CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 17.3.2015  
COM(2015) 127 final  
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉ RADĚ  
Zpráva o překážkách obchodu a investic (2015)   
 
2 
 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉ RADĚ  
Zpráva o  překážkách obchodu a  investic (2015)  
1) Úvod  
Zpráva o překážkách obchodu a investic (2015) (dále také jen „zpráva“) se zaměřuje na 
vybrané hlavní překážky, jimž čelí společnosti z Evropské unie (dále jen „EU“) na trzích šesti 
strategických hospodářských partnerů EU1, tj. na trzích Číny, Indie, Japons ka, 
Mercosuru (Brazílie/Argentina), Ruska  a Spojených států  (dále jen „ USA “). Jejím 
hlavním cílem je informovat o nejvýznamnějších překážkách omezujících obchod a potvrdit, 
že je důležité tyto překážky cíleným a koordinovaným postupem zdolávat.  
Zatímco zpr áva o překážkách obchodu a investic se zaměřuje na „ nejvýznamnější priority “, 
Komise rovněž pravidelně zveřejňuje „zprávu o opatřeních potenciálně omezujících obchod“ 
– neboli „ zprávu o monitorování protekcionistických opatření “ –, která poskytuje 
podrobně jší přehled o překážkách v oblasti obchodu a investic ve větším souboru třetích 
zemí2. Zpráva o překážkách obchodu a investic a zpráva o monitorování protekcionistických 
opatření se vzájemně doplňují.  
Tato pátá zpráva o překážkách obchodu a investic nejdříve uvádí přehled probíhajících 
jednání o obchodu a investicích vedených EU (část 2), dále hodnotí hlavní překážky obchodu 
a investic udržované strategickými ekonomickými partnery EU v roce 2014 (část 3 ) a na 
závěr (část 4) jsou uvedeny jednotlivé strategie EU pro řešení zmíněných problémů.  
2) Tvorba obchodních a  investičních příležitostí – probíhající jednání 
vedená EU  
S cílem vytvořit nové obchodní a  investiční příležitosti postupuje EU podle komplexního  
programu jednání, který zahrnuje dvoustranné, vícestranné a mnohostranné dohody. 
Dynamika vytvořená tímto rámcem jednání může rovněž přispět k vyřešení dlouhotrvajících 
překážek obchodu.  
Pokud jde o mnohostranná  jednání EU, nevyřešené otázky spojené s dohodami WTO, 
které byly sjednány na Bali , a to zejména otázky související s dohodou o usnadnění 
obchodu, byly v nedávné době vyřešeny. Tato skutečnost usnadňuje cestu k plnému provedení 
této první globální dohody o obchodu sjednané pod záštitou WTO. Na vícestranné  úrovni 
                                                 
1 Jak je uvedeno ve sdělení Komise Obchod, růst a celosvětové záležitosti  
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf   
2 Jedenáctá zpráva je k nahlédnutí na internetových stránkách 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152872.pdf   
 
 
3 
 úspěšně pokračuje jednání o dohodě o obchodu se službami (TISA) . Brzy by mělo být 
možné dosáhnout dohody o rozšíření seznamu produktů dohody o informačních 
technologiích (ITA) . Mezitím v  červenci 2014 zahájila EU a  13 dalších členů WTO jednání 
o liberalizaci světového obchodu s  environmentálními výrobky. Cílem této mnohostranné 
iniciativy „zeleného zboží“  je odstranit překážky obchodu a  investic v  oblasti zboží, služeb 
a techno logií, které přispívají ke  zlepšení našeho životního prostředí.  
Zároveň EU pokračuje ve  svých ambiciózních dvoustranných  jednáních, aby posílila svou 
obchodní a  investiční pozici na  řadě trhů třetích zemí. Prioritou jsou zejména jednání s  USA  
o transatlant ickém obchodním a investičním partnerství (TTIP) . Rozsáhlá a  ambiciózní 
dohoda o TTIP, jejíž součástí je zásadní úprava spolupráce a soudržnosti v oblasti regulace, 
nejen odstraní celní sazby, ale také napomůže snížit náklady související s necelními 
překáž kami.  
V prosinci 2014 bylo mezi EU a  Japonskem  uzavřeno osmé kolo technických rozhovorů 
o dohodě o  volném obchodu mezi EU a  Japonskem. Těmito jednáními se EU snaží řešit řadu 
problémů ovlivňujících podniky EU, zejména pokud jde o  celní sazby, necelní přek ážky 
a neuspokojivý přístup na  japonský trh s  veřejnými zakázkami.  
Na 16. summitu EU -Čína, který se konal v  listopadu 2013 v  Pekingu, zahájily EU a  Čína  
jednání o  rozsáhlé investiční dohodě , která by měla být ku  prospěchu obou stran, protože 
zajistí, že t rhy budou otevřené pro investice v  obou směrech.  
V březnu 2014 zahájily EU a  Myanmar/Barma  jednání o  investiční dohodě.  
Dohoda o  volném obchodu mezi EU a Singapurem  byla z  velké části parafována v  září 2013, 
ačkoli jednání v  oblasti ochrany investic byla uzavřena až v  říjnu 2014. Obchodní dohoda 
s Peru  a Kolumbií  se prozatímně uplatňuje v  Peru od  1. března 2013 a  v Kolumbii od  1. 
srpna 2013. V  červenci 2014 byla rovněž uzavřena jednání o přistoupení Ekvádoru  k dohodě 
s Kolumbií a  Peru a jsou udržovány kont akty s Bolívií , aby se prozkoumala možnost jejího 
začlenění do  této obchodní dohody.  
Dne 26. září 2014 byla na summitu EU -Kanada v  Ottawě ukončena jednání o  obchodní 
dohodě mezi EU a  Kanadou  (CETA) . Očekává se, že  tato dohoda odstraní více než 99  % 
všech cel mezi oběma ekonomikami a  vytvoří nezanedbatelné nové tržní příležitosti v  oblasti 
služeb a  investic.  
Dne 27. června 2014 podepsaly Moldavsko  a Gruzie  dohody o  přidružení s  EU, které 
zahrnují prohloubené a  komplexní zóny volného obchodu (dále jen „DCFTA “). Tyto dohody 
se prozatímně uplatňují od  1. září 2014. Dne 27. června 2014 podepsala rovněž Ukrajina  
DCFTA a  zbývající části dohody o  přidružení, které nebyly podepsány dne 21. března 2014. 
Po podpisu politických ustanovení dohody o  přidružení EU dne 23.  dubna 2014 jednostranně 
udělila autonomní obchodní opatření, a tím uvedla v účinnost tu část DCFTA, která 
odstraňuje celní sazby, ve  prospěch Ukrajiny. Autonomní obchodní opatření byla prodloužena 
do konce roku 2015 a vstup DCFTA v  platnost byl odložen na  1. ledna 2016.  
 
4 
 Kromě toho se EU účastní jednání o  dohodách o  volném obchodu s  několika dalšími třetími 
zeměmi a  regiony, a  to Mercosurem, Indií, Malajsií, Vietnamem  a Marokem . 
3) Situace v oblasti hlavních překážek obchodu a investic udržovaných 
strategickým i ekonomickými partnery EU v roce 2014  
a) Brazílie/Argentina  
1) Ačkoliv Brazílie v  oblasti investic  obecně nerozlišuje mezi zahraničním a  národním 
kapitálem, některá odvětví – zejména sdělovací prostředky a  komunikace, letectví, 
doprava a  těžba – podléhají omez ením zahraničního vlastnictví . 
2) Velký problém v  mnoha odvětvích v  Brazílii představují diskriminační daně a 
subvencování  domácích výrobců.  Obavy vyvolává zejména (opětovné) zavedení 
programu vývozních subvencí Reintegra . Kromě toho zůstává v Brazílii problémem 
udělování dotovaných půjček nebo grantů podmíněných splněním požadavků 
na místní obsah . Co se týče daňových opatření, EU požádala dne 19. prosince 2013 o 
konzultaci WTO ohledně diskriminačních daňových zvýhodnění, která Brazílie 
uděluje v oblasti automobilů, elektroniky, automatizovaných zařízení pro 
průmyslové nebo profesionální použití a  jiných souvisejících výrobků, které jsou 
vyráběny v Brazílii a  splňují určité požadavky na  místní obsah . Kromě toho Brazílie 
poskytuje daňové výhody v  podobě bezcelního nákupu kapitálového zboží a vstupů 
tuzemským společnostem, které vyvážejí nejméně 50  % své výroby. Po neúspěšných 
konzultacích s  Brazílií v  roce 2014 podala EU dne 18. listopadu 2014 žádost panelu 
WTO pro řešení spo rů. Dne 17. prosince 2014 ustavila WTO panel pro rozhodnutí 
v této věci.  
3) Brazílie  přijala další opatření narušující podmínky pro účast na  veřejných 
zakázkách , jelikož zavedla při výběrových řízeních preferenční rozpětí pro určité 
domácí produkty. Tato opatření stanoví rozpětí od  8 % do  25 % a zahrnují celou řadu 
sektorů.  
4) V oblasti sanitárních a  fytosanitárních opatření  bylo dosaženo určitého pokroku, 
i když j e zatím nedostatečný, pokud jde o  dovoz mléčných výrobků, vepřového 
a hovězího masa z  EU do Brazílie . Příslušný úřad v  Brazílii provádí 3 až 5 auditů 
ročně a  zahájil audity v  některých členských státech EU, ale velkým problémem zůstává 
50 nevyřízených žádo stí členských států. Celkově je v  Brazílii postup pro umožnění 
dovozu ze členských států EU stále zdlouhavý, zatěžující a  nepředvídatelný. Brazílie 
oznámila v  roce 2014 nové právní předpisy a EU předložila konkrétní návrhy 
na zjednodušení postupů při dovoz u. Brazílie je po zákazu, který na vývoz 
zemědělských produktů a  potravin z EU zavedlo Rusko, významným alternativním 
trhem.  
 
5 
  Co se týče některých omezení dovozu hovězího masa z EU v souvislosti s bovinní 
spongiformní encefalopatií (BSE) , změnila Brazílie  své dovozní požadavky, ale dosud 
je plně nesladila s  Mezinárodní normou OIE (Světové organizace pro zdraví zvířat).  
5) V Argentině  zůstává velkým problémem povinnost vyplnit „ předběžné místopřísežné 
prohlášení dovozce “ pro veškeré dovážené zboží. Odvolací org án WTO pro řešení 
sporů rozhodl dne 15. ledna 2015 ohledně sporu o toto prohlášení, jakož i  o řadě dalších 
neoficiálních opatření omezujících dovoz, jako jsou například požadavky na  vyrovnání 
dovozu. Odvolací orgán potvrdil předchozí rozhodnutí rozhodčího panelu, a  sice že 
argentinský požadavek na uvedené prohlášení představuje porušení práva WTO.  
6) Kromě toho Argentina  nadále uplatňuje přísná omezení převodu zahraničních měn, 
dividend a  licenčních poplatků . Situace se v  důsledku rostoucího nedostatku 
devizo vých rezerv dokonce zhoršuje. Byl vytvořen nový subjekt tvořený zástupci 
různých orgánů, včetně centrální banky, pro převod a  sledování plateb.  
7) Kromě toho Argentina  zavedla vnitřní zdanění k  regulaci dovozu luxusních 
automobilů, lodí, letadel a motocyklů,  jelikož uložila „ daň z luxusu “ až do  výše 50  % u 
zboží, jehož hodnota přesahuje určitý limit. Tato daň se vztahuje na luxusní automobily, 
a tedy na dovážené modely, v  mnohem větší míře než na modely vyrobené v této zemi.  
b) Čína  
8) Čína  uplatňuje významná omeze ní na zahraniční investice . Zejména by měla 
zpřístupnit odvětví uzavřená pro přímé zahraniční investice nebo podléhající 
požadavkům na společné podniky, včetně případů, kdy je podmínkou čínské většinové 
vlastnictví. Čína by rovněž měla odstranit další omez ení, jako je převod technologií  a 
požadavky na  místní obsah , jakož i  předchozí správní schválení. Další významnou 
překážkou pro investice v  Číně je subvencování  domácích výrobců, zejména státních 
podniků.  
 Čína přijala některá opatření týkající se investi c jednostranně. V  listopadu 2014 navrhla 
přezkum svého katalogu zahraničních investic  a odstranění určitých omezení. 
Přestože je tento přezkum vítaný, zklamáním v návrhu tohoto přezkumu je pouze 
omezené otevření určitých odvětví a  uzavření jiných. Ohlášené  reformy v  rámci 
Šanghajské pilotní zóny volného obchodu  se neuskutečnily dostatečně rychle. 
„Negativní seznam“ této zóny (uvádějící všechna odvětví, v  nichž jsou zahraniční 
investice omezeny, přičemž investice jsou povoleny ve  všech ostatních odvětvích) b yl 
předmětem přezkumu v  červenci 2014. Přestože došlo ke  zmírnění několika omezení 
pro zahraniční investice v určitých odvětvích, společnosti v této zóně se nadále potýkají 
s mnoha významným překážkám pro zahraniční investice. Tato situace bude rovněž 
sledována s  ohledem na  nedávné oznámení čínských orgánů, že budou otevřeny nové 
zóny volného obchodu.  
 
6 
 9) V oblasti veřejných zakázek  vyzývá EU i  nadále Čínu, aby co nejdříve přistoupila 
k Dohodě o  vládních zakázkách a podle této dohody upravila své právní předpis y. 
V lednu 2015 předložila Čína revidovanou nabídku ohledně dohody. EU vítá pokrok, 
pokud jde o  pokrytí na  nižší správní úrovni, avšak jsou stále nutná další výrazná 
zlepšení, zejména pokud jde o pokrytí státních podniků.  
10) V Číně  přetrvává mnoho problémů v  oblasti dodržování práv duševního vlastnictví . 
Patří sem registrace patentů a  užitných vzorů nízké kvality a používání ochranných 
známek ve zlém úmyslu, jakož i zdlouhavý postup registrace a obtížný postup pro 
ověřování zahraničních listin. Kromě toho je ochrana proti porušování práv duševního 
vlastnictví ze strany správních, justičních a  celních orgánů stále nedostatečná. Rovněž 
stále existuje mnoho nejasností týkajících se ochrany obchodního tajemství, které 
údajně musí být často sdíleno s  čínskými orgán y/společnostmi.  
11) Čína  se i nadále domnívá, že pouze informační bezpečnostní technologie vyvinuté v 
Číně jsou považovány za „bezpečné“ , a uplatňuje pojem „národní bezpečnosti“  v 
mnohem větší míře, než je mezinárodní praxe. To představuje obrovskou překážku pro 
zahraniční společnosti, které soutěží v oblasti komerčních aplikací v odvětví IT. Kromě 
toho se i nadále zahraničním společnostem brání v účasti v normalizačních 
orgánech  zabývajících se bezpečností . 
12) Společnosti z  EU čelí v Číně  mnoha dovozním sanitárním a  fytosanitárním 
opatřením . Měl by být zrušen stávající zákaz dovozu hovězího a skopového masa 
z EU. Kromě toho by měly být přijaty mezinárodní normy týkající se například  
bezpečnosti potravin a  zdraví zvířat.  
13) EU je rovněž znepokojena čínskými překážkami přístupu na  trh ve  zdravotnictví 
a v odvětví kosmetických přípravků . V případě zdravotnických prostředků  a léčiv  
by měl být nový regulační systém uveden do  souladu s  meziná rodními normami 
a postupy v  záležitostech, jako jsou klinická hodnocení a  požadavky na registraci. 
Pokud jde o kosmetické přípravky , měl by se zdokonalit postup registrace nových 
přísad v  kosmetických přípravcích a měl by být omezen na přísady s vyšším riz ikem. 
Mělo by se povolit označování kosmetických přípravků pomocí štítků a  předpisy 
týkající se jejich zkoušení by měly být uvedeny do  souladu s  mezinárodními standardy.  
c) Indie  
14) V Indii  se společnosti z EU stále ještě potýkají se značnými překážkami v pří stupu 
na trh v  odvětví informačních technologií a  elektroniky . Nelze pozorovat žádný další 
významný pokrok, pokud jde o  provádění politiky přednostního přístupu na  trh pro 
tuzemsky vyrobenou elektroniku u veřejných zakázek  v důsledku bezpečnostní 
situace p oté, co Indie tuto politiku v  roce 2013 pozastavila a výslovně vyloučila její 
použití u neveřejných zakázek. Indie tvrdí, že  není vázána žádnými závazky WTO 
(zejména Dohodou o  vládních zakázkách, jíž Indie není smluvní stranou). Očekává se, 
že Indie brzy o známí kritéria přidané hodnoty u svého režimu veřejných zakázek.  
 
7 
 Od 3. ledna 2014 je v Indii závazná registrace 15 kategorií produktů IT a  spotřební 
elektroniky . Ta byla usnesením ze dne 8. listopadu 2014 rozšířena na  dalších 15 
produktů. Provádění povinného zkoušení a  certifikace telekomunikačních síťových 
prvků v dané zemi bylo znovu odloženo, a sice do  1. dubna 2015. Vzhledem k  tomu, 
že značná část těchto produktů se na  indický trh dováží, mohou tato opatření významně 
ovlivnit obchod.  
15) Kromě toho p řetrvávají problémy s  prováděním certifikačního systému pro dovážené 
a vyvážené pneumatiky, který spravuje Výbor pro indické normy . Hlavní obavy se 
týkají poplatků účtovaných za každou označenou pneumatiku, zdlouhavých postupů, 
inspekcí v  závodech a  požado vaných bankovních záruk.  
16) Od srpna 2013 změnila Indie  výklad a  prosazování nařízení o normách bezpečnosti 
potravin z roku 2011, pokud jde o označování a  balení , jelikož přijala restriktivnější 
přístup pro používání štítků na  obalech, a  tím způsobila vážné narušení obchodu 
s potravinami. Obecněji řečeno, Indie v  nedávné době restriktivně rozšířila systémy 
označování v  mnoha odvětvích (např.  kosmetické přípravky, zdravotnické prostředky, 
informační a komunikační technologie).  
17) V roce 2014 zavedla Indie několik  opatření týkajících se odvětví kosmetických 
přípravků , jež se týkají označování, zkoušení na  zvířatech a požadavků na registraci 
pro dovážené produkty. Pokud jde o  označování , zveřejnila Indie v  červenci 2014 
požadavky na  označování vegetariánského a jiné ho než vegetariánského původu. Kromě 
toho zavedla Indie zákaz zkoušení  kosmetických prostředků na zvířatech  způsobem, 
který by mohl vést k  zákazu v  praxi široce používaných a  nenahraditelných přísad, které 
se nadále opírají o údaje o  zkouškách na  zvířatech , pokud neexistuje žádné alternativní 
řešení.  
d) Japonsko  
18) Od zahájení jednání o  komplexní dohodě o  volném obchodu  pokračují jednání o 
necelních překážkách . U některých z těchto překážek (např. ekologické potraviny, 
licence na velkoobchodní prodej destilát ů) Japonsko již splnilo své závazky dohodnuté 
v přípravné fázi předcházející zahájení jednání o dohodě o volném obchodu. U 
některých jiných překážek, k jejichž řešení se Japonsko zavázalo během prvního roku 
jednání, byl zaznamenán výrazný pokrok (například  u léčiv, potravinových přídatných 
látek, hovězího masa a povolovacího postupu pro zdravotnické prostředky).  
Nicméně přetrvávají nevyřešené otázky, které bude třeba vyjasnit dříve, než budou 
jednání ukončena. Kromě seznamu dohodnutého v  rámci analýzy rozsa hu působnosti 
předložila EU Japonsku v  prosinci 2014 druhý seznam necelních opatření , který 
zahrnuje zejména mnohé nedořešené otázky související se sanitárními a  fytosanitárními 
opatřeními. Diskuse s  Japonskem ohledně tohoto druhého seznamu stále probíhají  a 
cílem EU je včas dosáhnout  smysluplného pokroku. Jednání se vztahují rovněž na další 
 
8 
 oblasti, kde podniky z EU narážejí na  problémy při podnikání v  Japonsku, jako je 
například zadávání veřejných zakázek (včetně železnic).  
e) Spojené státy  
19) EU je nadále z nepokojena omezením „Buy American“  v oblasti veřejných zakázek 
USA . Tato omezení se stále vztahují na velkou část veřejných zakázek v  USA, 
vyhrazují podstatnou část veřejných zakázek pro místní zboží a  služby a  vylučují ze 
zadávání veřejných zakázek zahran iční společnosti. Je zřejmé, že významný pokrok 
v této oblasti je důležitým předpokladem pro úspěšné završení jednání 
o transatlantickém obchodním a  investičním partnerství. Zejména bude zásadní zajistit 
lepší přístup EU k  veřejným zakázkám v  USA na  nižší než federální úrovni.  
20) Problémy při ochraně práv duševního vlastnictví  v USA , konkrétně u zeměpisných 
označení EU na potravinách a  nápojích  (zejména v odvětví vína, sýra a  masa), jsou u 
producentů z EU zdrojem značné nespokojenosti. Probíhající jednání 
o transatlantickém obchodním a  investičním partnerství  poskytují významnou 
příležitost ke zlepšení ochrany zeměpisných označení EU v  USA.  
21) V USA  přetrvává velké množství překážek v oblasti sanitárních a fytosanitárních 
opatření . EU je nadále velmi znepokojena omezením dovozu ze strany USA pro 
skopové a  kozí maso a vaječné výrobky. Kromě toho dochází u žádostí z EU o  vývoz 
produktů živočišného původu, jako je hovězí maso, některé mléčné výrobky, živí mlži, 
jakož i rostlinných produktů, jako jsou jablka a  hrušky,  často k velkému zpoždění. I  zde 
může jednání o  transatlantickém obchodním a  investičním partnerství pomoci rychleji 
vyřešit tyto otázky.  
f) Rusko  
22) Rusko nesprávně provedlo vázané celní sazby WTO , pokud jde o  celou řadu 
produktů, včetně papíru, spotřebičů a  zemědělských produktů, jako je palmový olej. 
Dne 31. října 2014 podala EU žádost o řešení sporů pomocí konzultace WTO.  
23) Nový ruský zákon o  lokalizaci osobních údajů  (federální zákon 242) podepsaný 
prezidentem Putinem dne 21. července 2014 vyžaduje, aby ve škeré osobní údaje 
ruských fyzických osob byly uchovávány a  zpracovávány v  Rusku, a nepovoluje žádné 
výjimky pro obchodní údaje. Tyto hromadné požadavky na místní server, bez výjimky 
pro obchodní údaje, jsou nepřiměřené a  mohly by mít nepříznivý dopad na  digitální 
ekonomiku jako celek. Představují zejména významnou překážku pro evropské 
poskytovatele cloudových služeb a  rozvoj přeshraničního trhu se službami cloud 
computingu. Podle názoru EU by takové požadavky na lokalizaci měly být omezeny 
na konkrétní, s píše výjimečné případy (například pouze tehdy, pokud požadavky 
na bezpečnost údajů / soukromí nemohou být zajištěny jinak) a  musí být plně v  souladu 
s příslušnými ustanoveními práva WTO.  
 
9 
 24) Přetrvává mnoho problémů v sanitární a  fytosanitární oblasti . Dne 8. dubna 2014 
požádala EU o  konzultace WTO pro řešení sporů s Ruskem, pokud jde o omezení 
týkající se dovozu živých prasat, vepřového masa a  některých produktů z  vepřového 
masa pocházejících z  EU z  důvodu výskytu afrického moru prasat v  některých 
ohraničených  oblastech v  Litvě a  v Polsku v  blízkosti hranic s  Běloruskem. Konzultace 
nepřinesly žádné výsledky a dne 22. července 2014 byl ustaven panel WTO pro řešení 
sporů. Zákaz vývozu brambor a  jiných rostlin je stále v  platnosti od  1. července 2013, 
zatímco mezi  nové problémy patří zákaz týkající se hovězího ořezu z EU platný od  27. 
června 2014, zákaz týkající se ovoce a  zeleniny z  Polska (zejména jablek) zavedený dne 
1. srpna 2014 a  zákaz pokrmů z  masa, drobů a  tuku z EU platný od  22. října 2014.  
25) Dne 7. srpna 20 14 vydalo Rusko zákaz týkající se zemědělských produktů 
a potravin  z určitých zemí, včetně členských států EU, jež přijaly sankce  proti Rusku 
v souvislosti se situací na  Ukrajině. Mezi tyto produkty patří téměř všechny masné 
výrobky (hovězí maso, vepřové m aso, drůbež a některé zpracované masné výrobky), 
mléko a mléčné výrobky, ovoce a  zelenina a rovněž ryby a  korýši. Jsou zakázány 
rovněž některé zpracované zemědělské produkty.  
26) V oblasti technických překážek obchodu  čelí hospodářské subjekty EU stále četným 
horizontálním a  odvětvovým překážkám v  důsledku komplikovaných technických 
předpisů , které často obsahují přemrštěné požadavky na  certifikaci a posuzování 
shody . V mnoha případech jsou technické předpisy, které ny ní přijímá Euroasijská 
hospodářská unie, neslučitelné s  mezinárodními normami. Významnými příklady 
nadměrně zatěžujících technických předpisů, které zavedla Euroasijská hospodářská 
unie, jsou technické předpisy o  bezpečnosti spotřebních výrobků a  výrobků u rčených 
pro děti a  dospívající (použitelné mimo jiné pro textilní, oděvní a  obuvnický průmysl), 
stejně jako návrh technického předpisu o bezpečnosti alkoholických výrobků.  
27) Rusko přijalo subvenční program, který zahrnuje dotace pro výrobce zemědělského 
vybavení a  zemědělských strojů . Tento program stanoví dotace pro výrobce 
a odběratele zemědělských strojů za určitých podmínek souvisejících s místním 
obsahem . To má negativní dopad pro vývozce zemědělských strojů (zejména sklízecích 
kombajnů) z EU, kteří maj í velký zájem na  ruském trhu.  
28) Dne 14. května 2013 uložila Euroasijská hospodářská komise antidumpingové clo 
z dovozu lehkých užitkových vozidel  z Německa a Itálie. V  důsledku tohoto opatření 
se vývoz lehkých užitkových vozidel z  EU do  Ruska prakticky zasta vil, jelikož mu 
brání výše tohoto cla. Antidumpingová opatření se budou uplatňovat po dobu 5 let 
a budou se týkat vývozu EU v objemu asi 180 milionů EUR. Několik společností v  EU 
muselo  dramaticky omezit svou přítomnost na  trhu v  tomto segmentu v  Rusku. Ko mise 
zahájila řízení pro řešení sporů v  rámci WTO a  dne 20. října 2014 byl ustaven rozhodčí 
panel.  
 
 
10 
  
4) Různé nástroje pro řešení překážek obchodu a  investic  
a) Probíhající jednání o  dohodách o  volném obchodu  
EU jedná o  dohodách o  volném obchodu se čtyřmi ze svý ch šesti strategických 
hospodářských partnerů a probíhají rovněž jednání o investicích s  Čínou. Přestože pokrok při 
jednání s  Indií a  Mercosurem nebyl dostatečný, EU je i  nadále odhodlána uzavřít ambiciózní 
dohody. Dohoda o  transatlantickém obchodním a  investičním partnerství a jednání o  dohodě 
o volném obchodu mezi EU a Japonskem pokračují stabilním tempem. Rovněž probíhají 
dvoustranné rozhovory s  několika dalšími zeměmi a  regiony, jak je popsáno v  přehledu 
v oddílu 2 výše.  
Navzdory lepším vyhlídkám na úpl né provedení „balíčku dohod WTO z  Bali“ v  blízké 
budoucnosti a  navzdory celé řadě slibných probíhajících mnohostranných jednání jsou 
dvoustranná jednání o  dohodách o  volném obchodu stále významnějším nástrojem k  řešení 
konkrétních opatření narušujících obc hod na  důležitých trzích třetích zemí. Jednání 
o transatlantickém obchodním a  investičním partnerství s  USA mají zvláště důležitý 
strategický rozměr, jelikož komplexní dohoda včetně silných regulačních opatření by mohla 
nejen podpořit obchod mezi oběma str anami, ale rovněž vytvořit inovativní model pro 
sbližování právních předpisů, který by mohl sloužit jako globální vzor. Ambiciózní dohoda 
s USA by tak mohla konsolidovat a  dále vymezit úlohu EU jako vedoucího celosvětového 
regulačního aktéra.  
Kromě modelu  transatlantického obchodního a  investičního partnerství se EU rovněž opírá o 
rozhovory o  dohodách o  volném obchodu s  cílem řešit přetrvávající překážky na  klíčových 
trzích, jako v  případě Japonska, kdy jsou jednání založena na  komplexním přístupu, jehož 
cílem je odstranit celou řadu necelních překážek. Tato strategie již přinesla konkrétní 
výsledky při probíhajících jednáních a  mohla by představovat slibný model pro budoucí 
jednání o  dohodách o  volném obchodu.  
Dohody o  volném obchodu mají také tu výhodu, ž e umožňují řešit velký počet závažných 
překážek současně a  jít v případech, kdy je to možné, nad rámec stávajících mezinárodních 
obchodních pravidel. Tyto dohody mohou pomoci zamezit vzniku nových překážek.  
Preferenční obchodní dohody však také mají svá om ezení. Vyjednávání a  provádění těchto 
dohod zabere určitou dobu a nezbytná rovnováha vzájemných ústupků způsobuje, že  ne 
všechny překážky je možné řešit najednou.  
b) Provádění a  prosazování stávajících dohod o  volném obchodu  
Pokud jde o provádění a prosazování, EU nadále usiluje o  úplné provádění všech uzavřených 
dohod. Aby se zajistilo, že obchodní příležitosti  vzniklé na  základě jednání se promítnou 
do skutečných obchodních toků v daných zemích, použila EU mimo jiné svou strategii pro 
 
11 
 přístup na  trh na  základě závazků přijatých třetími stranami. Programy EU pro vyjednávání 
a prosazování se tudíž doplňují.  
Dohoda EU o  volném obchodu s  Jižní Koreou, která vstoupila v  platnost dne 1. července 
2011, je dobrým příkladem toho, jak lze provádění preferen ční obchodní dohody účinně 
sledovat. Například v  souladu s ustanoveními o spolupráci obsaženými v příloze této dohody 
týkající se chemických látek by Korea a  EU mohly objasnit různé otázky týkající se nových 
korejských právních předpisů „K -REACH“, a to na  zasedáních pracovní skupiny pro 
chemické látky zřízené v  rámci této dohody. Podobně i zasedání pracovní skupiny pro léčivé 
přípravky a zdravotnické prostředky podle této dohody umožnila řádné provádění 
specifických závazků dohodnutých mezi oběma stranami v  těchto odvětvích. Tento přístup, 
který byl rovněž použit v  souvislosti s obchodní dohodou s  Kolumbií a  Peru a  se Střední 
Amerikou, představuje užitečný model pro rozvoj přístupu k provádění v  rámci budoucích 
dohod o  volném obchodu.  
c) Řízení pro řešení sporů  v rámci WTO  
Donucovací opatření WTO zůstává důležitým nástrojem prosazování práva, kdykoli je to 
nutné a  vhodné. EU i  nadále řízení pro řešení sporů v  rámci WTO často využívá. V  roce 2014 
zahájila EU tři nové případy řešení sporů v  rámci WTO proti Rusku a  jeden případ proti USA 
ohledně dotací ve  prospěch společnosti Boeing.  
Zároveň stále běží řada dalších řízení pro řešení sporů v  rámci WTO, která EU zahájila 
před rokem 2014. Například byl dne 17. prosince 2014 ustaven panel WTO v případu proti 
Brazílii oh ledně daňových zvýhodnění domácích výrobců automobilů, elektroniky 
a automatizovaného zboží.  
Řešení sporů v  rámci WTO je i  nadále nejúčinnější možností, pokud se jiné donucovací 
nástroje ukážou být nedostatečné. I  když tato řízení trvají značnou dobu, nab ízejí možnost 
řešit závažné překážky systematičtějším způsobem a  zajistit právní jistotu v  dlouhodobějším 
horizontu. Významným příkladem úspěšného řízení zahájeného ze strany EU je případ 
čínských omezení na vývoz vzácných zemin, kdy Čína v  lednu 2015 rozh odla zrušit své 
vývozní kvóty.  
d) Výbory WTO  
EU je jedním z  nejaktivnějších členů WTO ve výborech zabývajících se technickými 
překážkami obchodu a sanitárními a fytosanitárními opatřeními. Zasedání těchto výborů 
v Ženevě jsou účinným nástrojem pro vyjádření znepokojení EU ohledně technických 
předpisů a neoprávněných sanitárních a  fytosanitárních opatření zaváděných jinými členy 
WTO, jakož i  pro informování, zvyšování povědomí a  vytváření spojenectví s  dalšími 
dotčenými členy WTO.  
 
12 
 Proaktivní přístup EU se neom ezuje na tyto výbory a zahrnuje i všechny ostatní výbory WTO, 
zejména ty, které se zabývají dovozními licenčními řízeními, obchodními aspekty 
investičních opatření a subvencemi a  vyrovnávacími opatřeními.  
e) Mezinárodní summity  
Mezinárodní summity na  dvoustra nné i  mnohostranné úrovni, jichž se účastní EU a/nebo 
členské státy, získaly během posledních let na  významu a  měly by se považovat za důležitý 
nástroj k  řešení konkrétních překážek obchodu a investic. Hlavy států a  předsedové vlád se 
scházejí častěji a  diskutují o  zásadních mezinárodních hospodářských problémech, jež často 
nelze vnímat odděleně od  řady souvisejících problémů v oblasti obchodu. V  tomto ohledu 
poskytují dobrou příležitost zasedání ve  formátu G20. V  rámci přípravy na  summity EU 
zahrnující vys okou představitelku a místopředsedkyni Komise3, Komisi a  členské státy by se 
zvláštní pozornost měla věnovat překážkám obchodu a  investic, které jsou v  této zprávě 
uvedeny jako prioritní.  
5) Závěry  
Tato pátá zpráva o překážkách obchodu a investic znovu uka zuje, že  naši strategičtí partneři 
i nadále udržují řadu významných překážek obchodu a  investic, které je často obtížné řešit. V 
současném  náročném kontextu hospodářské nejistoty a značného politického napětí existuje 
velké riziko, že  mnoho z  těchto překáž ek bude přetrvávat a  budou se vytvářet nové překážky 
na úkor všech.  
Pokud má tedy úsilí EU o  odstranění překážek být úspěšné, je zapotřebí více odhodlání 
na politické úrovni, jakož i intenzivnější a aktivní provádění strategie EU pro přístup na  trh. 
Nejle pší výsledky slibuje využití kombinace různých nástrojů a zvážení specifického kontextu 
každé z těchto překážek a  perspektivy jejího vyřešení.  
 
                                                 
3 Vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a místopředsedkyně Evropské komise.