EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1482 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
nařízení Evropského parlamentu a Rady 
o zřízení nástroje stability 
{KOM(2011) 845 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1481 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Krize a konflikty ovliv ňují země celého sv ěta a ohrožují celosv ětovou bezpe čnost a stabilitu. 
Konflikty jsou často spojeny s nestabilitou stát ů a situaci ješt ě zhoršuje slabá ve řejná správa a 
chudoba. Pro řešení těchto strukturálních problém ů je třeba významné kolektivní úsilí 
založené na pevném partnerstv í s dalšími státy, aktéry ob čanské spole čnosti i 
mnohostrannými a regionálními partnery, jež pom ůže vytvořit podmínky pro podporu daných 
zemí a zabránit jejich op ětovnému zab řednutí do konfliktu.  
Při podpoře zemí zasažených politickými konflikty nebo p řírodními pohromami musí být EU 
flexibilnější – vedle pomoci p ři záchraně životů a zmírňování lidského utrpení v humanitární 
oblasti a v oblasti civilní ochrany –, aby mohla urychlen ě odstranit nedostatky reakcí na krize, 
doplnit operace pro řešení krizí (v četně těch v rámci SZBP) a us nadnit návaznost mezi 
rychlou obnovou, rekonstrukcí a dlouhodob ějším rozvojem, což je pro zajišt ění trvalé stability 
dotyčných zemí nezbytné.  
Přírodní nebo člověkem způsobené pohromy, obchod s drogami, organizovaná trestná činnost, 
terorismus či ohrožení po čítačové bezpe čnosti navíc brání rozvoji, oslabují právní stát a 
přispívají k celosv ětové nestabilit ě. Rizika týkající se člověka, životního prost ředí, změny 
klimatu a bezpe čnostní rizika spojená s chemickými , biologickými, radiologickými a 
jadernými materiály p řitom přesahují vnitrostátní a regionální hranice. 
Aby se mohl nástroj stability zam ěřit na mnoho četné příčiny nestability, která m ůže vést ke 
konfliktům a zhoršování bezpe čnostních problém ů, a aby mohla EU pln ě zastávat svou 
celosvětovou roli p ři prosazování svých hodnot a zájm ů, musí se dále zvyšovat ú činnost 
nástroje stability, pokud jde o:  
(a) rychlost poskytování pomoci v reakci na krizové situace nebo na hrozící krize;  
(b) rozvoj vlastních kapacit EU a schopnosti jejích partner ů v oblasti p ředcházení 
konfliktům, připravenosti na krize a budování míru; a  
(c) řešení širšího okruhu globál ních nadnárodních bezpe čnostních hrozeb.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Evropská unie jako globální hrá č je vnímána jako v ěrohodný a neutrální „spravedlivý 
zprostředkovatel“, který zajiš ťuje komparativní výhodu p ři zásazích za ú čelem předcházení 
konfliktům. Pokud jsou činnosti reakce na krize provád ěny na úrovni EU, maximalizují 
soudržnost reakce a ú činnost pomoci. V tomto ohledu je t řeba poznamenat, že velmi málo 
členských stát ů EU disponuje nástrojem pro reakci na krize či budování míru, jehož rozsah 
působnosti by byl srovnatelný s rozsahem nástroje stability. 
Vzhledem ke stále složit ějším problém ům není možné žádné z vnit řních priorit EU – v oblasti 
bezpečnosti, růstu a vytvá ření pracovních míst, p řizpůsobení zm ěně klimatu, p řístupu k 
energii, zdraví a pandemií a migrace – dosáhnout izolovan ě od širšího sv ěta.  
 
CS 3   CS 3. CÍLE INICIATIVY EU  
Nová Smlouva o Evropské unii ( článek 21) vymezila spole čné zastřešující zásady a cíle vn ější 
činnosti Unie, mimo jiné „ zachovávat mír, p ředcházet konflikt ům a posilovat mezinárodní 
bezpečnost a pomáhat lidem, zemím a region ům čelícím přírodním nebo člověkem 
způsobeným pohromám “. 
 
CS 4   CS Specifické cíle nového nástroje stability jsou:  
1. V krizových situacích nebo nov ě vznikajících krizích, a ť byly způsobeny člověkem 
nebo vznikly v d ůsledku přírodní pohromy,  přispívat  ke stabilit ě poskytnutím ú činné 
reakce, která pom ůže zachovat, vytvo řit nebo obnovit podmínky nezbytné k řádnému 
provádění politik Unie týkajících se rozvoje a spolupráce. 
2. V úzké koordinaci s mezinárodními, regi onálními a subregionálními organizacemi, 
státními a nestátními subjekty zajistit p řipravenost EU a jejích partner ů, pokud jde o 
předcházení konflikt ů a řešení situací p řed krizí a po jejím skon čení. 
3. Řešit globální a nadnárodní bezpe čnostní hrozby , které ohrožují mír a stabilitu.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Byly zváženy čtyři možnosti, jak zvýšit efektivitu,  účinnost a soudržnost  opatření EU v 
zajišťování míru a bezpe čnosti, a tím posílit p řítomnost EU. 
– Možnost 0: po roce 2013 bez nového nástroje.  
– Možnost 1:  zachování sou časného stavu: Zachovat sou časný rozsah p ůsobnosti 
nástroje a podobný finan ční rámec jako ve finan čním výhledu na období 2007–
2013.  
– Možnost 2:  revidovaný nástroj, zh ruba zachovávající sou časný rozsah 
působnosti, avšak pokud možno s flexibiln ějšími ustanoveními a s mírn ě 
vyšším finan čním rámcem, díky n ěmuž bude EU moci vhodným zp ůsobem 
převzít svou rostoucí odpov ědnost v oblasti míru a bezpe čnosti. 
– Možnost 3:  jeden nebo více nových nástroj ů při zohledn ění těchto úvah: a) 
odděleně řešit otázky reakce a p řipravenost na krize od bezpe čnostních otázek, 
jako je terorismus, nadregionální hrozby a chemická, biologická, radiologická a 
jaderná rizika; b) za hrnout nástroje vn ější činnosti EU, které jsou v sou časné 
době realizovány v rámci jiných nástroj ů (např. volební pozorovatelská mise 
EU nebo africký mírový projekt). 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Existuje všeobecná shoda, že EU musí zachova t hlavní rysy nástroje, které zajistily jeho 
úspěšnost. Zvažované možnosti politiky mají upevnit a pokud možno i vylepšit stávající 
podobu nástroje stability. Vzhledem  k povaze nástroje není pravd ěpodobné, že by volba 
kterékoli ze čtyř výše uvedených možností (s výjimkou možnosti 0) p řinesla výrazný rozdíl ve 
„vnějších“ dopadech (hospodá řských, sociálních či environmentálních). Kone čná volba by 
však přesto mohla mít významný vliv na zvýšení efektivnosti,  účinnosti a soudržnosti  s 
ostatními nástroji vn ější pomoci.  
Díky účinnějšímu nástroji by m ělo dojít k posílení činnosti EU v oblasti p ředcházení krizím, 
zachování míru a posílení mezinárodní bezpe čnosti, včetně posilování kapacity EU v oblasti 
připravenosti na krize.  
 
CS 5   CS 6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Níže uvedená tabulka shrnuje výhody  a nevýhody jednotlivých možností. 
Tyto možnosti byly posouzeny na základ ě tří kritérií:  
Soudržností  se zde rozumí možnost vytvá řet součinnost při plánování program ů a plnění 
dohodnutých cíl ů a zabraňovat vzniku negativních d ůsledků a překrývání, které by mohly 
negativně ovlivnit provád ění politik. To je zvlášt ě významné v p řípadech, kdy mají dva r ůzné 
nástroje stejné zem ěpisné pokrytí. 
Účinnost znamená d ělat to, co je správné, stanovit vhodné cíle a poté zajistit, aby jich bylo 
dosaženo.  
Efektivnost  znamená d ělat to, co je správné, a získat za vydané prost ředky co nejvíce; pat ří 
sem organiza ční aspekty i o čekávaný p řínos ze zjednodušení nástroje.  
 Dopady  Účinnost   Soudržnost   Efektivnost  
0. – Žádný nástroj     
1. – Beze zm ěny oproti dnešní situaci  _ = _ 
2. – Revidovaný nástroj  + + + 
3. – Jeden nebo více nových nástroj ů    
A) rozdělení současného nástroje  =  + Možnosti  
B) doplnění nové oblasti p ůsobnosti  + +  
Možnost 0:  Vzhledem k závazk ům Evropské unie podle článku 21 Smlouvy a politickým 
pokynům Rady týkajícím se mimo jiné otázek bezpe čnosti a rozvoje (2007), evropské 
bezpečnostní strategie (2008) a p ředcházení konflikt ům (2011) není politicky možné tuto 
možnost využít, aniž by sou časně nedošlo ke ztrát ě mezinárodní v ěrohodnosti EU a její 
schopnosti hájit své zájmy.   
Možnost 1:  Nástroj stability by si mohl zachovat sv ůj význam díky zajiš ťování reakce, což 
činí již od roku 2007. Byla by však promarn ěna příležitost zlepšit a posílit hodnotu nástroje na 
základě zkušeností, zejména pokud jde o ú činnost a efektivnost. 
Možnost 2:  Zachovat hlavní rysy a vlastn osti nástroje stability a sou časně zjednodušit jeho 
ustanovení, tak aby se zvýšila jeho flexibilita a ú činnost, díky čemuž by EU byla schopna 
urychleně reagovat na budoucí mezinárodní výzvy v oblasti míru a bezpe čnosti. Díky 
účinnějšímu nástroji by m ělo dojít k posílení činnosti EU v oblasti p ředcházení krizím, 
zachování míru a posílení mezinárodní bezpe čnosti, včetně posilování kapacity EU v oblasti 
připravenosti na krize. 
Z nástroje stability by byly nadále financovány činnosti, jež dopl ňují nebo podporují opat ření 
financovaná z jiných nástroj ů vnější pomoci, a p řípadně by mohl fungovat jako náhrada v 
případech, kdy by jiné nástroje nemohly být  rychle nasazeny. Nabízí se zde p říklad 
 
CS 6   CS nepředvídaného konání voleb, jejichž poz orování nemohlo být naplánováno p ředem nebo 
jejichž příprava si vyžaduje okamžit ou podporu EU, aby byly zajišt ěny lepší podmínky pro 
dosažení svobodných a spravedlivých výsledk ů přijatelných pro v ětšinu obyvatel a aby se 
zabránilo sporným výsledk ům, jež by potenciáln ě mohly vést ke konfliktu (Tunisko či Egypt 
v roce 2011).  
Možnost 3:  Jeden nebo více nových nástroj ů v podobě:  
(a) Zřízení dvou nových nástroj ů, jež by řešily odděleně otázky reakce na krize na jedné 
straně a na stran ě druhé p řipravenost na krize a celosv ětové a nadnárodní 
bezpečnostní hrozby, není vhodné.  
Je třeba zdůraznit vazby mezi reakcí na kr ize a budováním kapacit pro situace p řed 
krizí a po jejím skon čení na stran ě jedné a řešením celosv ětových a nadnárodních 
hrozeb na stran ě druhé. Spole čně tvoří pilíř vnější činnosti EU v oblasti míru a 
bezpečnosti (spolu s jinými nástroji, jako je Evropský nástroj pro demokracii a lidská 
práva). Pokud by byly tyto dv ě složky odd ěleny, došlo by ke ztrát ě soudržnosti, 
kterou nelze podce ňovat. 
Tato možnost odporuje celkovému cíli racionalizovat po čet stávajících nástroj ů a 
navíc by mohla snížit soudržnost a dopl ňkovost interakce p ři řešení příčin konflikt ů.  
(b) Rozšíření rozsahu p ůsobnosti nového nástroje za ú čelem větší soudržnosti p ři 
provádění různých zásah ů EU může být také zamítnuto vzhledem k tomu, že je 
značně obtížné sladit r ůzné právní základy a rozhodovací postupy do jediného 
legislativního nástroje. Tato možnost by nebyla efektivní. 
Naopak pokud by do spole čného regula čního rámce byly za řazeny jiné nástroje a 
pracovní metody, vzniklo by riziko částečné ztráty flexibilit y, jíž bylo dosaženo v 
současném uspo řádání. Nap říklad v případě nepředvídaných voleb po politické krizi 
není rozhodovací postup u volební ch pozorovatelských misí dost dob ře slučitelný s 
potřebnou rychlostí reakce. N ěkteré činnosti financované v rámci afrického 
mírového projektu (nap ř. výplata p říspěvků africkým voják ům v rámci mírových 
operací provád ěných AU), které lze financovat v rámci ERF, by nebylo možné 
financovat z rozpo čtu EU. Jde jen o dva p říklady z mnoha, jež ukazují, že takovéto 
sloučení by bylo v praxi velmi složité realizovat.  
Shrneme-li, optimální volbou se zdá být možnost 2 .  
Na základ ě výše uvedené analýzy se zdá být optimální volbou možnost 2: revidovaný 
nástroj , zhruba zachovávající sou časný rozsah p ůsobnosti, avšak flexibiln ější, tak aby EU 
mohla účinněji a rychleji reagovat na budoucí mezinárodní výzvy v oblasti míru a 
bezpečnosti.  
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Systémy Evropské komise pro monito rování a hodnocení se stále více zam ěřují na výsledky. 
Zahrnují interní zam ěstnance i externí odbor níky. Tato hodnocení p řispívají k vlastní 
 
CS 7   CS odpovědnosti a ke zlepšování probíhajících zásah ů; využívají rovn ěž dřívějších zkušeností p ři 
tvorbě budoucích politik a činností s p řihlédnutím ke kritériím INCAF1. 
                                                 
1 Mezinárodní sí ť pro otázky konflikt ů a nestability (INCAF) Výboru pro rozvojovou pomoc OECD.