(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění priorit politik v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo přinejmenším jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability na rok 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 27. dubna 2021 předložilo Řecko Komisi svůj národní plán pro oživení a odolnost v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 6. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Řecka. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Řecko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Uspokojivé splnění předpokládá, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 30. dubna 2022 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2022 a dne 29. dubna 2022 svůj program stability z roku 2022, v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Řecko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Řecku pro rok 2022. Zpráva posoudila pokrok, který Řecko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro ně přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Řecko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Řecku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Řecka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Komise v případě Řecka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 23. května 2022 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Řecko se potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zranitelná místa souvisejí s vysokým veřejným dluhem, nedokončeným obnovením vnější rovnováhy a vysokými úvěry v selhání v kontextu nízkého potenciálního růstu a vysoké nezaměstnanosti.

(13)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 SFEU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Řecka, neboť jeho schodek sektoru vládních institucí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je vhodné navrhnout zahájení postupů při nadměrném schodku.

(14)Dne 20. července 2020 Rada Řecku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 v souladu s obecnou únikovou doložkou přijalo veškerá nutná opatření k účinnému zvládnutí pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Řecku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. V roce 2021 se schodek veřejných financí Řecka podle údajů potvrzených Eurostatem snížil z 10,2 % HDP v roce 2020 na 7,4 % v roce 2021. Reakce Řecka v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření se snížila ze 7,6 % HDP v roce 2020 na 7,2 % v roce 2021. Opatření přijatá Řeckem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Hrubý veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 193,3 %.

(15)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability z roku 2022 vycházejí, je realistický pro rok 2022 a příznivý pro rok 2023. Program stability z roku 2022 předpokládá růst reálného HDP o 3,1 % v roce 2022 a o 4,8 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 očekává vyšší růst reálného HDP o 3,5 % v roce 2022 a nižší růst reálného HDP o 3,1 % v roce 2023. Rozdíl mezi prognózami je způsoben zejména rozdílnými předpoklady týkajícími se tempa čerpání finančních prostředků z EU, jakož i dopadu vojenské agrese, zejména na soukromou spotřebu. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu poklesne v roce 2022 na 4,4 % HDP a v roce 2023 na 1,4 % HDP. Pokles v roce 2022 odráží především probíhající oživení hospodářské činnosti a ukončení většiny mimořádných opatření. Podle programu by měl poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2022 výrazně klesnout na 180,2 % a v roce 2023 by se měl snížit na 168,6 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 4,3 % HDP a v roce 2023 ve výši 1,0 % HDP. To je obecně v souladu se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2022. Bez ohledu na rozdíl v růstu reálného HDP předpokládá prognóza Komise z jara 2022 dynamičtější růst cen a mezd pro rok 2022 i 2023, a tudíž počítá s vyššími výnosy z příjmů fyzických osob. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 185,7 % v roce 2022 a 180,4 % v roce 2023. Tento rozdíl je způsoben odlišným odhadem rozdílů mezi hotovostními a akruálními fiskálními saldy, jakož i odlišným předpokladem čisté akumulace finančních aktiv.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 činí současný odhad střednědobého (desetiletého průměru) růstu potenciálního produktu -0,3 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které by mohly potenciální hospodářský růst Řecka podpořit.

(16)V roce 2022 vláda postupně ukončila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, a tudíž se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření se sníží z 7,2 % HDP v roce 2021 na 1,8 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními přijatými proti hospodářskému a sociálnímu dopadu zvýšení cen energií, která jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 1,1 % HDP v roce 2022 a jejich fiskální dopad v roce 2023 je nulový, neboť mají být postupně ukončena. Tento dopad na schodek je částečně kompenzován vyššími příjmy z emisních povolenek. Uvedená opatření spočívají především v dotacích pro spotřebitele energie, sociálních transferech chudším domácnostem a ve snížení nepřímých daní z dopravních služeb. Tato opatření byla původně oznámena jako dočasná. Po předložení programu stability Řecka a datu uzávěrky prognózy Komise z jara 2022 oznámila vláda nový balíček opatření na rok 2022, jehož cílem je řešit důsledky zvýšených cen energií. Pokud by ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,1 % v roce 2023.

(17)Dne 18. června 2021 Rada doporučila, aby Řecko v roce 2022 využívalo Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a současně provádělo obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho mělo zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Řecku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(18)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v programu stability Řecka z roku 2022 se v roce 2022 předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude mít podpůrnou povahu a bude činit –3,3 % HDP. Řecko plánuje soustavně podporovat oživení tím, že bude využívat Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic podle doporučení Rady. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 zvýší o 0,2 procentního bodu HDP. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 podle projekcí expanzivní povahu a bude činit 0,8 procentního bodu. Řecko má proto podle doporučení Rady v úmyslu zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 2,2 procentního bodu. Tento významný příspěvek expanzivní povahy zahrnuje dodatečný vliv opatření, která mají řešit hospodářské a sociální dopady zvýšení cen energií (0,6 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP), přičemž se předpokládá, že k růstu čistých běžných výdajů přispějí také zvýšené výdaje na důchody a sociální dávky (0,6 % HDP). Podle prognózy Komise nejsou tato opatření plně doprovázena kompenzačními opatřeními.

(19)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši +1,5 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Řecko bude v roce 2023 i nadále využívat příspěvky Nástroje pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2022 sníží o 0,3 procentního bodu HDP, což bude odrážet počáteční fázi nového programového období pro jiné fondy EU. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,6 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 1,7 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření řešících zvýšené ceny energií ve výši 1,1 % HDP.

(20)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na 0,4 % HDP v roce 2024 a na 0,1 % do roku 2025. Během časového rámce programu se tedy plánuje, že schodek veřejných financí zůstane pod 3 % HDP. Tyto projekce předpokládají, že hospodářské oživení bude pokračovat a zohlední prodloužení prorůstového snižování solidárního příplatku uplatňovaného nad rámec daně z příjmu fyzických osob a příspěvků v rámci sociální solidarity. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se dále sníží, konkrétně v roce 2024 klesne na 155,2 % a v roce 2025 se sníží na 146,5 %. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako vysoká.

(21)Úpravy rámce daňové politiky Řecka, které navážou na reformy provedené v rámci plánu pro oživení a odolnost, by mohly pomoci řešit investiční mezeru. Konkrétně by zavedení systému předběžných daňových rozhodnutí mohlo posílit právní jistotu investorů a podpořit průběžnou snahu o zjednodušení daňové soustavy. Dále by na základě osvědčených postupů z jiných členských států mohl přezkum stávající roční paušální daně osob samostatně výdělečně činných (doplňující daň z příjmu fyzických osob a daň z přidané hodnoty) mohl zlepšit strukturu daňové zátěže osob samostatně výdělečně činných, povzbudit dobrovolné dodržování daňových předpisů a podpořit investice. Řecko nadále přijímá opatření s cílem zlepšit veřejnou správu, její celková výkonnost však zůstává nízká, zčásti z toho důvodu, že je obtížné oslovit a udržet vysoce kvalitní zaměstnance. Plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření, která mají zlepšit účinnost veřejné správy, a to se zvláštním zaměřením na zlepšení jejích digitálních služeb. Nad rámec opatření, která jsou součástí jeho plánu, Řecko postupuje v budování integrovaného systému řízení lidských zdrojů s digitálními organizačními schématy pro subjekty veřejného sektoru a popisy pracovní náplně pro všechna pracovní místa, která v současnosti existují. Tento systém by měl usnadnit přidělování zdrojů podle zjištěných potřeb se stanoveným pořadím přednosti. Ačkoli je počet stálých úředníků obecně udržován na stabilní úrovni díky náborovému pravidlu „jeden za jednoho“, došlo současně k prudkému zvýšení počtu dočasných zaměstnanců o téměř 25 % od roku 2018. Nárůst velikosti veřejné správy by mohl zvrátit výsledky úsilí, které Řecko vynaložilo s cílem přiblížit své náklady na mzdy ve veřejném sektoru (v poměru k HDP) průměru v EU. Vzhledem k tomu, že výběrová řízení na dočasná pracovní místa nesou tak důkladná jako u stálých pracovních míst, mohlo by dojít i k oslabení integrity nového postupu výběrového řízení, který je zaveden pro stálé úředníky. Další pokračování pravidla „jeden za jednoho“ pro nábor stálých úředníků, které bylo doplněno stanovením horní hranice pro dočasné zaměstnance uplatňované od roku 2022, stanoví celkový rámec pro posílení centrálního řízení náboru a umožňuje vrátit počet úředníků na úroveň, jež existovala před pandemií. Dojde-li k realizaci předpokládaného snížení celkového počtu úředníků, mohlo by to umožnit úpravu mzdových úrovní u konkrétních pracovních míst a subjektů považovaných za kriticky důležité a v případech, kdy se veřejná správa potýká s problémy, pokud jde o oslovení a udržení kvalifikovaných pracovníků. To by mohlo zahrnovat i provázání popisu pracovní náplně s doplňkovou mzdovou tabulkou nebo stanovení zvláštní mzdové tabulky pro konkrétní subjekty veřejného sektoru (např. regulátory trhu), neboť takovéto systematické přístupy by nenarušily jednotnou mzdovou tabulku a jsou v souladu s obezřetnou fiskální politikou. A konečně, ačkoli plán pro oživení a odolnost skutečně obsahuje opatření k posílení aktivních politik na trhu práce, stále existuje prostor pro další opatření s cílem zvýšit zaměstnatelnost mladých lidí a žen a podpořit inkluzivní trh práce budovaný na základě většího počtu kvalitnějších pracovních míst.

(22)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Řecku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Tato doporučení se zaměřují zejména na kvalitu a udržitelnost veřejných financí; dostupnost a odolnost systému zdravotní péče; aktivní politiky na trhu práce; politiky podporující veřejné investice do vzdělávání, dovedností a zaměstnatelnosti; výzkum a vývoj; bezpečnou, inteligentní, udržitelnou a odolnou dopravu a logistiku; čistou a efektivní výrobu a používání energie, včetně projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a propojení energetických soustav; environmentální infrastrukturu; obnovu městských oblastí a digitální transformaci veřejné správy a podniků. Plán zahrnuje i významný počet opatření, která se zabývají výzvami v oblasti fiskálních strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu a modernizace veřejné správy, což vše navazuje na závazky pro období po ukončení programu, tyto závazky rozšiřuje a doplňuje. Plán obsahuje také opatření k zlepšení konkurenceschopnosti a podpoře soukromých investic na základě zkvalitnění podnikatelského prostředí a zjednodušení regulačního rámce. Tyto reformy doplňuje úvěrový nástroj, který má podněcovat soukromé investice do hospodářských odvětví zajišťujících transformaci, a to včetně zelené transformace a digitální transformace.

(23)Provádění plánu pro oživení a odolnost Řecka má přispět k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Řecku 37,5 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 23,3 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Řecku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.