Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost

(Příspěvek Evropské komise k neformálnímu setkání vedoucích představitelů EU k tématu inovací v Sofii dne 16. května 2018)

(COM(2018) 306 final)

(2018/C 440/11)

Zpravodaj: Ulrich SAMM Spoluzpravodaj: Stefano PALMIERI

Konzultace Evropská komise, 18/06/2018 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba Přijato ve specializované sekci 4. 9. 2018 Přijato na plenárním zasedání 19. 9. 2018 Plenární zasedání č. 537 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 196/1/2

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV je potěšen tím, že i v souvislosti s víceletým finančním rámcem na období 2021–2027 Komise jasně uvedla, že výzkum a inovace musí být i nadále důležitou prioritou EU .

1.2. EHSV vítá skutečnost, že by inovace měly mít větší váhu, a připomíná svou výzvu, aby byla budoucí politika financování náležitě vyvážená s ohledem na celý výzkumný a inovační řetězec od základního výzkumu až k výzkumu zaměřenému na výrobky. Inovace mají zásadní význam pro hospodářský růst a nové nástroje budou přínosem zejména pro malé a střední podniky . EHSV znovu upozorňuje na význam veřejných investic do výzkumu a vývoje, jelikož se jedná o důležitý faktor pro dosažení a zachování pozitivních vedlejších účinků na ekonomiky členských států.

1.3. EHSV rovněž vítá záměr dále zjednodušit pravidla státní podpory a usnadnit tak kombinování různých fondů , což může přispět k překonání velkých rozdílů mezi členskými státy a regiony v počtu úspěšných výzkumných a inovačních projektů.

1.4. V rámci programu Horizont Evropa se musí investovat do oblastí, kde existuje zvláštní evropská přidaná hodnota. Přednostní důraz je třeba položit na výzkumné projekty založené na spolupráci , neboť splňují tento požadavek takovým způsobem jako málokterý jiný program.

1.5. EHSV je přesvědčen, že řadu významných společenských výzev lze řešit pouze na evropské úrovni a že je zapotřebí společného úsilí různých aktérů, které přesahuje rámec jednotlivých výzkumných projektů založených na spolupráci. Proto je podporována myšlenka misí .

1.6. Důležitým prostředkem k dalšímu posílení Evropského výzkumného prostoru je také podpora mobility výzkumných pracovníků prostřednictvím akcí „Marie Curie-Skłodowska“, přičemž je nutné usilovat prostřednictvím politických opatření na úrovni EU a jednotlivých zemí o vytvoření odpovídajících a lákavých pracovních podmínek pro tyto pracovníky, aby se zamezilo odlivu mozků, který brání dosažení soudržnosti v EU.

1.7. EHSV se domnívá, že je nezbytné zvýšit objem investic EU s cílem pomoci evropským pracovníkům, aby dokázali držet krok s vývojem v digitální oblasti a získali potřebné dovednosti pro související profese.

1.8. EHSV je toho názoru, že by měly být účinněji podporovány iniciativy, jejichž účelem je pomoci malým a středním podnikům zhodnotit a využít výsledky, které výzkum a inovace přinášejí.

2. Úvod

2.1. Na neformálním setkání vedoucích představitelů EU k tématu inovací v Sofii dne 16. května 2018 vyzvala Evropská komise přítomné k projednání a formulování strategických pokynů, co se týče příštího víceletého finančního rámce obecně a konkrétně pak priorit, které mají být stanoveny v oblasti výzkumu a inovací. Za tímto účelem navrhla Evropská komise ve svém sdělení ( 1 ) priority a nové iniciativy.

2.2. Tento návrh je rovněž prvním krokem k vymezení příštího rámcového programu (RP9 nebo Horizont Evropa) s cílem zajistit pokračování úspěšného programu Horizont 2020 a vylepšit jej ( 2 )

2.3. Mimoto jsou navrhovány činnosti zaměřené na podporu inovací a posílení vedoucího postavení v průmyslu v návaznosti na obnovenou strategii průmyslové politiky EU ( 3 )

3. Shrnutí návrhu

3.1. Návrh Evropské komise má zajistit, aby výzkum a inovace v budoucnu zůstaly jednou z hlavních politik a priorit financování EU napříč různými rozpočtovými nástroji. Větší důraz je kladen na inovace tak, aby se Evropa stala lídrem v oblasti inovací vytvářejících tržní příležitosti.

3.2. Horizont Evropa a na program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu přidělí zhruba 100 miliard EUR ( 4 ). Komise navrhuje zvýšit investice do výzkumu a inovací tím, že na budoucí programa na programpro výzkum a odbornou přípravu přidělí zhruba

3.3. Komise rovněž navrhla uvolnit v rámci vyčleněného okna fondu InvestEU přibližně 11 miliard EUR na tržní nástroje , včetně finančních nástrojů a rozpočtových záruk, které by měly dále mobilizovat soukromé investice na podporu výzkumu a inovací ve výši 200 miliard EUR .

3.4. Členské státy jsou vyzývány k podniknutí kroků nezbytných pro navýšení vlastních výdajů v oblasti výzkumu a inovací, aby dosáhly cíle 3 % HDP.

3.5. Budou zahájeny první unijní výzkumné a inovační mise s odvážnými a ambiciózními cíli a silnou evropskou přidanou hodnotou. Tyto mise podpoří investice a zapojení různých odvětví v celém rozsahu hodnotových řetězců, oblastí politiky (např. energetiky a klimatu, dopravy, vyspělé výroby, zdraví a výživy, digitalizace apod.) a vědních oborů (včetně společenských a humanitních věd).

3.6. Je navrhováno, aby byla při přezkoumávání politik a právních předpisů unijních a vnitrostátních regulačních rámců vždy uplatňována zásada inovací , čímž se zajistí, že bude plně posouzen jejich dopad na inovace.

3.7. Bude zřízena Evropská rada pro inovace , která bude odhalovat průlomové a radikální inovace a pomůže jim expandovat, přičemž se zaměří na rychle se vyvíjející vysoce rizikové inovace se silným potenciálem vytvořit zcela nové trhy.

3.8. Opatření ke zvýšení soukromých investic do výzkumu a inovací a rozšíření iniciativ: — provádět program celoevropského fondu fondů rizikového kapitálu (VentureEU), — provést ve vnitrostátním právu směrnici (5) o rámcích pro preventivní restrukturalizaci, druhé šanci a opatřeních ke zvýšení účinnosti postupů restrukturalizace, insolvence a oddlužení.

3.9. Je třeba ještě více zjednodušit pravidla státní podpory a umožnit tak ucelené kombinování různých fondů a lepší využití společných standardů pro posuzování výzkumných a inovačních projektů.

3.10. daňový systém Komise se vyslovuje pro ( 6 ) , který podporuje inovace tím, že umožňuje odečíst náklady na výzkum a investice do inovací z daní a poskytuje dodatečné příspěvky mladým podnikům.

3.11. Má být zavedeno označení Otevřená věda pro univerzity a veřejné výzkumné organizace s cílem posílit jejich podnikatelský přístup a interdisciplinaritu.

4. Obecné připomínky

4.1. EHSV vítá skutečnost, že i v souvislosti s víceletým finančním rámcem na období 2021–2027 Komise jasně uvedla, že výzkum a inovace musí být i nadále důležitou prioritou EU. Silný a úspěšný program, který spojuje excelenci, společné výzkumné infrastruktury, přeshraniční spolupráci a synergie mezi akademickou obcí, průmyslem, malými a středními podniky a výzkumnými organizacemi, je zásadním politickým nástrojem pro dosažení udržitelného evropského hospodářského růstu a konkurenceschopnosti a pro řešení největších výzev, kterým čelí evropská společnost.

4.2. EHSV vítá skutečnost, že by inovace měly mít větší váhu, a připomíná svou výzvu, aby byla budoucí politika financování náležitě vyvážená s ohledem na celý výzkumný a inovační řetězec od základního výzkumu až k výzkumu zaměřenému na výrobky ( 7 ) . Inovace mají zásadní význam pro hospodářský růst a nové nástroje budou přínosem zejména pro malé a střední podniky. EHSV znovu upozorňuje na význam veřejných investic do výzkumu a vývoje, jelikož se jedná o důležitý faktor pro dosažení a zachování pozitivních vedlejších účinků na ekonomiky členských států.

4.3. Vzhledem k vysokým očekáváním spjatým s dopadem programu Horizont Evropa a jeho úlohou při zajišťování evropské konkurenceschopnosti EHSV doporučuje vyčlenit na něj 120 miliard EUR, jak navrhuje i Evropský parlament. Evropské orgány musí prokázat, že jsou si vědomy nesmírného významu výzkumu a inovací pro budoucí konkurenceschopnost EU.

4.4. EHSV se domnívá, že je nezbytné zvýšit objem investic EU s cílem pomoci evropským pracovníkům, aby dokázali držet krok s vývojem v digitální oblasti a získali potřebné dovednosti pro související profese. Mimoto je toho názoru, že by měly být účinněji podporovány iniciativy, jejichž účelem je pomoci malým a středním podnikům zhodnotit a využít výsledky, které výzkum a inovace přinášejí.

5. Konkrétní připomínky

5.1. Výzkum v celém hodnotovém řetězci

5.1.1. Evropské strukturální a investiční fondy by měly být využity k zapojení regionů do inovační ekonomiky. Měly by být vytvořeny synergie mezi programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským sociálním fondem, programem Erasmus+, programem Digitální Evropa a společnou zemědělskou politikou a dalšími programy.

5.1.2. výzkumné projekty založené na spolupráci EU je z hlediska výzkumu a inovací nejotevřenější oblastí na světě. Do svých projektů zapojuje výzkumné organizace z celého světa, ale také extenzivně spolupracuje na společných programech s mezinárodními partnery. V rámci programu Horizont Evropa se musí investovat do oblastí, kde existuje zvláštní evropská přidaná hodnota. Přednostní důraz je třeba položit na ( 8 ) , neboť splňují tento požadavek takovým způsobem jako málokterý jiný program – aby se dosáhlo dalšího pokroku v oblasti společenských výzev, které nelze vyřešit na vnitrostátní úrovni, spojují tyto projekty nejlepší vědce a nejinovativnější malé a střední podniky a průmyslové subjekty v Evropě. Díky spojení jejich dovedností a schopností v různých oborech přinášejí výzkumné projekty založené na spolupráci evropským občanům cenný užitek.

5.1.3. EHSV je přesvědčen, že řadu významných společenských výzev lze řešit pouze na evropské úrovni a že je zapotřebí společného úsilí různých aktérů, které přesahuje rámec jednotlivých výzkumných projektů založených na spolupráci. Proto je podporována myšlenka misí. EHSV uznává, že společné ambiciózní cíle mohou být inspirací a vytvářet dynamiku, tj. ochotu jednat, v různých komunitách a také u veřejnosti. Mise by měly nabízet perspektivu dlouhodobého financování během celého období financování programu Horizont Evropa. Je nezbytné, aby byly mise v první řadě koncipovány jako rozsáhlé výzkumné mise, a to i v případě, že se jejich dílčích projektů budou účastnit různé subjekty. Aby bylo dosaženo ambiciózních cílů misí, musí pokrýt celý inovační řetězec a zahrnout výzkumné činnosti na všech úrovních technologické připravenosti. EHSV naléhavě vyzývá, aby se nepřeceňovala samotná koncepce misí, nýbrž aby na ně byly vyčleněny odpovídající finanční prostředky potřebné pro dosažení jejich cílů. Tyto cíle by měly být dosažitelné a konkrétní.

5.1.4. Jednou ze silných stránek evropských rámcových programů pro výzkum je zjevné celounijní úsilí podporovat evropský výzkumný prostor otevřený všem členským státům. Tuto otevřenost by mohly podpořit silnější synergie mezi příštím rámcovým programem a strukturálními fondy. K hlavním politickým výzvám pro nadcházející roky patří účinnější překonávání rozdílů mezi regiony, k čemuž mohou mimo jiné přispět efektivní partnerství mezi výzkumnými institucemi.

5.1.5. Jedním z významných nástrojů v této souvislosti jsou vzorové iniciativy v oblasti budoucích a vznikajících technologií (FET) , Vyznačují se silným zaměřením na vývoj inovačních technologií, což je jedinečný pozitivní aspekt. Evropa musí mít možnost realizovat rozsáhlé a dlouhodobé projekty, které sice mohou být spojeny s určitou mírou nejistoty, ale jsou přitom stejně tak inovativní jako orientované na budoucnost. Vzorové iniciativy FET by proto měly být jasně odlišeny od misí. Je nezbytné, aby budoucí vzorové iniciativy FET byly zahájeny podle plánu a nadále se jim dostávalo prioritního financování.

5.1.6. K úspěchům rámcových programů patří zpřístupnění výzkumné infrastruktury v rámci celé EU i mimo ni. Špičková výzkumná infrastruktura nepochybně přitahuje špičkové vědce a velmi často platí, že teprve přístup k výzkumné infrastruktuře umožní dosáhnout průlomových výsledků. Je tudíž naléhavě nutné vyčlenit na výzkumnou infrastrukturu více finančních prostředků na evropské úrovni, a nikoli snížit její podíl v rozpočtu, jak Evropská komise stanovila ve svém návrhu. Zajištění přístupu uživatelů ze zemí EU-13 by mělo být prioritou.

5.1.7. Důležitým prostředkem k dalšímu posílení Evropského výzkumného prostoru a zajištění dopadu, jehož nelze dosáhnout na vnitrostátní úrovni, je také podpora mobility výzkumných pracovníků prostřednictvím akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EHSV vítá veškeré iniciativy, jejichž cílem je podpořit mobilitu výzkumných pracovníků působících v malých a středních podnicích. Je však znepokojen odlivem mozků, který by v důsledku finanční podpory mobility mohl ještě zesílit, a proto žádá, aby se EU a členské státy ve svých politických opatřeních zaměřily na vytvoření odpovídajících a lákavých pracovních podmínek pro tyto pracovníky s cílem zamezit tomuto trendu, který brání dosažení soudržnosti v EU.

5.1.8. Je třeba poznamenat, že v mnoha členských státech nesmějí akademické subjekty z institucí financovaných z veřejných zdrojů využívat půjčky . Program Horizont Evropa by proto měl být nadále zaměřen především na spolufinancování, nikoliv na půjčky.

5.1.9. EHSV se připojuje k výzvě, aby členské státy podnikly kroky nezbytné k navýšení vlastních výdajů v oblasti výzkumu a inovací, aby dosáhly cíle 3 % HDP.

5.2. Výzkum a inovace pro nové trhy a soudržnost v Evropě

5.2.1. Jak je zdůrazněno v 7. zprávě o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, výzkum a inovace v EU se i nadále výrazně soustřeďují v omezeném počtu regionů. V severozápadních členských státech bylo díky dobrému meziregionálnímu propojení, vysoce kvalifikované pracovní síle a atraktivnímu podnikatelskému prostředí možné využít výzkumu a inovací jako konkrétních faktorů na podporu hospodářské konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti. V jižních a východních členských státech jsou výsledky v oblasti inovací slabší a regiony, které se nacházejí v blízkosti center inovací – převážně hlavních měst – z této své blízkosti nemají prospěch. V souvislosti s tím je nutné přijmout opatření, která propojí podniky, výzkumná střediska a specializované podnikatelské služby v různých regionech. EHSV se domnívá, že pro tento cíl může mít zásadní význam další zjednodušení pravidel státní podpory, které umožní ucelené kombinování různých fondů .

5.2.2. Programy v oblasti výzkumu a inovací pro období po roce 2020 musí zohledňovat hospodářské, sociální a územní aspekty, které jsou typické pro jednotlivé regiony EU, a vyvarovat se provádění univerzálních strategií pro všechny. Tento přístup lze podpořit zaváděním strategií založených na „otevřených inovacích“. Pokud jde o územní rozměr politik v oblasti výzkumu a inovací, je důležité vytvářet nové programy a priority s přihlédnutím k hospodářským a sociálním aspektům, kterými se vyznačují území, kde má být opatření uskutečňováno.

5.2.3. Politiky a programy v oblasti výzkumu a inovací pro období po roce 2020 by měly být v souladu s cíli „ ekonomiky pro společné blaho “ – udržitelným hospodářským modelem zaměřeným na sociální soudržnost. Ekonomika pro společné blaho je procesem „sociálních inovací“ a pozitivního podnikání, který je užitečný k prosazování a podpoře nových myšlenek, jež současně řeší sociální potřeby, vytvářejí nové sociální vztahy a posilují tvorbu ekonomických hodnot.

5.2.4. Navzdory rozsáhlému úsilí v rámci provádění programů na období 2014–2020 měl přístup malých a středních podniků k možnostem růstu díky inovacím jen malý dopad na konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst. Systém podpory výzkumu a inovací v některých regionech je stále příliš složitý, což zejména mikropodniky a malé podniky odrazuje od účasti na projektech EU. EHSV proto vítá vytvoření Evropské rady pro inovace , což by mělo urychlit uvádění inovací na trh a jejich expanzi, a to inovací vzniklých ve startupech, které vzejdou z projektů programu Horizont Evropa. Evropská rada pro inovace by se mohla stát rychlejším mechanismem pro dokončení závěrečných kroků s cílem překonat rozdíly v oblasti inovací.

5.2.5. spolupráci mezi malými a středními podniky a institucemi pro výzkum, vývoj a inovace, startupy založené na předávání výsledků výzkumu a inovací a rovněž poradenství a získávání finančních prostředků. EHSV se domnívá, že je důležité podporovat přenášení a využívání modelu „pětinásobné šroubovice“ Aby se z výzkumných a inovačních příležitostí staly faktory napomáhající konkurenceschopnosti a hospodářskému rozvoji, je nezbytné podporovatmezi malými a středními podniky a institucemi pro výzkum, vývoj a inovace, startupy založené na předávání výsledků výzkumu a inovací a rovněž poradenství a získávání finančních prostředků. EHSV se domnívá, že je důležité podporovat přenášení a využívání modelu „pětinásobné šroubovice“ ( 9 ) s cílem podnítit partnerství veřejného a soukromého sektoru.

5.2.6. Malé a střední podniky by mohly být lídry v oblasti „otevřených sociálních inovací“, v nichž mají lidské znalosti ohledně vytváření sítí a schopnosti společně vytvářet, společně navrhovat a společně inovovat zásadní význam pro to, aby bylo plně dosaženo sociálních inovací v celé Evropě. Je potřeba podporovat vhodnou inovační politiku pro malé a střední podniky po vzoru činnosti, která je již vykonávána v rámci iniciativy Eureka. Tímto úkolem by se mohly zabývat obzvláště instituce, které mohou malé a střední podniky přímo podporovat při rozvoji podnikání a inovování, jako jsou například obchodní komory.

5.2.7. Nicméně aby byla dodržena zásada subsidiarity a byly respektovány značné kapacity regionů a členských států v oblasti podpory malých a středních podniků, doporučuje EHSV položit důraz na evropskou přidanou hodnotu. To může spočívat v podpoře spolupráce více než dvou evropských subjektů v oblasti inovací nebo v poskytování kapitálu inovátorům s koncepty, jež jsou příliš riskantní, než aby mohly být podpořeny na vnitrostátní úrovni. Kromě toho by zefektivnění výše zmíněných nástrojů mělo vést k větší účinnosti systému financování. Proto by se dalo očekávat, že na Evropskou radu pro inovace bude potřebný nižší podíl prostředků v rozpočtu programu Horizont Evropa než na finanční nástroje programu Horizont 2020, nikoliv že dojde ke značnému navýšení, jak stanoví Evropská komise ve svém návrhu. V programech v oblasti výzkumu a inovací v období po roce 2020 by měly být více podporovány kvalitativní aspekty cílů.

5.2.8. „Inteligenci“ socioekonomického systému nelze měřit pouze kvantitativními ukazateli, např. výší výdajů na výzkum a inovace – je třeba vzít v úvahu rovněž kvalitativní ukazatele, např. typ uskutečněných inovací, přínosy pro občanskou společnost a počet nově vytvořených pracovních míst. EHSV proto tento přístup vítá.

5.2.9. EHSV je potěšen tím, že Komise v novém víceletém finančním rámci zahrnula mezi zásadní podmínky přístupnost. Veškerá finanční podpora výzkumu a inovací ze strany EU a členských států musí v plném rozsahu splňovat kritérium přístupnosti, aby tak z jejich výsledků mohly těžit všechny sociální skupiny, včetně osob se zdravotním postižením, které tvoří 15 % obyvatelstva EU.

V Bruselu dne 19. září 2018. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) COM(2018) 306 final.

(2) Viz Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 66 a Hodnocení programu Horizont 2020 (informační zpráva).

(3) Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 10.

(4) Navrhovaný rozpočtový příděl ve výši 100 miliard EUR na období 2021–2027 zahrnuje 97,6 miliardy EUR na program Horizont Evropa (z čehož 3,5 miliardy EUR bude přiděleno v rámci fondu InvestEU) a 2,4 miliardy EUR na program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu.

(5) COM(2016) 723 final.

(6) Jeho vytvoření je naplánováno v rámci společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob.

(7) Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 66.

(8) Výzkum založený na spolupráci alespoň tří partnerů z různých členských států umožňuje společnými silami řešit výzvy, s nimiž si jednotlivé země nedokáží poradit samy, a vytváří ve výzkumném prostoru v EU synergie, a tudíž i významnou evropskou přidanou hodnotu. Patří sem například projekty, jež jsou navrhovány a prováděny v rámci iniciativy Eureka.

(9) Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology (Pětinásobná šroubovice a souvislost mezi znalostmi, inovacemi a životním prostředím. Navrhovaný rámec pro mezioborovou analýzu udržitelného rozvoje a sociální ekologie), International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, sv. 1, č. 1, s. 41–69.