Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 263/05)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU S CHRÁNĚNÝM OZNAČENÍM PŮVODU/CHRÁNĚNÝM ZEMĚPISNÝM OZNAČENÍM, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

EU č.: PDO-ES-0720-AM01 – 1.2.2016

CHOP (X) CHZO ()

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Asociación para la promoción de la DO Aceite de la Comunitat Valenciana (Sdružení pro propagaci označení původu „Aceite de la Comunitat Valenciana“)

C/Sagunto, 39.- 12400 Segorbe

2. Členský stát nebo Třetí Země

Španělsko

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☐ Zeměpisná oblast

☒ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☐ Označování

☒ Jiná [Kontrolní orgán]

4. Druh změny (změn)

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

5.1 Popis produktu (bod C) Popis produktu ve specifikaci a bod 3.2 jednotného dokumentu:

Mění se následující analytické parametry: K270, kyselina olejová, kyselina palmitová, kyselina eikosanová, medián ovocné chuti, medián štiplavosti a medián hořkosti.

Důvody ke změnám:

Současná specifikace pro CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“ uvádí charakteristiky extra panenských olejů vyráběných v oblasti před rokem 2007 – tj. rokem, kdy započal proces zápisu CHOP.

V posledních letech, zejména od roku 2010, je v autonomní oblasti Valencie pozorována výrazná změna klimatu spočívající v dlouhém suchu a vyšších průměrných teplotách, než bývalo obvyklé.

Počet let, během nichž průměrná teplota každého měsíce přesahuje běžné průměrné teploty z předchozích let, se zvyšuje přibližně od roku 2000. Tento nárůst je mimořádně výrazný v letních měsících, což dokazuje celkové zvýšení teplot.

Pokud jde o úhrn srážek, je třeba poznamenat, že středomořské klima se vyznačuje srážkami obvykle se vyskytujícími na podzim a v zimě, což znamená, že se musí zohlednit všechny změny srážkových modelů během těchto měsíců. Měsíce od září do prosince jsou proto historicky nejdeštivějšího měsíci. Od roku 2000 pozorujeme klesající trend v průměrném úhrnu srážek během těchto měsíců.

Je třeba zohlednit faktor, že za poslední roky z důvodu změny klimatu spadne většina srážek během několika dní v podobě přívalových dešťů, které trvají maximálně dva až tři dny. Výsledkem je rozsáhlé odtékání dešťové vody, po kterém plodinám zůstává omezené množství vláhy a které oslabuje schopnost půdy udržovat vlhkost, což v konečném důsledku snižuje i výnosy plodin.

Tyto klimatické změny mají nevyhnutelně přímý dopad na fyzikální a chemické parametry oleje. Složení mastných kyselin se liší podle oblasti produkce (zeměpisná šířka a klimatické podmínky), odrůdy oliv a stupni zralosti.

Změny analytických parametrů souvisejí s uvedenými výraznými změnami klimatu autonomního společenství Valencie. Tyto nové klimatické podmínky mají přímý dopad na cyklus pěstování oliv, neboť ke kvetení dochází dříve a prodlužuje se vegetační období. V plodu se uvedené skutečnosti projevují zejména ve zvýšení obsahu polynenasycených mastných kyselin, zejména kyseliny linolové. Tato kyselina vykazuje konjugované dvojné vazby, které podporují tvorbu chromoforů, jež absorbují ultrafialovou vrstvu, díky čemuž je hodnota příslušného parametru K270 o něco vyšší než hodnota původně uváděná ve specifikaci produktu. Hodnoty parametru K270 je proto třeba sladit se skutečnými hodnotami parametrů olejů s CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“ souvisejícími s klimatickými vlastnostmi zeměpisné oblasti.

Co se týče hodnoty mediánu ovocné chuti, navrhuje se změna hodnot n a> 2,5, aby vlastnosti olejů splňujících podmínky tohoto CHOP zahrnovaly „zralou ovocnou chuť“.

Vyšší teploty znamenají, že plody dozrávají dříve, takže se získávají olivy se zralou ovocnou chutí, výsledkem čehož je sladší, méně intenzivní chuť odrůd, jako jsou Serrana, Farga a Morruda, zatímco nižší úhrn srážek může zvýraznit trpkost a pikantnost charakteristickou pro některé odrůdy, jako např. Blanqueta nebo Villalonga.

Po několika letech pozorování stejného klimatického vzorce (nízké srážky a vyšší teploty) a po shromáždění analýz olejů vyrobených v této oblasti je třeba se přizpůsobit novým podmínkám a některé parametry upravit tak, aby specifikace odpovídala produkci oleje ve Valencii, jaká je dnes.

Tato změna se týká specifikace produktu (položka C) a jednotného dokumentu (bod 3.2). V obou dokumentech se mění tyto body:

Předchozí znění:

„Extra panenský olivový olej:

— K270 ≤ 0,15,

— obsah kyseliny olejové mezi 70 a 82 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny palmitové mezi 9,5 a 12 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny eikosanové nižší než 0,5 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— medián ovocné chuti > 3 a < 6,

— medián pikantnosti > 1 a < 3,

— medián hořkosti > 1 a < 3,

— poměr mezi mediánem ovocné chuti a vůně a mediány hořkosti a štiplavosti musí být takový, aby byl olej vyvážený.“

Nové znění:

„Extra panenský olivový olej:

— K270 < 0,18,

— obsah kyseliny olejové mezi 60 % a 82 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny palmitové mezi 7,5 a 20 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny eikosanové nižší než 0,4 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— medián ovocné chuti a vůně > 2,5,

— medián pikantnosti ≥ 1,5,

— medián hořkosti ≥ 1,5,

— poměr mezi mediánem ovocné chuti a vůně a mediány hořkosti a štiplavosti musí být takový, aby byl olej vyvážený. To znamená, že mediány hořkosti a štiplavosti za žádných okolností nepřekročí medián ovocné chuti a vůně o 2 jednotky.“

5.2 Důkaz původu (položka E specifikace – Důkaz původu)

Položka E) specifikace – Důkaz původu je formulována tak, aby byl stanoven lepší systém pro kontrolu původu produktu a definovány záznamy, které v něm musejí být.

Důvody přepracování této položky:

V novém znění této položky se popisují konkrétní stanovené postupy kontroly. Dříve byl text koncipován s mírou podrobnosti, jež více odpovídala příručce jakosti. Položka byla proto upravena tak, aby patřičně popisovala prvky nezbytné pro kontrolování CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Tato změna se týká specifikace produktu.

Předchozí znění „Položka E) Specifikace – Důkaz původu“:

„— Doklady o existenci ročních prohlášení producentů, v nichž se mimo jiné uvádějí katastrální čísla parcel, jejich umístění, rozloha a odhadovaná kapacita a jež potvrzují, že olivy pocházejí z hájů nacházejících se v oblasti produkce a prověřených z hlediska pěstování povolených odrůd.

— Existence systémů kontroly, sledování a evidování uplatňovaných zemědělských a výrobních postupů, jejich souladu s ustanoveními formulovaného předpisu a jejich schopnosti zaručit dohledatelnost produktu.

— V lisovnách se musí olej získávat za podmínek stanovených v této specifikaci a následně musí být skladován ve vhodných zařízeních tak, aby bylo zajištěno jeho optimální uchování.

— Lisovny musejí ve fázi skladování dohlížet na zachování fyzikálních, chemických a organoleptických podmínek olejů a v průběhu celé obchodní fáze musí být zaveden plán monitorování a rovněž postupy, jež zabrání tomu, aby se v případě, že budou identifikovány oleje nižší než stanovené kvality, tyto na trhu distribuovaly a prodávaly s chráněným označením původu.“

Nové znění „Položka E) Specifikace – Důkaz původu“:

„Původ oleje ve vymezené oblasti je dokládán prostřednictvím kontrolních a certifikačních postupů, při kterých se berou v potaz:

— registr olivových hájů s údaji o odrůdách a vlastnících hospodářství a parcel, jejichž zápis je požadován,

— registr výroben a stáčíren s údaji o vlastnících podniků a zařízení, jež do něho mají být zapsány,

— vlastní kontroly registrovaných podniků: registrované podniky vedou záznamy o kontrolách, které samy provádějí, aby prokázaly, že plní požadavky stanovené ve specifikaci, a doložily původ suroviny. Rozsah těchto vlastních kontrol je vymezen v příručce řízení kvality,

— dohledatelnost: během všech fází produkce, zpracování i balení je zajišťována dohledatelnost, aby bylo u oleje s CHOP možné ověřit jeho původ. Zavedený systém dohledatelnosti musí být konkrétně schopen prokázat souvislost mezi každou šarží suroviny a každou dodanou šarží produktu „Aceite de la Comunitat Valenciana“,

— kontroly a certifikace: kontrolní orgán dohlíží na systém vlastní kontroly v registrovaných podnicích, na systém dohledatelnosti a na sledování výrobního procesu. Prověřuje rovněž vlastnosti oleje stanovené v této specifikaci. Prověřování spočívá v pravidelných inspekcích a v kontrole dokumentace (evidenčních knih) a kvality stočeného oleje.

— Pokud nejsou plněny požadavky stanovené v této specifikaci, nesmí se olej prodávat jako produkt s CHOP.“

5.3 Popis metody produkce (položka F specifikace)

Předchozí text zachycoval velmi podrobně všechny pěstitelské postupy a výrobní kroky bez ohledu na to, zda mají přímý vliv na specifické vlastnosti produktu. Tuto položku bylo záhodno zjednodušit.

Důvody přepracování:

Předchozí popis metody produkce byl příliš dlouhý a zároveň velmi obecný. Po úpravě je oddíl stručnější a zaměřuje se na konkrétní metody, které se v dané oblasti používají a přispívají k osobitému charakteru oleje s CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Tato změna se týká specifikace produktu.

Předchozí znění „Položka F) Specifikace produktu – Popis metody produkce“:

„— Olivovníky jsou uspořádány v řadách, přičemž průměrná hustota výsadby činí 101,7 stromu na hektar (s rozložením do dílčích ploch o rozloze 10 × 10 m) a stromy mají jeden kmen. Většina stromů se pěstuje bez závlahy a průměrné výnosy plodů a oleje z jednoho olivovníku jsou velmi nízké (2 kg oleje/strom a 10 kg oliv/strom). Jedná se tedy o tradiční, málo produktivní olivové háje.

— Pěstitelské postupy uplatňované v tradičních hájích zcela minimalizují dopad zemědělství na životní prostředí. Za účelem doložení a zaručení tohoto minimálního environmentálního dopadu a za účelem zajištění dohledatelnosti produkce z pozemků zemědělců používajících CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“ se musí pro každou homogenní pěstební jednotku vést hospodářská kniha se záznamy o všech pěstebních zásazích na jednotlivých parcelách. Zmiňovanou hospodářskou knihu obdrží každý registrovaný zemědělec u regulační rady.

— Uplatňovány jsou tyto hlavní pěstitelské postupy: — aplikace půdních kondicionérů a hnojiv, — orba a obdělávání půdy, — řez, — zavlažování, — ochrana proti škůdcům a chorobám.

— Sklizeň probíhá přímým česáním ze stromů, přičemž nejčastěji se používá tradiční systém ručního sběru, i když použít lze i různé typy strojů s vysokým výkonem (za předpokladu, že nedojde k jakostnímu znehodnocení oliv).

— Sklizené olivy se ukládají do plastových beden nebo čistých návěsů a v tentýž den se přepravují do lisovny. Doprava probíhá za odpovídajících podmínek, jež zajistí, aby byly olivy v příslušných zařízeních složeny celé, nepotlučené a bez pomačkání. Během celé přepravy je proto nutno zabránit hrubé manipulaci, používání nevhodných nádob a přetěžování nákladu.

— K výrobě oleje s CHOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“ se používají pouze olivy sklizené ze stromu, popadané plody se vždy vyřazují.

— Lisovny, které olivy jako surovinu přebírají, ověřují dodržení těchto požadavků a samy musí uplatňovat pracovní systémy a zdokumentované postupy, jež zaručí jejich splnění. Lisovny tak musí být vybaveny pracovními zařízeními a/nebo systémy, jež zajistí roztřídění plodů různých jakostí.

— Součástí výrobního postupu jsou následující fáze: — přeprava oliv: probíhá za optimálních hygienických podmínek a tak, aby olivy nebyly poškozeny, — příjem oliv: u přebírané šarže se zaznamená její původ, — zpracování oliv: plody se zpracovávají vhodnými technikami manipulace, mletí, extrakce a konzervace, aby vznikaly produkty nejlepší kvality a u olejů z vymezené oblasti byly zachovány specifické vlastnosti. Doba mezi sklizením oliv a jejich zpracováním ve výrobním podniku nesmí přesáhnout 48 hodin.

— Při zpracovávání oliv jsou zohledňovány tyto aspekty: — mletí musí probíhat kontinuálně, — teplota, při níž je míšena rozemletá pasta, nesmí dosáhnout výšky, která by u oleje negativně ovlivnila jeho optimální fyzikální, chemické a organoleptické vlastnosti, — jako jediný pomocný prostředek lze použít potravinářský talek, — fáze se oddělují zásadně odstřeďováním, — teplota vody případně přidávané při horizontální a vertikální dekantaci nesmí nikdy překročit 36 °C, — přirozená dekantace olejů se provádí s přihlédnutím k množství jejich nečistot, — Při skladování je nutno pamatovat na to, že olej je třeba uchovávat ve zcela utěsněných nerezových či jiných nádržích, ze kterých je možné odebírat vzorky, a že je třeba disponovat prostředky umožňující patřičné čištění a pravidelnou drenáž těchto nádrží. Skladovací nádrže musejí rovněž zaručovat uchování kvality výrobku po dobu nejméně jednoho roku.

— Při balení oleje jsou zohledňovány tyto aspekty: — Balení oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ může provádět jakýkoliv podnik a neplatí pro ně žádné geografické omezení. — Olej se stáčí do nádob, které zajišťují jeho řádné uchovávání. Nádoby mohou být vyrobeny z PET, ze skla, z kovu s povrchovou úpravou nebo z keramiky, přičemž použitý materiál musí být určen pro styk s potravinami. Upřednostňují se nádoby, které produkt nejlépe ochrání před světlem, teplem apod. — Maximální objem nádob je 5 litrů, přičemž se připouští nádoby o objemu 100 ml, 250 ml, 500 ml, 750 ml, 1 l, 2 l, 2,5 l, 3 l a 5 l.“

Nové znění „Položka F) Specifikace produktu – Popis metody produkce“:

„Sklízejí se výhradně olivy přímo ze stromů, a to tradičními metodami ručního česání nebo střásání, kdy se na zem rozloží plachty, aby nedošlo k poškození oliv a jejich kontaktu se zemí nebo se sklízecími stroji. Aby nebyly plody poškozeny nebo znehodnoceny, převážejí se do zpracovatelského podniku vždy volně ložené v bednách nebo maloobjemových pevných nádobách, případně na návěsech. Přeprava v pytlích je zakázána, protože takto se plody poškodí. Doba mezi sklizením oliv a jejich zpracováním ve výrobním podniku nesmí přesáhnout 48 hodin. Oleje se nesmějí získávat opětovným zpracováváním pokrutin nebo směsi pevných a kapalných výlisků.“

5.4 Souvislost se zeměpisnou oblastí (položka H specifikace a bod 5 jednotného dokumentu)

Byla změněna položka týkající se souvislosti se zeměpisnou oblastí:

a) aktualizují se údaje o skutečných teplotách a srážkách v posledních letech;

b) některé analytické parametry oleje se mění takto: — stupeň ovocné chuti a vůně > 2,5 (dosud > 5), — úroveň pikantnosti → ≥ 1,5 (dosud 1 až 3), — doplňuje se, že mediány hořkosti a pikantnosti nepřekročí za žádných okolností medián ovocné chuti a vůně o 2 jednotky, a proto lze oleje vždy označit za vyvážené.

Důvody přepracování:

V oddílu 5.1 již bylo zmíněno, že v autonomní oblasti Valencie je v posledních letech pozorována výrazná změna klimatu. Bylo nutné znovu uvést odkaz na aktualizované klimatické parametry.

Kromě toho se prostřednictvím této žádosti o změnu specifikace mají změnit hodnoty různých analytických parametrů oleje (viz bod 5.1). Některé z těchto parametrů jsou rovněž uvedeny v položce týkající se souvislosti se zeměpisnou oblastí, což znamená, že musí mít stejné hodnoty jako v položce „Popis produktu“.

Důvodem těchto změn je proměna vlastností klimatu v posledních letech. Mírné zvýšení teplot související s výrazně nižším objemem srážek se projevuje v analytických a organoleptických parametrech olivového oleje s CHOP Comunitat Valenciana.

Vzhledem k mírným teplotám v zimě (průměr mezi 7 a 11 °C) a vysokým teplotám v létě (vyšší průměr, mezi 22 a 26 °C) začínají olivovníky kvést dříve, a tím se prodlužuje vegetační období.

V plodu se uvedené skutečnosti projevují zejména ve zvýšení obsahu nenasycených mastných kyselin, zejména kyseliny olejové a kyseliny linolové. Tato kyselina vykazuje konjugované dvojné vazby, které podporují působení chromoforů, jež absorbují ultrafialovou vrstvu, díky čemuž je hodnota příslušného parametru K270 ≤ 0,18.

Působením všech těchto srážkových a teplotních parametrů získávají plody středně až relativně vysoký obsah kyseliny olejové, jejíž průměrný podíl se u odrůd způsobilých pro chráněné označení pohybuje mezi 60 a 82 %, kyseliny linolové s podílem převyšujícím 8 % či kyseliny palmitové s podílem mezi 7,5 a 20 %.

Cílem navrhovaných změn je popsat olej, který se v současné době v chráněné oblasti získává, a zároveň nesnižovat kvalitu oleje.

Tato změna se týká specifikace produktu (položka H) a jednotného dokumentu (bod 5). V obou dokumentech znějí příslušné odstavce takto:

Předchozí znění „Položky H)“ Specifikace a „bodu 5“ Jednotného dokumentu:

„Přírodní faktory

V oblasti vládne typické středomořské podnebí, které se vyznačuje mírnými zimami, malým množstvím dešťových srážek – obvykle na podzim a na jaře – a velkými suchy v létě. Vlivem Středozemního moře, pevniny Pyrenejského poloostrova a vzorců počasí nad Atlantikem se podnebí v této zeměpisné oblasti vyznačuje relativně malými odchylkami. Klimatické faktory jsou zvlášť homogenní během klíčových pěstebních období, tedy v období květu, v poslední fázi vývoje plodu a v období koncentrace olejů. Konkrétně:

— Průměrné roční teploty v oblasti produkce oliv se pohybují mezi 12 a 16 °C, s výraznými výkyvy mezi zimou (průměrné teploty 6 až 10 °C) a létem (kdy jsou průměrné teploty vyšší, 22 až 26 °C). Takové teploty jsou příznivé pro fenologický vývoj olivovníků.

— Průměrné roční srážky se pohybují mezi 500 a 600 milimetry, s určitými výkyvy od 200 až 300 mm srážek za rok, alespoň v některých extrémně suchých letech, až po 700–800 mm.

Z hornin se zde nachází převážně vápenec, lze však najít i místa, kde se vyskytuje pískovec, slín a sádrovec. Obecně převládá druhohorní podloží tvořené zejména vápencem (místy slínem a pískovcem) z období křídy a jury. Vrchní vrstvu půdy, v níž se olivovníky pěstují, tvoří sedimenty z pozdějších období složené zejména z třetihorních a čtvrtohorních materiálů středomořské červenozemě (terra rossa) s dobrou strukturou, dobře odvodněné a zvlášť vhodné pro pěstování olivovníků.

Reliéf krajiny v této zeměpisné oblasti je tvořen terasami, tvořícími předhůří Iberského pohoří a Betické Kordillery v místech, kde se horská pásma svažují na východ směrem k pobřeží. Nad terasami se tyčí horské štíty a pod nimi se táhnou údolí. Intenzivní výsadba ovocných stromů, zejména citrusů na zavlažovaných plochách, postupující od pobřeží směrem na západ vytlačila pěstování oliv do míst s nadmořskou výškou od 300 do 600 metrů. Důsledkem je to, že celou vymezenou zeměpisnou oblast charakterizují mimořádně jednotné přírodní a ekologické podmínky v místech pěstování oliv. Olivovníky spolu s mandlovníky a rohovníky vytvářejí převládající ráz zemědělské krajiny ve východní části Pyrenejského poloostrova, které se říká arbolado de secano [tvrdolistý, též středomořský les].

Lidské faktory

Výskyt olivovníku ve Valencii je doložen již v dobách Římské říše, tedy před více než dvěma tisíci lety. Existují záznamy o jeho pěstování v kraji Maestrazgo de Castellón v okolí Via Augusta, která spojovala Cádiz s Římem. Zde je možné ještě dnes spatřit četné, více než tisíc let staré exempláře, které si lze prohlédnout díky iniciativě družstev v regionu Maestrazgo, který je protkán řadou turistických stezek „po stopách tisícileté tradice výroby olivového oleje“.

Dále je třeba vyzdvihnout přínos botanika Cavanillese, autora pojednání o přírodopisu, zeměpisu, zemědělství, obyvatelstvu a plodinách Valencijského království (Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia) (1795–1797). Jeho poznámky o zemědělství, a konkrétně o pěstování oliv a výrobě olivového oleje, jsou velmi zajímavé a zahrnují celou pěstitelskou oblast Valencie. Zmínky o olivovém oleji a pěstování oliv se v jeho díle vyskytují na mnoha místech.

Pěstování oliv je hospodářskou činností, která je ve všech produkčních oblastech hluboce zakořeněna zejména v důsledku trvalého charakteru jejich pěstování. Postupně zde vznikl zemědělsko-průmyslový a ekonomický systém, který umožnil socioekonomický rozvoj venkovských oblastí a zároveň zachování ekologicky udržitelného způsobu pěstování plodin v oblastech, jejichž klimatické a půdní podmínky nedovolují pěstování jiných plodin.

Vymezená zeměpisná oblast se také vyznačuje zvláštním uspořádáním pozemků s výraznou převahou velmi malých hospodářství, značně svažitými pozemky s omezeným přístupem, terasami s kamennými zídkami, půdou s vysokým rizikem desertifikace a lesních požárů a půdou relativně chudou, s nízkým obsahem organické hmoty a nízkou schopností zadržovat vodu. Díky všem těmto faktorům hraje pěstování oliv ve vymezené zeměpisné oblasti zásadní ekologickou roli v celém ekosystému.

Způsob obdělávání pozemků ve vymezené zeměpisné oblasti je proto založen na systému malých rodinných hospodářství v aridních oblastech, kde zajišťují produkci olivového oleje prostřednictvím sdružování do družstev a z velké části jde o výrobu pro vlastní spotřebu. Odborné pěstitelské znalosti se předávají z generace na generaci.

Ze studie klimatických, půdních, environmentálních a sociálních podmínek vymezené zeměpisné oblasti a z analýzy fenologického vývoje zde pěstovaných oliv vyplývá, že tato oblast nabízí jednotné podmínky pro pěstování oliv. V závěru studie se konstatuje, že olivy se v celé vymezené zeměpisné oblasti pěstují v jednotných ekologických podmínkách.

Specifičnost produktu

Specifičnost oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spočívá zejména v jeho složení z určitých odrůd oliv. Těmi jsou autochtonní odrůdy vymezené zeměpisné oblasti – Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta. Olej, který se z nich získává, má jedinečný charakter daný jak skladbou mastných kyselin, tak organoleptickými vlastnostmi.

Ve vymezené zeměpisné oblasti se vyrábí olej s velmi vyváženým složením mastných kyselin, přičemž obsah kyseliny olejové, linolové a linolenové je relativně vysoký. Díky tomu má olej „Aceite de la Comunitat Valenciana“ vysoký podíl nenasycených mastných kyselin a naopak nízký obsah nasycených mastných kyselin.

Jeho organoleptické vlastnosti jej řadí mezi oleje s nejbohatší aromatickou škálou. Stupeň ovocné chuti je vyšší než 5 a ve vůni se kromě zelených oliv prosazují mandle, zelené listy, citrusy, banány a tráva. Stupně pikantnosti a hořkosti se pohybují mezi hodnotou 1 a 3. Proto také výsledný poměr mezi stupněm ovocné chuti a mírou hořkosti a pikantnosti dává vzniknout oleji vyvážené chuti.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu

Hlavními faktory, které oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jedinečné vlastnosti a dokazují spojitost mezi jeho kvalitou a zeměpisnou oblastí, jsou:

Odrůdy Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta jsou z pomologického hlediska autochtonní odrůdy vymezené zeměpisné oblasti. V této vymezené zeměpisné oblasti jsou symbolem starobylosti, bohatosti a různorodosti odrůd rostoucích dnes na východním pobřeží Pyrenejského poloostrova. Jelikož jsou to odrůdy, které místní zemědělci již dlouhou dobu pečlivě vybírají a množí, jsou dobře přizpůsobené místním podmínkám.

Vzhledem k charakteru odrůd a terénu ve vymezené zeměpisné oblasti je období sklizně velmi dlouhé, od října do února. Výnosy zdejších typických malých hospodářství jsou omezené. Zemědělci svou sklizeň plánují a stanovují si začátky pro jednotlivé parcely, které obdělávají, podle stadia zralosti zjištěného ze vzorků plodů, což jim umožňuje přesnější plánování sklizně. Zajišťuje to nepřetržitý přísun plodů z olivových hájů do lisu a jednotné stadium zralosti, takže plody nevyžadují meziskladování. Je tak zaručena kvalita suroviny použité na výrobu oleje s charakteristickými organoleptickými, fyzikálními a chemickými vlastnostmi.

Skutečnost, že se olivové háje nacházejí v nadmořské výšce 300 až 600 metrů, znamená, že teplotní rozdíly mezi dnem a nocí umožňují, aby se v plodech maximálně rozvinuly pro ně typické úrovně ovocné chuti, hořkosti a pikantnosti. Dalším faktorem ovlivňujícím specifické organoleptické vlastnosti oliv je půda, v níž olivovníky převážně rostou a která je nepříliš úrodná a má vysoký obsah aktivního vápence.

V oblasti produkce panují specifické klimatické podmínky, jak s ohledem na teplotu, tak i na srážky. Výskyt srážek převážně v jarních a podzimních měsících je pro pěstování oliv nesmírně příhodný. Právě díky tomu jsou vyráběné oleje kvalitnější, neboť mají jemnější vůni a chuť. Jarní srážky příznivě ovlivňují růst rostlin, a tím určují sklizeň v následujících letech. A konečně, mírné teploty v zimě i v létě dané blízkostí Středozemního moře pomáhají rozvinout komplexní aroma, které propůjčuje oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ jeho jedinečné vlastnosti.“

Nové znění „Položky H)“ Specifikace a „bodu 5“ Jednotného dokumentu:

„Přírodní faktory

V oblasti vládne typické středomořské podnebí, které se vyznačuje mírnými zimami, malým množstvím dešťových srážek – obvykle na podzim a na jaře – a velkými suchy v létě. Vlivem Středozemního moře, pevniny Pyrenejského poloostrova a vzorců počasí nad Atlantikem se podnebí v této zeměpisné oblasti vyznačuje relativně malými odchylkami. Klimatické faktory jsou zvlášť homogenní během klíčových pěstebních období, tedy v období květu, v poslední fázi vývoje plodu a v období koncentrace olejů. Konkrétně:

— Průměrné roční teploty v oblasti produkce oliv se pohybují mezi 15 a 18 °C, s výraznými výkyvy mezi zimou (průměrné teploty 7 až 11 °C) a létem (vysoké průměrné teploty, 22 až 26 °C). Takové teploty jsou příznivé pro fenologický vývoj olivovníků.

— Průměrné roční srážky se pohybují mezi 400 a 500 milimetry, s určitými výkyvy od 200 do 300 mm za rok, alespoň v některých extrémně suchých letech, až po 700–800 mm. V posledních letech je v oblasti pozorována soustavná tendence k úbytku srážek.

Z hornin se zde nacházejí převážně vápence, lze však najít i místa, kde se objevují pískovce, slíny a sádrovce. Obecně převládá druhohorní podloží tvořené zejména vápenci (místy slíny a pískovci) z období křídy a jury. Vrchní vrstvu půdy, v níž se olivovníky pěstují, tvoří sedimenty z pozdějších období složené zejména z třetihorních a čtvrtohorních materiálů středomořské červenozemě (terra rossa) s dobrou texturou a strukturou, dobře odvodňované a zvlášť vhodné pro pěstování olivovníků.

Reliéf této zeměpisné oblasti je formován terasami, tvořícími předhůří Iberského pohoří a Betické Kordillery v místech, kde se horská pásma svažují na východ směrem k pobřeží. Nad terasami se tyčí horské štíty a pod nimi se táhnou údolí. Intenzivní výsadba ovocných stromů, zejména citrusů na zavlažovaných plochách, postupující od pobřeží směrem na západ vytlačila pěstování oliv do míst s nadmořskou výškou od 300 do 600 metrů. Vymezená zeměpisná oblast se tak v místech, kde se olivy pěstují, vyznačuje mimořádně jednotnými přírodními a ekologickými podmínkami. Olivovníky spolu s mandlovníky a rohovníky vytvářejí převládající ráz zemědělské krajiny ve východní části Pyrenejského poloostrova, které se říká arbolado de secano [tvrdolistý, též středomořský les].

Lidské faktory

Výskyt olivovníku ve Valencii je doložen již v dobách Římské říše, tedy před více než dvěma tisíci lety. Existují záznamy o jeho pěstování v kraji Maestrazgo de Castellón v okolí Via Augusta, která spojovala Cádiz s Římem. Zde je možné ještě dnes spatřit četné, více než tisíc let staré exempláře, které si lze prohlédnout díky iniciativě družstev v regionu Maestrazgo, který je protkán řadou turistických stezek „po stopách tisícileté tradice výroby olivového oleje“.

Dále je třeba vyzdvihnout přínos botanika Cavanillese, autora pojednání o přírodopisu, zeměpisu, zemědělství, obyvatelstvu a plodinách Valencijského království (Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia) (1795–1797). Jeho poznámky o zemědělství, a konkrétně o pěstování oliv a výrobě olivového oleje, jsou velmi zajímavé a zahrnují celou pěstitelskou oblast Valencie. Zmínky o olivovém oleji a pěstování oliv se v jeho díle vyskytují na mnoha místech.

Pěstování oliv je hospodářskou činností, která je ve všech produkčních oblastech hluboce zakořeněna zejména v důsledku trvalého charakteru jejich pěstování. Postupně zde vznikl zemědělsko-průmyslový a ekonomický systém, který umožnil socioekonomický rozvoj venkovských oblastí a zároveň zachování ekologicky udržitelného způsobu pěstování plodin v oblastech, jejichž klimatické a půdní podmínky nedovolují pěstování jiných plodin.

Vymezená zeměpisná oblast se také vyznačuje zvláštním uspořádáním pozemků s výraznou převahou velmi malých hospodářství, značně svažitými pozemky s omezeným přístupem, terasami s kamennými zídkami, půdou s vysokým rizikem desertifikace a lesních požárů a půdou relativně chudou, s nízkým obsahem organické hmoty a nízkou schopností zadržovat vodu. Díky všem těmto faktorům hraje pěstování oliv ve vymezené zeměpisné oblasti zásadní ekologickou roli v celém ekosystému.

Způsob obdělávání pozemků ve vymezené zeměpisné oblasti je proto založen na systému malých rodinných hospodářství v aridních oblastech, kde zajišťují produkci olivového oleje prostřednictvím sdružování do družstev a z velké části jde o výrobu pro vlastní spotřebu. Odborné pěstitelské znalosti se předávají z generace na generaci.

Ze studie klimatických, půdních, environmentálních a sociálních podmínek vymezené zeměpisné oblasti a z analýzy fenologického vývoje zde pěstovaných oliv vyplývá, že tato oblast nabízí jednotné podmínky pro pěstování oliv. V závěru studie se konstatuje, že olivy se v celé vymezené zeměpisné oblasti pěstují v jednotných ekologických podmínkách.

Specifičnost produktu

Specifičnost oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spočívá zejména v jeho složení z určitých odrůd oliv. Těmi jsou autochtonní odrůdy vymezené zeměpisné oblasti – Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta. Olej, který se z nich získává, má jedinečný charakter daný jak skladbou mastných kyselin, tak organoleptickými vlastnostmi.

Ve vymezené zeměpisné oblasti se tudíž vyrábí olej s velmi vyváženým složením mastných kyselin, který se vyznačuje středně až relativně vysokým obsahem kyseliny olejové, linolové a linolenové. Díky tomu má olej „Aceite de la Comunitat Valenciana“ vysoký podíl nenasycených mastných kyselin a naopak nízký obsah nasycených mastných kyselin.

Jeho organoleptické vlastnosti jej řadí mezi oleje s nejbohatší a nejvariabilnější aromatickou škálou. Stupeň ovocné chuti a vůně je vyšší než 2,5, což znamená, že chuť a vůně tohoto oleje je jemná nebo střední. Připomíná zelené olivy, nezralé mandle, zelené listy, citrusy, banány a trávu. Stupně štiplavosti a hořkosti jsou vyšší než 1,5. Jelikož mediány hořkosti a štiplavosti nepřekročí za žádných okolností medián ovocné chuti a vůně o 2 jednotky, lze oleje vždy označit za vyvážené. Poměr mezi stupněm ovocné chuti a vůně na jedné straně a stupni hořkosti a štiplavosti na straně druhé tudíž oleji dodává vyvážený charakter.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu

Hlavními faktory, které oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jedinečné vlastnosti a dokazují spojitost mezi jeho kvalitou a zeměpisnou oblastí, jsou níže uvedené skutečnosti.

Olej se vyrábí z odrůd Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta, které jsou ve vymezené zeměpisné oblasti autochtonní a symbolizují starobylost, bohatost a různorodost variet příznačných pro východní pobřeží Pyrenejského poloostrova. Jde o odrůdy dobře přizpůsobené lokálním podmínkám, a to díky šlechtění a vegetativnímu množení, kterému se již velmi dlouhou dobu věnují místní zemědělci.

Vzhledem k charakteru odrůd a terénu vymezené zeměpisné oblasti je období sklizně velmi dlouhé, od října do února. Výnosy jsou omezené, protože produkci zajišťují malá hospodářství. Zemědělci své pěstování plánují a rozhodují o začátku sklizně na jednotlivých obdělávaných parcelách podle stadia zralosti, které zjišťují z malého vzorku produkce. Díky tomu mohou sklizeň přesněji naprogramovat. Tím vším jsou zajištěny nepřetržité dodávky oliv do lisoven, a to v jednotném stadiu zralosti a bez meziskladování. To zaručuje kvalitu suroviny, která se používá na výrobu oleje s charakteristickými organoleptickými, fyzikálními a chemickými vlastnostmi.

Skutečnost, že olivové háje se nacházejí v nadmořské výšce 300 až 600 metrů, znamená, že úhrn denních a nočních teplot příznivě ovlivňuje rozvoj složek odpovědných za stupně ovocné chuti a vůně, hořkosti a štiplavosti. Dalším faktorem ovlivňujícím osobité organoleptické vlastnosti oleje je půda, ve které olivovníky obvykle rostou a která je málo úrodná a vykazuje vysoký obsah aktivního vápence.

V oblasti produkce panují specifické klimatické podmínky, jak s ohledem na teplotu, tak na srážky. Oblast se vyznačuje dosti nízkým průměrným ročním úhrnem srážek, které se navíc soustřeďují do dvou ročních období – podzimu a jara. Výskyt srážek převážně v podzimních a jarních měsících je velmi příhodný pro pěstování stromů a pro kvalitu vyráběných olejů, neboť se u nich dosahuje jemnějších aromatických a organoleptických profilů. Jarní srážky příznivě ovlivňují růst rostlin, a tím určují objem sklizně v následujících letech. Mírné teploty v zimě i v létě dané blízkostí Středozemního moře pak napomáhají rozvinutí komplexnějších aromat, která oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jeho jedinečné vlastnosti.“

5.5 Kontrolní orgán (položka I specifikace)

Mění se název a adresa kontrolního orgánu.

Důvody přepracování:

Jedná se o aktualizaci, která reaguje na změnu názvu generálního ředitelství.

Tato změna se týká specifikace produktu.

Změna specifikace: Nové znění položky I) „Kontrolní orgán“

Předchozí znění „Položky I) Kontrolní orgán“:

„Dirección General de Empresas Agroalimentarias y PESCA Conselleria de Presidencia y Agricultura, PESCA, Alimentación y Agua C/Castán Tobeñas, 77 Complejo admtvo 9 octubre. Edificio B4 Planta 2 46018 Valencia ESPAÑA Tel. 961247305 E-mail: area_calidad@gva.es“

Nové znění „Položky I) Kontrolní orgán“:

„Dirección General de Desarrollo Rural Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica Complejo admtvo 9 octubre. Edificio B0 Planta 2 46018 Valencia ESPAÑA Tel. 961247305 E-mail: area_calidad@gva.es“

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

N° UE PDO-ES-0720-AM01 – 1.2.2016

CHOP (X) CHZO ()

1. Název

„Aceite de la Comunitat Valenciana“

2. Členský stát nebo Třetí Země

Španělsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.5 Oleje a tuky (máslo, margarín, olej atd.)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Extra panenský olivový olej vyráběný z plodů olivovníku evropského (Olea europea L.), a to výhradně z následujících odrůd, které jsou v autonomní oblasti Valencie autochtonní: Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta. Podíl jednotlivých odrůd je: Serrana: 20–40 %; Villalonga: 20–40 %; Farga: 10–25 %; Blanqueta: 10–25 % a Morrudas: 5–10 %.

Extra panenský olivový olej s chráněným označením původu „Aceite de la Comunitat Valenciana“ musí mít tyto vlastnosti:

Extra panenský olivový olej:

— kyselost: < 0,5°,

— peroxidové číslo: < 15 meq O2/kg,

— K270 ≤ 0,18,

— K232 < 2,50,

— vosky ≤ 250,

— delta K ≤ 0,01,

— obsah kyseliny olejové mezi 60 % a 82 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny linolové vyšší než 8 % z celkového obsahu mastných kyselin

— obsah kyseliny palmitové mezi 7,5 a 20 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny linolenové nižší než 1 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny palmitoolejové mezi 0,6 a 2,5 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny arachidové nižší než 0,6 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— obsah kyseliny lignocerové nižší než 0,2 % z celkového obsahu mastných kyselin,

— medián vad = 0,

— medián ovocné chuti a vůně > 2,5,

— medián pikantnosti ≥ 1,5,

— medián hořkosti ≥ 1,5,

— poměr mezi mediánem ovocné chuti a vůně a mediány hořkosti a štiplavosti musí být takový, aby byl olej vyvážený. To znamená, že mediány hořkosti a štiplavosti za žádných okolností nepřekročí medián ovocné chuti a vůně o 2 jednotky.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Popis odrůd olivovníku:

SERRANA

Zralé olivy mají vejčitý tvar a fialovočernou barvu s lenticelami na povrchu slupky. Jedná se o odrůdu s průměrnou výnosností, odolnou vůči suchu a mrazu, avšak citlivou na škůdce a plísně.

Raná odrůda s dobrou olejnatostí, která se pěstuje převážně v kraji Alto Palancia, v národních parcích Sierra Calderona a Sierra de Espadán a v jejich okolí. S určitým počtem jedinců se však lze setkat i v sousedních krajích.

FARGA

Jedná se o velmi starou odrůdu pocházející ze severu provincie Castellón. Plody střední až malé velikosti mají protáhlý asymetrický tvar.

Plody dozrávají brzy, výnosnost je průměrná a nepravidelná. Je to odrůda s výraznou olejnatostí, která se pěstuje v kraji Maestrazgo, na severu provincie Castellón a také, byť v menší míře, v sousedních krajích Plana Alta a Alcalatén.

BLANQUETA

Tato odrůda pochází z okolí města Muro de Alcoy. Plody jsou kulaté a v době zralosti nabývají vínově červené až černé barvy.

Sklízí se časně, olejnatost je průměrná.

VILLALONGA

Odrůda pochází z jižní části provincie Valencia. Plody jsou kulaté a poměrné velké, s dobrou olejnatostí. Zralé plody mají černou barvu.

Odrůda je citlivá na mráz a sucho. Nachází se téměř po celé provincii Valencia, na většině území provincie Alicante a místy i v provincii Castellón.

MORRUDA

Středně velké plody jsou fialovočerné a mírně asymetrické. Dosahují průměrné olejnatosti. Jde o odolnou odrůdu s nízkou výnosností, která se vyskytuje rovnoměrně v celé autonomní oblasti Valencie. Její celkový výskyt není velký, ale v určitých lokalitách je významný.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

V chráněné oblasti vymezené v bodě 4 se pěstují olivy a vyrábí konečný produkt.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Balení oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ může provádět jakýkoliv podnik a neplatí pro ně žádné geografické omezení.

Olej se stáčí do nádob, které zajišťují jeho řádné uchovávání. Nádoby mohou být vyrobeny z PET, ze skla, z kovu s povrchovou úpravou nebo z keramiky, přičemž použitý materiál musí být určen pro styk s potravinami. Upřednostňují se nádoby, které produkt nejlépe ochrání před světlem, teplem apod.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Součástí nápisů, visaček nebo štítků označujících olej popsaný v této specifikaci musí být slova „Denominación de Origen Protegida“ a „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Produkt musí být také opatřen označením shody, tzv. kontrolním štítkem, který připevní balírna tak, aby jej nebylo možné opětovně použít, a který zajišťuje dohledatelnost produktu. Na kontrolním štítku musí být uveden nápis „Denominación de Origen Protegida Aceite de la Comunitat Valenciana“ a logo tohoto CHOP.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast, v níž se pěstují olivy na výrobu oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“, tvoří území 65 obcí v autonomní oblasti Valencie. Jsou to: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d’Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d’Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola a Onil.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

V oblasti vládne typické středomořské podnebí, které se vyznačuje mírnými zimami, malým množstvím dešťových srážek – obvykle na podzim a na jaře – a velkými suchy v létě. Vlivem Středozemního moře, pevniny Pyrenejského poloostrova a vzorců počasí nad Atlantikem se podnebí v této zeměpisné oblasti vyznačuje relativně malými odchylkami. Klimatické faktory jsou zvlášť homogenní během klíčových pěstebních období, tedy v období květu, v poslední fázi vývoje plodu a v období koncentrace olejů. Konkrétně:

— Průměrné roční teploty v oblasti produkce oliv se pohybují mezi 15 a 18 °C, s výraznými výkyvy mezi zimou (průměrné teploty 7 až 11 °C) a létem (vyšší průměrné teploty, 22 až 26 °C). Takové teploty jsou příznivé pro fenologický vývoj olivovníků.

— Průměrné roční srážky se pohybují mezi 400 a 500 milimetry, s určitými výkyvy od 200 do 300 mm za rok, alespoň v některých extrémně suchých letech, až po 700–800 mm. V posledních letech je v oblasti pozorována soustavná tendence k úbytku srážek.

Z hornin se zde nacházejí převážně vápence, lze však najít i místa, kde se objevují pískovce, slíny a sádrovce. Obecně převládá druhohorní podloží tvořené zejména vápenci (místy slíny a pískovci) z období křídy a jury. Vrchní vrstvu půdy, v níž se olivovníky pěstují, tvoří sedimenty z pozdějších období složené zejména z třetihorních a čtvrtohorních materiálů středomořské červenozemě (terra rossa) s dobrou texturou a strukturou, dobře odvodňované a zvlášť vhodné pro pěstování olivovníků.

Reliéf této zeměpisné oblasti je formován terasami, tvořícími předhůří Iberského pohoří a Betické Kordillery v místech, kde se horská pásma svažují na východ směrem k pobřeží. Nad terasami se tyčí horské štíty a pod nimi se táhnou údolí. Intenzivní výsadba ovocných stromů, zejména citrusů na zavlažovaných plochách, postupující od pobřeží směrem na západ vytlačila pěstování oliv do míst s nadmořskou výškou od 300 do 600 metrů. Vymezená zeměpisná oblast se tak v místech, kde se olivy pěstují, vyznačuje mimořádně jednotnými přírodními a ekologickými podmínkami. Olivovníky spolu s mandlovníky a rohovníky dodávají zemědělské krajině ve východní části Pyrenejského poloostrova její převládající ráz. V této souvislosti se ve španělštině používá označení „arbolado de secano“ (suchomilný porost).

Lidské faktory

Výskyt olivovníku v autonomní oblasti Valencie sahá až do dob Římské říše, tedy do období před více než dvěma tisíci lety. Existují záznamy o jeho pěstování v kraji Maestrazgo de Castellón v okolí Via Augusta, která spojovala Řím s Cádizem. Dodnes je na těchto místech možné spatřit četné, více než tisíc let staré exempláře, a to díky iniciativě družstev regionu Maestrazgo, který je protkán řadou turistických stezek sledujících tisíciletou tradici výroby olivového oleje.

Také je třeba vyzdvihnout příspěvky botanika Cavanillese, autora pojednání o přírodopisu, zeměpisu, zemědělství, obyvatelstvu a plodinách Valencijského království („Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia“, 1795–1797). Jeho poznámky o zemědělství, a konkrétně o pěstování oliv a výrobě olivového oleje, jsou velmi zajímavé a pokrývají celou pěstitelskou oblast autonomní oblasti Valencie. Zmínky o olivovém oleji a pěstování oliv se v jeho díle vyskytují na mnoha místech.

Pěstování oliv je hospodářskou činností, která je ve všech produkčních oblastech hluboce zakořeněna, a to zejména vlivem svého trvalého charakteru. V souvislosti s pěstováním olivovníků se v oblasti rozvinul zemědělsko-průmyslový a hospodářský systém, který umožnil socioekonomický rozvoj venkova a zároveň zachování ekologicky udržitelné rostlinné výroby v místech, na kterých se kvůli klimatickým a půdním podmínkám jiným plodinám nedaří.

Vymezená zeměpisná oblast se také vyznačuje zvláštním uspořádáním pozemků s výraznou převahou malých hospodářství, značně svažitými parcelami, omezeným přístupem, terasami obehnanými kamennými zídkami, půdami silně ohroženými dezertifikací a lesními požáry, jakož i s relativně chudými půdami s nízkým obsahem organické hmoty a slabou schopností zadržovat vodu. To vše činí z olivových hájů ve vymezené zeměpisné oblasti základního ekologického činitele celého ekosystému.

Obhospodařování pozemků ve vymezené zeměpisné oblasti je tedy založeno na systému malých rodinných hájů bez závlahy, přičemž produkce oleje je zajišťována prostřednictvím družstev a z velké části jde také o výrobu pro vlastní spotřebu. Většina odborných pěstitelských znalostí je zde předávána z generace na generaci.

Ze studie klimatických, půdních, environmentálních a antropologických podmínek vymezené zeměpisné oblasti a z analýzy fenologického vývoje zde pěstovaných olivovníků vyplynulo, že tato oblast je z hlediska podmínek pro pěstování oliv homogenní jednotkou.

V závěru studie tak bylo konstatováno, že olivy se v celé vymezené zeměpisné oblasti pěstují v homogenních ekologických podmínkách.

5.2 Specifičnost produktu

Specifičnost oleje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spočívá zejména v jeho odrůdovém složení. Odrůdy Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta jsou ve vymezené zeměpisné oblasti autochtonní. Olej, který se z nich získává, má jedinečný charakter daný jak skladbou mastných kyselin, tak organoleptickými vlastnostmi.

Ve vymezené zeměpisné oblasti se tudíž vyrábí olej s velmi vyváženým složením mastných kyselin, který se vyznačuje středně až relativně vysokým obsahem kyseliny olejové, linolové a linolenové.

Díky tomu má olej „Aceite de la Comunitat Valenciana“ vysoký podíl nenasycených mastných kyselin a naopak nízký obsah nasycených mastných kyselin.

Jeho organoleptické vlastnosti jej řadí mezi oleje s nejbohatší a nejvariabilnější aromatickou škálou. Stupeň ovocné chuti a vůně je vyšší než 2,5, což znamená, že chuť a vůně tohoto oleje je jemná nebo střední. Připomíná zelené olivy, nezralé mandle, zelené listy, citrusy, banány a trávu. Stupně štiplavosti a hořkosti jsou vyšší než 1,5. Jelikož mediány hořkosti a štiplavosti nepřekročí za žádných okolností medián ovocné chuti a vůně o 2 jednotky, lze oleje vždy označit za vyvážené. Poměr mezi stupněm ovocné chuti a vůně na jedné straně a stupni hořkosti a štiplavosti na straně druhé tudíž oleji dodává vyvážený charakter.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Hlavními faktory, které oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jedinečné vlastnosti a dokazují spojitost mezi jeho kvalitou a zeměpisnou oblastí, jsou níže uvedené skutečnosti.

Olej se vyrábí z odrůd Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga a Blanqueta, které jsou ve vymezené zeměpisné oblasti autochtonní a symbolizují starobylost, bohatost a různorodost variet příznačných pro východní pobřeží Pyrenejského poloostrova. Jde o odrůdy dobře přizpůsobené lokálním podmínkám, a to díky šlechtění a vegetativnímu množení, kterému se již velmi dlouhou dobu věnují místní zemědělci.

Vzhledem k charakteru odrůd a terénu vymezené zeměpisné oblasti je období sklizně velmi dlouhé, od října do února. Výnosy jsou omezené, protože produkci zajišťují malá hospodářství. Zemědělci své pěstování plánují a rozhodují o začátku sklizně na jednotlivých obdělávaných parcelách podle stadia zralosti, které zjišťují z malého vzorku produkce. Díky tomu mohou sklizeň přesněji naprogramovat. Tím vším jsou zajištěny nepřetržité dodávky oliv do lisoven, a to v jednotném stadiu zralosti a bez meziskladování. To zaručuje kvalitu suroviny, která se používá na výrobu oleje s charakteristickými organoleptickými, fyzikálními a chemickými vlastnostmi.

Skutečnost, že olivové háje se nacházejí v nadmořské výšce 300 až 600 metrů, znamená, že úhrn denních a nočních teplot příznivě ovlivňuje rozvoj složek odpovědných

za stupně ovocné chuti a vůně, hořkosti a štiplavosti. Dalším faktorem ovlivňujícím osobité organoleptické vlastnosti oleje je půda, ve které olivovníky obvykle rostou a která je málo úrodná a vykazuje vysoký obsah aktivního vápence.

V oblasti produkce panují specifické klimatické podmínky, jak s ohledem na teplotu, tak na srážky. Oblast se vyznačuje dosti nízkým průměrným ročním úhrnem srážek, které se navíc soustřeďují do dvou ročních období – podzimu a jara. Výskyt srážek převážně v podzimních a jarních měsících je velmi příhodný pro pěstování stromů a pro kvalitu vyráběných olejů, neboť se u nich dosahuje jemnějších aromatických a organoleptických profilů. Jarní srážky příznivě ovlivňují růst rostlin, a tím určují objem sklizně v následujících letech. Mírné teploty v zimě i v létě dané blízkostí Středozemního moře pak napomáhají rozvinutí komplexnějších aromat, která oleji „Aceite de la Comunitat Valenciana“ dodávají jeho jedinečné vlastnosti.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.