EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 805 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Finska na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Finska na období 2011–2014 
{SEK(2011) 734 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Finska na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Finska na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a 148 odst. 4 
uvedené smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada dne 13. července 2010 p řijala doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 p řijala 
rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, jež spole čně 
představují „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyz vány, aby integrované 
hlavní sm ěry zohlednily ve s vých vnitrostátních hospodá řských politikách a politikách 
zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011 . 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu, která zahájila nový 
cyklus správy ekonomických záležitostí v Evropské unii a první evropský semestr integrované politické koordinace ex-ante , která je zakotvena ve  strategii Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 
a roční analýzou r ůstu vypracovanou Komisí). Rada zd ůraznila, že je p řednostně nutné 
obnovit zdravé rozpo čty a fiskální udržitelnost, prost řednictvím reforem trhu práce 
snížit nezam ěstnanost a dále usilovat o posílení r ůstu. Rada požádala členské státy, 
aby tyto priority promí tly do konkrétních opat ření, jež budou sou částí program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 také vyzvala členské státy, které se ú častní Paktu 
euro plus, aby v čas předložily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do jejich 
programů stability či konvergen čních program ů a jejich národních program ů reforem.  
(6) Dne 6. dubna 2011 Finsko p ředložilo aktualizaci prog ramu stability na období 2011–
2014 a národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné 
vazby, byly oba programy posuzovány sou časn
ě.  
(7) Finsko zaznamenalo v d ůsledku celosv ětové hospodá řské krize prudký pokles HDP, 
neboť finské hospodá řství je tradi čně závislé na vývozní výkonnosti svých hlavních 
průmyslových odv ětví. V roce 2009 se HDP snížil o 8,2 %. Tento pokles byl zp ůsoben 
mimořádně prudkým propadem vývozu (20% pokl es objemu vývozu) a souvisejícími 
negativními dopady na d ůvěru v investování. Míra nezam ěstnanosti se zvýšila o asi 2 
procentní body, tj. vzrostla z 6,4 % v roce 2008 na 8,3 % v roce 2010. Hospodá řské 
oživení bylo silné, p řičemž HDP se v roce 2010 zvýšil o 3,1 %, k čemuž přispěla jak 
domácí poptávka, tak i znovu rostoucí obj em vývozu. Po krátkém poklesu v roce 2009 
se ceny nemovitostí a objem výstavby byt ových jednotek rychle zotavily a p řekročily 
úroveň z období p řed krizí, což vyvolává jisté obavy z nadm ěrné expanze trhu 
s nemovitostmi. Finsko vyšlo z hospodá řské krize se schodkem ve řejných financí ve 
výši 2,5 % HDP (2010) a se zadlužením ve výši 48,5 % HDP. 
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 Rada zastává stanovis ko, že makroekonomický scéná ř, na němž je program 
založen, je pro období 2011–2012 realistický, avšak pro pozd ější období až p říliš 
příznivý. Pokud jde o období 2011–2012, je makroekonomický scéná ř v souladu 
s prognózou útvar ů Komise vypracovanou na ja ře. Pokud jde o období 2013–2015, 
program p ředvídá asi 2% r ůst HDP, což je o n ěco více než odhad možného r ůstu činící 
1,5 %, a mohl by proto být ohrožen nep říznivými riziky. Cílem rozpo čtové strategie je 
snížit s ohledem na cyklické zlepšení hospodá řství a na n ěkterá konsolida čních 
opatření, o nichž již rozhodla p ředchozí vláda, schodek na 0,9 % HDP v roce 2011 
a na 0,7 % v roce 2012. Na  období 2013–2015 však daná aktualizace programu 
stability další fiskální konsolidaci ne plánuje. Zdá se, že rizika pro rozpo čtové cíle jsou 
vyrovnaná. Nejvýznamn ější rizikový faktor souvisí s globálním makroekonomickým 
prostředím, které má na finské hospodá řství, jež je odkáza né na vývoz, tradi čně silný 
dopad. 
(9) Nejnovější aktualizace programu nep ředpokládá, že by p ředvídané zlepšení 
hospodářských podmínek ve st řednědobém výhledu pomohlo konsolidaci rozpo čtu. 
Zatímco st řednědobého cíle, který fins ké orgány stanovily jako strukturální p řebytek 
 
CS 4   CS ve výši 0,5 % HDP, má být dosaženo v roce 2011, v následujících lete ch se tento cíl 
ohledně strukturálního salda z řejmě nepodaří splnit.  
(10) Jednou z priorit následné finské vlády bylo p řijmout opat ření na řešení následk ů 
stárnutí populace. Zdá se, že, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí, 
je Finsko díky tomuto úsilí vystaveno st ředně vysokému riziku. Zem ě se nicmén ě 
potýká se silnou a bezprost řední demografickou zm ěnou a veřejné finance stále ješt ě 
vykazují nedostatky, pokud jde o je jich udržitelnost. Tento problém má vliv na mnohé 
oblasti politiky. Stárnutí obyvatelstva povede k významnému nár ůstu poptávky po 
službách pro staré lidi, které jsou v ětšinou poskytovány místními vládami ve Finsku. 
V různých studií bylo zjišt ěno, že se produktivita ve řejných služeb v minulých 
několika letech zlepšila pouze nepatrn ě. Finské orgány již provedly n ěkolik reforem 
s cílem restrukturalizovat ve řejné služby a zvýšit produktivitu na úrovni úst řední 
a místní správy. Relativn ě rozsáhlé investice do informa čních technologií ve ve řejném 
sektoru se dosud ve zlepšení produkti vity neprojevily, což znamená, že krom ě investic 
je zapotřebí také strukturálních a správních zm ěn. Celkov ě v oblasti ve řejných služeb 
stále existuje prostor pro další opat ření na zvýšení produktivity a dosažení úspor 
nákladů. 
(11) Aktuální zvýšení dlouhodobé nezam ěstnanosti je znepokojivé. V letech 2005–2008 
dlouhodobá nezam ěstnanost výrazn ě poklesla, avšak v roce 2009 za čala opět růst. Na 
konci března 2011 bylo 57 400 lidí dlouhodob ě nezaměstnaných, to je v porovnání s 
předchozím rokem o 12 400 lidí více. Mnoho z t ěchto dlouhodob ě nezaměstnaných je 
ve věku 55–64 let. Vzhledem k organizaci systému odchodu do d ůchodu vzroste po čet 
nezaměstnaných nejvíce ve v ěkové skupin ě 45–54 let. A čkoli míra je míra dlouhodobé 
nezaměstnanosti ve Finsku nižší, než je pr ůměr v EU, je t řeba na tuto otázku nahlížet 
v souvislosti s budoucím zajišt ěním nabídky pracovní sí ly a sociálním za členěním. 
Zkušenost ukazuje, že práv ě dlouhodobá nezam ěstnanost zvyšuje riziko chudoby 
a sociálního vylou čení. Ačkoli finské orgány uznávají, že nár ůst dlouhodobé 
nezaměstnanosti je naléhavá záležitost, na její potla čení zatím nebyla vypracována 
žádná komplexní strategie. B ěhem krize Finsko ú činně rozšířilo opatření aktivní 
politiky na trhu práce s cílem bojovat proti nezam ěstnanosti mladých. T řebaže to 
v letech 2010–2011 pomohlo nezam ěstnanost mladých snížit, nezam ěstnanost této 
skupiny je stále vyšší než je pr ůměr EU, a proto bude z řejmě zapotřebí nových 
opatření. Obdobn ě by posílení aktivní politiky na trhu práce a lepší cílené zam ěření 
jejích opat ření pomohlo zm ěnit negativní vývoj dlouhodobé nezam ěstnanosti. 
(12) Pokud jde o demografické zm ěny, zvyšování míry zam ěstnanosti starších pracovník ů 
je důležité pro stav ve řejných financí a má rozhodu jící význam pro budoucí pokrytí 
poptávky po pracovních silách. Finský d ůchodový systém byl reformován v roce 2005 
a dávky d ůchodového zabezpe čení byly v roce 2009 upraveny podle koeficientu 
naděje dožití. S nad ějí dožití však v sou časnosti není spojen zákonný d ůchodový v ěk. 
Takové spojení by vzhledem k tomu, že se nad ěje dožití neustále zvyšuje, podpo řilo 
nejen nabídku práce, nýbrž by také pomohlo zajistit p řiměřené důchody. V posledních 
několika letech byla možnost odchodu do p ředčasného důchodu omezena, avšak stále 
existuje prostor pro další opat ření, která by u starších lidí zvýšila motivaci setrvat v 
zaměstnání. Nap říklad prodloužené poskytování dávek v nezam ěstnanosti pro starší 
lidi funguje v zásad ě stejně jako již zrušený d ůchod v nezam ěstnanosti. I p řes zlepšení, 
ke kterému došlo za posledních deset let, je v porovnání s osta tními skandinávskými 
zeměmi míra zam ěstnanosti starších pracovník ů nízká, jakož i skute čný věk odchodu 
do důchodu. Velmi častou příčinou předčasného odchodu do d ůchodu je pracovní 
 
CS 5   CS neschopnost. V rámci snah o zvýšení skute čného věku odchodu do d ůchodu je rovn ěž 
nutné zam ěřit se na kvalitu pracovního života, v četně pohody zam ěstnanců a jejich 
zdraví. To je d ůležité zejména vzhledem k vysokému po čtu osob, které jsou 
v invalidním d ůchodu. Od roku 2009 Finsko vynaložilo asi 14 milion ů EUR na 
projekty, které mají zlepšit pracovního prost ředí. Bylo by vhodné posoudit dopad 
těchto iniciativ. Ú čast na celoživotním u čení je ve Finsku tradi čně velmi vysoká 
a vzhledem ke stále novým požadavk ům ohledn ě dovedností a vzhledem 
k demografické zm ěně bude důležitá i v budoucnu.  
(13) Silnější konkurence, zejména v odv ětví služeb, bude pro zvýšení produktivity 
a posílení potenciálu hospodá řského růstu stále d ůležitější. Okrajová poloha Finska 
a nízká hustota zalidn ění oslabují hospodá řskou sout ěž, což vede k relativn ě nízkému 
růstu produktivity v odv ětvích, která nevyváží zboží. St ávající obchodní struktury jsou 
částečně vysoce koncentrované, zejména v potraviná řském průmyslu či velkoobchodu 
a maloobchodu. To m ůže být příčinou relativn ě vysoké úrovn ě spotřebitelských cen, 
přestože se na ní mohou podílet také velk é vzdálenosti, které si vyžadují dlouhou 
přepravu. Maloobchodní ceny ve Finsku jsou jedny z nejvyšších v EU. Hospodá řskou 
soutěž v maloobchodním m ěřítku i nadále omezují právní p ředpisy, přestože některé 
byly nedávno liberalizovány, stejn ě jako překážky, které zahrani čním a domácím 
firmám zt ěžují vstupu na finský trh a odchod z n ěho. 
(14) Program stability Finska a jeho program ná rodních reforem nestanovují v rámci Paktu 
euro plus žádné konkrétní závazky, avšak o čekává se, že budou p ředloženy po 
vytvoření nové vlády. 
(15) Komise posoudila program stability a národní program reforem4, přičemž vzala 
v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociáln ě-ekonomickou politiku 
ve Finsku, ale také skute čnost, zda se shodují s pravidly  EU a s pokyny, a to vzhledem 
k tomu, že je nutné posílit celkovou správu ekonomických záležitostí Evropské unie. Komise se domnívá se, že je t řeba konkretizovat st řednědobá konsolida ční opatření 
a přijmout další opat ření s cílem zlepši t udržitelnosti ve řejných financí, nap ř. 
posílením produktivity ve řejného sektoru. Rovn ěž je třeba přijmout další opat ření, 
která by zvýšila motivaci prac ovat a také zvýšila skute čný věk odchodu do d ůchodu, 
jakož i zvýšila pr oduktivitu a hospodá řskou sout ěž na trzích se službami. 
(16) Na základ ě tohoto posouzení, jakož i s p řihlédnutím k doporu čením Rady ze dne 2. 
června 2010 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada 
prostudovala aktualizaci programu stabil ity Finska na rok 2011 a její stanovisko
5 je 
vyjádřeno zejména v doporu čeních č. 1) a 2) Rady uvedených níže. Rada prostudovala 
národní program reforem Finska, p řičemž zohlednila záv ěry Evropské rady ze dne 
25. března 2011, 
DOPORU ČUJE, aby Finsko v období 2011–2012 provedlo tato opat ření:  
(1) Pokračovalo ve fiskální konsolidaci, ke  snížení schodku využilo jakýchkoli 
neočekávaných p říjmů a zároveň přijalo dodate čná opatření k udržení fiskální situace 
nad uvedeným st řednědobým cílem. 
                                                 
4 SEK(2011) 734. 
5 Uvedeno v čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 6   CS (2) Přijalo další opat ření s cílem zvýšit produktivitu a ušet řit náklady v oblasti 
poskytování ve řejných služeb (nap ř. prostřednictvím str ukturálních zm ěn), a tím 
reagovalo na výzvy vyplývající ze stárnutí obyvatelstva. 
(3) Lépe zam ěřilo opatření aktivní politiky na trhu práce na dlouhodob ě nezaměstnané 
pracovníky a mladé lidi. 
(4) Přijalo opat ření na zlepšení zam ěstnatelnosti starších pracovník ů a zvýšení jejich 
účasti na celoživotním u čení. Přijalo další kroky, které by odrazovaly od p ředčasného 
odchodu do d ůchodu a dále p řizpůsobovalo hranice zákonného v ěku odchodu do 
důchodu nad ěji dožití. 
(5) Ještě více zpřístupnilo odv ětví služeb tím, že p řepracuje regula ční rámec a odstraní 
omezení, a zjednoduší tak novým firmám p řístup na trh se službami, zejména 
v maloobchodním odv ětví. 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 P ředseda