[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 6.10.2006

SEK(2006) 1225

PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE

SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ MOBILIZACE VEŘEJNÝCH A SOUKROMÝCH FINANCÍ PRO CELOSVĚTOVÝ PŘÍSTUP K FINANČNĚ DOSTUPNÝM ENERGETICKÝM SLUŽBÁM ŠETRNÝM KE KLIMATU: GLOBÁLNÍ FOND PRO ENERGETICKOU ÚČINNOST A OBNOVITELNOU ENERGII {KOM(2006) 583 konečném znění}{SEK(2006) 1224}

Pokud přetrvají současné tendence, vzroste poptávka po energii podle Mezinárodní agentury pro energii (IEA) do roku 2030 o více než 60 %. Ve stejné době by však vzrostly emise oxidu uhličitého o 62 % a odhadem 1,4 miliardy lidí by nemělo přístup k moderním energetickým službám. Proto se čelní světoví představitelé shodli, že současné trendy jsou neudržitelné. Na světovém summitu o udržitelném rozvoji v roce 2002 se dohodli na tom, že urychleně a výrazně zvýší světový podíl obnovitelných energií, čímž se počet lidí, kteří v současnosti nemají přístup k základním energetickým službám, sníží z 1,6 miliardy na polovinu. Aby to nebyla jen prázdná slova, zahájila EU činnost v rámci Johannesburské koalice obnovitelné energie (JREC). Od jejího založení na Světovém summitu o udržitelném rozvoji (WSSD) se přidalo již 90 vlád. Komise JREC spolupředsedá a na její půdě sídlí rovněž sekretariát, čímž je zajištěna potřebná součinnost s energetickou iniciativou EU, která klade velký důraz na obnovitelnou energii a energetickou účinnost. Kromě toho skupina G8 v Gleneagleském akčním plánu o změně klimatu, čisté energii a udržitelném rozvoji navrhuje konkrétní investiční rámec pro čistou energii. Zelená kniha Komise „Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii“ stanoví integrovaný přístup k řešení otázek klimatu a směřuje mimo jiné k radikálnímu zvýšení energetické účinnosti prostřednictvím demonstrací a uplatnění účinných a obnovitelných energetických technologií.

Investice do obnovitelné energie a v podobném rozsahu i investice do energetické účinnosti představují významné výhody s typickými vlastnostmi veřejného zboží. Přinášejí podstatné globální výhody (např. nulové nebo nízké emise skleníkových plynů) a rovněž místní a regionální výhody (např. nulové nebo nízké emisí tradičních látek znečišťujících ovzduší). Pomáhají zvýšit energetickou bezpečnost tím, že využívají lokálně dostupnou energii, jako je větrná, sluneční, geotermální nebo energie z biomasy. Tyto investice rovněž podporují místní zaměstnanost a vytváření příjmů, a to hlavně prostřednictvím poskytování energie pro účely výroby. Díky těmto výhodám „veřejného zboží“ je obnovitelná energie a energetická účinnost často ekonomicky atraktivní, zejména v rozvojových zemích, kde je výroba elektřiny obvykle méně efektivní a více znečišťující než v průmyslově rozvinutých zemích s propracovanými environmentálními právními předpisy.

Investice do obnovitelné energie a energetické účinnosti se kromě toho stanou nedílnou součástí investičního programu v oblasti energetiky a rozvoje. V současnosti mohou přispět k dodávání elektrické i neelektrické energie pro místní podniky a dopravu, zejména v místech, kde je rozvodná síť nehospodárná. V odlehlých oblastech mohou vhodnou a hospodárnou energii zajistit systémy bez připojení do sítě a minisítě. Lze nabídnout i celou škálu technologických řešení, která mohou posloužit potřebám podniků a domácností, což je příhodné zejména v rozvojových zemích.

Přes rostoucí množství úspěšných iniciativ a závazků přijatých mezinárodním společenstvím IEA předpokládá, že pokud současné trendy přetrvají, podíl obnovitelné energie zůstane v roce 2030 víceméně stejný. Ačkoli se politický rámec stále zlepšuje, financování investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie to automaticky nezajistí. Problémy, které stojí za finančním nedostatkem, jsou komplexní, ale hlavní tíha spočívá zejména na oblasti rizikového kapitálu, který dává významnou záruku poskytovatelům financí. Je nutné získat finance ze soukromého sektoru, aby se do investic do udržitelné energie dostalo dostatečné množství finančních prostředků. Vysoký potenciál obnovitelných zdrojů vytvářet velké množství environmentálního a socio-ekonomického veřejného zboží jak na místní, tak na světové úrovni si však zaslouží veřejnou podporu při řešení těchto finančních těžkostí a při poskytování veřejných podnětů mezinárodním i vnitrostátním soukromým investorům.

Komise spolu s mezinárodními finančními institucemi, např. EIB, EBRD a Světovou bankou, soukromými investory a dalšími finančními zprostředkovateli, již společnými silami ustavily Globální fond pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii (GEEREF), který má formu veřejno-soukromého partnerství . Cílem je mobilizovat veřejné a soukromé finance na rozšiřování pilotních programů, které mohou pomoci vyřešit finanční těžkosti, jimž čelí projekty a podniky v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti. Návrh vychází z iniciativy dlouhodobého kapitálu („Patient Capital“), kterou Evropská komise zahájila v roce 2004 v rámci JREC. Je založen na studii proveditelnosti, jejíž oblast působnosti a zahájení byly určeny v průběhu diskusí v rámci WSSD a první mezinárodní konference JREC na vysoké úrovni, která se konala v Bruselu (2.-3. června 2003). Důraz je kladen zejména na rozvojové země a ekonomiky v procesu transformace.

GEEREF bude ustaven jako globální veřejno-soukromé partnerství, které nabídne vhodné možnosti sdílení rizik a spolufinancování pro různé komerční i nekomerční investory s globálním investičním mandátem. Umožní to zapojení profesionálních správců fondů, kteří budou, bez externích doplňkových financí, jednat v souladu s konkrétním mandátem, jenž jim udělí dárci a investoři. Struktura zajistí vysoce kvalitní mechanismy monitorování, podávání zpráv a kontrol.

GEEREF bude podporovat projekty v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti do 10 milionů EUR, které komerční investoři a mezinárodní finanční instituce zpravidla přehlížejí. Oblast působnosti bude zahrnovat subsaharskou Afriku, karibské a tichomořské ostrovní státy, země Evropského sousedství (včetně severoafrických zemí a zemí východní Evropy, které nejsou členy EU, včetně Ruska), Latinskou Ameriku a Asii (včetně střední Asie a Středního východu)[1]. Financování bude řízeno trhem, přičemž důraz bude kladen na investice do zemí, regionů nebo obcí, jejichž politika obnovitelných zdrojů počítá se zapojením soukromého sektoru a usnadňuje investice do obnovitelných zdrojů. Zvláštní důraz bude kladen plnění potřeb zemí AKT. Fond bude fungovat jako jedno správní místo („one stop shop“) jak pro poskytování rizikového kapitálu, tak pro poskytování technické pomoci, čímž se sníží transakční náklady a zlepší celkový výkon fondu.

Rozsah investic zahrne celou škálu typů projektů a technologií v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů, přičemž důraz bude kladen na technologie s ověřenými technickými záznamy.

Finanční cíl GEEREF byl stanoven na 100 milionů EUR. Tento cíl je nezbytný, aby bylo dosaženo významného účinku na globální úrovni, a dostatečný k vybudování veřejno-soukromého partnerství, které bude časem soběstačné.

GEEREF se bude aktivně zapojovat do vytváření a financování regionálních dílčích fondů nebo do rozšíření stávajících podobných iniciativ[2]. To umožní přizpůsobit se zvláštnostem regionálních trhů a zainteresovat mezinárodní finanční instituce, vnést místní odborné poznatky a docílit pákového efektu u dalšího soukromého financování.

Účast GEEREF by se mohla pohybovat mezi 25 až 50 % u středních až vysoce rizikových dílčích fondů a 15 až 20% u dílčích fondů s nízkým rizikem.

Za předpokladu, že se během první finanční etapy podaří získat částku 100 milionu EUR, lze mobilizovat dodatečný kapitál do výše 1 miliardy EUR. Pákový efekt se tedy bude pohybovat kolem faktoru 10, což je značně více než u běžných grantových režimů, které požadují 50-70 % spolufinancování.

Vzhledem k souvisejícímu riziku si Evropská komise uvědomuje, že základem pro zahájení iniciativy a podstatné části soukromého spolufinancování je významný příspěvek z rozpočtu Společenství. Evropská komise navrhuje přispět GEREF v rámci tematického programu pro životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně energie až do výše 80 milionů EUR na období 2007-2010. K prvnímu příspěvku 15 milionů EUR má podle návrhu dojít začátkem roku 2007. Nezbytné lidské zdroje na řízení této iniciativy budou pokryty za využití stávajících zdrojů v rámci řídicích útvarů, v případě potřeby pomocí interního přemístění.

(Výroční) finanční rozhodnutí týkající se výdajů podle ročního programu ENRTP poskytne rovněž základnu pro přidělování finančních prostředků Společenství do GEEREF (pokud možno prostřednictvím Evropského investičního fondu jako v případě Evropského fondu pro jihovýchodní Evropu). Při rozhodování se budou zohledňovat odpovídající předpisy právního základu.

V tomto návrhu je zahrnuto spolufinancování ze strany široké škály veřejných orgánů i soukromých těles včetně mezinárodních finančních institucí, soukromých investorů a společností a nadací. Členské státy EU a EHP mohou přispívat dobrovolně. Odhad úrovně tohoto spolufinancování se uvádí v následující tabulce:

V mil. EUR (do 3 desetinných míst)

Spolufinancující subjekt | Rok 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 a později | Celkem |

Spolufinancování nikoli z ES – 1. stupeň | 10,000 | 10,000 | 20,000 |

Spolufinancování nikoli z ES – 2. stupeň | 15,000 | 30,000 | 50,000 | 109,000 | 204,000 |

Spolufinancování nikoli z ES – 3. stupeň | 10,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | 331,000 | 791,000 |

Spolufinancování nikoli z ES celkem | f | 35,000 | 90,000 | 150,000 | 409,000 | 331,000 | 0,000 | 1015,000 |

Plánuje se, že na rozvoj činností v regionech AKT lze od investiční facility v rámci Devátého evropského rozvojového fondu spravovaného EIB obdržet až 50 milionů EUR.

Tento nový nástroj může sloužit jako pozitivní příklad, který je možné následovat ze strany dalších veřejných a soukromých investorů a představuje významný rozvíjející se nástroj k zajištění celkové finanční potřeby 241 miliard EUR do roku 2010.

Až bude GEEREF zcela zainvestován, mohl by na trh rozvojových zemí přinést až 1 gigawatt energetické kapacity, která bude šetrná k životnímu prostředí. Tato kapacita by umožnila zásobit čistými energetickými službami 1-3 miliony lidí, což představuje náhradu 1-2 milionů tun CO2 ročně (při současných cenách vyčíslenou na téměř 5 milionů EUR).

- Emise skleníkových plynů: Za rok se ušetří více než 1,1 milionu tun CO2, což povede na desetiletí k dlouhodobým účinkům. Uvedené číslo představuje odhad na základě předpokladu, že nově zavedená kapacita financovaná prostřednictvím GEEREF by nahradila v současnosti „průměrná“ zařízení na výrobu elektřiny z fosilních zdrojů a kombinované teplárny a elektrárny v rozvojových zemích. Při optimistickém scénáři, kdy by se nahradila pouze nahradila výroba tepla a elektřiny založená na uhlí, by roční úspory CO2 dosáhly téměř 3 miliony tun. Pesimistický scénář, při němž se předpokládá nahrazení elektráren a tepláren na plyn, se považuje za vysoce nepravděpodobný; většina investic do energetiky v rozvojových zemích představuje rozšíření kapacity dodávek energie na základě levného uhlí, a nikoli na základě daleko dražšího plynu. To by mohlo vést ke kumulativním úsporám CO2 mezi 10 a 30 miliony tun během desetileté doby trvání Globálního fondu, a to s přetrvávajícím dopadem pro dalších alespoň 10 let. V každém případě bude konečný výsledek záviset na konečné technologické a zeměpisné kombinaci.

- Energetická bezpečnost: Očekává se, že do provozu se uvede přibližně mezi 500 a 1500 MW nově zavedené čisté a tuzemské obnovitelné energetické kapacity nebo v důsledku investic do energetické účinnosti nedojde k rozšíření kapacit.

- Přístup k energii: Počet lidí žijících v rozvojových zemích, kteří budou zásobováni moderními službami v oblasti čisté energie, bude mezi 0,5 a 3,5 milionu. Mezi příjemci budou pravděpodobně MSP, čímž se zvýší možnost výběru pro vzdálenější regiony rozvojových zemí co do rozvoje hospodářských činností, které by jinak nebyly možné. Kromě toho se očekává poskytování moderních paliv na vaření a teplé vody téměř 500 000 domácnostem.

- Ostatní aspekty: Očekávají se příznivější dopady, u kterých nebyla provedena kvantifikace. Sem patří:

- snížení emisí tradičních látek znečišťujících ovzduší včetně SOx, NOx, PM, a CO, čímž se přispěje ke zlepšení jakosti místního ovzduší a snížení zdravotních problémů, mimo jiné i problémů způsobených vařením uvnitř budov;

- snížení tlaku ze strany dovozu drahých tuhých paliv tím, že dojde k využívání obnovitelné energie jako třeba větru, sluneční energie, geotermálního tepla nebo místně dostupné biomasy;

- vytváření místní zaměstnanosti a místních příjmů, a to i pomocí dodávání energie na využití ve výrobě, zejména v odlehlých oblastech, u nichž by rozšíření energetické sítě nebylo hospodářsky přitažlivé;

- nárůst možností výběru při rozvoji, transferu a rozmístění vyspělých technologií, včetně nových možností volby při podpoře vytváření společných podniků mezi evropskými podnikateli a podnikateli z rozvojových zemí, čímž se přenáší know-how v oblasti technologií a řízení.

Navrhovaný Globální fond pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii popsaný v tomto sdělení doplní škálu finančních nástrojů, které má Evropské společenství k dispozici. Jeho úkolem je posílení kapacity Společenství podporovat provádění programů udržitelného rozvoje a vymýcení chudoby partnerských zemí a urychlit přepravu, rozvoj a využívání technologií šetrných k životnímu prostředí. Usnadní účinnou spolupráci mezi dárci, vzbudí výrazný zájem komerčních investorů, včetně mezinárodních finančních institucí, a v důsledku urychlí zavedení udržitelných, bezpečných a finančně dostupných technologií a z nich plynoucích služeb na světový trh.

S dalšími zkušenostmi lze tento novátorský přístup ke konkrétnímu veřejno-soukromému partnerství rozšířit i na další klíčové oblasti investic do odvětví čisté, finančně dostupné a bezpečné energie (např. zachycování a geologické uchovávání uhlíku).

[1] Pokud jde o země spadající do oblasti působnosti předvstupního nástroje, mělo by být zabezpečeno doplňkové financování z ostatních nástrojů.

[2] Příklady stávajících pilotních projektů podobných tomu, co se plánuje a co lze rozšířit, jsou v příloze (SEK(2006) 1224).