CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 26.2.2009 
SEK(2009) 207 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument 
Návrh 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterou se m ění směrnice Rady 78/660/EHS o ro čních účetních záv ěrkách některých 
forem spole čností, pokud jde o mikrosubjekty 
  
Shrnutí posouzení dopad ů 
 
 
{KOM(2009) 83} 
{SEK(2009) 206} 
CS 2   CS SHRNUTÍ 
1. ÚVOD 
Toto posouzení dopad ů popisuje iniciativy Komise, jejichž cílem je zjednodušit 
podnikatelské prost ředí a zejména požadavky na finan ční výkaznictví mikrosubjekt ů. 
Zabývá se problémy, které se  týkají stávajících sm ěrnic o účetnictví1, vymezuje řadu 
možností politiky, analyzuje jejich proveditelnost a p řípadně jejich o čekávané 
dopady. 
1.1. Plán evropské hospodá řské obnovy  
V souladu s cíli lisabonské agendy je Komise odhodlána uvolnit potenciál r ůstu 
malých a st ředních podnik ů snížením jejich administrativní zát ěže.  
V důsledku finan ční krize Komise vydala „Plán evropské hospodá řské obnovy“, aby 
obnovila d ůvěru spotřebitelů a podnik ů. Plán evropské hospodá řské obnovy slibuje 
snížit zátěž malých a st ředních podnik ů a mikropodnik ů, a to mimo jiné tím, že zruší 
pro mikropodniky požadavek sestavovat ro ční účetní závěrku. 
1.2. Politické souvislosti 
Cílem návrh ů Komise, jimiž se tento dokument zabývá, je snížit zbyte čné 
administrativní povinnosti a usnadnit p řizpůsobení požadavk ů na vykazování 
skutečným potřebám uživatel ů a sestavovatel ů. 
1.3. Acquis EU v oblasti práva spole čností, účetnictví a provád ění auditů 
V oblasti ú četnictví stanoví čtvrtá směrnice o právu obchodních spole čností 
minimální požadavky na ro ční účetní závěrky akciových spole čností a spole čností 
s ručením omezeným. V dob ě, kdy byly sm ěrnice o ú četnictví p řipravovány, 
převládal názor, že se malé a st řední podniky zásadn ě neliší od velkých spole čností 
a měly by se řídit obdobnými požadavky na vykaz ování. Tento názor se následn ě 
změnil, neboť byly uznány specifické pot řeby skupiny malých a st ředních podnik ů – 
stanovené jako zásada „mysli nejd říve v malém“. Je t řeba uvážit, které požadavky by 
měly být odstran ěny či nahrazeny, aby se finan ční výkaznictví mikrosubjekt ů2
 
zjednodušilo. 
1.4. Definice mikrosubjekt ů 
Do kategorie mikrosubjekt ů vymezené Komisí pat ří nejmenší podniky, které 
vyhovují následující definici: 
                                                 
1 Čtvrtá směrnice Rady ze dne 25. července 1978 (78/660/EHS); sedmá sm ěrnice Rady ze dne 13. června 
(83/349/EHS). 
 
2 Sedmou sm ěrnici o právu obchodních spole čností není t řeba měnit, jelikož již platné zn ění uvedené 
směrnice členským stát ům umožňuje, aby od povinnosti sestavovat konsolidované ú četní závěrky 
osvobodily spole čnosti, které spole čně nepřesahují limity pro st ředně velkou spole čnost vymezené ve 
čtvrté směrnici o právu obchodních spole čností (čl. 6 odst. 1 sedmé sm ěrnice o právu obchodních 
společností). 
CS 3   CS – mají mén ě než deset zam ěstnanců, 
– jejich celková bilan ční suma nep řesahuje 500 000 EUR a 
– obrat nep řesahuje 1 000 000 EUR. 
1.5. Postupy hlavních obchodních partner ů Evropské unie 
U jiných hospodá řsky srovnatelných ju risdikcí a klí čových obchodních partner ů 
Evropské unie jsou požadavky na finan ční výkaznictví malých spole čností obecn ě 
méně náročné než požadavky sm ěrnic o účetnictví. 
Např. ve Spojených státech obecn ě neexistuje žádný prá vní závazek, který by 
nekotované spole čnosti nutil sestavovat či zveřejňovat finan ční závěrky. Neexistují 
žádné důkazy, že by tyto mén ě přísné požadavky spole čnostem ve Spojených státech 
znemožňovaly získávat externí finan ční prostředky. 
1.6. Stanovisko výboru Komise pro posouzení dopad ů 
Toto posouzení dopad ů zohledňuje připomínky výboru Komise pro posouzení 
dopadů vznesené dne 2. února 2009. 
2. PROCESNÍ OTÁZKY , KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN A SUBSIDIARITA  
Komise již zahájila řadu iniciativ pro zjednodušení, kt eré mají snížit administrativní 
zátěž malých a st ředních spole čností.  
2.1. Sdělení Komise ze dne 10. července 2007 a konzultace zú častněných stran 
V roce 2005 zahájila Komise program m ěření administrativních náklad ů a určení 
nejvíce zat ěžujících požadavk ů s cílem snížit administrativní zát ěž společností v EU. 
V červenci 2007 Komise zve řejnila sdělení, v němž vymezuje možné úpravy/zm ěny 
směrnic o účetnictví.  
V tomto sd ělení Komise navrhla zavést do čtvrté směrnice novou kategorii tzv. 
„mikrosubjekt ů“, která by mohla být členskými státy dobrovoln ě vyňata z oblasti 
působnosti sm ěrnic o účetnictví. 
Na sdělení reagovaly celkem vlády 18 členských stát ů, vláda jedné zem ě EHP a 110 
zúčastněných stran v četně evropských subjekt ů a sdružení. Tyto p říspěvky byly 
zaslány celkem z 23 zemí v četně 22 členských stát ů.  
80 % všech zú častněných stran, které odpov ěděly na veřejné konzultace, vyjád řilo 
k opatření buď kladný, nebo záporný postoj. V ětšina z nich podporovala osvobození 
mikrosubjekt ů od požadavk ů směrnic o účetnictví. Osvobození podpo řila většina 
společností, veřejných orgán ů, bank a pojiš ťoven, které se pr ůzkumu zú častnily. 
Nejvýrazn ější odpor vyjád řili účetní a audito ři.  
2.2. Měření náklad ů a prahové hodnoty pro mikrosubjekty 
V souvislosti s výše uvedenou zjednodušuj ící iniciativou provedlo konsorcium 
Capgemini/Ramboll m ěření, aby bylo možné ur čit náklady, které vznikají 
CS 4   CS v souvislosti s informa čními povinnostmi obsaženými v acquis EU v oblasti práva 
obchodních spole čností. Odkaz na p říslušné předběžné výsledky m ěření je obsažen 
v tomto posouzení dopad ů.  
2.3. Skupina na vysoké úrovni pro snížení administrativní zát ěže 
Zpráva, kterou vypracovala skupina nezávislých zú častněných stran na vysoké 
úrovni pro oblast ad ministrativní zát ěže, odráží nejd ůležitější překážky pro malé 
firmy a vyzývá k tomu, aby byla rychle p řijata možnost členských stát ů vyjmout 
mikrosubjekty a aby byla celkov ě zrevidována sm ěrnice o ú četnictví, a to podle 
hlavní zásady „mysli nejd říve v malém“. 
2.4. Evropský parlament 
Usnesení Evropského parlamentu ze dne  18. prosince 2008 vyzývá Komisi, aby 
předložila legislativní návrh, který členským stát ům umožní vyjmout velmi malé 
podniky (mikrosubjekty) z oblasti p ůsobnosti sm ěrnic o účetnictví.  
2.5. Další související návrhy Komise 
Ke konci roku 2007 Komise zahájila zrychle ný legislativní postup, kterým zavedla 
dvě technické zm ěny směrnic o účetnictví. O čekává se, že tyto zm ěny budou p řijaty 
na počátku roku 2009. 
2.6. Subsidiarita 
Podle zásady subsidiarity je t řeba zvážit, zda je harmonizace na úrovni EU v p řípadě 
mikrosubjekt ů skutečně nutná. V ětšina povinností, které p ředstavují administrativní 
zátěž, vyplývá ze sm ěrnic EU a k jejich snížení je nutná akce na úrovni EU. 
3. DEFINICE PROBLÉMU  
Požadavky sm ěrnic o účetnictví se bez ohledu na další faktory (nap ř. velikost, 
financování či druh činností) vztahují na všechny spole čnosti s ručením omezeným. 
Ve většině případů se na malé spole čnosti vztahují stejná pravidla jako na 
společnosti velké. V mnoha si tuacích musejí být ur čité informace zpracovány jedin ě 
proto, aby byly spln ěny právní povinnosti, aniž by to však podniky skute čně 
potřebovaly. Tento fakt odpovídá de finici administrativní zát ěže. Dvě složky této 
administrativní zát ěže je možné hloub ěji analyzovat: 
• administrativní náklady, které nesouvisejí s velikostí spole čnosti, a tudíž jsou pro 
nejmenší podniky neúm ěrné ve srovnání s v ětšími spole čnostmi 
• nesoulad mezi požadavky sm ěrnic a pot řebami mikrosubjekt ů a uživatel ů jejich 
finančních výkaz ů  
CS 5   CS 3.1. Neúměrné administrativní náklady (nákla dy na dodržení souladu) jako 
ekonomická zát ěž 
Počínající a malé podniky s omezenými zdroji jsou citlivé na nadm ěrné 
administrativní povinnosti, které odvád ějí zdroje od hlavní ch podnikatelských 
činností. 
Podstatná část administrativních náklad ů je pevně stanovena a mikrosubjekty musejí 
vyčlenit pom ěrně mnohem více zdroj ů než velké spole čnosti, aby dodržely regula ční 
povinnost. Krom ě toho mají povinné finan ční výkazy mikrosubjekt ů pro jejich 
kapitálové ú častníky zpravidla malou hodnotu.  
3.2. Nesoulad mezi požadavky sm ěrnic o účetnictví a pot řebami mikrosubjekt ů 
a uživatel ů jejich finan čních výkaz ů 
Velmi malé spole čnosti bývají zpravidla řízeny vlastníkem a povinné finan ční 
výkazy nemají p ři přezkumu výkonu spole čnosti velký význam. Krom ě toho je po čet 
investorů mikrosubjekt ů často omezen a investo ři se v mnoha p řípadech p římo 
podílejí na řízení spole čnosti a mají p římý přístup k účetnictví spole čnosti/přehled 
o účetnictví spole čnosti. Zdrojem financování není  burza, ale vlastní zdroje, úv ěry od 
bank a jiných finan čních ústav ů. Hlavní uživatelé finan čních informací (banky 
a daňové orgány) mají možnost požádat o informace, které p řesahují rámec 
požadavk ů na povinné vykazování. Informa ční potřeby jiných zú častněných stran 
obvykle nejsou v povinných finan čních informacích zahrn uty. Je to z toho d ůvodu, 
že jejich vztahy s malými spole čnostmi jsou často založeny na vzájemné d ůvěře 
spíše než na finan čních informacích (p řístupu k nim) a protože finan ční výkazy jsou 
vzhledem ke své sou časné složitosti pro mnoho zú častněných stran nepoužitelné / 
nesrozumitelné. 
3.3. Jak rozsáhlý tento problém je? 
Pravidla pro vykazování, která spadají do oblasti p ůsobnosti sm ěrnic o účetnictví, se 
vztahují p řibližně na 7,2 milion ů společností v EU. P řibližně 5,4 milion ů (zhruba 
75 % z nich) jsou mikrosubjekty. 
Studie vypracovaná spole čností Ramboll Management dosp ěla k závěru, že 
průměrné náklady jedné spole čnosti na dodržení požadavk ů směrnic činí 1 558 EUR. 
1 169 EUR z této částky představuje administrativní zát ěž (tj. shromaž ďování 
a zpracování informací pouze za ú čelem spln ění právní povinnosti,  aniž by to však 
podniky skute čně potřebovaly).  
Z výše uvedených údaj ů vyplývá, že souhrnná administrativní zát ěž na úrovni EU 
činí přibližně 6,3 miliard EUR.  
4. CÍLE 
Aby se zvýšila konkurenceschopnost mikrosubjekt ů a uvolnil jejich potenciál r ůstu, 
měla by být administrativní zát ěž co nejvíce snížena. Cílem je: 
CS 6   CS • Snížit administrativní zát ěž podniků v EU, zejména malých a st ředních podnik ů 
a mikrosubjekt ů, a zárove ň zabezpe čit odpovídající ochranu a informovanost 
zúčastněných stran.  
• Umožnit slad ění požadavk ů mikrosubjekt ů na vykazování se skute čnými 
potřebami uživatel ů a sestavovatel ů.  
5. MOŽNOSTI POLITIKY A JEJICH O ČEKÁVANÝ DOPAD  
5.1. Popis možností politiky 
Útvary Komise plánují následující možnosti politiky: 
Možnost 0. Žádná zm ěna směrnic. 
Možnost 1. Podpora plného využití stávajících možností sm ěrnic o účetnictví 
Možnost 2. Povinné vyn ětí mikrosubjekt ů z oblasti p ůsobnosti sm ěrnic 
Možnost 3. Možnost členských stát ů vyjmout mikrosubjekty z oblasti p ůsobnosti 
směrnic 
Možnost 4. Zavedení zjednodušeného povinného ú četního systému pro 
mikrosubjekty 
Možnost 5. Zm ěny směrnice o účetnictví bez zavedení kategorie mikrosubjekt ů. 
5.2. Možnost 0. Žádná zm ěna směrnic. 
Podle základního scéná ře není u činěno žádné opat ření a všech 5,4 milion ů 
mikrospole čností se bude nadále řídit účetními pravidly obsaženými ve sm ěrnicích 
a každoro čně vynaloží p řibližně 6 miliard EUR na pln ění informa čních povinností.  
5.3. Možnost 1. Podpora plného využití stávajících možností sm ěrnic o účetnictví 
I v případě, že nebudou provedeny žádné  legislativní zm ěny, může Komise vyzvat 
členské státy, aby využily všechny možnosti zjednodušení, které sm ěrnice skýtají.  
Odhad možných úspor p ři úplném využití stávajícíc h prahových hodnot a výjimek 
dosahuje v segmentu mikrosubjekt ů 1,8 miliardy EUR. Je však nepravd ěpodobné, že 
bude této částky dosaženo. Stávající sm ěrnice vychází z obecných 
požadavk ů a z možnosti členských stát ů postupn ě podniky osvobodit pouze 
od některých z t ěchto požadavk ů. Není možné činit obecn ější výjimky, což brání 
použitelnosti t ěchto možností, a tudíž jsou tyto možnosti pro členské státy obecn ě 
méně zajímavé.  
Kromě toho by tato možnost neusnadnila snížení zát ěže v těch členských státech, 
které možnosti již využívají. Tato možnost by ne řešila ani otázku rozporu mezi 
směrnicemi o ú četnictví a uživatelskými pot řebami nejmenších spole čností, ani 
problematiku administrativní zát ěže, která z tohoto nesouladu vyplývá. 
CS 7   CS 5.4. Možnost 2. Povinné vyn ětí mikrosubjekt ů z oblasti p ůsobnosti sm ěrnic 
Povinné vyn ětí mikrosubjekt ů by znamenalo, že budou u této skupiny zrušeny 
všechny požadavky na ú četnictví na úrovni EU, což by p ředstavovalo p řípad nejvyšší 
možné harmonizace. Dopad této možnosti je  stejný jako maximální dopad možnosti 
3, o které pojednává následující oddíl. 
Avšak vzhledem k rozdíl ům v účetních kulturách a tradicích vykazování v EU je 
vysoce nepravd ěpodobné, že by byl takovýto návrh pro n ěkteré členské státy EU 
politicky p řijatelný. 
5.5. Možnost 3. Možnost členských stát ů vyjmout mikrosubjekty z oblasti 
působnosti sm ěrnic 
Členské státy by m ěly možnost ur čit nejdůležitější pravidla, která by mikrosubjekty 
musely dodržovat, a nap ř. sjednotit r ůzné požadavky na vykazování do požadavku 
jediného. 
Očekává se, že vyn ětí mikrosubjekt ů z oblasti p ůsobnosti sm ěrnice o účetnictví bude 
mít tyto dopady:  
Snížení administrativní zát ěže. Při maximálním scéná ři, kdy mikrosubjekty vyjmou 
všechny členské státy a žádný z nich neuloží dodate čné požadavky, jsou možné 
úspory plynoucí z návrhu odhadovány na 6,3 miliard EUR (rozp ětí od 5,9 do 6,9 
miliard EUR). Je však pravd ěpodobné, že mnohé členské státy poté, co 
mikropodniky osvobodí od povinn ostí vyplývajících ze čtvrté směrnice, jim uloží 
jiné účetní požadavky, nap ř. povinnost sladit da ňové a finan ční vykazování. 
Takovéto alternativní požadavky pravd ěpodobně omezí snížení zát ěže společností. 
V tomto okamžiku však nelze p řípadné účinky na úrovní EU množstevn ě vyjádřit. 
Užitečnější a srozumiteln ější informace pro hlavní uživatele v četně daňových 
orgánů a věřitelů a pro vedoucí pracovníky.  Účetnictví by mohlo více odpovídat 
potřebám zúčastněných stran a vedoucích pracovník ů mikropodnik ů, přičemž by 
bylo zohledn ěno kritérium srozumitelnosti. 
Žádný nep říznivý dopad na informace pro externí zú častněné strany a ochranu 
věřitelů. Hlavními uživateli ú četnictví mikrosubjekt ů jsou banky a da ňové orgány. 
Banky zpravidla nemají zájem o složité ú četní informace poskytované podle 
požadavk ů směrnic. V reakci na konzultaci Komise v roce 2007 jak banky, tak 
výrobní odv ětví obecn ě podpořily osvobození mikrosubjekt ů od požadavk ů směrnic 
o účetnictví.  
Dopad na jednotný trh a rovnocenné  podmínky pro všechny subjekty.  Očekává 
se, že dopad na jednotný trh bude zanedbatelný, jelikož pot řeby finan čního 
vykazování mikrosubjekt ů jsou spíše základní a povinná ú četní závěrka obecn ě 
nepředstavuje d ůležitý zdroj informací. Krom ě toho se pouze nízký po čet 
mikrosubjekt ů zabývá p řeshraničními činnostmi.  
Jistý nep říznivý dopad na shromaž ďování statistických údaj ů v některých 
členských státech m ůže případně vyžadovat zm ěnu metodiky shromaž ďování 
statistických údaj ů.  
CS 8   CS Žádný nep říznivý dopad na shromaž ďování informací pro ú čely zdan ění. 
Daňové orgány mají v souladu se svými požadavky na vykazování pravomoc 
požádat o informace a provád ět ověření (audity) finan čních informací.  
Omezení činností ú četní profese při přípravě a auditu povinné ú četní závěrky. 
Očekává se, že toto omezení bude z části nahrazeno využitím odborných ú četních 
k jiným ú čelům s vyšší p řidanou hodnotou.  
Sociální aspekty.  Určité omezení ve řejných informací, které mají zam ěstnanci 
mikrosubjekt ů k dispozici. Avšak vzhledem k p římému kontaktu, který zam ěstnanci 
zpravidla s vedoucími pracovníky a vlas tníkem (vlastníky) mikrosubjekt ů mají, mají 
zveřejněné finanční výkazy z hlediska informa čních potřeb méně důležitou úlohu. 
Situace je podobná situaci ve stejn ě velkých spole čnostech s ru čením omezeným.  
Environmentální aspekty.  Menší kladný dopad v d ůsledku omezení činností 
v oblasti vykazování  a archivování.  
Informace pro širokou ve řejnost . Určité omezení ve řejných informací, které jsou 
k dispozici externím stranám. Takovýto zájem je však zpravidla velice nízký. 
5.6. Možnost 4. Zavedení zjednodušeného ú četního systému pro mikrosubjekty 
Jednou z možností je zahrnout do sm ěrnic o účetnictví ú četní režim p řizpůsobený 
požadavk ům mikrosubjekt ů. Na rozdíl od „možnosti vyjmout mikropodniky“ by 
tento nový systém vyžadoval delší p řípravné a provád ěcí období. Proto není tato 
možnost vhodná pro rychlé snížení zát ěže v rámci daného harmonogramu.  
5.7. Možnost 5. Zm ěny stávající sm ěrnice bez zavedení kategorie mikrosubjekt ů 
Ve směrnicích o ú četnictví lze provést n ěkteré rychlé opravy. Díky nim by bylo 
možné v krátkodobém výhledu dosáhnout v d ůsledku snížené zát ěže určitých úspor. 
Tyto opravy však neodstraní hlavní problém, který spo čívá v rozporu mezi 
směrnicemi o ú četnictví a pot řebami uživatel ů. 
K podstatn ějším změnám by bylo t řeba více času na přípravu, tyto zm ěny jsou tudíž 
nevhodné pro rychlé snížení zát ěže v rámci daného harmonogramu. 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ A ZD ŮVODNĚNÍ NÁVRHU KOMISE  
Možnost, která zát ěž snižuje nejvíce, je možnost spo čívající ve vyn ětí mikrosubjekt ů. 
Tuto možnost lze také provést za nejk ratší dobu. Komise se domnívá, že tato 
možnost je tudíž nejvhodn ější alternativou umož ňující výrazn ě snížit administrativní 
zátěž malých podnik ů a sladit požadavky na vykazování s pot řebami uživatel ů 
a sestavovatel ů.  
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Tento návrh úzce souvisí s obecnou modernizací a zjednodušením čtvrté a sedmé 
směrnice o ú četnictví. Vzhledem k t ěsné provázanosti t ěchto opat ření bude 
monitorování a hodnocení provád ěno společně. Podrobný plán monitorování bude 
CS 9   CS součástí celkové strategie monitorová ní v souvislosti s obecnou revizí sm ěrnic 
o účetnictví.  
Do hodnocení ú činků a fungování vyn ětí mikrosubjekt ů bude zahrnuto posouzení 
týkající se klí čových cíl ů, které spo čívají v dokonalejším slad ění účetních pravidel 
a potřeb uživatel ů a sestavovatel ů finančních výkaz ů a v celkovém snížení 
administrativní zát ěže. Dále bude zvážena kvalita a dostupnost p říslušných 
finančních informací pro zú častněné strany.