CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 10.9.2010 
SEK(2010) 1012 v kone čném znění 
  
ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„AUDIT POSTUPU SCHVALOVÁNÍ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKY“  
CS 2   CS ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„AUDIT POSTUPU SCHVALOVÁNÍ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKY“  
SHRNUTÍ  
III. Komise se domnívá, že v celkovém rámci pro řízení a kontrolu zem ědělských výdaj ů 
představuje nová práce, která se vyžaduje od certifika čních orgán ů, důležitý a užite čný prvek 
k získání p řiměřené jistoty ohledn ě legality a správnosti uskute čněných operací. Tyto nové 
požadavky byly zavedeny poprvé pro rozpo čtový rok 2007, a a čkoliv se pro rozpo čtový 
rok 2008 zm ěnily a rozší řily, od té doby se v podstat ě nezměnily. Nové požadavky byly 
s certifika čními orgány projednány rovn ěž na každoro ční konferenci. 
V důsledku toho se situace v rozpo čtovém roce 2009 (po skon čení kontrolovaného období) 
u všech zmín ěných nových prvk ů jistoty (tj. týkajících se legality a správnosti plateb) 
významně zlepšila. 
IV. Postup schvalování souladu s p ředpisy je koncipován tak, aby z financování EU vylou čil 
výdaje, které vznikly zp ůsobem, jenž porušuje právo EU. Naopak, nejedná se o mechanismus, 
jehož prost řednictvím jsou získávány zp ět nesprávné platby pro p říjemce, za což podle zásady 
sdíleného řízení a pravidel čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii) na řízení Rady (ES) č. 1290/2005 
a čl. 53b odst. 2 písm. c) finan čního nařízení odpovídají výlu čně členské státy. Pokud 
v důsledku postup ů schvalování souladu s p ředpisy jsou nebo mohou být zjišt ěny nesprávné 
platby pro jednotlivé p říjemce, musí členské státy p řijmout opat ření k zpětnému získání t ěchto 
částek od p říjemců. 
Z ustanovení čl. 31 odst. 2 na řízení (ES) č. 1290/2005 vyplývá, že finan ční opravy jsou 
určovány podle povahy a závažnosti porušení pravidel a finan ční újmy zp ůsobené EU. Je-li to 
možné, je částka vypo čítána na základ ě skutečně vzniklé ztráty nebo extrapolace. Není-li to 
možné, používají se paušální sazby, kt eré v souladu s pr ávními požadavky p řihlížejí 
k závažnosti nedostatk ů ve vnitrostátním kontrolním sy stému, aby se zohlednilo finan ční 
riziko pro EU. Systém Komi se proto stanoví jednozna čnou hierarchii metod, jež mají být 
použity, a Komise proto nesouh lasí s tím, že v daném p řípadě má k dispozici r ůzné 
„možnosti“, pokud jde o druh uložené finan ční opravy. Komise má za to, že existuje platná 
vazba mezi částkou opravy a částkou nesprávných plateb, které se uskute čnily kvůli 
nedostatk ům v systému. Schvalování souladu s p ředpisy zahrnuje p řípady, kdy jsou zjišt ěné 
nedostatky omezeny na zavedený kontrolní sy stém a nelze je spojit s jednotlivými 
nesprávnými platbami pro p říjemce, riziko pro rozpo čet EU je však v p řípadě nedostatk ů 
v kontrolách (nap říklad pokud členský stát nedodrží minimální po čty kontrol) pokryto 
vzhledem k p řístupu založenému na paušálních sazbách. 
Jelikož jsou zem ědělské výdaje vynakládány v rámci sdíleného řízení, mohou členské státy 
lépe než Komise posoudit a doložit skute čnou finan ční ztrátu nebo riziko pro rozpo čet EU. 
Provozní p říručka toto výslovn ě uznává a vyžaduje, aby Komise vzala takovéto d ůkazy 
v úvahu, pokud jsou spolehlivé. P řesnější výpočet finanční ztráty pro rozpo čet EU proto na 
všech úrovních postupu sc hvalování souladu s p ředpisy vyžaduje aktivní spolupráci ze strany 
dotčeného členského státu, jelikož pouze členský stát má k dispozici všechny pot řebné 
informace pro provedení tohoto výpo čtu. Navzdory žádostem Komise členské státy bohužel 
často tuto možnost nevyužívají.  Od reformy systému v roce 1996 p řipadá na paušální opravy 
o něco méně než 70 % částky veškerých oprav. Komise  se však domnívá, že je vhodn ější 
podívat se na po čet případů s finanční opravou, u nichž byla použita paušální sazba. Na 
paušální sazb ě je založeno pouze 45 % všech p řípadů, a pokud se vezme v úvahu posledních 
CS 3   CS deset rozhodnutí o souladu s p ředpisy, tento procentní podíl se  dále sníží na 37 %. To 
prokazuje trvalou snahu Komise používání paušálních sazeb co nejvíce omezit. 
Jelikož metodika, kterou Komise používá p ři výpočtu finančních oprav, vychází z nejlepšího 
odhadu rizika pro rozpo čet EU, nem ůže se samoz řejmě rovnat sankci. 
Jako součást tohoto úsilí Komise nedávno členským stát ům vymezila podmínky, za nichž je 
ochotna omezit výši p řípadné finan ční opravy na míru chybovosti, kterou doty čný členský stát 
zjistil v operacích na úrovni kone čného příjemce a která byla uvedena v jeho statistických 
údajích o kontrolách pro doty čný režim podpory. 
Finanční opravy jsou ú četní opravou, a niko li sankcí pro orgány členských stát ů. Soudní dv ůr 
rozhodl, že metoda paušální s azby je v souladu s právními p ředpisy, jimiž se řídí práce 
týkající se ov ěřování souladu. Soudní dv ůr zejména potvrdil, že Komise nemusí provád ět 
kontroly nezbytné ke stanovení p řesného údaje o vznikl ých ztrátách, nýbrž členské státy musí 
prokázat, že odhad Komise byl nep řiměřený. 
Používání oprav paušální sazbou schválil rovn ěž Evropský parlament ve svém rozhodnutí 
o udělení absolutoria za rok 2007 (bod 83) v p řípadech, kdy členské státy neplní své právní 
povinnosti. 
Alternativní metody výpo čtu finančních oprav, na n ěž Účetní dvůr poukazuje, by vyžadovaly 
značné zvýšení zdroj ů, které jsou k dispozici pro audit y, což by nebylo v souladu s analýzou 
nákladů a přínosů. 
V. Rozhodnutí o finan čním schválení je p řijato přibližně šest měsíců po skončení dotyčného 
rozpočtového roku. Prost řednictvím tohoto rozh odnutí Komise stanoví částku výdaj ů, jež je 
možno účtovat k tíži rozpo čtu EU na daný rok. Skute čnost, že tímto rozhodnutím nejsou 
dotčena následná rozhodnu tí o souladu ukládající členským stát ům finanční opravy, je 
výslovně stanovena v článku 30 na řízení (ES) č. 1290/2005, jež má stejný právní status jako 
finanční nařízení. Mimoto je v podstat ě plně slučitelné s finan čním nařízením, které pro 
jakékoliv jiné výdaje stanoví, že Komise m ůže provést kontroly ex post až 5 let po vydání 
rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok, v n ěmž se uskute čnila kone čná platba. V opa čném 
případě by se všechny rozpo čtové výdaje až do provedení kontroly ex post  nebo uplynutí 
5letého období považovaly za p ředběžné. 
Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně 
vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise a v poznámce k ú četní závěrce 
zveřejněna jako podmín ěné aktivum. Spolu s rozhodnutím o finan čním schválení toto 
zveřejnění poskytuje Evropskému parlamentu a Rad ě informace, které pot řebují pro postup 
udílení absolutoria. 
Připomínka Ú četního dvora souvisí se základní zásadou systém ů schvalování ú četních 
závěrek, jak je stanovena ve stávajícím právním základu, který musí Komise uplat ňovat (od 
roku 1996). Žádná ze stran podílejících se na p řijímání právních p ředpisů proti tomu 
nevznesla námitku. P řipomínku jako takovou by bylo možno nejlépe uvážit v kontextu 
případného p řezkumu právních p ředpisů. 
VI. Komise se domnívá, že st ávající systém funguje dob ře a plní své obecné cíle. Bude však 
nadále zlepšovat jeho fungování v praxi a v p řípadě potřeby předloží Evropskému parlamentu 
a Radě příslušné návrhy na další zlep šení pro období po roce 2013. 
ÚVOD  
2. V čl. 42 odst. 1 provád ěcích pravidel, který se zabývá provád ěním článků 53b a 53c 
finančního nařízení, je stanoveno, že postup schválení ú četní závěrky má zajistit, aby výdaje 
CS 4   CS členských stát ů při sdíleném řízení […], které mohou být p řipsány k tíži rozpo čtu EU, byly 
řádné a v souladu s platnými p ředpisy EU. 
5. Pracovní skupina „Be lle“, kterou Komise z řídila v roce 1991, byla pov ěřena přezkoumáním 
činností při postupu schvalování ú četní závěrky s cílem posoudit jejich ú čelnost a ú činnost při 
plnění obecných cíl ů SZP a finan čního nařízení a v p řípadě potřeby navrhnout legislativní 
a/nebo správní zp ůsoby provád ění těchto činností. 
b) Každá finan ční oprava zahrnutá v rozhodnutí o souladu s p ředpisy je spojena s konkrétním 
rozpočtovým rokem, který je stanoven v p říloze tohoto rozhodnutí. 
RÁMEČEK 1 
b) Kontroly provád ěné platebními agenturami jsou založeny na řídících a kontrolních 
systémech, pro n ěž minimální požadavky stanoví Komise. 
6. V rámci reformovaného systému je rozhodnutí o finan čním schválení p řijato do 30. dubna 
roku následujícího po doty čném rozpo čtovém roce. Reformovaný postup schvalování ú četní 
závěrky proto významn ě urychlil časový harmonogram pro schválení ú četních záv ěrek 
platebních agentur. 
ČÁST I – FINAN ČNÍ SCHVÁLENÍ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKY 
21. Spoléhání se na práci jiných auditor ů, je-li řádně odůvodněno, se p ředpokládá 
v mezinárodních auditorských standardech a pokynech Komise. Certifika ční orgány se mohou 
spolehnout na práci odd ělení interního auditu, pokud tuto práci dostate čně ověřily. 
Při auditní návšt ěvě dánského certifika čního orgánu, jež se uskute čnila v listopadu 2009 
a která se týkala p ředevším rozpo čtového roku 2009, nebyly u žádného subjektu zjišt ěny 
závažné nedostatky s ohledem na prac ovní dokumenty a kontrolní seznamy. 
Co se týká p řipomínek Ú četního dvora v poznámce pod čarou č. 9, že se v Dánsku odd ělení 
interního auditu podílelo na výb ěru certifika čního orgánu, s nímž platební agentura nakonec 
přímo na návrh odd ělení interního auditu uzav řela smlouvu, je nutno podotknout, že smlouva 
s certifika čním orgánem byla prodloužena pro rozpo čtové roky 2009 a 2010, p řičemž 
smlouvu podepsal p říslušný orgán. 
22. Zjišt ění Účetního dvora ve v ětšině případů souvisí s nedostatky v dokumentaci 
certifikačních orgán ů týkající se jejich auditní práce místo samotné činnosti. 
Certifikační orgány by m ěly při auditu shromáždit dostate čné důkazní informace na podporu 
svých zjišt ění. Komise tuto záležitost posuzuje jako sou část své analýzy rizika, a čkoli toto 
může posoudit pouze p římo v pr ůběhu svých návšt ěv u certifika čních orgán ů, které byly 
vybrány pro audit. A čkoliv přesnou strukturu a obsah pracovních dokument ů a kontrolních 
seznamů je nutno ponechat na odborném úsudku certifika čních orgán ů, Komise v této klí čové 
oblasti vydala (a bude nadále vydávat) doporu čení, pokud zjistí nedostatky. 
Kromě obecných požadavk ů na testování v ěcné správnosti výdaj ů podle pokynu č. 3 mají 
certifikační orgány u režimu jednotné platby ov ěřit, zda lze platby odvodit od základních 
nároků. V rámci testování v ěcné správnosti se však nepožaduje ov ěření nároků jako takových. 
24. Pro rozpo čtový rok 2009 byly pokyny revidovány s cílem blíže objasnit provád ění 
testování úplnosti a p řesnosti účtů pohledávek a p řílohy III/IIIA na řízení (ES) č. 885/2006 
a podávání zpráv. Analýza zpráv o osv ědčení pro rozpo čtový rok 2009 prokazuje, že v tomto 
ohledu došlo od auditu Ú četního dvora ke zlepšení. 
Kromě práce certifika čních orgán ů provedla Komise v posledních t řech letech audit 
u 14 platebních agentur v 11 členských státech, pokud jde o opat ření přijatá v návaznosti na 
CS 5   CS případy nesrovnalostí a oznámení t ěchto nesrovnalostí podle p řílohy III na řízení (ES) 
č. 885/2006. Platební agentury mají obecn ě zavedeny vhodné postupy na ochranu finan čních 
zájmů Evropské unie. Nedostatky zjišt ěné v průběhu těchto audit ů jsou dále sledovány 
v rámci postup ů schvalování souladu s p ředpisy. 
26. Komise nedávno navrhla systém1, jehož prost řednictvím mohou členské státy od 
roku 2010 posílit celkový rámec pro získání p řiměřené jistoty ohledn ě legality a správnosti 
operací na úrovni kone čných příjemců. Za tímto ú čelem by m ěly certifika ční orgány rozší řit 
svou práci mimo stávající požad avky tím, že pro daný soubor výdaj ů znovu pln ě ověří 
reprezentativní vzorek operací, které doty čná platební agentura zkontrolovala na míst ě. Práce 
by měla zahrnovat úplné vy řízení spisu od p řijetí žádosti o podporu po výpo čet a provedení 
konečné platby. 
28. Komise souhlasí s tím, že další zlepšení je  možné a nutné, a tuto  záležitost pravideln ě 
předkládá členským stát ům. Neexistuje však požadavek na otestování a posouzení každé 
hlavní a pomocné kontroly, jež by m ěly být v platebních agenturách zavedeny. 
29. Podle názoru Komise nevyžaduje stanovisko ohledn ě postupů vnitřní kontroly zvláštní 
testování a posouzení spolehlivosti k aždé hlavní a pomocné kontroly. Na řízení (ES) 
č. 885/2006 nepožaduje, aby certifika ční orgán dosp ěl k závěru, zda jsou všechny možné 
kontroly funk ční, nýbrž vyžaduje pou ze to, aby certifika ční orgán p řezkoumal, zda platební 
agentura spl ňuje akredita ční kritéria (p říloha I na řízení (ES) č. 885/2006). 
Certifikační orgány by však m ěly tyto aspekty posoudit v rámci nového systému, který je 
popsán v odpov ědi Komise k bodu 26. 
30. V případě potřeby Komise v oficiálních sd ěleních pro členské státy poukazuje na 
skutečnost, že je nutno identifikovat a otestovat rovn ěž delegované subjekty. Nepožaduje se 
však, aby byl každý delegovaný subjekt navštíven a otestován každý rok. 
31. Cílem zm ěny bylo objasnit povinnosti, které existovaly již d říve, a zlepšit podávání zpráv 
ze strany certifika čních orgán ů. 
32. Komise se domnívá, že revidované pokyny p řiměřeně specifikují úplný rozsah auditního 
úkolu. Očekává se, že platební agentury odsouhlasí všechny informace v p ředaných ro čních 
dotaznících se základními informacemi v databázi. Certifika ční orgány musí ov ěřit, zda bylo 
toto provedeno, a uvé st, zda byly zjišt ěny rozpory. M ěly by rovn ěž ověřit existenci 
a přiměřenost podklad ů pro audit. 
Za účelem ověření přesnosti databáze musí certifika ční orgány vybrat pro soubor statistických 
údajů vzorek nejmén ě 20 zpráv z inspekcí v terénu a zk ontrolovat, zda byly údaje, které 
obsahují, zadány do databáze správn ě. 
Certifikační orgány musí ohledn ě výše uvedených prvk ů vyvodit jednozna čný závěr. Bez 
ohledu na zlepšení v této oblasti v rozpo čtovém roce 2009 Komise uváží, zda je v pokynech 
zapotřebí další objasn ění. 
33. a) Očekává se, že toto odsouhlas ení provedou platební  agentury. Certifika ční orgány mají 
ověřit, zda bylo toto provedeno řádně. To bylo členským stát ům náležit ě vysvětleno 
v souhrnné zpráv ě za rozpo čtový rok 2008
2 a v doporu čeních, která byla v tomto ohledu 
členským stát ům (platebním agenturám a certifika čním subjekt ům) případně vydána. Komise 
                                                 
1 Dokument D/413722/2009. 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN ze dne 3. dubna 2009. 
CS 6   CS se proto domnívá, že se situace v rozpo čtovém roce 2009 zlepšila. Podle zpráv certifika čních 
orgánů za rozpo čtový rok 2009 bylo u v ětšiny platebních agentur provedeno úplné 
odsouhlasení. 
b)–c) Spole čná odpověď k písmen ům b) a c): 
Komise uznává nedostatky zjišt ěné Účetním dvorem s ohledem na rozpo čtové roky 2007 
a 2008 a tyto záležitosti p řednesla doty čným členským stát ům. Komise se proto domnívá, že 
se v rozpo čtovém roce 2009 situace významn ě zlepšila. Z analýzy zpráv o osv ědčení vyplývá, 
že až na n ěkolik málo výjimek provedly certifika ční orgány v p řibližně 90 % případů práci na 
úrovních požadovaných v pokynech Komise. 
34. Z níže uvedených d ůvodů zastává Komise názor, že zjišt ěné nedostatky podstatným 
způsobem neomezují, nakolik je Komise m ůže využít k získání jistoty: 
– Míra chybovosti zjišt ěná Komisí na základ ě statistických údaj ů o kontrolách, které 
poskytly členské státy, je řadu let konzistentní. 
– Z analýzy zpráv o osv ědčení pro rozpo čtový rok 2009 vyplývá, že certifika ční orgány 
dosáhly jednozna čného zlepšení. 
– Statistické údaje jsou výsledkem velmi velkého vzorku ov ěřených žádostí3 a i v případě, že 
by se použilo bezpe čné rozpětí ve výši 25% zvýšení míry chybovosti, byla by zbytková 
míra chyb nižší než 2 %. 
– Míra chybovosti zjišt ěná Účetním dvorem v jeho prohlášení o v ěrohodnosti za rok 2008 je 
v souladu s mírou chybovosti, kter ou zjistila Komise na základ ě statistických údaj ů 
o kontrolách, jež poskytly členské státy. 
Pokud jde o metodiku výb ěru vzorku používanou platebními agenturami p ři výběru žádostí 
pro kontrolu na míst ě, obvykle se vyžadují náhodné vzorky. A čkoliv náhodné vzorky 
nedodržují statistickou metodiku, jako je výb ěr vzorku podle m ěnové jednotky, vzorky jsou 
obvykle dostate čně velké, aby poskytly p řiměřenou jistotu, pokud jde o jejich 
reprezentativnost. 
35. Komise uznává nedostatky zjišt ěné Účetním dvorem s ohledem na rozpo čtové roky 2007 
a 2008 a informace již zve řejnila ve výro čních zprávách o činnosti za tyto roky. Tyto 
záležitosti p řednesla doty čným členským stát ům a domnívá se prot o, že se situace 
v rozpočtovém roce 2009 významn ě zlepšila. Z analýzy zpráv certifika čních orgán ů vyplývá, 
že až na n ěkolik málo výjimek provedly práci na úrovních vyžadovaných pokyny v 90 % 
případů IACS (oba fondy) se záv ěrem, že v 92 % (EZZF) a 87 % (EZFRV) t ěchto případů 
byla kvalita kontrol na míst ě přinejmenším odpovídající. U soubor ů mimo systém IACS 
dodržely certifika ční orgány až na n ěkolik málo výjimek požadavky na práci ve více než 80 % 
případů a s podobným záv ěrem v 90 % (EZZF) a 87 % (EZFRV) všech p řípadů. 
Komise se domnívá, že tyto zm ěny byly zavedeny (anglické zn ění revidovaných pokyn ů bylo 
zavedeno již v červenci 2008) dostate čně včas, aby certifika ční orgány mohly dodržovat nové 
pokyny. 
36. Komise souhlasí s tím, že další zlepšení je  možné a nutné, a tuto  záležitost pravideln ě 
projednává s členskými státy. 
                                                 
3 Režim jednotné platby / režim jednotné platby na plochu: zkontrolováno bylo 600 315 žádostí; zví řata: 
zkontrolováno bylo 798 119 zví řat (prémie na krávy bez tržní pro dukce mléka a zvláštní prémie na 
hovězí maso); vývozní náhrady: zkontrolováno bylo 13 023 prohlášení; u p říjemců bylo provedeno 
275 491 kontrol s ohledem na opat ření v oblasti rozvoje venkova související s plochou (viz výro ční 
zpráva o činnosti GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova za rok 2009, poznámka pod čarou č. 33, s. 61). 
CS 7   CS 37. Ačkoliv Komise souhlasí s tím, že op ětovné provedení d řívějších kontrol obecn ě 
umožňuje lepší posouzení kva lity kontrol na míst ě, kontrolní prost ředí lze vyhodnotit 
prostřednictvím inspekcí s doprovodem certifika čního orgánu. V ur čitých případech nemusí 
být rovněž možné provést kontrolu znovu. Ty to problémy se vyskytují v p řípadě mnoha 
kontrol ex post provedených externími auditory. 
Inspekce v terénu s doprovodem by mimoto snížily administrativní zát ěž zemědělce. 
38. Z důvodů uvedených v odpov ědi k bodu 34 se Komise domnívá, že zjišt ění Účetního 
dvora podstatným zp ůsobem neomezují, nakolik lze stat istické údaje o kontrolách využít 
k získání jistoty. 
Nový systém pro posílení jistoty, na n ějž bylo poukázáno, není reakcí na nedostatky v práci 
certifikačních orgán ů, nýbrž spíše pokusem o posílení jis toty, kterou již poskytuje stávající 
systém. 
41. Vydáním pokynu č. 4 k prohlášení o v ěrohodnosti je poskytnuta spole čná metodika pro 
vypracování prohlášení o v ěrohodnosti. Pokyn objas ňuje použitelné právní p ředpisy 
a obsahuje doporu čení Komise s cílem zajistit, aby byla prohlášení o v ěrohodnosti 
vypracována na základ ě srovnatelných kritérií. 
43. Revidovaný pokyn k prohlášení o v ěrohodnosti byl členským stát ům předložen poprvé 
v červnu 2008 a dokon čen v červenci 2008. Byl proto poskytnut dostate čně včas, aby ředitelé 
platebních agentur mohli vypracovat prohlášení o v ěrohodnosti, jež m ělo být podepsáno do 
ledna 2009. D řívější revize nebyla možná kv ůli skutečnosti, že nejprve by lo nutno vyhodnotit 
výsledky za p ředchozí rok. 
Komise se domnívá, že pokyny jsou dostate čně podrobné. V návaznosti na analýzu prohlášení 
o věrohodnosti, která byl a obdržena za rozpo čtový rok 2008, byl po kyn dále revidován. 
Revize pro rok 2009 se ve zvláštních p řílohách zabývá tím, jak provád ět analýzu statistických 
údajů o kontrolách, a výslovn ě vyžaduje podrobné informace,  je-li míra chybovosti v souboru 
vyšší než 2 %, pokud srovnání se situací v p ředchozím rozpo čtovém roce prokazuje 
významné zhoršení nebo je-li míra chybovosti v souboru nev ěrohodně nízká, a jak řešit 
požadavek na zve řejnění základu pro vyprac ování prohlášení o v ěrohodnosti. Komise 
poskytla šablony pro p ředávání statistických údaj ů o kontrolách s cílem zajistit jednotnost 
údajů, které členské státy poskytují Komisi. 
44. Požadavek, aby byl ke každému prohlášení o v ěrohodnosti p řiložen seznam ov ěřených 
dokument ů a práce provedené ředitelem platební agentury p řed podepsáním prohlášení, byl 
v rozpočtovém roce 2008 spln ěn v 75 z celkem 82 p řípadů. Analýza statistických údaj ů 
o kontrolách byla poskytnuta v 32 p řípadech a srovnání se situací v p ředchozím roce ve 
24 případech. 
Analýza Komise prokazuje, že se situace v rozpo čtovém roce 2009 zlepšila: všech 
88 platebních agentur poskytlo seznam ov ěřených dokument ů a shrnutí provedené práce 
a 83 platebních agentur poskytlo požadovanou analýzu statistických údaj ů o kontrolách. 
45–46. Model jistoty, z n ěhož vychází prohlášení o v ěrohodnosti, dodržuje pokyny Komise a byl 
projednán na první sch ůzce s řediteli platebních agen tur v prosinci 2007. P ři této příležitosti 
Komise rovn ěž výslovn ě uvedla, že tzv. kaskádový mode l založený na „podprohlášeních 
o věrohodnosti“ neposta čoval a dokonce odrazoval od používání, zejména p ři provádění 
plateb. 
47. Za rozpo čtový rok 2008 byla analýza statistických údaj ů o kontrolách poskytnuta 
v 32 případech a srovnání se situací v p ředchozím roce ve 24 p řípadech. Pro rozpo čtový 
CS 8   CS rok 2009 byl pokyn č. 4 revidován s cílem situaci zlepšit. Pro tento rozpo čtový rok proto 
požadovanou analýzu statistických údaj ů o kontrolách provedlo 84 z celkem 88 platebních 
agentur. 
48. Požaduje se, aby analýza statistických údaj ů o kontrolách byla provedena na úrovni 
režimu podpory, p řičemž práh vyšší než 2 % (na úrovni souboru) nazna čuje, že je nutné zvážit 
vyjádření výhrady. Výhrada se však vyžaduje pouze v p řípadě, jsou-li kumulativn ě splněny 
tyto podmínky: 
– ověření kvalitativních aspekt ů vede k zjišt ění významných nedostatk ů ve vnitrostátním 
kontrolním systému, jak je stanoveno v bod ě 4.2 (Kvalitativní aspekty) pokynu č. 4, a 
– částka nesprávných plateb podle odhadu p řesahuje v rámci jakéhokoliv souboru 2 % 
celkových plateb uskute čněných v doty čném rozpo čtovém roce, jak je uvedeno v bod ě 4.3 
(Kvantitativní aspekty) pokynu č. 4, a 
– dopad nedostatk ů nebylo možno vyrovna t nápravnými opat řeními. 
Očekává se, že ředitel platební agentury vyjád ří výhradu pouze tehdy, jsou-li spln ěny všechny 
tři podmínky. 
49. Z důvodů uvedených v odpov ědi k bodu 34 Komise nezpochyb ňuje spolehlivost 
statistických údaj ů o kontrolách. 
51. Je pravdou, že by práce provedená v kontextu certifikace poskytla do zna čné míry vhodný 
základ rovn ěž pro stanovisko ohledn ě prohlášení o v ěrohodnosti. 
Certifikační orgán by však m ěl mimoto ov ěřit, zda jsou podp ůrné informace p řiložené 
k prohlášení o v ěrohodnosti p řiměřené, a měl by vydat stanovisko: 
• (je-li použitelné) zda byly výhrady ředitele platební agentury zve řejněny správn ě; 
• (je-li použitelné) u kterého z kontrolovaných soubor ů měla být podle jeho názoru 
vyjádřena výhrada, avšak nebylo tomu tak; 
• (je-li použitelné) u které ho auditovaného souboru byla vyjád řena výhrada, která nebyla 
nutná (tj. základní problém(y) nebyl(y) podstatný(é)); 
• zda podle jeho názoru prohlášení o v ěrohodnosti spl ňuje ve všech podstatných 
ohledech článek 3 na řízení (ES) č. 885/2006 (pokyn Komise č. 4) pro rozpo čtový rok od 
16.10.xx do 15.10.xx+1. 
Komise je tudíž toho názoru, že stanovisko p řináší přidanou hodnotu. 
V rozpočtovém roce 2009 nedodržel francouzský certifika ční orgán model, který vyžaduje 
pokyn č. 7. 
52. Od rozpo čtového roku 2009 mohou certifika ční orgány tyto informace lépe posoudit, 
jelikož revidovaný pokyn č. 4 obsahuje šablony, jež má vyplnit platební agentura. 
ČÁST II – SCHVALOVÁNÍ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKY Z HLEDISKA SOULADU 
S PRÁVNÍMI P ŘEDPISY 
54. Graf 1 Ú četního dvora ukazuje, kdy byla p řijata jednotlivá rozhodnutí o souladu 
s předpisy místo vylou čených částek pro každý rozpo čtový rok. Finan ční opravy u výdaj ů za 
každý rozpo čtový rok, v četně odhadů budoucích oprav, jsou uvedeny v grafu 1 Komise. 
56. Hlavní analýza rizika slouž í jako nástroj plánování. Zem ědělské výdaje roku N-2 byly 
skutečně rozděleny na 76 jednotlivých oblastí audit ů, přičemž každá oblast auditu podléhá 
podobnému řídícímu a kontrolnímu systému. Jelikož výdaje v rámci t ěchto oblastí auditu byly 
vynaloženy r ůznými platebními agenturami, bylo pro ú čely plánování ur čeno 1 807 dvojic 
CS 9   CS oblast auditu / platební agentura. U t ěchto dvojic oblast auditu / pl atební agentura se berou 
v úvahu tyto rizikové faktory: významnost ( částky nahlášených výdaj ů), rok posledního 
auditu (období, které uplynul o od posledního auditu doty čného opat ření), riziko spojené 
s dotyčným opat řením, rizika kontrolního systému (riziko  spojené s kontrolním systémem), 
riziko platební agentury (riziko související s platební agenturou) a rovn ěž zohledn ění rizika 
úřadu OLAF (v souvislosti s oznámeními a nesrovnalostmi ú řadu OLAF) a rizika Ú četního 
dvora (související se zjišt ěními EÚD). Složené riziko podle dvo jice oblast auditu / platební 
agentura se vypo čítá vynásobením významnosti a „váženého rizika“, což je vážený pr ůměr 
různých výše uvedených ukazatel ů rizik. Na základ ě složeného rizika se pro celé ředitelství 
stanoví po řadí dvojic oblast auditu / platební agentura. 
57–58. Pro rozpo čtový rok 2009 se podíl výdaj ů, na něž se vztahovaly audity Komise týkající se 
souladu s p ředpisy, zvýšil na 61 %
4. Komise má za to, že to je pozoruhodné a dosta čující 
pokrytí, a nedomnívá se proto, že v d ůsledku analýzy rizika byl p ředmětem audit ů souladu 
s předpisy pouze omezený po čet opatření a platebních agentur ozna čených za prioritní. 
V případě přímých podpor, na n ěž v rozpo čtovém roce 2009 p řipadalo 72 % celkových 
zemědělských výdaj ů a vztahoval se na n ě systém IACS, byly za poslední t ři roky 
zkontrolovány všechny členské státy krom ě Lucemburska. 
59. Pravidlo 24 m ěsíců je záměrnou volbou zákonodárce EU s cílem zajistit členským stát ům 
právní jistotu. S používáním tohot o pravidla je spojeno to, že ur čité výdaje nemohou být 
předmětem finan čních oprav, a čkoliv mohou vykazovat nedosta tky. Komise opakovan ě 
navrhovala prodloužení této lh ůty, tyto návrhy však Rada i Evropský parlament zamítly. 
60. Komise se domnívá, že úplné pokry tí všech oblastí auditu v období nap říklad tří let by 
nebylo možné ani s podstatn ě vyššími zdroji a bylo by v rozporu s koncepcí jednotného 
auditu5. Nebylo by ú čelné vynakládat lidské a finan ční zdroje na audit auditu dvojic oblast 
auditu / platební agentura s omezenými výdaji a nízkým rizikem. Komise proto provádí svou 
auditní práci týkající se ov ěřování souladu na základ ě hlavní analýzy rizika, která zahrnuje 
všechny nezbytné rizikové faktor y a je v souladu s mezinárodn ě uznávanými auditorskými 
standardy. 
RÁMEČEK 3 
V případě, který Účetní dvůr uvádí, Komise reagovala v čas na obdržené informace a riziko 
bylo náležit ě pokryto. Komise se proto nedomnívá, že by částka ve výši 100 milion ů EUR, 
kterou udává Ú četní dvůr, měla podléhat finan ční opravě. 
Pravidlo 24 m ěsíců je záměrnou volbou zákonodárce EU s cílem zajistit členským stát ům 
právní jistotu. S používáním tohot o pravidla je spojeno to, že ur čité výdaje nemohou být 
předmětem finan čních oprav, a čkoliv mohou vykazovat nedosta tky. Komise opakovan ě 
navrhovala prodloužení této lh ůty, tyto návrhy však Rada i Evropský parlament zamítly. 
61. V případě přímých podpor, na n ěž v rozpo čtovém roce 2009 p řipadalo 72 % celkových 
zemědělských výdaj ů a vztahoval se na n ě systém IACS, byly všechny členské státy krom ě 
Lucemburska zkontrolovány za poslední t ři roky 2007–2009, tj. v časovém rozmezí, které 
zamezuje vylu čujícímu ú činku pravidla 24 m ěsíců. 
                                                 
4 26,5 % u „intervence na zem ědělských trzích“, 70,9 % u „p římé podpory“ a 43,6 % u „rozvoje 
venkova“. 
5 To by v tomto časovém rozmezí vyžadovalo audit p řibližně 1 800 oblastí auditu, aby se zamezilo tomu, 
že určité části nemohou být kv ůli pravidlu 24 m ěsíců opraveny. 
CS 10   CS Počet dvojic oblast auditu / platební agentura je d ůsledkem vysokého po čtu různých 
kontrolních systém ů pro různé režimy zem ědělských podpor a po čtu platebních agentur 
zřízených členskými státy. V analýze rizika pro rok 2008 však p římé podpory p ředstavovaly 
pouze 12 oblastí auditu. 
63. Komise má za to, že používání paušálních s azeb je zcela v souladu s cílem schvalování 
souladu s p ředpisy a nejú čelnějším a nejú činnějším způsobem dosažení tohoto cíle, zejména 
pokud se zjišt ěné nedostatky týkají pouze řídícího a kontrolního systému daného členského 
státu. Bere v úvahu skute čnost, že v rámci každé z p řibližně 150 návšt ěv za účelem ověření 
souladu, které G Ř AGRI každý rok uskute ční, nelze vybrat statistic ky platný vzorek. Komise 
odhaduje, že takovéto testování v ěcné správnosti by ve skute čnosti vyžadovalo zkontrolovat 
v každém p řípadě v průměru přibližně 100 jednotlivých spis ů, což představuje více než 
15 000 spis ů ročně. 
Soudní dv ůr shledal, že používání oprav paušální  sazbou je v souladu s právními p ředpisy, 
jimiž se řídí práce týkající se ov ěřování souladu. 
64. U všech 32 rozhodnutí o souladu s p ředpisy, která byla p řijata od roku 1996 do konce 
roku 2009, bylo o n ěco méně než 70 % celkové částky finan čních oprav stanoveno použitím 
paušálních sazeb. Komise se  však domnív á, že je vhodn ější přihlížet spíše k počtu případů než 
k dotyčným částkám, jelikož v rámci celkového ro čního programu audit ů je každý audit 
souladu s p ředpisy stejn ě důležitý. Paušální sazby byly použity pouze v 45 % všech p řípadů, 
a pokud se vezme v úvahu posledních deset rozhodnutí,  tento procentní podíl se dále sníží na 
37 %. To prokazuje trva lou snahu Komise o výpo čet nebo extrapolaci finan ční ztráty pro 
rozpočet EU, jeli to možné. 
Jako součást tohoto úsilí Komise nedávno členským stát ům vysvětlila podmínky, za nichž je 
ochotna omezit výši p řípadné finan ční opravy na míru chybovosti, kterou doty čný členský stát 
zjistil v operacích na úrovni kone čného příjemce a která byla uvedena v jeho statistických 
údajích o kontrolách pro doty čný režim podpory.  
65. Komise usuzuje, že zam ěřením se na fungování řídících a kontrolních systém ů členských 
států je koncepce auditu založeného na systémech nejú čelnějším a nejú činnějším způsobem 
dosažení tohoto cíle. Dopln ění této práce o testování v ěcné správnosti u reprezentativního 
vzorku jednotlivých plateb v rámci každého z p řibližně 150 audit ů na místě týkajících se 
ověřování souladu s p ředpisy, které G Ř AGRI každý rok provádí, by vyžadovalo zna čné (více 
než dvojnásobné) zvýšení stávajících zdroj ů, které jsou k dispozici pro audity, což by nebylo 
v souladu s analýzou náklad ů a přínosů. Tento nár ůst by byl ješt ě vyšší (pětinásobný), pokud 
by Komise m ěla provád ět takovéto testování v ěcné správnosti u všech oblastí auditu v období 
například tří let. 
V úvahu se nebere rovn ěž skutečnost, že ú četní závěrky platebních agentur a fungování jejich 
postupů vnitřní kontroly certifikují nezáv islé kontrolní orgány a ov ěřují a potvrzují platnost 
jejich statistických údaj ů o kontrolách, což je prvek zah rnující legalitu a správnost 
uskutečněných operací, který je v sou časnosti dále posilován. 
Nebylo by taktéž možné omezit takovéto testování v ěcné správnosti na p řípady, kdy jsou 
„důsledky vy číslitelné a zna čné“, jelikož tyto záv ěry nelze vyvodit v dob ě konání auditu, 
a pokud by bylo testování v ěcné správnosti provedeno na konci postupu, nemuselo by být 
relevantní a/nebo možné. 
66. Opravy paušální sazbou odrážejí míru finan čního rizika pro rozpo čet EU, jež vyplývá 
z nedostatk ů v řídících a kontrolních systémech členských stát ů. Komise se proto domnívá, že 
existuje vzájemný vztah mezi použitou paušální sazbou a částkou nesprávných plateb pro 
konečné příjemce. Pokyny v pracovním dokumentu VI/5330/97 zavedly jednozna čný, 
CS 11   CS objektivní a stálý systém pro používání oprav paušální sazbou, který zamezuje subjektivit ě 
a rovněž nerovnému zacházení. 
V provozní p říručce Komise se výslovn ě uvádí, že se systém oprav paušální sazbou používá 
k spojení zjišt ěných nedostatk ů s rizikem pro rozpo čet EU a že toto riziko je p ři posuzování 
výše finan čních oprav hlavním prvkem. Audito ři proto musí posoudit, zda existují faktory, 
které by mohly riziko snížit nebo zvýšit. Rozhodnutí o souladu s p ředpisy poskytují četné 
příklady, že se toto posouzení provádí a že v p řípadě, je-li to od ůvodněné, to má za následek 
snížení či zvýšení výše finan čních oprav. 
Jelikož jsou zem ědělské výdaje vynakládány v rámci sdíleného řízení, mohou členské státy 
lépe než Komise posoudit a doložit skute čnou finan ční ztrátu nebo riziko pro rozpo čet EU. 
Provozní p říručka toto výslovn ě uznává a vyžaduje, aby Komise vzala takovéto d ůkazy 
v úvahu, pokud jsou spolehlivé. P řesnější výpočet finanční ztráty pro rozpo čet EU proto na 
všech úrovních postupu sc hvalování souladu s p ředpisy vyžaduje aktivní spolupráci ze strany 
dotčeného členského státu, jelikož pouze členský stát má k dispozici všechny pot řebné 
informace pro provedení tohoto výpo čtu. Navzdory žádostem Komise členské státy bohužel 
často tuto možnost nevyužívají. Soudní dv ůr potvrdil, že Komise nemusí provád ět kontroly 
nezbytné ke stanovení p řesného údaje o vzniklých ztrátách, nýbrž členské státy musí 
prokázat, že odhad Komise byl nep řiměřený. 
V této souvislosti Komise nedávno členským stát ům vysvětlila podmínky, za nichž je ochotna 
omezit výši p řípadné finan ční opravy na míru chybovosti, kterou doty čný členský stát zjistil 
v operacích na úrovni kone čného příjemce a která byla uvedena v jeho statistických údajích 
o kontrolách pro doty čný režim podpory. 
RÁMEČEK 5 
V dotyčném případě by testování reprezentativního vzorku spis ů, jak navrhuje Ú četní dvůr, 
znamenalo, že by se s UK zacházelo potenciáln ě jinak než s ostatními členskými státy. 
V zájmu rovného zacházení s členskými státy by bylo nutno takovéto testování v ěcné 
správnosti provád ět systematicky, p řinejmenším ve všech p řípadech, v nichž je možná 
finanční oprava. Takovýto p řístup by vyžadoval zna čné zvýšení zdroj ů, které jsou k dispozici 
pro audity, a není v souladu s analýzou náklad ů a přínosů. Komise proto rozhodla o koncepci 
auditu založeného na systémech s hierarchií oprav, v níž je p řístup založený na paušálních 
sazbách pouze jednou z možností, kterou potvrdil Soudní dv ůr. Členské státy jsou ve všech 
případech vyzvány, aby p řesněji vypočítaly finan ční ztrátu pro rozpo čet EU, tuto možnost 
však ne vždy využívají. Komise vyvinula alternativní metodu s cílem lépe ur čit skutečné 
zbývající riziko a toto vysv ětlila členským stát ům (viz bod 108 písm. e) poslední 
pododstavec). 
Viz rovněž odpovědi v bodech 65 a 66. 
67. Ve svém rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok 2007 Parlament výslovn ě požadoval, aby 
„byly vůči členským stát ům, které porušují sv é povinnosti, uplatn ěny paušální opravy“6. 
Procentní podíl finan čních oprav (podle hodnoty) stanovených na základ ě paušálních sazeb 
činí o něco méně než 70 %. 
V prosinci 2009 Komise členským stát ům vysvětlila podmínky, za nichž je ochotna omezit 
výši případné finan ční opravy na míru chybovosti, kterou doty čný členský stát zjistil 
                                                 
6 Viz bod 83 usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. dubna 2009 o ud ělení absolutoria za pln ění 
souhrnného rozpo čtu Evropské unie na rozpo čtový rok 2007, Oddíl III – Komise (P6_TA(2009)0289). 
CS 12   CS v operacích na úrovni kone čného příjemce a která byla uvedena v jeho statistických údajích 
o kontrolách pro doty čný režim podpory. 
68. Reforma z roku 1996 zavedla schválení ro ční účetní závěrky do 30. dubna roku n + 1 
a pravidlo 24 m ěsíců pro schválení souladu s p ředpisy. To p ředstavovalo významné p řispění 
k postupu udílení absolutoria (a nyní výro čním zprávám o činnosti) s p řihlédnutím k jejich 
načasování. Dokon čení práce týkající se schvalování souladu s p ředpisy podle takovéhoto 
harmonogramu by narušilo proces  schvalování souladu s p ředpisy. 
69. Doba pot řebná k dokon čení postupu schvalování souladu s p ředpisy závisí na řadě 
faktorů, přičemž některé z nich jsou mimo odpov ědnost a kontrolu Komise. K t ěmto činitelům 
patří například složitost daného p řípadu, která vyžaduje dodate čnou práci či dokonce další 
návštěvy, dodržení lh ůt ze strany členských stát ů, požadavky na p řeklad a opat ření přijatá 
v návaznosti na doporu čení smírčího orgánu. Tento cíl je mimoto velmi často překročen za 
účelem úplného dodržení práva členského státu na obhajobu, co ž je základní zásada postupu 
schvalování souladu s právními p ředpisy a výslovn ě to vyžaduje čl. 42 odst. 2 písm. c) 
prováděcích pravidel k finan čnímu nařízení. 
71. Členské státy jsou o p řípadných zjišt ěných nedostatcích uv ědomeny krátce po návšt ěvě 
a mohou neprodlen ě přijmout nápravná opat ření. Výsledky auditu jsou známy a jsou brány 
v potaz pro výro ční zprávu o činnosti za doty čný rok. Doba pot řebná k ur čení částky finan ční 
opravy je vedlejší záležitostí, pokud již byly nedostatky oznámeny a opraveny. 
Zkrácení lh ůt pro postup schvalování souladu s p ředpisy by negativn ě ovlivnilo schopnost 
Komise provád ět potřebnou auditní práci, což by nebylo v zájmu EU ani členských stát ů. 
Komise však bude nadále usilovat o zkrácení doby pot řebné k dokon čení postup ů schvalování 
souladu s p ředpisy. 
72. Žádná ze stran ú častnících se legislativního postupu nenavrhla zm ěny dohodovacího 
řízení ve svých stanoviscí ch k návrhu Komise na na řízení Rady o financování spole čné 
zemědělské politiky, jež bylo posléze p řijato jako na řízení (ES) č. 1290/2005. 
V roce 2006 Komise p řijala opat ření s cílem snížit po čet případů předložených pro 
dohodovací řízení zdvojnásobením prahové hodnoty, p ři jejímž p řekročení jsou p řípady 
považovány za p řípustné. Smír čí orgán nezaznamenal nár ůst počtu případů, který by 
odpovídal v ětší velikosti EU. 
Komise má za to, že dohodovací řízení je užite čným prvkem postupu schvalování souladu 
s předpisy. To prokazuje dopad smír čího orgánu na navrhované finan ční opravy. V 28 % 
mělo řízení za následek snížení částky finan ční opravy o více než 10 %, v 13 % p řípadů došlo 
k snížení o mén ě než 10 %, zatímco v 3,5 % p řípadů Komise rozhodla, že opravu zruší. 
73. To, zda lze dodržet stanovený časový cíl, závisí v daném p řípadě na řadě faktorů, přičemž 
některé z nich jsou mimo odpov ědnost a kontrolu Komise. K t ěmto činitelům patří například 
složitost daného p řípadu, která vyžaduje dodate čnou práci či dokonce další návšt ěvy, dodržení 
lhůt ze strany členských stát ů a opatření přijatá v návaznosti na doporu čení smírčího orgánu. 
Tento cíl je mimoto velmi často překročen za účelem úplného dodržení práva členského státu 
na obhajobu, což je základní zásada pos tupu schvalování souladu s právními p ředpisy.  
Na konci roku 2009 nebylo uzav řeno pouze 10 audit ů provedených v roce 2004 a d říve 
umožňujících finan ční opravy výdaj ů z období p řed rokem 2003. Finan ční opravy související 
s těmito audity, pokud jde o výdaje z období p řed rokem 2003, jsou odhadovány na p řibližně 
15 milion ů EUR. To znamená, že práce týkající se ov ěřování souladu výdaj ů vzniklých p řed 
rokem 2003 s p ředpisy byla z velké části dokon čena. 
ČÁST III – SCHVALOVÁNÍ Ú ČETNÍ ZÁV ĚRKY JAKO CELKU 
CS 13   CS 76–77. 
Rozhodnutí o finan čním schválení je p řijato přibližně šest měsíců po skon čení dotyčného 
rozpočtového roku. Prost řednictvím tohoto rozh odnutí Komise stanoví částku výdaj ů, jež je 
možno účtovat k tíži rozpo čtu EU na daný rok. Skute čnost, že tímto rozhodnutím nejsou 
dotčena následná rozhodnu tí o souladu ukládající členským stát ům finanční opravy, je 
výslovně stanovena v článku 30 na řízení (ES) č. 1290/2005, jež má stejný právní status jako 
finanční nařízení. Mimoto je v podstat ě plně slučitelné s finan čním nařízením, které pro 
jakékoliv jiné výdaje stanoví, že Komise m ůže provést kontroly ex post až 5 let po vydání 
rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok, v n ěmž se uskute čnila kone čná platba. V opa čném 
případě by se všechny rozpo čtové výdaje až do provedení kontroly ex post  nebo uplynutí 
5letého období považovaly za p ředběžné. 
Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně 
vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise a v poznámce k ú četní závěrce 
zveřejněna jako podmín ěné aktivum. Spolu s rozhodnutím o finan čním schválení toto 
zveřejnění poskytuje Evropskému parlamentu a Rad ě informace, které pot řebují pro postup 
udílení absolutoria. 
Tato úloha rozhodnutí o finan čním schválení byla již výslovn ě stanovena v memorandu 
z března 1993, v n ěmž Komise schválila pokyny pro reformu systému schvalování ú četní 
závěrky, který je použitelný od roku 1996 (SEK (93) 306), a žádná ze stran podílejících se na 
přijetí následných právních p ředpisů jej nezpochybnila. 
78. a) Každá finan ční oprava zahrnutá v rozhodnutí o souladu s p ředpisy je spojena s konkrétním 
rozpočtovým rokem, který je stanoven v p říloze tohoto rozhodnutí. 
b) Jak již bylo uvedeno v odpov ědi k bodu 73, do konce roku 2009 byla práce tý kající se 
ověřování souladu výdaj ů vzniklých p řed rokem 2003 s p ředpisy z velké části dokon čena. 
Účetní závěrky zahrnují p říslušné informace týkající se finan čních oprav v daném roce. 
Viz rovněž odpov
ěď k bodům 76–77. 
79. To, co Ú četní dvůr popisuje jako omezení, jsou spíše kladné prvky spojené se systémem, 
který prokázal sv ůj význam p ři ochraně finančních zájm ů EU. 
80. Rozhodnutí o souladu s p ředpisy zve řejňují částky vylou čené z financování EU podle 
roku výdaj ů a podle jednotlivých členských stát ů. Částky pro jednotlivé členské státy jsou 
zveřejněny v poznámce č. 6 k účetní závěrce Komise za rok 2009. 
Příloha 36 pracovního dokumentu útvar ů Komise p řipojeného k finan ční zprávě o EZZF za 
rozpočtový rok 2008 poskytuje informace o finan čních opravách výdaj ů každého 
rozpočtového roku. Informace o rozložení t ěchto oprav mezi jednotlivé členské státy a mezi 
jednotlivá odv ětví jsou uvedeny v informa čním listu Komise „Managing the agricultural 
budget wisely“ (Rozumné řízení zem ědělského rozpo čtu), který je zve řejněn na internetu na 
adrese: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Rozhodnutí o finan čním schválení je p řijato přibližně šest měsíců po skončení dotyčného 
rozpočtového roku. Prost řednictvím tohoto rozh odnutí Komise stanoví částku výdaj ů, jež je 
možno účtovat k tíži rozpo čtu EU na daný rok. Skute čnost, že tímto rozhodnutím nejsou 
dotčena následná rozhodnu tí o souladu ukládající členským stát ům finanční opravy, je 
výslovně stanovena v článku 30 na řízení (ES) č. 1290/2005, jež má stejný právní status jako 
finanční nařízení. Mimoto je v podstat ě plně slučitelné s finan čním nařízením, které pro 
CS 14   CS jakékoliv jiné výdaje stanoví, že Komise m ůže provést kontroly ex post až 5 let po vydání 
rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok, v n ěmž se uskute čnila kone čná platba. V opa čném 
případě by se všechny rozpo čtové výdaje až do provedení kontroly ex post  nebo uplynutí 
5letého období považovaly za p ředběžné. Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími 
o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise 
a v poznámce k ú četní závěrce zveřejněna jako podmín ěné aktivum. Spolu s rozhodnutím 
o finančním schválení toto zve řejnění poskytuje Evropskému parlamentu a Rad ě informace, 
které potřebují pro postup udílení absolutoria. 
Účetní závěrky již obsahují veškeré informace, které požaduje finan ční nařízení a ú četní 
pravidla. Viz rovn ěž odpověď k bodům 76–77. 
82. V rámci reformovaného systému je rozhodnutí o finan čním schválení p řijato do 30. dubna 
roku následujícího po doty čném rozpo čtovém roce. Reformovaný postup schvalování ú četní 
závěrky proto významn ě urychlil časový harmonogram pro schválení ú četních záv ěrek 
platebních agentur. 
83. Přijetím rozhodnutí o schválení ro ční účetní závěrky Komise schvaluje ú četní závěrky 
akreditovaných platebních agentur, a odpovídající výdaje se proto stávají kone čnými. Toto 
schválení není zpochybn ěno možností uložit v rámci postupu schvalování souladu s p ředpisy 
následné finan ční opravy. Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu 
s předpisy pravd ěpodobně vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise 
a v poznámce k ú četní závěrce Komise zve řejněna jako podmín ěné aktivum. 
Účetní závěrky poskytují veškeré informace požadované finan čním nařízením a ú četními 
pravidly. Jako podmín ěné aktivum obsahují zejména odhad budoucích finan čních oprav. 
84. Finan ční nařízení a odv ětvová nařízení týkající se zem ědělství Komisi oprav ňují provést 
kontroly všech výdaj ů po uplynutí ur čitého počtu let od jejich vynaložení. Ú četní závěrky by 
neměly znamenat, že kv ůli tomuto právu mají být uznány všechny dot čené výdaje. Jsou-li 
částky případných zp ětně získaných finan čních prost ředků vyčíslitelné, jsou zve řejněny 
v poznámkách č. 5.3 a 5.4 ke konsolidované ú četní závěrce. 
Tato rozhodnutí o souladu s p ředpisy zve řejňují částky vylou čené z financování EU podle 
roku výdaj ů a podle jednotlivých členských stát ů. Částky podle jednotlivých členských stát ů 
jsou zveřejněny v poznámce č. 6 k účetní závěrce Komise za rok 2009. 
85. Cílem zaznamenání podmín ěných aktiv v ú četní závěrce Komise je zve řejnit (potenciální) 
pohledávky na základ ě výsledků jejích audit ů, a nikoli poskytnout jistotu ohledn ě legality 
a správnosti uskute čněných transakcí. 
Částka zahrnutá v podmín ěném aktivu odpovídá nejlepšímu odhadu výdaj ů, které budou 
následnými rozhodnutími o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně vyloučeny z financování EU. 
Tato částka je zve řejněna v poznámce k ú četní závěrce Komise v rozd ělení na EZZF 
a EZFRV. 
88. Roční účetní závěrka předkládá veškeré informace požadované ú četními pravidly 
a finančním nařízením. Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu 
s předpisy pravd ěpodobně vyloučena z financování EU, je v ú četním systému Komise 
a v poznámce k ú četní závěrce Komise zve řejněna jako podmín ěné aktivum. Následnými 
rozhodnutími o souladu s p ředpisy se ú četní závěrka nemění. Finan ční dopad rozhodnutí 
o souladu s p ředpisy spadá do rozpo čtového roku, v n ěmž je rozhodnutí vydáno, a nem ění 
tudíž účetní závěrky předchozích rozpo čtových let. 
89. Schválení souladu s p ředpisy má z financování EU vylou čit výdaje, které nebyly 
vynaloženy v souladu s p ředpisy EU, tudíž chránit rozpo čet EU před výdaji, jež by mu 
CS 15   CS neměly být účtovány k tíži. Nejedná se naopa k o mechanismus, jehož prost řednictvím mají 
být získány zp ět nesprávné platby pro p říjemce, což je podle zásady sdíleného řízení výlu čnou 
odpovědností členských stát ů, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii) na řízení Rady 
(ES) č. 1290/2005 a čl. 53b odst. 2 písm. c) finan čního nařízení. 
Komise se domnívá, že schvalování souladu s p ředpisy během let prokázalo, že pro členské 
státy představuje silnou pobídku k zlepšování jejich řídících a kontrolních systém ů, a tudíž 
k předcházení nesprávným platbám pro kone čné příjemce či jejich odhalování a zp ětnému 
získávání, což se projevuje v klesající mí ře chybovosti na úrovni kone čných příjemců. 
90. a) Schvalování souladu s p ředpisy není mechanismem, jehož prost řednictvím jsou získávány 
zpět nesprávné platby vyplacené p říjemcům, za což podle zásady sdíleného řízení a pravidel 
čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii) na řízení Rady (ES) č. 1290/2005 a čl. 53b odst. 2 písm. c) 
finančního nařízení odpovídají výlu čně
 členské státy. Pokud v d ůsledku postup ů schvalování 
souladu s p ředpisy jsou nebo mohou být zjišt ěny nesprávné platby pro jednotlivé p říjemce, 
musí členské státy p řijmout opat ření k zpětnému získání t ěchto částek od p říjemců. 
b) I když finan ční opravy souvisí pouze s nedostatky v řízení a kontrole ze strany členských 
států, a nikoli s nesprávnými plat bami, tyto opravy jsou d ůležitým prost ředkem k zlepšování 
řídících a kontrolních systém ů členských stát ů, a tudíž k p ředcházení nesprávným platbám pro 
konečné příjemce či jejich odhalování a zp ětnému získávání. Schvalování souladu s p ředpisy 
proto přispívá k legalit ě a správnosti operací na úrovni kone čných příjemců. Zemědělské 
právní předpisy mimoto stanoví, že p říjemcům, kteří obdrželi nesprávné platby, je nutno 
uložit účinné, odrazující a p řiměřené sankce. 
91. Finan ční opravy nep ředstavují sankce pro členské státy, jak Komise uvedla již 
v memorandu z b řezna 1993, v n ěmž schválila pokyny pro reformu systému schvalování 
účetní závěrky, který je použitelný od roku 1996 (SEK(93) 306). Stávající mechanismus 
schvalování souladu s p ředpisy, v četně používání oprav paušál ní sazbou, byl potvrzen 
Soudním dvorem, což znamená, že se nejedná o mechanismus sankcí, jelikož ukládání sankcí 
členským stát ům je výsadou Soudního dvora. 
ZÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
93. Komise vítá záv ěr Účetního dvora, že postup schvalování ú četní závěrky, pokud jde 
o spolehlivost ú četní závěrky, poskytuje Komisi p řiměřenou jistotu a dostate čné informace, 
aby mohla p řijmout své výro ční rozhodnutí o finan čním schválení. 
94. Komise uznává nedostatky zjišt ěné Účetním dvorem s ohledem na rozpo čtové roky 2007 
a 2008 a tyto záležitosti p řednesla členským stát ům. V rozpo čtovém roce 2009 se proto 
situace u všech zmín ěných nových prvk ů jistoty zlepšila. 
Podle názoru Komise ne vyžaduje stanovisko ohledn ě postupů vnitřní kontroly zvláštní 
testování a posouzení spolehlivosti každé hla vní a pomocné kontroly (aspekty souladu). 
Certifikační orgán musí pouze ov ěřit, zda má platební agentura administrativní uspo řádání 
a systém vnit řní kontroly, jež vyhovují kr itériím stanoveným v p říloze I na řízení (ES) 
č. 885/2006. 
Z důvodů uvedených v odpov ědi k bodu 34 se Komise domnívá, že statistické údaje 
o kontrolách jsou dostate čně spolehlivé, aby je bylo mo žno použít k získání jistoty. 
Z důvodů uvedených v bod ě 51 zastává Komise názor, že stanoviska certifika čních orgán ů 
ohledně prohlášení o v ěrohodnosti p řinášejí přidanou hodnotu. 
CS 16   CS 95. Komise se nedomnívá, že realizac i postupu schvalování souladu ovliv ňují podstatné 
nedostatky. Kritika Ú četního dvora v zásad ě souvisí s návrhem postupu jako takového, 
a nikoli s jeho provád ěním, které (jak Komise uvedla ve svých odpov ědích k bod ům 76–77, 
bodu 78 písm. b) a bodu 81) je pln ě v souladu se stávajícími p ředpisy, jak potvrdil Soudní 
dvůr, a v minulých 15 letech prokázalo sv ůj význam p ři vylučování výdaj ů, které nejsou 
v souladu s p ředpisy, z financování EU. 
96. Pro rozpo čtový rok se podíl výdaj ů, na něž se vztahují audity Komise týkající se souladu 
s předpisy, zvýšil na 61 %7. Komise toto považuje za dostate čné pokrytí, a má tudíž za to, že 
analýza rizika vede k p řiměřenému po čtu opatření a platebních agentur ozna čených za 
prioritní pro audity souladu s p ředpisy. 
Komise se domnívá, že úplné pokrytí všech oblastí auditu v období nap říklad tří let by nebylo 
možné ani s podstatn ě vyššími zdroji a bylo by v rozporu s koncepcí jednotného auditu. Bylo 
by nepřiměřené vynakládat lidské a finan ční zdroje na audit auditu  dvojic oblast auditu / 
platební agentura s omezenými výdaji a nízkým rizikem. Komise proto provádí svou auditní 
práci týkající se ov ěřování souladu na základ ě hlavní analýzy rizika , která zahrnuje všechny 
nezbytné rizikové faktory a je v souladu s mezinárodn ě uznávanými auditorskými standardy. 
V případě přímých podpor, na n ěž v rozpo čtovém roce 2009 p řipadalo 72 % celkových 
zemědělských výdaj ů a vztahoval se na n ě systém IACS, byly za poslední t ři roky 
zkontrolovány všechny členské státy krom ě Lucemburska. 
Pravidlo 24 m ěsíců je záměrnou volbou zákonodárce EU s cílem zajistit členským stát ům 
právní jistotu. S používáním tohot o pravidla je spojeno to, že ur čité výdaje nemohou být 
předmětem finan čních oprav, a čkoliv mohou vykazovat nedosta tky. Komise opakovan ě 
navrhovala prodloužení této lh ůty, tyto návrhy však Rada i Evropský parlament zamítly. 
97. Komise usuzuje, že zam ěřením se na fungování řídících a kontrolních systém ů členských 
států je koncepce auditu založeného na systémech nejú čelnějším a nejú činnějším způsobem 
dosažení tohoto cíle. Dopln ění této práce o testování v ěcné správnosti u reprezentativního 
vzorku jednotlivých plateb v rámci každého z p řibližně 150 audit ů na místě týkajících se 
ověřování souladu s p ředpisy, které G Ř AGRI každý rok provádí, by vyžadovalo zna čné (více 
než dvojnásobné) zvýšení stávajících zdroj ů, které jsou k dispozici pro audity, což by nebylo 
v souladu s analýzou náklad ů a přínosů. Tento nár ůst by byl ješt ě vyšší (pětinásobný), pokud 
by Komise m ěla provád ět takovéto testování v ěcné správnosti u všech oblastí auditu v období 
například tří let. 
Nebylo by taktéž možné omezit takovéto testování v ěcné správnosti na p řípady, kdy jsou 
důsledky vy číslitelné a zna čné, jelikož tyto záv ěry nelze vyvodit v dob ě konání auditu, 
a pokud by bylo testování v ěcné správnosti provedeno na konci postupu, nemuselo by být 
relevantní a/nebo možné. (Viz odpov ěď k bodu 65). 
Opravy paušální sazbou odrážejí míru finan čního rizika pro rozpo čet EU, jež vyplývá 
z nedostatk ů v řídících a kontrolních systémech členských stát ů. Komise se proto domnívá, že 
existuje vzájemný vztah mezi použitou paušální sazbou a částkou nesprávných plateb pro 
příjemce. Schvalování souladu s p ředpisy zahrnuje p řípady, kdy jsou zjišt ěné nedostatky 
omezeny na zavedený kontrolní systém a nelze je spojit s jednotlivými nesprávnými platbami 
pro příjemce, riziko pro rozpo čet EU je však v p řípadě nedostatk ů v kontrolách (nap říklad 
pokud členský stát nedodrží minimální po čty kontrol) pokryto vzhledem k p řístupu 
založenému na paušálních sazbách. 
                                                 
7 26,5 % u „intervence na zem ědělských trzích“, 70,9 % u „p římé podpory“ a 43,6 % u „rozvoje 
venkova“. 
CS 17   CS 98. Hlavním cílem reformy postupu schvalování ú četní závěrky z roku 1996 byla podpora 
účelnosti a ú činnosti při dosahování obecných cíl ů SZP a finan čního nařízení. 
Na konci roku 2009 byla práce týkající se ov ěřování souladu výdaj ů vzniklých p řed 
rokem 2003 s p ředpisy z velké části dokon čena. 
99. Každá finan ční oprava zahrnutá v rozhodnutí o souladu s p ředpisy je spojena s konkrétním 
rozpočtovým rokem, který je stanoven v p říloze tohoto rozhodnutí. 
100. Rozhodnutí o finan čním schválení je p řijato přibližně šest měsíců po skončení dotyčného 
rozpočtového roku. Prost řednictvím tohoto rozh odnutí Komise stanoví částku výdaj ů, jež je 
možno účtovat k tíži rozpo čtu EU na daný rok. Skute čnost, že tímto rozhodnutím nejsou 
dotčena následná rozhodnu tí o souladu ukládající členským stát ům finanční opravy, je 
výslovně stanovena v článku 30 na řízení (ES) č. 1290/2005, jež má stejný právní status jako 
finanční nařízení. Mimoto je v podstat ě plně slučitelné s finan čním nařízením, které pro 
jakékoliv jiné výdaje stanoví, že Komise m ůže provést kontroly ex post až 5 let po vydání 
rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok, v n ěmž se uskute čnila kone čná platba. V opa čném 
případě by se všechny rozpo čtové výdaje až do provedení kontroly ex post  nebo uplynutí 
5letého období považovaly za p ředběžné. 
Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně 
vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise a v poznámce k ú četní závěrce 
zveřejněna jako podmín ěné aktivum. Spolu s rozhodnutím o finan čním schválení toto 
zveřejnění poskytuje Evropskému parlamentu a Rad ě informace, které pot řebují pro postup 
udílení absolutoria. Viz odpov ědi k bodům 76–77. 
101. Přijetím rozhodnutí o schválení ro ční účetní závěrky Komise schvaluje ú četní závěrky 
akreditovaných platebních agentur, a odpovídající výdaje se proto stávají kone čnými. Toto 
schválení není zpochybn ěno možností uložit v rámci postupu schvalování souladu s p ředpisy 
následné finan ční opravy. Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu 
s předpisy pravd ěpodobně vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise 
a v poznámce k ú četní závěrce Komise zve řejněna jako podmín ěné aktivum. 
102. Finan ční opravy nep ředstavují sankce, nýbrž vylou čení výdajů, které nebyly vynaloženy 
v souladu s p ředpisy EU, z financování EU. O t ěchto finan čních opravách „nelze vyjednávat“, 
nýbrž jsou stanoveny Komisí na základ ě zásad uvedených v jejím pracovním dokumentu 
VI/5330/97 a informací obdržených v pr ůběhu správního postupu vedoucího k rozhodnutí 
o souladu s p ředpisy. Ú čast členských stát ů v tomto postupu je sou částí zásady „audi et 
alteram partem“, která členským stát ům umožňuje vyjád řit se a objasn it své stanovisko, 
a Komise je a m ěla by být ochotna naslouchat tvrzením členských stát ů a vzít je v potaz. Řada 
finančních oprav potvrzených Soudním dvorem prokazuje, že částky jsou obvykle jasné 
a neoddiskutovatelné. 
103. Schvalování souladu s p ředpisy nep ředstavuje mechanismus, jehož prost řednictvím jsou 
získávány zp ět nesprávné platby vyplacené p říjemcům, za což podle zásady sdíleného řízení 
a pravidel čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii) na řízení Rady (ES) č. 1290/2005 a čl. 53b odst. 2 
písm. c) finan čního nařízení odpovídají výlu čně členské státy. Pokud v d ůsledku postup ů 
schvalování souladu s p ředpisy jsou nebo mohou být zjišt ěny nesprávné platby pro jednotlivé 
příjemce, musí členské státy p řijmout opat ření k zpětnému získání t ěchto částek od p říjemců. 
104. Komise se domnívá, že stávající systém funguje dob ře a plní své obecné cíle. Bude však 
nadále zlepšovat jeho fungování v praxi a v p řípadě potřeby předloží Evropskému parlamentu 
a Radě návrhy na další zlepšení pro období po roce 2013. 
a) Komise se domnívá, že obecn ě jsou pravidla a povinnosti jednot livých stran ve stávajících 
nařízeních definovány dostate čně jasně s přihlédnutím k nutnosti zachovat pot řebnou 
CS 18   CS pružnost. Komise však uváží, zda je v p ředpisech pro období po roce 2013 nutno vymezit 
úlohu certifika čních orgán ů podrobněji. 
b) Stávající pravidla již stanoví lh ůtu pro přijetí výročního rozhodnutí o finan čním schválení. 
Lhůty pro dokon čení postup ů schvalování souladu s p ředpisy by byly v rozporu s cílem 
spočívajícím v ochran ě finančních zájm ů EU, jelikož by po uplynutí stanovené lh ůty 
vylučovaly finan ční opravy. Komise proto nezamýšlí navrhnout zavedení takovýchto 
dodatečných lhůt. 
c) Rozhodnutí o finan čním schválení je p řijato přibližně šest měsíců po skončení dotyčného 
rozpočtového roku. Prost řednictvím tohoto rozh odnutí Komise stanoví částku výdaj ů, jež je 
možno účtovat k tíži rozpo čtu EU na daný rok. Skute čnost, že tímto rozhodnutím nejsou 
dotčena následná rozhodnu tí o souladu ukládající členským stát ům finanční opravy, je 
výslovně stanovena v článku 30 na řízení (ES) č. 1290/2005, jež má stejný právní status jako 
finanční nařízení. Mimoto je v podstat ě plně slučitelné s finan čním nařízením, které pro 
jakékoliv jiné výdaje stanoví, že Komise m ůže provést kontroly ex post až 5 let po vydání 
rozhodnutí o ud ělení absolutoria za rok, v n ěmž se uskute čnila kone čná platba. V opa čném 
případě by se všechny rozpo čtové výdaje až do provedení kontroly ex post  nebo uplynutí 
5letého období považovaly za p ředběžné. 
Částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu s p ředpisy pravd ěpodobně 
vyloučena z financování, je v ú četním systému Komise a v poznámce k ú četní závěrce 
zveřejněna jako podmín ěné aktivum. Spolu s rozhodnutím o finan čním schválení toto 
zveřejnění poskytuje Evropskému parlamentu a Rad ě informace, které pot řebují pro postup 
udílení absolutoria. 
Tato úloha rozhodnutí o finan čním schválení byla již výslovn ě stanovena v memorandu 
z března 1993, v n ěmž Komise schválila pokyny pro reformu systému schvalování ú četní 
závěrky, který je použitelný od roku 1996 (SEK (93) 306), a žádná ze stran podílejících se na 
přijetí následných právních p ředpisů jej nezpochybnila. 
Viz rovněž odpověď k bodu 97. 
d) Odhadovaná částka výdaj ů, která bude budoucími rozhodnutími o souladu s p ředpisy 
pravděpodobně vyloučena z financování EU, je v ú četním systému Komise a v poznámce 
k účetní závěrce Komise zve řejněna jako podmín ěné aktivum. V p řípadě těchto částek, které 
jsou v sou časnosti nejlepším odhadem a p ři přijetí kone čného rozhodnutí se mohou zm ěnit, by 
nebylo vhodné provád ět posouzení podle jednotlivých členských stát ů nebo rozpo čtových 
oblastí, ani zahrnout takové to podrobné informace do ú četních záv ěrek. 
Rozhodnutí o souladu s p ředpisy určují částky vylou čené z financování EU podle roku výdaj ů 
a podle jednotlivých členských stát ů. Částky podle jednotlivých členských stát ů jsou 
zveřejněny v poznámce č. 6 k účetní závěrce Komise za rok 2009. 
e) V rámci reformovaného systému je rozhodnutí o finan čním schválení p řijato do 30. dubna 
roku následujícího po doty čném rozpo čtovém roce. Reformovaný postup schvalování ú četní 
závěrky proto významn ě urychlil časový harmonogram pro schválení ú četních záv ěrek 
platebních agentur. 
Doba pot řebná k dokon čení postupu schvalování souladu s p ředpisy závisí na řadě faktorů, 
přičemž některé z nich jsou mimo odpov ědnost a kontrolu Komise. K t ěmto činitelům patří 
například složitost daného p řípadu, která vy žaduje dodate čnou práci či dokonce další 
návštěvy, dodržení lh ůt ze strany členských stát ů a opatření přijatá v návaznosti na 
doporučení smírčího orgánu. Tento cíl je mimoto velmi často překročen za účelem úplného 
dodržení právo členského státu na obhajobu, což je základní zásada postupu schvalování 
CS 19   CS souladu s právními p ředpisy a výslovn ě to vyžaduje čl. 42 odst. 2 písm. c) provád ěcích 
pravidel k finan čnímu nařízení. 
Používání paušálních sazeb je zcela v souladu s cílem schvalování souladu s p ředpisy 
a nejúčelnějším a nejú činnějším způsobem dosažení tohoto c íle. Bere v úvahu skute čnost, že 
v rámci každé z p řibližně 150 návšt ěv za účelem ověření souladu, které G Ř AGRI každý rok 
uskuteční, nelze vybrat statisticky platný vzorek . Nebylo by taktéž možné omezit takovéto 
testování v ěcné správnosti na p řípady, kdy jsou „d ůsledky vy číslitelné a zna čné“, jelikož tyto 
závěry nelze vyvodit v dob ě konání auditu, a pokud by bylo testování v ěcné správnosti 
provedeno na konci postupu, nemuselo by být relevantní a/nebo možné. 
Jelikož jsou zem ědělské výdaje vynakládány v rámci sdíleného řízení, mohou členské státy 
lépe než Komise posoudit a doložit skute čnou finan ční ztrátu nebo riziko pro rozpo čet EU. 
Provozní p říručka toto výslovn ě uznává a vyžaduje, aby Komise vzala takovéto d ůkazy 
v úvahu, pokud jsou spolehlivé. P řesnější výpočet finanční ztráty pro rozpo čet EU proto na 
všech úrovních postupu sc hvalování souladu s p ředpisy vyžaduje aktivní spolupráci ze strany 
dotčeného členského státu, jelikož pouze členský stát má k dispozici všechny pot řebné 
informace pro provedení tohoto výpo čtu. Navzdory žádostem Komise členské státy bohužel 
často tuto možnost nevyužívají. 
Soudní dv ůr mimoto rozhodl, že metoda paušální  sazby je v souladu s právními p ředpisy, 
jimiž se řídí práce týkající se ov ěřování souladu. Soudní dv ůr zejména potvrdil, že Komise 
nemusí provád ět kontroly nezbytné ke stanovení p řesného údaje o vzniklých ztrátách, nýbrž 
členské státy musí prokázat, že odhad Komise byl nep řiměřený. 
Komise nedávno navrhla systém, jehož prost řednictvím mohou členské státy od roku 2010 
posílit celkový rámec pro získání p řiměřené jistoty ohledn ě legality a správnosti na úrovni 
konečných příjemců. Za tímto ú čelem by m ěly certifika ční orgány rozší řit svou práci mimo 
stávající požadavky tím, že pro daný soubor výdaj ů znovu pln ě ověří reprezentativní vzorek 
operací, které doty čná platební agentura zkontrolovala na míst ě. Práce by m ěla zahrnovat 
úplné vyřízení spisu od p řijetí žádosti o podporu po výpo čet a provedení kone čné platby. 
f) Finanční opravy uložené členským stát ům prostřednictvím rozhodnutí o schválení souladu 
nejsou sankcemi, nýbrž vylou čením výdaj ů, které nebyly vynaloženy v souladu s p ředpisy 
EU, z financování EU. To potvrzuje rovn ěž judikatura Soudního dvora. 
g) Komise bude nadále doh lížet na prác i certifika čních orgán ů prostřednictvím zvláštních 
auditních návšt ěv. 
CS 20   CS 0100200300400500600700800Milionů EUR
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Rozpočtový rokGraf 1 - Částky vylou čené v jednotlivých rozpo čtových letech 
(včetně odhadů budoucích oprav)
Odhady vycházející z pr ůměru dosaženého v minulosti
Připravované opravy
Rozhodnutí 30-32
Rozhodnutí 1-29