[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.2.2007 KOM(2007) 63 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ VYHODNOCENÍ SOCIÁLNÍ REALITY Průběžná zpráva pro zasedání Evropské rady na jaře roku 2007 SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ VYHODNOCENÍ SOCIÁLNÍ REALITY Průběžná zpráva pro zasedání Evropské rady na jaře roku 2007 (Text s významem pro EHP) V evropských společnostech dochází k dramatickým změnám. Tyto změny se týkají charakteru práce, moderního rodinného života, postavení žen ve společnosti a sociální mobility. Mění se i hodnoty. Společnosti se stávají stále více multikulturní. Obecný blahobyt rozšířil obzory a možnosti volby způsobu života a členské státy Evropské unie patří k nejbohatším zemím na světě. Zároveň se objevují nové formy chudoby a nerovnosti. Zdraví Evropanů postihují nové problémy jako např. zvýšený výskyt obezity a stále častější jsou faktory, které narušují mentální zdraví. Na rozvoj evropské společnosti působí dva hlavní faktory, globalizace a demografie. Oba otevírají nové příležitosti, ale přinášejí i výzvy. Demografický vývoj přináší delší a zdravější život, ale také nové otázky, jakými jsou nové náklady na stárnutí populace, mezigenerační rovnost, zvyšující se význam péče o dítě a rovnováhy mezi pracovním a rodinným životem, vztahy mezi generacemi a nová nebezpečí chudoby. Globalizace ve spojení s novými technologiemi nabízí obrovský potenciál růstu. Aby však lidé mohli těchto příležitostí využít a byli připraveni na ztrátu tradičních průmyslových zaměstnání, musí být vybaveni prostřednictvím systému vzdělávání a odborné přípravy. Tyto změny představují výzvy pro Evropskou unii. Otevřená Evropa založená na volném pohybu a volném obchodu napomáhá vytvářet pracovní místa a prosperitu, na kterých v konečném důsledku závisí dobré životní podmínky a lepší kvalita života. V posledních letech se však ukazuje, že mnozí Evropané pochybují, zda čistý dopad globalizace, liberalizace a snahy o větší konkurenceschopnost přispívá k jejich blahobytu. S cílem lépe porozumět a přezkoumat dynamiky současných sociálních změn Komise v roce 2006 navrhla provést vyhodnocení sociální reality a stanovit agendu o přístupu a příležitostech, přičemž sociální rozměr je úzce spojen s přezkumem jednotného trhu. Evropská rada tento přístup podpořila a požádala Komisi, aby vyhodnotila sociální situaci v Unii. V souladu s požadavkem Evropské rady byla v rámci vyhodnocení připravena tato průběžná zpráva o doposud dosaženém pokroku, která má být předložena na jarním zasedání Rady. CÍLE VYHODNOCENÍ SOCIÁLNÍ REALITY Cílem této výzkumné práce v oblasti evropské sociální reality je dosáhnout konsensu ohledně společných sociálních výzev, jimž musí Evropané čelit. Otázka, jakou roli mají v reakci na měnící se sociální realitu sehrát politiky EU anebo jak by se měly dané situaci politiky EU přizpůsobit, zůstává v této fázi zcela otevřená. Nový konsensus bude přirozeně vycházet z dosavadních zkušeností. EU měla vždy „sociální rozměr“. Římská smlouva obsahovala dlouhodobý závazek týkající se rovnosti žen a mužů a článek 13 Amsterodamské smlouvy svěřil Unii legislativní pravomoc bojovat proti všem formám diskriminace. Sociální agenda Unie, původně sestavená v 80. letech jako sociální protipól vytvoření jednotného trhu, byla zaměřená na ochranu zaměstnanců a sociální partnerství. Vyústila v právní předpisy s minimálními požadavky týkajícími se zaměstnanosti, zdraví a bezpečnosti a zabezpečení přeshraničních práv v oblasti sociálního zabezpečení pro mobilní pracovníky. Unie rovněž zastávala důležitou roli při posilování sociální soudržnosti, řešení regionálních nerovností a při pomoci při přizpůsobování se hospodářským změnám prostřednictvím politiky soudržnosti a nedávných iniciativ, jakou je např. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci. Tyto prvky byly přeneseny do Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, která se zaměřuje nejen na hospodářskou výkonnost a konkurenceschopnost, ale i na vytváření větší sociální soudržnosti a na sociální rozměr udržitelnosti. V rámci Lisabonské strategie se EU společně s členskými státy, které mají nadále základní pravomoc definovat své vlastní politiky, zavázala společně určit politické přístupy, které by co nejlepším způsobem zajistily prosperitu a solidaritu, což je těžiště lisabonské vize, a které by podpořily jejich provádění. Lisabonská strategie tak podnítila společné úvahy o sociálních problémech ve velmi širokých souvislostech, které pokrývají tradiční otázky týkající se flexibility pracovního trhu a státní reformy sociálního zabezpečení, stejně jako otázky týkající se vzdělávání a systémů odborné přípravy. Mnoho iniciativ v rámci sociální politiky bylo v minulosti formulováno pro průmyslovou společnost, ve které byla povaha práce charakterizována hospodářstvím založeným na hromadné výrobě, podniky velkého rozsahu a vysokou úrovní a četností odborové angažovanosti. Dnes žije v Evropě společnost stále více založená na znalostech a orientovaná na služby. Zatímco dynamice hospodářství doprovázející vznik „nové ekonomiky“ v globalizovaném světě se věnuje zvýšená pozornost, sociální situace a sociální výzvy jsou známy a analyzovány mnohem méně. Pro tyto sociální výzvy neexistuje žádná jednotná diagnóza, ani způsob, jak na ně reagovat. Cílem vyhodnocení sociální reality je tuto diagnózu stanovit a podnítit diskuzi o sociální situaci v Evropě, která rovněž přispěje k průběžnému hodnocení agendy sociální politiky. Vyhodnocení uznává, že tato oblast je velmi rozmanitá, jak uvnitř členských států, tak i mezi nimi. Nicméně existují sdílené společné výzvy – demografie, zvýšená etnická a kulturní rozmanitost a individualizace hodnot. Všechny členské státy EU tvoří otevřené společnosti utvářené globálními vlivy moderního kapitalismu a celosvětovým kulturním vývojem. Někteří jejich občané z globalizace, změn a sociálního a kulturního vývoje prosperovali; jiní zase zůstali za hospodářskými změnami a průmyslovou restrukturalizací a vnímali své tradiční společenství, hodnoty a způsob života za ohrožené. OTEVřENÁ DISKUZE Komise zahajuje rozsáhlou konzultaci o sociálních problémech a výzvách, kterým musí Evropa čelit. Cílem je zapojit různé subjekty do diskuze na téma, co utváří sociální realitu v Evropě. Úlohou Komise je „naslouchat“, ne prověřovat politické možnosti. Očekávají se názory na sociální trendy, hlavní faktory sociální transformace v Evropě, „blahobyt“ a vlivy, které na něj působí. Konzultace se opírá o podkladový dokument vypracovaný Úřadem evropských politických poradců, který sleduje společné zákonitosti a způsob, jakým lze sociální změny posoudit vzhledem ke standardu blahobytu. Cílem konzultace je dále otevřít diskuzi o některých klíčových otázkách ovlivňujících blahobyt – o hospodářských příležitostech, povaze práce, nových modelech rodinného života, chudobě a nerovnosti, překážkách dobrému zdravotnímu stavu a sociální mobilitě, kvalitě života, kulturní rozmanitosti a překážkách integraci, o kriminalitě a antisociálním chování . Dokument obsahuje otázky s cílem podpořit rozsáhlou diskuzi. Konzultace bude zahrnovat organizaci různých akcí, průzkum Eurobarometru zaměřený na otázky blahobytu a různé typy konzultací, včetně konzultace prostřednictvím internetu na stránkách http://ec.europa.eu/citizens_agenda/index_en.htm. V rámci konzultace se budou zkoumat názory široké řady účastníků na národní i místní úrovni. Účastní se jí i zastoupení Evropské komise v členských státech. Další Postup Na základě výsledků konzultace, která bude ukončena na konci roku 2007, vydá Komise zprávu. Ta bude obrazem měnící se sociální reality v Evropě, přezkoumá sociální trendy a jejich vliv a shrne klíčové otázky a výzvy v pro Evropu na všech úrovních správy. Bude obsahovat nápady, jak nejlépe podpořit přístup a příležitosti v Evropě, a přispěje rovněž k střednědobému přezkumu agendy pro sociální politiku.