Články 9 a 10 základního nařízení obsahují ustanovení o cílech a obsahu víceletých plánů. Podle článku 10 základního nařízení by víceleté plány měly obsahovat vyčíslitelné cíle. Tyto cíle by měly být doplněny o ochranná ustanovení spojená s aktivací referenčního bodu pro zachování zdrojů.

Víceletý plán by obsahoval cílovou míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, popřípadě vyjádřenou v rozmezích pro každou populaci, která by se stala základem pro stanovení omezení ročního odlovu pro dané populace. Do víceletého plánu by dále byla zapracována ochranná opatření poskytující rámec pro obnovu populací v případě, že jejich stav klesne pod bezpečné biologické limity.

Tento návrh se zabývá problémem nadměrného využívání malých pelagických populací v důsledku neudržitelného rybolovu a neúčinné správy. Hlavním cílem víceletého plánu je zajištěním udržitelného rybolovu navrátit uvedené populace a odvětví rybolovu do dobrého stavu. Tím se zajistí, aby se odvětví rybolovu mohlo na tento zdroj spoléhat dlouhodobě. Víceletý plán rovněž usnadní zavedení povinnosti vykládky, neboť poskytne základ pro případné výjimky v určitých vymezených situacích. Vytvoření víceletého plánu rovněž umožní využít regionalizace, kdy se členské státy v okolí mořských oblastí zapojí do vytváření a navrhování pravidel řízení pro zúčastněné strany. Záměrem je, aby si je provozovatelé rybářských plavidel vzali za své, zlepšili jejich uplatňování a v konečném důsledku i účinnost těchto pravidel. Sníží se tím také zátěž v rozhodovacím procesu, který se tak stane efektivnějším, bude lépe reagovat na měnící se okolnosti a přiblíží se zúčastněným stranám v případech, kdy jde o otázky vysoce technické povahy.

Při posuzování stávajícího řídicího rámce se dospělo k závěru, že je neúčinný a že nepostačuje k tomu, aby byly populace do roku 2020 loveny udržitelným způsobem. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství Evropské unie (VTHVR) doporučil, aby řídicí subjekty zvážily použití omezení odlovů (nebo vykládky) jako účinnějšího nástroje řízení malých pelagických druhů. U malých pelagických populací, které vytvářejí hejna (vyskytují se v hustých shlucích), se řízení na základě intenzity rybolovu považuje za rizikovější. Pokud se například intenzita rybolovu sníží o 20 %, nemusí to nutně znamenat, že dojde k 20% snížení odlovů nebo úmrtnosti způsobené rybolovem. Jestliže plavidlo narazí na hejno malých pelagických ryb, může za krátkou dobu ulovit velké množství ryb. Omezení odlovů se na druhé straně obdobně promítne přímo do snížení úmrtnosti způsobené rybolovem.

Ustanovení návrhu se týkají zachování mořských biologických zdrojů; jedná se o opatření, jež spadají do výlučné pravomoci Evropské unie. Tento návrh respektuje zásadu subsidiarity a splňuje její požadavky. Populace sardele obecné a sardinky obecné i dotčená rybářská plavidla se volně pohybují přes mezinárodní hranice, takže je nepravděpodobné, že by opatření na úrovni členských států samo o sobě mohlo účinně dosáhnout stanovených cílů. Mají-li být opatření účinná, měla by být přijata koordinovaně a vztahovat se na celou oblast rozšíření rybí populace a na všechna dotčená rybářská loďstva.

Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů stanoví technická opatření pro zachování zdrojů, tj. pravidla pro složení úlovků, minimální velikost ok, minimální velikosti při vykládce, uzavřené oblasti a období zákazu některých druhů rybolovu. V současnosti probíhá jeho přezkum a v případě přijetí návrhu Komise týkajícího se nařízení Evropského parlamentu a Rady o zachování rybolovných zdrojů a ochraně mořských ekosystémů pomocí technických opatření bude nahrazeno. Tento návrh by členským státům umožnil upravit technická opatření prostřednictvím procesu regionalizace.

Víceletý plán by měl použít adaptivní přístup a měl by být úměrný podílu úlovků jednotlivých dotčených rybářských loďstev.

Technická opatření by se měla spíše zaměřit na časoprostorové uzavírky, než na zvýšení selektivity na základě velikosti ok.

Od roku 2014 má MEDAC pracovní skupinu zabývající se specificky vypracováním víceletého plánu pro malé pelagické druhy v Jaderském moři. Pracovní skupina uspořádala šest zasedání, kterých se zúčastnili zástupci Generálního ředitelství Komise pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE), Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, vědecká výzkumná obec, zástupci dotčených odvětví a správ rybolovu z členských států. V březnu 2016 přijal poradní sbor MEDAC doporučení k víceletému plánu pro malé pelagické druhy v severním Jaderském moři. Některá opatření doporučená poradním sborem MEDAC byla do tohoto návrhu zahrnuta, a to zejména: rozšíření používání elektronických lodních deníků a elektronických systémů sloužících ke sledování polohy plavidla a zahrnutí opatření nezbytných k provádění povinnosti vykládky.

Upřednostňovanou možností byla možnost 2, tedy nařízení EU upravující řízení rybolovu malých pelagických druhů, neboť se podle zjištění jednalo o jedinou možnost, kterou by bylo možné dosáhnout všech cílů. Obecně řečeno bude očekávaným výsledkem možnosti 2 zlepšený stav ochrany sardele obecné a sardinky obecné, což by nakonec mohlo přinést zdravější a udržitelnější odvětví rybolovu závislé na tomto zdroji, s lepšími mzdami pro jednotlivé rybáře a celkově vyšší ziskovostí v porovnání se současným stavem.

Možnost 3: pokus o úpravu stávajícího řídicího rámce (vnitrostátních a mezinárodních právních předpisů), což by mohlo vyústit v nejlepší možný nebo nejhorší možný scénář v závislosti na tom, zda by snaha byla úspěšná.

Přechod k tomuto udržitelnějšímu stavu rybolovu pravděpodobně vyžaduje omezení odvětví rybolovu, včetně počtu zaměstnanců a celkových příjmů tohoto odvětví. S poklesem odlovů se ceny při prvním prodeji pravděpodobně zvýší, což do určité míry vynahradí snížené příjmy odvětví rybolovu v důsledku nižšího objemu úlovků. Zpracovatelské odvětví (zejména v Chorvatsku a Itálii) zřejmě bude muset zvýšit dovozy z jiných zemí. K dispozici jsou zvláštní finanční nástroje a opatření zajišťující pomoc odvětvím dotčeným během tohoto přechodu.

V rámci možnosti 2 je v porovnání s rokem 2018 rok 2020 upřednostňovaným termínem pro dosažení udržitelného rybolovu z hlediska přijatelnosti pro zúčastněné strany, které v naprosté většině uvedly, že dávají přednost roku 2020. Tento rok je rovněž reálnější vzhledem k pravděpodobnému časovému rámci, ve kterém víceletý plán EU vstoupí v platnost.

Žádná z konzultovaných zúčastněných stran nezmínila jako proveditelnou možnost právně nevynutitelné nástroje (možnost 0). Během veřejné konzultace pouze jedna zúčastněná strana odpověděla, že stávající rámec (možnost 1) je dostatečný. Všichni respondenti s výjimkou jednoho usoudili, že by úprava stávajícího rámce nepostačovala (možnost 3). Poradní sbor pro Středozemní moře (složený ze zástupů dotčených odvětví a občanské společnosti), nevládní organizace, orgány veřejné správy, vědecké instituce a Chorvatsko, Itálie a Slovinsko podpořily vypracování víceletého plánu (možnost 2), přičemž výrazně upřednostňovaly dílčí možnost „2020“.

Účelnost a zjednodušování právních předpisů

Tento návrh není iniciativou v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů. Přispěl by však ke zjednodušení platných předpisů Evropské unie. Víceletý plán by poskytl jeden nástroj obsahující všechna opatření vztahující se k řízení daného rybolovu na úrovni EU, zatímco stávající systém je kromě plánu výmětů Evropské unie tvořen opatřeními ustanovenými ve třech existujících vnitrostátních plánech řízení, které byly přijaty ve formě tří samostatných vnitrostátních nařízení.

Stávající rámec řízení je složitý a také se neustále mění. Zjednodušení, větší stabilita a transparentnost by tudíž současnou situaci výrazně zlepšily.

Víceletý plán by oproti stávajícímu systému rovněž zajistil jednodušší a transparentnější řídicí systém v souvislosti s promítnutím vědeckého poradenství do opatření v oblasti řízení. Vědci by poskytovali vědecké poradenství jednou ročně, a to včetně toho, jaká by měla být omezení odlovů jednotlivých populací tak, aby se zajistily udržitelné úrovně rybolovu. Prostřednictvím systému kontroly objemu produkce se požadované snížení úmrtnosti způsobené rybolovem přímo promítne do snížení odlovů, což v případě kontroly vstupů (např. na základě řízení intenzity rybolovu nebo kapacity) neplatí. Tento víceletý plán by rovněž zvýšil stabilitu a předvídatelnost dostupnosti zdrojů v případě odvětví rybolovu malých pelagických druhů.

Společná rybářská politika je politika specificky zaměřená na řešení problematiky malých a středních podniků, které jsou v odvětví rybolovu spíše normou, než výjimkou. V rámci rybolovu malých pelagických druhů v Jaderském moři jsou téměř všechny rybářské podniky a většina společností ve zpracovatelském odvětví mikropodniky nebo malé a střední podniky. Není tudíž důvod je vyjmout z působnosti tohoto návrhu na základě jejich velikosti, neboť by v tomto případě došlo k vynětí značné většiny tohoto odvětví a návrh by se stal zbytečným. Víceletý plán EU by se tudíž vztahoval na všechny podniky, včetně malých a středních podniků a mikropodniků. Všechny dopady popsané výše se tudíž pravděpodobně budou vztahovat na všechny podniky, i když v různé míře v závislosti na tom, jak se členské státy rozhodnou rozdělit nezbytná snížení rybolovu mezi jednotlivé části loďstva.

Základní práva

Tento návrh je plně v souladu s Listinou základní práv EU, a zejména s článkem 37 Listiny, který stanoví, že vysoká úroveň ochrany životního prostředí a zvyšování jeho kvality musí být začleněny do politik Evropské unie a zajištěny v souladu se zásadou udržitelného rozvoje.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Nejsou žádné rozpočtové důsledky.

5.OSTATNÍ PRVKY

Plány provádění a ustanovení o monitorování, hodnocení a podávání zpráv

Monitorování některých z účinků opatření v oblasti řízení je prováděno v rámci rutinní činnosti související s prováděním společné rybářské politiky. Údaje potřebné ke sledování socioekonomických a environmentálních dopadů víceletého plánu jsou již členskými státy shromažďovány podle právních předpisů EU o sběru údajů. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) rovněž provádí pravidelné hodnocení stavu sardele obecné a sardinky obecné a socioekonomické výkonnosti odvětví rybolovu i zpracovatelského odvětví. Dopady víceletého plánu na trhy budou monitorovány každé dva roky prostřednictvím Evropského střediska pro sledování trhu s produkty rybolovu a akvakultury (EUMOFA). Základní referenční údaje jsou tudíž k dispozici a existuje proces umožňující monitorovat výše zmíněné provozní cíle i socioekonomické dopady víceletého plánu.

Víceletý plán stanovuje, že na základě vědeckého poradenství bude prováděno pravidelné hodnocení dopadu víceletého plánu na dotčené rybí populace. Klíčové je stanovit pro tato hodnocení vhodnou lhůtu: lhůtu, která umožní přijmout a provést regionalizovaná opatření a během níž se stihne projevit dopad těchto opatření na populace a rybolov. Časový harmonogram hodnocení by měl rovněž přihlédnout k prodlevě mezi shromážděním biologických a socioekonomických údajů a pracovním postupem vědeckých subjektů, které budou tyto údaje vyhodnocovat. VTHVR doporučil, aby se k hodnocení víceletých plánů použily údaje o dopadech za tři roky. VTHVR rovněž uvedl, že k získání dostupných údajů za tři roky je zapotřebí pěti let od zavedení plánu. Víceletý plán by se měl tudíž vyhodnocovat každých pět let.

V této souvislosti je třeba poznamenat, že pravidelné hodnocení dopadů víceletého plánu nebrání normotvůrcům plán změnit, pokud dojde k dalšímu vědeckému, politickému či socioekonomickému vývoji.

Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu

V souladu s celkovou snahou společné rybářské politiky o zachování rybolovných zdrojů a s ohledem na články 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, které stanoví zásady, cíle a obsah víceletých plánů, jsou hlavní prvky plánu následující:

Oblast působnosti víceletého plánu se zaměřuje na malé pelagické populace. Konkrétněji na sardel obecnou, sardinku obecnou, makrelu obecnou a kranase obecného a rybolov využívající tyto populace v Jaderském moři.