DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.Souvislosti návrhu

Předmětem tohoto rozhodnutí je uvolnění prostředků ve výši 104 166 951 EUR z Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), jehož účelem je poskytnout pomoc Řecku, Francii, Portugalsku a Španělsku na vypořádání se s následky katastrof, které tyto země postihly v průběhu roku 2017. Doprovodným dokumentem k tomuto rozhodnutí je návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 1/2018, podle něhož by měly být do souhrnného rozpočtu na rok 2018 zapsány potřebné prostředky na závazky i platby, a to ve výši snížené o zálohu, jež byla již vyplacena (6 520 846 EUR).

2.Informace a podmínky

2.1Řecko – zemětřesení na ostrově Lesbos

Dne 12. června 2017 postihlo ostrov Lesbos v kraji Severní Egeis zemětřesení o síle 6,3 stupně Richterovy stupnice. Série následných otřesů způsobila škody na soukromých obydlích, podnicích a místní infrastruktuře.

1)Řecko požádalo o příspěvek z fondu FSEU dne 1. září 2017, tedy ve lhůtě 12 týdnů od vzniku prvních škod.

2)Jedná se o přírodní katastrofu.

3)Řecké orgány odhadují celkové přímé škody na 54,4 milionu EUR. Žádost byla předložena na základě kritérií pro „regionální přírodní katastrofu“ podle čl. 2 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „nařízení“), kterým se „regionální přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má v regionu na úrovni NUTS 2 způsobilého státu za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu (HDP) daného regionu. Škody způsobené na ostrově Lesbos představují 2,14 % HDP kraje Severní Egeis, který je regionem na úrovni NUTS 2, a tudíž přesahují prahovou hodnotu ve výši 1,5 % regionálního HDP stanovenou v nařízení.

4)Řecko ve své žádosti požádalo o vyplacení zálohy podle článku 4a nařízení. Dne 24. října 2017 Komise přijala prováděcí rozhodnutí C(2017) 7203, kterým se Řecku poskytuje 10% záloha z předpokládaného finančního příspěvku z fondu FSEU, tedy 135 912 EUR. Tato částka byla 9. listopadu 2017 Řecku v plném rozsahu vyplacena.

5)Řecko ve své žádosti podrobně popsalo situaci po zemětřesení a úsilí vyvinuté na pomoc postiženému obyvatelstvu. Ve své zprávě Řecko uvedlo, že na ostrově Lesbos bylo zemětřesením poškozeno 12 obcí. Došlo ke zničení více než poloviny obce Vrisa, jejíchž 850 obyvatel muselo být kvůli silným následným otřesům na delší dobu evakuováno. Bylo nutné opravit 776 domů a znovu postavit 200 domů. Školy v postižené oblasti zůstaly uzavřeny. Zřítila se kupole kostela sv. Pantaleona v Plomari. Sesuvy půdy uzavřely hlavní komunikaci mezi městy Mytilini a Plomari v obci Agios Isidoros a silnici do Melinty. Vážným způsobem byly poškozeny i historické památky, včetně přírodovědného muzea v obci Vrisa, které spadá pod Národní Kapodistriovu univerzitu v Athénách. Ke škodám menšího rozsahu došlo ve městě Chios a obci Kampos.

6)Náklady na záchranná opatření a opatření na obnovu, která jsou způsobilá pro pomoc podle čl. 3 odst. 2 nařízení, odhadlo Řecko na 12,7 milionu EUR.

7)Řecké orgány potvrdily, že způsobilé náklady nejsou kryty pojištěním.

8)Zasažená oblast je „přechodovým regionem“ ve smyslu klasifikace pro účely evropských strukturálních a investičních fondů (2014–2020). Řecké orgány v žádosti Komisi neoznámily, že by měly v úmyslu přesunout prostředky z programů v rámci ESI fondů na opatření na obnovu.

9)Řecko nespustilo mechanismus civilní ochrany Unie.

10)Pokud jde o uplatňování právních předpisů Unie v oblasti prevence a řízení rizika katastrof, není v současnosti proti Řecku vedeno žádné řízení o nesplnění povinnosti.

11)Na základě série silných zemětřesení, které Řecko postihly v letech 1978–1981, se řecká vláda rozhodla vytvořit rámec pro prevenci a řízení rizika přírodních katastrof. Jeho cílem je zvýšit odolnost místních komunit prostřednictvím rámce pro provádění politik na snižování známých rizik, řízení dopadu zemětřesení a postupů/opatření k prevenci nových rizik. Řecký systém antiseismické civilní ochrany se opírá o opatření zaměřená především na snížení zranitelnosti, čehož dosahuje předcházením a snižováním rizik (a škod) a řešením nouzových situací a následků katastrof.

2.2Francie – hurikány Irma a Maria na ostrovech Svatý Martin a Guadeloupe

Ve dnech 5. a 6. září 2017 postupoval hurikán 5. kategorie pojmenovaný Irma s nebývalou silou napříč severozápadním Karibikem, kde usmrtil a zranil mnoho lidí a zanechal po sobě zpustošená území. Oko hurikánu Irma se přehnalo přes ostrov Svatý Martin průměrnou rychlostí 290–295 km/h a zničilo více než 90 % ostrova. Pouhé dva týdny poté, ve dnech 18. a 19. září, se přes Karibik přehnal další hurikán 5. kategorie pojmenovaný Maria, který se zformoval za stejných meteorologických a klimatických podmínek jako Irma, a opět způsobil závažné škody na ostrovech Svatého Martina, Guadeloupe a v části Martiniku.