Zpráva Komise - Výroční zpráva za rok 2007 o vztazích Evropské Komise s vnitrostátními parlamenty /* KOM/2008/0237 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.5.2008 KOM(2008) 237 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2007 O VZTAZÍCH EVROPSKÉ KOMISE S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2007O VZTAZÍCH EVROPSKÉ KOMISE S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY 1. ÚVOD Rok 2007 zaznamenal velmi významný vývoj nového přístupu vymezeného Komisí, který se týká posílení jejích vztahů s vnitrostátními parlamenty: tento přístup se odehrává zejména v podobě pravidelných návštěv předsedy Komise a ostatních členů Kolegia (více než 120 v roce 2007) ve vnitrostátních parlamentech a dále rovněž od září 2006 formou konzultací vnitrostátních parlamentů ohledně všech sdělení a návrhů Komise, ať už se jedná o legislativní iniciativy či dokumenty jiné povahy. K 31. prosinci 2007 obdržela Komise od vnitrostátních parlamentů 168 stanovisek. Na těchto dvou frontách byl uplynulý rok velmi plodný a vztahy s vnitrostátními parlamenty se značným způsobem prohloubily. Kromě toho přinesl značný pokrok podpis Lisabonské smlouvy spočívající v účasti vnitrostátních parlamentů na procesu přípravy právních předpisů Společenství. Otázka úlohy vnitrostátních parlamentů byla vlastně v samém jádru institucionálního uspořádání. Od vstupu nové smlouvy v platnost budou mít vnitrostátní parlamenty právo se vyslovit k používání zásad subsidiarity ve všech legislativních iniciativách Komise a budou moci žádat další vysvětlení ze strany Komise („žlutá karta“), nebo dokonce použít postup, který povede ke uskutečnění zvláštního a kvalifikovaného hlasování v Parlamentu a Radě Unie („oranžová karta“). Nejdříve se však musí vnitrostátní parlamenty vyslovit k ratifikaci výše uvedené Lisabonské smlouvy, která významným způsobem posiluje jejich úlohu v evropských záležitostech. Z 27 členských zemí proběhne ve 26 ratifikace vlastně výlučně parlamentní cestou. 2. BILANCE STANOVISEK OBDRžENÝCH OD VNISTROSTÁTNÍCH PARLAMENTů Ze čtyřiceti komor vyzvaných k účasti na politickém dialogu (čtrnáct členských států má jednokomorový a třináct dvoukomorový parlament) odpověděl velký počet zasláním stanoviska. 2.1. Reakce vnitrostátních parlamentů 168 stanovisek Vnitrostátní parlamenty se i nadále aktivně angažovaly v provádění mechanismu politického dialogu započatého v roce 2006. K 31. prosinci 2007 obdržela Komise 168 stanovisek od 27 vnitrostátních komor z 19 členských států, která se týkala 82 dokumentů Komise (viz přiložený seznam). V rámci dvou koordinovaných cvičení subsidiarity vedených Konferencí výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie (COSAC) a zahájených na konci roku 2006 bylo vydáno třicet pět stanovisek. Některé komory (celkem devatenáct) sdělily Komisi své stanovisko k návrhu, který se týkal soudní pravomoci a pravidel použitelných ve věcech manželských, zatímco šestnáct předaných stanovisek se týkalo návrhu úplného vytvoření vnitřního trhu poštovních služeb. Je nutné poznamenat, že během roku 2007 uskutečnila konference COSAC jen jedno cvičení tohoto typu. Pozornost byla věnována rámcovému rozhodnutí Rady ze dne 6. listopadu 2007 o boji proti terorismu[1]. Uváděné četné návrhy Komise Zbývajících 133 stanovisek se týkalo různých dokumentů Komise. Několik návrhů vyvolalo minimálně tři stanoviska: návrhy, které se týkaly Evropského technologického institutu, společné organizace trhu vína, ochrany půdy, sankcí proti zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem, zelených knih o tabáku, modernizaci pracovního trhu, diplomatické a konzulární ochraně, přístupu veřejnosti k dokumentům orgánů Evropského společenství, politice výzkumu a budoucím systému evropského azylu, sdělení Evropská politika pro moře a oceány, jakož i návrh roční politické strategie pro rok 2008. Je nutné zmínit, že vnitrostátní parlamenty rovněž projevily zvláštní zájem o roční politickou strategii pro rok 2008. Pět komor zároveň reagovalo cestou stanovisek v rámci politického dialogu zahájeného Komisí. Nicméně tento dialog se ubíral i jinými cestami, a to cestou organizovaných slyšení z iniciativy shromáždění za účasti členů Komise či bez jejich účasti či cestou debat v rámci COSAC. Velmi aktivní shromáždění Některé druhé komory byly velmi aktivní, např. francouzský senát, německá Bundesrat , sněmovna lordů a český senát, které samy o sobě stojí za 92 stanovisky. Svůj názor k několika konzultačním dokumentům dal rovněž najevo švédský parlament ( Riksdag ) a dánský parlament ( Folketing ), zatímco Shromáždění Portugalské republiky uvedlo řadu příznivých stanovisek k subsidiaritě. Těchto sedm komor vypracovalo 138 stanovisek. Odpovědi Komise Komise odpověděla na 109 z těchto stanovisek. Více stanovisek (celkem 41) vnitrostátních parlamentů bylo příznivých a vyjma potvrzení o příjmu nevyžadovalo odpověď. Odpověď Komise je v jazyce příslušné komory. Pro informaci je sdělena Evropskému parlamentu a Radě. Některé odpovědi Francouzský senát považoval za vhodné třikrát reagovat na odpovědi Komise k návrhům týkajícím se používání psích a kočičích kožešin, k bezpečnosti dálniční infrastruktury a sankcím proti zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem. Sněmovna lordů dvakrát reagovala na návrh Evropského technologického institutu. Francouzský senát a německá Bundesrat se i v roce 2007 vrátily k prvním připomínkám z roku 2006 ohledně návrhu na ochranu půdy. 2.2. Vyvíjející se proces Rozšířená účast Jestliže byla stanoviska vnitrostátních parlamentů kromě cvičení koordinovaných COSAC ze začátku především počinem druhých komor, které byly velmi aktivní, pak je nutné poznamenat, že švédské a dánské shromáždění se rozhodlo vydávat stanoviska již ve fázi konzultačních dokumentů. Připomínky obecně politické povahy Pokud se testy organizované COSAC omezovaly pouze na specifický aspekt subsidiarity, pak je nutné připomenout, že obecně se stanoviska vnitrostátních parlamentů rovněž dotýkala politických úvah spojených s obsahem návrhů Komise. Některé komory, jako francouzský senát, nizozemský parlament nebo Shromáždění Portugalské republiky, se soustředily na otázky subsidiarity a proporcionality. Nicméně Shromáždění Portugalské republiky rovněž přijalo obecné stanovisko ke sdělení Komise o jejích výsledcích v roce 2006, které se kromě jiného týkalo lisabonské strategie, jednotného trhu, sociální solidarity, energie atd. Výkonnější systém IPEX Databáze IPEX je čím dál tím víc operativní a zaručuje Komisi větší informovanost o meziparlamentní spolupráci a zejména o existenci stanovisek vnitrostátních parlamentů, která jí nebyla předána. Pro rok 2008 se plánuje posílit spolupráci prostřednictvím systému IPEX. 2.3. Dopady na tvorbu politik Nejzazším účinkem stanovisek vnitrostátních parlamentů je odpověď a vysvětlení ze strany Komise. Jedná se o novou formu průhlednosti, kterou chtěla Komise podpořit za účelem obohacení procesu tvorby a vývoje politik uvnitř Komise. V souladu se smlouvou a se svými ústavními pravidly a zvyklostmi se vnitrostátní parlamenty neúčastní rozhodovacího procesu na evropské úrovni. Nicméně v rámci politického dialogu zahájeného Komisí v září roku 2006 může být jejich přínos užitečný z hlediska zlepšení tvorby evropských politik. Vnitrostátní parlamenty již mnohokrát reagovaly na konzultační dokumenty Komise. Komise je pak bude brát v úvahu při tvorbě návrhů, které z nich vyplynou. Obavy vnitrostátních parlamentů ostatně evropské orgány několikrát vyslyšely během přezkumu legislativních návrhů Komise. Bylo tomu tak zejména u spisů týkajících se např. úplného dosažení vnitřního trhu poštovních služeb, návrhů na ochranu půdy, bezpečnosti dálniční infrastruktury nebo Evropského technologického institutu. A nakonec je nutné uvést, že podnět francouzského senátu na změnu záhlaví návrhu na ochranu chodců a jiných nechráněných účastníků silničního provozu mohl být Komisí přijat. Komise o něm bude informovat Evropský parlament a Radu. Zároveň se může stát, že je vhodné dokument doplnit v tom smyslu, aby byly lépe upřesněny záměry Komise. Proto byly během debat v Radě změněny a doplněny body odůvodnění ve znění návrhu o ovoci a zelenině, KOM (2007)17l, čímž bylo odůvodnění v oblasti subsidiarity a proporcionality vyjádřeno výslovněji. 3. PRACOVNÍ NÁVšTěVY čLENů KOMISE A DALšÍ KONTAKTY S VNITROSTÁTNÍMI PARLAMENTY V ROCE 2007 Návštěvy ve vnitrostátních parlamentech Nový přístup ke vztahům mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty[2] stanovil tři obecné cíle určené ke směrování činností Komise: vzájemnou pomoc a zavedení otevřeného a průběžného dialogu, propojení a blízkost k občanům prostřednictvím lepších vztahů s volenými zástupci. V tomto smyslu byla klíčovou činností stanovena organizace pravidelných pracovních návštěv členů Komise ve vnitrostátních parlamentech. Předseda Komise a místopředsedkyně pro vztahy mezi institucemi podnikli během tohoto volebního období návštěvy všech vnitrostátních parlamentů. Intenzita těchto návštěv představuje novou skutečnost a jasně ukazuje důležitost, jakou Komise přikládá většímu naslouchání vnitrostátním parlamentům, a vůli jim více vysvětlovat prováděné politiky. Předseda José Manuel Barroso v roce 2007 navštívil v tomto duchu litevský, portugalský, maltský, rumunský a estonský parlament. Dále se dne 15. října 2007 zúčastnil schůze COSAC v Estoril, jakož i setkání předsedů výborů pro zahraniční záležitosti parlamentů členských zemí Evropské unie. Místopředsedkyně Margot Wallströmová navštívila v roce 2007 italský a nizozemský parlament, jakož i Dolní sněmovnu a Sněmovnu lordů. Dvakrát se v Bruselu setkala s delegací švédského parlamentu a dne 12. února 2007 se v Berlíně zúčastnila setkání předsedů delegací COSAC, jakož i schůze COSAC dne 15. května 2007. Dále je nutné zmínit, že komisaři v tomto roce navštívili vnitrostátní parlamenty nebo se s nimi setkali více než stodvacetkrát. Účast na meziparlamentních schůzích Komise vyhověla četným žádostem o účast na schůzích s vnitrostátními parlamenty pořádanými Evropským parlamentem nebo spolupořádanými Evropským parlamentem a vnitrostátním parlamentem předsednické země, jak na úrovni parlamentních výborů, tak na úrovni ad hoc . Mimo jiné je důležité zmínit účast předsedy Josého Manuela Barrosa na meziparlamentních fórech o budoucnosti Evropské unie ve dnech 12. června 2007 a 4. prosince 2007 a rovněž na fóru o lisabonské strategii dne 6. února 2007. Místopředseda Günter Verheugen zahájil práce stejného fóra dne 5. února 2007. Dále se Joaquín Almunia dne 28. února 2007 zúčastnil meziparlamentního fóra o eurozóně. László Kovacs se dne 26. května 2007 zúčastnil konference předsedů parlamentů Evropské unie v Bratislavě. Vydání informačního zpravodaje Generální sekretariát Komise vydal tři informační zpravodaje, které byly rozšířeny interně a rovněž v Evropském parlamentu a vnitrostátních parlamentech. Nová forma komunikace o EU Organizování politického dialogu mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty přineslo citelné navýšení výměn informací. Proto Komise na základě žádosti Evropského parlamentu vyjádřené v rámci rozpočtu pro rok 2007 přistoupila k rozvoji pilotních informačních sítí (PIS). Jedná se o platformu pro výměnu a interakci mezi členy Evropského parlamentu a členy vnitrostátních parlamentů, jejímž cílem je podpořit strukturovaný dialog týkající se různých témat a dále šířit znalosti o Evropské unii a podpořit nové myšlenky a politiky. Platforma řídí odkazy na stránku EUROPA a rovněž na stránku IPEX. Stálí zástupci Komise se zúčastnila dvanácti zasedání stálých zástupců vnitrostátních parlamentů v Bruselu. 4. ZÁVěRY Od začátku roku 2005 se vztahy Komise s vnitrostátními parlamenty řídily dle jasného a stručného plánu. Díky od počátku vymezeným klíčovým cílům mohla Komise s vnitrostátními parlamenty vytvořit pevný pracovní vztah a později zahájit dialog, jehož cílem bylo zlepšit tvorbu politik. V roce 2008 se vztahy mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty prohloubí za plného respektování pravomocí orgánů Evropské unie. Důležité bude zejména prohloubit politický dialog s vnitrostátními parlamenty a připravit vstup Lisabonské smlouvy v platnost. Komise plánuje zachovat stávající systém dialogu s vnitrostátními parlamenty a prohloubit ho prostřednictvím zveřejnění svých odpovědí na stanoviska parlamentů a rovněž upravit svůj systém předávání dokumentů a přijímání parlamentních stanovisek. Zároveň přijme opatření potřebná k zavedení ustanovení Lisabonské smlouvy. PŘÍLOHA STANOVISKA VNITROSTÁTNÍCH PARLAMENTŮ K 7. lednu 2008 2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 | 3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 | 4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | - | 9 | 5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - | 6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 | 7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 | 8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Obě komory * | 9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 | 10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 | 12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 | 13 | UK House of Commons | 2 | 1 | - | 1 | 2 | 14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - | 15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 | 16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - | 17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 | 18 | IT Camera dei Deputati | 1 | - | - | 1 | - | 19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 | 20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - | 21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - | 22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - | 23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Obě komory * | 24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - | 25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - | Celkem: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 | * Stanoviska nizozemského a irského parlamentu byla zaslána jménem obou komor. ** Zmocnění: Komise zmocnila místopředsedkyni pro vztahy mezi institucemi, aby na základě souhlasu dotčených útvarů a kabinetů svým jménem odpovídala vnitrostátním parlamentům. *** V případě příznivého stanoviska zašle Komise pouze potvrzení o příjmu. V ostatních případech odpoví dotčeným komorám buď na základě zmocnění místopředsedkyně pro vztahy mezi institucemi, nebo jim bude odpovězeno zjednodušenou formou. [1] Ohledně této skutečnosti neobdržela Komise do konce roku 2007 žádná stanoviska vnitrostátních parlamentů. [2] „Deset hlavních cílů“ oznámených Kolegiu Margot Wallströmovou dne 9. února 2005.