SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Rozpočet – Evropa 2020 /* KOM/2011/0500 v konečném znění */





OBSAH Zemědělství a rozvoj venkova....................................................................................................... 3 Občané........................................................................................................................................ 7 Civilní ochrana.............................................................................................................................. 9 Oblast klimatu............................................................................................................................. 12 Konkurenceschopnost a MSP..................................................................................................... 17 Celní unie a zdanění..................................................................................................................... 21 Hospodářská, sociální a územní soudržnost.................................................................................. 24 Vzdělávání a kultura.................................................................................................................... 29 Zaměstnanost a sociální věci........................................................................................................ 33 Životní prostředí.......................................................................................................................... 38 Vnější činnost............................................................................................................................. 43 Boj proti podvodům.................................................................................................................... 48 Zdraví a spotřebitelé................................................................................................................... 50 Vnitřní věci................................................................................................................................. 53 Infrastruktura – nástroj pro propojení Evropy.............................................................................. 56 Inovační finanční nástroje............................................................................................................ 76 Spravedlnost............................................................................................................................... 79 Rybolov a námořní politika.......................................................................................................... 81 Výzkum a inovace....................................................................................................................... 84 Správa........................................................................................................................................ 88 Zemědělství a rozvoj venkova 1. Politické Cíle Zemědělská půda a lesy pokrývají převážnou většinu našeho území a mají klíčový význam pro zdravé hospodářství venkova a pro venkovskou krajinu. Zemědělci plní řadu různých funkcí, které sahají od výroby potravin a zemědělských, nepotravinářských výrobků ke správě krajiny, ochraně přírody a cestovnímu ruchu. Cílem společné zemědělské politiky (SZP) je vytvořit moderní, udržitelné a efektivní zemědělské odvětví v Evropě. Snaží se podpořit konkurenceschopnost odvětví tak, aby byly zajištěny řádné a bezpečné dodávky potravin a aby se nezapomnělo na ochranu životního prostředí a krajiny, při současném zajištění přiměřené životní úrovně pro lidi žijící na venkově. SZP představuje skutečnou evropskou politiku. Místo 27 samostatných zemědělských politik a rozpočtů spojily členské státy své zdroje na vedení jednotné evropské politiky s jednotným evropským rozpočtem. To přirozeně znamená, že na SZP připadá významná část rozpočtu EU. Tento přístup je však daleko účinnější a hospodárnější než nekoordinovaný vnitrostátní přístup. Dnes čelí evropské zemědělství řadě výzev. V posledních letech se ceny v zemědělství zvýšily o 50 %, ale ceny energie stouply o 200 % a ceny hnojiv o 150 %. Výsledkem byl prudký dlouhodobý pokles příjmů v zemědělství. Odvětví musí také reagovat na problémy klimatických změn a zhoršování životního prostředí a akutní obavy, pokud jde o zajišťování potravin, územní rovnováhy a úsilí o udržitelný růst. Tváří v tvář těmto výzvám doznala SZP v posledních letech značných změn. Nadcházející reforma bude pokračovat v tomto procesu a jejím výsledkem bude modernější a ekologičtější politika schopná aktivně přispět k splnění cílů strategie Evropa 2020 tím, že uvolní hospodářský potenciál v oblastech venkova a přispěje k rozvoji místních trhů a pracovních příležitostí. Spolu s tím podpoří restrukturalizaci zemědělství a příjmy zemědělců v zájmu zachování udržitelného zemědělství v Evropě. Reformovaná SZP podpoří inteligentní a udržitelný růst podporující sociální začlenění, a to podporou účinného využívání zdrojů, jehož cílem je zachovat výrobní základny pro potraviny, krmiva a obnovitelné zdroje energie v celé EU; zintenzivní opatření zaměřená na zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně, na ochranu ekosystémů a boj proti ztrátě biologické rozmanitosti; a podpoří diverzifikaci hospodářské činnosti ve venkovských oblastech, a tak podpoří vyrovnaný územní rozvoj po celé Evropě. 2. Nástroje Komise navrhuje zachovat stávající dvoupilířovou strukturu SZP: · Pilíř I bude i nadále poskytovat přímou podporu zemědělcům a podporovat tržní opatření. Přímé podpory a tržní opatření jsou financovány zcela z rozpočtu EU tak, aby zajistily uplatňování společné politiky v rámci jednotného trhu a umožnily fungování integrovaného administrativního a kontrolního systému. · Pilíř II SZP bude i nadále poskytovat zvláštní veřejné statky v oblasti životního prostředí, zlepšovat konkurenceschopnost zemědělství a lesnictví a podporovat diverzifikaci hospodářské činnosti a kvalitu života ve venkovských oblastech. Členské státy mají volnost při navrhování opatření založených na konkrétních státních a regionálních potřebách, avšak současně respektují priority EU. Opatření v rámci pilíře II jsou spolufinancována členskými státy, což pomáhá zajistit, že základní cíle jsou splněny, a posiluje se pákový efekt politiky rozvoje venkova. Prostřednictvím vyšší míry spolufinancování pro chudší regiony EU přispívá pilíř II rovněž k dosažení cílů soudržnosti EU. Při zachování dvoupilířové struktury bude koncept politiky komplexně modernizován a zjednodušen tak, aby došlo k vytvoření spravedlivější, ekologičtější politiky, jež by byla sladěna s cíli strategie Evropa 2020. Hlavní prvky reformy budou zahrnovat: · Spravedlivější rozdělování přímé podpory příjmů Z historických důvodů se úroveň přímé podpory EU pro zemědělce na hektar výrazně liší v celé EU. Například průměrné přímé platby na hektar potenciálně způsobilé půdy a na jednoho příjemce za rok 2013 činí 94,7 EUR v Lotyšsku a 457,5 EUR v Nizozemsku. Průměr EU-27 je 269,1 EUR. Reformovaná SZP bude zahrnovat systém „konvergence“, aby došlo k omezení těchto rozdílů a dosáhlo se spravedlivějšího rozdělování finanční podpory. Toto vyvážení podpory je hlavním prvkem reformy zaměřené na účinnější využívání rozpočtových zdrojů prostřednictvím spravedlivějších a lépe zaměřených přímých plateb, jakož i na lepší propojení budoucího rozdělování podpory rozvoje venkova a politických cílů. Toho bude dosaženo následujícím způsobem: všechny členské státy s přímými platbami pod úrovní 90 % průměru EU-27 překlenou časem jednu třetinu rozdílů mezi jejich současnou úrovní a 90 % průměrných přímých plateb EU. Dojde rovněž k modernizaci přidělování podpory pro rozvoj venkova, jejíž podíly se budou určovat na základě řady objektivních územních a hospodářských kritérií, která odráží budoucí hospodářské, sociální, environmentální a územní politické cíle. · Provázání přímých plateb s životním prostředím Povinné provázání přímých plateb s životním prostředím je základním pilířem reformy. Zlepší environmentální výkonnost odvětví a jasně ilustruje, jak reformovaná SZP přispěje k širší škále priorit Unie. Konkrétně 30 % přímých plateb bude v budoucnosti záviset na splnění řady environmentálně šetrných postupů, které jdou nad rámec podmíněnosti. · Podpora aktivních zemědělců V zájmu zajištění účinného využití zdrojů SZP bude přímá podpora vyhrazena ve prospěch aktivních zemědělců. · Omezení úrovně přímých plateb určených na největší zemědělské výrobce V současné době dostávají velké zemědělské podniky neúměrnou část přímé podpory příjmů z SZP. Reformovaná SZP zavede mírný a progresivní postup „omezení“ úrovně přímých plateb pro největší podniky, při současném zohlednění úspor z rozsahu u větších podniků a přímé zaměstnanosti, jež tyto podniky vytvářejí. · Politika rozvoje venkova zaměřená na výsledky V zájmu maximalizace součinnosti mezi politikou rozvoje venkova a ostatními fondy EU určenými na podporu územního rozvoje bude Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) začleněn do smluv o partnerství mezi Komisí a každým členským státem. Tyto smlouvy budou propojeny s cíli strategie Evropa 2020 a národními programy reforem. Povedou ke zřízení integrované strategie územního rozvoje podporované ze všech příslušných strukturálních fondů EU, včetně rozvoje venkova. Budou zahrnovat cíle opírající se o dohodnuté ukazatele, strategické investice a řadu podmínek. · Zjednodušený režim pro malé zemědělce Mnoho příjemců přímé podpory jsou malí zemědělci; zjednodušený mechanismus přidělování jejich podpor podstatně sníží administrativní zátěž pro členské státy i zemědělce a přitom zůstane neutrální pro rozpočet EU. · Tržní výdaje a krizové mechanismy Evropské zemědělství dnes čelí mnoha výzvám, zejména potřebě reagovat na nepředvídatelné okolnosti, které mají náhlý dopad na zemědělské příjmy, nebo potřebě usnadnit přizpůsobení/převody podle mezinárodních obchodních dohod. Z těchto důvodů je navržena restrukturalizace tržních opatření, která jsou v současné době seskupena do prvního pilíře, s cílem vytvoření a rozšíření dvou nástrojů mimo víceletý finanční rámec. Bude vytvořen nouzový mechanismus reakce na krizové situace (které by mohly vyplynout z problémů s bezpečností potravin nebo z náhlého vývoje na trhu) s cílem poskytnout okamžitou podporu zemědělcům prostřednictvím zrychleného postupu. Postup mobilizace tohoto fondu bude stejný jako u rezervy na pomoc při mimořádných událostech. Rovněž se navrhuje rozšířit oblast působnosti intervencí Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a poskytnout přechodné podpory zemědělcům k usnadnění jejich přizpůsobení se nové tržní situaci vyplývající z nepřímých účinků globalizace. Komise dále navrhuje převést financování potravinové pomoci nejchudším osobám pod okruh 1 tak, aby se přeskupila opatření zaměřená na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a převedlo financování bezpečnosti potravin spolu s opatřeními týkajícími se veřejného zdraví. 3. Provádění S vytvořením Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byl legislativní základ SZP restrukturalizován tak, aby došlo ke sladění dvou pilířů SZP. Pro období po roce 2013 se navrhuje zachovat co možná největší sladění obou fondů. Návrh nového článku finančního nařízení o sdíleném řízení je v souladu se stávajícími systémy řízení a kontroly, jež se používají pro EZZF a EZFRV. K hlavnímu zjednodušení právních předpisů EU týkajících se organizace zemědělských trhů došlo rovněž vytvořením jednotné společné organizace trhů (SOT, nařízení (ES) č. 1234/2007), která spojuje do jediného nařízení ustanovení, která dříve spadala do sektorové společné organizace trhů. Pro období po roce 2013 se provádí přezkum všech právních základů SZP, což má zajistit, že ke zjednodušení dochází i nadále všude tam, kde je to nezbytné a možné. 4. Rozpočet Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014-20 z toho · Pilíř I – přímé platby a tržní výdaje · Pilíř II – rozvoj venkova · Bezpečnost potravin · Nejchudší osoby · Rezerva na krize v zemědělství · Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci · Výzkum a inovace o bezpečnosti potravin, biohospodářství a udržitelném zemědělství (v novém společném strategickém rámci pro výzkum a inovace) || 386,9 miliardy EUR 281,8 miliardy EUR 89,9 miliardy EUR 2,2 miliardy EUR 2,5 miliardy EUR 3,5 miliardy EUR do 2,5 miliardy EUR 4,5 miliardy EUR Občané 1. Politické Cíle Lisabonská smlouva posiluje právo občanů a občanských sdružení na plnou účast na demokratickém životě EU. Program „Evropa pro občany“ podporuje nadnárodní projekty na poli občanské angažovanosti a evropské identity. Zatímco v různých politických oblastech existují specifická opatření, představuje program „Evropa pro občany“ jediný nástroj, který občanům umožňuje angažovat se v obecných evropských otázkách, ať institucionální – například smlouvy EU nebo volby do Evropského parlamentu – či průřezové povahy. Komunikace, tj. informování široké veřejnosti o politikách EU je dalším způsobem, jak zvýšit povědomí občanů o evropských záležitostech a jejich právech. Činnosti na poli komunikace proto vytváří povědomí a poskytují podporu politickým prioritám Unie. 2. Nástroje Největší část programu „Evropa pro občany“ je určena na podporu nadnárodních partnerství měst. Program poskytuje rovněž strukturální podporu zastřešujícím organizacím občanské společnosti na úrovni EU a skupinám odborníků. Tato strategická partnerství zaručují, že evropské organizace veřejného zájmu mohou rozvíjet svůj vklad do celoevropských diskuzí. Mezi občanskou společností a občany EU to vytváří silnější pocit sounáležitosti s programem EU a přispívá ke kultuře občanské angažovanosti ve prospěch EU a členských států. Podporou projektů historické paměti přispívá program také k rozvoji sdíleného porozumění evropské historii (zvláště problematiky holokaustu a období Stalinismu). · Od roku 2007 se zhruba 1 milion evropských občanů každý rok přímo podílel na činnostech podporovaných tímto programem. · Mezi roky 2007 a 2010 se uskutečnilo zhruba 800 projektů občanské společnosti a historické paměti a více než 4 000 projektů partnerských měst. · V rámci programu nachází podporu také více než 50 hlavních skupin odborníků na úrovni EU, zastřešujících organizací a sítí, jež jsou důležitými mluvčími orgánů EU a klíčovými šiřiteli informací. V zájmu zajištění účinné komunikace politických priorit Unie je kromě tohoto zvláštního programu zapotřebí zefektivnit komunikaci s širokou veřejností a posílit součinnost mezi komunikačními aktivitami Komise. Z tohoto důvodu bude do každého právního základu nové generace právních nástrojů v letech 2014–2020 zařazeno ustanovení o komunikaci, včetně společné komunikace. 3. Provádění Program „Evropa pro občany“ je centrálně řízen Komisí, kterou přitom podporuje Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA) Nápomocný je jim programový výbor složený ze zástupců vlád členských států. Ve většině zúčastněných zemí byla zřízena kontaktní místa „Evropa pro občany“ s cílem podpořit příjemce na vnitrostátní úrovni a poskytnout Evropské komisi zpětnou vazbu o provádění programu. V rámci programu je organizován pravidelný dialog se zúčastněnými stranami. Součinnost a slučování zdrojů z různých právních základů týkajících se komunikace zajistí větší soudržnost, úspory z rozsahu a lepší využití zdrojů určených na činnosti v oblasti komunikace zaměřené na širokou veřejnost. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 || 203 milionů EUR Civilní ochrana 1. Politické Cíle Hlavní cíle spolupráce EU na poli civilní ochrany spočívají v zajištění lepší ochrany lidí, životního prostředí, majetku a kulturního dědictví v případě přírodních, technologických a člověkem způsobených katastrof. Nárůst počtu přírodních a člověkem způsobených katastrof a jejich hospodářského dopadu vyzývá k systematickým opatřením na evropské úrovni, jež by vedla k posílení připravenosti a zvýšení schopnosti reakce jak uvnitř EU, tak navenek. Evropská spolupráce a solidarita umožňuje EU jako celku být kolektivně připravená čelit větším katastrofám. Členským státům a jiným zúčastněným státům (Norsko, Lichtenštejnsko, Island a Chorvatsko) dává možnost sjednotit zdroje a reagovat kolektivně, což maximalizuje účinnost reakce na katastrofy a minimalizuje lidské a materiální ztráty. Pokud v EU nebo třetí zemi dojde ke katastrofě, mohou orgány zasažené země profitovat z bezprostřední a hmatatelné pomoci z mechanismu civilní ochrany EU. Spolupráce EU na poli civilní ochrany má za cíl: – usnadnit rychlou a účinnou reakci na katastrofy, – zajistit dostatečnou připravenost subjektů civilní ochrany na výjimečné situace, a – vypracovat opatření na předcházení katastrofám. EU vytvořila integrovaný přístup k reakci na zvládání katastrof, k připravenosti a preventivním opatřením. Sdělení „Na cestě k důraznější evropské reakci na katastrofy: úloha civilní ochrany a humanitární pomoci“ bylo v roce 2010 přijato[1] Komisí a stvrzeno Radou. Jeho hlavním cílem je zvýšit účinnost, soudržnost a viditelnost reakce EU. Toho bude dosaženo poučením se z přírodních katastrof, které se staly v roce 2010 v Evropě a mimo ni (bouře Xynthia, záplavy ve východní Evropě, lesní požáry v jižní Evropě, vlna rudého bahna v Maďarsku, zemětřesení na Haiti a záplavy v Pákistánu). Zřízení evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace se bude v prvé řadě opírat o stávající kapacity členských států, čímž se zabrání dodatečným nákladům. Zřízení centra evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace, které bude disponovat posílenými funkcemi plánování a spolupráce, přinese na úrovni EU prospěch celé EU, neboť povede k úsporám na úrovni členských států, které by měly převážit náklady v rozpočtu EU, což samozřejmě neznamená, že by se prospěch rychlé a účinné reakce na katastrofy ve smyslu zachráněných lidských životů dal vyčíslit čistě finančně. Preventivní a přípravná politická opatření, jak byla stanovena ve sdělení Komise a v závěrech Rady[2], obsahují podporu školení a výcviku, výměny odborníků a projekty spolupráce, které prověří nové způsoby snížení rizika katastrof. Nezávislé studie, které byly vypracovány na objednávku organizací jako Světová banka, naznačily, že návratnost investic vynaložených na předcházení katastrofám leží mezi 400 % a 700 %. 2. Nástroje Komise navrhuje obnovit finanční nástroj pro civilní ochranu (CPI) s cílem poskytnutí finanční podpory činnostem zaměřeným na různé aspekty cyklu zvládání katastrof, konkrétně soudržnější a lépe integrované reakci v případě mimořádných situací, zlepšení připravenosti zvládnout katastrofy a inovačním opatřením na snížení rizika katastrof. Nástroj CPI poslouží také ke zřízení evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace opírající se o dobrovolné sloučení aktiv civilní ochrany členských států, jakož i o posilování efektivity nákladů díky koordinované dostupnosti aktiv civilní ochrany. Revidovaný nástroj CPI povede k dalšímu zvýšení kapacity EU zvládat katastrofy tím, že bude využívat předvídatelných a dopředu naplánovaných systémů. Toho bude dosaženo souhrnnějším sběrem aktuálních informací týkajících se katastrof, lepším zmapováním aktiv civilní ochrany členských států a koordinovaným přístupem při usnadňování rychlého přesunu personálu a materiálu do postižené oblasti. To přispěje k podpoře přípravných opatření zaměřených na zvyšování kvality školení a rozšiřování rozsahu školení tak, aby zahrnovala prevenci, a na integraci školení a výcviku. Tím dojde též k podpoře úsilí členských států o posílené plánování zvládání rizik a vývoje inovačních mechanismů financování (jako např. rezervy regionálního pojištění). 3. Provádění Obnova nástroje CPI zohlední výsledky hodnocení a návrhy účastníků civilní ochrany, které se zabývají způsoby, jak zjednodušit postupy a mechanismy financování, jakož i zkušenost získanou z pilotních projektů a přípravných opatření rychlé reakce. Opatření civilní ochrany prováděná subjekty civilní ochrany členských států budou podpořena a doplněna opatřeními EU, včetně usnadňování koordinovaných opatření. Ta budou mít podobu opatření, jako je dobrovolné sloučení zdrojů, školení a podíl na nákladech spojených s dopravou aktiv na místa mimořádných událostí. Tím se napomůže zjednodušení postupů používaných v rámci současného nástroje a zracionalizují se správní postupy, zvláště v oblasti grantů, při současném zohlednění zásad transparentnosti a rovného zacházení. Vyhodnocené možnosti se vztahují na druh činností, jež mají být podpořeny – školení, výcvik související s mimořádnými situacemi, podpora dopravy určená členským státům v době mimořádné situace, projekty spolupráce při předcházení katastrofám a připravenosti na ně. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet nástroje pro civilní ochranu na roky 2014–2020 z toho || 455 milionů EUR Civilní ochrana – vnitřní || 245 milionů EUR Civilní ochrana – vnější a evropská kapacita pro reakci na mimořádné události || 210 milionů EUR Oblast klimatu 1. Politické Cíle Boj proti změně klimatu je jedním z největších úkolů, před kterými EU a její globální partneři stojí. Potřeba naléhavých opatření se jasně odráží ve strategii Evropa 2020 a v ambiciózních cílech EU 20/20/20, jmenovitě – snížení emisí skleníkových plynů o 20 % (30 % za příhodných podmínek), – snížení spotřeby energií o 20 % díky zvýšené energetické účinnosti, a – pokrytí 20 % energetických potřeb z obnovitelných zdrojů. Budování nízkouhlíkového hospodářství, které bude odolné proti změně klimatu, posílí konkurenceschopnost Evropy, vytvoří nová, ekologická pracovní místa, posílí energetickou bezpečnost a díky čistšímu vzduchu prospěje zdraví. Aby byly dosaženy, ba překonány cíle v oblasti klimatu a energetiky stanovené do roku 2020, bude zapotřebí vytrvalého úsilí a investic. EU sehrála ústřední roli při monitorování a prosazování těchto cílů. Například je nutné zintensivnit úsilí k dosažení cíle 20% energetické účinnosti (současné odhady předpovídají dosažení méně než 10 %), což může vést k snížení emisí skleníkových plynů o 25 %. Komise zmapovala opatření, která by EU umožnila dosáhnout snížení emisí skleníkových plynů o 80–95 % do roku 2050[3]. Rozpočet EU sehrává důležitou úlohu při prosazování opatření v oblasti klimatu ve všech odvětvích evropského hospodářství a při podpoře zvláštních investic, kterých bude zapotřebí, aby byly splněny cíle v oblasti klimatu a byla zajištěna odolnost proti změně klimatu. Tyto investice se týkají širokého spektra technologií, které zlepší energetickou účinnost, obnovitelných zdrojů energie a souvisejících infrastruktur, jakož i investic potřebných k přizpůsobení se změně klimatu. Náklady na investice zmírňující dopady, které se budou pohybovat v řádu 125 miliard EUR ročně[4], by v období let 2014–2020 měly nést v prvé řadě soukromí investoři. Rozpočet EU však může sehrát roli stimulu pro vnitrostátní výdaje a soukromým investorům nabídnout dlouhodobou předvídatelnost. K nejslibnějším oblastem patří obnova budov, inovace v dopravě a používání nových technologií, například inteligentních sítí a obnovitelné energie. Tyto investice mají obrovský potenciál ke zvýšení konkurenceschopnosti a růstu v EU. Rozpočet EU může přinést obzvláště silnou přidanou hodnotu EU tím, že usnadní investice v členských státech s vysokým potenciálem nákladově efektivního snižování emisí, ale s relativně nízkou investiční kapacitou. Investice do energetické účinnosti ve všech členských státech povedou rovněž ke zvýšení celkové produktivity a přispějí k řešení otázek energetické bezpečnosti a energetické chudoby. Podporou těchto investic může rozpočet EU napomoci k podstatnému snížení celkových nákladů na dosažení cílů EU v oblasti klimatu a energie. 2. Nástroje 2.1. Začleňování oblasti klimatu Dnes je oblast klimatu součástí mnoha oblastí politiky a je prováděna prostřednictvím široké škály nástrojů, které podporují více cílů EU, například politiky usilující o zachování biologické rozmanitosti a zaměřené na zmírnění změny klimatu. Již dnes je část rozpočtu EU spojena se začleňováním oblasti klimatu, čímž přispívá k přechodu Evropy na nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu. Vycházejíc z důkazů vyplývajících z posouzení dopadů změny klimatu má Komise v úmyslu zvýšit tuto část nejméně na 20 % za přispění různých politik. V zájmu dosažení cílů strategie Evropa 2020 a za účelem pomoci jiným částem světa, aby vystupňovaly své úsilí v boji proti změně klimatu, musí být podíl budoucího rozpočtu EU, který se týká oblasti klimatu, podstatně navýšen, a to včetně investic do projektů, které se sice výlučně netýkají této oblasti, ale u nichž oblast klimatu tvoří jejich významnou součást. V zájmu dosažení tohoto cíle budou opatření určená na zmírnění dopadů a přizpůsobení se změně klimatu začleňována do všech hlavních programů EU. · Politika soudržnosti, energetická a dopravní politika mají na oblast klimatu velký dopad. Pokud jde o politiku soudržnosti, povede výrazné zaměření na výsledky a posílená podmíněnost k zajištění toho, aby projekty financované z rozpočtu EU aktivně přispívaly k plnění cílů EU v oblasti klimatu. Smlouvy o partnerství s členskými státy budou použity na podporu a sledování pokroku investic, které přispívají ke splnění cílů 20/20/20. Začleňování by se mělo u jednotlivých investic zaměřit na jejich dopad na oblast klimatu (tzv. „climate-proofing“). Politika soudržnosti má díky svým regionálním programům napříč EU velkou váhu při stupňování úsilí na dosažení cíle 20% energetické účinnosti. · Výzkum a inovace: oblast klimatu bude klíčovým pilířem budoucího společného strategického rámce pro výzkum a inovace, který bude podporovat opatření s přímým či nepřímým pozitivním dopadem na oblast klimatu v takových oblastech, jako jsou doprava, energetika, výzkum materiálů a udržitelné biohospodářství. Evropský strategický plán pro energetické technologie odhaduje potřeby pro vývoj technologií, jejichž cílem by bylo zvládat změny klimatu, zabezpečit dodávky energie pro EU a zajistit konkurenceschopnost, na 50 miliard EUR v období let 2010–2020. Podstatná část rozpočtu by měla být investována prostřednictvím finančních nástrojů (vlastních a cizích) tak, aby se tím čelilo nedostatkům při zavádění inovačních nízkouhlíkových technologií s velkou přizpůsobivostí na trh[5]. · Provázání přímých plateb zemědělcům s životním prostředím bude jedním z hlavních prvků reformy společné zemědělské politiky (SZP). Vedle stávajících požadavků vyplývajících z podmíněnosti bude 30 % plateb zemědělcům záviset na splnění řady postupů šetrných k životnímu prostředí, které přispějí k větší vstřícnosti zemědělství vůči oblasti klimatu. Tímto způsobem reformovaná SZP významně přispěje k dosažení cílů EU v oblasti klimatu, a to jak pokud jde o zmírňování dopadů (např. zvýšením organické hmoty půdy, snížením emisí z používání hnojiv a hnoje), tak pokud jde o přizpůsobení se změně klimatu (např. zvýšením odolnosti proti škůdcům, vypořádáním se s nižší dostupností vody). · Kromě toho bude politika rozvoje venkova stále více propojována s oblastí klimatu. Začleněním oblasti klimatu a životního prostředí budou zemědělci silně motivováni k tomu, aby vytvářeli veřejné statky EU a posilovali zavádění účinných technologií pro ekologické zemědělství, které bude vstřícnější k oblasti klimatu a odolnější vůči jeho změně. 2.2. Program LIFE + Kromě začleňování oblasti klimatu a environmentálních cílů navrhuje Komise pokračovat v programu LIFE + a propojit jej úžeji s cíli strategie Evropa 2020, včetně většího podílu oblasti klimatu. Program LIFE + bude i nadále sloužit jako platforma pro výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy a jako katalyzátor účinnějších investic. Bude přispívat k přístupu zdola nahoru v oblasti klimatu, a to jak při rozvoji projektů budování kapacit na místní/regionální úrovni, tak při podpoře soukromého sektoru při testování nízkouhlíkových a adaptačních technologií, zejména u MSP. Je zapotřebí počáteční kapitál na pilotní projekty zaměřené jak na přizpůsobení se změně klimatu, tak na zmírnění jejích dopadů, aby se u těchto nových priorit EU zajistilo politické vzdělávání a další rozvoj politik. Podprogram v oblasti klimatu se zaměří na pilotní projekty a na malé ukázkové projekty. Budou rovněž použity integrované projekty, například na podporu přeshraničních adaptačních strategií v oblastech náchylných k povodním. Podprogram v oblasti klimatu bude zejména podporovat snahy přispívající ke splnění těchto cílů: (1) Zmírnění dopadů: podpora snižování emisí skleníkových plynů. Opatření pro vytvoření pilotních projektů, které lze použít k testování inovačních přístupů, včetně podpory pro MSP, zlepšení znalostí a usnadnění provádění acquis v oblasti klimatu. (2) Přizpůsobení se: podpora snah vedoucích k větší odolnosti vůči změně klimatu. Opatření na podporu rozvoje či provádění vnitrostátních/regionálních/místních adaptačních strategií. Opatření umožňující těm, kdo činí nutná rozhodnutí, účinně používat znalosti a údaje o dopadech změny klimatu, zejména při plánování v souvislosti s přizpůsobením se této změně. (3) Řízení a informovanost: podpora snah, jež vedou k větší informovanosti a komunikaci, spolupráci a šíření informací o opatřeních na zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu. Opatření pro zvyšování informovanosti občanů EU a zúčastněných stran také o změnách chování. 2.3. Globální rozměr Lisabonská smlouva učinila z boje proti změně klimatu na mezinárodní úrovni specifický cíl EU. EU jako největší světový dárce pomoci a předvoj v oblasti tržních mechanismů je schopna přispět jedinečnými odbornými zkušenostmi. Finanční příspěvky a účast v řídících orgánech mezinárodních nástrojů a nadací zajistí, že EU bude i nadále hrát významnou úlohu při utváření budoucí mezinárodní politiky v oblasti klimatu. EU je odhodlána plnit své mezinárodní finanční závazky v oblasti klimatu. Politika v oblasti změny klimatu bude začleněna a rozdělena do zeměpisných nástrojů vnější činnosti s cílem významně zvýšit financování oblasti klimatu v rámci okruhu vnější činnosti; v rámci tematických nástrojů finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci by EU měla usilovat o to, aby na změnu klimatu a cíle v oblasti životního prostředí vynaložila nejméně 25 % z programu pro „globální veřejné statky“. Rozpočet EU přispěje na financování mezinárodních klimatických fondů, jež byly pro rozvojové země naplánovány na jednáních UNFCCC do roku 2020 (100 miliard USD ročně). Kromě začlenění oblasti klimatu do rozpočtu pro vnější činnost zvažuje Komise vytvořit mimo rozpočet mechanismus/fond, který by spojil příspěvky členských států a rozpočtu EU. 3. Provádění 3.1. Začleňování Začleňování sice maximalizuje součinnost mezi politikami v oblasti klimatu a jinými oblastmi, ale musí být viditelné a silné. Bude spojeno s jasnou povinností určit napříč všemi oblastmi, kde programy podporují boj proti změně klimatu a energetickou účinnost. Díky tomu bude EU schopna jednoznačně stanovit, kolik z jejich výdajů jde na oblast klimatu. Navrhují se vytvořit jasná kritéria a pravidla pro sledování a ohlašování u všech příslušných nástrojů politiky EU. Tento rámec by měl být jednoduchý a pragmatický a měl by být založen na dvou rovinách: 1) společných sledovacích postupech u výdajů souvisejících s oblastí klimatu; a 2) stanovování cílů v rámci všech relevantních politik a sledování výsledků. Sledování výdajů souvisejících s oblastí klimatu bude začleněno do stávající metodiky pro měření výkonnosti používané pro programy EU. Všechny relevantní nástroje budou obsahovat specifický cíl týkající se klimatu, k němuž bude přiložen ukazatel výsledků. Všechny výdaje budou spadat do jedné ze tří kategorií: výhradně (100 %), významně (40 %), a vůbec (0 %) ve spojení s oblastí klimatu. Tyto kategorie jsou založeny na osvědčené metodice OECD („Rio markers“), ale nevylučují použití přesnějších metod v těch oblastech politiky, v nichž takové metody existují. Sledování plnění výsledků zajistí efektivitu snah o začlenění této problematiky během příštího rozpočtového cyklu. To rovněž přispěje k určení efektivity různých výdajových programů a podmíněnosti s nimi spojené. 3.2. LIFE + Současný program LIFE + je spravován Komisí v přímém centralizovaném řízení. Komise se domnívá, že budoucí program by měl být i nadále centrálně řízen, ale řídící úkoly by mohly být do značné míry přeneseny na některou ze stávajících výkonných agentur. Podmínky a okolnosti tohoto přenesení budou muset zohlednit potřebu Komise udržet si u integrovaných projektů silné politické vazby. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Údaje ve stálých cenách z roku 2011. Vylučuje fondy na začleňování, které jsou zahrnuty do rozpočtových prostředků pro odvětvové nástroje financování. Program LIFE + (podprogram v oblasti klimatu) || 800 milionů EUR Konkurenceschopnost a MSP 1. Politické Cíle Podpora konkurenceschopnosti průmyslu EU – zejména malých a středních podniků (MSP) – a pomoc při převádění výrobních procesů a služeb na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje a odolné vůči změně klimatu jsou klíčovými cíli strategie Evropa 2020. EU pracuje na zlepšení podnikatelského prostředí a podpoře rozvoje silné a diverzifikované průmyslové základny, která bude schopna obstát v globálním měřítku. Zvláštní úsilí je třeba vynaložit na podporu rozvoje MSP. Malé a střední podniky jsou hlavním zdrojem hospodářského růstu a tvorby pracovních míst v EU, neboť vytváří více než 67 % pracovních míst v soukromé sféře a zajišťují více než 58 % celkového obratu v EU. Vytvoření podmínek pro malé a střední podniky tak, aby se mohly úspěšně rozvíjet, je součástí strategie EU pro růst a zaměstnanost, jak je popsána ve stěžejním sdělení Komise k průmyslové politice v rámci strategie Evropa 2020[6]. EU musí hrát důležitou úlohu při uvolňování růstového potenciálu MSP, včetně cíleného využívání rozpočtu EU. Činnosti v této oblasti se zaměřují na řešení klíčových selhání trhu, které malým a středním podnikům brání v růstu – například pokud jde o přístup k financím – a na zajištění toho, aby malé a střední podniky byly schopny plně využít obrovský potenciál jednotného evropského trhu. Strategické a inovační využití rozpočtu EU významně přispěje k naplnění těchto snah. Rozpočet EU bude použit na to, aby pomohl zajistit tak potřebné financování z vlastních a cizích zdrojů využitím inovačních finančních nástrojů, a podpořil širokou škálu činností na podporu rozvoje malých a středních podniků na evropské úrovni. Tyto činnosti budou společně znamenat významnou podporu pro MSP. 2. Nástroje Evropská strategie na podporu konkurenceschopnosti průmyslu a MSP se v celé řadě politik a výdajových programů EU bude soustředit na podporu opatření vstřícných k MSP a na poskytování výhradní podpory a služeb, ve kterých se odráží konkrétní potřeby MSP na evropské úrovni. 2.1. Podpora konkurenceschopnosti průmyslu a MSP Je nezbytné, aby při navrhování všech politik EU a programů financování byly vzaty v úvahu specifické zájmy a situace malých a středních podniků. Zejména budoucí finanční rámec bude navržen tak, aby usnadnil malým podnikům účast na programech financování, například zjednodušením pravidel, snížením nákladů na účast, urychlením postupů pro přidělování a zajištěním jediného správního či kontaktního místa (tzv. „one-stop shop“) tak, aby se tím ulehčil život příjemcům financování EU. 2.2. Zvláštní program pro průmyslovou konkurenceschopnost a MSP Kromě podpory zájmů MSP a kroků, které byly podniknuty s cílem posílit koordinaci a zjednodušit programy financování, poskytne rozpočet EU MSP také cílené finanční podpory. Komise navrhuje zřídit specializovaný „program konkurenceschopnosti a MSP“ jako nástupce neinovační části stávajícího „rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace“ (CIP). Veškerá podpora výzkumu a inovací pro MSP (včetně inovační části programu CIP) bude zahrnuta do společného strategického rámce pro výzkum a inovace. „Program konkurenceschopnosti a MSP“ se zaměří především na opatření na podporu dynamičtějších a mezinárodně konkurenceschopných MSP. Tato opatření budou zahrnovat: 2.2.1. Přístup k finančním prostředkům: finanční nástroje pro povzbuzení růstu Finanční nástroje pro povzbuzení růstu usnadní MSP přístup k financování prostřednictvím využití inovačních finančních nástrojů. Tyto nástroje plně využijí nové kapitálové a dluhové platformy s cílem poskytnout kapitálové a úvěrové záruky. V rámci společného strategického rámce pro výzkum a inovace budou inovačním podnikům a MSP nabízeny také finanční nástroje, nástroje podpory při zahájení podnikání a na podporu růstu. Nástroje v rámci programu konkurenceschopnosti a MSP budou zahrnovat: (1) Kapitálový nástroj pro investice během fáze růstu, který MSP přes finanční zprostředkovatele poskytne obchodně orientované a vratné kapitálové financování především formou rizikového kapitálu (RK). Jsou zamýšlena dvě opatření: – Investice do fondů RK s přeshraniční působností v rámci EU a zaměřených na investice do prorůstově orientovaných podniků, čímž podporují rozvoj celoevropského trhu s RK. – „Fond fondů“ (neboli „Evropský fond“) přeshraničního investování do fondů RK, které následně investují do podniků, zejména ve fázi jejich mezinárodního expandování. (2) Úvěrový nástroj, který za účelem pokrytí úvěrů pro MSP nabídne dohody o přímém nebo jiném sdílení rizika s finančními zprostředkovateli. Nástroj by představoval silný pákový účinek a poskytoval by přeshraniční či mnohonárodní úvěry, na které nelze snadno dosáhnout nástroji na vnitrostátní úrovni. V zájmu zajištění komplementarity budou tato opatření úzce koordinována s druhy opatření prováděných v rámci politiky soudržnosti v režimu sdíleného řízení. 2.2.2. Zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelnosti průmyslu EU Tato část programu konkurenceschopnosti MSP podpoří opatření včetně: · Činnosti zaměřené na zlepšení evropské konkurenceschopnosti: opatření EU v této oblasti se zaměří na podporu soudržnosti a konzistentnosti provádění, jakož i na informovanou tvorbu politik na evropské úrovni. Prostřednictvím srovnávací analýzy, výměny osvědčených postupů a odvětvových iniciativ zlepší zejména hospodářské a právní prostředí. · Bude znamenat další rozvíjení politiky na podporu MSP a jejich konkurenceschopnosti v souladu s cíli iniciativy na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“ pro Evropu, dále jen „SBA“). Opatření EU budou při tvorbě politiky EU a členských států a při stanovení a výměně osvědčených postupů zahrnovat zesílené použití zásady „myslet nejdříve v malém“ s cílem přispět k provádění SBA, zachování jediného vstupního místa do politik EU – portálu pro malé a střední podniky a podpořit MSP, aby využívaly potenciál jednotného trhu. · Cestovní ruch: opatření EU v oblasti cestovního ruchu se mimo jiné zaměří na poskytování spolehlivých informací o trendech v poptávce v oblasti cestovního ruchu na evropské úrovni; na rozvoj konkurenceschopnosti v odvětví cestovního ruchu a podporu využívání informačních a komunikačních technologií v podnicích působících v odvětví cestovního ruchu; na boj proti sezónnímu cestovnímu ruchu; na podporu udržitelných produktů a míst určení cestovního ruchu; na rozvoj rámce dovedností a schopností pro zaměstnance a zaměstnavatele v tomto odvětví; na usnadnění výměny osvědčených postupů a vytváření partnerství. V souladu s ustanoveními Lisabonské smlouvy bude opatření EU v oblasti cestovního ruchu podporovat spolupráci mezi členskými státy přispíváním k diverzifikaci nabídek nadnárodního cestovního ruchu, koordinací vnitrostátního úsilí ke zlepšení viditelnosti Evropy na třetích trzích a společnou podporou nových, netradičních evropských destinací. · Nové obchodní koncepty pro udržitelné produkty vycházející z uživatelských potřeb: tato iniciativa se zaměří na obchodní využití příslušných konceptů a myšlenek v odvětví textilu, obuvi, sportu a jiného spotřebního zboží. 2.2.3. Přístup na trhy Tyto činnosti budou zahrnovat: · Poskytování prorůstově orientovaných služeb na podporu obchodu prostřednictvím Evropské podnikové sítě: jako jediné kontaktní místo pro MSP bude evropská podniková síť, jež se skládá z 600 partnerských organizací ve 49 zemích, i nadále MSP poskytovat komplexní a integrované služby, které zahrnují: – informace a poradenství o záležitostech EU, – usnadnění přeshraničního partnerství prostřednictvím databáze spolupráce obsahující 13 000 aktivních žádostí a nabídek spolupráce, – internacionalizační služby v EU, jež každý rok přináší 2 500 partnerských dohod v oblasti obchodní spolupráce, technologií a výzkumu a vývoje, – informování MSP o právních předpisech EU a propagaci programů financování EU, včetně společného strategického rámce pro výzkum a inovace – poskytování dvousměrného kanálu pro komunikaci mezi MSP a Komisí, na kterém se podílelo 10 000 MSP, – podporu zlepšování finančních poznatků o MSP a – přístup MSP k odborným zkušenostem v oblasti energetické účinnosti, klimatu a životního prostředí. · Podpora podnikání MSP na trzích mimo EU: v zájmu úspěšného přístupu na trhy třetích zemí musí MSP disponovat vhodnými dovednostmi a znalostí regulačního rámce třetí země. Navrhovaná opatření v této oblasti zahrnují srovnání poptávky po službách se aktuálním poskytováním služeb, vytvoření internetového portálu a ve vybraných případech tam, kde je to vhodné, zřízení a/nebo pokračování podpory center EU pro MSP ve spolupráci s místními evropskými podnikatelskými organizacemi a podnikatelskými organizacemi členských států. Střediska MSP v EU poskytnou ucelené podpůrné služby těm MSP, které působí na trzích mimo EU. · Mezinárodní průmyslová spolupráce: činnosti se zaměří na snížení rozdílů v právním a podnikatelském prostředí mezi EU a jejími hlavními obchodními partnery a zeměmi v rámci „evropského sousedství“ pomocí mezivládního dialogu o regulacích, mezipodnikového dialogu a „přímých akcí“ s třetími zeměmi jako například tematických seminářů a konferencí. 2.2.4. Podpora podnikání Činnosti v této oblasti budou zahrnovat zjednodušení správních postupů a rozvoj podnikatelských dovedností a postojů, zejména u nových podnikatelů, mladých lidí a žen. Všechny činnosti budou mít silný evropský rozměr. Výměnný program Erasmus pro mladé podnikatele nabízí novým nebo budoucím podnikatelům možnost po dobu až šesti měsíců pracovat ve firmě zkušeného podnikatele v jiném státě EU. Tento režim evropské mobility má za cíl podporovat podnikání a internacionalizaci a konkurenceschopnost mikropodniků a malých podniků v EU. 3. Provádění Řízení nového programu konkurenceschopnosti a MSP bude z velké části zajišťováno od vnějších subjektů, zejména skupiny EIB pro „finanční nástroje pro růst“ a (nástupcem) Výkonné agentury pro konkurenceschopnost a inovace (EACI), pokud jde o ostatní činnosti související s MSP. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Program konkurenceschopnosti MSP || 2,4 miliardy EUR Celní unie a zdanění 1. Politické Cíle Jedním ze základů vnitřního trhu je celní unie. Ta umožňuje fungování vnitřního trhu bez hranic tím, že zajišťuje, aby zboží pocházející ze třetích zemí bylo v souladu s dohodnutými pravidly při vstupu nebo puštění do oběhu, čímž umožňuje jeho volný pohyb na vnitřním trhu. Celní unie je také operativní složkou společné obchodní politiky, neboť zajišťuje provádění dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod, výběr cla, uplatňování obchodních opatření (např. pravidla původu), embarg a dalších omezení. Kromě toho plní celní správa stále více ochrannou funkci, jako je přispívání k bezpečnosti dodavatelského řetězce, boji proti terorismu a mezinárodní trestné činnosti (např. praní peněz, prekursorech drog a nepovolenému obchodu se zbraněmi) a vymáhání práv duševního vlastnictví na hranicích. Přispívá k vytváření rovných podmínek tím, že zajišťuje, aby dovážené zboží splňovalo stejné technické, zdravotní a bezpečnostní normy jako zboží pocházející z EU. Vzhledem k neustálému růstu mezinárodního obchodu jsou účinné dovozní a vývozní postupy klíčové pro konkurenceschopnost hospodářství EU. Současně dochází ke stálému růstu bezpečnostních rizik. EU proto čelí dvojí výzvě, která bude utvářet její budoucí priority: zákonným hospodářským subjektům usnadnit tok zboží a současně chránit občany před riziky pro jejich bezpečnost a jistotu. Celní úředníci jednotlivých členských států nesou odpovědnost za každodenní hladké fungování celní unie. To vyžaduje intenzivní operativní spolupráci mezi celními správami, ke které patří špičková infrastruktura a systémy IT, které jim umožňují jednat jako jediná prvotřídní celní správa. Z ekonomického hlediska je přitom smysluplnější financovat některá opatření z rozpočtu EU než prostřednictvím samostatných vnitrostátních programů. To je důvod, proč program financovaný EU – program celní spolupráce – nejrůznějším praktickým způsobem podporuje vytváření sítí a spolupráce. Podniky a občané EU, jakmile se zapojí do přeshraničních činností, začnou čelit mnoha překážkám souvisejícím s různými daňovými systémy. Takové překážky vyplývají z roztříštěnosti a rozdílů ve způsobu, kterým se ke stejné transakci v různých členských státech přistupuje. To je také důvod, proč je odstranění těchto bariér a další daňová koordinace mezi členskými státy – při plném respektování pravomocí členských států v této oblasti – jednou z priorit posilování a prohlubování jednotného trhu. Daňové podvody byly a i nadále budou vážným problémem jak pro EU, tak členské státy, o to více v době, kdy je fiskální disciplína prvořadým úkolem. Boj proti daňovým podvodům je proto v rámci jednotného trhu jednou z priorit na programu daňové politiky EU. Silná správní spolupráce mezi daňovými správami členských států a efektivní sdílení informací o transakcích, podnicích nebo podvodných systémech jsou v rámci jednotného trhu nezbytné pro boj proti podvodům. Například boj proti podvodům u DPH a spotřební daně se značně usnadní prostřednictvím systémů, které umožní rychlou výměnu informací mezi správními orgány. EU hraje nepostradatelnou roli v poskytování pomoci členským státům při zavádění nezbytných systémů a postupů účinné přeshraniční spolupráce. Zejména program spolupráce Fiscalis hraje klíčovou úlohu při usnadňování této spolupráce tím, že přidává hodnotu k úsilí členských států v této oblasti. 2. Nástroje Komise navrhuje novou generaci celních („Cla 2020“) a daňových („Fiscalis 2020“) programů. Oba programy budou hrát zásadní roli při podpoře a posilování vnitřního trhu v příštím desetiletí. Díky účinnějšímu a bezpečnějšímu podnikatelskému prostředí, větší spolehlivosti a bezpečnosti pro občany a efektivnějšímu a účelnějšímu provádění veřejné politiky pro vlády budou mít z těchto programů prospěch všechny zúčastněné strany. Tyto programy pomohou daňovým a celním správám členských států k efektivnější vzájemné spolupráci, k čemuž se jim dostane podpory ze strany moderních a účinných systémů výměny informací za účelem usnadnění zákonného obchodování při současném boji proti podvodné činnosti. Takové celoevropské nástroje mohou být poskytnuty tím nejúčinnějším a nejhospodárnějším způsobem na úrovni EU. Například celoevropská dostupnost bezpečné transevropské počítačové sítě, jež navzájem spojuje celní a daňové správy, vytváří členským státům roční úsporu ve výši 35 milionů EUR, zatímco na centrální úrovni EU jsou její náklady pouze 11 milionů EUR. Programy budou zaměřeny na podporu těchto opatření: · Transevropských systémů IT pro sdílení údajů a procesů mezi vnitrostátními celními a daňovými orgány prostřednictvím interoperabilních aplikací IT, jež umožňují správám spolupracovat a „jednat jednotně“ a vedou k dalšímu zlepšování elektronické správy sloužící podnikům a občanům, · Posíleného budování lidských dovedností a sítí s cílem podpořit praktickou spolupráci, sdílení znalostí, zjišťování a šíření osvědčených postupů a školení mezi celními a daňovými úředníky jednotlivých členských států a obchodními zástupci, · Infrastruktury budování kapacit určené na spolufinancování nákupu zvláštního provozního vybavení potřebného pro plnění úkolů celní kontroly a dohledu na vnějších hranicích EU, což je v zájmu všech členských států. 3. Provádění Celní programy a daňové programy Fiscalis jsou prováděny prioritním způsobem. Pracovní programy se vytvářejí – spolu se zúčastněnými stranami – stanovením priorit pro konkrétní období. Právní základy těchto programů budou změněny z ročních na víceleté pracovní programy s cílem zjednodušit stávající opatření. Současné přímé centrální řízení bude u obou programů zachováno a plně modernizováno s cílem zajistit maximální účinnost, pokud jde o denní podporu řízení v Komisi a na vnitrostátní úrovni, a všem zúčastněným stranám umožnit lepší porozumění prováděcích pravidel. Zakázky, na které připadá největší část rozpočtu programů, budou v souladu s pravidly EU prováděny převážně Komisí a pomocí použití společných pravidel zajištění kvality a přijetí. Oba programy jsou konstruovány tak, aby v rychle se vyvíjejících situacích EU mohla patřičně a rychle zareagovat. Programy disponují jak individuálním souborem nástrojů, tak i pružným mechanismem pro předkládání návrhů, což umožní účinné provádění činností programu. Existuje jasný důvod pro použití alternativnějších metod financování na pokrytí nákladů na účast a organizaci. Komise nahradí (přinejmenším částečně) současné uplatnění skutečných nákladů platbou paušální částky. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Na programy „Customs 2020“ a „Fiscalis 2020“ || 690 milionů EUR Hospodářská, sociální a územní soudržnost 1. Politické Cíle Hlavním cílem politiky soudržnosti EU je snížit významné hospodářské, sociální a územní rozdíly, které stále ještě existují mezi různými regiony Evropy. Nečinnost při snižování těchto rozdílů by mohla ohrozit některé ze základů EU, včetně jejího jednotného trhu a její měny euro. Politika soudržnosti hraje klíčovou roli také při dosahování cílů strategie Evropa 2020 v celé EU. Dobře cílené výdaje na soudržnost mohou přinést skutečnou přidanou hodnotu, stimulovat růst a vytvářet pracovních příležitostí v evropských regionech. V souladu se závěry páté zprávy o soudržnosti[7] navrhuje Komise posílit zaměření se na výsledky a přidané hodnoty EU užším a systematičtějším propojením politiky soudržnosti s cíli strategie Evropa 2020. Komise zejména navrhuje významné změny způsobu, jakým je politika soudržnosti vytvářena a prováděna. Finanční prostředky budou soustředěny na menší počet priorit, pokrok při plnění dohodnutých cílů bude sledován důkladněji a budou stanoveny přísné podmínky ve smlouvách o partnerství s členskými státy. To umožní, aby politika soudržnosti EU co nejvíce přispěla k územní soudržnosti a vytváření růstu a pracovních míst. 2. Nástroje 2.1. Společný strategický rámec Komise navrhuje, aby se Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti spojily v rámci společného strategického rámce, který bude zahrnovat také Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond. Tak bude zajištěna větší soudržnost mezi zdroji financování a mnohem silnější důraz na strategii Evropa 2020. 2.2. Větší důraz na strategii Evropa 2020 V zájmu zvýšení účinnosti výdajů na soudržnost bude financování v budoucnosti zaměřeno na omezený počet cílů spojených s prioritami strategie Evropa 2020. Financování soudržnosti se bude i nadále zaměřovat na méně rozvinuté regiony a členské státy. Avšak vzhledem k obtížím, jež zakusily členské státy při čerpání ze strukturálních fondů a při nutném spolufinancování, budou příděly na soudržnost omezeny na 2,5 % HND. Bude zavedena nová kategorie regionu – „přechodné regiony“ – s cílem nahradit stávající systém postupného zrušení a zavedení pomoci. Tato kategorie bude zahrnovat všechny regiony s HDP na obyvatele mezi 75 % a 90 % průměru EU-27, zejména: · Regiony, které jsou v současné době způsobilé v rámci cíle konvergence, ale jejichž HDP na obyvatele vzrostl na více než 75 % průměru EU-27. Jako záchranou síť obdrží tyto regiony dvě třetiny svých současných přídělů; a · regiony, které – ačkoli v současné době nejsou způsobilé v rámci cíle konvergence – mají HDP na obyvatele mezi 75 % a 90 % průměru EU-27. Výše podpory se bude lišit podle úrovně HDP, a tudíž regiony s HDP téměř na 90 % průměru EU obdrží míru podpory podobnou té v rozvinutějších regionech. Konkurenceschopné regiony s HDP vyšším než 90 % průměru EU budou i nadále dostávat podporu ze strukturálních fondů pro omezený počet priorit. Přechodné regiony a konkurenceschopné regiony budou muset zaměřit celý příděl finančních prostředků určených na soudržnost (s výjimkou ESF) přednostně na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje, konkurenceschopnost a inovaci MSP. V těchto regionech se budou investice na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje pohybovat na minimálně 20 %. Konvergenční regiony budou moci věnovat své přiděly na širší sortiment cílů, které odrážejí širší škálu jejich rozvojových potřeb. Konečně územní spolupráce bude i nadále hrát svou roli při pomoci regionům překonat nevýhody jejich polohy na vnitřních nebo vnějších hranicích, při podpoře ambiciózní politiky sousedství a řešení společných přeshraničních a nadnárodních výzev. Nástroje soudržnosti budou využívány na plnění odlišných, nicméně vzájemně se doplňujících cílů: · Evropský fond pro regionální rozvoj EFRR usiluje o posílení hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii napravováním nerovnováhy mezi regiony. EFRR podporuje regionální a místní rozvoj prostřednictvím spolufinancování investic do výzkumu a vývoje a inovací; oblasti změny klimatu a životního prostředí; podnikatelské podpory pro MSP; služeb obecného hospodářského zájmu; telekomunikace, energetiky a dopravní infrastruktury; zdraví, vzdělávání a sociální infrastruktury a udržitelného rozvoje měst. Na rozdíl od současnosti budou mít všechny tyto typy investic v budoucnu možnost být financovány nejen z dotací, ale rovněž z finančních nástrojů (z rizikového kapitálu rizikových fondů, místních rozvojových fondů atd.). · Evropský sociální fond Evropský sociální fond se zaměřuje na posílení hospodářské a sociální soudržnosti podporou zaměstnanosti; investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení; sociálního začlenění a boje proti chudobě, posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy. Minimální podíly pro Evropský sociální fond budou stanoveny pro každou z kategorií regionů (25 % pro konvergenční regiony; 40 % pro přechodné; a 52 % pro konkurenceschopné regiony) a rozsah působnosti Evropského sociálního fondu bude rozšířen tak, aby pokrýval náklady na vybavení spojené s investicemi do sociálního a lidského kapitálu. · Fond soudržnosti Fond soudržnosti pomáhá členským státům, jejichž HND na obyvatele je nižší než 90 % průměru EU-27 při investování do dopravní sítě TEN-T a životního prostředí. Část rozpočtu Fondu soudržnosti (10 miliard EUR) bude vyčleněna na financování hlavních dopravních sítí v rámci nástroje pro propojení Evropy (viz také samostatná kapitola). Fond soudržnosti může rovněž podporovat projekty související s energetikou, pokud představují jasný přínos pro životní prostředí, například podporu energetické účinnosti a využívání obnovitelných zdrojů energie. 3. Provádění 3.1. Sdílené řízení Podpora poskytovaná prostřednictvím politiky soudržnosti bude i nadále předmětem sdíleného řízení Evropské komise a členských států (s výjimkou nástroje pro propojení Evropy, který bude řízen centrálně), které budou povinny poskytovat spolufinancování. Země, které přijímají finanční pomoc v souladu s články 136 a 143 Smlouvy o fungování Evropské unie, budou mít možnost budou těžit z vyšší míry spolufinancování. 3.2. Smlouvy o partnerství Smlouvy o partnerství mezi Komisí a členskými státy stanoví závazky partnerů na vnitrostátní a regionální úrovni a Komise. Tyto smlouvy budou propojeny s cíli strategie Evropa 2020 a národními programy reforem. Ustanoví integrovanou strategii územního rozvoje podporovanou ze všech příslušných strukturálních fondů EU a budou obsahovat cíle na základě dohodnutých ukazatelů, strategických investicích a řadě podmínek. Budou obsahovat závazky poskytovat roční přehled dosaženého pokroku ve výročních zprávách o politice soudržnosti a v jiných veřejných zprávách. 3.3. Integrované plánování Členské státy budou v budoucnosti vyzvány, aby využívaly programy financované z více fondů se společnými postupy při přípravě, řízení, sjednávání a provádění, zejména tam, kde je potřeba lepší koordinace lidského kapitálu a investic do infrastruktury největší. V případě vhodnosti bude ustaven „hlavní fond“, který bude svázán s oblastí (oblastmi) politiky programu. Zásahy hlavního fondu budou doplněny intervencemi z ostatních fondů tak, aby se zajistila soudržná podpora různých tematických cílů v rámci politiky soudržnosti. 3.4. Podmíněnost Budou zavedena nová ustanovení o podmíněnosti s cílem zajistit, aby finanční prostředky EU byly zaměřeny na výsledky a vytvářeny silnou motivací pro členské státy, aby zajistily účinné provádění cílů strategie Evropa 2020 v rámci politiky soudržnosti. V zájmu zaručení toho, že účinnost výdajů na soudržnost nebude ochromena makrofiskální politikou, doplní podmíněnost spojená s novou hospodářskou správou zvláštní předběžné podmínky, které jsou specifické pro dané odvětví, stanovené u každé zakázky. Podmíněnost bude mít formu jak předběžných podmínek, které musí být zavedeny před uvolněním prostředků, a dodatečných podmínek, které podmíní uvolnění dodatečných finančních prostředků v závislosti na dosažení předem stanovených výsledků. Aby se tyto záměry usnadnily, budou upřesněny jasné cíle a ukazatele a důsledně sledován vývoj prostřednictvím výročních zpráv. Nedostatečný pokrok povede k pozastavení nebo zrušení financování. 3.5. Výkonnostní rezerva V zájmu zesíleného zaměření se na výsledky a dosažení cílů strategie Evropa 2020, 5 % z rozpočtu politiky soudržnosti bude vyňato a přiděleno během přezkumu v polovině období členským státům a regionům, jejichž programy splnily své cíle ve vztahu k cílům strategie Evropa 2020. Tyto etapové cíle budou definovány v souladu s předpisy pro politiku soudržnosti. 3.6. Inovační financování Vedle financování z grantů se navrhuje, aby se podpora soudržnosti určená podnikům a projektům, od kterých se očekává značná finanční návratnost, poskytovala především prostřednictvím inovačních finančních nástrojů. (Viz také samostatnou kapitolu o inovačních finančních nástrojích) 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 z toho: || 376 miliard EUR · Konvergenční regiony · Přechodné regiony · Konkurenceschopné regiony · Územní spolupráce · Fond soudržnosti · Zvláštní příděly pro nejvzdálenější a řídce osídlené regiony || 162,6 miliardy EUR 39 miliard EUR 53,1 miliardy EUR 11,7 miliardy EUR 68,7 miliardy EUR 926 milionů EUR · Nástroj pro propojení Evropy v oblasti dopravy, energetiky a IKT || 40 mld. EUR plus 10 miliard EUR vyčleněnými uvnitř Fondu soudržnosti Vzdělávání a kultura 1. Politické Cíle Vzdělávání a odborná příprava jsou zásadní pro rozvoj a růst evropského hospodářství a budou hrát klíčovou roli při společném úsilí splnit cíle strategie Evropa 2020. Zvýšení investic do lidského kapitálu a modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy pomůže k tomu, aby se EU stala inteligentním a udržitelným hospodářstvím podporujícím sociální začlenění. Mnohé z těchto investic budou provedeny na vnitrostátní úrovni. Avšak tváří v tvář rostoucímu počtu evropských občanů, kteří vzdělávání a odbornou přípravu hledají za hranicemi vlastního státu, musí EU sehrát důležitou roli při zajišťování toho, aby příležitosti jednotného trhu byly dostupné všem. EU se nejrůznějším způsobem snaží podpořit všeobecné a odborné vzdělávání. Programy na podporu nadnárodní mobility ve vzdělávání – jako je např. program Erasmus – se ukázaly být velkým úspěchem, neboť pomáhají lidem, aby nabyli nových dovedností, jež budou nezbytné pro pracovní příležitosti zítřka. Zvýšená mobilita může rovněž přispět k reformě systémů vzdělávání a odborné přípravy tím, že usnadní přeshraniční šíření myšlenek a osvědčených postupů. Pomocí kombinace cílených programů financování a ve spojení s jinými zdroji financování, jako jsou strukturální fondy, může rozpočet EU přinést skutečnou přidanou hodnotu, neboť podpoří mobilitu, usnadní spolupráci a výměnu osvědčených postupů a podpoří členské státy při modernizaci jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy. Kulturní rozmanitost Evropy je jednou z našich největších předností, jež obohacuje a inspiruje občany a je skutečným hospodářským přínosem. Hospodářská a společenská úloha kulturních a kreativních odvětvích je stále znatelnější. V roce 2008 představovala 4,5 % evropského HDP, což znamená přibližně 3,8 % pracovní síly. EU v této oblasti úzce spolupracuje s členskými státy s cílem plně využít potenciál jednotného trhu a nastavit vhodné podmínky, jež by kulturním a tvůrčím odvětvím umožnily prosperovat. Příští generace programů financovaných z rozpočtu EU se bude zabývat nedostatky, které omezují potenciál růstu tohoto odvětví. Zaměří se na řešení fragmentace trhu, posilování konkurenceschopnosti v kulturním a audiovizuálním odvětví a na opatření týkající se budování kapacit a podporu oběhu kulturních děl. 2. Nástroje Komise navrhuje, aby se z rozpočtu EU podpořilo vzdělávání a kulturní politika prostřednictvím dvou hlavních nástrojů: 2.1. Program vzdělávání, odborné přípravy a mládeže – „Vzdělaná Evropa“ Tento program sloučí v současnosti oddělené podprogramy, jako jsou program celoživotního vzdělávání, mezinárodní aspekty vysokoškolského vzdělávání, včetně programů Erasmus Mundus a Mládež v akci. To umožní dosáhnout větší účinnosti, silnějšího strategického zaměření a využití součinnosti mezi různými aspekty programu. Současné nástroje EU na podporu mobility se nevztahují na studenty magisterského studia, i když tento druh studia nabízí nejefektivnější akademické tituly vedoucí k inovačním pracovním příležitostem a výzkumu. Nákladově nejefektivnějším způsobem, jak dosáhnout na tuto kategorii studentů, je využití rozpočtu EU s cílem uvolnit finanční prostředky ze soukromého sektoru, především národních bank, a tím zajistit přenositelnost studentských půjček a grantů. Aktivity, které jsou v současnosti podporovány z programu Leonardo, budou posíleny jako součást úsilí v boji proti nezaměstnanosti mládeže, a Komise bude spolupracovat s Evropskou investiční bankou (EIB), aby poskytla záruky pro půjčky studentům, kteří si přejí absolvovat svá magisterská studia v jiném členském státě. Nový program se zaměří na: – poskytování cílených příležitostí k nadnárodnímu vzdělávání, – sladění dovedností s poptávkou na trhu práce za účelem posílení schopnosti profesního zařazení, podnikání a účasti mladých lidí, – dobrovolnictví, jakož i neformálního a informálního učení, a – na podporu rozsáhlé reformy a modernizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy po celé Evropě. Konkrétně bude program zahrnovat tři hlavní druhy opatření: (1) Nadnárodní mobilitu ve vzdělávání – až 800 000 občanům EU, především studentům, by se mohlo pomoci ke každoroční mobilitě. (2) Opatření zaměřená na spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a světem práce budou podporována v zájmu posílení modernizace vzdělávání, inovace a podnikání. (3) Bude poskytnuta politická podpora s cílem získat spolehlivé informace o účinnosti vzdělávacích investic a pomoci členským státům provádět účinné politiky. Přísné kvalitativní podmínky mobility, soustředění se na klíčové politické cíle tam, kde lze dosáhnout kritické úrovně, a komplementarita s jinými programy EU pomohou zajistit velmi vysokou evropskou přidanou hodnotu. Do programu Vzdělaná Evropa se začlení stávající mezinárodní programy, jako jsou Erasmus Mundus, Tempus, Alfa, Edulink a programy spolupráce s průmyslově vyspělými zeměmi v rámci stejného nástroje. Program poslouží naplňování různých cílů (přitažlivosti evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, excelenci, solidaritě a spravedlnosti). Tento přístup odstraní současnou roztříštěnost nástrojů EU na podporu mezinárodní spolupráce v rámci vysokoškolského vzdělávání, která studentům a univerzitám ztěžuje přístup k informacím o možnostech evropského vysokoškolského vzdělávání a vysokoškolskému vzdělávání v EU znemožňuje jeho zviditelnění na globální scéně. 2.2. Sport Jako součást programu Vzdělaná Evropa se navrhované sportovní podprogramy zaměří na: · boj proti nadnárodním hrozbám specifickým pro sport, jako jsou doping, násilí, rasismus a nesnášenlivost, nebo na otázky morální integrity soutěží a sportovců, · rozvoj evropské spolupráce v oblasti sportu například pomocí pokynů pro dvojí kariéru sportovců nebo ukazatelů dobrého řízení sportovních organizací, a · podporu místních sportovních organizací, které mohou sehrát významnou úlohu při řešení širších sociálně-ekonomických problémů, jako je sociální začlenění. Pomocí mobilizace soukromého financování od subjektů činných v oblasti sportu a podporou organizací, jež tvoří základnu sportovní pyramidy – a ne její nejvyšší profesionální úroveň, vnese tento program do problémů spojených se zvláštní povahou sportu přidanou hodnotu EU. 2.3. Program pro kulturu a audiovizuální odvětví – „Tvůrčí Evropa“ Tento program sloučí současný program Kultura, programy MEDIA a MEDIA Mundus. Cílem tohoto sloučení je zaměřit podporu na dosažení cílů strategie Evropa 2020 a na pomoc při uvolňování potenciálu vytváření pracovních míst v kulturních a tvůrčích odvětvích. Program doplní ostatní programy EU tím, že se zaměří zvláště na potřeby kulturních a tvůrčích odvětví, jejichž cílem je přeshraniční působnost, a jež mají silnou vazbou na podporu kulturní a jazykové rozmanitosti. Bude pamatováno na zvláštnost každého odvětví, a to i pomocí vyhrazeného rozpočtového přídělu. Třetí část programu poskytne kulturním a tvůrčím odvětvím horizontální podporu prostřednictvím využívání inovačních finančních nástrojů. 3. Provádění Provádění nových programů bude značně zjednodušeno. Odstraněním podprogramů, snížením celkového počtu činností a větším využitím paušálních částek s sebou nový program Vzdělaná Evropa přinese výrazné zjednodušení činností a pravidel. Program Tvůrčí Evropa bude řízen centrálně prostřednictvím Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA), jak je tomu v současné době u programů Kultura a MEDIA. Malý počet akcí bude řídit přímo Komise (např. Evropská hlavní města kultury, kulturní ceny EU, společné akce s mezinárodními institucemi). Programy Kultura a MEDIA budou coby součásti programu Tvůrčí Evropa doplněny o inovační finanční nástroj spravovaný skupinou EIB, jehož cílem bude poskytnout kulturním a tvůrčím odvětvím (CCI) financování formou vlastního a cizího kapitálu. To odstraní jednu z hlavních překážek rozvoje kulturního a tvůrčího obsahu – přístup k finančním prostředkům – a obsáhne i ta kulturní a tvůrčí odvětví, jež nejsou podporována z jiných programů EU. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 z toho || 16,8 miliardy EUR · Vzdělaná Evropa || 15,2 miliardy EUR · Tvůrčí Evropa || 1,6 miliardy EUR Zaměstnanost a sociální věci 1. Politické Cíle Evropská unie čelí značným výzvám v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí. Téměř 23 milionů osob je dnes nezaměstnaných a odhaduje se, že více než 113 milionů je ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením[8]. Sociální otázky a otázky zaměstnanosti jsou hlavní obavou evropských občanů a oblastí, kde se od Unie nejvíce očekává. Přes nedávné zlepšení hospodářské perspektivy zůstávají vyhlídky na zaměstnání ve střednědobém horizontu smíšené, mimo jiné i kvůli nevyváženému stavu mezi členskými státy a očekávaným tlakům na hospodářskou restrukturalizaci pocházejícím z celosvětového hospodářství. Nezaměstnanost a trvale vysoká míra chudoby volají po rozsáhlých opatřeních. Politiky, které již byly zavedeny, je třeba aktualizovat a posílit v době, kdy Unie čelí naléhavým výzvám: nedostatkům v úrovni kvalifikace, slabým výkonům v aktivní politice na trhu práce a na poli vzdělávacích systémů, sociálnímu vyloučení marginalizovaných skupin a nízké mobilitě pracovních sil. Mnohé z těchto výzev se ještě zhoršily v důsledku finanční a hospodářské krize, demografických a migračních trendů a rychlého tempa technologických změn. Dokud se nedosáhne jejich efektivního řešení, budou představovat významnou hrozbu pro sociální soudržnost a konkurenceschopnost. Hlavní odpovědnost za modernizaci trhu práce a systémů sociální politiky nesou členské státy. EU však k jejich úsilí přidává hodnotu svou funkcí katalyzátora podpory a usnadňování reforem tím, že poskytuje finanční prostředky zejména prostřednictvím Evropského sociálního fondu a posiluje účast sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a dalších zúčastněných stran, které mají klíčovou úlohu při prosazování reforem. 2. Nástroje Prostřednictvím společného opatření v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnanosti a začlenění bude zřízena iniciativa podporující evropskou zaměstnanost a sociální začlenění. Financování v této oblasti budou v zásadě zajišťovat tři hlavní nástroje. Ty budou zcela sladěny s cíli strategie Evropa 2020 a jejich poskytování bude zlepšeno posílením vzájemného doplňování s jinými nástroji a zjednodušením příslušných postupů. 2.1. Evropský sociální fond Evropský sociální fond (ESF) bude poskytovat finanční prostředky na strukturální opatření určená na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Finanční prostředky se budou soustředit na klíčové priority strategie Evropa 2020, zejména skrze čtyři „investiční okna“: – podpora zaměstnanosti, – investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení; – sociálního začlenění a boje proti chudobě, a – posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy. V rámci těchto oken bude ESF rovněž přispívat na jiné politické cíle, například na usnadnění přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje, podporu výzkumu a inovací, zejména v sociální oblasti, posílení rovnosti žen a mužů a boj proti diskriminaci. Navrhuje se, aby přenesením programu potravinové pomoci pro nejchudší osoby do ESF došlo k přeskupení opatření zejména ve prospěch sociálního začlenění. V období po roce 2013 bude ESF financován ze společného strategického rámce (CSF) pro strukturální fundy[9]. Finanční prostředky budou programovány jako součást smluv o partnerství, které budou projednávány s členskými státy. Stanovené cíle budou sladěny s národními programy reforem a dohodnuté cíle se přenesou do rozhodnutí o investicích. V zájmu zesíleného zaměření se na výsledky bude přijat podmiňovací mechanismus založený na uceleném souboru předem vymezených požadavků s cílem maximalizovat dopad rozpočtu EU a spustit a podpořit nezbytné reformy v členských státech. Aby ESF byl skutečným přínosem pro dosažení cílů strategie Evropa 2020, bude potřebná kritická míra financování jak na úrovni EU, tak na úrovni operačních programů. Nezbytný minimální podíl investic v rámci politiky soudržnosti přidělených na ESF bude přizpůsoben různým kategoriím regionů, což odráží různé míry podpory, kterou obdrží, a výzev, před nimiž stojí: toho bude dosaženo stanovením minimálních podílů pro ESF z podpory strukturálních fondů pro každou kategorii regionů (25 % pro konvergenční regiony, 40 % pro přechodné regiony, 52 % pro konkurenceschopné regiony, založených na Fondu soudržnosti, který i nadále představuje jednu třetinu přídělů na politiku soudržnosti ve způsobilých členských státech a s výjimkou územní spolupráce). Použití těchto podílů bude mít za následek minimální celkový podíl pro ESF z 25 % celkového rozpočtu určeného na politiku soudržnosti. 2.2. Integrovaný program pro zaměstnanost, sociální politiku a začleňování Integrovaný program pro zaměstnanost, sociální politiku a začleňování přispěje k plnění strategie Evropa 2020 a jejích vzájemně se posilujících hlavních cílů prostřednictvím podpory činností na podporu vysoké úrovně zaměstnanosti, přiměřené sociální ochrany, boje proti sociálnímu vyloučení, chudobě a zlepšení pracovních podmínek. Program bude působit jako katalyzátor změn v členských státech a obsahovat tyto prvky: · Celoevropskou platformu procesů vzájemného učení s cílem posílit vědomostní základnu pro navrhování a provádění reforem a podporu zapojení zúčastněných stran do tvorby politiky s cílem posílit vlastnictví zaměstnanosti EU, cíle sociální politiky a sociálního začleňování na základě úspěšné zkušenosti s programem Progress; · Podpora sociální inovace založené na důkazech s cílem posílit úsilí členských států o modernizaci systémů vnitrostátní sociální politiky a politiky zaměstnanosti prostřednictvím využití prokázané metody pro formování, zavádění a vyhodnocování inovací a účinnějšího šíření informací; · Podporu mobility pracovních sil v rámci EU a lepší přístup k pracovním příležitostem, zejména u mladých lidí, na základě činností sítě EURES; · Podporu podnikání a samostatné výdělečné činnosti jakožto prostředků pro vytváření pracovních míst a boje proti sociálnímu vyloučení pomocí vylepšení dostupnosti a přístupnosti mikroúvěrů pro zranitelné skupiny, mikropodniky a sociální hospodářství, jež se bude opírat o evropský nástroj mikrofinancování Progress. 2.3. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci Prostřednictvím Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) bude poskytována zvláštní podpora pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku významných strukturálních změn. Prostřednictvím EFG bude EU i nadále pomáhat členským státům při poskytování jim přizpůsobené podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku rozsáhlých strukturálních změn v důsledku zvyšující se globalizace výroby a obchodu. Kromě toho se EFG bude zabývat rozsáhlým propouštěním z práce v důsledku vážného narušení místního, regionálního či národního hospodářství v důsledku náhlé a neočekávané krize. Fond EFG se bude snažit dosáhnout 50% míry pomoci pracovníkům při hledání nového a stálého zaměstnání po uplynutí 12 měsíců[10]. Komise navrhne rozšířit oblast působnosti fondu EFG s cílem poskytnout náhradu v některých případech v důsledku dopadů globalizace na některá zemědělská odvětví. 2.4. Autonomní rozpočtové linie Kromě těchto nástrojů a na základě pravomocí, které jim byly uděleny Smlouvou bude Komise i nadále provádět autonomní rozpočtové linie[11] s cílem: – usnadnit evropský sociální dialog, který je zásadní součástí evropského sociálního modelu, – analyzovat a vyhodnotit převládající tendence v právních předpisech členských států týkajících se volného pohybu osob a podporovat koordinaci vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení, a – analyzovat sociální situaci a dopad demografických změn. 3. Provádění Snížení počtu finančních nástrojů a rozpočtových linií a zefektivnění řídících a prováděcích metod a systémů umožní větší integraci mezi jednotlivými nástroji a přinese značné zjednodušení, zejména pro příjemce. 3.1. Evropský sociální fond Provádění ESF se zaměří na větší zapojení přístupu založeného na výsledcích pomocí začlenění ESF uvnitř společného strategického rámce pro všechny nástroje sdíleného řízení a smlouvy o partnerství uzavřené s členskými státy. Provádění bude rovněž zjednodušeno. Budou více využity zjednodušené nákladové možnosti, zejména v případě malých projektů, čímž se sníží administrativní zátěž členských států a regionů, a usnadní přístup k financování místních iniciativ. Užší propojení plateb na dosažení cílů předem definovaných v smlouvách o partnerství bude rovněž umožněno na základě společných akčních plánů. Budou zavedeny mechanismy pobídek založené na výsledcích, jejichž cílem bude odměňovat úspěšné programy a opatření a stimulovat změny u těch méně úspěšných. 3.2. Integrovaný program (přímé řízení) pro zaměstnanost, sociální politiku a začleňování Nový integrovaný program pro zaměstnanost a sociální začlenění bude přímo řízen Komisí. Hlavní postupy zahrnují výběrová řízení, výzvy k překládání návrhů a společné řízení – zejména pro provádění zařízení mikrofinancování ve spolupráci s Evropským investičním fondem. Nový program se zaměří na velké projekty s jednoznačnou přidanou hodnotou EU v zájmu dosažení kritického množství a snížení administrativní zátěže. Budou zavedena harmonizovaná a zjednodušená pravidla a postupy na usnadnění přístupu k programu, zejména pro malé organizace. Kromě toho bude zřízeno víceleté plánování s cílem stanovit dlouhodobé politické cíle spolu s ročním financováním, čímž bude zajištěno, že program je skutečně politicky motivovaným nástrojem. Program bude prováděn způsobem řízení založeném na výsledcích opírajícím se o pravidelné sledování pokroku na základě jasných ukazatelů. 3.3. Podpory pracovníkům, kteří byli propuštěni Pro uvolnění prostředků z fondu EFG se bude i nadále vyžadovat rozhodnutí rozpočtového orgánu. Komise se bude snažit zajistit, aby fungování EFG bylo jednodušší a lépe reagovalo na měnící se hospodářskou situaci. 3.4. Autonomní rozpočtové linie Provádění autonomních rozpočtových linií bude plně koordinováno s oběma nástroji tak, aby se zabránilo překrývání a zvýšila součinnost. Jejich počet se sníží a budou upřednostňovány větší projekty v zájmu dosažení kritického objemu a snížení administrativní zátěže. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011 Celkový navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 z toho || 88,3 miliardy EUR · Evropský sociální fond (založený na poměru 25/40/52 pro jednotlivé kategorie regionů s výsledkem 25 % z prostředků na soudržnost, kromě zařízení spojující Evropu) || 84 miliard EUR · Integrovaná politika v oblasti zaměstnanosti, sociální politiky a sociálního začleňování || 850 milionů EUR · Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci || 3 miliardy EUR · Autonomní rozpočtové linie || 400 milionů EUR Životní prostředí 1. Politické Cíle Politika Evropské unie v oblasti životního prostředí přispívá k dosažení cílů strategie Evropa 2020, jimiž je inteligentní a udržitelný růst podporující sociální začlenění. Investice do ochrany životního prostředí jsou investice do modernizace naší společnosti, což pomůže přeměnit Evropu na hospodářství, které bude založeno na účinném využívání zdrojů a na znalostech. Tyto investice jsou nepostradatelné pro ochranu a zlepšování kvality životního prostředí. Hospodářství šetrnější k životnímu prostředí znamená snížení ekologických nákladů prostřednictvím účinnějšího využívání zdrojů, což přispívá k růstu, konkurenceschopnosti a vytváření pracovních příležitostí. Ochrana biologické rozmanitosti – našeho přírodního bohatství – a posílení odolnosti ekosystémů budou představovat důležitý příspěvek k dosažení našich cílů udržitelného růstu. Ekosystémy poskytují potravu, čerstvou vodu, suroviny a mnoho dalšího užitku, čímž přispívají k produktivitě a kvalitě života a ke snižování výdajů na veřejné zdraví. Obnova ekosystémů a služeb, které poskytují, přispívá k ekologickému hospodářství prostřednictvím nových dovedností, pracovních míst, obchodních příležitostí, podpory inovací a přispíváním ke zmírnění problémů spojených se změnou klimatu a přizpůsobení se jí. Přidaná hodnota spolupráce na evropské úrovni v zájmu dosažení společných cílů v oblasti životního prostředí je obecně uznávána, neboť otázky životního prostředí nekončí na státních hranicích. Úzká spolupráce se sousedy EU a s rozvíjejícími se ekonomikami je předpokladem zelenější Evropy. Environmentální udržitelnost je rovněž jedním z rozvojových cílů tisíciletí, k nimž se EU zavázala. Vedle prospěchu evropské právních předpisů v oblasti životního prostředí může rozpočet EU přispět k dosažení cílů v oblasti životního prostředí, a to jak prostřednictvím specializovaných programů, tak zajištěním, aby environmentální cíle byly pevně zakotveny ve všech činnostech podporovaných z rozpočtu EU. 2. Nástroje 2.1. Začleňování Priority politiky v oblasti životního prostředí budou „začleněny“ do všech hlavních nástrojů financování EU, včetně programů soudržnosti, zemědělských a námořních programů a programů rybolovu, výzkumných a inovačních programů, jakož i do programů vnější pomoci. Tento přístup bude maximalizovat součinnost mezi politikami v oblasti životního prostředí a v dalších oblastech, uznávajíce, že stejná opatření mohou a měly by sledovat různé, vzájemně se doplňující cíle. Tento přístup rovněž přispěje k tomu, aby se zamezilo přebujení programů a minimalizovala se jejich byrokratická zátěž. · Zemědělství Hlavním cílem reformy společné zemědělské politiky (SZP) je podporovat environmentální cíle prostřednictvím provázání přímých plateb zemědělcům s životním prostředím. 30 % přímých plateb bude podmíněno dodržováním řady osvědčených postupů šetrných k životnímu prostředí, a to nad rámec již existujících povinností vyplývajících z podmíněnosti. Kromě toho bude v rámci SZP rozvoj venkova opět znovu zaměřen na dodávání veřejných statků, a to i prostřednictvím agroenvironmentálních opatření. Tato opatření pomohou zajistit, aby zemědělství EU bylo udržitelné a představovalo hlavního poskytovatele environmentálních veřejných statků, jako je čistá voda, biologická rozmanitost, ochrana půdy, čisté ovzduší a ochrana krajiny. To přispěje také k dosažení cílů EU v oblasti změny klimatu, jak pokud jde o zmírnění jejích dopadů, tak pokud jde o přizpůsobení se jí. · Rybolov a námořní politika. Udržitelnost životního prostředí bude srdcem budoucí námořní politiky a rybolovu. Toho bude dosaženo mimo jiné prostřednictvím snižování nadměrného odlovu a nadbytečné kapacity a zmírňováním přímých dopadů (jako jsou vedlejší úlovky nebo dopad na mořské dno), jakož i podporou chráněných mořských oblastí. Integrovaná námořní politika dále vymezí hranice udržitelnosti lidských činností, které mají vliv na mořské prostředí jako součást provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. · Politika soudržnosti. Politika soudržnosti se silněji zaměří na priority strategie Evropa 2020, včetně toho, aby se EU stala ekologickým a konkurenceschopným hospodářstvím, jež bude méně náročné na zdroje. Toho bude dosaženo prostřednictvím výrazného zaměření na výsledky a podmíněnost, a to i ve vztahu k cílům v oblasti životního prostředí. Tyto cíle zahrnují podporu provádění acquis v oblasti životního prostředí (právních předpisů týkajících se vody, odpadů, moří, dusičnanů, kvality ovzduší, povodní, směrnice o průmyslových emisích) a financování s tím související environmentální infrastruktury; ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, mimo jiné pomocí rozvoje enviromentálních infrastruktur a snížením a prevencí dezertifikace. Kontrola slučitelnosti s ochranou životního prostředí v rámci politiky soudržnosti bude posílena. · Výzkum a inovace. Nový společný strategický rámec pro výzkum a inovace přispěje k podpoře vědeckých a technologických objevů potřebných pro přechod na energeticky účinnější hospodářství. Širší průběžná finanční podpora ekologických inovací rovněž přispěje k zajištění inteligentního a udržitelného růstu. Inovační partnerství budou mít přímý dopad na účinné využívání zdrojů, například u vody, ekosystémů, surovin a inteligentních měst. · U vnější činnosti Unie pomůže předvstupní nástroj kandidátům financovat infrastrukturu životního prostředí a budovat kapacity potřebné k dodržování acquis EU. Prostřednictvím politického dialogu na regionální a vnitrostátní úrovni bude Komise i nadále začleňovat podporu životního prostředí do Evropského nástroje sousedství a partnerství. Ochrana životního prostředí by měla být rovněž více začleněna do programů pomoci rozvojovým zemím. Biologická rozmanitost a ekosystémy jsou klíčovými světovými veřejnými statky a budou součástí plánovaného tematického programu zaměřeného na globální veřejné statky a výzvy. Lisabonská smlouva umožňuje EU převzít silnější úlohu při vyjednávání a uzavírání mnohostranných dohod o životním prostředí a v rámci mezinárodní správy záležitostí týkajících se životního prostředí, což se odrazí ve vyšším financování. 2.2. Speciální nástroj pro životní prostředí a oblast klimatu Kromě začleňování navrhuje Komise pokračovat v programu LIFE + a propojit jej úžeji s cíli strategie Evropa 2020. Jak je tomu v rámci stávajícího programového období, zahrne nový nástroj řadu opatření v oblastech životního prostředí a klimatu do jednoho jediného programu. U podprogramu o životním prostředí[12] se nástroj zaměří na dva druhy projektů: nové integrované projekty, jejichž počet a finanční podíl bude postupně narůstat v průběhu trvání programu; a na „tradiční“ projekty. Komise je toho názoru, že integrované projekty mohou sehrát rozhodující úlohu katalyzátora při plnění cílů, jako jsou ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů, efektivní řízení sítě Natura 2000, podpora správy životního prostředí, nakládání s odpady a vodohospodářství, a při účinné mobilizaci dalších fondů k těmto účelům. Projekty budou i nadále vybírány pro jejich přidanou hodnotu EU a potenciál přenosu know-how. Integrované projekty LIFE jsou nastaveny tak, aby prokázaly udržitelné provádění akčních plánů v oblasti životního prostředí[13] s ohledem na hlavní směrnice EU v oblasti životního prostředí, jako je směrnice o stanovištích a rámcová směrnice o vodě. Integrované projekty budou podporovat řadu zvláštních činností a opatření. Dodatečné financování pro tyto projekty bude pocházet z dalších programů financování EU, jakož i z vnitrostátních, regionálních a soukromých fondů, a bude společně zaměřeno na dosažení environmentálních cílů. Finanční prostředky programu LIFE budou tudíž působit jako katalyzátor zajišťování soudržnosti a strategického zaměření na životní prostředí a plného využití synergií. Strukturovanější spolupráce s dalšími fondy EU bude ustanovena v rámci společného strategického rámce. Podprogram o životním prostředí bude rozdělen podle následujících priorit: (a) Část Biologická rozmanitost LIFE se rovněž zaměří na širší výzvy biologické rozmanitosti v souladu se strategickým cílem biologické rozmanitosti strategie Evropa 2020, jež usiluje o zachování a obnovení ekosystémů a jejich služeb, a přitom bude dále klást důraz na síť Natura 2000 a na rozvoj a sdílení osvědčených postupů týkajících se biologické rozmanitosti; (b) Část Životní prostředí LIFE se zaměří na podporu provádění environmentální politiky EU ve veřejném a soukromém sektoru a zejména na provádění právních předpisů týkajících se životního prostředí, jež jsou důležité pro splnění cílů účinného využívání zdrojů stanovených v rámci strategie Evropa 2020 (jako např. rámcové směrnice o vodě a rámcové směrnice o odpadech). (c) Část Správa LIFE bude podporovat vytvoření platformy pro výměnu osvědčených postupů, jak dosáhnout lepšího souladu s prioritami a prosazováním environmentální politiky EU, rozvoj politiky a kvalifikované rozhodování (např. rozsáhlé šíření výsledků projektu), s důrazem na řádnou správu věcí veřejných. Tato část bude také podporovat ekologické nevládní organizace a zvyšování povědomí, obhajobu a šíření informací o problematice životního prostředí, neboť ty jsou neoddělitelnou součástí dosažení řádné správy, plného provádění a dodržování závazků. 2.3. Financování biologické rozmanitosti Financování strategie EU týkající se biologické rozmanitosti do roku 2020[14] vyžaduje začlenění biologické rozmanitosti napříč celým rozpočtem EU jak prostřednictvím hlavních nástrojů financování uvnitř EU, tak financováním vnější činnosti. V zájmu zvýšení účinnosti výdajů EU je rovněž důležité maximalizovat součinnosti s financováním oblasti klimatu prostřednictvím financování projektů přizpůsobení založeného na ekosystémech a projektů zmírňování dopadů, které také vedou k poskytování širších ekosystémových služeb, a to jak v rámci EU, tak mimo ni. Účinné řízení a obnova chráněných oblastí sítě Natura 2000 je zásadní pro dosažení cíle strategie Evropa 2020 usilujícího o zastavení a zvrácení poklesu biologické rozmanitosti v EU, jak bylo stanoveno na zasedání Evropské rady v roce 2010. Posílený integrovaný přístup využívající různých odvětvových fondů EU, který zajistí jejich konsistenci s prioritami sítě Natura 2000, společně s posíleným nástrojem „Biologická rozmanitosti LIFE“ poskytne na úrovni EU pevný základ pro novou finanční strategii sítě Natura 2000. Na 10. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP 10), konaném v říjnu 2010 v japonské Nagoji, se EU společně s ostatními zúčastněnými stranami externě zavázala k podstatnému navýšení finančních prostředků určených na celosvětovou biologickou rozmanitost do roku 2020. Financování z rozpočtu EU bude poskytnuto ze zeměpisných a regionálních prostředků programů vnější činnosti EU, jakož i z tematického programu pro globální veřejný statky. Kromě začlenění biologické rozmanitosti do rozpočtu pro vnější činnost zvažuje Komise návrh na vytvoření mechanismu/fondu mimo rozpočet, který by spojil příspěvky členských států a rozpočtu EU. 3. Provádění 3.1. Začleňování Začleňování se uskuteční prostřednictvím struktur a nástrojů popsaných na jiném místě v informačních listech odvětvové politiky. Aby bylo zajištěno dosažení výsledků, budou u všech příslušných nástrojů politiky EU jasně stanovena kritéria a pravidla sledování a ohlašování s příslušnými ukazateli. V zájmu maximalizace součinnosti mezi různými politickými cíli se plánuje kontrolní postup u výdajů týkajících se životního prostředí podobný tomu, který je navržen u výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pokud jde o biologickou rozmanitost, budou kritéria tzv. „Rio markers“ zřízená OECD, která již Komise použila u vnějších nástrojů, začleněna do stávající metodiky pro měření výkonnosti používané pro programy EU. Pomohou také prokázat společné výhody výdajů na oblast klimatu a biologické rozmanitosti a zdůraznit přínos výdajů opatření REDD+ (snižování emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rozvojových zemích) k biologické rozmanitosti. 3.2. Speciální nástroj pro životní prostředí a oblast klimatu Současný program LIFE + je spravován Komisí v přímém centralizovaném řízení. Komise se domnívá, že budoucí program by měl být i nadále centrálně řízen, ale řídící úkoly by mohly být do značné míry přeneseny na některou ze stávajících výkonných agentur. Rozsah, podmínky a okolnosti tohoto přenesení budou muset zohlednit potřebu Komise udržet si u integrovaných projektů silné politické vazby. 4. Navrhovaný rozpočet na období 2014–2020 Všechny číselné údaje ve stálých cenách z roku 2011. Vylučuje fondy na začleňování, které jsou zahrnuty do rozpočtových prostředků pro odvětvové nástroje financování. Program LIFE + (podprogram v oblasti životního prostředí) || 2,4 miliardy EUR Vnější činnost 1. Politické Cíle Evropská unie je díky počtu svých obyvatel a hospodářské síle globálním hráčem. S 500 miliony obyvatel představuje více než 25 % světového hrubého domácího produktu a pětinu světového obchodu. Unie je rovněž aktivním politickým aktérem s vlastními regionálními (zejména ve svém sousedství) a světovými bezpečnostními zájmy a odpovědností. Svou solidaritu prokazuje zejména tím, že poskytuje více než polovinu celkové mezinárodní rozvojové pomoci a je největším světovým dárcem humanitární pomoci. Aktivně se angažuje na ochranu lidských práv, na podporu programu pro důstojnou práci, dalších univerzálních hodnot a za respektování mezinárodních environmentálních a sociálních úmluv. Prostřednictvím misí pro řešení krizí pod vedením EU, jakož i prostřednictvím nástrojů EU pro reakci na krizové situace a stabilizaci je EU stále aktivnější v předcházení konfliktům, řízení krizí a budování míru. EU rovněž podporuje mírové mise OSN a Africké unie v nestabilních nebo válkou zničených zemích. Kromě toho EU odhodlaně podporuje mnohostranný systém a jeho reformu, multilaterální obchodní jednání z Dohá, jednání UNFCCC (Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu) o změně klimatu, jednání o biologické rozmanitosti v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti, jednání jiných vícestranných dohod, reformy G8 a G20 a program globální správy věcí veřejných. Vnější politiky jsou proto jednou z hlavních oblastí činnosti EU, která byla posílena uvnitř nového institucionálního rámce Lisabonské smlouvy. EU používá finančních nástrojů pro vnější vztahy na podporu provádění těchto vnějších politik, zejména: (1) Prosazování hodnot EU a politik EU v zahraničí. Vzhledem k důrazu na dodržování lidských práv, demokracii a právní stát představují nedávné události v různých částech světa výzvu k přezkoumání pomoci EU pro přechodné a demokratické procesy a občanskou společnost. (2) Mělo by dojít k dalšímu posílení plánování politik EU na podporu řešení významných celosvětových výzev, jako je boj proti změně klimatu, zvrácení ubývání biologické rozmanitosti a ochrana globálních veřejných statků a zdrojů. Komise navrhuje vypracovat proaktivní program EU a společných zájmů s třetími zeměmi se zvláštním zaměřením na strategické partnery. (3) Zvýšit dopad rozvojové spolupráce EU s hlavním cílem přispět k vymýcení chudoby. EU bude soustředit svou podporu na ty oblasti, kde EU může nabídnout zvláštní odborné znalosti s tím, že bude rozlišovat mezi partnerskými zeměmi a regiony tak, aby se zajistilo, že zdroje podpory jsou přidělovány podle potřeb, schopností, zájmů a závazků; zlepší koordinaci podpory a soudržnost rozvojové politiky a zajistí odpovídající financování rozvoje. Bude vytvořen panafrický nástroj s cílem podporovat provádění společné evropské strategie pro Afriku a přitom bude kladen důraz na jasnou přidanou hodnotu transregionálních a kontinentálních opatření. Bude dostatečně pružný na to, aby mohl zohlednit příspěvky od členských států EU, afrických států, finančních institucí a soukromého sektoru. (4) Investice do dlouhodobé prosperity a stability v sousedství EU. Cíl vytvoření prostoru prosperity, stability a demokracie bude prováděn jak prostřednictvím přípravy (případných) kandidátských zemí na členství a prostřednictvím obnovené politiky sousedství. EU bude aktivní při podpoře demokratických hodnot a zásad ve svém sousedství a při spravedlivějším rozdělování výnosů z růstu prostřednictvím větší politické spolupráce a hlubší hospodářské integrace na jihu a východě. (5) Posílení evropské solidarity v důsledku přírodních nebo člověkem způsobených katastrof. V rámci dodržování mezinárodně dohodnutých zásad humanitárního práva a zlepšení jeho kapacity v oblasti humanitární pomoci a civilní ochrany bude rozpočet EU podporovat opatření k předvídání, přípravě, prevenci a rychlejší reakci na katastrofy, pružnější zapojení se do rozvojových činností na obnovu po krizi a vytvoření odolnosti proti krizím pro budoucnost. (6) Zlepšení předcházení krizím a jejich řešení. Dojde k posílení opatření EU pro předcházení krizím a jejich řešení, pro zachování míru a posílení mezinárodní bezpečnosti, včetně zvýšení kapacity EU pro připravenost na krize. Otevřená Evropa, fungující v mezinárodním rámci založeném na jasných pravidlech, představuje nejlepší cestu, jak využít výhod globalizace pro podporu růstu a zaměstnanosti. 2. Nástroje Komise navrhuje tyto struktury pro budoucí nástroje vnější činnosti EU: 2.1. Rozvojová spolupráce Komise navrhuje navázat na stávající nástroj pro rozvojovou spolupráci (DCI), pokud jde o jeho zeměpisný a tematický rozsah působnosti. Navrhuje, že by Evropský rozvojový fond (ERF), který pokrývá spolupráci se státy AKT (africké, karibské a tichomořské státy) a ZZÚ (zámořské země a území), měl zůstat mimo rozpočet na období příštího víceletého finančního rámce. 2.2. Nástroj pro přistupující země Předkládá se návrh jediného integrovaného předvstupního nástroje jakožto finančního pilíře strategie rozšíření, jenž by zahrnoval všechny rozměry vnitřních politik a tematických otázek. Jeho cílem bude zajištění toho, aby kandidátské země a potenciální kandidátské země byly plně připravené pro případné přistoupení. Bude klást důraz na sociálně-ekonomický rozvoj, na regionální spolupráci, přijetí a provádění acquis a na přípravu řízení vnitřních politik po přistoupení. Bude prováděn prostřednictvím vnitrostátních/vícestranných programů dohodnutých s příjemci a bude také odrážet strukturální fondy, Fond soudržnosti a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), včetně jejich opětného zaměření na zajišťování veřejných statků. Kromě toho budou i nadále k dispozici politické nástroje spojené s finanční krizí (makrofinanční pomoc, nástroj pro stabilitu) určené k použití v zemích procesu rozšíření, bude-li to nezbytné. 2.3. Nástroj evropského sousedství (ENI) Nástroj evropského sousedství (ENI) bude přínosem pro sousední země EU, neboť podpoří užší politickou spolupráci, hlubší hospodářskou integraci s EU a pomoc při účinném a udržitelném přechodu k demokracii. Spolupráce se sousedními zeměmi EU bude založena na zásadě „more for more“ v souladu se závěry sdělení Komise „Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“. Nástroj ENI poskytne převážnou část finančních prostředků EU na sousedství a bude doplněn z jiných vnějších nástrojů[15]. 2.4. Nástroj partnerství Tento nový program bude poskytovat podporu ad hoc pro spolupráci se všemi třetími zeměmi (nerozvojovými i rozvojovými) se zvláštním zaměřením na strategické partnery/rozvíjející se hospodářství. Bude financovat opatření na podporu vlivu politik EU v zahraničí prostřednictvím dvoustranné spolupráce a společného přístupu k výzvám, hospodářských partnerství a obchodní spolupráce, aktivit v oblasti veřejné diplomacie a sítí, mezilidských vazeb; provádět politické diskuse a společné činnosti s jednotlivými partnerskými zeměmi a podporovat obchod a investice a sbližování předpisů se strategickými partnery. 2.5. Prosazování lidských práv ve světě Posílený Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) se zaměří na dvě činnosti. Za prvé bude existovat posílená podpora vývoje úspěšných občanských společností a jejich zvláštní úlohy jako aktéry změn a na podporu lidských práv a demokracie. To bude zahrnovat posílenou schopnost EU rychle reagovat na mimořádné situace v oblasti lidských práv, jakož i silnější podporu mezinárodního a regionálního sledování lidských práv a lidskoprávních mechanismů. Za druhé bude poskytnuta podpora volebním pozorovatelským misím a zlepšení volebních procesů. 2.6. Solidarita a podpora pro populace, jež čelí přírodním a člověkem způsobeným katastrofám Humanitární pomoc a civilní ochrana budou posíleny a budou se i nadále řídit přístupem založeným na potřebách a zásadách. – Nástroj humanitární pomoci zaručí prostřednictvím specializovaných organizací reakci na přírodní a člověkem způsobené katastrofy, která se bude opírat o mezinárodní zásady humanitárního práva. – Mechanismus civilní ochrany bude reagovat na přírodní a člověkem způsobené katastrofy ve třetích zemích pomocí koordinace orgánů civilní ochrany členských států EU. 2.7. Předcházení krizím a jejich řízení Existuje několik částí činnosti EU v této oblasti: · Reakce na krizové situace, včetně přírodních katastrof, jež se bude provádět pomocí nástroje stability (IfS) a zaměřovat na předcházení konfliktům, nastolování míru a budování státu. Její dlouhodobá kapacita se bude zaměřovat na řešení globálních a nadregionálních hrozeb, jako je šíření zbraní hromadného ničení, boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, předcházení nedovolenému obchodování s lidmi atd. · Bude