Zvláštní zpráva Chyby ve výdajích na 
rozvoj venkova: jaké mají 
příčiny a jak jsou řešeny?CS 2014  č. 23
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
ISBN 978-92-872-1627-4
doi: 10.2865/84699
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Chyby ve výdajích na 
rozvoj venkova: jaké mají 
příčiny a jak jsou řešeny?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2014  č. 23
02
 Obsah
Body
 Glosář
I–XI Shrnutí
1–5 Úvod
6–11 Rozsah a koncepce auditu
12–21 Typ a výskyt zjištěných chyb
12–14 Obecně
15–16 Investiční opatření
17 Podpora na zemědělskou plochu
18–21 Rozdíly v míře finančního plnění a míře chyb mezi skupinami členských států
22–92 Připomínky
22–54 ČÁST I – Jaké jsou hlavní příčiny míry chyb u investičních opatření?
23–29 Na vzniku chyb se výrazně podílejí veřejné orgány vzhledem k nedodržování pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek
30–38 Na míře chyb se výrazně odrazilo neplnění podmínek způsobilosti ze strany příjemců
39–45 Známky toho, že soukromí příjemci se mohli dopustit záměrných nesprávností
46–54 Orgány členských států mohly chyby mající vliv na investiční opatření odhalit a napravit
55–69 ČÁST II – Jaké jsou hlavní příčiny míry chyb u podpory na zemědělskou plochu?
56–65 Z opatření týkajících se plochy je nejvíce náchylná k chybám agroenvironmentální podpora
66–69 Platby pro znevýhodněné oblasti jsou méně zatíženy chybami
03 Obsah
70–92 ČÁST III – Mohou akční plány členských států a nový právní rámec EU tyto příčiny účinně vyřešit?
71–81 Vypracování akčních plánů, iniciované Komisí, je pro řešení příčin chyb krokem správným směrem
82–92 Nový právní rámec EU může mít pozitivní vliv na řešení příčin chyb
93–100 Závěry a doporučení
 Příloha – Seznam opatření pro rozvoj venkova
 Odpovědi Komise
04
 Glosář
Efekt mrtvé váhy : situace, kdy by byl dotovaný projekt zcela nebo zčásti 
realizován i bez veřejné podpory.
Gold‑plating : zbytečná a/nebo nepřiměřená pravidla, jako například přemrštěné 
podmínky způsobilosti.
Investiční opatření : podpora poskytovaná na hmotné či nehmotné investice.
Kontroly na místě : ověření souladu s příslušnými pravidly prováděné inspektory 
platební agentury, které obnáší návštěvu prostor příjemce (např. inspekce 
v zemědělském podniku s cílem změřit a posoudit způsobilost vykázaných 
ploch). Některé záležitosti, např. existenci zvířat, lze kontrolovat pouze na místě.
Kritéria způsobilosti : pravidla, která je potřeba dodržovat, protože jinak 
podpora nebude vyplacena nebo bude odebrána. Tato pravidla by měla 
zohledňovat omezené finanční prostředky, které jsou k dispozici pro dosažení 
cílů programu.
Malé a střední podniky : podniky, které zaměstnávají méně než 250 
zaměstnanců a mají roční obrat nepřesahující 50 milionů EUR a/nebo roční 
bilanční sumu nepřesahující 43  milionů  EUR1.
Míra chyb : míra chyb u každé nesprávné operace je podíl chybně vyplacených 
prostředků na celkové vyplacené částce. Výpočet celkové míry chyb je vysvětlen 
v rámečku 1 .
Nesrovnalost : jakékoli porušení právního předpisu Společenství vyplývající 
z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je 
nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Společenství nebo rozpočty 
Společenstvím spravované, a to buď snížením nebo ztrátou příjmů z vlastních 
zdrojů vybíraných přímo ve prospěch Společenství, nebo formou neoprávněného 
výdaje2.
Opatření : systém podpory k provádění určité politiky. Každé opatření stanoví 
konkrétní pravidla, která se musí při projektu nebo opatřeních způsobilých pro 
financování dodržovat. Existují dva hlavní typy opatření: investiční opatření 
a podpora na zemědělskou plochu.
Platební agentura : orgán členského státu odpovědný za náležité posouzení, 
výpočet, kontrolu a vyplacení zemědělských dotací. Část práce platební agentury 
mohou provádět delegované subjekty.
Podpora na zemědělskou plochu : podpora udělená na udržitelné využívání 
zemědělské půdy. Tato podpora se vyplácí na každý způsobilý hektar.1 Doporučení Komise 
2003/361/ES ze dne 6. května 
2003 o definici mikropodniků, 
malých a středních podniků 
(Úř. věst. L 124, 20.5.2003, 
s. 36).
2 Čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 2988/1995 ze dne 
18. prosince 1995 o ochraně 
finančních zájmů Evropských 
společenství (Úř. věst. L 312, 
23.12.1995, s. 1).
05 Glosář
Program rozvoje venkova : dokument vypracovaný členským státem nebo 
regionem a schválený Komisí, který slouží jako plán pro provádění politiky 
rozvoje venkova a její monitorování. Může obsahovat až 46 různých opatření 
a doplňkových podopatření.
Řídicí orgán : národní nebo regionální orgán určený členským státem, aby řídil 
program rozvoje venkova (PRV).
Sdílené řízení : způsob plnění rozpočtu EU, kdy jsou prováděcí úkoly delegovány 
na členské státy3. Členské státy za tím účelem určí orgány odpovědné za řízení 
a kontrolu finančních prostředků EU. Tyto orgány předkládají výsledky této 
činnosti Komisi. V rámci této zvláštní zprávy se těmito orgány rozumí „platební 
agentury“.
Správní kontroly : formalizované a automatizované kontroly, které provádějí 
platební agentury u všech žádostí s cílem ověřit, že žádosti jsou v souladu 
s podmínkami pro udělení podpory. Ověřovat by se měly všechny prvky, které je 
možné a vhodné kontrolovat administrativními prostředky.
Zadávání veřejných zakázek : zadávací  proces, který musí veřejné orgány 
dodržet při nákupu zboží, prací a služeb nad určitou prahovou hodnotou. 
Cílem je získat nabídku nejlepší hodnoty vytvořením dostatečné konkurence 
mezi dodavateli a zajistit, aby se zakázky udělovaly spravedlivě, transparentně 
a nediskriminačním způsobem. Právní rámec pro zadávání veřejných zakázek, 
který musí vnitrostátní orgány zavést, je stanoven směrnicí 2004/18/ES 
a směrnicí 2004/17/ES.
Zemědělská činnost : produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských 
produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat 
pro zemědělské účely, nebo udržování půdy v dobrém zemědělském 
a environmentálním stavu.
Zemědělský závazek : zemědělské postupy, které se žadatel zavazuje dodržovat.3 Článek 59 nařízení 
(EU, Euratom) č. 966/2012 
Evropského parlamentu 
a Rady ze dne 25. října 2012, 
kterým se stanoví finanční 
pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie a o zrušení 
nařízení Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 
26.10.2012, s. 1).
06
I
Evropská unie (EU) a členské státy vyčlenily na politiku 
rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 
více než 150 miliard EUR. Celkový rozpočet, plněný 
v rámci sdíleného řízení, byl téměř rovnoměrně rozdě ‑
len mezi investiční opatření (jimiž se podporují inves ‑
tice do hmotného a nehmotného majetku) a podporu 
na zemědělskou plochu (která kompenzuje zemědělce 
za jejich úsilí o uplatňování určitých zemědělských 
postupů).
II
Účetní dvůr odhaduje, že průměrná míra chyb 
u výdajů vynaložených v posledních třech letech činila 
8,2 %4. Investiční opatření se na míře chyb podílela ze 
dvou třetin, podpora na zemědělskou plochu z jedné 
třetiny. Účelem této zvláštní zprávy je v této souvislosti 
popsat hlavní příčiny takto vysoké míry chyb a posou ‑
dit, zda je kroky učiněné členskými státy a Komisí 
mohou v budoucnu účinně vyřešit.
III
Účetní dvůr dospěl k závěru, že opatření Komise 
a členských států na odstranění hlavních příčin vysoké 
míry chyb v oblasti rozvoje venkova jsou účinná čás ‑
tečně. Tento celkový závěr vychází především z toho, 
že přes iniciativy Komise akční plány členských států 
systematicky neřešily zjištěné nedostatky.
4 Nejpravděpodobnější míra chyb nahlášená za celou skupinu politik 
(rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a zdraví) byla 7,7 % za 
hospodářský rok 2011, 7,9 % za hospodářský rok 2012 a 6,7 % za 
hospodářský rok 2013. Míra chyb v samotné oblasti rozvoje venkova 
je vyšší než u ostatních složek v této skupině politik (příslušné údaje 
týkající se pouze rozvoje venkova viz též poznámka pod čarou 5 
k bodu 4).IV
Příčiny chyb se zjišťovaly formou analýzy vzorku 
461 plateb namátkově vybraných během auditů 
legality a správnosti za rok 2011, 2012 a 2013. Tato 
první etapa byla doplněna také o poznatky Účetního 
dvora získané při prověrkách kontrolních systémů 
zavedených v členských státech mezi lety 2011 a 2013. 
Ve druhé etapě Účetní dvůr prověřil akční plány 10 
z 27 členských států a zkoumal, zda v nich byly účinně 
stanoveny příčiny chyb a zahrnuta nápravná opatření. 
Tato práce byla dokončena posouzením potenciálního 
dopadu právního rámce EU na programové období 
2014–2020 na příčiny chyb.
V
Nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek 
přispělo k jedné osmině míry chyb. Porušení pravidel 
spočívalo hlavně v neoprávněném přímém udělení 
zakázky bez soutěžního řízení, nesprávném uplatnění 
výběrových a zadávacích kritérií nebo nerovném 
zacházení s uchazeči. Důvodem byla zejména nezna ‑
lost uplatňování příslušných pravidel o veřejných 
zakázkách a preferování určitých dodavatelů.
VI
Na nezáměrná porušení kritérií způsobilosti ze strany 
veřejných a soukromých příjemců připadla čtvrtina 
míry chyb. Podezření na záměrné porušení pravidel 
ze strany soukromých příjemců přispělo k míře chyb 
další jednou osminou. Účetní dvůr zjistil, že nejvíce 
náchylné k chybám bylo opatření na podporu zpra ‑
cování zemědělských produktů, naopak opatření na 
zahájení činnosti mladých zemědělců nebylo vůbec 
zatíženo chybami ve způsobilosti.Shrnutí
07
 Shrnutí
VII
Kontrolní orgány členských států mohly a měly odhalit 
a napravit většinu chyb (soukromých i veřejných 
příjemců) v oblasti investičních opatření. Kontrolní 
systémy jsou nedostatečné, protože kontroly nejsou 
vyčerpávající a vycházejí z nedostatečných informací.
VIII
Podpora na zemědělskou plochu se podílela na míře 
chyb téměř z jedné třetiny, přičemž hlavní příčinou 
chyb byl nesoulad se zemědělskými závazky. Tuto 
situaci lze vysvětlit třemi důvody: omezenou motivací 
zemědělců dodržovat závazky, malou mírou kontrol 
u zemědělských závazků a slabým odrazujícím účin ‑
kem systému sankcí. Na druhou stranu kompenzační 
platby na znevýhodněné oblasti, což je opatření 
s podobnými charakteristickými rysy jako opatření 
na podporu zahájení činnosti mladých zemědělců, je 
zatíženo chybami méně.
IX
Vypracování akčních plánů, iniciované Komisí, je pro 
řešení příčin chyb krokem správným směrem. Většina 
akčních plánů zavedených členskými státy má však 
spíše reaktivní povahu a nijak systematicky neřeší 
problémy, jimiž byly chyby ve všech členských státech 
způsobeny. Chybí navíc preventivní opatření na řešení 
nedostatků rozšířených na úrovni EU. Právní rámec EU 
na programové období 2014–2020 může být prostřed ‑
kem k řešení příčin chyb. Hlavní příležitostí ke snížení 
chyb jsou však dvě právě probíhající etapy regulač ‑
ního procesu: prověrka a schválení programů rozvoje 
venkova ze strany Komise a provádění vnitrostátních 
regulačních rámců ze strany členských států.X
Pokud jde o snižování příčin chyb, opakujícím se zjiš ‑
těním v této zprávě je důležitost zachování patřičné 
rovnováhy mezi počtem a složitostí pravidel, souvisejí ‑
cích s potřebou dosáhnout předem definovaných cílů, 
a povinností zaručit legalitu a správnost výdajů. Podle 
názoru Účetního dvora je nalezení správné rovnováhy 
mezi těmito dvěma póly klíčem k úspěšné implemen ‑
taci politiky rozvoje venkova.
XI
Účetní dvůr předkládá následující doporučení:
a) Komise by měla dokončit svá stávající nápravná 
opatření tím, že se i nadále bude zaměřovat na 
hlavní příčiny vzniku chyb u výdajů na rozvoj 
venkova. V tomto ohledu by členské státy v re ‑
levantních případech měly přijmout preventivní 
a nápravná opatření týkající se: zadávání veřejných 
zakázek, záměrného obcházení pravidel a agroen ‑
vironmentálních plateb.
b) Komise by měla důkladně monitorovat provádění 
národních programů rozvoje venkova a při audi ‑
tech souladu zohledňovat platná pravidla včetně 
těch, která byla přijata na vnitrostátní úrovni, aby 
snížila riziko, že se nedostatky a chyby zjištěné 
během programového období 2007–2013 budou 
opakovat.
c) Komise a členské státy by měly analyzovat:
i) do jaké míry lze charakteristiky spočívající 
v konkrétnějším zaměření, minimálních krité ‑
riích způsobilosti a využití metody zjednodu ‑
šených nákladů zahrnout do koncepce a pro ‑
vádění většího počtu opatření, aniž by došlo 
k ohrožení celkových cílů těchto opatření;
Shrnutí 08
ii) jak zlepšit systém na podporu investic do zpra ‑
cování zemědělských produktů při zohlednění 
následujících prvků:
 — konkrétní potřebu veřejné podpory v tom ‑
to sektoru a riziko efektu mrtvé váhy,
 — kategorie příjemců, na něž je podpora za ‑
cílena: zemědělci, kteří usilují o vertikální 
integraci svého podniku, nebo společnosti, 
které neprovádějí zemědělskou činnost,
 — vysoký strop na veřejnou podporu, který 
funguje jako pobídka pro velké korporace, 
protože jen ty mají přístup k požadované ‑
mu spolufinancování,
 — celou sadu podmínek způsobilosti a po ‑
tenciál obejít je,
 — velké úsilí na zlepšení koncepce a provádě ‑
ní správních kontrol a kontrol na místě;
iii) opatření týkající se agroenvironmentálních 
plateb s cílem zajistit, aby se závazky v co 
největší míře kontrolovaly v rámci správních 
kontrol členských států.
09
 Úvod
01 
Evropská unie (EU) vyčlenila na do ‑
sažení cílů v oblasti rozvoje venkova 
v programovém období 2007–2013 
téměř 100 miliard EUR. Členské státy 
spolufinancovaly politiku rozvoje 
venkova z vlastních zdrojů částkou 
55 miliard EUR. Tato veřejná podpora 
se realizuje v rámci „sdíleného řízení“ 
(viz obrázek 1 ).
02 
Členské státy přidělily přibližně 
polovinu rozpočtu na rozvoj venko ‑
va na podporu investičních opatření . 
Mezi taková opatření patří například 
modernizace zemědělského podniku, 
zahájení činnosti mladých zemědělců 
nebo zlepšování základních služeb pro 
obyvatele venkova. Druhá polovina 
rozpočtu byla věnována na podporu na 
zemědělskou plochu . Největší opatření 
v rámci tohoto typu pomoci tvoří ag ‑
roenvironmentální platby a kompen ‑
zační platby zemědělcům v oblastech 
s přírodním znevýhodněním, jako jsou 
horské oblasti. V  příloze  k této zprávě 
jsou uvedena všechna opatření a jejich 
finanční plnění.
03 
Od roku 2011 zahrnují výroční zprávy 
Účetního dvora zvláštní posouzení tý ‑
kající se skupiny politik „rozvoj venko ‑
va, životní prostředí, rybolov a ochrana 
zdraví“, v níž přibližně 90 % výdajů 
představují výdaje na rozvoj venkova. 
Toto posouzení vychází z výsledků 
testování legality a správnosti opera ‑
cí, které Účetní dvůr provádí, a také 
z hodnocení účinnosti kontrolních 
systémů.04 
Pokud jde o samotný rozvoj venkova, 
Účetní dvůr na základě reprezenta ‑
tivního vzorku operací odhaduje, že 
průměrná míra chyb u výdajů vynalo ‑
žených v posledních třech letech činila 
8,2 % (viz také bod 8)5. V rámečku 1  
je vysvětleno, jak se případy nedodr ‑
žení pravidel zjištěné v jednotlivých 
operacích vyčíslují pro účely výpočtu 
míry chyb.
05 
Značný počet případů nedodržení 
příslušných pravidel, o němž svědčí 
vysoká míra chyb6, znamená, že se 
dané finanční prostředky nevynakláda ‑
jí v souladu s pravidly. To může nega ‑
tivně ovlivnit dosahování cílů politiky 
rozvoje venkova (zlepšení konkuren ‑
ceschopnosti zemědělství a lesnictví, 
zlepšení životního prostředí a krajiny, 
zlepšení kvality života ve venkovských 
oblastech a podpora diverzifikace 
hospodářské činnosti).5 Údaj 8,2 % je průměr za tři 
roky s dolní hranicí 6,1 % 
a horní hranicí 10,3 %. Průměr 
se skládá z 8,4 % za rok 2011, 
8,3 % za rok 2012 a 7,9 % za 
rok 2013.
6 Účetní dvůr pracuje s mírou 
významnosti (materiality) ve 
výši 2 % kontrolovaných 
výdajů. To znamená, že podle 
úsudku auditora není celková 
míra chyb pod touto hranicí 
pravděpodobně významná 
(materiální), jinými slovy není 
pravděpodobné, že by tyto 
chyby měly vliv na uživatele 
finančních informací.
10 Úvod Obrázek 1Provádění politiky rozvoje venkova EU v rámci sdíleného řízení
Regulační rámec:
Na základě nařízení stanovených na úrovni 
EU členské státy vypracovávají programy rozvoje venkova na národní a regionální 
úrovni, v nichž deﬁnují strategii a navrhují 
opatření, která by chtěly využít na řešení 
zjištěných potřeb. 
Prostředky se poskytují na základě kritérií 
způsobilosti a/ nebo výběrových kritérií deﬁnovaných v prováděcích nařízeních členských států.
Plnění rozpočtu:
Na základě smluv o ﬁnancování 
podepsaných s členskými státy příjemci realizují projekty a podávají žádosti o vyplacení veřejných prostředků, jejichž výše odpovídá určitému procentu vynaložených způsobilých nákladů.
Členské státy provádějí ověření vhodnosti 
realizace projektu a správnosti platebních žádostí a převádějí veřejné prostředky příjemcům (včetně spoluﬁnancování EU).
Členské státy jednou za čtvrtletí 
předkládají Komisi výkazy výdajů, aby na jejich základě získaly veřejné prostředky poskytované EU. Komise při ověření proplatí členským státům jejich náklady v rámci spoluﬁnancování EU.Fáze podávání žádostí o platbu (členské státy po provedení kontrol 
příjemcům vyplácejí veřejnou podporu)
(žádosti o platbu) 
Členské státy získají 
spoluﬁnancování od 
KomisePříjemci předkládají 
žádosti o platbu Příjemci zahájí 
schválené projektyČlenské státy organizují 
výzvy k předkládání 
projektůNavržené členskými 
státy a schválené 
KomisíNavržená Komisí 
a schválená Radou
Komise vyplatí spoluﬁnancování členským státům (výkazy výdajů)Realizační fáze (příjemci plní projekt/závazek)
(smlouvy s třetími stranami / zemědělské závazky)Fáze podávání žádostí (příjemcům se přidělí ﬁnanční prostředky)
(podpis smluv mezi příjemci a členskými státy)Podrobná pravidla a postupy na úrovni členských států
(vnitrostátní a regionální legislativa, postupy a pokyny)Strategické programování na úrovni členských států
(vnitrostátní strategické plány, programy rozvoje venkova)Politika rozvoje venkova stanovená na úrovni EU
(strategické pokyny Společenství, nařízení Rady)
11 Úvod
Výpočet míry chyb
Účetní dvůr definuje chyby jako takové operace (nebo jejich části) z rozpočtu, které nebyly v souladu se schvá ‑
leným účelem a s právním základem, nebyly správně vypočteny a nebyly v souladu s příslušnými pravidly 
a předpisy.
Aby mohl Účetní dvůr posoudit, zda k chybě došlo, hledá odpověď na následující otázku: „Byly by zaplacená 
částka nebo subjekt, jemuž byla zakázka zadána, jiné, pokud by se správně dodržely příslušné postupy?“
Pokud odpověď zní „ano“ a pokud je možné změřit, jaká část kontrolované částky byla zatížena chybou, pak se 
peněžní hodnota chyby počítá následovně:
 οV případě investičních opatření představuje výše chyby hodnotu nákladové položky, která je považována 
za nezpůsobilou.
 οV případě zadávání veřejných zakázek se má za to, že nedodržení procedurálních požadavků právních 
předpisů o veřejných zakázkách, které brání spravedlivé soutěži a udělení zakázky uchazeči, který nejlépe 
splňuje podmínky zakázky, má vliv na celou hodnotu platby související s touto zakázkou.
 οV případě podpory na zemědělskou plochu se systém snížení podpory uplatňovaný členskými státy využí ‑
vá k tomu, aby se vyčíslilo porušení konkrétních závazků zemědělce7. Výše chyb zahrnuje také nesrovnalosti 
týkající se ploch zemědělských pozemků zjištěné při měření pomocí zařízení GPS.
Míra chyb u každé nesprávné operace je podíl výše chyby na celkové vyplacené částce. Tyto míry chyb se 
následně extrapolují na celý kontrolovaný soubor.
7 Právní předpisy EU vyžadují, aby členské státy uplatnily snížení v případech, kdy příjemci nadhodnotili skutečnou plochu nebo počet zvířat nebo 
kdy nedodržují své závazky.Rámeček 1
12
 Rozsah a koncepce  
auditu
06 
Tato zpráva popisuje příčiny vysoké 
míry chyb v oblasti rozvoje venkova. 
Zkoumá také, zda je pravděpodobné, 
že kroky podniknuté členskými státy 
a Komisí v budoucnu tyto zjištěné pří ‑
činy chyb účinně vyřeší. Ve zprávě jsou 
využity informace, které byly audito ‑
rům předloženy do konce září 2014, 
kdy byly dokončeny auditní práce.
07 
Obecná auditní otázka zněla:
Do jaké míry Komise a členské 
státy účinně řeší hlavní příčiny 
vysoké míry chyb v oblasti rozvoje 
venkova?
Dílčí otázky, na něž se audit snažil 
nalézt odpověď:
 — Jaké jsou hlavní příčiny míry chyb 
u investičních opatření?
 — Jaké jsou hlavní příčiny míry 
chyb u podpory na zemědělskou 
plochu?
 — Mohou akční plány členských států 
a nový právní rámec EU tyto příči ‑
ny účinně vyřešit?08 
Aby mohl Účetní dvůr odpovědět 
na první dvě dílčí otázky, analyzoval 
předložené výsledky u vzorku operací, 
které byly namátkově vybrány během 
auditů legality a správnosti za rok 2011, 
2012 a 2013. Práce s výsledky za tři roky 
místo jen jednoho umožňuje provést 
podrobnější analýzu typů chyb. Při 
analýze se zkontrolovalo 4618 operací, 
z nichž 160 mělo dopad na míru chyb. 
Zjišťování příčin chyb bylo doplněno 
také o poznatky Účetního dvora získa ‑
né při prověrkách kontrolních systémů 
zavedených v členských státech mezi 
lety 2011 a 2013.
09 
Komise ve své odpovědi na výroční 
zprávu za rok 2012 uvedla, že v každém 
z 27 členských států byly zavedeny roz ‑
sáhlé akční plány s cílem určit příčiny 
chyb a vypracovat vhodná nápravná 
opatření. Účetní dvůr vybral deset 
z těchto akčních plánů9 a zjišťoval, zda 
byly zaměřeny na nedostatky zjištěné 
Účetním dvorem, Komisí a samotnými 
členskými státy. V rámci této prověrky, 
částečně vycházející z práce prove ‑
dené pro účely vypracování výroční 
zprávy, se prováděly také pohovory 
s úředníky Komise v členských státech.8 Ze 482 operací, o nichž se 
hovoří ve výroční zprávě za 
roky 2011, 2012 a 2013, bylo 21 
operací vyřazeno, protože 
představovaly platby 
související se zúčtováním 
předchozích programových 
období nebo platby v rámci 
programu předvstupní 
pomoci.
9 Bulharsko, Dánsko, Německo – 
Berlín‑Braniborsko, Španělsko, 
Francie, Itálie  – Lombardie, 
Lotyšsko, Maďarsko, 
Portugalsko a Rumunsko.
13 Rozsah a koncepce auditu 
10 
K datu přijetí této zprávy byla již naří ‑
zení EU pro nové programové období 
rozvoje venkova 2014–2020 schválena. 
To auditorům umožnilo zvážit, nakolik 
mohou mít změny zavedené novým 
regulačním rámcem výrazný dopad 
na příčiny chyb. Regulační rámce 
členských států pro nové programové 
období byly stále ve fázi přípravy, a ne ‑
spadaly proto do rozsahu této zprávy.
11 
Tato zpráva se zaměřuje na soulad 
provádění politiky rozvoje venkova 
s příslušnými předpisy a nařízeními 
a jen okrajově se zmiňuje o aspektech 
výkonnosti  – hospodárnosti, efektivitě 
a účinnosti. O těchto prvcích řádného 
finančního řízení rozsáhle pojednávají 
jiné zvláštní zprávy Účetního dvora.
14
 Typ a výskyt 
zjištěných chyb
Obecně
12 
Tato část obsahuje analýzu vzorku 461 
zkoumaných plateb a dále 160 plateb, 
na jejichž základě byla stanovena prů ‑
měrná míra chyb ve výši 8,2 %.
13 
Obrázek 2  ukazuje, že ve vzorku byly 
téměř rovnoměrně zastoupeny dva 
hlavní typy opatření. Dále je z grafu 
patrné, že na investiční opatření připa ‑
dala větší část míry chyb (přibližně dvě 
třetiny) než na podporu na zeměděl ‑
skou plochu (přibližně jedna třetina).14 
Jak je vidět z  obrázku 1 , regulační 
rámec má dvě úrovně: úroveň EU, kde 
jsou nastaveny obecné požadavky 
a podmínky, a úroveň členských států. 
Členské státy plní požadavky nařízení 
EU a stanoví dodatečné podmínky 
podle svých vlastních cílů v oblasti 
dané politiky. Pokud jde o typ po ‑
rušovaných předpisů, podle zjištění 
Účetního dvora pouze 1,3 procentních 
bodů míry chyb připadá na nedodržení 
přímých ustanovení nařízení EU. Příči ‑
nou většiny míry chyb (6,9 procentních 
bodů) je porušení podmínek stanove ‑
ných členským státem.Obrázek 2Podíl podpory na zemědělskou plochu a investičních 
opatření ve vzorku a na míře chyb
2475,7 %2142,5 %
vzorek míra chybPodpora na zemědělskou
plochu
Investiční opatření
15 Typ a výskyt zjištěných chyb
Investiční opatření
15 
V obrázku 3  jsou znázorněny různé 
typy příjemců u investičních opatření. 
Je z něj vidět, že čtvrtina 8,2% míry 
chyb vznikla na straně veřejných or ‑
gánů. Soukromé příjemce lze rozdělit 
do dvou hlavních kategorií: zemědělci 
a příjemci bez zemědělské činnosti. 
Příjemci nevykonávající zemědělskou 
činnost představovali pětinu vzorku, 
ale na míře chyb u investičních projek ‑
tů se podíleli jednou třetinou.16 
U investičních opatření bylo nejčastější 
zjištěnou chybou porušení podmínek 
způsobilosti, dále skutečnosti nazna ‑
čující, že soukromí příjemci se mohli 
dopustit záměrných nesprávností, 
a nedodržení pravidel pro zadává ‑
ní veřejných a soukromých zakázek 
(viz obrázek 4 ). Investiční projekty 
se zpravidla skládají z malého počtu 
jednotlivých nákladových položek 
s vysokou hodnotou. Znamená to, že 
jsou‑li jednotlivé nákladové položky 
považovány za nezpůsobilé, na celkové 
platbě se podílí relativně vysokou 
mírou chyb. Stejně tak pokud je nezpů ‑
sobilý projekt nebo příjemce, na celou 
kontrolovanou platbu se uplatní 100 % 
míra chyb.Obrázek 3Podíl různých typů příjemců u investičních opatření ve 
vzorku a na míře chyb
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
vzorek míra chybVeřejné subjekty 
Příjemci z řad soukromých osob vyjma
zemědělců
Zemědělci
16 Typ a výskyt zjištěných chyb Obrázek 4 Obrázek 5Přehled příčin, které přispěly k 5,7% míře chyb u investičních opatření
Přehled příčin, které přispěly k 2,5% míře chyb u podpory na zemědělskou plochuPodezření na záměrné
nesrovnalosti 1,1 %Zadávání soukromých zakázek 0,6 %Překročení stropu podpory 0,5 %Jiné 0,5 %
Zadávání veřejných zakázek 1,1 %
Kritéria způsobilosti  – příjemci:
veřejné subjekty  0,9 %
Kritéria způsobilosti  –
příjemci: soukromé osoby 1 %
Kritéria způsobilosti 0,9 %
Zemědělské závazky 0,9 %Jiné 0,4 %
Rozdíly v ploše 0,3 %Podpora na zemědělskou 
plochu
17 
Pokud jde o platby na plochu, většina 
zjištěných nesrovnalostí souvisela s ne ‑
dodržením agroenvironmentálních zá ‑
vazků (povinnosti týkající se pozemku 
nebo řízení zemědělského podniku), nezpůsobilých zemědělských ploch 
a vykazování nadměrných ploch (viz 
obrázek 5 ). Chyby se většinou vztahují 
na omezenou plochu zemědělského 
podniku, což vede k menší míře chyb 
na jednotlivou platbu na rozdíl od 
investičních opatření, kde porušení 
podmínek způsobilosti ovlivňuje větší 
částku platby.
17 Typ a výskyt zjištěných chyb
Rozdíly v míře finančního 
plnění a míře chyb mezi 
skupinami členských 
států
18 
Rozpočet na rozvoj venkova v období 
2007–2013 (viz bod 1) se každoročně 
rozděluje mezi členské státy. Nařízení 
Rady (ES) č. 1290/200510 vyžaduje, aby 
Komise zrušila každou část ročního 
závazku, která nebyla použita do dvou 
let od roku přijetí závazku (tzv. pravi ‑
dlo „n+2“). Cílem tohoto pravidla je 
urychlit realizaci programů.
19 
Účetní dvůr porovnal míry finančního 
plnění v členských státech (tj. podíl 
kumulativních skutečných plateb 
v porovnání s plánem) s jejich mírou 
chyb. Pro získání statisticky reprezen ‑
tativních informací bylo 27 členských 
států, jež v období 2007–2013 plnily 
programy rozvoje venkova, rozděle ‑
no do tří skupin po devíti členských 
státech, a to v sestupném pořadí podle 
jejich míry finančního plnění k 15. říjnu 
2013. Informace, které jsou k dispozici, 
ne umožňují ukázat výsledky za jednot ‑
livé členské státy. Zmíněné tři skupiny 
jsou tvořeny následujícími členskými 
státy:
 — nejvyšší míra finančního plnění: 
Belgie, Česká republika, Estonsko, 
Irsko, Lotyšsko, Lucembursko, Ra ‑
kousko, Slovensko a Finsko, — střední míra finančního plnění: Ně ‑
mecko, Francie, Litva, Nizozemsko, 
Polsko, Portugalsko, Slovensko, 
Švédsko a Spojené království,
 — nejnižší míra finančního plnění: 
Bulharsko, Dánsko, Řecko, Španěl ‑
sko, Itálie, Kypr, Maďarsko, Malta 
a Rumunsko.
20 
Obrázek 6  obsahuje souhrnné údaje 
od začátku programového období 
(2007) do konce hospodářského roku 
201311; je z nich patrná silná negativní 
korelace mezi mírou finančního plnění 
a mírou chyb v daných třech skupinách 
členských států. Stejná analýza prove ‑
dená s různými časovými údaji a dále 
odděleně u investičních opatření 
a odděleně u podpory na zemědělskou 
plochu přinesla podobné výsledky. 
Podpora na zemědělskou plochu se 
však zpravidla váže na víceleté smlou ‑
vy, což vede k relativně stabilní míře 
plnění i míře chyb. Tento vztah je ještě 
zřetelnější u investičních opatření, kde 
jsou míry implementace nižší a míry 
chyb vyšší.
21 
Podrobná analýza korelace mezi mírou 
finančního plnění a mírou chyb nebyla 
součástí tohoto auditu.10 Článek 29 nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005 ze dne 21. června 
2005 o financování společné 
zemědělské politiky (Úř. věst. 
L 209, 11.8.2005, s. 1)
11 Své výdaje na rozvoj venkova 
vynaložené v období od 
1. července do 15. října 
vykazují členské státy Komisi 
do 1. listopadu. Příspěvek EU je 
vyplacen v prosinci, jakmile 
jsou tyto částky odsouhlaseny. 
Tento audit se tedy vztahoval 
nejpozději na výdaje 
z 15. října 2013.
18 Typ a výskyt zjištěných chyb Obrázek 6Srovnání míry finančního plnění s mírou chyb u daných tří skupin devíti členských 
států
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
Míra chyb
9 členských států se 
střední mírou 
ﬁnančního plnění9 členských států 
s nejvyšší mírou 
ﬁnančního plnění9 členských států 
s nejnižší mírou 
ﬁnančního plnění
19
 Připomínky
12 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2004/18/ES 
ze dne 31. března 2004 
o koordinaci postupů při 
zadávání veřejných zakázek na 
stavební práce, dodávky 
a služby (Úř. věst. L 134, 
30.4.2004, s. 114).
13 Nařízení Komise (EU) 
č. 65/2011 ze dne 27. ledna 
2011, kterým se stanoví 
prováděcí pravidla k nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005, pokud 
jde o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova (Úř. 
věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).ČÁST I – Jaké jsou hlavní 
příčiny míry chyb 
u investičních opatření?
22 
Tato část se zabývá příčinami vzniku 
chyb u investičních opatření, která se 
na chybovosti podílela dvěma třeti ‑
nami (viz obrázek 2 ). Podle zjištění 
Účetního dvora jsou dvěma hlavními 
faktory míry chyb typ příjemce a typ 
opatření. Některá opatření byla ná ‑
chylnější k chybám, v jiných se naopak 
téměř neobjevovaly.
Na vzniku chyb se výrazně 
podílejí veřejné orgány 
vzhledem k nedodržování 
pravidel pro zadávání veřej ‑
ných zakázek
23 
Hlavním cílem podpory poskytované 
veřejným orgánům na opatření rozvoje 
venkova je zlepšit kvalitu života ve 
venkovských oblastech, zlepšit a roz ‑
vinout zemědělskou infrastrukturu 
a obnovit potenciál lesních porostů. 
Opatření na podporu těchto cílů před ‑
stavovala přibližně čtvrtinu celkových 
investičních výdajů. Řídicí orgány 
mohou dále využít až 4 % celkové ‑
ho rozpočtu na rozvoj venkova jako 
„technickou pomoc“ na financování 
přípravy, řízení, monitorování, hodno ‑
cení a informační a kontrolní činnosti 
v rámci programů rozvoje venkova.24 
Většina kontrolovaných veřejných 
orgánů byly obce nebo sdružení obcí. 
Účetní dvůr kontroloval také ústřední, 
regionální a místní správy (včetně pla ‑
tebních agentur) a také další veřejné 
organizace, jako např. zavlažovací 
konsorcia.
25 
Podle směrnice 2004/18/ES12 musí člen ‑
ské státy vyžadovat od veřejných orgá ‑
nů závazek zadávat veřejné zakázky na 
základě soutěžního zadávacího řízení. 
Uvádí se v ní, že výjimky jsou povole ‑
ny pouze v odůvodněných případech 
(např. z důvodu krajní naléhavosti 
způsobené nepředvídanými událost ‑
mi). Nařízení Komise (EU) č. 65/201113 
stanoví, že investiční projekty musí 
být v souladu s příslušnými vnitrostát ‑
ními pravidly pro zadávání veřejných 
zakázek.
26 
Na chyby v zadávacích řízeních připadá 
jedna osmina průměrné míry chyb 
v oblasti rozvoje venkova. Tento údaj 
zahrnuje pouze případy, kdy vážné po ‑
rušení pravidel pro zadávání veřejných 
zakázek mělo vliv na výběr úspěšného 
uchazeče.
20 Připomínky
27 
Pouze tři kategorie závažných porušení 
těchto četných pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek měly výrazný dopad 
na míru chyb (viz tabulka 1 ).28 
Účetní dvůr určil dva hlavní důvody, 
jimiž lze porušování pravidel zadávání 
veřejných zakázek vysvětlit. Zaprvé, 
projekty venkovské infrastruktury vět ‑
šinou realizují malé obce, které často 
mají málo zkušeností se zadáváním 
veřejných zakázek a chybí ji vyškolení 
a zkušení zaměstnanci. Národní orgány 
neposkytují během zadávacích řízení 
žádné podrobné pokyny.Tabulka 1Porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek Příklad
Neoprávněné přímé udělení zakázky bez soutěžního řízení Příjemce v rámci investičního projektu (obec v Nizozemsku) odsouhlasil provedení 
zadávacího řízení a delegoval realizaci projektu na nadaci. Zadávací řízení bylo 
upraveno v dohodě s nadací, podle níž se mělo uplatnit soutěžní řízení, které se mělo 
zveřejnit na zvláštní internetové stránce.
Tři týdny po podpisu dohody se však rada nadace rozhodla udělit zakázku přímo, aniž 
by k takovému zveřejnění došlo.
Nesprávné uplatnění výběrových a zadávacích kritériíV Německu (Braniborsko‑Berlín) zorganizovala obec soutěž na výběr poskytovatele 
širokopásmového internetového připojení.
Při hodnocení nabídek obec uplatnila jiná kritéria pro zadávání zakázek než ta, která 
byla zveřejněna v zadávací dokumentaci, a následovalo jednací řízení, jehož se mohli 
zúčastnit pouze dva uchazeči. Na konci řízení obec nezvolila hospodářsky nejvýhod ‑
nější nabídku.
Nerovné zacházení s uchazečiVenkovská obec v Rumunsku získala podporu na investiční projekt, který se týkal vo ‑
dovodní sítě, kanalizační sítě, modernizace místních komunikací a obecního střediska.
Nabídku na realizaci veřejné zakázky na stavební práce předložilo sedm uchazečů; 
příjemce pět z nich odmítl s tím, že nesplnili požadavky. Účetní dvůr zjistil, že dva 
požadavky, pro jejichž nesplnění byly tyto nabídky odmítnuty, nesplnil ani vítězný 
uchazeč.
21 Připomínky
14 Článek 71 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 ze dne 20. září 
2005 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).29 
Zadruhé, chyby jsou způsobeny také 
některými příjemci, kteří upřednostňu ‑
jí konkrétní dodavatele, takže zakázky 
zadávají přímo bez zveřejnění ozná ‑
mení o zakázce a aniž by si vyžádali 
nabídky jiných potenciálních ucha ‑
zečů. V 80 % těchto případů úspěšný 
uchazeč již v minulosti poskytoval 
příjemci podobné zboží nebo služby 
(viz rámeček 2 ). Platební agentury ani 
v jednom z takových případů proti to ‑
muto postupu nic nenamítaly, přestože 
znamenal nesplnění základních zásad 
zadávání veřejných zakázek, tj. trans ‑
parentnosti, objektivity, nediskrimina ‑
ce a náležitého zveřejnění informací.
Zakázky udělené přímo existujícím dodavatelům
Ve Švédsku orgán regionální správy realizoval projekt v rámci opatření „infrastruktura související s rozvojem 
a přizpůsobením zemědělství a lesnictví“. Kontrolovaný projekt byl pokračováním předcházejícího projektu.
Švédské zákony o zadávání veřejných zakázek umožňují přímé udělení zakázky jen ve výjimečných případech, 
nebo pokud hodnota zakázky nedosahuje určité hranice; v tomto případě musí zadavatel získat alespoň tři 
nabídky.
Příjemce nedodržel tato pravidla a udělil tři zakázky přímo, v každém z případů pouze na základě jediné na ‑
bídky, a to od společností, které poskytovaly stejnou službu při předcházejícím projektu.Rámeček 2
Na míře chyb se výrazně 
odrazilo neplnění podmí ‑
nek způsobilosti ze strany 
příjemců
30 
Nařízení Rady o podpoře pro rozvoj 
venkova14 uvádí, že výdaje jsou způso ‑
bilé pouze v případě, že byly vynalo ‑
ženy v souladu s pravidly způsobilosti 
a výběrovými kritérii stanovenými na 
vnitrostátní úrovni. Členské státy musí 
stanovit tato pravidla a kritéria pro to, 
aby mohly omezené finanční zdroje 
poskytovat těm oblastem, projektům 
a příjemcům, kteří nejvíce přispívají ke 
splnění cílů programu.31 
Na porušení podmínek způsobilosti 
připadala čtvrtina míry chyb v oblasti 
rozvoje venkova, rovnoměrně rozlože ‑
ná mezi soukromé a veřejné příjemce. 
Účetní dvůr zjistil celou řadu porušení 
podmínek způsobilosti, což odráží 
množství investičních opatření a velký 
počet prováděcích pravidel a s nimi 
spojených kritérií v členských státech.
22 Připomínky
32 
Porušení podmínek způsobilosti může 
nastat na úrovni příjemce, projektu 
nebo jednotlivé nákladové položky. 
Tabulka 2  uvádí příklady takových 
případů. Tabulka 2Na které úrovni došlo k porušení podmínky Příklad
PříjemceVe Španělsku musí mít podniky žádající o podporu na investice do zařízení na zpracování ze ‑
mědělských produktů méně než 750 zaměstnanců a obrat pod 200 milionů EUR. Při posuzování 
splnění těchto limitů se berou v úvahu i údaje za ovládající společnosti (až po úroveň konečného 
vlastníka příjemce).
Příjemce předložil projekt na rozšíření svých výrobních zařízení. Do své žádosti zahrnul pouze 
údaje za polovinu společností, které byly součástí skupiny. Na základě těchto neúplných infor ‑
mací pak vykázal, že splnil všechny limity ohledně počtu zaměstnanců a celkového obratu.
Účetní dvůr přepočítal dané ukazatele na základě údajů za všechny společnosti ve skupině 
a zjistil, že oba limity byly překročeny. Příjemce proto nebyl způsobilý pro získání podpory.
ProjektV Polsku několik zemědělců získalo podporu na vytvoření skupiny výrobců, která by od svých 
členů odebírala zemědělské výrobky a následně je prodávala třetím stranám (s úmyslem zajistit 
lepší ceny, než jaké by byl schopen získat každý zemědělec samostatně).
Jednou z podmínek pro získání podpory bylo, že skupina výrobců musí tyto výrobky prodávat 
třetím stranám.
Účetní dvůr zjistil, že jediným klientem této skupiny byla jiná společnost, kterou vlastnili stejní 
zemědělci. Kontrolovaný projekt proto nebyl způsobilý.
Jednotlivé nákladové položkyV Portugalsku příjemce předložil projekt vysazení olivovníků. Jednou ze stanovených podmínek 
bylo, že výdaje jsou způsobilé pouze v případě, že byly vynaloženy až po předložení projektové 
žádosti (jako způsob, jak se vyhnout efektu mrtvé váhy a zároveň zajistit, že podporu dostanou 
pouze zemědělci, kteří ji skutečně potřebují).
Při přezkoumávání platební žádosti Účetní dvůr zjistil nákladové položky, které představovaly 
více než 10 % vykázané částky, jež byly vynaloženy před datem žádosti o podporu. Tyto nákla ‑
dové položky byly tedy nezpůsobilé.
33 
Členské státy plní jak požadavky EU, 
tak své vlastní cíle politiky prostřednic ‑
tvím národní a regionální legislativy; ta 
zahrnuje zpravidla programy rozvoje 
venkova, prováděcí nařízení, manuály 
postupů a příručky pro žadatele. Vznikl tak značný počet uplatňovaných pravi ‑
del a požadavků. Podle názoru Účetní ‑
ho dvora jsou nicméně taková pravidla 
mnohdy nutná k tomu, aby se veřejné 
prostředky využívaly na dosažení cílů 
politiky a byly v souladu se zásadami 
řádného finančního řízení.
23 Připomínky
34 
Účetní dvůr nepovažuje pravidla uplat ‑
ňovaná u kontrolovaných projektů 
za příliš složitá a nedomnívá se, že by 
na příjemce a orgány členských států 
byly kladeny neoprávněné požadavky. 
Objevily se sice ojedinělé případy po ‑
žadavků nad rámec právních předpisů 
(tzv. gold‑plating), ale na míru chyb 
měly jen okrajový vliv.
35 
Existuje riziko, že členské státy ve 
snaze vyhnout se chybám stáhnou 
účinná pravidla. Ta jsou však důležitá 
pro dosahování cílů politiky. Účetní 
dvůr se domnívá, že zjednodušení by 
nemělo stát v cestě zásadám řádného 
finančního řízení. Například původní 
portugalské pravidlo popsané v níže 
uvedeném příkladu (viz rámeček 3 ) 
je účinným způsobem, jak vyloučit 
investice, které by se uskutečnily i bez 
veřejné podpory. Pokud by příjemce 
realizoval investici tak jako tak, veřej ‑
ná podpora není nutná. Účetní dvůr 
také v několika zvláštních zprávách 
kritizoval skutečnost, že výdaje jsou 
považovány za způsobilé ještě před 
předložením žádosti, a doporučil, aby 
byly způsobilé až od okamžiku schvá ‑
lení grantu. V daném případě by tedy 
řešením pro předcházení chybám ne ‑
bylo, aby členský stáhl účinné pravidlo, 
ale aby bránil chybám lepší kontrolou 
platebních žádostí.V opatření „zahájení činnosti 
mladých zemědělců“ nebyly 
nalezeny žádné chyby ve 
způsobilosti
36 
Vzorek 461 kontrolovaných projektů 
zahrnoval 20 projektů v rámci opatření 
„zahájení činnosti mladých zeměděl ‑
ců“. Tato podpora se poskytuje oso ‑
bám mladším 40 let, které se poprvé 
stanou majiteli zemědělského podni ‑
ku. Jedná se o podporu formou maxi ‑
mální jednorázové platby 70 000 EUR, 
jejímž cílem je pomoci těmto země ‑
dělcům zřídit a rozvíjet vlastní země ‑
dělský podnik. Příjemci mohou tyto 
prostředky využít na nákup pozemku, 
budov, zařízení a zvířat a na pokrytí 
potřeb provozního kapitálu.
Příklad stažení účinného kritéria způsobilosti
V Portugalsku se investice realizované před předložením žádosti o podporu považovaly za nezpůsobilé ještě 
na začátku programového období 2011. Kontrolovaný vzorek obsahoval dva případy, kde toto pravidlo nebylo 
u některých nákladových položek dodrženo, a příslušné výdaje byly nezpůsobilé.
Vnitrostátní pravidla byla v roce 2011 upravena. Výdaje vzniklé před předložením žádosti o podporu nyní 
způsobilé jsou.Rámeček 3
24 Připomínky
37 
Kromě základních požadavků na 
způsobilost (osoby mladší 40 let, které 
poprvé zahajují činnost v zeměděl ‑
ském podniku) stanoví nařízení Rady15 
dvě další podmínky. Příjemci musejí 
mít přiměřené profesní dovednosti 
a schopnosti a musí předložit podni ‑
katelský plán. U 20 kontrolovaných 
projektů členské státy nastavily několik 
podrobných požadavků. Od zeměděl ‑
ců se například požadovalo, aby do 
tří let absolvovali školení k získání od ‑
povídajících dovedností a schopností 
a aby vypracovali a dodrželi zjedno ‑
dušený podnikatelský plán popisující 
výchozí situaci zemědělského podniku 
a konkrétní milníky a cíle pro rozvoj 
činností.
38 
I přes určité procesní nedostatky 
a nejasnosti ohledně řádného finanč ‑
ního řízení Účetní dvůr nezjistil žádné 
chyby v legalitě a správnosti, pokud 
jde o způsob, jakým mladí zemědělci 
vypracovali a realizovali své projekty. 
Podle názoru Účetního dvora je tomu 
tak díky malému počtu podrobných 
požadavků, konkrétnímu zaměření 
opatření a uplatnění jednorázových 
plateb. Systémy financování tohoto 
typu samozřejmě musí také přinášet 
zhodnocení peněz a prokázat řádné 
finanční řízení, což jsou otázky nad 
rámec této zprávy. Tento příklad však 
ukazuje, že relativní jednoduchost sys ‑
tému financování skutečně má dopad 
na míru nesrovnalostí.Známky toho, že soukromí 
příjemci se mohli dopustit 
záměrných nesprávností
39 
Nařízení Komise (EU) č. 65/2011 uvádí, 
že zjistí‑li se, že příjemce úmyslně po ‑
dal nepravdivé prohlášení, je dotyčná 
operace vyloučena z podpory a všech ‑
ny na tuto operaci již vyplacené částky 
budou požadovány zpět16.
40 
Podstatou podvodu může být jedna 
nebo několik z následujících situací17:
 — použití nebo předložení nespráv ‑
ných nebo neúplných výkazů 
nebo dokladů, v jehož důsledku 
je provedena neoprávněná platba 
z rozpočtu EU či rozpočtů spravo ‑
vaných EU nebo jejím jménem,
 — neposkytnutí požadovaných infor ‑
mací se stejným následkem,
 — zneužití prostředků pro jiné 
účely, než pro které byly původně 
poskytnuty.
41 
Ve 4 % kontrolovaných soukromých 
investičních projektů (6 ze 152) Účetní 
dvůr zjistil skutečnosti, z nichž vyplývá, 
že nesprávnosti mohly být výsled ‑
kem záměrného jednání příjemců. Na 
tyto případy připadá jedna osmina 
průměrné míry chyb v oblasti rozvoje 
venkova.15 Článek 22 nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005.
16 Článek 4.8 a 30.2 nařízení 
Komise (EU) č. 65/2011.
17 Podvod, tak, jak je uplatňován 
právem Společenství, je 
definován v článku 1 aktu 
Rady ze dne 26. července 1995 
o vypracování Úmluvy 
o ochraně finančních zájmů 
Evropských společenství.
25 Připomínky
42 
Účetní dvůr předává všechny případy 
podezření na záměrné nesprávnosti 
úřadu OLAF k další analýze a násled ‑
nému postupu. Rámeček 4  obsahuje 
příklad.
Opatření na podporu investic 
do zařízení na zpracování 
potravin vzbuzují největší 
obavy
43 
Na míře chyb v rámci soukromých 
investic se nejvíce podílelo opatření 
rozvoje venkova „přidávání hodnoty 
zemědělským a lesnickým produktům“. 
Toto opatření je zaměřeno na malé 
a střední podniky (MSE) a financují se 
z něj investice do zařízení na zpraco ‑
vání základních surovin. Mezi tato za ‑
řízení patří vinice, mlýnice, provozy na 
zpracování a balení ovoce a zeleniny.44 
Z 19 projektů kontrolovaných u tohoto 
opatření se v 10 vyskytly chyby (z toho 
tři případy byly nahlášeny úřadu 
OLAF). Hlavními zjištěnými nedostat ‑
ky bylo nedodržení kritéria pro MSE 
a nedodržení příslušných postupů pro 
zadávání soukromých zakázek. Veřejná 
podpora v rámci tohoto opatření se 
většinou pohybuje v řádech několika 
milionů EUR na projekt. Žadatelé tedy 
mají silnou motivaci pravidla obcházet, 
aby získali podporu.
Příklady toho, co svědčí o záměrné nesprávnosti
Příjemce požádal o podporu v rámci investičního opatření, kde pravidla stanoví, že vybavení koupené z druhé 
ruky není způsobilé. V předložené žádosti o platbu příjemce vykázal, že vybavení pro potřeby projektu bylo 
od dealera pořízeno jako nové.
Během návštěvy na místě auditoři Účetního dvora zjistili, že stroj ve skutečnosti při pořízení nový nebyl. Ná ‑
sledně získali dokumentaci třetí strany, která potvrdila, že se jednalo o nákup použitého stroje.
Výdaje byly vyhodnoceny jako nezpůsobilé a celý případ byl předán úřadu OLAF.Rámeček 4
26 Připomínky
45 
Kromě výše uvedeného Účetní dvůr 
také v poslední době upozornil na 
řadu nedostatků v provádění tohoto 
opatření, které výrazně ovlivňují jeho 
efektivnost a účinnost, pokud jde 
o dosahování cílů politiky18.
Orgány členských států 
mohly chyby mající vliv na 
investiční opatření odhalit 
a napravit
46 
Nařízení Komise (EU) č. 65/2011 stano ‑
ví, že členské státy musí zřídit kont ‑
rolní systém, který zajišťuje, aby byly 
provedeny všechny nezbytné kontroly 
s cílem ověřit soulad s podmínkami 
poskytování podpory. Toto nařízení 
stanoví, jak kontroly provádět včetně 
toho, co je potřeba ověřovat, jak vybí ‑
rat vzorky a jaký je minimální rozsah 
kontrol u každého typu podpory.
47 
Správní kontroly se provádějí u všech 
žádostí o podporu a žádostí o platbu 
a jejich součástí musí být alespoň 
jedna návštěva operace, na kterou 
se poskytla podpora, nebo investiční 
lokality pro ověření realizace. Kromě 
toho se každoročně musí provádět 
kontroly na místě u vzorku projektů, 
které představují alespoň 5 % vynalo ‑
žených výdajů.48 
Podle názoru Účetního dvora členské 
státy mohly a měly předejít vzniku 
většiny chyb u investičních opatření 
z následujících dvou důvodů.
49 
Zaprvé, informace nezbytné pro 
odhalení a nápravu chyb měly orgány 
členských států k dispozici, ale buď je 
nevyužily, nebo si je v řadě případů 
ani nevyžádaly. Ukázalo se, že běžně 
dochází k následujícím situacím:
 — informace byly obsaženy v pod ‑
půrné dokumentaci předložené 
příjemcem (např. data faktur), ale 
platební agentura je nevyužila,
 — informace byly k dispozici na 
úrovni příjemce (např. účetní zá ‑
znamy), ale platební agentura o ně 
nežádala,
 — informace byly k dispozici u třetích 
stran (např. v rámci akcionářské 
struktury společnosti, která je pří ‑
jemcem prostředků), ale platební 
agentura se o ně nezajímala.
50 
Zadruhé, kontroly prováděné orgány 
členských států nebyly vyčerpávající. 
Příklady jsou uvedeny v  rámečku 5 .18 Zvláštní zpráva č. 1/2013 „Byla 
podpora EU potravinářskému 
průmyslu na přidávání 
hodnoty zemědělským 
produktům účelná 
a efektivní?“ ( http://eca.
europa.eu ).
27 Připomínky
51 
Prověrky systémů realizované Účetním 
dvorem potvrdily, že kvalita kontrol 
prováděných členskými státy je nedo ‑
statečná. Účetní dvůr posoudil kvali ‑
tu hlavních prvků systémů dohledu 
a kontroly investičních opatření u 14 
platebních agentur ve 13 členských 
státech19 za poslední tři roky. Systém 
pro správní kontroly neshledal účin ‑
ným v žádné platební agentuře a sys ‑
tém pro kontroly na místě považoval 
za účinný pouze v pěti agenturách.52 
U investičních opatření dochází k větši ‑
ně chyb v počáteční fázi žádosti o pod ‑
poru a následného zadání zakázky. 
Ověření žádosti o podporu je složitý 
a často časově náročný proces.Příklad nedostatečné kvality správních kontrol členského státu
V Polsku byla přímo udělena zakázka spolufinancovaná v rámci opatření technické pomoci (viz bod 23), aniž 
by proběhlo soutěžní řízení. Podle zjištění Účetního dvora požadované kontroly nebyly provedeny – plateb ‑
ní agentura totiž neověřila, zda jsou projekty technické pomoci v souladu s pravidly pro zadávání veřejných 
zakázek.
V Rumunsku platební agentura ověřila platební žádost předloženou příjemcem projektu, který se týkal posky ‑
tování poradenských služeb pro zemědělce. Podle kontrolní zprávy platební agentury byl rozdíl mezi částkou, 
jejíž proplacení příjemce žádal, a částkou schválenou platební agenturou více než 3 %. Sankci, která se v tako ‑
vých případech požaduje, platební agentura neuplatnila, protože příslušná kontrola u tohoto opatření nebyla 
provedena.
Ve Španělsku byly jako podklady k nákladům na provedené stavební práce předloženy kopie faktur od zho ‑
tovitele a kopie platebních dokladů. Tyto faktury ukazují, že zhotovitel nabízel 5% slevu z celkové hodnoty 
zakázky. Z platebních záznamů je také patrné, že příjemce nezaplatil celou fakturovanou částku, ale odečetl 
od ní tuto 5% slevu. Přestože platební agentura fakturu a platební doklady ověřila, výdaje schválila v plné výši 
bez odečtení 5% slevy – což jsou však výdaje, které příjemci nevznikly.
Ve Švédsku orgán regionální státní správy nedodržel příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek (viz 
rámeček 2 ). Účetní dvůr zjistil, že platební agentura delegovala schvalování žádostí o podporu a žádostí 
o platbu u kontrolovaného projektu na příslušný orgán regionální státní správy. Tento orgán zároveň obdržel 
podporu jako příjemce. Orgán regionální státní správy v rámci správních kontrol neověřil soulad s vnitrostátní ‑
mi pravidly pro zadávání veřejné soutěže.Rámeček 5
19 Viz příloha 4.2 výroční zprávy 
Účetního dvora za rozpočtové 
roky 2011, 2012 a 2013.
28 Připomínky
53 
Účetní dvůr konstatuje, že obtíže 
zjištěné v této fázi mohou být částečně 
způsobeny neefektivním postupem 
platebních agentur. Agentury zpravi ‑
dla provádějí všechny kroky ověření 
žádosti o podporu i v případě, kdy 
se v určité fázi ověřovacího procesu 
ukáže, že žádost není způsobilá. Je 
neefektivní věnovat čas ověřování 
žádosti, pokud je z již provedené práce 
zřejmé, že žádost je nezpůsobilá.54 
V souvislosti s omezenými finančními 
zdroji, zejména na konci programo ‑
vého období, se může stát, že spo ‑
lufinancovat lze jen zlomek žádostí 
o podporu (a to takové, které při 
výběru dostanou nejvyšší počet bodů). 
Některé platební agentury však pro ‑
vádějí celé ověřování všech podaných 
žádostí, přestože řada způsobilých 
projektů podporu nedostane, protože 
při výběru neobdržela dostatek bodů. 
Platební agentura na Sicílii uplatňuje 
v této souvislosti účinný postup, po ‑
psaný v  rámečku 6 .
Příklady osvědčeného postupu při hodnocení žádostí o podporu
V Itálii na Sicílii se žádosti o podporu hodnotí ve dvou fázích.
V první fázi se u všech žádostí provede omezený počet kontrol; výsledky jsou pak zveřejněny v předběžné 
zprávě o výběru. Projekty jsou řazeny v sestupném pořadí podle počtu získaných bodů, dokud celková hodno ‑
ta vybraných projektů nedosáhne výše přiděleného rozpočtu.
Ve druhé fázi se provádí úplná prověrka pouze u těch projektů, které prošly předběžným výběrem. Pokud se 
v této fázi objeví nezpůsobilé projekty, jsou nahrazeny projekty s nejvyšším počtem bodů z předešlé etapy.Rámeček 6
29 Připomínky
ČÁST II – Jaké jsou hlavní 
příčiny míry chyb 
u podpory na 
zemědělskou plochu?
55 
Tato část zkoumá příčiny chyb v oblasti 
podpory na zemědělskou plochu. Cel ‑
kový rozpočet je rovnoměrně rozdělen 
mezi investiční opatření a podporu na 
zemědělskou plochu, nicméně chyby 
v oblasti podpory na zemědělskou plo ‑
chu tvoří pouze třetinu míry chyb (viz 
obrázek 2 ). Nejvíce se do míry chyb 
promítl nesoulad s agroenvironmen ‑
tálními závazky, nejmenší podpora pro 
znevýhodněné oblasti.
Z opatření týkajících se plo ‑
chy je nejvíce náchylná k chy ‑
bám agroenvironmentální 
podpora
56 
Agroenvironmentální platby se 
poskytují zemědělcům, kteří dobro ‑
volně přijali určité agroenvironmen ‑
tální závazky k plnění cílů v oblasti 
životního prostředí. Účelem plateb 
je pokrýt dodatečné náklady a ušlý 
zisk souvisejících s užíváním zeměděl ‑
ských postupů šetrných k životnímu 
prostředí po dobu pěti až sedmi let. 
Agroenvironmentální platby jsou 
finančně nejvýznamnějším opatřením 
rozvoje venkova, na který bylo přidě ‑
leno přibližně 20 miliard EUR (pětina 
celkového rozpočtu na rozvoj venkova 
na programové období 2007–2013).57 
Porušení agroenvironmentálních 
závazků se na celkové míře chyb po ‑
dílelo z jedné osminy. Chyby vznikaly 
zejména v důsledku nedodržení jed ‑
noduchých závazků (viz rámeček 7 ), 
které však výrazně zbrzdily dosahování 
žádoucích environmentálních přínosů.
30 Připomínky
Příklady nedodržení jednoduchých agroenvironmentálních závazkůRámeček 7
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
 Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
 Zdroj:  Evropský účetní dvůr.  V Nizozemsku zemědělec uzavřel smlouvu v rámci opat ‑
ření, které se týkalo okrajů travního porostu botanického 
zájmu.
Ze tří závazků se jeden týkal hloubících prací (kvůli ochra ‑
ně biologické rozmanitosti bylo zakázáno pokrýt kraje 
louky bahnem vyhloubeným z vodních kanálů).
Během návštěvy na místě Účetní dvůr zjistil, že místo 
rovnoměrného rozprostření bylo vyhloubené bahno 
umístěno ve dvoumetrovém pásu pozemku podél více 
než 4 000 metrů kanálu.
Ve Spojeném království (Anglii) získal zemědělec podporu 
na trvalý travní porost s velmi nízkými vstupy (např. hno ‑
jivy). Jedním z požadavků bylo vyhnout se nadměrnému 
spásání, aby nedošlo k negativnímu vlivu na růst, kvalitu 
nebo rozmanitost vegetace.
Účetní dvůr zjistil, že část pozemku byla kvůli nadměrné ‑
mu spásání poškozena. 
Na Maltě se zemědělec zavázal, že v minimálně jednome ‑
trovém pásu od zídky nebude pěstovat plodiny a nebude 
tuto plochu obdělávat, orat, hnojit ani postřikovat. Úče ‑
lem tohoto závazku bylo zachovat biodiverzitu.
Účetní dvůr zjistil, že příjemce tento závazek nesplnil na 
žádném z pozemků, na něž se závazek vztahoval.
31 Připomínky
58 
Podle Účetního dvora existují tři důvo ‑
dy, jež dohromady objasňují míru chyb 
u agroenvironmentálních opatření. 
Graficky jsou znázorněny na obrázku 7  
a dále popsány v následujících bodech.
Dodržení závazků nemá pro 
zemědělce okamžitý pozitivní 
efekt
59 
Náklady na dodržení závazků a/nebo 
ušlý zisk mají na zemědělce přímý 
dopad, jelikož jim vznikají nižší vý ‑
nosy v důsledku používání postupů 
šetrných k životnímu prostředí. Jejich 
snahy však ve většině případů nemají 
na zemědělský podnik okamžitý přímý 
pozitivní efekt. Chybí‑li přímá okamži ‑
tá vazba mezi přijatým závazkem a do ‑
padem na jejich zemědělskou činnost, 
pravděpodobnost dodržení závazku ze 
strany zemědělce je proto menší.60 
To se projevilo u 13 ze 17 zjištěných 
chyb, kde přínosy plynoucí z daného 
opatření představovaly rozsáhlé příno ‑
sy pro životní opatření v dlouhodobém 
horizontu (např. ochrana biodiverzity).Obrázek 7Důvody míry chyb u agroenvironmentálních plateb
Nízká motivace 
dodržovat závazky 
Nízká míra 
sankcí Nízká míra 
kontrol 
32 Připomínky
61 
Účetní dvůr nezjistil, že by přijatelným 
odůvodněním většiny případů poru ‑
šení závazků ze strany zemědělců byla 
neznalost. Před uzavřením závazku 
se zemědělcům předkládá podrobný 
seznam podmínek, které musí dodr ‑
žet. Navíc ve 13 ze 17 případů chyby 
vznikly u značného počtu zemědělců, 
kteří měli k dispozici rozsáhlé zna ‑
losti a zdroje. Tito zemědělci vlastnili 
přes 50 hektarů plochy a zemědělská 
činnost byla hlavním zdrojem jejich 
příjmů.
Malá míra kontroly 
u agroenvironmentálních 
závazků
62 
Členské státy ověřují dodržování vět ‑
šiny agroenvironmentálních závazků 
jen během kontrol na místě, které se 
provádějí na vzorku 5 % všech příjem ‑
ců podpory. To znamená, že pravdě ‑
podobnost kontroly u zemědělce je 
průměrně jednou za 20 let. Kromě 
toho ne všechny závazky lze ověřovat 
v jakémkoliv období během roku, což 
snižuje rozsah kontrol a možnost zjistit 
případy nesouladu. Tato nízká míra 
kontrol závazků je další příčinou zjiště ‑
né míry chyb.63 
Mezi 17 případy zjištěných chyb Účetní 
dvůr našel osm případů, kdy závazky 
mohly být ověřeny při správní kontrole 
místo kontroly na místě (viz příklad 
v rámečku 8 ). Taková změna postupu 
by orgánům členského státu umožnila 
odhalit a napravit chyby během správ ‑
ních kontrol, neboť tyto se provádějí 
u 100 % příjemců. Takový postup by 
byl vhodný zejména u kontrol písem ‑
ných podkladů, např. registrů činnosti, 
které si zemědělec vede (hnojení, past ‑
va, sečení trávy), a certifikátů vydaných 
třetími stranami.
Příklady agroenvironmentálních závazků, které mohly být ověřeny při správní 
kontrole
V Estonsku byl v rámci opatření stanoven mimo jiné závazek, že zemědělec musí na každých pět hektarů 
pozemku odebrat vzorek půdy a zaslat jej do akreditované laboratoře na analýzu kyselosti a obsahu fosforu 
a draslíku. Pravidla požadovala, aby laboratorní výsledky byly archivovány v zemědělském podniku a aby byly 
předloženy inspektorům při návštěvě na místě.
Během návštěvy na místě zemědělec předložil auditorům Účetního dvora laboratorní výsledky k devíti vzor ‑
kům půdy. Při přepočtu se dospělo k závěru, že vzhledem k ploše pozemku měl tento zemědělec odebrat 13 
vzorků, nikoliv jen devět. Na tento nesoulad se závazky se mohlo přijít při správní kontrole.Rámeček 8
33 Připomínky
Systém snížení a sankcí nemá 
silný odrazující účinek
64 
Členské státy uplatňují poměrný 
systém snížení a sankcí, který v závis ‑
losti na závažnosti, rozsahu a trvalosti 
porušení závazku vede k částečnému 
snížení učiněné platby. Například 
v případě popsaném v  rámečku 8  se 
na porušení daného závazku uplatnilo 
5% snížení. Zemědělci za nedodrže ‑
ní závazku neriskují ztrátu vlastních 
peněz, ale pouze to, že budou muset 
vrátit prostředky, které jim již byly 
vyplaceny. V krajních případech, kdy 
zemědělec nerealizoval žádný z uza ‑
vřených závazků a platební agentura 
se rozhodne požadovat vrácení celé 
vyplacené částky, se zemědělec může 
ocitnout v situaci, jako kdyby žádný 
závazek neuzavřel.65 
Z tohoto hlediska rovněž četnost chyb 
(17 z 121 kontrolovaných plateb) pou ‑
kazuje na skutečnost, že systém snižo ‑
vání plateb za nedodržení závazku má 
na zemědělce jen omezený odrazující 
účinek (viz příklad v  rámečku 9 ).
Platby pro znevýhodněné 
oblasti jsou méně zatíženy 
chybami
66 
Platby zemědělcům v horských oblas ‑
tech a dalších oblastech s přírodním 
znevýhodněním (souhrnně nazývané 
„znevýhodněné oblasti“) poskytují 
zemědělcům kompenzaci v případě, že 
pokračují v zemědělské činnosti v těch ‑
to oblastech. Tato opatření rozvoje 
venkova jsou zaměřena na udržitelné 
využití zemědělské půdy, a přispívají 
tak ke zlepšování životního prostředí 
a venkova.
Omezené finanční důsledky při porušení závazku
Ve Spojeném království zemědělec uzavřel závazek týkající se výsadby vřesovištní vegetace na travním po ‑
rostu na kyselé půdě. V rámci tohoto opatření existovaly pouze dva závazky: snížení intenzity chovu (počtu 
pasoucích se zvířat na hektar) a zákaz pastvy mezi říjnem a březnem.
Účetní dvůr navštívil zemědělce v říjnu a zjistil, že zvířata se na pozemku stále pasou. Finančním důsledkem 
pro zemědělce bylo 3% snížení platby.Rámeček 9
34 Připomínky
67 
Dopad 78 kontrolovaných plateb pro 
znevýhodněné oblasti na celkovou 
míru chyb by byl zanedbatelný nebýt 
dvou případů, kde byly zjištěny chyby 
za nedodržení doplňujících podmínek 
způsobilosti stanovených příslušnými 
členskými státy (viz rámeček 10 ). To 
svědčí o jistém rozporu, kdy se v zájmu 
zajištění dobrého vynakládání pro ‑
středků vyžaduje splnění podmínek 
způsobilosti, což může zároveň zvýšit 
riziko vzniku chyb.
68 
Tato relativně nízká míra chyb je 
způsobena hlavními charakteristikami 
příslušných opatření:
 — malý počet podrobných podmínek 
způsobilosti: půda se musí nachá ‑
zet v určené oblasti, definované 
členským státem a schválené Ko ‑
misí, a musí být udržována v dob ‑
rém zemědělském a environmen ‑
tálním stavu, — degresivní jednorázové platby 
na hektar. To znamená, že větší 
zemědělské podniky dostanou na 
oblasti, které přesahují určitý limit, 
menší částku a potenciální rozdíl 
v ploše má na tyto podniky jen 
malý dopad.
69 
Účetní dvůr konstatuje, že na nízké 
míře chyb u investičního opatření 
„zahájení činnosti mladých zeměděl ‑
ců“ se podílely i tyto charakteristiky, 
tj. omezený počet podrobných poža ‑
davků, konkrétní zaměření a využití 
jednorázových plateb.
Doplňující podmínky způsobilosti stanovené členskými státy u plateb pro 
znevýhodněné oblasti
V Itálii a Portugalsku byla způsobilost pastvin v horských oblastech podmíněna tím, aby příjemce vlastnil urči ‑
tý minimální počet zvířat. Při návštěvě na místě Účetní dvůr zjistil, že příslušní zemědělci neměli požadovaný 
počet zvířat, a pastviny tedy nebyly způsobilé pro podporu.
Tyto dva případy tvořily většinu míry chyb v oblasti plateb pro znevýhodněné oblasti.Rámeček 10
35 Připomínky
ČÁST III – Mohou akční 
plány členských států 
a nový právní rámec EU 
tyto příčiny účinně 
vyřešit?
70 
Komise a členské státy přijaly opatření 
na řešení příčin chyb v oblasti rozvoje 
venkova. V této části se zkoumá, zda je 
pravděpodobné, že dva hlavní kroky – 
akční plány a právní rámec EU – budou 
účinné.
Vypracování akčních plánů, 
iniciované Komisí, je pro 
řešení příčin chyb krokem 
správným směrem
71 
Výdaje na rozvoj venkova podléhají 
sdílenému řízení mezi členskými státy 
a Komisí20. V souladu se zásadou sub ‑
sidiarity jsou členské státy odpovědné 
za plnění programů rozvoje venkova 
na náležité územní úrovni podle svých 
vlastních institucionálních opatření. 
Komise odpovídá za dohled nad člen ‑
skými státy, aby zajistila plnění povin ‑
ností členskými státy.
72 
Pokud je během provádění programů 
míra chyb trvale vysoká, Komise21 musí 
určit nedostatky v kontrolních systé ‑
mech, analyzovat náklady a přínosy 
možných nápravných opatření a pro ‑
vést nebo navrhnout vhodný další 
postup. Vedou‑li nedostatky k tomu, 
že generální ředitel vyjádří ve svém 
prohlášení o věrohodnosti výhradu, 
musí Komise analyzovat informace ve 
výroční zprávě o činnosti a předložit 
akční plán. To byl případ výdajů na 
rozvoj venkova od roku 2011.73 
V této souvislosti Komise ve snaze sní ‑
žit míru chyb v oblasti výdajů na rozvoj 
venkova vyzvala všechny členské státy, 
aby vytvořily akční plán zacílený na 
tři oblasti: zjistit příčiny chyb, zavést 
cílená nápravná opatření ke snížení 
zjištěných chyb a posílit preventivní 
opatření na snížení rizika vzniku chyb.
Akční plány prozatím nejsou 
plně rozvinutým nástrojem pro 
řešení příčin chyb
74 
Rozsah a kvalita akčních plánů jednot ‑
livých členských států se výrazně liší. 
Účetní dvůr konstatoval, že dva akční 
plány (Německo  – Berlín‑Braniborsko 
a Maďarsko) byly relativně slabé, obsa ‑
hovaly jen málo akcí a měly malý po ‑
tenciál úspěšně řešit příčiny chyb a dva 
(Itálie  – Lombardie a Rumunsko) byly 
relativně dobré s řadou akcí a vysokou 
šancí na úspěšné vyřešení příčin chyb. 
Podstatou takto rozdílné potenciální 
účinnosti jsou tři hlavní nedostatky, 
o nichž se pojednává v následujících 
odstavcích.20 Nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005.
21 Nařízení (EU, Euratom) 
č. 966/2012.
36 Připomínky
75 
Zaprvé, členské státy nepřijaly odpo ‑
vědnost za identifikaci chyb a návrh 
nápravných opatření. Akční plány se 
formálně monitorují a na základě toho 
se přijímají následná opatření. Pokud 
členské státy navrhované akce ne ‑
provádějí, mohou jim být přerušeny, 
pozastaveny nebo sníženy platby nebo 
stanoveny finanční opravy. Akční plány 
se opakovaně aktualizovaly, přičemž při dokončení auditu probíhala čtvrtá 
aktualizace. Komise původně předloži ‑
la nevyčerpávající seznam příčin chyb. 
Ne všechny z nich však členské státy 
v plánech zohlednily a u příčin, které 
zohledněny byly, je potenciál navr ‑
hovaných opatření řešit tyto příčiny 
jen omezený (viz rámeček 1 1 ). Člen ‑
ské státy následně tyto akční plány 
v reakci na žádosti Komise postupně 
zlepšovaly.
Příklad navrhovaných akcí na snížení míry chyb
Systém snížení a sankcí byl jednou z možných příčin chyb v oblasti podpory na zemědělskou plochu, zjištěnou 
Komisí a řešenou členskými státy. Tento systém nebyl považován za proporcionální (v některých případech 
členské státy uplatnily 100% snížení platby i tehdy, kdy byl porušen pouze jeden z několika závazků).
Účetní dvůr souhlasí s tím, že úpravy systému snížení a sankcí by měly zajistit, aby takový systém náležitě 
odrážel míru neplnění sledovaného environmentálního cíle.
Zatímco však snížení uplatněných sankcí omezí míru chyb, neřeší se tím související porušení podmínek a jejich 
potenciální negativní vliv na životní prostředí. Sankce musí fungovat jako účinný prostředek, který zemědělce 
odrazuje od porušování povinností. V případě popsaném v  rámečku 9  toto nebylo splněno.Rámeček 11
22 Komise v členských státech 
provádí tyto audity, aby 
zkontrolovala, že výdaje byly 
vyplaceny v souladu 
s příslušnými předpisy. Při 
uzavření auditu se v závislosti 
na zjištěných chybách buď 
stanoví, nebo nestanoví 
finanční opravy. Průměrná 
délka auditů souladu 
s předpisy v roce 2013 byla 36 
měsíců.76 
Zadruhé, čtyři z deseti prověřovaných 
akčních plánů se systematicky neza ‑
bývaly auditními zjištěními Komise 
a Účetního dvora. Členské státy nezo ‑
hlednily všechny nedostatky, které na ‑
hlásili auditoři Komise do konce auditů 
souladu s předpisy, takže příčiny chyb 
pravděpodobně zůstanou neřešeny po 
další období22.
37 Připomínky
Osvědčené postupy při koncipování konkrétních zacílených akcí
Zemědělci v Bulharsku dostávají od platební agentury SMS zprávy, jimiž je agentura informuje o časově vyme ‑
zených závazcích (období, kdy je určitý postup zakázán).
V Itálii‑Lombardii se zemědělcům písemně oznamují rozdíly mezi plochou vykázanou v předchozím období 
a plochou na základě aktualizované databáze pozemků (systém IT pro identifikaci umístění a plochy zeměděl ‑
ského pozemku).
V Rumunsku získala platební agentura plný přístup zdarma do obchodního rejstříku, který poskytuje informa ‑
ce k ověření stavu MSE.Rámeček 1277 
Zatřetí, většina navrhovaných akcí byla 
koncipována příliš obecně. Většina 
členských států navrhuje obecná 
řešení, jako je aktualizace procesních 
manuálů nebo organizace školení. 
Například v souvislosti se zadáváním 
veřejných zakázek bylo opakujícím se 
řešením vyškolit inspektory a příjemce 
o příslušných pravidlech v této oblasti. 
V akčních plánech se však nijak neana ‑
lyzuje, v jakých ohledech je porušení 
pravidel nejpravděpodobnější a proč. 
V této souvislosti existuje riziko, že 
účinnost navrhovaných opatření je 
ohrožena.
78 
Účetní dvůr našel také příklady 
osvědčených postupů koncipování 
náležitého způsobu řešení zjištěných 
problémů (viz rámeček 12 ). Komise 
organizuje dvakrát ročně seminář se 
zástupci ze všech členských států, kte ‑
rý je příležitostí projednat stav plnění 
akčních plánů, podělit se o zkušenosti 
a šířit osvědčené postupy.Nedostatečný důraz na 
předcházení obecných 
nedostatků na úrovni EU
79 
Akční plány jsou zaměřeny na kon ‑
krétní nedostatky zjištěné členskými 
státy a nezahrnují preventivní opat ‑
ření zaměřená na nedostatky zjištěné 
v ostatních zemích. Komise od člen ‑
ských států nežádala, aby systematicky 
zohledňovaly nejzávažnější nedo ‑
statky, které se objevily na úrovni EU, 
jako například nesoulad s pravidly pro 
zadávání veřejných zakázek, záměrné 
nesrovnalosti a nedostatečné správ ‑
ní kontroly agroenvironmentálních 
závazků.
38 Připomínky
80 
Účetní dvůr u deseti akčních plánů 
zjišťoval, zda zahrnují akce na řeše ‑
ní rozšířených nedostatků. Nebylo 
tomu tak. Tři členské státy nezahr ‑
nuly žádné akce v oblasti zadávání 
veřejných zakázek, pět tak učinilo 
obecným způsobem a pouze dva státy 
(Lotyšsko a Rumunsko) vypracovaly 
podrobné kontrolní seznamy. Účetní 
dvůr zjistil, že na porušení agroenvi ‑
ronmentálních závazků bylo možné 
přijít v rámci správních kontrol (viz 
bod 63), ale pouze jeden členský stát 
(Španělsko) se touto otázkou ve svém 
akčním plánu zabýval, a i to jen u 7 ze 
17 regionů. Se zjišťováním záměrných 
nesrovnalostí počítal jen jeden akční 
plán (Rumunsko).
81 
V daném kontextu jsou akční plány 
krokem správným směrem, avšak mají 
spíše reaktivní povahu. Skutečnost, že 
se členské státy nezabývaly problémy 
na úrovni EU, které se jich podle jejich 
názoru netýkají, do budoucna účinnost 
těchto plánů snižuje.
Nový právní rámec EU může 
mít pozitivní vliv na řešení 
příčin chyb
82 
Plnění programového období 2014–
2020 pro rozvoj venkova bude součástí 
reformované společné zemědělské 
politiky, která byla přijata prostřednic ‑
tvím sady čtyř základních nařízení23 
a souvisejících aktů v přenesené pravo ‑
moci a prováděcích aktů24.83 
V rámci své zákonné úlohy vydal Účet ‑
ní dvůr v roce 2012 stanovisko č. 1/2012 
k určitým návrhům nařízení týkajících 
se společné zemědělské politiky pro 
období 2014–202025. Zatímco stano ‑
visko č. 1/2012 vyjadřuje názory na 
všechny aspekty společné zemědělské 
politiky, zejména z hlediska řádného 
finančního řízení, tato zvláštní zpráva 
se zabývá pouze pravděpodobným 
dopadem nové legislativy na příčiny 
chyb v legalitě a správnosti v oblasti 
rozvoje venkova.
Nový legislativní balíček 
obsahuje prvky, které mohou 
řešit příčiny chyb
84 
Nový právní rámec zavádí pojem 
předběžné podmínky, což je konkrétní 
a předem přesně vymezený podstatný 
faktor, který je nezbytným předpo ‑
kladem pro účinné a efektivní splnění 
specifického cíle, je s plněním tohoto 
cíle přímo a skutečně spojen a má na 
jeho účinné a efektivní splnění přímý 
vliv26. Zadávání veřejných zakázek 
je jednou z obecných předběžných 
podmínek v legislativě, která stanoví, 
že musí být zavedena náležitá opatření 
pro účinné uplatnění pravidel EU pro 
zadávání veřejných zakázek s cílem 
zajistit, aby postupy pro zadávání za ‑
kázek byly transparentní, aby příslušní 
pracovníci byli vyškolení a dostávali 
relevantní informace. Účetní dvůr vítá 
toto zaměření na soulad s příslušnými 
pravidly o zadávání veřejných zakázek, 
které byly označeny za jeden z hlav ‑
ních zdrojů vzniku chyb v programo ‑
vém období 2007–2013.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
legislation/index_en.htm
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
implementation/
index_en.htm
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF
26 Čl. 2 odst. 33 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
30.12.2002, s. 320).
39 Připomínky
85 
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opat ‑
ření byly sice již pojednány v obecných 
zásadách kontroly na programové 
období 2007–201327, nicméně v nové 
právní úpravě jsou opět zdůrazněny. 
Podle nových pravidel musí členské 
státy zajistit, aby všechna opatření 
v rámci rozvoje venkova byla ověři ‑
telná a kontrolovatelná, a to jak před 
tím, než jsou skutečně provedena, tak 
následně během implementace. Účetní 
dvůr se domnívá, že tento přístup 
může pomoci snížit míru chyb dvě ‑
ma způsoby: jednak umožní přesněji 
definovat kritéria způsobilosti a další 
závazky tak, aby byly srozumitelnější 
a příjemci je mohli lépe dodržovat, 
a jednak umožní lépe koncipovat kon ‑
trolní postupy, jejichž cílem je zaručit, 
že tato kritéria budou účinně ověřena.
86 
Nová právní úprava zlepšuje také 
metody pro stanovení a proplácení 
nákladů vzniklých příjemcům. Ve ‑
dle obvyklého způsobu proplácení 
částek na základě skutečně vzniklých 
způsobilých nákladů, které příjemci 
zaplatili, zrovnoprávňuje nový právní 
rámec také alternativní metody, jako je 
metoda standardních nákladů, me ‑
toda jednorázových plateb a metoda 
paušálního financování. Účetní dvůr 
se domnívá, že využití metody zjedno ‑
dušeného vykazování nákladů bude 
patrně přínosné pro všechny strany, 
neboť může omezit administrativní 
zátěž a rozsah chyb vznikajících při pří ‑
pravě a ověřování žádostí o platbu na 
základě faktur a platebních dokladů.87 
Akreditované platební agentury budou 
muset dodržovat doplňková kritéria tý ‑
kající se podvodů. Požadavek, aby kon ‑
troly zahrnovaly prvky, jež umožňují 
předcházet podvodům a zjišťovat je, 
byl ponechán, ale roli platební agentu ‑
ry v tomto ohledu podtrhují dvě nová 
ustanovení: školení pro zaměstnance 
by mělo zahrnovat osvětu o podvo ‑
dech a součástí monitorovacích čin ‑
ností by měly být postupy na předchá ‑
zení podvodům a jejich odhalování. 
Lze očekávat, že tento vývoj pomůže 
platebním agenturám zvýšit účinnost 
prevence a odhalování podvodu.
88 
„Pravidlo n+2“ v podobě, v jaké 
existovalo v programovém období 
2007–2013 (viz bod 18), bylo zmírněno 
a přeměněno na „pravidlo n+3“28, což 
členským státům poskytlo další rok na 
využití peněz z přiděleného rozpočtu. 
Tato změna by mohla zmenšit nerov ‑
nováhu mezi tlakem na členské státy 
čerpat rozpočet a potřebou zajistit, 
aby se rozpočet vynakládal správně 
a v souladu se zásadami řádného 
finančního řízení.
89 
Obecně lze říci, že příjemci investičních 
prostředků v oblasti zpracování potra ‑
vin musely být malé a střední pod ‑
niky (viz bod 43). Nový právní rámec 
odstraňuje toto kritérium způsobilosti, 
jež bylo častou hlavní příčinou chyb 
u tohoto typu investice. Dopad tohoto 
návrhu může mít pozitivní vliv na sní ‑
žení míry chyb, ale negativní dopad na 
účinnost politiky (viz bod 35).27 Článek 62 nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1305/2013 ze dne 17. 
prosince 2013 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 
30.12.2002, s. 487).
28 Čl. 38 odst. 1 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1306/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o financování, řízení 
a sledování společné 
zemědělské politiky a o 
zrušení nařízení Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 
485/2008 (Úř. věst. L 347, 
30.12.2002, s. 549).
40 Připomínky
90 
V programovém období 2007–201329 
se v případě rozdílu více než 3 % mezi 
požadovanou platbou a částkou, 
kterou platební agentura považuje za 
způsobilou, uplatňovala pokuta ve výši 
částky rovnající se tomuto rozdílu. Úče ‑
lem tohoto systému je odradit příjem ‑
ce od vykazování výdajů, které nejsou 
způsobilé. Podle nového právního 
rámce30 byla hranice pro uplatnění 
sankce zvýšena na 10 %. Tato změna 
pravděpodobně omezí odrazující úči ‑
nek opatření, což může vést ke zvýšení 
nezpůsobilých výdajů včetně žádostí 
o platbu.
Přímá ustanovení nařízení EU 
nebyla hlavním zdrojem chyb
91 
Jak je vidět výše, nový právní rámec EU 
pravděpodobně pomůže snížit míru 
chyb. Zvýšenou pozornost je třeba vě ‑
novat následným krokům regulačního 
procesu v členských státech, protože 
k většině chyb dochází při provádění 
konkrétních ustanovení v legislativě 
členských států (viz bod 14).
92 
Vzhledem k tomu, že legislativa člen ‑
ských států zatím nebyla schválena 
(viz bod 10), nelze se k potenciálnímu 
dopadu regulačních změn na míru 
chyb nyní více vyjádřit.29 Čl. 30 odst. 1 nařízení Rady 
(EU) č. 65/2011.
30 Čl. 63 odst. 1 prováděcího 
nařízení Komise (EU) 
č. 809/2014 ze dne 
17. července 2014, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013, pokud jde 
o integrovaný administrativní 
a kontrolní systém, opatření 
pro rozvoj venkova 
a podmíněnost  (Úř. věst. L 227, 
31.7.2014, s. 69).
41
 Závěry a doporučení
93 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že opatře ‑
ní Komise a členských států zaměřená 
na odstranění hlavních příčin vysoké 
míry chyb v oblasti rozvoje venkova 
jsou částečně účinná. Tento celkový 
závěr vychází především z posouzení, 
ze kterého vyplývá, že navzdory inici ‑
ativám Komise akční plány členských 
států systematicky neřešily zjištěné 
nedostatky.
94 
Účetní dvůr analyzoval vzorek operací, 
které byly namátkově vybrány během 
auditů legality a správnosti za roky 
2011, 2012 a 2013, aby zjistil příčiny 
chyb ve výdajích na rozvoj venkova. 
Z výsledků vyplynulo, že nehledě na 
rovnoměrné rozdělení výdajů se inves ‑
tiční opatření podílejí na míře chyb ze 
dvou třetin a podpora na zemědělskou 
plochu z jedné třetiny (viz body 12–21).
95 
U investičních opatření lze příčiny chyb 
určit ze dvou hledisek (body 22–54):
 — na straně příjemců se hlavní zdroje 
nesouladu týkaly zadávání veřej ‑
ných zakázek, kritérií způsobilosti 
pro veřejné a soukromé příjemce 
a podezření, že došlo k podvodu 
ze strany soukromých příjemců, — pokud jde o platební agentury, 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že 
většině chyb mělo a mohlo být za ‑
bráněno při správních kontrolách 
a kontrolách na místě.
96 
U podpory na zemědělskou plochu 
měla míra chyb tři důvody: omezená 
motivace příjemců dodržovat země ‑
dělské závazky, malá míra kontrol 
u zemědělských závazků a slabý 
odrazující účinek systému sankcí (viz 
body 55–69).
97 
Komise reagovala na vysokou míru 
chyb v oblasti rozvoje venkova tím, že 
požádala členské státy, aby vypraco ‑
valy akční plány na prevenci a nápravu 
příčin chyb. To je sice dobrý postup, 
ale většina akčních plánů má však 
spíše reaktivní povahu a nijak systema ‑
ticky neřeší problémy, jimiž byly chyby 
ve všech členských státech způsobeny. 
Chybí především preventivní opatření 
na řešení nedostatků rozšířených na 
úrovni EU (body 70–81).
42 Závěry a doporučení
Doporučení 1
Komise by měla dokončit stávající 
nápravná opatření tím, že se i nadále 
bude zaměřovat na hlavní příčiny vzni ‑
ku chyb u výdajů na rozvoj venkova. 
V tomto ohledu by členské státy měly 
v relevantních případech podniknout 
následující preventivní a nápravná 
opatření:
Zadávání veřejných zakázek
• Při uplatňování předběžné pod ‑
mínky (viz bod 84) by členské státy 
měly vypracovat a poskytovat 
příjemcům podrobné pokyny 
k tomu, jak uplatňovat pravidla pro 
zadávání veřejných zakázek. Na 
tomto procesu by se měly podílet 
vnitrostátní orgány provádějící 
monitorování souladu s pravidly 
pro zadávání veřejných zakázek. 
Je třeba se zaměřit na tři hlavní 
porušení pravidel: neoprávněné 
udělení zakázky bez náležitého 
zadávacího řízení, chybné uplatně ‑
ní výběrových kritérií a kritérií pro 
udělení zakázky a nerovné zachá ‑
zení s uchazeči.
Záměrné obcházení pravidel
• Na základě konkrétních kritérií 
způsobilosti a výběrových kritérií 
ze svých programů pro rozvoj ven ‑
kova by členské státy měly vypra ‑
covat pokyny, které inspektorům 
členských států pomohou zjišťovat 
známky podezření z podvodu.Agroenvironmentální platby
• Členské státy by měly zvětšit 
rozsah svých správních kontrol 
a zahrnout do nich závazky, které 
lze zkontrolovat na základě doku ‑
mentárních podkladů a které se 
v současné době ověřují pouze při 
5% kontrolách na místě. Systém 
snížení a sankcí by dále měl být 
nastaven tak, aby měl účinný od ‑
razující efekt na toho, kdo by mohl 
chtít porušit předpisy.
98 
Právní rámec EU na období 2014–2020 
byl přijat a může být prostředkem 
k řešení příčin chyb. Hlavní příležitost 
ke snížení chyb však dávají dvě právě 
probíhající etapy: prověrka a schválení 
programů rozvoje venkova ze strany 
Komise a provádění vnitrostátních 
regulačních rámců ze strany členských 
států (body 82–92).
Doporučení 2
Komise by měla důkladně monitoro ‑
vat provádění národních programů 
rozvoje venkova a při auditech souladu 
zohledňovat platná pravidla včetně 
těch, která byla přijata na vnitrostátní 
úrovni, aby snížila riziko, že se nedo ‑
statky a chyby zjištěné během pro ‑
gramového období 2007–2013 budou 
opakovat.
43 Závěry a doporučení
99 
Účetní dvůr zjistil jedno investiční 
opatření (zahájení činnosti mladých 
zemědělců, viz body 36–38) a dvě 
opatření týkající se plochy („plat ‑
by pro znevýhodněné oblasti“, viz 
body 66–69), které měly nízké míry 
chyb. Tato opatření mají společné tři 
charakteristické rysy: konkrétní zamě ‑
ření, malý počet požadavků a využití 
jednorázových plateb. Účetní dvůr 
zjistil, že další z investičních opatření, 
které podporuje investice do zpracová ‑
ní zemědělských produktů, je nejvíce 
náchylné k chybám. Více než polovina 
kontrolovaných projektů obsahovala 
chyby, z toho u třetiny existovalo po ‑
dezření, že byly způsobeny v důsledku 
podvodu. Účetní dvůr kritizoval účin ‑
nost tohoto opatření ve své předchozí 
zvláštní zprávě.
Doporučení 3
Komise a členské státy by měly 
analyzovat:
• do jaké míry lze charakteristiky 
spočívající v konkrétnějším za ‑
měření, minimálních kritériích 
způsobilosti a využití metody 
zjednodušených nákladů zahrnout 
do koncepce a provádění větší ‑
ho počtu opatření, aniž by došlo 
k ohrožení celkových cílů těchto 
opatření;• jak zlepšit systém na podporu in ‑
vestic do zpracování zemědělských 
produktů při zohlednění následují ‑
cích prvků:
— konkrétní potřebu veřejné 
podpory v tomto sektoru a rizi ‑
ko efektu mrtvé váhy,
— kategorie příjemců, na něž je 
podpora zacílena: zemědělci, 
kteří usilují o vertikální inte ‑
graci svého podniku, nebo 
společnosti, které neprovádějí 
zemědělskou činnost,
— vysoký strop na veřejnou 
podporu, který funguje 
jako pobídka pro velké kor ‑
porace, protože jen ty mají 
přístup k požadovanému 
spolufinancování,
— celou sadu podmínek způsobi ‑
losti a potenciál obejít je,
— velké úsilí na zlepšení kon ‑
cepce a provádění správních 
kontrol a kontrol na místě;
• opatření týkající se agroenvi ‑
ronmentálních plateb s cílem 
zajistit, aby se závazky v co největší 
míře kontrolovaly prostřednictvím 
správních kontrol členských států.
44 Závěry a doporučení
100  
Pokud jde o snižování příčin chyb, 
opakujícím se zjištěním v této zprávě 
(viz body 33–35, 38, 67, 88–90, rá-
meček 3  a rámeček 11 ) je důležitost 
zachování patřičné rovnováhy mezi 
počtem a složitostí pravidel, souvi ‑
sejících s potřebou dosáhnout pře ‑
dem definovaných cílů, a povinností 
zaručit legalitu a správnost výdajů. Podle názoru Účetního dvora nalezení 
správné rovnováhy mezi těmito dvěma 
póly je klíčem k úspěšné implementaci 
politiky rozvoje venkova.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 17. prosince 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
45
 Příloha
Seznam opatření pro rozvoj venkova
Investiční opatření
Opatření Výdaje1 (v EUR) Kontrolované operace 
Modernizace zemědělských hospodářství 8 204 333 653 53
Základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova 1 965 164 204 24
Zahájení činnosti mladých zemědělců 2 096 198 537 20
Obnova a rozvoj vesnic 2 300 229 913 20
Zvyšování hodnoty zemědělských a lesnických produktů 2 990 722 693 19
Provádění strategií místního rozvoje. Kvalita života/diverzifikace 1 707 595 920 17
Infrastruktura související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví 2 355 539 793 15
Předčasný odchod do důchodu 2 051 938 167 13
Zakládání podniků a jejich rozvoj 881 435 718 9
Ochrana a rozvoj dědictví venkova 682 545 431 8
Obnova lesnického potenciálu a zavádění preventivních opatření 963 189 776 5
Technická pomoc 763 706 346 4
Diverzifikace nezemědělských činností 714 070  708 4
Odborné vzdělávání a informační akce 518 543  051 4
Podpora cestovního ruchu 482 748 900 4
Obnova zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami a zavedení 
vhodných preventivních opatření348 644 877 4
Spolupráce při vývoji nových produktů, procesů a technologií v zemědělství, potravinářství 
a lesnictví113 588 163 4
Provozování místních akčních skupin, získávání dovedností a propagace daného území 545 795 172 3
Hospodářství procházející restrukturalizací v důsledku reformy společné organizace trhu 146 941 744 3
Provádění strategií místního rozvoje. Konkurenceschopnost 145 665 094 3
První zalesnění zemědělské půdy (náklady na založení porostu) 1 226 065 54522
Neproduktivní investice související s  lesy 379 677 940 2
Částečně soběstačné zemědělství 609 703  070 1
Neproduktivní investice související s agroenvironmentálními závazky v rámci Natura 2000 315 192 539 1
Seskupení producentů 152 989 100 1
Využívání poradenských služeb 89 316 108 1
Účast zemědělců v programech jakosti potravin 65 390 549 1
Zřizování řídících, pomocných a poradenských služeb 24 853 320 1
1 Kumulativní částky zaplacené členským státům od začátku programového období (2007) do konce hospodářského roku 2013 (15. října 2013), jak 
jsou uvedeny v databázi Komise SFC.
2 Opatření „první zalesnění zemědělské půdy“ zahrnuje podporu na založení porostu (investice do přípravy půdy a výsadby) a podporu na 
zemědělskou plochu (údržba a kompenzace). Ve výkazech výdajů pro Komisi se tyto nijak nerozlišují.Příloha
46 Příloha
Investiční opatření
Opatření Výdaje1 (v EUR) Kontrolované operace 
Poskytování poradenských a školicích služeb pro zemědělce v Bulharsku a Rumunsku 7 136 945 1
Zvýšení hospodářské hodnoty lesů 211 138 607 0
První zalesnění zemědělské půdy (náklady na založení porostu) 111 889  830 0
Získávání dovedností, propagace a provádění strategie místního rozvoje 73 558 357 0
Informační a propagační akce 66 792  678 0
Dodržování norem založených na právních předpisech Společenství 59 547 670 0
Školení a  informace 58 573 586 0
Provádění projektů spolupráce 46 980  838 0
Provádění strategií místního rozvoje. Životní prostředí / obhospodařování půdy 21 311 569 0
První zavádění zemědělsko ‑lesnických systémů na zemědělské půdě 536 880 0
Celkem 33 499 252 991 247
Podpora na zemědělskou plochu
Opatření Výdaje1 (EUR)Kontrolované 
operace
Agroenvironmentální platby 18 616 040 063 121
Platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v horských oblastech 6 267 068 345 43
Platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v jiných než horských oblastech 6 357 074 251 35
Dobré životní podmínky zvířat 409 206 501 8
První zalesnění zemědělské půdy (roční platba během 5 let na údržbu nebo kompenzace za ušlý zisk 
během 15 let)1 226 065 54526
Platby v rámci sítě Natura 2000 a platby související se směrnicí 2000/60/ES 165 985 883 1
Lesnicko ‑environmentální platby 40 496 635 0
Platby pro síť Natura 2000 33 193  755 0
Dodatky k přímým platbám pro Bulharsko a Rumunsko 436 997  683 0
Celkem 33 552 128 661 214
1 Kumulativní částky zaplacené členským státům od začátku programového období (2007) do konce hospodářského roku 2013 (15. Října 2013), jak 
jsou uvedeny v databázi Komise SFC.
2 Opatření „první zalesnění zemědělské půdy“ zahrnuje podporu na založení porostu (investice do přípravy půdy a výsadby) a podporu na 
zemědělskou plochu (údržba a kompenzace). Ve výkazech výdajů pro Komisi se tyto nijak nerozlišují.Příloha
47
III
Od roku 2012 Komise řeší problém vysoké míry 
chyb tím, že od členských států požaduje národní 
akční plány a sleduje jejich provádění. Na základě 
získaných zkušeností a na základě doporučení 
Účetního dvora jsou tyto akční plány postupně 
zdokonalovány.
Očekávané výsledky všech akcí nebudou v krátko ‑
dobém výhledu vždy patrné, zejména u opatření 
prováděných prostřednictvím víceletých závazků. 
První výsledky společného úsilí o omezení měr chyb 
prostřednictvím provádění akčních plánů však již 
lze pozorovat v podobě nižší míry chyb v oblasti 
rozvoje venkova v roce 2013.
Komise bude provádění akčních plánů nadále sledo ‑
vat pomocí dvoustranných setkání, monitorovacích 
výborů a výročních hodnotících zasedání, a to jak 
z hlediska auditu, tak z hlediska činností.
V
Komise při svých vlastních auditech rovněž zjistila 
nedostatky týkající se zadávání veřejných zaká ‑
zek. V tomto ohledu již byly provedeny podstatné 
finanční opravy.
Zadávání veřejných zakázek je jedním z ústředních 
prvků akčních plánů rozvoje venkova.
Je však třeba poznamenat, že nedodržování pravi ‑
del pro zadávání veřejných zakázek nutně nezna ‑
mená, že 100 % dotčených výdajů není způsobilých. 
Projekt jako takový může dosáhnout svého cíle 
a přinést skutečnou přidanou hodnotu.Shrnutí
II
Komise vítá zprávu Účetního dvora o analýze 
základních příčin chyb, která shrnuje výsledky 
postupu prohlášení o věrohodnosti za poslední 
tři roky a do značné míry potvrzuje hlavní závěry, 
které již vyvodila Komise v pracovním dokumentu 
útvarů Komise o posouzení hlavních příčin chyb při 
provádění politiky rozvoje venkova a nápravných 
a preventivních opatření, který byl předložen Evrop ‑
skému parlamentu a Radě v červnu 20131.
Účetní dvůr uvádí průměrnou míru chyb v letech 
2011–2013 v oblasti rozvoje venkova ve výši 8,2 %. 
Komise nicméně konstatuje mírný sestupný vývoj 
míry chyb u EZFRV (z 8,4 % v roce 2011 na 7,9 % 
v roce 2013).
Tato míra chyb je vyšší nežli jednotlivé míry, které 
každoročně zveřejňuje Evropský účetní dvůr v kapi ‑
tole 4 výroční zprávy. Důvodem je skutečnost, že 
současná analýza zahrnuje 461 transakcí z celkem 
532 transakcí za tři uvedené roky (které obsahují 
politiky v oblasti ochrany zdraví, životního prostředí 
a rybolovu). Do této zprávy nezahrnutých 71 trans ‑
akcí má nižší průměrnou míru chyb. Komise rovněž 
upozorňuje, že Účetní dvůr definuje vzorek a na 
ročním základě vypočítává míru chyb na úrovni 
politiky (rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov 
a ochrana zdraví).
Na rozvoj venkova připadá 90 % výdajů v rámci poli ‑
tiky a tato oblast je obecně náchylnější k chybám 
než jiné oblasti v dané skupině politik. Ve vysoké 
úrovni měr chyb hrála důležitou úlohu složitost 
některých požadavků týkajících se způsobilosti 
u opatření v oblasti rozvoje venkova.
1 SWD(2013) 244 ze dne 27.6.2013.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 48
VIII
Pokud jde o omezenou motivaci příjemců dodr ‑
žovat zemědělské závazky, agroenvironmentální 
programy odrážejí dobrovolné závazky zemědělců 
zajišťovat environmentální přínosy a veřejné statky 
nad rámec závazných požadavků. Z vyrovnávací 
povahy agroenvironmentálních plateb (kryjících 
vzniklé náklady a ušlé příjmy) nevyplývají pro země ‑
dělce bezprostřední ekonomické výhody, ačkoli 
dlouhodobě nejsou vyloučeny.
Pokud jde o „malou“ míru kontrol u závazků, podle 
platných právních předpisů je členský stát povinen 
zvýšit procentní podíl příjemců, u nichž bude pro ‑
vedena kontrola na místě, jestliže kontroly na místě 
odhalí významné neplnění závazků. Správné uplat ‑
ňování tohoto ustanovení je ověřováno v rámci 
auditů souladu s předpisy, které provádí Komise.
Míra kontroly zemědělských závazků je stanovena 
na 100 % u správních kontrol a 5 % u kontrol na 
místě. Náklady na řízení a kontroly zveřejněné ve 
výroční zprávě o činnosti za rok 2013 činí 4 mili ‑
ardy EUR za celou oblast SZP . Důraz by proto měl 
být kladen na zlepšování účinnosti kontrol, a nikoli 
na jejich nárůst.
Pokud jde o sankce, Komise zastává názor, že ačkoli 
sankce za nedodržování předpisů musí být úměrné, 
mají zůstat odrazujícím nástrojem.Pro období 2014–2020 již Komise představila 
pokyny pro odborníky v praxi týkající se předchá ‑
zení častým chybám u projektů v rámci evropských 
strukturálních a investičních fondů. Tyto pokyny 
byly předloženy řídicím orgánům a platebním agen ‑
turám na semináři na téma míry chyb, který se konal 
v říjnu 2014.
VI
Podstatné nedostatky týkající se opatření na 
podporu zpracování zemědělských produktů jsou 
sledovány v postupech schvalování auditu.
Pokud jde o záměrná porušení, Komise provádí stra ‑
tegii pro boj proti podvodům a v několika členských 
státech pořádá na toto téma semináře.
Komise tento závěr sdílí.
Komise bude nadále členským státům poskytovat 
doporučení a pokyny a rovněž bude šířit osvědčené 
postupy s cílem zlepšit kontrolní systém a vyhnout 
se tak chybám.
Kromě toho musí platební agentury před prove ‑
dením jakékoli platby splnit akreditační kritéria 
stanovená v příloze I nařízení č. 907/2014 (program 
2014–2020). Útvary Komise provádějí přezkum akre ‑
ditace prostřednictvím následných auditů.
Odpovědi Komise 49
Komise již také předložila členským státům kon ‑
krétní pokyny týkající se zadávání veřejných zaká ‑
zek a agroenvironmentálně‑klimatického opatření, 
včetně dvojího financování.
Problematika záměrného obcházení pravidel je 
součástí strategie pro boj proti podvodům a semi ‑
nářů pořádaných v rámci této strategie v členských 
státech.
XI b)
Komise toto doporučení přijímá. Komise v současné 
době posuzuje kontrolovatelnost a ověřitelnost 
nových programů a veškeré nedostatky přednese 
v rámci monitorovacích výborů a výročních hodno ‑
tících zasedání s řídicími orgány.
Navíc budou zjištění auditu pečlivě sledována 
s cílem odhalit a napravit jakýkoli zdroj chyb, který 
lze přičíst vnitrostátním prováděcím pravidlům, 
a v případě potřeby budou požadovány okamžité 
změny.
Poučení z provádění programů a jejich vnitro ‑
státních pravidel budou sdílena prostřednictvím 
Evropské sítě pro rozvoj venkova a specializovaných 
seminářů zaměřených na míry chyb.
XI c)
Komise toto doporučení přijímá částečně, neboť 
nemůže předjímat rozsah a výsledek takové analýzy 
nebo budoucích voleb politiky ze strany tvůrců 
právních předpisů pro příští programové období.IX
Vypracování akčních plánů bylo zamýšleno jako 
preventivní postup na základě pracovního doku ‑
mentu útvarů Komise (2013) 244, vycházejícího ze 
sebehodnocení členských států ve věci hlavních 
příčin, jež měly dopad na míry chyb. Tento proces 
postupně začleňuje reaktivní hledisko, systematicky 
zohledňuje zjištění auditu a navrhuje konkrétní 
nápravná opatření. Dvojí hledisko (preventivní 
a reaktivní) je stále součástí postupu. Poslední 
aktualizace akčních plánů ukazuje, že téměř 50 % 
opatření spustila konkrétní auditní zjištění Účetního 
dvora nebo Komise, zatímco druhá polovina se opí ‑
rala o sebehodnocení členských států.
Kromě toho předběžné hodnocení ověřitelnosti 
a kontrolovatelnosti všech opatření zařazených do 
programů rozvoje venkova na období 2014–2020 se 
rovněž zabývá rizikem míry chyb z preventivního 
hlediska.
X
Komise sdílí názor, že je důležité na jedné straně 
nalézt správnou rovnováhu mezi počtem a složitostí 
pravidel a současně zaručit legalitu a správnost 
výdajů.
XI a)
Komise toto doporučení přijímá. Konkrétní pro ‑
blémy, na které Účetní dvůr upozorňuje, by měly 
být v akčních plánech řešeny jen v případě, že 
budou zjištěny nedostatky. Komise uznává důleži ‑
tost pokynů týkajících se tří hlavních příčin chyb 
a šíření osvědčených postupů. Tato problematika 
bude řešena prostřednictvím Evropské sítě pro roz ‑
voj venkova a seminářů.
Odpovědi Komise 50
Tato míra chyb je vyšší nežli jednotlivé míry, které 
každoročně zveřejňuje Evropský účetní dvůr v kapi ‑
tole 4 výroční zprávy. Důvodem je skutečnost, že 
současná analýza zahrnuje 461 transakcí z celkem 
532 transakcí za tři uvedené roky (které obsahují 
politiky v oblasti ochrany zdraví, životního pro ‑
středí a rybolovu). Do této zprávy nezahrnutých 71 
transakcí má nižší průměrnou míru chyb. Komise 
rovněž upozorňuje, že Účetní dvůr definuje vzorek 
a na ročním základě vypočítává míru chyb na úrovni 
politiky (rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov 
a ochrana zdraví).
Na rozvoj venkova připadá 90 % výdajů v rámci poli ‑
tiky a tato oblast je obecně náchylnější k chybám 
než jiné oblasti v dané skupině politik. Ve vysoké 
úrovni měr chyb hrála důležitou úlohu složitost 
některých požadavků týkajících se způsobilosti 
u opatření v oblasti rozvoje venkova.
05
Míry chyb nutně neznamenají, že není dosaženo 
cílů politiky, to lze konstatovat jen na základě 
posouzení výkonnosti podporovaných operací. 
Dosažení politických cílů politiky rozvoje venkova 
nevyhnutelně vyžaduje určitý stupeň složitosti pro ‑
vádění politiky vzhledem k náročným cílům rozvoje 
venkova. S ohledem na tyto skutečnosti je třeba 
uznat, že bude velmi obtížné dosáhnout míry chyb 
2 % nebo nižší bez využití nepřiměřených kontrol ‑
ních zdrojů s prohibitivními náklady.V roce 2017 Komise vypracuje strategickou zprávu 
fondu, v níž shrne výroční zprávy o pokroku 
předložené členskými státy (článek 53 nařízení 
č. 1303/2013). Kromě toho Komise a členské státy 
posoudí výkonnost programů rozvoje venkova 
během přezkumného procesu podle článku 21 naří ‑
zení č. 1303/2013. S ohledem na tyto a další důkazy 
(např. zjištění auditu) Komise posoudí koncepci 
politiky a případnou potřebu předložit návrhy pro 
následující programové období.
Na konci programového období provede Komise 
důkladnou analýzu trvající potřeby každého opat ‑
ření podpory, nežli předloží návrh pro následující 
programové období, stejně jako to učinila v případě 
období stávajícího.
Komise souhlasí s tím, že v možných případech 
by měly být používány správní kontroly, přestože 
upozorňuje, že ve většině případů to u agroenvi ‑
ronmentálních operací není proveditelné.
Úvod
01
Evropská unie vyčlenila 96 miliard a příspěvek člen ‑
ských států je očekáván ve výši 55 miliard.
04
Účetní dvůr uvádí průměrnou míru chyb v letech 
2011–2013 v oblasti rozvoje venkova ve výši 8,2 %. 
Komise nicméně konstatuje mírný sestupný vývoj 
míry chyb u EZFRV (z 8,4 % v roce 2011 na 7,9 % 
v roce 2013).
Odpovědi Komise 51
Zadávání veřejných zakázek je jedním z ústředních 
prvků akčních plánů rozvoje venkova.
Je však třeba poznamenat, že nedodržování pravi ‑
del pro zadávání veřejných zakázek nutně nezna ‑
mená, že 100 % dotčených výdajů není způsobilých. 
Projekt jako takový může dosáhnout svého cíle 
a přinést skutečnou přidanou hodnotu.
Kromě toho dne 19. prosince 2013 přijala Komise 
nové pokyny ke stanovení finančních oprav, jež 
mají být provedeny u výdajů financovaných v rámci 
sdíleného řízení v případě nedodržení pravidel 
pro zadávání veřejných zakázek2. Podle těchto 
pokynů má být nedodržování pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek posuzováno na základě zásady 
proporcionality.
Členským státům již byly předloženy pokyny týkající 
se nejčastějších nesrovnalostí při řízení evropských 
strukturálních a investičních fondů (4. seminář na 
téma míry chyb, říjen 2014).
27
Pokud jde o tabulku 1:
Rumunsko : uváděnou chybu zjistil Účetní dvůr 
v prohlášení o věrohodnosti za rok 2012. Akční plán 
Rumunska týkající se míry chyb obsahuje opatření, 
jež mají řešit nedostatky v postupech zadávání 
veřejných zakázek.
Nizozemsko : provincie pravidla pro zadávání 
veřejných zakázek v roce 2012 odvolala se zpětnou 
platností od 1. ledna 2010. V tomto případě však 
uvedené opatření nemělo být uplatněno. Komise se 
touto otázkou zabývá společně s členským státem.
Německo (Braniborsko–Berlín) : Jelikož poslední 
závazky týkající se širokopásmového připojení 
mohly být přijaty v roce 2012, nebylo možné 
provést další preventivní a nápravná opatření. Pro 
období 2014–2020 se již podpora širokopásmového 
připojení nepředpokládá.
2 Rozhodnutí Komise C(2013)9527.Typy a výskyt zjištěných chyb
12
Pokud jde o typy chyb, které Účetní dvůr uvádí, je 
třeba poznamenat, že během svých vlastních auditů 
investičních opatření a režimů podpory na země ‑
dělskou plochu Komise zjistila podobné nedostatky, 
jaké odhalil Účetní dvůr. Dotčeným členským stá ‑
tům byly uloženy finanční opravy (nebo probíhají 
postupy schvalování souladu s cílem takové opravy 
provést) v zájmu ochrany rozpočtu EU. Kromě toho 
v případech, kdy byly zjištěny nedostatky, byly 
dotčené členské státy povinny provést nápravná 
opatření.
14
Politika rozvoje venkova je realizována prostřed ‑
nictvím národních nebo regionálních programů 
rozvoje venkova. Většina chyb se týká zvláštních 
podmínek stanovených v programech a jiných vnit ‑
rostátních pravidlech. Ty jsou nezbytné pro prová ‑
dění politiky, úkolem členských států však je omezit 
tato vnitrostátní pravidla na úroveň nezbytně 
nutnou pro dosažení cílů politiky.
Pro programové období 2014–2020 musí všechny 
programy rozvoje venkova obsahovat předběžné 
hodnocení týkající se ověřitelnosti a kontrolovatel ‑
nosti opatření, které budou společně provádět řídicí 
orgány a platební agentura.
Připomínky
26
Komise při svých vlastních auditech rovněž zjistila 
nedostatky týkající se zadávání veřejných zakázek. 
V tomto ohledu již byly provedeny finanční opravy.
Odpovědi Komise 52
40
Komise by ráda poukázala na to, že podvodné 
výdaje na oblast rozvoje venkova, které odhalily 
a vykázaly členské státy, činí 0,11 %3.
43
Během svých vlastních auditů Komise rovněž zjistila 
nedostatky v ověřování kritéria malých a střed ‑
ních podniků a nedodržování příslušných postupů 
zadávání soukromých zakázek. V případě zjištěných 
nedostatků byly dotčeným členským státům ulo ‑
ženy čisté finanční opravy (nebo probíhají postupy 
schvalování souladu s cílem takové opravy provést) 
v zájmu ochrany rozpočtu EU. Kromě toho byly 
dotčené členské státy povinny provést nápravná 
opatření.
V aktuálním právním rámci na období 2014–2020 
neexistují žádná omezení velikosti podniku jako 
příjemce podpory v rámci investic do hmotného 
majetku. Členské státy mohou podporu cílit na 
konkrétní příjemce na základě závěrů analýzy SWOT 
a posouzení potřeb. Tyto další požadavky budou 
muset být kontrolovatelné a ověřitelné.
46
Podobná ustanovení budou použitelná v období 
2014–2020.
48
Komise sdílí názor, že vnitrostátní orgány potenci ‑
álně mohly odhalit mnohé z chyb, které zjistil Účetní 
dvůr. Pravidla SZP dávají členským státům veškeré 
potřebné nástroje ke zmírnění většiny rizik chyb.
Komise bude nadále členským státům poskytovat 
doporučení a pokyny a rovněž bude šířit osvědčené 
postupy s cílem zlepšit kontrolní systém a vyhnout 
se tak chybám.
3  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě: Ochrana 
finančních zájmů Evropské unie – Výroční zpráva za rok 2013 
o boji proti podvodům COM(2014) 474 final.Rámeček 2 
Švédsko zařadilo „zadávání veřejných zakázek“ jako 
hlavní příčinu chyb a nápravná a preventivní opat ‑
ření do svého akčního plánu týkajícího se míry chyb.
32
Nedostatky uvedené v tabulce 2 jsou zahrnuty do 
příslušných akčních plánů, jejichž cílem je zlepšení 
systému správních kontrol.
35
Komise sdílí názor, že zjednodušení by nemělo stát 
v cestě zásadám řádného finančního řízení.
Nový právní rámec SZP 2014–2020 obsahuje faktory 
zjednodušení, které na řádné finanční řízení nemají 
negativní vliv (např. jednorázové platby, standardní 
náklady). Článek 60 nařízení č. 1305/2013 stanoví, že 
způsobilé jsou pouze výdaje, jež vznikly po předlo ‑
žení žádosti o podporu.
Rámeček 3 
Tyto nedostatky jsou zahrnuty do příslušných 
akčních plánů, jejichž cílem je zlepšení systému 
správních kontrol.
V novém právním rámci tento postup již není 
možný. Viz odpověď na bod 35.
38
Jednorázová platba, jako v případě podpory mla ‑
dých zemědělců, nemusí odpovídat cílům poli ‑
tiky ostatních opatření. Proto musí zjednodušení 
způsobu provádění zajistit odpovídající vyváženost 
s dosažením cílů politiky a řádné finanční rovno ‑
váhy. Přínos ke snížení míry chyb by neměl být 
jediným faktorem, který bude zohledňován.
Odpovědi Komise 53
62
Pokud jde o „malou“ míru kontrol u agroenvi ‑
ronmentálních závazků, podle platných právních 
předpisů je členský stát povinen zvýšit procentní 
podíl příjemců, u nichž bude provedena kontrola na 
místě, jestliže kontroly na místě odhalí významné 
neplnění závazků v rámci určitého režimu podpory 
nebo opatření podpory nebo v určitém regionu 
nebo části regionu.
V závislosti na konkrétním členském státu a jednot ‑
livém opatření by skutečná míra kontrol na místě 
mohla být vyšší než 5 %. Správné uplatňování 
tohoto ustanovení je ověřováno v rámci auditů sou ‑
ladu s předpisy, které provádí Komise.
Při kontrole na místě musí být zkontrolována 
všechna kritéria způsobilosti, závazky a jiné povin ‑
nosti. Jestliže některé z nich nelze při kontrole na 
místě zkontrolovat, uspořádá se druhá návštěva.
63
Podle platných právních předpisů správní kontroly 
zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kon ‑
trolovat správními prostředky (včetně dodržování 
agroenvironmentálních závazků).
V rámci svých auditů souladu s předpisy Komise 
rovněž ověřuje, zda bylo možné kontroly vedle 
kontroly na místě provést i správním způsobem. 
Dle potřeby jsou vydávána doporučení členským 
státům a jsou uplatňovány finanční opravy.
Kromě toho nový právní rámec SZP 2014–2020 
obsahuje ustanovení, podle nichž jsou členské státy 
povinny zajistit, aby všechna opatření k rozvoji 
venkova, která hodlají provádět, byla ověřitelná 
a srovnatelná. Program rozvoje venkova musí obsa ‑
hovat předběžné hodnocení týkající se ověřitelnosti 
a kontrolovatelnosti opatření.Rámeček 5 
Tyto nedostatky jsou zahrnuty do příslušných 
akčních plánů, jejichž cílem je zlepšení systému 
správních kontrol.
51
Během svých vlastních auditů Komise rovněž zjistila 
nedostatky v provádění správních kontrol. Dotčené 
členské státy byly povinny přijmout nápravná opat ‑
ření a dle potřeby byly uloženy finanční opravy.
57
Během svých vlastních auditů Komise rovněž zjistila 
nedostatky v ověřování agroenvironmentálních 
závazků a dotčené členské státy byly povinny při ‑
jmout nápravná opatření. Kromě toho byly dotče ‑
ným členským státům dle potřeby uloženy finanční 
opravy.
Rámeček 7 
Nedostatky na Maltě jsou do značné míry způ ‑
sobeny tím, že příjemci podpory v rámci agro ‑
environmentálních opatření nedodržují závazky. 
Maltská správa provedla mnoho cílených opatření 
a určitým příjemcům poskytla individuální školení.
59
Agroenvironmentální programy odrážejí dobro ‑
volné závazky zemědělců zajišťovat environmen ‑
tální přínosy a veřejné statky nad rámec závazných 
požadavků. Z vyrovnávací povahy agroenvironmen ‑
tálních plateb (kryjících vzniklé náklady a ušlé 
příjmy) nevyplývají pro zemědělce bezprostřední 
ekonomické výhody, ačkoli dlouhodobě nejsou 
vyloučeny.
Odpovědi Komise 54
Komise bude provádění akčních plánů nadále sledo ‑
vat pomocí dvoustranných setkání, monitorovacích 
výborů a výročních hodnotících zasedání, a to jak 
z hlediska auditu, tak z hlediska činností.
75
Pravomoci Komise jsou posíleny novým nařízením 
(EU) č. 1306/2013 o SZP . Podle čl. 41 odst. 2 mohou 
být průběžné platby členskému státu pozasta ‑
veny nebo sníženy, je‑li zjištěno, že základní sou ‑
části daného vnitrostátního kontrolního systému 
nejsou účinné, nebo nejsou‑li provedena nezbytná 
nápravná opatření. V čl. 36 odst. 7 je stanoveno pře ‑
rušení průběžných plateb jako první rychlý a reak ‑
tivní nástroj v případě obav o legalitu a správnost 
plateb.
Kromě toho, aby se vyhnula finančním opravám, 
bude muset každá platební agentura, k níž výroční 
zpráva o činnosti GŘ AGRI uvádí výhrady, jednat 
neprodleně.
Komise zastává názor, že ačkoli sankce za nedodržo ‑
vání předpisů musí být úměrné, mají zůstat odrazu ‑
jícím nástrojem.
76
Auditním zjištěním se systematičtěji věnovaly 
poslední aktualizace akčních plánů (září 2014). 
Členské státy musely zjištění auditů, které provedly 
Účetní dvůr a Komise, zohlednit v daleko větším roz ‑
sahu. Ve skutečnosti 46 % z opatření, která členské 
státy předložily, se zabývalo konkrétními auditními 
zjištěními, z nichž 50 % pocházelo ze zpráv Účet ‑
ního dvora.
Je také třeba upozornit, že Komise se věnuje všem 
podstatným případům, které ve své zprávě uvedl 
Účetní dvůr, ve vhodných případech i v rámci 
postupu schvalování souladu.64
Komise zastává názor, že ačkoli sankce za nedodržo ‑
vání předpisů musí být úměrné, mají zůstat odrazu ‑
jícím nástrojem.
Podle nového právního rámce je při výpočtu snížení 
nutné zohlednit i opakované nedodržení. Je na 
členských státech, aby vymezily skutečné použití 
kritérií obsažených v právních textech, jakož i kon ‑
krétní sazby a jejich částky.
65
V případě závažného nedodržování závazků je 
příjemce vyloučen z podpory v roce zjištění a v roce 
následujícím.
Rámeček 10
Tyto nedostatky jsou zahrnuty do příslušných 
akčních plánů, jejichž cílem je zlepšení systému 
správních kontrol.
74
Od roku 2012 Komise řeší problém vysoké míry 
chyb tím, že od členských států požaduje národní 
akční plány a sleduje jejich provádění. Na základě 
získaných zkušeností a na základě doporučení 
Účetního dvora jsou tyto akční plány postupně 
zdokonalovány.
Očekávané výsledky všech akcí nebudou v krátkodo ‑
bém výhledu vždy patrné, zejména u opatření pro ‑
váděných prostřednictvím víceletých závazků. První 
výsledky společného úsilí Komise a členských států 
o omezení měr chyb prostřednictvím provádění akč ‑
ních plánů však již lze pozorovat v podobě nižší míry 
chyb v oblasti rozvoje venkova v roce 2013.
Odpovědi Komise 55
80
Komise sleduje nedostatky doložené pomocí 
auditních zjištění a členské státy jsou systematicky 
žádány, aby se těmito nedostatky zabývaly ve svých 
akčních plánech.
81
Skutečnost, že členské státy provedly předběžné 
hodnocení ověřitelnosti a kontrolovatelnosti opat ‑
ření (preventivní), spolu s podrobnějším sledováním 
auditních zjištění, umožní zlepšit účinnost akčních 
plánů, jak ukazuje aktualizace z října 2014.
90
Změna, na kterou poukazuje Účetní dvůr, byla 
zavedena z toho důvodu, že náklady uplatňování 
správních sankcí u menších částek mohly být nepři ‑
měřené v porovnání s přínosy, což ohrožovalo řádné 
finanční řízení.
91
Komise si je plně vědoma významu následných 
kroků regulačního procesu. V tomto ohledu jsou 
odpovědnosti členských států posíleny požadav ‑
kem, aby řídicí orgány i platební agentury provedly 
předběžné hodnocení ověřitelnosti a kontrolovatel ‑
nosti plánovaných opatření. Kromě toho má Komise 
nyní k dispozici posílené preventivní nástroje, jako 
jsou pozastavení a přerušení, které by mohly mít ve 
vztahu k chybám odrazující účinek.
Jak Účetní dvůr v této zvláštní zprávě potvrzuje, 
gold‑plating (dodatečná a neodůvodněná vnit ‑
rostátní/regionální pravidla) má na míru chyb jen 
okrajový vliv.77
V rámci třetí aktualizace akčních plánů v září 2014 
byly členské státy požádány, aby poskytly ukaza ‑
tele pro monitorování a poslední známé výsledky 
s cílem zlepšit účinnost opatření.
78
Čtyři dosud uspořádaná společná zasedání výborů 
pro fondy v oblasti rozvoje venkova a zemědělské 
fondy, která se věnovala výhradně mírám chyb 
(semináře), představují systematický proces, v jehož 
rámci probíhá sdílení správných a inovativních 
postupů. Kromě toho je třeba upozornit, že mimo 
rámec seminářů a činností Evropské sítě pro rozvoj 
venkova probíhá výměna osvědčených postupů i na 
formálních zasedáních Výboru pro rozvoj venkova 
a během tří výročních zasedání ředitelů platebních 
agentur všech členských států.
Od roku 2015 bude Evropská síť pro rozvoj venkova 
(European Network for Rural Development, ENRD) 
dalším prostředkem, kterým budou šířeny osvěd ‑
čené postupy v období 2014–2020. Evropská síť pro 
rozvoj venkova bude pořádat konkrétní akce, sdílet 
příslušné informace a zapojovat zúčastněné sub ‑
jekty do iniciativ pro zvýšení povědomí.
79
Komise zajišťuje pravidelné výměny s členskými 
státy týkající se problematiky míry chyb a poskytla 
komplexní soubor pokynů k opatřením pro rozvoj 
venkova a jiným významným horizontálním téma ‑
tům (např. možnosti zjednodušených nákladů, 
pravidla zadávání veřejných zakázek).
Konkrétně dokument SWD (2013) 244 věnovaný 
mírám chyb v oblasti rozvoje venkova obsahoval 
společný soubor hlavních příčin, které by případně 
mohly být relevantní ve všech členských státech, jež 
by měly v konečném důsledku vymezit, kterými pří ‑
činami jsou zasaženy, a měly by stanovit přiměřená 
zmírňující opatření.
Odpovědi Komise 56
95 ‑ Druhá odrážka
Komise tento závěr sdílí.
Komise bude nadále členským státům poskytovat 
doporučení a pokyny a rovněž bude šířit osvědčené 
postupy s cílem zlepšit kontrolní systém a vyhnout 
se tak chybám.
Kromě toho musí platební agentury před prove ‑
dením jakékoli platby splnit akreditační kritéria 
stanovená v příloze I nařízení č. 907/2014 (program 
2014–2020). Útvary Komise provádějí přezkum akre ‑
ditace prostřednictvím následných auditů.
96
Pokud jde o omezenou motivaci příjemců dodr ‑
žovat zemědělské závazky, agroenvironmentální 
programy odrážejí dobrovolné závazky zemědělců 
zajišťovat environmentální přínosy a veřejné statky 
nad rámec závazných požadavků. Z vyrovnávací 
povahy agroenvironmentálních plateb (kryjících 
vzniklé náklady a ušlé příjmy) nevyplývají pro země ‑
dělce bezprostřední ekonomické výhody, ačkoli 
dlouhodobě nejsou vyloučeny.
Pokud jde o „malou“ míru kontrol u závazků, podle 
platných právních předpisů je členský stát povinen 
zvýšit procentní podíl příjemců, u nichž bude pro ‑
vedena kontrola na místě, jestliže kontroly na místě 
odhalí významné neplnění závazků. Správné uplat ‑
ňování tohoto ustanovení je ověřováno v rámci 
auditů souladu s předpisy, které provádí Komise.
Míra kontroly zemědělských závazků je stanovena 
na 100 % u správních kontrol a 5 % u kontrol na 
místě. Náklady na řízení a kontroly zveřejněné ve 
výroční zprávě o činnosti za rok 2013 činí 4 mili ‑
ardy EUR za celou oblast SZP . Důraz by proto měl 
být kladen na zlepšování účinnosti kontrol, a nikoli 
na jejich nárůst.Závěry a doporučení
93
Od roku 2012 Komise řeší problém vysoké míry 
chyb tím, že od členských států požaduje národní 
akční plány a sleduje jejich provádění. Na základě 
získaných zkušeností a na základě doporučení 
Účetního dvora jsou tyto akční plány postupně 
zdokonalovány.
Očekávané výsledky všech akcí nebudou v krátko ‑
dobém výhledu vždy patrné, zejména u opatření 
prováděných prostřednictvím víceletých závazků. 
První výsledky společného úsilí Komise a členských 
států o omezení měr chyb prostřednictvím prová ‑
dění akčních plánů však již lze pozorovat v podobě 
nižší míry chyb v oblasti rozvoje venkova v roce 
2013.
Komise bude provádění akčních plánů nadále sledo ‑
vat pomocí dvoustranných setkání, monitorovacích 
výborů a výročních hodnotících zasedání, a to jak 
z hlediska auditu, tak z hlediska činností.
95 ‑ První odrážka
Komise při svých vlastních auditech rovněž zjistila 
nedostatky týkající se této problematiky. V tomto 
ohledu již byly provedeny podstatné finanční 
opravy.
Zadávání veřejných zakázek a nedodržování 
závazků jsou ústředními prvky akčních plánů roz ‑
voje venkova.
Je však třeba poznamenat, že nedodržování pravi ‑
del pro zadávání veřejných zakázek nutně nezna ‑
mená, že 100 % dotčených výdajů není způsobilých. 
Projekt jako takový může dosáhnout svého cíle 
a přinést skutečnou přidanou hodnotu.
Odpovědi Komise 57
Doporučení 1 – Zadávání veřejných 
zakázek
Doporučení je určeno členským státům.
Komise by však chtěla zdůraznit, že pro období 
2014–2020 již představila pokyny pro odborníky 
v praxi týkající se předcházení častým chybám 
u projektů v rámci evropských strukturálních 
a investičních fondů. Tyto pokyny byly předloženy 
řídicím orgánům a platebním agenturám na semi ‑
náři na téma míry chyb, který se konal v říjnu 2014.
Doporučení 1 – Záměrné obcházení 
pravidel
Komise souhlasí s doporučením, které je určeno 
členským státům.
Doporučení 1 – Agroenvironmentální 
platby
Komise souhlasí s tímto doporučením, které je 
určeno členským státům, a chtěla by zdůraznit, že 
během svých auditů souladu s předpisy systema ‑
ticky ověřuje, zda by vedle kontrol na místě bylo 
možné provádět i správní kontroly. Jestliže tomu 
tak je, jsou členským státům vydávána doporučení 
s cílem rozšířit rozsah správních kontrol a jsou 
uplatňovány finanční opravy.
Kromě toho právní rámec SZP 2014–2020 obsa ‑
huje ustanovení, podle nichž jsou členské státy 
povinny zajistit, aby všechna opatření k rozvoji 
venkova, která mají být provedena, byla ověřitelná 
a srovnatelná.
Všechny programy rozvoje venkova musí obsahovat 
předběžné hodnocení ověřitelnosti a kontrolova ‑
telnosti opatření, včetně agroenvironmentálně‑kli ‑
matických opatření, operací a konkrétních závazků. 
Jestliže tyto kontroly nejsou uspokojivé, musí být 
plány rozvoje venkova odpovídajícím způsobem 
upraveny (článek 62 nařízení č. 1305/2013). Kromě 
toho je stanoveno krácení podpory v plné výši v pří ‑
padě závažného nedodržení závazků nebo porušení 
kritérií způsobilosti, jakož i vyloučení příjemce z pří ‑
jmu podpory v roce zjištění a v roce následujícím.Pokud jde o sankce, Komise zastává názor, že ačkoli 
sankce za nedodržování předpisů musí být úměrné, 
mají zůstat odrazujícím nástrojem.
97
Vypracování akčních plánů bylo zamýšleno jako 
preventivní postup na základě pracovního doku ‑
mentu SWD (2013) 244, vycházejícího ze sebehod ‑
nocení členských států ve věci hlavních příčin, jež 
měly dopad na míry chyb. Tento proces postupně 
začleňuje reaktivní hledisko, systematicky zohled ‑
ňuje zjištění auditu a navrhuje konkrétní nápravná 
opatření. Dvojí hledisko (preventivní a reaktivní) je 
stále součástí postupu. Poslední aktualizace akčních 
plánů ukazuje, že téměř 50 % opatření spustila kon ‑
krétní auditní zjištění Účetního dvora nebo Komise, 
zatímco druhá polovina se opírala o sebehodnocení 
členských států.
Kromě toho předběžné hodnocení ověřitelnosti 
a kontrolovatelnosti všech opatření zařazených do 
programů rozvoje venkova na období 2014–2020 se 
rovněž zabývá rizikem míry chyb z preventivního 
hlediska.
Doporučení 1
Komise toto doporučení přijímá. Konkrétní pro ‑
blémy, na které Účetní dvůr upozorňuje, by měly 
být v akčních plánech řešeny jen v případě, že 
budou zjištěny nedostatky.
Komise uznává důležitost pokynů týkajících se tří 
hlavních příčin chyb a šíření osvědčených postupů. 
Tato problematika bude řešena prostřednictvím 
Evropské sítě pro rozvoj venkova a seminářů.
Komise již také předložila členským státům kon ‑
krétní pokyny týkající se zadávání veřejných zaká ‑
zek a agroenvironmentálně‑klimatického opatření, 
včetně dvojího financování. Problematika záměr ‑
ného obcházení pravidel je součástí strategie pro 
boj proti podvodům a seminářů pořádaných v rámci 
této strategie v členských státech.
Odpovědi Komise 58
V roce 2017 Komise vypracuje strategickou zprávu 
fondu, v níž shrne výroční zprávy o pokroku 
předložené členskými státy (článek 53 nařízení 
č. 1303/2013). Kromě toho Komise a členské státy 
posoudí výkonnost programů rozvoje venkova 
během přezkumného procesu podle článku 21 naří ‑
zení č. 1303/2013. S ohledem na tyto a další důkazy 
(např. zjištění auditu) Komise posoudí koncepci 
politiky a případnou potřebu předložit návrhy pro 
následující programové období.
Na konci programového období provede Komise 
důkladnou analýzu trvající potřeby každého opat ‑
ření podpory, nežli předloží návrh pro následující 
programové období, stejně jako to učinila v případě 
období stávajícího.
Doporučení 3 – Poslední odrážka
Komise souhlasí s tím, že v možných případech 
by měly být používány správní kontroly, přestože 
upozorňuje, že ve většině případů to u agroenvi ‑
ronmentálních operací není proveditelné.Pokud jde o sankce, Komise sdílí názor, že ačkoli 
sankce za nedodržování předpisů musí být úměrné, 
mají zůstat odrazujícím nástrojem.
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá. Komise v současné 
době posuzuje kontrolovatelnost a ověřitelnost 
nových programů a veškeré nedostatky přednese 
v rámci monitorovacích výborů a výročních hodno ‑
tících zasedání s řídicími orgány.
Navíc budou zjištění auditu pečlivě sledována 
s cílem odhalit a napravit jakýkoli zdroj chyb, který 
lze přičíst vnitrostátním prováděcím pravidlům, 
a v případě potřeby budou požadovány okamžité 
změny.
Poučení z provádění programů a jejich vnitro ‑
státních pravidel budou sdílena prostřednictvím 
Evropské sítě pro rozvoj venkova a specializovaných 
seminářů zaměřených na míry chyb.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá částečně, neboť 
nemůže předjímat rozsah a výsledek takové analýzy 
nebo budoucích voleb politiky ze strany tvůrců 
právních předpisů pro příští programové období.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ‑AB‑14‑024‑CS‑N ISSN 1977 ‑5628
Účetní dvůr odhaduje, že průměrná míra chyb 
u výdajů na rozvoj venkova vynaložených 
v posledních třech letech činila 8,2 %. Kontrolní 
orgány členských států tyto chyby neodhalily, 
protože jejich kontroly nejsou vyčerpávající 
a vycházejí z nedostatečných informací. 
K hlavním příčinám vzniku chyb patří nedodržení 
pravidel pro zadávání veřejných zakázek, 
podezření na záměrné porušení pravidel ze 
strany soukromých příjemců a nedodržení 
zemědělských závazků u podpory na 
zemědělskou plochu. Postup Komise a členských 
států k řešení hlavních příčin vysoké míry chyb 
v oblasti rozvoje venkova je jen částečně účinný. 
Účetní dvůr předkládá řadu doporučení na 
nápravná a preventivní opatření na řešení 
nedostatků rozšířených na úrovni celé EU.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR