EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 15.6.2020 COM(2020) 236 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ, o překážkách obchodu a investic















1. ledna - 31. prosince 2019



ÚVOD Desáté vydání zprávy o překážkách obchodu a investic analyzuje nové překážky, kterým podniky v EU čelily v roce 2019, jakož i překážky, které byly v témže roce ve prospěch našich společností odstraněny díky partnerství EU pro přístup na trh, které sdružuje Komisi, členské státy a podniky z Evropské unie . Toto partnerství identifikuje překážky, kterým čelí podniky EU ve třetích zemích, definuje společnou strategii pro jejich odstranění a tuto strategii realizuje. Aby reagovala na vzestup protekcionismu, učinila Komise vymáhání pravidel spolu s cílenějším zaměřením na provádění obchodních dohod nejvyšší prioritou. Pokud jde o tradiční prvek přístupu na trh, posílili jsme naši práci zlepšením koordinace mezi orgány EU a zúčastněnými stranami a důvtipnějším stanovením priorit v oblasti překážek. Důležité je, že Komise rovněž zvýšila úsilí v oblasti komunikace s cílem vysvětlovat – zejména malým a středním podnikům –, jak mohou partnerství pro přístup na trh využít k odstranění různých překážek, kterým čelí. Tato činnost využila přínosů naší iniciativy Dny přístupu na trh, v jejímž rámci se v roce 2019 v Nizozemsku, Litvě, Portugalsku, Francii a Lotyšsku konala setkání určená společnostem. Zpráva se od roku 2016 každým rokem zlepšuje. Letošní vydání těží z mnohem podrobnější analýzy toho, jaký druh překážek způsobuje našim společnostem nejvíc problémů, a zároveň je konkrétně zaměřeno na odvětví, které zaznamenalo nejlepší výsledky, tj. na odvětví zemědělsko-potravinářské. Stejně jako v loňské zprávě analyzujeme nejprve celkem 438 aktivních překážek obchodu a investic podle jednotlivých zemí a typu překážek, jak byly oznámeny Komisi a zaznamenány v databázi EU o přístupu na trh (MADB) . Poté předkládáme podrobnou analýzu 43 nových překážek zaznamenaných v roce 2019, která popisuje specifické tendence v různých zemích a odvětvích a hodnotí obchodní toky, které mohly být negativně ovlivněny. Následující oddíl identifikuje nástroje použité k řešení 40 překážek úspěšně vyřešených v roce 2019 a uvádí přehled podle zemí, typu opatření a odvětví. Letošní vydání nabízí zvláštní zaměření na oblast Středozemního moře a Blízkého východu, přičemž vysvětluje, jak cílené úsilí pomohlo odstranit alespoň některé z poměrně četných překážek obchodu v zemích těchto regionů. Následující oddíl se podrobněji zabývá některými z vyřešených překážek s největším dopadem a na základě ekonomického modelování se rovněž analyzuje ekonomické zisky, které v roce 2019 přineslo naše partnerství pro přístup na trh. Zvláštní oddíl je nakonec věnován vztahům se Spojenými státy, neboť i nadále bojujeme s významnými překážkami, které v této jurisdikci vznikly. V celé této zprávě jsme se zaměřili nejen na partnery s nejvyšším počtem nových a vyřešených překážek, ale rovněž klademe důraz na překážky, které mají dopad na největší počet obchodních toků od vývozců z EU, což dokládá jejich význam. Rámeček 1 – Metodická poznámka k soupisu překážek Z našeho přístupu vycházejícího z aktivity zúčastněných stran vyplývá, že se naše zpráva zaměřuje výhradně na překážky, které označily naše podniky. Zpráva se zaměřuje na překážky obchodu, jimž čelí společnosti EU ve třetích zemích, a související trendy a opatření přijatá k jejich odstranění v rámci našeho partnerství pro přístup na trh. Ačkoli databáze ani tato zpráva nepředjímají zákonnost či nezákonnost zaznamenaných opatření, byly všechny tyto překážky pro společnosti EU identifikovány jako problematické a byly stanoveny priority dalšího řešení v rámci naší činnosti v oblasti přístupu na trh, jelikož uvedené překážky mohou být diskriminační, nepřiměřené nebo mohou jinak omezovat obchod. Čtenář si v celé zprávě povšimne několika významných průběžných linií. Zaprvé, pokračující nárůst počtu překážek, znásobení množství typů těchto překážek a rostoucí obtížnost odstraňování mnoha z nich poukazuje na nové paradigma v situaci, kdy je v našich strukturálních obchodních vztazích hluboce zakořeněn protekcionismus. Zadruhé, překážky stále více ovlivňují odvětví spojená s technologickou svrchovaností a strategickou autonomií EU. Zatřetí zjišťujeme, že je stále obtížnější řešit překážky v odvětví průmyslu a služeb. Začtvrté, protekcionistická opatření se šíří v konkrétních regionech. To vyžaduje zcela nový přístup k ochraně obchodních zájmů EU, což je jedna z hlavních priorit Komise pod vedením předsedkyně von der Leyen.



I.PŘEHLED PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC Ke konci roku 2019 bylo v databázi EU o přístupu na trh vedeno 438 aktivních překážek obchodu a investic v 58 třetích zemích . Tento rekordní počet, spolu s rostoucí dobou trvání řady překážek, ukazuje nejen na rostoucí protekcionismus, ale také na skutečnost, že v našich obchodních vztazích s mnoha partnery se protekcionismus stává strukturálně zakořeněným.

A. CELKOVÝ POČET PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC PODLE TŘETÍ ZEMĚ V porovnání s rokem 2018 se skupina pěti zemí s nejvyšším počtem překážek nezměnila. Čína zůstává zemí s nejvyšším počtem zaznamenaných překážek s 38 překážkami, které ztěžují příležitosti EU v oblasti vývozu a investic. Za ní následovalo Rusko s 31 aktuálními překážkami, dále pak Indonésie (25 překážek) a Spojené státy (24 překážek). O páté místo se dělí Indie a Turecko s 23 oznámenými opatřeními. K dalším třetím zemím s deseti nebo více zavedenými překážkami obchodu patří Brazílie (19), Jižní Korea (19), Austrálie (14), Alžírsko (12), Thajsko (12), Mexiko (11), Egypt (10) a Malajsie (10). Podrobnější rozdělení překážek na celém světě uvádí obrázek 1. EU Počet překážek Obrázek 1: Geografické rozdělení překážek obchodu a investic v databázi EU o přístupu na trh B. CELKOVÝ POČET PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC PODLE TYPU OPATŘENÍ Obrázek 2 ukazuje, že v roce 2019 jsou opatření na hranicích (229 čili 52 %) poprvé četnější než opatření za hranicemi (188 čili 43 %). To je známkou toho, že partneři se uchylují k širší škále typů překážek, aby dosáhli protekcionistických cílů. Opatření na hranicích jsou omezení, která přímo ovlivňují dovoz a vývoz na celní úrovni, ať už prostřednictvím sanitárních a fytosanitárních opatření (102 překážek), zvýšení celních sazeb a množstevních omezení (73), správních postupů a dovozních licencí (38), vývozních daní a omezení (16), nebo nápravných opatření v oblasti obchodu, která nejsou v souladu s mezinárodními závazky (14). Opatření za hranicemi ovlivňují výrobky po dovozu prostřednictvím omezení souvisejících s neodůvodněnými technickými překážkami obchodu pro obchod se zbožím (78 překážek), práva duševního vlastnictví (34), vládní zakázky (25), služby (22) a investice (15). Díky mnohem podrobnější kategorizaci překážek obchodu představujeme poprvé diferencovaný pohled na konkrétní typy překážek, které ovlivňují naše společnosti.

Obrázek 2: Rozdělení překážek obchodu a investic zaznamenaných v databázi o přístupu na trh podle typu opatření v procentech z celkového počtu opatření

(Opatření na hranicích jsou znázorněna v odstínech hnědé, opatření za hranicemi v odstínech modré) Rámeček 2 – Případ požadavků na místní obsah Požadavky na místní obsah ukládají zahraničním společnostem povinnost využívat určitý podíl zboží či služeb místní produkce. Požadavky na místní obsah jsou začleněny v mnoha typech překážek a ovlivňují např. preferenční úvěry, zadávání veřejných zakázek nebo podmínky, které mají vliv na přímé zahraniční investice. Za účelem identifikace těchto opatření, která silně narušují hospodářskou soutěž, byla databáze o přístupu na trh vylepšena tak, aby bylo možné snadno zaznamenat složku požadavků na místní obsah u jakéhokoli typu překážky. Díky tomuto přístupu jsme schopni prokázat, že do konce roku 2019 vykazoval složku požadavků na místní obsah velmi významný podíl (7 %) všech překážek. EU se proto musí na tyto praktiky pozorně zaměřit.



II.NOVÉ PŘEKÁŽKY OBCHODU A INVESTIC OZNÁMENÉ V ROCE 2019 Zvyšování počtu nových opatření naneštěstí pokračuje rychlým tempem. Čtyřicet tři nových překážek registrovaných v roce 2019 ve 22 třetích zemích v zásadě odpovídalo úrovni v roce 2018, kdy jich bylo oznámeno 45. Tento setrvalý a značný nárůst naznačuje, že se protekcionismus strukturálně stal součástí samotné podstaty mezinárodních obchodních vztahů. Tato nová realita může mít hluboký dopad na naše obchodní toky. Obchodní toky, které byly postiženy překážkami oznámenými v roce 2019, představují vývoz EU-27 v hodnotě přibližně 35,1 miliard EUR (viz rámeček 3). Rámeček 3 – Metodická poznámka k vyčíslení objemu obchodu, který mohl být negativně ovlivněn

Objem potenciálně dotčených obchodních toků je vyčíslen na základě údajů o vývozu EU pro příslušné celní kódy harmonizovaného systému, které zachycují obchod, k němuž dochází i přes existenci překážky. Všechny kvantitativní údaje se týkají stávajících 27 členských států EU. Dopad je však pravděpodobně poněkud podceněn, protože: – tyto údaje nezahrnují překážky v poskytování služeb ani překážky, u nichž není snadné určit dotčené produkty, – některé zboží a služby dotčené opatřeními mohou být prvky, které umožňují jiná odvětví činnosti (například odvětví vyspělých technologií). Obecněji řečeno, analýza necelních překážek a jejich dopadů je i nadále obtížná. Hlavním důvodem je skutečnost, že se necelní překážky vyznačují rozdílnými stupni omezení. Většina opatření omezujících obchod s výjimkou přímých zákazů obchod zcela nevylučuje, ale snižuje jeho míru. Omezení týkající se stejných produktů nebo služeb se navíc mohou překrývat. V důsledku toho nemusí mít dodatečné překážky nutně další dopad a zároveň odstranění jedné překážky neznamená automaticky zlepšení přístupu na trh. A. NOVÉ PŘEKÁŽKY OZNÁMENÉ V ROCE 2019 ROZDĚLENÉ PODLE TŘETÍ ZEMĚ Tabulka 1 a obrázek 3 uvádějí přehled nových překážek zaznamenaných v roce 2019 rozdělený zeměpisně. Největší počet nových překážek byl oznámen v rámci našich obchodních a investičních vztahů se Saúdskou Arábií a Libanonem, neboť u obou zemí bylo zaznamenáno pět nových překážek. Těsně následovaly Čína se čtyřmi novými překážkami a Alžírsko se třemi novými překážkami. Dvě překážky byly oznámeny v Singapuru, Jižní Koreji, Malajsii, Kazachstánu, Egyptě, Maroku, Turecku a Austrálii. Zbývajících deset překážek bylo zaznamenáno u dalších třetích zemí. Pokud jde o regionální trendy, pozorujeme, že velká většina nových překážek byla v roce 2019 uvalena v oblasti Středozemního moře a Blízkého východu (20) a v Asii (17). Ve srovnání s rokem 2018 vynikají dvě skutečnosti: efekt šíření, ke kterému dochází v oblasti Středozemního moře a Blízkého východu, a pokračující přítomnost Číny na prvním místě seznamu, což zvýrazňuje dlouhodobý negativní trend. Tabulka 1: Zeměpisné rozdělení nových překážek oznámených v roce 2019 Obrázek 3: Zeměpisné rozdělení nových překážek oznámených v roce 2019 podle regionů Pokud jde o ekonomickou váhu nových překážek, obrázek 4 znázorňuje odhadované dotčené obchodní toky a počet překážek zaznamenaných v roce 2019 pro každou partnerskou zemi a region. Ukazuje, že Asie – především Čína a také Jižní Korea – a oblast Středozemního moře a Blízkého východu se umísťují nejvýše, co se týče jak počtu nových překážek, tak rozsahu obchodních toků, které byly v roce 2019 dotčeny. Tyto dva regiony se podílí téměř 30 miliardami z 35,1 miliard EUR, které byly dotčeny novými překážkami (85 % celkového objemu), a 35 překážkami (přes 80 % všech překážek). Austrálie zaujímá třetí místo s jednou překážkou s vysokým dopadem pro motorová vozidla. Obrázek 4: Počet nově oznámených překážek a objem negativně ovlivněného obchodu ve vybraných partnerských zemích a regionech Tabulka 2 ukazuje negativně ovlivněné obchodní toky pro všech 22 partnerských zemí, které se v roce 2019 uchýlily k novým překážkám obchodu. Posouzení hospodářského dopadu nových překážek přístupu na trh však nemusí v některých případech plně odrážet skutečný dopad překážek. Mohlo by tomu tak být v případě překážek v oblasti služeb nebo překážek horizontální povahy, které lze obtížně kvantifikovat, nebo v případě překrývajících se omezení týkajících se týchž výrobků. Vzhledem k samotné velikosti ekonomiky Číny a ke klíčovým dotčeným odvětvím (včetně těch, která jsou pro EU strategická), jsou důsledky obchodní politiky Číny bezprostředně patrné a potenciálně narušují obchod EU v hodnotě přes 15,5 miliard EUR.

B. NOVÉ PŘEKÁŽKY OZNÁMENÉ V ROCE 2019 PODLE TYPU OPATŘENÍ Rozdělení 43 nových překážek podle typu opatření ukazuje převahu nových opatření na hranicích (65 %) oproti opatření za hranicemi (28 %). Škála protekcionistických opatření je opět velmi široká. Klíčovým rysem je v roce 2019 to, že jen sanitární a fytosanitární opatření představují jednu třetinu všech nových překážek. Podrobnější analýza ukazuje, že nejčastější jsou důvody týkající se zdraví zvířat (pět překážek), po kterých následují důvody týkající se zdraví rostlin a veřejného zdraví (po dvou překážkách). Příležitostně kombinují sanitární a fytosanitární omezení vícero z těchto rysů (4). Další opatření na hranicích se týkají především zvýšených cel, celních sazeb a kvót (7 překážek) a správních postupů (7). V tomto roce byla rovněž oznámena jedna nová překážka v oblasti omezení vývozu (1). V případě opatření za hranicemi se většinou jedná o technické překážky obchodu (9) a také o několik případů problémů s právy duševního vlastnictví (1), nápravných opatření v oblasti obchodu, která nejsou v souladu s mezinárodními závazky (1), a zhoršeného přístup společností z EU k zadávání veřejných zakázek (1). Obrázek 5: Rozdělení nových překážek obchodu a investic oznámených v roce 2019 podle typu opatření v procentech z celkového počtu nových překážek

(Opatření na hranicích jsou znázorněna v odstínech hnědé, opatření za hranicemi v odstínech modré) Toto rozdělení ukazuje na používání hrubších, méně propracovaných opatření na hranicích s cílem narušit obchod. V rozporu s dlouhodobým trendem se zdá, že partnerům více vyhovují tato očividně protekcionistická opatření, než aby se spoléhali výlučně na méně spolehlivá opatření za hranicemi, což podtrhuje, nakolik se takovéto chování v obchodní politice pro mnoho z nich stává stále více strukturálně zakořeněným. C. NOVÉ PŘEKÁŽKY OZNÁMENÉ V ROCE 2019 PODLE ODVĚTVÍ Nové překážky oznámené v roce 2019 negativně ovlivnily obchod EU v sedmnácti odvětvích hospodářské činnosti, přičemž některých z těchto odvětví se dotkly víceodvětvové překážky. Nejvyšší počet nových překážek byl zaznamenán v zemědělství a rybolovu (16) a následovalo devět horizontálních nebo víceodvětvových opatření. V odvětvích informační a komunikační technologie (IKT) a automobilový průmysl se v roce 2019 objevily tři nové překážky, zatímco v odvětvích farmaceutický průmysl a dřevo, papír a celulóza vzniklo v každém po dvou nových překážkách. Několik dalších odvětví bylo negativně ovlivněno jednou nově uvalenou překážkou obchodu: nerostné produkty, železo, ocel a neželezné kovy, textil a kůže, keramika a sklo, kosmetika, stavba lodí, vína a lihovinya jiná odvětví. Obrázek 6: Odvětvové rozdělení překážek obchodu a investic oznámených v roce 2019

(počet překážek) Kromě počtu opatření osvětluje analýza negativně ovlivněného obchodu skutečnou váhu každé z překážek. Jak ukazuje obrázek 7, představovala průmyslová odvětví více než 85 % dotčených obchodních toků, zatímco překážky v odvětvích IKT (15 miliard EUR), automobilový průmysl (5,7 miliardy EUR) a elektronika (2,6 miliardy EUR) činily dvě třetiny veškerého vývozu z EU-27, na nějž se vztahovaly nové oznámené překážky. Jedná se o odvětví, která jsou přímo spojena s technologickou svrchovaností a strategickou autonomií EU. Obrázek 7: Obchodní toky v EU-27, které byly ovlivněny překážkami vykázanými v roce 2019, podle odvětví

(v mld. EUR a v procentech) Protekcionistické tendence, které mají dopad na naše odvětví vyspělých technologií a které již byly zaznamenány v předchozím roce, v roce 2019 nepolevily. Pokud tyto překážky nebudou účinně řešeny, představují objektivní hrozbu nejen pro konkurenceschopnost podniků v EU, ale i pro pozici EU jako globálního technologického lídra.



III.KVALITATIVNÍ ANALÝZA NOVÝCH PŘEKÁŽEK OZNÁMENÝCH V ROCE 2019 A.ČÍNA V roce 2019 Čína pokračovala v zavádění četných obchodních omezení v odvětvích vyspělých technologií, která ovlivňují řadu dalších odvětví, takže potenciálně ovlivněný obchod v hodnotě 15 miliard EUR velikost této překážky podceňuje. Tato opatření, stejně jako ta předchozí související s prováděním čínských politik v oblasti kybernetické bezpečnosti, jsou úzce sladěna s ostatními cíli politiky Číny v oblasti ochrany domácího trhu a rozvoje kapacit a technologií v rámci strategie „Made in China 2025“. Neexistují žádné známky toho, že by tento trend v blízké budoucnosti polevil.

Návrh mechanismu pro přezkum kybernetické bezpečnosti byl zveřejněn v květnu 2019. Podle tohoto návrhu by mohly být obchodní smlouvy podmíněny úspěšným absolvováním přezkumu dotčenou stranou. Vzhledem k tomu, že návrh neuvádí, jaký druh informací a materiálů bude předmětem přezkumu a inspekce, byla by nutná silná opatření, aby se zajistila plná ochrana práv duševního vlastnictví a zamezilo přenosu citlivých obchodních informací. Návrh opatření pro posuzování bezpečnosti přeshraničního předávání osobních informací a správních opatření pro bezpečnost údajů byl zveřejněn v červnu 2019. Zdá se, že opatření jdou nad rámec vlastního právního základu daného zákonem o kybernetické bezpečnosti, pokud by byla rozšířena oblast působnosti požadavku na lokalizaci údajů. Navíc není jasné, jak by bylo nakládáno s předáváním údajů v rámci jedné (mnohonárodní) obchodní skupiny. Klíčová ustanovení v návrzích zůstávají i nadále nejasná a není zřejmé, jak by se navrhovaná opatření uplatňovala ve vztahu k jiným opatřením/pokynům/normám použitelným na údaje. Přístup na trh s telekomunikačními sítěmi v Číně představuje pro EU rostoucí a významný problém, neboť se zavádějí sítě páté generace (5G). Na základě dostupných informací o výsledcích brzkého nabídkového řízení jsou výsledky těchto řízení převážně ve prospěch čínských poskytovatelů sítí. Zdá se, že tyto výsledky neodrážejí konkurenční postavení prodejců EU, což svědčí o existenci škodlivých překážek přístupu na trh v tomto odvětví. V roce 2019 byla vytvořena skupina China Shipbuilding Group s využitím státních dotací a požadavků na místní obsah. V souladu s plánem „Made in China 2025“ je cílem Číny zastávat dominantní postavení v oblasti vyspělých technologií pro lodě a lodní výstroj. V oblasti sanitární a fytosanitární existují v Číně omezení týkající se výrobků z jasanového dřeva (kulatiny a stavebního dřeva) z Evropy, a to vzhledem k riziku jasanové nekrotické houby (Hymenoscyphus fraxineus) v Evropě. Omezení dovozu nemá jasné fytosanitární odůvodnění a jsou k dispozici účinná opatření ke zmírnění rizika. EU pozorně sleduje uplatňování systému sociálních úvěrů v hospodářské sféře. Provádění systému sociálních úvěrů má za cíl vytvořit jednotný systém, který každému jednotlivci a každému podniku přidělí skóre. Ačkoli je systém dosud předmětem vývoje, mohl by se stát znepokojivou a horizontální překážkou přístupu na trh pro podniky v EU, neboť podniky by se mohly setkávat s problémy, aby vyhověly zesílenému regulačnímu dohledu, a některé požadavky ohledně skóre by mohly jít dokonce nad rámec regulačního dohledu. Tím spíše, že tyto požadavky může být pro zahraniční společnosti obtížnější splnit (dokonce i jen fakticky). Systém sociálních úvěrů by také mohl mít dopad i mimo oblast obchodu. Rámeček 4 – Informace o Číně: systémový soupeř a ekonomický konkurent V celé EU se změnilo vnímání Číny, a to s rostoucím povědomím o výzvách, které Čína představuje, a o jejím státem řízeném modelu a neexistenci rovných podmínek v hospodářských vztazích. To se odrazilo ve společném sdělení (Komise a vysoké představitelky) přijatém dne 12. března 2019, které poprvé odkazovalo na Čínu jako na „systémového soupeře a ekonomického konkurenta“. Ve sdělení byly navrženy konkrétní kroky k obnovení rovnováhy v našich vztazích s Čínou, a to prostřednictvím pokračující angažovanosti, ale také prostřednictvím domácích opatření (včetně obnovení nástroje pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek, určení nedostatků v našem regulačním rámci a zavedení mechanismu pro prověřování přímých zahraničních investic (PZI)). V rámci Komise probíhají práce na provádění deseti opatření uvedených ve sdělení. Ze summitu EU-Čína, který se konal dne 9. dubna 2019 v Bruselu, vzešlo společné prohlášení obsahující důležité závazky, které se týkají reformy Světové obchodní organizace (WTO) (tj. posílení pravidel pro průmyslové subvence), jakož i dosažení zásadního pokroku v jednáních o obecné dohodě o investicích v roce 2019 s cílem uzavřít tato jednání v roce 2020 a v zájmu rychlejšího pokroku v otázce přistoupení Číny k dohodě WTO o vládních zakázkách. Důležité je, že společné prohlášení výslovně vyzvalo k dosažení konkrétních výsledků při odstraňování překážek. B.OBLAST STŘEDOMOŘÍ A BLÍZKÉHO VÝCHODU Vzhledem k zeměpisné blízkosti, historickým vazbám a propojeným hodnotovým řetězcům s EU, které v mnoha případech zahrnují malé a střední podniky, je obchod s tímto regionem zvláště důležitý. Jak již bylo uvedeno v roce 2018, v regionu bohužel vzrostly protekcionistické tendence, a to v důsledku hospodářské nestability nebo strukturálních problémů. V Alžírsku se opět objevila nová opatření a protekcionistické postoje se rozšířily do Libanonu a Maroka a rovněž zintenzivnily v Turecku a v Saúdské Arábii. 1.Alžírsko Alžírské orgány zavedly od roku 2015 značný počet opatření omezujících dovoz, která mají velmi negativní dopad na vývoz z EU a porušují povinnosti této země vyplývající z dvoustranné dohody o přidružení. Tento trend pokračoval i v roce 2019, kdy byly zavedeny tři nové překážky. V září 2019 vydaly orgány nad rámec dřívějších opatření omezujících obchod pokyny pro komerční banky, podle nichž mohou být akreditivy pro některé dovozy (mobilní telefony, sady pro domácí spotřebiče) vydávány pouze za obtížných podmínek. Stejný oběžník stanovil, že tato pravidla budou do konce roku 2019 rozšířena na veškerý dovoz. Díky koordinované akci všech zúčastněných stran v EU (viz rámeček 8) vydaly příslušné orgány dne 25. prosince 2019 nové oběžníky, které zavedly určitou flexibilitu při uplatňování těchto opatření. Na základě vyhlášky podepsané ministrem obchodu v lednu 2019 byl uvalen zvláštní celní příplatek (DAPS) na rozsáhlý seznam zboží (mezi 30 % a 200 % hodnoty zboží). Seznam se může často měnit v závislosti na vyvíjejících se potřebách domácího průmyslu. V květnu 2019 informovalo alžírské ministerstvo průmyslu výrobce aut, kteří v zemi provádějí kompletační operace, že bude stanovena kvóta na dovoz částí automobilů založená na hodnotě, a to bez předchozího upozornění a se zpětnou účinností. Toto rozhodnutí může způsobit přerušení kompletačních operací z důvodu nedostatku dílů. 2.Maroko EU situaci pozorně sleduje s cílem posoudit skutečný dopad zavedení požadavku na označování shody týkajícího se vývozu z EU. Z našeho podnětu proběhl konstruktivní dialog mezi odborníky z EU a Maroka, po kterém se marocké orgány zabývaly objasňováním uplatňování požadavků na provozovatele z EU a velkou částí jejich obav ohledně přístupu na trh. Na těchto schůzkách byly rovněž řešeny další otázky, jako jsou nové požadavky na farmaceutické výrobky a externalizace postupů posuzování shody. 3.Libanon V kontextu socioekonomické, finanční a politické krize byly zavedeny nové překážky obchodu, zejména dočasné clo ve výši 3 % z téměř veškerého dovozu a dodatečná cla (v rozsahu od 7 % do 20 %) na dovoz některých vybraných výrobků, jako jsou mramor, konzervované potraviny nebo nábytek. Byl rovněž stanoven povinný požadavek na registraci továren pro některé výrobky, včetně textilu, a libanonské orgány v roce 2019 nepřijaly nápravné opatření ohledně opatření, které by uložilo cla na dovoz ropy a ropných produktů z EU.

Další překážkou přístupu na trh bylo rovněž nové horizontální opatření týkající se legalizace faktur. Tato opatření byla předmětem intenzivních diskusí a výměn dopisů s libanonskými orgány. Libanon nakonec zrušil požadavek na dvojí celní certifikaci pro dovoz, který byl zaveden v roce 2019 a ohledně nějž EU opakovaně vyjadřovala znepokojení. 4.Turecko Dodatečné clo uplatňované Tureckem v roce 2019 vážně narušilo fungování celní unie, neboť nutilo výrobce v EU předkládat osvědčení o původu. Turecko pokračovalo v rozšiřování těchto cel na více produktů, což vedlo k prudkému nárůstu uvedených certifikátů vydaných odpovědnými orgány, což představuje přímé náklady a značnou nejistotu pro všechny dotčené provozovatele. V dubnu 2019 Turecko znovu zavedlo omezení vývozu měděného šrotu. Stávající uplatňování režimu udělování vývozních licencí představuje faktický zákaz, neboť požadované podmínky je obtížné splnit a nejsou v souladu s povinnostmi Turecka v rámci celní unie. Další nově zavedená překážka se týkala změny nařízení o kosmetických přípravcích, která by posunula rámec tureckého systému regulace kosmetických prostředků od kontroly na trhu k systému předběžné registrace. Pro uvedení kosmetických přípravků na trh v Turecku bylo dokonce nutné podrobné posouzení bezpečnosti – včetně zveřejnění citlivých údajů. To je v rozporu s povinnostmi Turecka podle dohody o celní unii. Rámeček 5 – Informace o Turecku V roce 2019 bylo Turecko i nadále pátým největším obchodním partnerem EU, zatímco EU zůstává zdaleka nejvýznamnějším obchodním partnerem Turecka. K výraznému nárůstu obchodu mezi EU a Tureckem vedl v posledních desetiletích zejména vstup dohody o celní unii mezi EU a Tureckem v platnost v roce 1996. Tato dohoda zajišťuje volný pohyb veškerého průmyslového zboží a některých zpracovaných zemědělských produktů mezi EU a Tureckem. Vyžaduje rovněž, aby Turecko dosáhlo souladu s vnějšími celními sazbami EU a pravidly pro dovoz ze třetích zemí, jakož i s obchodní politikou, politikou hospodářské soutěže, právy duševního vlastnictví a technickými právními předpisy EU, které se týkají oblasti působnosti celní unie. Problémy se začaly hromadit v posledních letech. Komise samozřejmě nadále trvá na tom, aby Turecko dodržovalo dohodnutá pravidla celní unie a nediskriminační provádění dodatkového protokolu k dohodě o přidružení ve vztahu ke všem členským státům, včetně Kyperské republiky. V roce 2019 Komise i nadále využívala všech dostupných prostředků, aby poukázala na příslušné problémy, mimo jiné při zasedání smíšeného výboru pro celní unii a při jiných dvoustranných jednáních. Pokud jde o pokračující tureckou politiku nucené lokalizace ve farmaceutickém odvětví, zahájila EU vůbec poprvé soudní spor proti kandidátské zemi. 5.Saúdská Arábie V Saúdské Arábii se společnosti z EU potýkají s řadou překážek obchodu v oblasti přístupu na trh, jako je postup pro získání saúdskoarabských ochranných známek Saudi Quality Marks (zejména u keramických obkladů). Nové sanitární a fytosanitární podmínky pro vývoz ovoce a zeleniny z EU rovněž vytvářejí zbytečnou administrativní zátěž a náklady. Tyto překážky Komise systematicky řeší ve WTO a při dvoustranných kontaktech se Saúdskou Arábií a zůstávají klíčovými otázkami na programu jednání a dialogu o obchodu a investicích mezi EU a Radou pro spolupráci v oblasti Perského zálivu. Díky rychlým intervencím před vstupem v platnost byly ve stejném roce vyřešeny dva návrhy technických předpisů, které se objevily jako nové překážky v roce 2019, a to v souvislosti s vyššími mezními hodnotami přidaného cukru v některých potravinářských výrobcích a s označováním pomocí „semaforu“. Zatímco v některých členských státech byl v roce 2019 zaznamenán částečný pokrok, Saúdská Arábie i nadále ukládá dočasné celostátní zákazy dovozu živých zvířat v případě ohnisek nákaz zvířat, což je v r rozporu s mezinárodními normami organizace OIE. C.AUSTRÁLIE Kvalita paliva v Austrálii patří k nejhorším v OECD a zaujímá 70. místo na světě. Zejména obsah síry v bezolovnatém benzínu je v současné době patnáctkrátkrát vyšší než norma EU. Toto nekvalitní palivo je ve skutečnosti neslučitelné s nejnovějšími, vysoce účinnými motory Euro6, což znamená, že někteří výrobci v EU museli změnit seřízení motorů, nebo dokonce nahradit motory některých modelů staršími, aby odpovídaly normám umožňujícím větší znečištění. Platnost norem měla skončit v roce 2019, australská vláda však nemá žádné konkrétní plány na řešení palivové účinnosti. Zdá se, že to souvisí s náklady spojenými s úpravou kapacit Austrálie pro rafinaci benzínu na požadovanou úroveň. Nejeví se, že by příslušné výrobní odvětví bylo ochotno tuto investici realizovat bez státní podpory. D.JIŽNÍ KOREA Od počátku roku 2019 se dodavatelé systémů řízení zátěžové vody z EU potýkali s novou překážkou v důsledku nedostatečného uznávání testů prováděných mimo Koreu v rámci procesu schvalování typu plavidel plujících pod korejskou vlajkou. Vzhledem k tomu, že všechna nová plavidla musí mít od září 2018 systém řízení zátěžové vody a všechna stávající plavidla musí být do roku 2024 dovybavena takovým systémem, je dotčený trh velmi rozsáhlý. Asymetrie v postupech pro vydávání osvědčení mezi EU a Koreou byla s touto zemí projednávána bilaterálně. Za druhé, v roce 2019 byl stále obtížnější dovoz oděvů pro kojence. Nový soubor pokynů „Aktualizovaná kritéria pro potvrzování bezpečnosti pro textilní výrobky pro kojence“ stanoví výjimečně přísné postupy, avšak nebyl oznámen prostřednictvím platformy WTO. To vedlo ke značnému počtu dalších postupů a zkoušek pro opětovné vydání osvědčení a k exponenciálnímu nárůstu nákladů na testování. Korejský celní úřad souhlasil s tím, že zareaguje na písemné připomínky EU, a Komise bude aktivně usilovat o vyřešení této otázky.

IV.OBCHODNÍ A INVESTIČNÍ PŘEKÁŽKY VYŘEŠENÉ V ROCE 2019

A.STRATEGIE EU PRO ŘEŠENÍ PŘEKÁŽEK OBCHODU A INVESTIC Za účelem odstranění překážek obchodu využívá strategie EU pro přístup na trh řadu různých nástrojů. Nástroj 1: Diplomatická činnost. Existuje rozsáhlá diplomatická činnost, při níž Komise, Evropská služba pro vnější činnost, členské státy EU a průmysl úzce spolupracují prostřednictvím sítě delegací EU a velvyslanectví členských států v třetích zemích. To zahrnuje širokou škálu činností od technických obchodních projektů až po oficiální demarše, jako jsou mise komisařů na vysoké úrovni a ministerské a prezidentské akce. Akce jsou v případě, že se tím zvýší účinnost naší práce, koordinovány s podobně smýšlejícími partnery. Nástroj 2: Řešení sporů. Pravidelnou práci ve výborech WTO doplňuje intenzivní činnost Komise v oblasti řešení sporů. EU rovněž zajistila, aby třetí země řádně uplatňovaly rozhodnutí, a pozorně sleduje, zda jsou tato rozhodnutí řádně prováděna. Zahájení řízení s Ukrajinou v roce 2019 v rámci dohody o přidružení (zákaz vývozu dřeva), s Jihoafrickou celní unií v rámci dohody o hospodářském partnerství (drůbež), jakož i zahájení řešení sporů v rámci WTO proti Indonésii (omezení vývozu surovin) a USA (opatření na ochranu obchodu týkající se zralých oliv) ukazují, že se Komise neváhá uchýlit k dvoustrannému řešení sporů, jak je stanoveno v jejích dohodách o volném obchodu, ani k vícestrannému řešení sporů. Komise navíc předložila formální návrh na posílení nařízení o prosazování pravidel mezinárodního obchodu, které EU umožňuje přijmout určitá protiopatření v případě, že existují překážky pro řádné fungování dvoustranného nebo vícestranného řešení sporů. V neposlední řadě pak Komise může jako další nástroj na žádost vývozců rovněž využít postupu stanoveného v nařízení o obchodních překážkách. Nástroj 3: Dohody EU o volném obchodu. Překážky zjištěné prostřednictvím naší činnosti v oblasti přístupu na trh jsou směřovány přímo do obchodních jednání, nebo – pokud existují dohody o volném obchodu – do příslušných prováděcích mechanismů s cílem zajistit, aby byly priority přístupu na trh účinně řešeny. Komise rovněž zintenzivnila své úsilí v oblasti provádění a prosazování s cílem zajistit, aby podniky včetně malých a středních podniků mohly využívat stávajících závazků. EU má a účinně využívá nástroje k odstraňování překážek obchodu, zlepšování ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví, podávání návrhů na řešení sporů a zavádění opatření na ochranu obchodu v případech nekalého obchodování a posílila koordinaci těchto jednotlivých pilířů svých činností v oblasti prosazování. Důležité je, že partnerství pro přístup na trh slouží také jako systém včasného varování, aby se zabránilo vzniku překážek ještě před tím, než k nim může dojít. B.PŘEKÁŽKY VYŘEŠENÉ V ROCE 2019 ROZDĚLENÉ PODLE TŘETÍ ZEMĚ Díky společnému úsilí všech zúčastněných stran v rámci partnerství v oblasti přístupu na trh bylo v roce 2019 zcela nebo částečně vyřešeno 40 překážek v 22 různých třetích zemích, v devíti odvětvích hospodářské činnosti a rovněž horizontálně. Při zohlednění všech kvantifikovatelných překážek dosáhl vývoz EU dotčený odstraněnými překážkami obchodu v roce 2019 hodnoty 19,4 miliardy EUR pro EU-27. Obrázek 8 znázorňuje třetí země, v nichž byly překážky úspěšně vyřešeny. Saúdská Arábie se řadí na první místo s pěti překážkami vyřešenými v roce 2019, po ní následují Egypt, Singapur a Rusko (tři v každé zemi). V Austrálii, Kanadě, Číně, Japonsku, Jižní Koreji, Mexiku, Ekvádoru a Spojených arabských emirátech bylo odstraněno po dvou překážkách. V roce 2019 bylo rovněž odstraněno deset dalších překážek obchodu, kterým společnosti z EU čelí v deseti dalších třetích zemích. Obrázek 8: Zeměpisné rozdělení překážek vyřešených v roce 2019 Na základě hodnoty obchodu (tabulka 3) ovlivněného odstraněnými překážkami byly v Číně odstraněny nejvýznamnější překážky, které odpovídají 63 % všech dotčených obchodních toků, a poté následuje Saúdská Arábie a Spojené arabské emiráty, které představují zhruba 17 %. Je však třeba poznamenat, že obchodní toky v některých zemích nebo regionech by mohly být v tomto případě podhodnoceny, neboť je obtížnější odhadnout překážky s horizontálním pokrytím produktů. Tabulka 3: Obchodní toky v EU-27 ovlivněné překážkami vyřešenými v roce 2019 partnerskými zeměmi (v miliardách EUR) I v zemích, které jsou pro obchod v současnosti nejnáročnější, jako je Čína a oblast Středozemního moře a Blízkého východu, může naše strategie přinést hmatatelné výsledky pro vývozce z EU, zejména pro malé a střední podniky působící v zemědělsko-potravinářském odvětví. C.PŘEKÁŽKY VYŘEŠENÉ V ROCE 2019 ROZDĚLENÉ PODLE TYPU OPATŘENÍ Naše snahy o partnerství v oblasti přístupu na trh výrazně přispěly k odstranění sanitárních a fytosanitárních opatření (24) v odvětví zemědělství a rybolovu. Rovněž byla zrušena další opatření na hranicích, a to dovozní celní opatření (3), celní správní postupy (2) a omezení vývozu (2). Překážky za hranicemi, které se řešily, měly dopad na podniky v EU v podobě technických překážek obchodu (6 opatření), práv duševního vlastnictví (1 překážka) a v roce 2019 byla úspěšně vyřešena také jedna překážka obchodu se službami. Obrázek 9: Rozdělení překážek vyřešených v roce 2019 podle typu (počet opatření)

V roce 2019 bylo dosaženo významného pokroku při odstraňování sanitárních a fytosanitárních překážek. Na druhé straně se ukázalo, že typy opatření, které se obvykle vztahují na průmyslová odvětví nebo služby, je obtížné vyřešit. Vyžaduje to solidnější přístup z naší strany, jakož i větší zaměření v nadcházejících letech. D.PŘEKÁŽKY VYŘEŠENÉ V ROCE 2019 ROZDĚLENÉ PODLE ODVĚTVÍ Obrázek 10 uvádí přehled počtu vyřešených překážek v jednotlivých oblastech hospodářské činnosti. Odvětví zemědělství a rybolovu bylo odvětvím, v němž byl vyřešen největší počet opatření (26). Patří mezi ně zcela nebo částečně vyřešené sanitární a fytosanitární záležitosti (24) a dva technické předpisy (zejména nařízení o označování pomocí „semaforu“). V odvětví vína a lihovin byly vyřešeny tři překážky a v odvětví kosmetiky dvě. Jednotlivé překážky byly vyřešeny v odvětvích informačních a komunikačních technologií, komunikačních služeb, textilu a kůže, dřeva, papíru a celulózy a železa a oceli. V neposlední řadě byly rovněž řešeny celkem tři překážky, které byly buď zcela horizontální, nebo ovlivňovaly různá odvětví. Obrázek 10: Odvětvové rozdělení překážek vyřešených v roce 2019, jak byly zaznamenány v databázi o přístupu na trh (počet překážek) Na základě výpočtů dotčených obchodních toků znázorňuje obrázek 11 ekonomickou váhu vyřešených překážek v různých odvětvích a poukazuje na to, že jejich vyřešení v roce 2019 by mohlo mít pozitivní dopad na vývoz EU, především v odvětví zemědělství a rybolovu, jež odpovídá 72 % veškerých potenciálně ovlivněných obchodního toků, což představuje částku 14,1 miliardy EUR. Z odstranění překážek měla značný prospěch rovněž odvětví vína a lihovin (2,5 miliardy EUR) a kosmetiky (1,5 miliardy EUR). Obrázek 11: Obchodní toky EU-27 ovlivněné překážkami vyřešenými v roce 2019, podle odvětví

(v mld. EUR a v procentech) Kvantifikovatelná účinnost strategie EU za účelem odstranění sanitárních a fytosanitárních překážek a umožnění přístupu na trh vývozu EU v roce 2019 vyplývá z různorodého přístupu. Kromě opatření uvedených v oddíle V ilustruje rámeček 6 níže některé úspěšné příklady takového přístupu. Rámeček 6 – Řešení sanitárních a fytosanitárních překážek – některé úspěchy ·Japonsko – zemědělsko-potravinářské odvětví Zákaz dovozu hovězího masa z důvodu BSE Japonsko po více než 20 let zakazuje dovoz hovězího masa ze zemí, které ohlásily ohnisko BSE. Tato opatření jsou považována za nepřiměřená a Japonsko nepředložilo hodnocení rizik založené na vědeckých poznatcích k odůvodnění přísnějších opatření, než je norma OIE. V posledních letech vedl dialog s japonskými orgány ke zrušení zákazu týkajícího se BSE pro několik členských států EU. V roce 2019, po několika letech jednání, Japonsko zrušilo zákaz hovězího masa z Chorvatska a přijalo hovězí maso ze zvířat starších 30 měsíců z Irska. Nové dvoustranné struktury zřízené dohodou o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem otevírají Komisi další možnosti, jak v této záležitosti s Japonskem požadovat konkrétnější výsledky a odstranit zbývající překážky. Celostátní zákaz v případech výskytu ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) Mezinárodní normy OIE týkající se nákazy viry influenzy ptáků definují případy ohnisek, pro něž by neměla být přijímána žádná opatření na omezení obchodu, a případy, kdy by se omezení obchodu měla týkat pouze vymezených zamořených oblastí v dotčené zemi (spíše než celého území). Japonsko ukládá celostátní zákazy v důsledku ohnisek patogenní influenzy ptáků, a to i přes účinná a přísná regionalizační opatření EU v souladu s mezinárodní normou, která by měla umožnit, aby obchod pokračoval naprosto bezpečně. Určitého pokroku bylo dosaženo, neboť v případě ohnisek HPAI mohou být do Japonska vyvezena násadová vejce a jednodenní kuřata z Nizozemska z nezasažených pásem. Komise v širší spolupráci s Japonskem, a to i v souvislosti s novými dvoustrannými strukturami v rámci dohody mezi EU a Japonskem, usiluje o zavedení vzájemného uznávání regionalizačních opatření týkajících se nákazového statusu. V přijatelné lhůtě se očekávají konkrétní výsledky tohoto projektu. ·Kanada – zemědělsko-potravinářské odvětví Fytosanitární dovozní podmínky pro čerstvá rajčata V roce 2016 vstoupily v platnost kanadské fytosanitární dovozní požadavky, které se týkaly škodlivého organismu Tuta absoluta (minující listy rajčat) u čerstvých rajčat a vyžadovaly, aby byly zelené části rajčat odstraněny, pokud jsou dováženy ze země s výskytem škůdce Tuta absoluta. V roce 2019 bylo Španělsko prvním státem oprávněným k certifikaci zásilek čerstvých rajčat bez zelených částí. Existuje rovněž zájem o vývoz rajčat se zelenými částmi a Kanadě byla předložena žádost s kontrolními podmínkami, které zaručují, že se obchod může uskutečnit zcela bezpečně. Tato žádost je stále předmětem posouzení ze strany Kanady. Neodůvodněná obchodní omezení z důvodu neuznávání členských států EU a jejich oblastí za prosté škodlivých organismů tesaříka Anoplophora chinensis a tesaříka Anoplophora glabripennis V roce 2013 uložila Kanada neodůvodněný zákaz dovozu rostlin s průměrem stonku větším než 10 mm z celé EU, protože se domnívala, že existuje obchodní riziko zavlečení tesaříka Anoplophora chinensis a tesaříka Anoplophora glabripennis. Tyto škodlivé organismy jsou v EU skutečně dobře regulovány, přičemž přísná kontrolní opatření a následně i obchodní partneři by měli uznávat oblasti prosté těchto škůdců. V reakci na žádost Komise uznala Kanada 21 členských států EU za prosté tesaříka Anoplophora chinensis a tesaříka Anoplophora glabripennis. Komise s Kanadou i nadále jedná s cílem uznat rovněž oblasti prosté těchto škůdců v členských státech EU, v nichž se vyskytují. ·Mexiko – zemědělsko-potravinářské odvětví Omezení dovozu čerstvého ovoce a zeleniny Dovozu ovoce a zeleniny z EU do Mexika brání protokoly o dovozu, které zahrnují nepřiměřená opatření ke zmírnění rizika (ošetření za studena) a kontroly před nakládkou v zemi původu hrazené výrobním odvětvím (předběžné šetření). Mexiko dosud neposkytlo svoje podklady pro posuzování rizik za účelem uplatnění tohoto širokého spektra škodlivých organismů a opatření k jejich zmírnění. Kromě toho je seznam opatření ke zmírnění karanténních škodlivých organismů citrusových plodů, jablek, hrušek, kiwi a broskví početný a zatěžující. Každý produkt je předmětem individuálního zkoumání, aby mohl být umožněn jeho vstup do Mexika. V roce 2019 bylo v souvislosti s touto překážkou dosaženo pokroku, když Mexiko schválilo dovoz hrušek z Belgie. Mexiko rovněž oznámilo dovozní podmínky pro dovoz kiwi z Itálie (žádost trvá od roku 2006) a ve druhé polovině roku 2019 zveřejnilo dovozní podmínky na svých internetových stránkách, což znamená, že trh s kiwi z Itálie je otevřený. Dlouhé schvalovací postupy pro dovoz vepřového masa Mexiko uplatňuje dlouhé schvalovací postupy pro dovoz vepřového masa. V posledních letech bylo dosaženo pokroku a v roce 2019 bylo Nizozemsku povoleno vyvážet vepřové maso. Mexiko se rovněž zavázalo k postupnému zavádění předběžného seznamu schválených členských států, čímž se v budoucnu odstraní potřeba auditů podniků. Na rozdíl od úspěchu v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření ovlivnily překážky průmyslu a služeb odstraněné v roce 2019 mnohem nižší objem vývozu z EU. Bylo tomu tak v neposlední řadě v odvětvích, jako jsou vyspělé technologie, jež jsou zásadní pro technologickou suverenitu a strategickou autonomii EU. Z toho vyplývá, že protekcionismus v těchto oblastech je stále rozšířenější, což vyžaduje, aby EU zaujala kvalitativně odlišný přístup s cílem upevnit své postavení nejen jako největší celosvětový obchodní blok, ale také jako celosvětový technologický lídr.



V.KVALITATIVNÍ ANALÝZA PŘEKÁŽEK VYŘEŠENÝCH V ROCE 2019 Tato kapitola poskytuje podrobnější analýzu vybraného počtu překážek, které byly v roce 2019 vyřešeny, se zaměřením na země, které mají nejvýznamnější obchodní toky, jichž se vyřešená opatření potenciálně dotkla. Jedná se o Čínu, oblast Středozemního moře a Blízkého východu (Tunisko, Egypt, Libanon, Turecko, Spojené arabské emiráty, Saúdskou Arábii), Rusko, Austrálii a Jižní Koreu. Tito partneři představují 98 % obchodních toků, které byly v roce 2019 potenciálně dotčeny vyřešenými opatřeními. A.ČÍNA

Požadavky na certifikaci pro potravinářské výrobky s nízkým rizikem Návrh požadavku na certifikaci u potravin s nízkým rizikem byl navržen v roce 2015 a vyžadoval by další osvědčení spolu s úřední certifikaci. Úřední certifikace nebo osvědčení pro všechny výrobky, na které se navrhované opatření vztahuje, nebylo založeno na vědeckém posouzení rizika, jež tyto výrobky představují, a bylo tudíž nepřiměřené. V březnu 2019 Čína uvedla, že oznamovaný požadavek na certifikaci byl pozastaven, zatímco v rámci elektronické pracovní skupiny Codex Committee on Food Import and Export Inspection and Certification Systems (CCFICS, Výbor Codexu pro systémy osvědčování a dohledu při dovozu a vývozu potravin) se usiluje o řešení na základě dohody na mnohostranné úrovni. Koncem prosince 2019 však Čína zahájila vnitrostátní konzultaci o návrhu nařízení o registraci zámořských výrobců dovážených potravin. Pokud by toto nařízení bylo provedeno, zavedlo by velmi zatěžující správní řízení o registraci společností z EU, které vyvážejí potraviny do Číny, a to bez ohledu na riziko spojené s potravinou. Tento postup by vytvářel obtíže, které by působily jako skutečná necelní překážka obchodu. Dlouhodobý a neodůvodněný zákaz dovozu skotu, ovcí a koz a jejich produktů z EU V roce 2000 uložila Čína zákaz dovozu skotu, ovcí a koz a jejich produktů z EU z důvodu bovinních a přenosných spongiformních encefalopatií (BSE a TSE) a teprve od roku 2014 jsou omezení pomalu rušena, a to postupně v jednotlivých členských státech. V roce 2019 byl povolen dovoz hovězího masa z Francie, Irska a Nizozemska, byť s omezeními týkajícími se stáří způsobilých zvířat, kategorií produktů a počtu zařízení oprávněných k vývozu. Komise s Čínou vede navazující jednání s cílem zrušit zbývající omezení pro uvedené tři členské státy s povolením a získat povolení pro všechny členské státy EU, které mají zájem o vývoz výrobků ze skotu, ovcí a koz do Číny. B.OBLAST STŘEDOZEMNÍHO MOŘE A BLÍZKÉHO VÝCHODU EU v posledních letech posílila svou angažovanost v oblasti Středozemního moře a Blízkého východu s cílem odstranit překážky (viz rámeček 7). V důsledku toho bylo v posledních několika letech, zejména v roce 2019, několik překážek vyřešeno nebo omezeno. 1.Tunisko V roce 2018 začala být náhle vymáhána nová omezující opatření, která ukládají dovozní povolení pro velmi dlouhý seznam výrobků (oděvy, kosmetika, zemědělsko-potravinářské výrobky, čisticí prostředky, hračky, textilní výrobky), což mělo dopad na obchodní toky EU ve výši 350 milionů EUR. Tato opatření fakticky zavedla neautomatické dovozní licence, což jsou množstevní omezení zakázaná podle dohody o volném obchodu mezi EU a Tuniskem. Opatření nebylo oznámeno WTO a zdálo se rovněž, že je v rozporu s vícestrannými pravidly. Tuniská vláda sdělila v červenci 2019 v návaznosti na další rozsáhlé výzvy ke stažení těchto opatření své rozhodnutí o zrušení těchto dovoz omezujících povolení. 2.Egypt V roce 2019, v důsledku aktivního jednání, zrušil Egypt požadavek na veterinární kontroly živých zvířat v EU před vývozem, přislíbil, že sladí požadavky na maso týkající se BSE s doporučeními OIE, přijal normy EU pro většinu požadavků na sadbové brambory a usnadnil postup pro dovoz počáteční kojenecké výživy z členských států EU klasifikovaných jako „nereferenční“ země. 3.Libanon Po několika intervencích týkajících se plánované povinné registrace továren pro některé produkty, předpokládané v roce 2019, informoval Libanon EU, že rozhodnutí nebude provedeno. Obdobně Libanon zrušil požadavek na dvojí celní certifikaci pro dovoz, který byl zaveden v roce 2019 a ohledně nějž EU opakovaně vyjadřovala znepokojení. 4.Turecko Podle dohody mezi EU a Tureckem o celní unii by měl být dovoz z EU s dokumentem A.TR v zásadě vyloučen z posuzování rizik. Vzhledem k omezeným dostupným informacím o tomto postupu však velký počet takových dovozů v současné době vyžaduje osvědčení o původu. To představuje jak přímé náklady, tak značnou nejistotu pro všechny dotčené provozovatele. Komisi se nicméně podařilo vyřešit jednu konkrétní překážku pro kategorii elektronických výrobků vyrobených v členských státech EU, která byla zahrnuta do tureckého systému dodatečného cla. 5.Saúdská Arábie Po zvážení písemných připomínek EU stáhla Saúdská Arábie návrh nařízení o stanovení horní hranice přidaného cukru u některých potravinářských výrobků. Saúdská Arábie kromě toho informovala o tom, že v souladu s návrhem nařízení, které stanoví nutriční označování většiny balených potravin, bude značení pomocí „semaforu“ dobrovolné a nikoli povinné, jak bylo původně zamýšleno. Některé úspěchy byly zaznamenány i v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření, přičemž byly zcela nebo částečně řešeny tři překážky: pro některé členské státy byla zrušena neodůvodněná omezení dovozu hovězího a skopového masa z důvodu BSE, jakož i celostátní zákazy dovozu živých zvířat z důvodu oznámení OIE o ohniscích nákazy zvířat a byla zavedena dvoustranná osvědčení pro vývoz ryb, korýšů a měkkýšů do Saúdské Arábie, což fakticky znovu otevřelo trh pro schválené hospodářské subjekty. 6.Spojené arabské emiráty (SAE) Komise a delegace EU vynaložily cílené úsilí a vyřešily v roce 2019 některé z nejvýznamnějších překážek přístupu na trh v automobilovém průmyslu a v zemědělsko-potravinářských odvětvích: nové schvalovací postupy včetně nákladných auditů třetích stran, testování a označování produktů, které se týkají všech jednotlivých automobilových dílů, některých mléčných výrobků a ovocných šťáv.

Úřad SAE pro normalizaci a metrologii (ESMA) v návaznosti na dotazy EU potvrdil, že namísto registrace a testování jednotlivých automobilových dílů by tyto nákladné požadavky mohly být plněny na úrovni skupin automobilových dílů. To by výrazně snížilo náklady a administrativní zátěž. Spojené arabské emiráty usnadnily dovoz mléčných výrobků a ovocných šťáv z EU. Úřad SAE pro normalizaci a metrologii uznal systém EU pro bezpečnost potravin, aby tyto výrobky nemusely být v Evropě předmětem auditu, ale mohly být schváleny pouze na základě kontroly dokumentace. Tím se výrazně snížily náklady na schválení, neboť společnosti nemusí platit EU náklady na audit subjektů třetích stran vydávajících osvědčení. Spojené arabské emiráty rovněž uznaly schválení potravinářských přídatných látek a pesticidů EU, a proto podniky v EU mohou odkazovat na právní předpisy EU týkající se všech zemědělsko-potravinářských produktů. Rámeček 7: Oblast Středozemního moře a Blízkého východu: pravidla EU pro odstraňování překážek EU používala široký záběr nástrojů: Trvalé diplomatické zapojení: formální demarše a výměny dopisů s místními orgány na vysoké úrovni (Alžírsko, Tunisko, Saúdská Arábie), návštěvy na vysoké úrovni. Asertivní využívání klíčových dvoustranných schůzek: zasedání Výboru pro přidružení (Tunisko), dialog v rámci dvoustranných obchodních podvýborů (Tunisko, Egypt), řada technických zasedání (Egypt, Saúdská Arábie), studijní cesty do EU (SAE). Činnost koordinovaná Komisí a delegacemi EU s členskými státy a podniky z EU a případně zahrnující podobně smýšlející partnery a místní zúčastněné strany. Soustavné nastolování otázek v rámci WTO: Výbor pro dovozní licence (Tunisko), připomínky v souvislosti s technickými překážkami obchodu, spolupráce s dalšími členy WTO (Saúdská Arábie). C.RUSKO Politické události roku 2014 zatěžují vztahy mezi EU a Ruskem, a to včetně obchodu, kde jsou kontakty omezeny na technickou úroveň a na výměny v rámci WTO. Komise i nadále hájí zájmy EU všemi dostupnými prostředky, mimo jiné prostřednictvím skupin odborníků WTO pro řešení sporů, a nadále řeší překážky obchodu prostřednictvím dvoustranných technických kontaktů. Tímto způsobem byly v roce 2019 odstraněny tři překážky obchodu: -Rusko zavedlo v roce 2014 zákaz vývozu, který se týkal surových kůží a kožek. V roce 2019 byly zavedeny vývozní kvóty na některé kategorie kmenů břízy. Tato opatření zkomplikovala přístup průmyslových odvětví EU ke klíčovým surovinám. Poté, co Komise opakovaně upozorňovala na tuto otázku na zasedáních Rady WTO pro obchod se zbožím, Výboru WTO pro přístup na trh a dvoustranně, Rusko neprodloužilo platnost dočasných opatření, která v roce 2019 pozbyla platnosti. -Rusko zavedlo vyšší spotřební daně na zahraniční vína. Poté, co Komise opakovaně upozorňovala na tuto otázku na zasedáních Rady WTO pro obchod se zbožím, Výboru WTO pro zemědělství a dvoustranně, Rusko přijalo opatření, které od 1. ledna 2020 sjednotilo spotřební daň pro zahraniční a domácí vína. Komise je i nadále bdělá, pokud jde o to, zda paralelní nový mechanismus vracení spotřebních daní nepřiměřeně neznevýhodňuje dovážená vína, a proto neruší výhody plynoucí z vyrovnání spotřebních daní. Ačkoli tyto tři překážky byly v roce 2019 odstraněny, celkový obchodní vztah s Ruskem je i nadále problematický, včetně nových zdrojů obav (viz rámeček 8). Rámeček 8 – Informace o Rusku – nové obavy ohledně horizontálních opatření V roce 2019 zůstávalo Rusko nadále čtvrtým největším obchodním partnerem EU. Politika nahrazování dovozu postupně uplatňovaná Ruskem od roku 2012 se z velké části časově shoduje s přistoupením Ruska k WTO. Namísto trvalé liberalizace Rusko postupně zavedlo četná opatření, která upřednostňují domácí produkty a služby před zahraničními, a motivuje k lokalizaci výroby zahraničních společností v Rusku. Související opatření jsou často v rozporu s duchem a/nebo literou pravidel WTO a jsou příčinou mnoha překážek obchodu. Sankce EU a protisankce Ruska mají rovněž (omezené) účinky na obchod. Probíhá nová reforma zadávání veřejných zakázek, jejímž výslovným cílem je zvýšit podíl ruského zboží a služeb na zadávání zakázek, a to nejen ze strany vládních orgánů, ale také ze strany státních podniků. To je významnou příčinou obav klíčových vývozních odvětví EU, jako jsou léčivé přípravky, zdravotnické prostředky, strojní zařízení nebo motorová vozidla, a Komise proto pozorně sleduje vývoj s cílem zajistit, aby opatření byla v souladu se závazky Ruska v rámci WTO. Perspektiva nových legislativních iniciativ v oblasti jedinečné identifikace, sledování a vyhledávání pro mnoho kategorií zboží je rovněž velmi významným zdrojem obav a přitahuje značnou pozornost Komise. D.JIŽNÍ KOREA V roce 2019 byly v Jižní Koreji odstraněny dvě překážky: jedna – týkající se kosmetiky – zcela, druhá – týkající se hovězího masa – částečně. Korejská státní agentura pro boj proti požárům chtěla klasifikovat většinu kosmetických přípravků jako nebezpečné výrobky, což by mělo za následek přísné požadavky na skladování a distribuci, které výrobní odvětví považovalo za nerealistické. Tato otázka byla nadnesena na zasedání Výboru pro obchod se zbožím EU-Korea a v únoru 2019 Korea vyloučila kosmetické přípravky z oblasti působnosti. Jižní Korea nedováží hovězí maso a jiné výrobky z členských států EU kvůli omezením souvisejícím s BSE, přesto však obnovila dovoz z jiných zemí se stejným statusem podle OIE jako EU. Neodůvodněná a diskriminační opatření Koreje byla s Koreou projednávána na mnoha dvoustranných jednáních na různých úrovních, jakož i na obecném zasedání Výboru WTO pro sanitární a fytosanitární záležitosti. V roce 2019 byl schválen dovoz z Dánska a Nizozemska, což překážku částečně vyřešilo. Dovoz z jiných členských států však zůstává zablokován a Komise je odhodlána tuto neodůvodněnou a diskriminační překážku odstranit. E.AUSTRÁLIE V roce 2019 byly v Austrálii úspěšně vyřešeny dvě překážky související s kosmetickými prostředky a normami pro zkoušení oceli.

Austrálie předpokládala změny zákona o chemických látkách z roku 2017 týkající se testování nových chemických přísad v kosmetických přípravcích. Delegace EU zaslala australským orgánům dopis, v němž zdůraznila, že je důležité zajistit soulad mezi právními rámci Austrálie a EU. Předpis o průmyslových chemických látkách z roku 2019 byl uzákoněn v březnu 2019 a je v souladu s praxí EU. Agentura Standards Australia (uznaný vnitrostátní normalizační orgán) zahájila konzultaci o čtyřech návrzích norem pro zkoušení oceli, v nichž se navrhuje možná odchylka australské normy od požadavků na zkoušení podle ISO. Tato otázka byla nadnesena během dialogů o obchodním partnerství mezi EU a Austrálií. V prosinci 2019 bylo od procesu přípravy normy ISO 17607 upuštěno. F.DOPAD VYŘEŠENÝCH PŘEKÁŽEK V předchozích kapitolách této zprávy jsme analyzovali obchodní toky související s překážkami vyřešenými v roce 2019 (viz rámeček 3). Zpráva dále obsahuje výsledky propracovanější analýzy založené na ekonometrickém posouzení nárůstu vývozu z EU do partnerských zemí, které překážky uložily, po odstranění překážek. Za tímto účelem byla ke kvantifikaci dopadů použita regresní analýza. Výsledek této ekonometrické analýzy nemusí ukazovat plný dopad strategie pro přístup na trh, neboť metodika neumožňuje zahrnout složité horizontální překážky, které mají vliv na zboží, ani překážky mimo zboží (například služby, veřejné zakázky, investice nebo práva duševního vlastnictví), které mohou přímo či nepřímo ovlivnit rozmanitost produktů prostřednictvím obchodních a investičních toků. Z výsledků vyplývá, že odstranění tohoto souboru překážek obecně vedlo k hmatatelným přínosům pro vývozce z EU. Odhady ukazují na průměrný nárůst vývozu po odstranění překážek ve výši přibližně 60 %. To znamená, že odstranění překážek v období 2014–2018 přineslo společnostem z EU v roce 2019 dodatečný vývoz ve výši 8 miliard EUR. To řádově odpovídá přínosům odstranění obchodních překážek v předchozích letech a je srovnatelné s očekávaným nárůstem vývozu z EU, který vyplývá z některých našich obchodních dohod.

VI. POHLED NA SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ EU a Spojené státy jsou navzájem nejvýznamnějšími obchodními a investičními partnery, což vychází z historického závazku otevřít trhy a představuje nejrozsáhlejší a nejhlubší dvoustranné hospodářské vztahy na světě. Cla EU a USA jsou nízká (v průměru činí 3 %) a naše trhy se službami jsou srovnatelné. Dodavatelské řetězce společností z EU a USA jsou skutečně transatlantické. Globální výzvy lze rovněž obvykle řádně překonat pouze tehdy, když USA a EU spolupracují. Tento vztah je však nyní konfrontován s řadou nových výzev. V roce 2019 se napětí v oblasti obchodu po uvalení cel USA na zboží EU ve výši 7,5 miliardy USD ještě zvýšilo poté, co WTO ve věci Airbus rozhodla ve prospěch USA. Komise vyjádřila politování nad rozhodnutím USA zavést celní sazby, neboť předložila návrh na vyřešení sporu v souladu s požadavky WTO. Komise rovněž připomněla USA, že jejich rozhodnutí uvalit cla by EU fakticky přinutilo k tomu, aby využila svého práva na odvetná opatření, pokud by rozhodce WTO později v roce 2020 vydal rozhodnutí v souběžném případě Boeing. Pokud jde o antisubvenční antidumpingové clo uložené Spojenými státy na zralé olivy ze Španělska, v březnu 2019 se uskutečnily konzultace WTO, avšak spor se nepodařilo vyřešit, a EU proto v květnu 2019 požádala o zřízení skupiny odborníků. Cla jsou platná od 1. srpna 2018 a připravila španělské podniky o přístup na americký trh. Pozitivní zprávou je, že napětí vyvolané šetřením USA týkajícím se národně bezpečnostního rozměru dovozu automobilů a automobilových dílů se částečně zmírnilo, když 13. listopadu 2019 uplynula lhůta pro přijetí opatření ze strany USA bez formálního rozhodnutí prezidenta. Komise bude tuto záležitost nadále pečlivě sledovat, neboť EU odmítá názor, že by obchod s osobními vozidly z EU mohl představovat hrozbu pro národní bezpečnost USA. Na druhou stranu tlak na transatlantický obchod pokračoval, neboť USA v červnu 2018 uvalily cla na ocel a hliník z EU, a to z údajných důvodů národní bezpečnosti. EU přijala vyrovnávací cla na vývoz z USA do EU, jejichž zrušení nabídla, jakmile americká strana bude schopna zrušit své sazby. V lednu 2020 USA rozšířily cla na ocel a hliník na některé odvozené produkty. EU reagovala v dubnu 2020 uložením vyrovnávacích opatření na tři americké produkty (některé typy zapalovačů, některé typy plastových doplňků k nábytku a karoserie a hrací karty). Komise konstatuje, že podobná cla uložená Spojenými státy ve vztahu k americkým partnerům, jako jsou Mexiko a Kanada, byla v průběhu roku 2019 ze strany USA stažena. Komise rovněž vyjádřila politování nad zánikem Odvolacího orgánu WTO dne 11. prosince 2019, a to v podstatě kvůli pokračujícímu nesouhlasu USA s opětovným jmenováním jeho členů. Rovněž poznamenala, že to představovalo velmi závažnou ránu pro mezinárodní obchodní systém založený na pravidlech a pro základní rovnováhu závazků přijatých členy WTO na konci Uruguayského kola. EU sdílí názor USA, že systém WTO je naléhavě třeba důkladně reformovat, a tento rok navrhla prozatímní odvolání těm partnerům, kteří jsou ochotni nadále řešit spory v rámci WTO během závazného a nezávislého procesu s možností odvolání. Komise trvá na svých obavách ohledně dvou konkrétních ustanovení zákona Spojených států o snížení daní a pracovních místech (Tax Cuts and Jobs Act) z roku 2017, tj. daně proti oslabování daňové základny a zneužívání daňových předpisů (Base Erosion and Anti-abuse Tax, BEAT), která obsahuje určité diskriminační prvky, a odpočtu pro zahraniční příjmy z nehmotných statků (Deduction for Foreign Derived Intangible Income, FDII), který může představovat zakázanou subvenci. V roce 2019 byla prováděcí pravidla obou aktů přijata vládou USA. Komise vzala na vědomí dvoustranné a regionální obchodní dohody, které USA v průběhu roku 2019 uzavřely se třetími zeměmi. Komise se domnívá, že tyto dohody vyvolávají několik obav, pokud jde o dodržování multilateralismu a pravidel globálního volného obchodu. Za prvé má Komise pochybnosti, zda by omezená dohoda uzavřená mezi USA a Japonskem v oblasti zemědělství a digitálního obchodu v září 2019 splňovala standardy WTO pro dohody o volném obchodu. Za druhé se Komise obává, že by omezující pravidla týkající se původu automobilů a automobilových dílů, jež jsou součástí dohody mezi USA, Mexikem a Kanadou, mohla vést k odklonu obchodních a investičních toků, který bude mít negativní dopad na globální dodavatelské řetězce a zvýší náklady pro výrobce a zákazníky. Za třetí má Komise obavy ohledně „první fáze“ obchodní dohody mezi USA a Čínou uzavřenou v prosinci 2019, zejména jejími rozsáhlými závazky v oblasti nákupů, které jsou v rozporu se zásadami volného trhu a se závazky WTO v oblasti nediskriminace. Komise je znepokojena konečným pravidlem zveřejněným ministerstvem obchodu USA dne 3. února 2020, které stanoví, že ministerstvo obchodu může považovat podhodnocení cizí měny za napadnutelnou subvenci pro účely řízení USA o vyrovnávacím cle. Komise bude sledovat provádění tohoto pravidla s cílem zajistit, aby v řízení USA o vyrovnávacím cle nebyly neoprávněně zachyceny volně pohyblivé měny, jako je euro. Komise má rovněž obavy, pokud jde o zahájení antidumpingových šetření a šetření v oblasti vyrovnávacího cla zahájená ze strany ministerstva obchodu dne 9. ledna 2020, pokud jde o dovoz ocelových hydraulických koncových bloků z Německa a Itálie. Vyšetřování ministerstva obchodu zahrnuje několik údajných subvencí EU, včetně prvního bezplatného přidělování povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) jako napadnutelných subvencí. Komise bude tato řízení sledovat s cílem zajistit, aby zásady ETS nebyly zpochybněny. V květnu 2019 Spojené státy aktivovaly hlavu III zákona Helms-Burton a otevřely cestu pro opatření podle hlavy IV, čímž došlo k porušení dohody mezi EU a USA z roku 1998. Vláda začala uplatňovat opatření proti vedoucím pracovníkům společností z EU. EU opětovně vyjadřuje svůj rozhodný nesouhlas s extrateritoriálním uplatňováním opatření USA podle hlav III a IV uvedeného zákona, jako je odmítnutí USA odepřít zástupcům společností z EU vstup, které je v rozporu s mezinárodním právem. Komise bude pozorně sledovat vývoj šetření zahájených USA v červenci 2019 ohledně francouzské daně z digitálních služeb podle oddílu 301 zákona o obchodních dohodách z roku 1974. Kromě celkového znepokojení ohledně uplatňování jednostranného přístupu, který je v rozporu s mnohostranným obchodním systémem založeným na pravidlech, se Komise domnívá, že jakákoli obchodní opatření by měla být pozastavena, má-li být umožněno úspěšné dokončení procesu OECD týkajícího se globální daně z digitálních služeb.