Evropská ekonomika nyní zažívá v pořadí šestý rok růstu. Prostřednictvím fondu EFSI již byly mobilizovány investice ve výši 392,6 miliardy EUR, které směřovaly do malých a středních podniků a klíčových oblastí, jako je infrastruktura, výzkum, obnovitelná energie, životní prostředí a digitální a sociální projekty. Pro rok 2020 se předpokládá cílová částka 500 miliard EUR, což by v EU vedlo k vytvoření celkem 1,4 milionu nových pracovních míst. Na tomto úspěchu má stavět Program InvestEU v rámci příštího dlouhodobého rozpočtu.

Je to investice do naší prosperity a do přípravy na udržitelné, klimaticky neutrální a oběhové hospodářství.

EU zastávala vůdčí úlohu při vyjednávání historické, ambiciózní a celosvětové Pařížské dohody o klimatu. 195 zemí se dohodlo na jednoduchém cíli: předat budoucím generacím zdravější planetu a lépe prosperující, modernější a spravedlivější společnost. EU jako jediná velká světová ekonomika plně promítla své závazky z Pařížské dohody do legislativy: do roku 2030 sníží své emise skleníkových plynů o nejméně 40 % a připravuje se na klimaticky neutrální hospodářství.

Za stejnou práci na stejném místě by měli mít pracovníci stejný plat. Aby se zaručilo, že tato základní zásada zakotvená v evropském pilíři sociálních práv se vztahuje rovněž na více než 2 miliony pracovníků dočasně vyslaných do jiného členského státu, prošla pravidla o vysílání pracovníků reformou.

Evropa zastává ve světě vedoucí postavení v oblasti standardů ochrany údajů, ale její předpisy upravující ochranu soukromí na internetu jsou velmi zastaralá – online služby mohou číst naši komunikaci na internetu a sdílet ji bez našeho souhlasu. 92 % Evropanů, kteří se v roce 2016 zúčastnili průzkumu, uvedlo, že by měla být zaručena důvěrnost výměny jejich emailových a rychlých zpráv. Návrh Komise předložený dne 10. ledna 2017 by takovou ochranu zajistil.

Evropa v posledních letech učinila ohromný pokrok v oblasti migrační politiky a byla schopna vypořádat se s krizí v období 2015–2016. Avšak stále je potřeba vytvořit azylový systém, který je plně účinný, humánní a schopný řešit jakoukoli budoucí krizi. Společný evropský azylový systém stanoví společné minimální normy pro zacházení se všemi žadateli o azyl. Sestává z právního rámce, jenž zahrnuje všechny aspekty azylového řízení, a z podpůrné agentury – Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO). Soubor návrhů na reformu azylového systému předložený Komisí v květnu a červenci 2016 zajišťuje rovnováhu mezi solidaritou a odpovědností. Z těchto opatření by měly prospěch osoby hledající ochranu díky jednotnějším podmínkám a jednoduššímu a rychlejšímu rozhodování. Snížila by motivaci k druhotnému pohybu, odradila od tzv. asylum shoppingu a podpořila účinnější navracení osob, které nemají povolení k pobytu. Pravidla, která stanoví, která země EU je odpovědná za žádost o azyl, by byla jasnější a účinnější, a vytvořil by se strukturovanější a předvídatelnější systém na podporu členských států, které jsou vystaveny nepřiměřenému tlaku. Potřeba vytvořit modernější azylový systém, který by odpovídal budoucím tlakům, zůstává stále velmi aktuální.

Návrhy představují Unii takovou, jakou ji chceme mít, a zároveň nabízejí praktický plán, jak toho dosáhnout. Jde skutečně o přidanou hodnotu EU a ještě větší investice do oblastí, v nichž členské státy nemohou jednat samostatně nebo ve kterých je účinnější postupovat společně. Z tohoto důvodu bude na financování výzkumu a inovací, evropských strategických investic, programu jednotného trhu a kosmického programu poskytnuto celkem 187,4 miliardy EUR, zatímco na financování vnější činnosti to bude 123 miliard EUR. Finanční prostředky na programy související se správou hranic a migrací budou navýšeny na 34,9 miliardy EUR a výdaje na bezpečnost a obranu na 27,5 miliardy EUR.

4.Elektronické důkazy a prevence šíření teroristického obsahu online

Pachatelé trestných činů zanechávají digitální stoupu – v emailech nebo dokumentech uložených v cloudu –, která může sloužit jako důkaz před soudem. Návrh Komise předložený dne 17. dubna 2018 stanoví nová pravidla přizpůsobená digitálnímu světu, díky nimž by policejní a soudní orgány v různých členských státech mohly snadněji a rychleji získávat důkazy, které potřebují k vyšetřování, stíhání a usvědčování pachatelů trestné činnosti a teroristů. Velké internetové společnosti jako Facebook, Twitter a Google v posledních několika letech ve větší míře odstraňují teroristický obsah online. Avšak rozsah nebezpečí je rychlejší než reakce. Návrh Komise předložený dne 12. září 2018 by zajistil jasný a harmonizovaný právní rámec, který by bránil zneužívání hostingových služeb k šíření teroristického obsahu online tím, že by ukládal povinnost, aby byl tento obsah do jedné hodiny automaticky odstraněn.

5.Schengenský prostor – zachování bezpečnosti i volného pohybu

Předpisy týkající se dočasného opětovného zavedení hraničních kontrol v rámci schengenského prostoru je třeba aktualizovat. Návrh Komise předložený dne 27. září 2017 by zajistil náležitou rovnováhu mezi tím, jak účinně čelit současným hrozbám pro vnitřní bezpečnost, a jak zajistit, aby kontroly vnitřních hranic zůstaly výjimečné a nepřiměřeně neomezovaly volný pohyb po Evropě.

6.Moderní daňová pravidla pro moderní ekonomiku

Návrh Komise týkající se společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, který Komise předložila dne 25. října 2016, by usnadnil a zlevnil podnikání na celém jednotném evropském trhu. Rovněž by odstranil nejednu možnost, jak se vyhýbat daňovým povinnostem, a pomohl by nastolit rovné podmínky pro nadnárodní podniky. Neznamenal by zavedení společných daňových sazeb – o těch by si každá země EU nadále rozhodovala sama. Mezinárodní předpisy týkající se zdanění právnických osob jsou obzvláště zastaralá, pokud jde o digitální služby. Návrh Komise týkající se daně z digitálních služeb, předložený dne 21. března 2018, by jasněji stanovil, že daně by se měly platit tam, kde vzniká zisk, a to i tehdy, pokud tam nemají fyzické zastoupení velké technologické společnosti. Návrh Komise týkající se jednotného evropského prostoru daně z přidané hodnoty (DPH), předložený dne 18. ledna 2018, by systém DPH lépe zabezpečil proti podvodům a ochránil by státní příjmy.

7.Evropský systém pojištění vkladů a jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí

Návrh Komise na vytvoření evropského systému pojištění vkladů, předložený dne 17. listopadu 2015, by dokončil bankovní unii a byl by zásadním prvkem finančního systému založeného na společné měně. Doplnil by hospodářskou a měnovou unii, zlepšil by ochranu bankovních klientů a dále zvýšil stabilitu a odolnost finančního systému v eurozóně a mimo ni. Jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí, které je v zásadě dohodnuto, ale dosud není funkční, by ještě více posílilo důvěru v bankovní systém EU tím, že by fondu poskytlo úvěrovou linku a dále minimalizovalo riziko, že daňoví poplatníci budou muset podporovat banky v problémech. Jednotný fond pro řešení krizí, který je předfinancován z příspěvků od bank eurozóny, má cílový objem přibližně 55 miliard EUR. Objem pojistky bude odpovídat objemu fondu.

8.Přístup k nezávadné pitné vodě

Návrh Evropské komise týkající se pitné vody, předložený dne 1. února 2018, byl výsledkem první úspěšné evropské občanské iniciativy. Zlepšil by životní situaci přibližně dvěma milionům lidí v EU. V současné době je každý rok přibližně 5 % populace EU ohroženo zdravotními problémy způsobenými vodou (údaj se v různých zemích EU značně liší). Nedostatkem vody je postiženo 11 % populace EU. Návrh by snížil zdravotní riziko pod 1 % a zajistil přístup k vodě všem. Bezpečnější voda z vodovodu by snížila spotřebu balené vody, a ušetřila tak náklady, plastový odpad a emise CO2 v procesu výroby.

9.Reforma koordinace sociálního zabezpečení

17 milionů Evropanů – 3,3 % populace EU – v roce 2017 žilo nebo pracovalo v jiném členském státě, což je téměř dvakrát tolik co před deseti lety. Interakce mezi systémy sociálního zabezpečení v různých zemích EU je složitá a pro pracovníky, zaměstnavatele i správy sociálního zabezpečení představuje zátěž. Návrh Komise předložený dne 13. prosince 2016 by předpisy v této oblasti zjednodušil a učinil je spravedlivějšími.

10.Nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek