor 
s úředníky z G Ř JLS odpov ědnými za oblast azylu a s ú ředníky odpov ědnými za agentury v rámci 
generálního sekretariátu. Pohovory byly vedeny s t ěmito zúčastněnými subjekty: zástupci Evropského 
parlamentu; zástupci stávajících iniciativ nebo struktur pro spolupráci (nap ř. EURASIL, IGC, GDISC, 
EMN); zástupci nevládních organi zací a mezivládních organizací, v četně ECRE, UNHCR a Caritas Europe, 
a zástupci útvar ů ministerstev a p říslušných orgán ů odpovědných za formulaci politik v oblasti azylu 
v 10 členských státech. Návšt ěvy v rámci p řípadových studií prob ěhly v: Belgii, Francii, N ěmecku, Itálii, 
Nizozemsku, Polsku, na Slovensku, ve Špan ělsku, Švédsku a Spojeném království. 
CS 4   CS 2.2. Konkrétní problémy  
Pokud jde o praktickou spolupráci, jsou hlavní problémy tyto: 
• rozdíly v postupech a nedostate čná výměna osvědčených postup ů na úrovni EU; 
• tlak na azylové systémy členských stát ů a přetěžování některých členských stát ů a  
• omezená spolupráce a koordinace, pokud jde o vn ější rozměr CEAS. 
2.3. Právo EU jednat 
Stávající právní základ pro opat ření Spole čenství v oblasti azylové politiky p ředstavuje 
čl. 63 odst. 1 a 2 SES. Toto ustanovení uvádí, že Rada p řijme „opatření o azylu, 
v souladu se Ženevskou úmluvou ze dne 28. července 1951 a Protokolem ze dne 
31. ledna 1967 o právním postavení uprchlík ů a ostatními p říslušnými smlouvami“ 
a rovněž „opatření týkající se uprchlík ů a vysídlených osob“ v oblastech, jako je nap ř. 
odpovědnost členského státu, podmínky pro p řijímání, p ředpoklady pro získání 
postavení uprchlíka, poskytování ochrany (v četně dočasné ochrany) a vyvážené 
rozdělení úsilí členských stát ů při přijímání žadatel ů o azyl.  
Pokud jde o praktickou spolupráci (v oblasti az ylu), je stávající právní základ zakotven 
v článku 66 SES, který uvádí, že Rada p řijímá postupem podle článku 67 opat ření 
k zajištění spolupráce mezi složkami p říslušných orgán ů členských stát ů v oblastech 
podle hlavy IV (víza, azyl, p řistěhovalectví a další politi ky související s volným 
pohybem osob), jakož i spolupráce mezi t ěmito složkami a Komisí.  
CS 5   CS 3. CÍLE 
Cíle jsou uvedeny v ná sledující tabulce:  
Obecné cíle  Konkrétní cíle  Provozní cíle (výsledky a 
účinky)  
Snížit rozdíly v provád ění právních p ředpisů, 
politik a provozních postup ů mezi členskými 
státy Zlepšit kapacitu, znalosti a know-how  
jednotlivých ú častníků azylového řízení   
Zlepšit spravedlivé a 
více harmonizované 
zpracovávání 
žádostí o 
mezinárodní 
ochranu v rámci celé 
Unie  Snížit rozdíly v kvalit ě a obsahu informací o 
zemi p ůvodu a harmonizovat jejich 
shromažďování, pořizování a vyhodnocování.  Zlepšit shromaž ďování a kvalitu 
informací o zemi p ůvodu a zp řístupnit je 
všem členským stát ům tak, aby se 
zdokonalil jejich výklad a 
vyhodnocování.  
Snížit přetížení některých členských stát ů Zlepšit solidaritu a 
rozdělení zátěže 
mezi členskými státy 
v oblasti azylu  Zlepšit kapacitu členských stát ů řešit žádosti o 
azyl, včetně případů hromadného p řílivu žadatel ů 
o azyl  Podporovat členské státy v budování 
kapacity a podporovat ty státy, které se 
musí vyrovnat s tlaky na jejich azylový 
systém a kapacitu pro p řijetí  
Zvýšit úsp ěšné znovuusídlení žadatel ů o 
mezinárodní ochranu mimo EU  Lépe řídit toky 
uprchlíků do EU 
tím, že se rozší ří 
vnější rozměr CEAS  Posílit provád ění prvků souvisejících s vn ějším 
rozměrem azylu, nap ř. regionálních program ů 
ochrany a p řesídlení do Evropské unie  Posílit systémy ochrany ve t řetích 
zemích  
4. MOŽNOSTI POLITIKY 
Ve zprávě o posouzení dopad ů je provedena analýza dvou soubor ů možností politiky.  
První soubor možností politiky odkazuje na úkoly a mise, kterými má být pov ěřena 
podpůrná struktura. 
Druhý soubor možností politiky se týká p řípadného institucionálního uspo řádání 
podpůrné struktury, které by jí umož ňovalo optimální fungování. Zpráva o posouzení 
dopadů pojednává o osmi hlavních institucionálních možnostech pro z řízení podp ůrné 
struktury, která by plnila výše uvedené úkoly a mise.  
4.1. Úkoly a mise, které má  plnit budoucí podp ůrná struktura pro otázky azylu 
Byla provedena individuální analýza úkol ů a misí, které má plnit budoucí podp ůrná 
struktura pro otázky azylu, a zhodnoce ny všechny dostupné možnosti. Z hodnocení 
vyplývá, že by budoucí podp ůrná struktura mohla plnit tyto úkoly: 
– Výměna osvědčených postup ů. 
CS 6   CS – Podpora monitorování a kontrola kvality. 
– Činnosti zam ěřené na dokonalejší shromaž ďování a vyšší kvalitu informací o zemi 
původu / zlepšit vyhodnocování informací o zemi p ůvodu. 
– Skupina odborník ů pro oblast azylu. 
– Přesídlování uvnit ř EU. 
– Vzdělávání a budování kapacit. 
– Činnosti související s vn ějšími prvky praktické spol upráce týkající se CEAS: 
znovuusídlování a regionál ní programy ochrany.  
4.2. Možnosti institucionálního uspo řádání budoucí podp ůrné struktury pro otázky 
azylu 
Byla provedena individuální analýza osmi možností institucionálního uspo řádání 
podpůrné struktury (dv ě z možností byly rychle vylou čeny):  
– Status quo  (vyloučeno). 
– Posilování odd ělení Evropské komise. 
– Vytvoření nové sít ě. 
– Vytvoření nové regula ční agentury (nebyla by rozhodovacím orgánem). 
– Začlenění podpůrné struktury do stávající regula ční agentury: 
– do agentury pro základní práva (FRA), 
– do Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vn ějších hranicích 
členských stát ů Evropské unie (FRONTEX), 
– do budoucí agentury pro provozní řízení SIS II, VIS a EURODAC a pro 
vývoj a řízení dalších IT systém ů velkého rozsahu. 
– Vytvoření společného podp ůrného orgánu EU (regula ční agentura s postavením 
rozhodovacího orgánu – tato možnost byla vylou čena plánem politiky pro azyl).  
5. UPŘEDNOST ŇOVANÁ MOŽNOST POLITIKY  
Zpráva o posouzení dopad ů hodnotí sedm výše uvedených úkol ů, které by mohla plnit 
budoucí podp ůrná struktura a které by byly z hled iska této struktury proveditelné. 
CS 7   CS Zpráva o posouzení dopad ů uvádí individuální analýzy všech  institucionálních možností, 
které jsou k dispozici pro budoucí podp ůrnou strukturu pro otázky azylu. Hlavní 
výsledky zjišt ění týkající se všech osmi možností jsou uvedeny v tabulce. Je zapot řebí 
uvést, že kritéria „Dosahování cíl ů“, „Politická provediteln ost“ a „Dopady na rozpo čet 
EU“ byly pro kone čné posouzení možností považovány za klí čové. 
 
CS 8    
POSOUZENÍ  
 
  
 
 
 
 
 
MOŽNOSTI Dosahování 
cílů (funkční a 
praktická 
účinnost)  
 
Vysoké (+++) 
až 
Nízké (- - -) 
 
 Časové lhůty 
realizace  
 
 
 
 
Krátké (+++) 
až  
Dlouhé (- - -) 
 Podpora, kterou 
Komise musí 
budoucí (vn ější) 
struktuře 
poskytnout  
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízká (- - -) 
 Právní 
proveditelnost  
 
 
 
 
 
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízká (- - -) 
 Politická 
proveditelnost  
 
 
 
 
 
Vysoká (+++) 
až 
Nízká (- - -) 
 Dopady na rozpo čet EU  
(viz podrobné údaje ve finan čních přílohách ke zpráv ě o 
posouzení dopad ů – finanční analýzy ex ante ) 
 
 
 
 
 
 Celkové 
posouzení  
 
 
 
 
Pozitivní  
(+ až +++) 
Záporné  
(- až - - - )  
      Odhadované 
náklady na 
zahájení v roce 
2010  Minimální 
průběžné 
náklady v roce 
2011  Maximální 
průběžné 
náklady v roce 
2011 a dále   
Možnost 1  
Status quo  0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost 2  
Oddělení 
Komise   
+  
++  
Nevztahuje se 
na tento 
návrh   
+++  
- - 320.000 2.959.017 5.732.809 
  
+ 
Možnost 3  
Síť  
- -  
-  
- -   
++  
+ 345.000 3.970.395 8.067.187 
  
- 
Možnost 4  
EASO   
+++  
+  
- -  
+++  
+++ 6.145.016 10.318.738 17.612 984  
++(+) 
Možnost 5  
FRA  
-  
-  
- -   
+  
+ 600.000 6.654.449 12.104.600  
- 
Možnost 6  
FRONTEX   
-  
-  
- -   
+  
- 600.000 6.654.449 11.940.342 
  
- - 
Možnost 7  
Agentura 
IT  
- - -  
- - -  
- -  
-  
- - 600.000 6.818.706 12.331.105 
  
- - - 
Možnost 8  
Orgán   
+++  
+  
- -  
- - -  
- - -- Údaje nejsou 
k dispozici  Údaje nejsou 
k dispozici  Údaje nejsou 
k dispozici   
- - - 
 
CS 9   CS Na základ ě výše uvedeného by z institucionálního hlediska bylo upřednostňovanou 
politickou možností  vytvoření regulační agentury , která by byla institucionální 
rysem budoucího Evropského podp ůrného úřadu pro otázky azylu.  
Zdá se, že Evropský podp ůrný úřad pro otázky azylu je nejlepší možností pro 
posílení praktické spolupráce týkající se CEAS, pokud jde o celou škálu úkol ů, které 
má plnit podp ůrná struktura. I když se z finan čního hlediska jedná o nejnákladn ější 
řešení, zřízení podp ůrného úřadu v podob ě regulační agentury se jeví jako 
upřednostňovaná možnost, nebo ť tato možnost bude, pokud jde o dosahování cíl ů, 
nejefektivn ější a v porovnání s jinými instituci onálními možnostmi se jeví jako 
právně i politicky lépe proveditelná. Ú řad především získá úplnou podporu 
Evropského parlamentu a členských stát ů tak, aby bylo urychlen ě schváleno 
zakládající na řízení. Bude rovn ěž plně podporován útvary Komise, které poté, co 
legislativní orgány schválí zakládající na řízení, napomohou rychlému z řízení úřadu. 
Úřad bude evropským nezávislým st řediskem pro odborné otázky v oblasti azylu 
a pomůže členským stát ům poznávat systémy a postupy ostatních členských stát ů, 
rozvíjet bližší pracovní vztahy mezi út vary pro otázky azylu na provozní úrovni, 
budovat d ůvěru v jednotlivé systémy a dosahovat v ětší soudržnosti v praxi.