Pracovní dokument Komise - Návrh na obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu /* KOM/2004/0498 konecném znení */





V Bruselu dne 14.7.2004 KOM(2004) 498 v konečném znění PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE Návrh na obnovení INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu DŮVODOVÁ ZPRÁVA Přiložená předloha interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu je určena jako pracovní dokument pro jednání mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí. Účelem této interinstitucionální dohody je poskytnout soubor dohodnutých pravidel týkajících se řízení víceletého finančního rámce a sledu operací, pokud jde o každoroční rozpočtový proces. Obecné zásady pro novou dohodu o rozpočtové kázni Zachování základů Agenda 2000 úspěšně splnila své hlavní účely, pokud jde o finanční kázeň, uspořádaný vývoj výdajů a interinstitucionální spolupráci během rozpočtového procesu. Rozpočet Evropské unie byl každý rok přijat včas a obě složky rozpočtového orgánu společně upravily Agendu 2000 tak, aby se vyrovnala s dodatečnými finančními požadavky spojenými s rozšířením o deset nových členských států. Tato interinstitucionální dohoda proto navrhuje ponechat nezměněny hlavní rysy finančního rámce: - výdaje se dělí do velkých výdajových kategorií zvaných okruhy, a to pro každý rok v období 2007-2013, - maximální částky zvané stropy jsou stanoveny v tabulce finančního rámce pro období 2007-2013 (viz příloha I) pro položky závazků a pro každý okruh, - celkové roční částky jsou vyjádřeny pro položky závazků i položky plateb, - roční strop pro položky plateb musí respektovat strop vlastních zdrojů, který je v současnosti stanoven na 1,24 % hrubého národního důchodu (HND) EU. Zjednodušení, spojení Tato interinstitucionální dohoda se týká obnovení interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 s ohledem na zkušenosti získané z jejího provádění, ale také spojení všech společných prohlášení a interinstitucionálních dohod uzavřených ohledně rozpočtových záležitostí od roku 1982. Cílem této dohody je zejména začlenění interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 o vytvoření Fondu solidarity Evropské unie (EUSF), které bylo dohodnuto během současného období finančního výhledu. Navrhuje se, aby se z EUSF vyvinul nástroj evropské solidarity a rychlé odpovědi. Ve výhledu budoucího institucionálního rozvoje tato interinstitucionální dohoda navrhuje nahradit termín "finanční výhled" termínem "víceletý finanční rámec", dále také jako "finanční rámec". Pružnost a průhlednost: shrnutí zkušeností z Agendy 2000 Pružnost v dohodnutém víceletém finančním rámci je nutným důsledkem finanční kázně. Při odpovídajícím naplánování přispívá ke zlepšení účinného rozdělování zdrojů při umožnění odpovědi na nepředvídané potřeby nebo nové priority. Stupeň pružnosti finančního rámce ovlivňuje několik parametrů: délka období finančního výhledu, počet výdajových položek, prostor pod každým výdajovým stropem, prostor pod stropem vlastních zdrojů, podíl výdajů EU předurčených "referenčními částkami" v právních předpisech přijatých společným rozhodnutím, předem přidělené víceleté programy, celkový postoj k používání postupu provádění změn. Stupeň pružnosti se v průběhu času vyvíjel s měnícím se souborem uvedených parametrů. Agenda 2000 byla doposud při odpovědi na nepředvídané výzvy pro rozpočet EU úspěšná, i když za cenu větší složitosti a nižší průhlednosti, aniž by nutně došlo ke zlepšení účinného přidělování zdrojů. Stávající nástroj pružnosti a Evropský fond solidarity (EUSF) musely být vytvořeny mimo finanční výhled, aby odpovídaly na uznané potřeby. Skutečné používání nástroje pružnosti odhaluje odchýlení od jeho původních účelů, což představuje riziko oslabení důvěryhodnosti systému a značné narušení interinstitucionální spolupráce v rozpočtových záležitostech. Komise se domnívá, že by průhlednější nástroje, které by byly zcela začleněny ve finančním rámci, posílily rozpočtovou kázeň. Komise navrhuje tato opatření, která se budou zabývat budoucími výzvami a hledat patřičnou rovnováhu mezi rozpočtovou kázní a účinným přidělováním zdrojů. Za prvé, postup změny výdajových stropů by měl získat svou původní roli coby hlavního nástroje pro úpravy finančního rámce v případě podstatných a trvalých změn politických priorit. Aby postup provádění změn získal svou původní roli, Komise navrhuje pravidelné přezkoumávání potřeb, např. ve formě trialogu mezi Parlamentem, Radou a Komisí před předložením každého předběžného návrhu rozpočtu. Za druhé, intenzívní používání nástroje pružnosti během Agendy 2000 prokazuje, že jeho vytvoření bylo oprávněné. Tento nástroj však již dále své původní účely nesplňuje a je do značné míry používán jako nepřímý prostředek pro zvýšení stropu pro vnější vztahy. Toto odchýlení od svých původních účelů znamená riziko oslabení důvěryhodnosti systému a značné narušení interinstitucionální spolupráce v rozpočtových záležitostech. Proto Komise navrhuje novou pružnost přerozdělování, která by nahradila stávající "nástroj pružnosti" a která by umožnila, aby rozpočtový orgán na návrh Komise přerozdělil položky mezi výdajovými okruhy v rámci určitých mezí a v rámci celkových stropů. Za třetí, navrhuje se zřízení fondu pro úpravu růstu pro upravování finančního rámce podle hospodářského prostředí. Prostředky z fondu pro úpravu růstu mohou být uvolňovány až do výše 1 miliardy EUR v rámci výdajového okruhu (1a) "konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost". Tato částka může být navýšena o nepoužité položky ze strukturálních nástrojů, když situace dovolí, při použití pravidla N+2, až na maximální částku ve výši 1 miliardy EUR za rok. Za čtvrté, navrhovaná nová klasifikace výdajů povede také ke zvýšení pružnosti a účinného přidělování zdrojů tím, že zamezí zbytečnému rozdělování do skupin.Struktura výdajů v Agendě 2000 je do značné míry dědictvím sestavení prvního finančního výhledu a výhledů následujících. Je rozdělena do 8 výdajových okruhů, případně 11, bereme-li v úvahu i podokruhy. Rozdělování zdrojů do velkého množství okruhů a podokruhů způsobuje neohebnost systému a může zabránit provádění náležitých úprav a účinnějšímu používání zdrojů pro dosažení cílů politiky Unie, a tak bránit hlavnímu cíli mít rozpočtové prostředky ve službách cílů politiky.Omezenější počet rozpočtových okruhů nejenže odráží široké cíle politik, zároveň také poskytuje nutný prostor pro vývoj, který nelze vždy přesně předpovědět v mnohaletém časovém předstihu. Pro finanční rámec 2007-2013 Komise navrhuje pět hlavních výdajových okruhů, které se objevují v tabulce finančního rámce (viz příloha I). Za poslední se navrhuje zahrnout nástroj evropské solidarity a rychlé odpovědi do finančního rámce pro rozpočtovou kázeň a průhlednost. Vytvoření jeho předchůdce, Evropského fondu solidarity, mimo finanční rámec odhalilo, že při nedostatečné pružnosti v rámci FP budou v případě potřeby nalezeny vedlejší cesty. Komise věří, že tento nástroj je i nadále nezbytný, ale navrhuje jeho úplné začlenění do víceletého finančního rámce. Důsledky pro nařízení o rozpočtové kázni Zkušenost z finanční perspektivy 2000-2006 ukázala, že již není potřeba zachovávat zemědělskou směrnou částku předvídanou v nařízení Rady č. 2040/2000 o rozpočtové kázni, protože výdaje na zemědělství jsou již omezeny stropy dohodnutými do roku 2013. Další ustanovení ohledně rozpočtové kázně pro zemědělství budou převzata a posílena navrhovaným novým nařízením (články 18-20) o financování společné zemědělské politiky. Při posunu od intervence na trhu k přímým platbám zemědělcům a opatřením pro rozvoj venkova se zemědělské výdaje staly předvídatelnějšími. Měnová rezerva již neexistuje a přiložené návrhy na obnovení interinstitucionální dohody by již nevyžadovaly ad hoc ustanovení týkající se rezerv na vnější činnosti a pomoci při mimořádných událostech. Za těchto podmínek se Komise domnívá, že by nařízení Rady č. 2040/2000 mělo být zrušeno. Komise v patřičné době navrhne vhodný právní akt. Obecné zásady pro interinstitucionální spolupráci pro rozpočtový proces Ustanovení obsažená v části II jsou zaměřena na zdokonalení každoročního rozpočtového procesu. Většina z těchto ustanovení vyplývá z rozpočtové praxe nebo předchozích dohod a prohlášení. Byla aktualizována v souvislosti s novým finančním nařízením[1]. Přílohy I až IV tvoří nedílnou součást této navrhované dohody. Struktura a klasifikace výdajů Příloha III představuje klasifikaci výdajů na povinné a nepovinné výdaje pro novou strukturu podle okruhů. Ustanovení jsou zachována tak, aby obě složky rozpočtového orgánu stanovovaly klasifikaci nových rozpočtových položek v rámci ročního postupu dohadování. Finanční ustanovení v legislativních nástrojích Je zachována zásada stanovená ve společném prohlášení ze dne 6. března 1995 a zahrnutá v bodě 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999, kdy se orgány zavazují řídit se během rozpočtového procesu referenčními částkami přijatými v legislativním procesu společného rozhodování. Proces společného rozhodování však byl od roku 1995 pravidelně rozšiřován a přísná ustanovení ohledně referenčních částek ukládají rostoucí omezení pro rozpočtovou politiku. Komise proto navrhuje, aby rozpočtový orgán a Komise dostaly při sestavování svého předběžného návrhu rozpočtu manévrovací prostor prostřednictvím možnosti odchýlit se od těchto částek o omezenou výši (5 %). Závěr Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu se ukázala být účinným nástrojem pro koncipování každoroční rozpočtové praxe v dohodnutém víceletém finančním rámci. Její obnovení by mělo být bráno jako příležitost aktualizovat a zjednodušit různé stávající dohody a společná prohlášení týkající se rozpočtových záležitostí. Tato dohoda je zaměřena na zdokonalení nástrojů pružnosti a průhlednosti pro nalezení patřičné rovnováhy mezi rozpočtovou kázní a účinným přidělováním zdrojů. Předloha INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODA EVROPSKÉHO PARLAMENTU RADY KOMISE ze dne [...] mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu Pozn.: s ohledem na to, že během příštího finančního výhledu může dojít ke vstupu ústavy v platnost, nahrazuje v této předloze definice "víceletý finanční rámec" definici "finančního výhledu". Poznámky se týkají změn znění interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA I FINANČNÍ RÁMEC 2007-2013 [pic] PŘÍLOHA II INTERINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE V ROZPOČTOVÉM SEKTORU +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA III KLASIFIKACE VÝDAJŮ [pic] PŘÍLOHA IV FINANCOVÁNÍ VÝDAJŮ VYPLÝVAJÍCÍCH Z DOHOD O RYBOLOVU +++++ TABLE +++++ PROHLÁŠENÍ Prohlášení o úpravě strukturálních fondů, Fondu pro rozvoj venkova a Evropského fondu pro rybolov s ohledem na okolnosti jejich provádění Orgány mohou rozhodnout na návrh Komise, že v případě přijetí nových pravidel řídících strukturální fondy, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov po 1. lednu 2007, mohou být položky nepoužité v prvním roce finančního rámce převedeny do následujících let. [1] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Víceletý finanční rámec je v této dohodě rovněž uváděn jako "finanční rámec". [3] Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Tato interinstitucionální dohoda již nahradila a prohlásila za zastaralé tyto nástroje:- společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 30. června 1982 o různých opatřeních na zdokonalení rozpočtového procesu, Úř. věst. C 194, 28.7.1982, s. 1.- Interinstitucionální dohodu ze dne 29. října 1993 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu, Úř. věst. C 331, 7.12.1993, s. 1.- Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 6. března 1995 o začlenění finančních ustanovení do právních aktů, Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 4.- Společné prohlášení ze dne 12. prosince 1996 týkající se zlepšení informací pro rozpočtový orgán ohledně dohod o rybolovu, Úř. věst. C 20, 20.1.1997, s. 109.- Interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Evropskou Komisí ze dne 16. července 1997 o ustanoveních o financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky, Úř. věst. C 286, 22.9.1997, s. 80.- Interinstitucionální dohodu ze dne 13. října 1998 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o právních základech a provádění rozpočtu, Úř. věst. C 344, 12.11.1998, s. 1. [4] Úř. věst. C 283, 20.11.2002, s. 1. [5] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [6] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] Úř. věst. L 161/1 ze dne 26.6.1999, čl. 31 odst. 2.