Zvláštní zpráva Poznatky z vývoje  
druhé generace 
Schengenského 
informačního 
systému (SIS II) 
Evropskou komisíCS 2014  č. 03
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-9241-930-1
doi:10.2865/80017
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 03
Zvláštní zpráva Poznatky z vývoje druhé  
generace Schengenského 
informačního systému (SIS II) 
Evropskou komisí
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář
I–VII  Shrnutí
1–3 Úvod
4–7 Rozsah a koncepce auditu
4–6 Rozsah auditu
7 Koncepce auditu
8–69  Připomínky
8–32  Oddíl 1 – Komise dodala SIS II, i když s více než šestiletým zpožděním
8 Auditní kritéria
9–12  Původní termín dokončení projektu byl nerealistický
13–20  Do roku 2007 Komise nepřidělovala dostatečný počet pracovníků s odbornými zkušenostmi na účinné 
řízení vývojových prací zadaných externímu dodavateli
21–25  Pracovní vztahy mezi některými členskými státy a Komisí byly nejdříve slabé a před tím, než Komise 
vytvořila radu pro globální řízení projektu, se jí nedařilo zohledňovat zkušenosti všech koncových uživatelů
26–28  Ne všem zainteresovaným stranám bylo jasné, kdo dělá klíčová rozhodnutí
29–32  Požadavky na systém nebyly dostatečně stabilní až do závěrečné fáze projektu
33–49  Oddíl 2 – Náklady na vývoj centrálního systému a sítě stouply z 23 milionů EUR na 189 milionů EUR
33 Auditní kritéria
34–37  Komise až do roku 2010 neaktualizovala celkový rozpočet projektu z roku 2003
38 Zpoždění s dodáním systému SIS II vedla k nárůstu nákladů
39–41  Hlavní vývojový dodavatel dodal v první etapě projektu systém, který nefungoval dostatečně dobře
42–43  Změny požadavků na systém způsobily zvýšení nákladů
03 Obsah
44–49  Komise prostřednictvím sjednaných dodatků zvýšila hodnotu hlavní zakázky z 20 milionů EUR na 
82 milionů  EUR
50–63  Oddíl 3  – Komise nezajistila, aby ekonomická analýza SIS II zahrnovala důkladné posouzení 
nákladů a očekávaných přínosů, aktualizované s ohledem na zásadní změny
50 Auditní kritéria
51–54  Aktualizovaná ekonomická analýza SIS II, kterou Komise vypracovala, když dostala projekt na starost, 
nezahrnovala důkladnou revizi všech nákladů, očekávaných přínosů a alternativ
55–63  Komise během projektu neprovedla důkladnou revizi ekonomické analýzy, přestože v nákladech 
a očekávaných přínosech došlo k velkým změnám
64–69  Oddíl 4 – Komise se při dokončování SIS II a přípravě budoucích projektů poučila ze zkušeností 
z první etapy projektu
64 Auditní kritéria
65 Komise využila poznatky získané během první části projektu v jeho závěrečné fázi
66–69  Komise již uplatnila poznatky ze SIS II i při ostatních projektech
70–72  Závěry a doporučení
 Příloha – Chronologie SIS II
 Odpovědi  Komise
04
 Glosář
Členské státy : Celkem 26 států schengenského prostoru. Spojené království a Irsko nejsou součástí schengenského 
prostoru, ale jsou zapojeny do Schengenského informačního systému; výjimku z jejich účasti tvoří záznamy, které se 
týkají občanů států mimo schengenský prostor. 
Deník rozhodnutí : Obsahuje přehled přijatých rozhodnutí. Zajišťuje transparentnost a odpovědnost za to, jak 
a kým jsou přijímána rozhodnutí. 
Dodavatel systému : Dodává systém IT v souladu s dohodnutými požadavky, načasováním a rozpočtem. 
Ekonomická analýza projektu : Vysvětluje důvody projektu a zkoumá náklady, rizika, přínosy a alternativy. Vytváří se 
v zahajovací fázi projektu a během projektu se aktualizuje podle toho, jak se náklady, rizika, přínosy a alternativy mění. 
eu‑LISA : Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti 
a práva. 
GŘ pro informatiku : Generální ředitelství Komise odpovědné za informační technologie.
HPS : Hlavní dodavatel vývojových prací (dále jen „vývojový dodavatel“): konsorcium společností Hewlett‑Packard 
a Steria.
ISPMB : Řídicí výbor projektu informačních systémů ( Information Systems Project Management Board ). Předsedá mu 
GŘ pro informatiku. Výbor prověřuje nové návrhy projektů v oblasti IT.
Kontrolní dokument pro rozhraní : Dokument, který popisuje rozhraní mezi centrálním Schengenským 
informačním systémem a vnitrostátními systémy. 
Mezníkové testy : Testy systémů zavedené na žádost Rady v červnu 2009, jimiž musel SIS II úspěšně projít, aby bylo 
možné v projektu pokračovat.
Plánovací fáze : Druhá fáze projektu, kdy se stanoví jednotlivé plány projektu. 
Požadavky na systém : Popis požadovaného chování vyvíjeného systému.
Provozní manažer : Jedná jménem vlastníka systému při nastavení cílů a priorit projektu. 
05 Glosář
Realizační fáze : Fáze projektu, kdy se realizují činnosti vytyčené v jeho plánech a vytvářejí se výstupy projektu. 
Řídicí výbor : Udává základní pokyny a koordinuje hlavní úkoly projektu. Schvaluje zdroje přidělené na projekt 
a hlavní výstupy projektu.
Schengenský prostor : Prostor 26 evropských států, jež zrušily pasové a imigrační kontroly na svých společných 
hranicích. Sestává z 22 členských států EU a 4 členských států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO).
Správa : Týká se způsobu přijímání rozhodnutí. 
Unisys : Dodavatel odpovídající za kontrolu kvality. 
Vízový informační systém (VIS) : Rozsáhlý systém IT vytvořený Generálním ředitelstvím pro vnitřní věci ve stejné 
době jako SIS II a na základě stejné hlavní dodavatelské smlouvy. 
Vlastník systému : Odpovídá za nastavení projektových cílů a priorit a zpravidla předsedá řídicímu výboru. 
Výbor SISVIS : Výbor, jehož cílem je pomáhat Komisi s vývojem SIS II a Vízového informačního systému. Je složený 
ze všech členských států a předsedá mu Komise. 
Výstupy : Dokument, hardware, software nebo jiný produkt dodaný podle dohody. 
Zahajovací fáze : První fáze projektu, kdy se definují jeho cíle a vypracovává se ekonomická analýza projektu.
Zainteresované strany : Ti, kteří mohou ovlivnit nebo být ovlivněni projekty. Na straně obchodního zadavatele se 
jedná o vlastníka systému, provozního manažera a uživatele. Na straně IT se jedná o dodavatele systému, manažera 
projektu a projektový tým. 
Závěrečná fáze projektu : Dodatek k zakázce SIS II dohodnutý v prosinci 2010 s hlavním vývojovým dodavatelem 
týkající se dokončení systému do března 2013 v souladu s novými požadavky na kapacitu, výkonnost a testování. 
Záznam : Informace o osobách nebo předmětech vložené do Schengenského informačního systému příslušnými 
vnitrostátními orgány.
06
 Shrnutí
I
Schengenský informační systém je využíván pohra ‑
niční stráží, policií, celníky a vízovými a justičními 
orgány v rámci schengenského prostoru. Obsahuje 
informace (záznamy) o osobách, které mohou být 
zapojeny do závažné trestné činnosti nebo které 
nemusí mít právo vstupu nebo pobytu na území EU. 
Dále obsahuje záznamy o pohřešovaných osobách 
nebo odcizených věcech, jako jsou bankovky, vozidla, 
zbraně a osobní doklady. Záznamy jsou do systému 
vkládány vnitrostátními orgány (viz bod 1).
II
Původní Schengenský informační systém (SIS 1), vyvi ‑
nutý a provozovaný v mezivládním rámci, byl v pro ‑
vozu od roku 1995 až do spuštění SIS II v roce 2013. 
V roce 2001 se Rada rozhodla jej nahradit druhou 
generací tohoto systému (SIS II). Vývojem pověřila 
Komisi, kde projekt řídilo GŘ pro vnitřní věci1, při ‑
čemž termínem pro dokončení byl konec roku 2006. 
Původně bylo hlavním důvodem pro vývoj SIS II 
propojit více členských států. Kromě toho se v rámci 
SIS II měly využít také výsledky posledního techno ‑
logického vývoje a systém měl mít přidané funkce, 
jako jsou nové kategorie záznamů, možnost propojit 
záznamy a kapacita na uchovávání dokumentů spoje ‑
ných s určitým záznamem (viz body 2 a 3).
III
Evropský účetní dvůr zjišťoval, zda Komise dodala SIS II 
včas a v souladu s původním odhadem nákladů. Dále 
zkoumal, zda byla během trvání projektu SIS II k dispo ‑
zici spolehlivá ekonomická analýza projektu, zohled ‑
ňující zásadní změny v nákladech a očekávaných 
přínosech. Účetní dvůr také posuzoval, zda se Komise 
poučila z řízení projektu a zda získané poznatky uplat ‑
nila (viz body 4–7).
1 V té době se jednalo o GŘ pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost.IV
Při auditu se zjistilo, že Komise centrální systém 
dodala, ale o více než šest let později, než se původně 
plánovalo, a s náklady, které osmkrát překročily 
původní odhad rozpočtu. Zpoždění a překročení 
rozpočtu byly částečně způsobeny náročným správ ‑
ním kontextem, který omezoval schopnost Komise 
řešit provozní otázky, a částečně nedostatky v řízení 
ze strany Komise. Týkalo se to zejména první etapy 
projektu až do roku 2009:
a) Původní termín dokončení projektu byl nerealistic ‑
ký (viz body 9–12);
b) Komise až do roku 2010 neaktualizovala celkový 
rozpočet projektu z roku 2003 (viz body 34–37);
c) požadavky na systém se během projektu měnily 
ve snaze splnit potřeby uživatelů a až do závěreč ‑
né fáze, která se realizovala od roku 2010, nebyly 
dostatečně stabilní. Systém, který je nyní v provo ‑
zu, má mnohem větší kapacitu než systém navrže ‑
ný v roce 2001 (viz body 29–32 a 42–43);
d) do roku 2007 Komise nepřidělovala dostatečný 
počet pracovníků s odbornými zkušenostmi na 
účinné řízení vývojových prací zadaných externí ‑
mu dodavateli (viz body 13–20);
e) hlavní vývojový dodavatel dodal v první etapě 
projektu systém, který nefungoval dostatečně 
dobře (viz body 39–41);
f) pracovní vztahy Komise s některými členskými 
státy byly nejdříve slabé. Až do vytvoření rady pro 
globální řízení projektu v roce 2009 se Komisi ne ‑
dařilo využít zkušenosti všech koncových uživatelů 
(viz body 21–25);
Shrnutí 07
g) ne všechny zainteresované strany věděly, kdo dělá 
klíčová rozhodnutí (viz body 26–28);
h) Komise v rámci sjednaných dodatků zvýšila hod ‑
notu hlavní zakázky z 20 milionů EUR na 82 mi ‑
lionů EUR. Přestože finanční nařízení s takovým 
postupem počítá, u jakéhokoliv vyjednávacího 
řízení existuje přirozené riziko, že zaplacená cena 
nebude konkurenceschopná (viz body 44–49).
V
Během projektu došlo k zásadním změnám v nákla ‑
dech a očekávaných přínosech. V původních orien ‑
tačních odhadech nákladů z rozpočtu EU na centrální 
systém byl výrazně podceněn skutečný rozsah nutné 
investice. Celkové náklady na SIS II dosáhly do konce 
projektu 500 milionů EUR: 189 milionů připadlo na 
centrální systém a odhadem přes 330 milionů na vývoj 
vnitrostátních systémů. Zároveň byl hlavní původně 
očekávaný přínos SIS II méně relevantní, protože SIS 1 
byl v roce 2007 úspěšně rozšířen na nové členské 
státy prostřednictvím SISone4all. Nehledě na změny 
nákladů a přínosů Komise neprovedla důkladnou 
revizi ekonomické analýzy projektu SIS II s cílem 
prokázat, že projekt zůstal organizační prioritou, která 
zajišťuje vyšší návratnost investice než jiné možnosti 
(viz body 50–63).
VI
Komise se nicméně poučila ze své zkušenosti v první 
části projektu, což jí umožnilo změnit přístup v závě ‑
rečné fázi od roku 2010 a dodat SIS II v dubnu 2013. 
I když neprovedla hodnocení projektu, některé 
poznatky ze SIS II již uplatnila při přípravě jiných roz ‑
sáhlých projektů v oblasti IT (viz body 64–69).VII
Na základě těchto připomínek Účetní dvůr doporu ‑
čuje Komisi při řízení rozsáhlých systémů IT zejména 
(viz body 70–72):
a) vytvářet harmonogram na základě technické ana ‑
lýzy prováděných úkolů;
b) zajistit, aby byly všechny projekty zahrnuty do 
rámcových mechanismů Komise v oblasti správy IT 
a aby se při řízení práce dodavatelů plně využívalo 
interního odborného zázemí;
c) zajistit, aby se při rozhodování dostatečně zohled ‑
ňovaly potřeby a názory koncových uživatelů;
d) zajistit schválení ekonomické analýzy projektu 
ještě před tím, než projekt postoupí ze zahajovací 
do plánovací fáze, a opětovné schválení v případě 
velkých změn projektových nákladů, očekávaných 
přínosů, rizik a alternativ;
e) zajistit, aby klíčová rozhodnutí projektu byla 
zdokumentována v deníku rozhodnutí, který je 
umožní rychle dohledat;
f) zajistit účinnou globální koordinaci, pokud je 
v rámci projektu nutné, aby různé zainteresované 
strany vyvinuly různé, ale na sobě závislé systémy;
g) vyvíjet rozsáhlé systémy IT s využitím interopera ‑
bilních komponent, které lze snadno znovu použít, 
aby tak nedocházelo k závislosti na jediném kon ‑
krétním dodavateli;
h) předávat poznatky získané z auditů Účetního dvo ‑
ra generálním ředitelstvím a orgánům, agenturám 
a dalším subjektům EU. Komise by měla vyhodno ‑
tit, zda bylo dosaženo očekávaných přínosů SIS II.
08
 Úvod
01 
Schengenský informační systém je 
využíván pohraniční stráží, policií, 
celníky a vízovými a justičními orgá ‑
ny v rámci schengenského prostoru2. 
Obsahuje informace (záznamy) o oso ‑
bách, které mohou být zapojeny do 
závažné trestné činnosti nebo které 
nemusejí mít právo vstupu nebo 
pobytu na území EU. Dále obsahuje 
záznamy o pohřešovaných osobách 
a odcizených věcech, jako jsou bankov ‑
ky, vozidla, zbraně a osobní doklady. 
Tyto záznamy vkládají do systému vnit ‑
rostátní orgány. Původní Schengenský 
informační systém (SIS 1) byl vytvořen 
jako mezivládní projekt řízený Francií 
a byl spuštěn v roce 1995. Pod správou 
Francie byl v provozu do května 2013, 
kdy jej nahradil SIS II. Jak SIS 1, tak 
SIS II se skládá ze sítě vnitrostátních 
systémů vytvořených členskými státy 
a propojených s centrálním systémem 
(viz obrázek 1 ).
02 
Rozhodnutí vytvořit druhou generaci 
Schengenského informačního systému 
(SIS II) přijaly země schengenského pro ‑
storu v prosinci 1996. V prosinci 2001 
Rada Komisi pověřila, aby tento systém 
vyvinula do konce roku 2006. Projekt 
řídilo Generální ředitelství Komise pro 
vnitřní věci, které zadalo vývoj centrál ‑
ního systému externímu dodavateli.03 
Hlavním důvodem pro vytvoření SIS II 
byla snaha propojit větší počet člen ‑
ských států Evropské unie po jejím 
rozšíření v roce 2004. SIS II měl také zo ‑
hlednit poslední technologický vývoj 
a mít nové funkce.2 Mezi 26 států schengenského 
prostoru patří Rakousko, 
Belgie, Česká republika, 
Dánsko, Estonsko, Finsko, 
Francie, Německo, Řecko, 
Maďarsko, Island, Itálie, 
Lotyšsko, Lichtenštejnsko, 
Litva, Lucembursko, Malta, 
Nizozemsko, Norsko, Polsko, 
Portugalsko, Slovensko, 
Slovinsko, Španělsko, Švédsko 
a Švýcarsko.
09 Úvod Obrázek 1Schéma Schengenského informačního systému
Zdroj:  Evropská komise, GŘ pro vnitřní věci.Uživatelé
centrální 
systémvnitrostátní 
systém
centrální doménavnitrostátní 
rozhraníUživatelé
Uživatelé Uživatelévnitrostátní 
systém
vnitrostátní 
systémvnitrostátní 
systémvnitrostátní 
rozhranívnitrostátní 
rozhranívnitrostátní 
rozhraní
10
 Rozsah a koncepce auditu
Rozsah auditu
04 
Při auditu se prověřovalo, zda Komise 
dobře řídila vývoj SIS II, a hledala se 
odpověď na následující otázky:
a) Dodala Komise SIS II včas?
b) Dodala Komise SIS II v souladu 
s původním odhadem nákladů?
c) Byla během trvání projektu SIS II 
k dispozici spolehlivá ekonomická 
analýza, která zohledňovala zásad ‑
ní změny v nákladech a očekáva ‑
ných přínosech?
d) Poučila se Komise z řízení vývoje 
projektu SIS II a využila získané 
poznatky?05 
Komise jako celek má značné zkuše ‑
nosti s vývojem projektů v oblasti 
informačních technologií a disponuje 
pokyny pro jednotlivá GŘ, jak takové 
projekty úspěšně řídit3. Uvědomuje si 
také potřebu vyvodit z vývoje spe ‑
cifických projektů v oblasti IT určité 
závěry a podělit se o získané poznatky 
s dalšími útvary4. V roce 2011 například 
útvar interního auditu Komise zformu ‑
loval poznatky z prověrky nastavení 
projektů IT v různých generálních ředi ‑
telstvích Komise5. Audit systému SIS II 
provedený Účetním dvorem byl příle ‑
žitostí, jak v rámci jediného projektu 
zjistit důvody, jež vedly ke zpožděním 
a nadměrným výdajům, a také změny, 
které Komisi nakonec umožnily systém 
dodat.
06 
Nejednalo se o audit informačních 
technologií, jehož cílem by bylo 
poskytnout ujištění o kvalitě systému 
SIS II, a při auditu se nezjišťovalo, jak 
vnitrostátní orgány řídily vývoj vlast ‑
ních systémů SIS II.3 Rational Unified Process 
(RUP@EC) byla standardní 
metodika Komise pro vývoj 
softwaru, upravená sdělením 
z roku 2004 o zlepšení správy 
informačních technologií 
v Komisi, SEK(2004) 1267. 
V roce 2011 byla doplněna 
metodikou řízení projektů 
PM2.
4 Jak co nejlépe využít 
informační technologie 
Komise, SEK(2010) 1182 
v konečném znění ze dne 
7. října 2010.
5 Dopis útvaru interního auditu 
pro vedení ze dne 1.2.2011, 
Nastavení projektů Komise 
v oblasti informačních 
technologií.
11 Rozsah a koncepce auditu
Koncepce auditu
07 
Audit vycházel:
a) ze strukturovaných pohovorů se 
zainteresovanými stranami SIS II. 
Pohovory proběhly:
i) se zaměstnanci Komise 
v GŘ pro vnitřní věci, kteří mají 
na starosti vývoj SIS II,
ii) se zaměstnanci Komise 
v GŘ pro rozpočet, GŘ pro 
informatiku, Generálním 
sekretariátu a v GŘ pro daně 
a celní unii, kteří byli dotazová ‑
ni o správě v oblasti IT v Komisi 
a o vývoji dalších rozsáhlých 
systémů IT,
iii) s hlavním vývojovým doda ‑
vatelem SIS II (konsorcium 
společností Hewlett‑Packard 
a Steria) a dodavatelem odpo ‑
vídajícím za kontrolu kvality 
(Unisys),
iv) se zaměstnanci sekretariátu 
Rady EU a Evropského parla ‑
mentu, kteří se zabývali vývo ‑
jem SIS II,v) se zástupci zainteresovaných 
stran ze šesti členských států 
(Německa, Španělska, Fran ‑
cie, Lucemburska, Maďarska 
a Portugalska). Těchto šest 
členských států bylo vybráno 
s cílem získat průřez různých 
názorů;
b) z dotazníkového průzkumu mezi 
zainteresovanými stranami zapo ‑
jenými do vývoje SIS II ze všech 
členských států, sekretariátu Rady 
EU, Komise a smluvních dodavate ‑
lů pracujících pro Komisi. Průzkum 
zjišťoval názory zainteresovaných 
stran na různá hlediska vývoje 
SIS II. Ze 144 vybraných osob od ‑
povědělo na dotazník 91 respon ‑
dentů, tedy 63 % dotazovaných. 
Celkem 81 z nich bylo z členských 
států a Rady, 10 respondentů byli 
zástupci Komise a jejích smluvních 
dodavatelů. Tři čtvrtiny respon ‑
dentů byly zapojeny do projektu 
od roku 2009 nebo dříve;
c) z prověrky dokumentace a postu ‑
pů týkajících se SIS II.
12
 Připomínky
Oddíl 1 – Komise dodala 
SIS II, i když s více než 
šestiletým zpožděním
Auditní kritéria
08 
Audit zkoumal, zda
a) byl vypracován realistický harmo ‑
nogram projektu;
b) Komise vyčlenila na projekt pra ‑
covníky s patřičnými odbornými 
znalostmi, aby zajistila monitoro ‑
vání realizace projektu a účinný 
dohled nad zakázkami;
c) Komise měla se zainteresovanými 
stranami dobré pracovní vztahy 
a brala v potaz názory koncových 
uživatelů;
d) rozhodovací mechanismy  byly 
jasné;
e) požadavky na systém byly natolik 
stabilní, aby nic nebránilo efektiv ‑
nímu vývoji systému.Původní termín dokončení 
projektu byl nerealistický
09 
V prosinci 2001 byl nařízením Rady6 
stanoven termín dokončení projektu 
na konec prosince 2006. Cílem bylo 
umožnit státům, jež měly vstoupit do 
EU v roce 2004, aby se staly součástí 
schengenského prostoru na konci 
roku 2006. Ve studii proveditelnosti 
vypracované pro Komisi v roce 2003 
byl sice tento termín označen za spl ‑
nitelný, ale za předpokladu stabilních 
požadavků a rychlého vypracování 
specifikací7. Koncem roku 2003 Komise 
uznala, že splnit původní termín bude 
obtížné8. K jeho změně ale došlo až na 
konci roku 2006. Účetní dvůr v audit ‑
ním průzkumu mezi hlavními zainte ‑
resovanými stranami SIS II zjistil, že 
většina respondentů (69 %) považovala 
původní termín za nerealistický. Chro ‑
nologii vývoje SIS II ukazuje příloha .
10 
V auditním průzkumu měli responden ‑
ti posoudit důvody zpoždění v délce 
75 měsíců. Zpoždění bylo podle nich 
částečně způsobeno tím, že původní 
termín nevycházel z realistické tech ‑
nické analýzy. Tomuto důvodu přiřadili 
16% váhu (viz obrázek 2 ).6 Nařízení Rady (ES) č. 
2424/2001 ze dne 6. prosince 
2001 o vývoji Schengenského 
informačního systému druhé 
generace (SIS II) (Úř. věst. L 328, 
13.12.2001, s. 4) a rozhodnutí 
Rady 2001/886/SVV ze dne 
6. prosince 2001 o vývoji 
Schengenského informačního 
systému druhé generace 
(SIS II) (Úř. věst. L 328, 
13.12.2001, s. 1).
7 Studie proveditelnosti SIS II, 
Deloitte, 7. května 2003.
8 KOM(2003) 771 v konečném 
znění ze dne 11. prosince 2003.
13 Připomínky
11 
Jelikož Komise nedodala systém SIS II 
včas, byl SIS 1 v prosinci 2007 upra ‑
ven s ohledem na nové členské státy. 
Tato úprava byla kopií portugalského 
vnitrostátního systému a dostala název 
SISone4all. Umožnila připojit devět 
z deseti přistupujících zemí9, což bylo 
hlavním cílem SIS II. Původní termín 
projektu byl prodloužen, ale ani nové 
termíny nebyly splněny, což zvýšilo ri ‑
ziko, že by se požadavky mohly změnit:
a) V prosinci 2006 byl termín pro ‑
dloužen do prosince 200810.
b) V říjnu 2008 byl termín prodloužen 
do června 201011.9 Kypr nebyl s to zavést 
schengenská pravidla, 
proto se nestal součástí 
schengenského prostoru.
10 Rozhodnutí Rady 
2006/1007/SVV ze dne 
21. prosince 2006, kterým  
se mění rozhodnutí  
2001/886/SVV o vývoji 
Schengenského informačního 
systému druhé generace 
(SIS II) (Úř. věst. L 411, 
30.12.2006, s. 78), a nařízení 
Rady (ES) č. 1988/2006 ze dne 
21. prosince 2006, kterým se 
mění nařízení (ES) č. 2424/2001 
o vývoji Schengenského 
informačního systému druhé 
generace (SIS II) (Úř. věst. L 411, 
30.12.2006, s. 1).
11 Nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 
ze dne 24. října 2008 
o přechodu ze Schengenského 
informačního systému 
(SIS 1+) na Schengenský 
informační systém druhé 
generace (SIS II) (Úř. věst. L 299, 
8.11.2008, s. 1) a rozhodnutí 
Rady 2008/839/SVV ze dne 
24. října 2008 o přechodu 
ze Schengenského 
informačního systému (SIS 1+) 
na Schengenský informační 
systém druhé generace (SIS II) 
(Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43).Obrázek 2Důvody zpoždění projektu SIS II
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.Jiné 4 %Nestabilita požadavků 
na systém 22 %Neuspokojivé rozhodovací 
postupy 11 %Nedostatečná angažovanost některých 
států a slabé pracovní vztahy 17 %Nedostatek odborných znalostí 
pro účinné řízení zakázek 30 %
Původní termín nevycházel 
z realistické technické analýzy 16 %
14 Připomínky
12 
V červnu 2010 Komise vypracovala 
finální harmonogram dokončení SIS II, 
který Rada schválila12. Projekt byl 
dokončen v březnu 201313 a SIS II byl 
spuštěn v dubnu 2013, tedy s více než 
šestiletým zpožděním oproti původní ‑
mu plánu. Po měsíci intenzivního moni ‑
torování byl uveden do plného provozu 
a v květnu 2013 nahradil systém SIS 1.
Do roku 2007 Komise nepři ‑
dělovala dostatečný počet 
pracovníků s odbornými 
zkušenostmi na účinné řízení 
vývojových prací zadaných 
externímu dodavateli
13 
Podle názoru respondentů průzkumu 
bylo zpoždění částečně způsobeno 
tím, že Komise neměla dostatečný 
počet pracovníků s odbornými zkuše ‑
nostmi nutnými k tomu, aby mohla na 
zakázky účinně dohlížet. Tomuto důvo ‑
du přiřadili 30% váhu14 (viz obrázek 2 ).
14 
V roce 2002 se tým projektu SIS II 
v Komisi skládal ze čtyř zaměstnan ‑
ců pod vedením vedoucího útvaru15. 
V roce 2003 byl tento tým rozšířen 
o další čtyři osoby16. Na začátku pro ‑
jektu se některých jednání účastnil 
zástupce GŘ pro vnitřní věci. Pouze 10 % respondentů se domnívalo, že při 
zahájení projektu SIS II na něj Komise 
vyčlenila dostatečný počet zaměstnan ‑
ců s nezbytnými dovednostmi a zkuše ‑
nostmi pro jeho úspěšnou realizaci.
15 
V žádosti o více zdrojů, která byla 
zaslána užšímu vedení v roce 200517, se 
popisoval stav permanentního krizové ‑
ho řízení a neschopnosti reagovat na 
záležitosti vznesené členskými státy. 
Pracovníkům najatým na krátkodobou 
smlouvu chyběly relevantní odbor ‑
né znalosti a technické dovednosti. 
Nedostatek odborného zázemí v Ko ‑
misi potvrdil i dodavatel odpovídající 
za kontrolu kvality18. Téměř polovina 
projektového personálu měla pracovní 
smlouvy, jejichž platnost měla vypršet 
v nadcházejícím roce. Přestože žádný ze 
zaměstnanců Komise, kteří odpověděli 
v auditním průzkumu, nepovažoval vy ‑
sokou fluktuaci personálu za překážku 
pro dobré vztahy se zainteresovanými 
stranami, 49 % respondentů z členských 
států se domnívalo, že to překážkou 
bylo. Podle zjištění auditu provedeného 
v roce 2006 útvarem interního auditu 
Komise19 měli zaměstnanci podílející 
se na projektu SIS II potřebné nasazení 
i kompetence, ale byli stále přetíženi. 
Po tomto auditu GŘ pro vnitřní věci 
přidělilo na projekt další pracovníky. Do 
konce roku 2007 měla skupina pro SIS II 
v GŘ pro vnitřní věci celkem 12 stálých 
zaměstnanců, přičemž jejich počet 
stoupl do roku 2012 na 1720.12 Nařízení Rady (EU) č. 541/2010 
ze dne 3. června 2010, 
kterým se mění nařízení 
(ES) č. 1104/2008 o přechodu 
ze Schengenského 
informačního systému 
(SIS 1+) na Schengenský 
informační systém druhé 
generace (SIS II) (Úř. věst. L 155, 
22.6.2010, s. 19), a nařízení 
Rady (EU) č. 542/2010 ze dne 
3. června 2010, kterým 
se mění rozhodnutí Rady 
2008/839/SVV o přechodu 
ze Schengenského 
informačního systému (SIS 1+) 
na Schengenský informační 
systém druhé generace (SIS II) 
(Úř. věst. L 155, 22.6.2010, s. 23), 
prodloužila termín dokončení 
projektu do března 2013.
13 SEK(2010) 1138 v konečném 
znění ze dne 21. března 2010.
14 Podílely se na tom následující 
faktory:
a) Komise měla příliš 
málo zaměstnanců se 
zkušenostmi z rozsáhlých 
projektů v oblasti 
IT a schengenské 
problematiky (9 %).
b) Nedostatečné výsledky 
hlavního vývojového 
dodavatele (9 %).
c) Smluvní spory (5 %).
d) Komise účinně 
nemonitorovala výsledky 
hlavního vývojového 
dodavatele (4 %).
e) Komise hlavního 
vývojového dodavatele 
jasně neinformovala 
o potřebách (3 %).
15 SEK(2003) 206 v konečném 
znění ze dne 18. února 2003.
16 KOM(2003) 771 v konečném 
znění.
17 Zpráva programového 
manažera odpovědnému 
řediteli v GŘ pro spravedlnost, 
svobodu a bezpečnost ze dne 
16. září 2005.
18 Zpráva dodavatele 
odpovídajícího za kontrolu 
kvality navazující na předchozí 
zjištění, srpen 2005.
19 Zpráva útvaru interního 
auditu o řízení IT v GŘ pro 
spravedlnost, svobodu 
a bezpečnost (8. června 2006).
15 Připomínky
16 
O nedostatku zaměstnanců s patřičný ‑
mi odbornými zkušenostmi v Komisi 
před rokem 2009 se při auditu zmínilo 
všech šest dotazovaných členských 
států. Dva z nich a hlavní vývojový do ‑
davatel uvedli, že projektu by bývalo 
prospělo, kdyby se na něm podíleli 
odborníci v oblasti IT, kteří jsou k dis ‑
pozici v jiných útvarech Komise, např. 
v GŘ pro informatiku. Komise neměla 
dostatečné odborné znalosti, aby 
účinně řídila zakázku a zajistila kvalitu 
výstupů21.
17 
Dne 22. října 2004 získalo konsorcium 
HPS zakázku na vývoj SIS II a Vízové ‑
ho informačního systému (VIS). Dne 
18. listopadu 2004 však muselo práce 
na zakázce přerušit do 31. ledna 2005 
a počkat na výsledek odvolání podané ‑
ho neúspěšným uchazečem. Toto po ‑
čáteční zpoždění vzniklo kvůli metodě, 
kterou Komise použila pro hodnocení 
nabídek a která přesvědčivě neproká ‑
zala, že byla vybrána nejlepší nabídka 
(viz rámeček 1 ). Soudní dvůr v rám ‑
ci řízení o předběžných opatřeních 
dospěl k závěru, že Komise se v posou ‑
zení nabídek dopustila chyb, nicméně 
zamítl návrh neúspěšného uchazeče 
na předběžné opatření, protože chyběl 
dostatek důkazů o tom, že by mu 
vznikla vážná a nenapravitelná škoda22.20 Na konci roku 2008 se skupina 
pro SIS II stále skládala 
z 12 stálých zaměstnanců 
a na konci roku 2009 tento 
počet stoupl na 14. Na 
konci roku 2010 sestávala 
ze 13 zaměstnanců a jejich 
počet stoupl na 16 na konci 
roku 2011. Členy týmu byli 
také smluvní zaměstnanci 
a vyslaní národní odborníci. 
Například roční plán řízení 
GŘ pro spravedlnost, 
svobodu a bezpečnost pro 
rok 2008 uváděl 9 smluvních 
zaměstnanců a 6 vyslaných 
národních odborníků.
21 Zpráva útvaru interního 
auditu o řízení IT v GŘ pro 
spravedlnost, svobodu 
a bezpečnost z června 2006 
uvádí, že na řízení rostoucího 
počtu externě zadávaných 
zakázek nemá Komise 
dostatečné zdroje.
22 Usnesení předsedy Soudu 
prvního stupně ze dne 
31. ledna 2005 ve věci 
T‑447/04 R.
16 Připomínky
18 
Komise neměla dostatečný počet 
zaměstnanců pro to, aby mohla 
náležitě dohlížet na zakázky a přede ‑
jít neuspokojivému výsledku práce 
hlavního vývojového dodavatele23. 
Útvar vnitřního auditu Komise (IAS) se 
při auditu v roce 2006 kriticky vyjádřil 
k řízení projektu SIS II, jelikož nebylo 
včas zajištěno, aby hlavní dodavatel 
dodal výstupy včas a v souladu se 
specifikacemi. Pět ze šesti členských států dotazovaných během auditu se 
domnívalo, že Komise neměla dosta ‑
tečné zkušenosti k posouzení kvality 
výstupů dodavatele a monitorování 
výsledků jeho činnosti. Pouze 20 % 
respondentů v auditním průzkumu 
mělo za to, že před rokem 2009 Komise 
monitorovala výsledky hlavního do ‑
davatele SIS II účinně. Tento počet se 
zvýšil v roce 2009 na 72 %, což svědčí 
o zlepšení schopnosti Komise monito ‑
rovat kvalitu v závěrečné fázi projektu.23 Sněmovna lordů Spojeného 
království, výbor Evropské 
unie, 9. zpráva ze zasedání, 
2006–2007, Schengenský 
informační systém II 
(SIS II), zpráva s důkazními 
informacemi, 2. března 2007. 
Komise vyjádřila politování 
nad tím, že se jí nepodařilo 
vykonávat dohled tak dobře, 
jak v rámci pracovních 
vztahů s hlavním vývojovým 
dodavatelem mohla. Uvedla, 
že vzhledem k personálnímu 
stavu v té době nemohla 
náležitě dohlížet na zakázku, 
aby předešla neuspokojivému 
výsledku práce hlavního 
dodavatele.Komise vyhodnotila vítěznou nabídku jako levnější, přestože tomu ve skutečnosti 
bylo naopak
U nabídek se nejdříve posuzovala kvalita (technické hodnocení) a potom cena (finanční hodnocení).
Ze sedmi přijatých nabídek měli nejlepší technické hodnocení HPS a neúspěšný uchazeč, který se později 
odvolal. Oba subjekty získaly přibližně stejný počet bodů. Bodové hodnocení HPS bylo o 0,4 % vyšší než u ne ‑
úspěšného uchazeče.
Tyto dvě společnosti postoupily do fáze finančního hodnocení, jejíž výsledky byly sečteny s technickým hod ‑
nocením, čímž se dospělo k celkovému počtu bodů.
Na základě finančního hodnocení byla nabídka HPS levnější o 43 %. Získala tak vyšší celkový počet bodů a za ‑
kázka byla udělena HPS.
Ve skutečnosti však byla cena HPS o 3,5 % vyšší než cena nabízená neúspěšným uchazečem (38,1 milionu EUR 
oproti 36,8 milionu EUR).
Komise vyhodnotila nabídku HPS jako levnější (i když tomu ve skutečnosti bylo naopak) díky tomu, že ji 
rozdělila na 15 částí. Ke každé části zvlášť vypočítala bodové hodnocení na základě vztahu mezi nabídkami 
obou uchazečů. Následně tato hodnocení sečetla dohromady (aniž by vážila a rozlišovala mezi pevnou cenou 
a položkami, které by se objednávaly zvlášť podle potřeby), čímž dospěla k finančnímu hodnocení, jež k celko ‑
vé nabídce nemělo příliš vztah.Rámeček 1
17 Připomínky
19 
Komise schválila výsledky testů na 
základě zpětné vazby od hlavního 
vývojového dodavatele a dodavatele 
odpovídajícího za kontrolu kvality. 
Poté, co koncem roku 2008 neúspěšně 
proběhly provozní testy (což byly první 
testy centrálního systému a vnitro ‑
státních systémů, kterých se účastnily 
členské státy), byly zjištěny problémy 
systému. V závěrečné fázi projektu se 
schopnost Komise posoudit kvalitu 
výstupů prostřednictvím testů přijatel ‑
nosti systému zlepšila24 (viz obrázek 3 ).20 
Všech šest dotazovaných členských 
států se domnívalo, že se od roku 2009 
řízení a komunikace ze strany Komise 
zlepšily. V týmu, který řídil závěrečnou 
fázi projektu, bylo více zaměstnanců se 
zkušenostmi s vývojem rozsáhlých pro ‑
jektů v oblasti IT a znalostmi o Schen ‑
genském informačním systému (např. 
z GŘ pro daně a celní unii, z členských 
států nebo z dřívější fáze samotného 
projektu SIS II). Třetina respondentů 
auditního průzkumu měla za to, že 
Komise na projekt během jeho trvání 
vyčleňovala dostatečný počet pracov ‑
níků, kteří měli dovednosti a zkuše ‑
nosti nezbytné pro úspěšnou realizaci 
SIS II. V porovnání s 10 % při zahájení 
projektu se jednalo o výrazné zlepšení 
(viz bod 14).24 Rada ve složení pro 
spravedlnost a vnitřní 
věci ve svých závěrech 
z 26. a 27. února 2009 uvítala 
prověrku přístupu k testování 
SIS II, která zaručovala vyšší 
zapojení členských států do 
koncepce a řízení testů.Obrázek 3Zlepšení v testovacích postupech od roku 2009
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenti, kteří souhlasí
Od roku 2009 Před rokem 2009Speciﬁkace testů byly jasně deﬁnoványRozdělení úkolů mezi Komisi a členské státy 
bylo jasně deﬁnovánoKritéria pro posouzení výsledků testů byla 
jasně deﬁnována
18 Připomínky
Pracovní vztahy mezi 
některými členskými státy 
a Komisí byly nejdříve slabé 
a před tím, než Komise 
vytvořila radu pro globální 
řízení projektu, se jí neda ‑
řilo zohledňovat zkušenosti 
všech koncových uživatelů
21 
Podle respondentů průzkumu byla 
některá zpoždění způsobena slabými 
pracovními vztahy se zainteresovaný ‑
mi stranami a nedostatečnou anga ‑
žovaností některých členských států. 
Tomuto důvodu přiřadili 17% váhu25 
(viz obrázek 2 ).22 
Pohovory s členskými státy poukázaly 
na složité vztahy s Komisí. Členské stá ‑
ty například popisovaly, jak se výbor 
SISVIS (viz bod 27) stal prostorem pro 
řadu sporů. Pouze 15 % respondentů 
průzkumu (nikdo z Komise) se domní ‑
valo, že před rokem 2009 probíhala 
jednání o projektu SIS II v konstruktivní 
atmosféře (viz obrázek 4 ).
23 
Prostředí, v jakém se SIS II vyvíjel před 
rokem 2009, kontrastovalo s pro ‑
středím, v jakém GŘ pro daně a celní 
unii vyvíjelo jiný rozsáhlý systém IT 
v té době (viz rámeček 2 ).25 Podílely se na tom následující 
faktory:
a) Chybějící nebo 
nedostatečná 
angažovanost některých 
členských států 
v projektu (8 %).
b) Slabé pracovní vztahy 
mezi zainteresovanými 
stranami (5 %).
c) SIS II nebyl strategicky 
důležitý, zejména po 
zavedení SISone4all (4 %).Obrázek 4Slabé vztahy mezi některými členskými státy a Komisí před rokem 2009
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenti, kteří souhlasí
Od roku 2009 Před rokem 2009Zainteresované strany jsou dostatečně zapojeny 
do rozhodování Konstruktivní atmosféra při jednáníKomise účinně spolupracovala s členskými státy 
na základě vzájemné důvěryKomise využila návrhy zainteresovaných stran 
ke zlepšenímKomise dobře spolupracovala s členskými státy 
na vývoji vnitrostátních systémů 
19 Připomínky
24 
K malé angažovanosti některých 
členských států a slabým pracovním 
vztahům přispěla řada faktorů:
a) Komise nebyla uživatelem systé ‑
mu, a i když najala několik odbor ‑
níků z členských států, chyběly jí 
podrobné znalosti o postupech 
koncových uživatelů, což je před ‑
pokladem pro porozumění pro ‑
vozním potřebám a uživatelským 
požadavkům.b) Komisi se nepodařilo využít zkuše ‑
ností všech členských států, které 
byly koncovými uživateli a znaly 
stávající systém. Přestože se před 
rokem 2009 konala různá jednání, 
kdy měly členské státy možnost 
sdělit Komisi názory koncových 
uživatelů (např. jednání národních 
projektových manažerů, výboru 
SIS II, přátel SIS II a pracovní skupi ‑
ny SIS II), Komise s členskými státy 
účinně nekomunikovala, takže 
se cítily vyčleněné z rozhodování 
(viz  obrázek 4 ). Všech šest dota ‑
zovaných členských států mělo za 
to, že názory koncových uživatelů 
nebyly dostatečně zohledněny.Hlavní faktory úspěchu při vývoji systémů v oblasti IT v GŘ pro daně a celní unii
GŘ pro daně a celní unii úspěšně vyvinulo pro účastnické země řadu rozsáhlých systémů v oblasti IT s využitím 
metodiky TEMPO26. Útvar interního auditu Komise ve své zprávě z roku 2006 týkající se rozsáhlých systémů IT 
v GŘ pro daně a celní unii uvedl, že vývoj nového informatizovaného tranzitního systému (NCTS) je příkladem 
dobré praxe při řízení projektu. Pomocí tohoto systému se přenášejí elektronické zprávy mezi celními úřady 
členských států o dováženém zboží s cílem zajistit, aby cla byla placena v místě konečného určení. Komise 
označila rozsah projektu NCTS za srovnatelný s projektem SIS II27.
GŘ pro daně a celní unii se domnívá, že nejdůležitějším faktorem úspěchu při vývoji podobných rozsáhlých 
projektů, jako např. NCTS, byla komunikace a budování formálních i neformálních vztahů s účastnickými ze ‑
měmi, umožňující vytvořit atmosféru důvěry, spolupráce a sdíleného odhodlání dosáhnout výsledků.
26 Elektronické řízení projektů online (TEMPO) TAXUD (GŘ pro daně a celní unii): metodika řízení projektů vyvinutá GŘ pro daně a celní unii.
27 KOM(2001) 720 v konečném znění ze dne 18. prosince 2001, příloha 1, oddíl 5.1.2 a KOM(2003) 771, příloha 3, oddíl 5.1.2.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě pohovorů s GŘ pro daně a celní unii.Rámeček 2
20 Připomínky
c) Komise poskytla členským státům 
rámec pro komunikaci s hlavním 
vývojovým dodavatelem. Podle 
pěti ze šesti dotazovaných člen ‑
ských států však nebyl účinný. Přes 
četné žádosti členských států jim 
Komise neposkytla ani kopii hlavní 
dodavatelské smlouvy, dokud jí její 
právní služba v roce 2009 nedopo ‑
ručila tak učinit.
d) Některé členské státy nebyly pře ‑
svědčeny o tom, že projekt SIS II 
je nutný.
e) Špatná kvalita výstupů ovlivnila dů ‑
věru členských států ve schopnost 
Komise dodat SIS II (viz bod 16).
25 
Průzkum ukázal, že vztahy s členskými 
státy se zlepšily po roce 2009 (viz ob-
rázek 4 ). K této změně došlo z několika 
důvodů:
a) V roce 2009 Komise vytvořila radu 
pro globální řízení projektu, což 
umožnilo, aby koncoví uživatelé 
z členských států uplatnili v závě ‑
rečné fázi projektu svou představu 
a zkušenosti. Týdenních jednání 
této rady se účastnili zástupci 
Komise, odborníci nejméně z osmi 
členských zemí (zastupující kon ‑
cové uživatele, nikoliv svůj členský 
stát) a smluvní dodavatelé. Jednání 
rady umožnila častější kontakt 
mezi členskými státy a hlavním 
vývojovým dodavatelem.b) Řízení a komunikace Komise se 
zlepšily (viz bod 20).
c) Srovnání s alternativním scénářem, 
které Komise provedla v roce 2009, 
poskytlo několik dalších důvodů 
k pokračování v projektu SIS II 
(viz bod 63).
d) Hlavní vývojový dodavatel měl 
během závěrečné fáze projek ‑
tu od roku 2010 lepší výsledky 
(viz bod 41).
Ne všem zainteresovaným 
stranám bylo jasné, kdo dělá 
klíčová rozhodnutí
26 
Centrum pro evropská politická 
studia (CEPS) v prověrce vývoje SIS II 
v roce 201128 popsalo správní rámec 
projektu (viz obrázek 5 ).
27 
Podle právních předpisů z roku 2001 
nesla odpovědnost za vývoj SIS II 
Komise za spoluúčasti výboru SISVIS. 
Pokud výbor nesouhlasil s některými 
opatřeními navrhovanými Komisí, Rada 
mohla požadovat, aby Komise svůj 
návrh přezkoumala29. Útvar interní ‑
ho auditu Komise zjistil při auditu 
v roce 2006, že řídicí mechanismy 
v rámci projektu omezovaly schopnost 
Komise řešit provozní otázky.28 Obtížná cesta 
k Schengenskému 
informačnímu systému II, 
Joanna Parkin, Centrum pro 
evropská politická studia, 
duben 2011.
29 Výbor SISVIS napomáhal 
Komisi při vývoji této druhé 
generace Schengenského 
informačního systému (SIS II) 
a Vízového informačního 
systému (VIS). Rozhodnutí 
Rady 2001/886/SVV určilo dva 
postupy pro rozhodování:
i) regulační postup pro 
hlavní rozhodnutí 
týkající se architektury 
SIS II, ochrany údajů, 
záležitostí s významným 
finančním a technický 
dopadem na členské 
státy a bezpečnosti. 
Pokud výbor nesouhlasil 
s některými opatřeními 
navrhovanými Komisí, 
měla Rada možnost 
požádat Komisi 
o přezkoumání jejího 
návrhu,
ii) řídicí postup pro všechny 
ostatní záležitosti. 
Pokud výbor nesouhlasil 
s některými opatřeními 
navrhovanými Komisí, 
mohla Rada přijmout jiné 
rozhodnutí.
21 Připomínky Obrázek 5Správní rámec SIS II od roku 2010
Poznámky:
Šipky ukazují, kdo komu podává informace a zprávy. 
NPM  Jednání národních projektových manažerů
ČS Členské státy schengenského prostoru
RGŘP Rada pro globální řízení projektu
FoSIS  Friends of SIS II (skupina Přátelé SIS II)
HVD Hlavní vývojový dodavatel
SIS II PS Pracovní skupina SIS II
DK Dodavatel odpovídající za kontrolu kvality
SIS TECH Pracovní skupina pro schengenské otázky (útvar SIS TECH)
PST  Poradní skupina pro testy (poradní pracovní skupina výboru SISVIS)
SIS SIRENE Pracovní skupina pro schengenskou problematiku (útvar SIS SIRENE)
ŘRZ Řídicí rada pro změny (poradní pracovní skupina výboru SISVIS)
CATS  Výbor podle článku 36 
Výbor SISVIS Výbor pomáhající Komisi při vývoji SIS II a Vízového informačního systému (VIS)
SIS II TECH Útvar SIS II TECH výboru SISVIS 
SIRENE Útvar SIRENE výboru SISVIS
Zdroj:  Centrum pro evropská politická studia a GŘ pro vnitřní věci.SIS
TECHSIS II PSFoSISEVROPSKÝ 
PARLAMENT
SIS
SIRENECATSRADA 
(COREPER)
ČSČSČS
ČSPST ŘRZ NPMSIRENESIS II
TECHRGŘPKOMISE
GŘ pro 
vnitřní věciDKHVD
Výbor SISVIS 
Europol
Eurojust
22 Připomínky
28 
Ne všem zainteresovaným stranám 
SIS II bylo jasné, kdo v praxi dělá 
klíčová rozhodnutí. Přestože se z jed ‑
nání výboru SISVIS pořizovaly zápisy, 
nepoužíval se deník rozhodnutí, který 
by umožnil snadno všechna důležitá 
rozhodnutí vysledovat a pochopit. Po ‑
lovina respondentů auditního průzku ‑
mu se domnívala, že klíčová rozhodnu ‑
tí v období do roku 2009 činila Komise 
(viz obrázek 6 ). Po vytvoření rady pro 
globální řízení projektu v roce 2009 
tento počet klesl na 24 %. Přestože se 
jednalo o poradní, nikoliv rozhodovací 
orgán, 34 % respondentů si myslelo, že 
rozhoduje v klíčových otázkách. Podle 
dotazovaných byla některá zpoždění 
způsobena složitým a nejasným rozho ‑
dováním. Tomuto důvodu přiřadili 11% 
váhu (viz obrázek 2 ).Požadavky na systém nebyly 
dostatečně stabilní až do 
závěrečné fáze projektu
29 
Respondenti průzkumu se domnívali, 
že některá zpoždění byla způsobena 
nestabilitou požadavků na systém. 
Tomuto důvodu přiřadili 22% váhu 
(viz  obrázek 2 ).Obrázek 6Jak zainteresované strany vnímaly, kdo přijímal klíčová rozhodnutí
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Od roku 2009 Před rokem 2009Respondenti auditního průzkumu, kteří se 
domnívali, že klíčová rozhodnutí činí:
Jiné Není jasné RGŘP Dodavatel 
vývojových pracíVýbor 
SISVISKomise 
a Rada společněRada Komise
23 Připomínky
30 
Zadávací dokumentace zveřejněná 
v červnu 2003 obsahovala prvotní ná ‑
stin architektury systému a funkčních, 
technických a výkonnostních požadav ‑
ků a požadavků na migraci. Na základě 
těchto specifikací konsorcium HPS 
získalo v říjnu 2004 zakázku na vývoj 
centrálního systému. Zahájilo pak prá ‑
ce na fázi I30, tedy návrhu podrobných 
specifikací. Kvůli následným změnám 
požadavků na systém však bylo nutné 
uzavřít dodatky k dodavatelské smlou ‑
vě, což přispělo ke zpoždění.
31 
Například právní předpis z prosince 
2006 o zřízení, provozu a využívání 
SIS II obsahoval doplňující ustanovení 
o přechodném období v souvislosti 
s převodem záznamů se SIS 1 s cílem 
splnit požadavky uživatelů. Členské 
státy tím získaly tři roky na to, aby 
zajistily soulad záznamů převedených 
ze SIS 1 s ustanoveními právních před ‑
pisů31. Toto přechodné období nebylo 
součástí zadávací dokumentace a bylo 
začleněno do dodatku ke smlouvě32.32 
Některé změny, například zvýšení ka ‑
pacity, byly částečně spojeny s delším 
obdobím, než bylo očekávané trvání 
projektu. V rámci původní zakázky 
z roku 2004 měl být systém spuštěn 
v roce 2006 s tím, že bude schopen 
zpracovat 15 milionů záznamů a tento 
počet bude navýšen bez technických 
změn na 22 milionů. Po roce 2007 se 
prudce zvýšila míra nárůstu počtu 
záznamů, což vedlo ke změně poža ‑
davků na kapacitu systému. Úprava 
v závěrečné fázi projektu počítala se 
systémem, který by mohl zpracovat 
70 milionů záznamů s možným navýše ‑
ním na 100 milionů na základě projekcí 
volumetrické studie provedené Komisí 
v roce 2009. Při migraci v dubnu 2013 
systém obsahoval 46 milionů záznamů. 
Obrázek 7  ukazuje vývoj počtu zázna ‑
mů v databázi SIS.30 Zakázka byla rozdělena do 
dvou fází: Fáze I spočívala 
ve vypracování technického 
návrhu, fáze II pak ve vývoji 
a dodání systému.
31 Čl. 54 odst. 1 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1987/2006 
ze dne 20. prosince 
2006 o zřízení, provozu 
a využívání Schengenského 
informačního systému 
druhé generace (SIS II) (Úř. 
věst. L 381, 28.12.2006, s. 4) 
a čl. 70 odst. 1 rozhodnutí 
Rady 2007/533/SVV ze dne 
12. června 2007 o zřízení, 
provozování a využívání 
Schengenského informačního 
systému druhé generace 
(SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, 
s. 63).
32 Dodatek č. 4 ze dne 
30. dubna 2008 ke smlouvě 
JAI‑C3 ‑2003 ‑01.Obrázek 7Vývoj počtu záznamů v databázi SIS
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě statistik Rady, dokumentace SIS II a volumetrická studie Komise z roku 2009.020406080100120140
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025
Projekce volumetrické studie z r. 2009Plánovaná kapacita SIS II SIS 1 ve skutečnostiMiliony záznamů
24 Připomínky
Oddíl 2 – Náklady na 
vývoj centrálního  
systému a sítě stouply 
z 23 milionů EUR na 
189  milionů  EUR
Auditní kritéria
33 
Audit zkoumal, zda
a) Komise vytvořila realistický prvotní 
rozpočet;
b) Komise předešla zpožděním ve ‑
doucím ke zvýšení nákladů;
c) Komise zajistila, aby dodavatel 
dodal produkty včas v požadované 
kvalitě;d) požadavky byly stabilní;
e) všechny dodatečné práce posky ‑
tovaly odpovídající hodnotu za 
vynaložené peníze.
Komise až do roku 2010 
neaktualizovala celkový roz ‑
počet projektu z roku 2003
34 
V červnu 2001 Rada odhadla náklady 
na vývoj SIS II na 14,6 milionu EUR. 
Ve sdělení Komise z prosince 200133 
byla tato částka zvýšena na 23 milio ‑
nů EUR. O dva roky později Komise již 
počítala s částkou 35,3 milionu EUR34. 
Než projekt v roce 2013 skončil, dosáh ‑
ly odhadované náklady na vývoj systé ‑
mu 188,6 milionu EUR (viz obrázek 8 ).33 KOM(2001) 720 v konečném 
znění.
34 KOM(2003) 771 v konečném 
znění.Obrázek 8Vývoj rozpočtu SIS II
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě dokumentace SIS II.(v milionech EUR)
2001 
Nařízení 
a rozhodnutí Rady2001
Sdělení Komise2003
Sdělení Komise2010 
Pracovní dokument 
útvarů KomiseZávazky na konci 
projektu v dubnu 
2013
Návrh, vývoj a migrace14,617, 2 31,3124,5122,8
Síť 1,0 45,3
Zakázky celkem 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Osobní a administrativní 
výdaje Komise není k dispozici 4,8 4,0 20,520,5  
(na základě odhadu 
z r. 2010)
Celkem 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Připomínky
35 
Komise zdůraznila, že její původní 
odhad nákladů v roce 2001 na základě 
informací, které měla v té době k dis ‑
pozici, byl přechodný, a označila ho za 
pracovní hypotézu. Tento odhad byl 
v prosinci 2003 aktualizován s ohle ‑
dem na aktuální informace včetně 
studie proveditelnosti. Zůstal však jen 
pracovní hypotézou s tím, že může být 
navýšen v návaznosti na rozhodnutí 
o požadavcích uživatelů nebo externí 
podporu nutnou pro splnění napjaté ‑
ho harmonogramu.
36 
Komise nevypracovala realističtější 
odhad ani po té, co měla k dispozi ‑
ci kompletnější informace o návrhu 
systému a sítě a co si uvědomila 
problémy a náročnost projektu a jeho 
prostředí. Například náklady na síť byly 
v roce 2001 odhadnuty na 1 milion EUR 
a do odhadu roku 2003 se nezahrnuly 
s tím, že byly pokryty jinde z rozpočtu 
Společenství. V květnu 2005 Komise 
představila rozpočet ve výši 132 mili ‑
onů EUR na provozní náklady  SIS II 
v období 2007–2013 po jeho plánova ‑
ném spuštění počátkem roku 200735. 
V rámci tohoto rozpočtu bylo uvede ‑
no, že náklady na propojení sítě se 
vstupními body vnitrostátních systémů 
SIS II by se vyšplhaly na 6 milionů EUR. 
Žádné další údaje celkového rozpoč ‑
tu projektu vývoje  SIS II však nebyly 
předloženy až do roku 2010, kdy Komi ‑
se vyčíslila aktuální závazky a stanovila 
pravděpodobné náklady na dokončení 
SIS II36.37 
Podle názoru 57 % dotazovaných 
v auditním průzkumu, byť většina 
z těchto respondentů nebyla zapojena 
do projektu SIS II od roku 2001, byl 
původní projektový rozpočet 23  mi‑
lionů EUR, vytvořený na základě v té 
době dostupných informací, nerealis ‑
tický. Vycházel například z nerealistic ‑
kého termínu (viz bod 9 a 10), stejně 
jako revidovaný odhad v roce 2003. 
Respondenti měli zhodnotit důvody 
zvýšení nákladů na vývoj centrálního 
systému. Příčinou zvýšení byla podle 
nich částečně skutečnost, že původní 
rozpočet nevycházel z realistické tech ‑
nické analýzy. Tomuto důvodu přiřadili 
24% váhu (viz obrázek 9 ).35 KOM(2005) 236 v konečném 
znění ze dne 31. května 2005 
a KOM(2005) 236 v konečném 
znění/2 ze dne 23. srpna 2005. 
Rozpočtový rámec ve výši 
132 milionů EUR v účetní 
závěrce se týkal provozních 
nákladů centrálního systému 
SIS II a sítě a zahrnoval také 
40 milionů EUR na vývoj 
a provoz vyhledávače na 
základě biometrických údajů.
36 SEK(2010) 436 v konečném 
znění ze dne 12. dubna 2010.
26 Připomínky
Zpoždění s dodáním systému 
SIS II vedla k nárůstu nákladů
38 
Dokončení SIS II se původně plánovalo 
na prosinec 2006 s cílem splnit potřeby 
nových členských států, ale systém 
byl dodán o více než šest let později 
v dubnu 2013 (viz body 9–32). Respon ‑
denti průzkumu uváděli, že značné 
prodloužení termínu bylo jedním z dů ‑
vodů vyšších nákladů. Tomuto důvodu přiřadili 31% váhu (viz obrázek 9 ). 
Delší trvání projektu způsobilo zvýšení 
některých nákladů, např. na zajištění 
kvality a využívání sítě. Přestože podle 
hlavní dodavatelské smlouvy měl být 
SIS II vyvinut za pevnou cenu, zpoždě ‑
ní vedla mimo jiné k nutnosti systém 
aktualizovat (viz bod 43) a zvýšit jeho 
kapacitu, aby byl schopen zpracovat 
prudký nárůst počtu záznamů oproti 
roku 2007 (viz bod 32). Tyto faktory 
přispěly ke zpožděním SIS II a také ke 
zvýšení nákladů.Obrázek 9Důvody ke zvýšení nákladů centrálního SIS II
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.Projekt trval déle, 
než se předpokládalo 31 %Původní rozpočet nevycházel 
z realistické technické analýzy 24 %
Silná vyjednávací 
pozice dodavatele  5 %Změny požadavků  27 %Jiné 3 %
Výsledky práce dodavatele byly nedostatečné  10 %
27 Připomínky
Hlavní vývojový dodavatel 
dodal v první etapě projektu 
systém, který nefungoval 
dostatečně dobře
39 
Komise neměla dostatečné zdroje 
k tomu, aby mohla účinně dohlížet na 
práci hlavního dodavatele (viz bod 18). 
V roce 2005 členské státy upozornily na 
špatnou kvalitu prvních dokumentů do ‑
daných HPS37. Pět ze šesti dotazovaných 
členských států a také dodavatel odpo ‑
vídající za kontrolu kvality se domnívali, 
že původní specifikace poskytnuté 
HPS měly špatnou kvalitu. Neúspěš ‑
né provozní testy systému v prosin ‑
ci 2008 ukázaly, že HPS dodalo systém, 
který nefungoval dostatečně dobře 
(viz bod 19). Skutečnost, že systém 
nebyl dodán včas v požadované kvalitě, 
přispěla ke zpožděním projektu a ná ‑
slednému zvýšení nákladů (viz bod 38). 
Respondenti průzkumu se domnívali, že 
příčinou zvýšení nákladů byla částečně 
špatná výkonnost hlavního vývojového 
dodavatele. Tomuto důvodu přiřadili 
10% váhu (viz  obrázek 9 ).
40 
Komise mohla po HPS požado ‑
vat náhradu škody pouze ve výši 
390 000 EUR (což je méně než 0,5 % 
konečné hodnoty zakázky ve výši 
82,4 milionu EUR38 (viz bod 44)) 
konkrétně za pozdní dodání zprávy 
o provozním testu systému. Finanční 
pokuty za ostatní problémy s výkon ‑
ností uděleny nebyly39.41 
Hlavní vývojový dodavatel splnil první 
mezníkový test v březnu 2010 a úspěš ‑
ně implementoval závěrečnou fázi 
projektu včetně druhého mezníkové ‑
ho testu v květnu 2012 (viz bod 63). 
Pouze 11 % respondentů průzkumu se 
domnívalo, že Komise účinně spolu ‑
pracovala s hlavním vývojovým doda ‑
vatelem v období před rokem 2009, ale 
ohledně období po roce 2009 tento 
podíl stoupl na 64 %. Čtyři ze šesti 
dotazovaných členských států se při 
auditu zmínily o tom, že změna řídicí ‑
ho týmu hlavního vývojového dodava ‑
tele měla pozitivní dopad na realizaci 
projektu v závěrečné fázi od roku 2010.
Změny požadavků na systém 
způsobily zvýšení nákladů
42 
Respondenti průzkumu se domníva ‑
li, že zvýšení nákladů bylo částečně 
způsobeno dodatečnými nebo změ ‑
něnými požadavky, jako například 
zavedením přechodného období 
v souvislosti s převodem údajů ze SIS 1 
nebo požadavku na zvýšení kapacity 
(viz body 31 a 32). Tomuto důvodu 
přiřadili 27% váhu (viz obrázek 9 ).37 Připomínky ke zprávě Komise 
o pokroku projektu SIS II, 
zpráva Rady Evropské unie 
z pracovní skupiny SIS‑TECH 
pro pracovní skupinu 
SIS‑SIRENE, 8861/05 ze dne 
13. května 2005.
38 Za zakázku týkající se 
Vízového informačního 
systému s HPS, která byla 
spojena se zakázkou na 
SIS II, Komise požadovala 
náhradu škody ve výši asi 
9 milionů EUR, což představuje 
přes 20 % hodnoty této 
zakázky.
39 Zpráva útvaru interního 
auditu z června 2006 o řízení 
IT v GŘ pro spravedlnost, 
svobodu a bezpečnost uvedla, 
že toto GŘ vnímalo kvalitu 
výstupů jako nedostatečnou. 
Doporučila proto, aby platby 
za výstupy lépe odrážely 
provedenou práci a aby 
budoucí smlouvy měly 
účinnější mechanismus udílení 
pokut, aby se zajistilo včasné 
dodávání výstupů, které 
splňují základní standardy 
kvality.
28 Připomínky
43 
Změny požadavků si vyžádaly uzavření 
dodatků k hlavní dodavatelské smlou ‑
vě a ovlivnily výši nákladů. Přechodné 
období týkající se převodu údajů ze 
SIS 1 stálo 505 000 EUR. Nejvýznam ‑
nějším dodatkem byl dodatek č. 15 
v prosinci 2010 v hodnotě 35,0 milio ‑
nů EUR pro závěrečnou fázi projektu. 
Obsahem tohoto dodatku bylo značné 
přepracování40 a zahrnoval nové poža ‑
davky na kapacitu systému, výkonnost, 
strategii testování, kontrolní dokument 
pro rozhraní, aktualizace softwaru 
a migraci systému41.Komise prostřednictvím 
sjednaných dodatků zvý ‑
šila hodnotu hlavní zakázky 
z 20 milionů EUR na 
82 milionů  EUR
44 
Hodnota původní zakázky HPS na 
vývoj SIS II v říjnu 2004 byla 20,3 mi ‑
lionu  EUR42. Zakázka zněla na pevnou 
cenu a neobsahovala ceny za menší, 
pečlivě definované balíčky prací, 
které by mohly být použity pro změny 
projektu bez dalšího projednávání. 
Dodatky ke smlouvě zčtyřnásobily 
hodnotu zakázky do roku 2013 na 
82,4 milionu EUR43. Obrázek 10  uka ‑
zuje vývoj hodnoty hlavní zakázky na 
vývoj systému SIS II.40 Závěry prvního jednání 
hodnoticího výboru 
o vyjednávacím řízení, 
C2‑2009 ‑01 SIS II, 17. září 2010.
41 SEK(2010) 1138 v konečném 
znění.
42 3,3 milionu EUR ve 
fázi I (podrobný technický 
návrh) a 17,0 milionu EUR 
ve fázi II (vývoj a dodání 
systému).
43 Celkem bylo uzavřeno 
27 dodatků k hlavní smlouvě 
na dodání SIS II a VIS (tyto 
dvě zakázky byly sloučeny do 
jediné smlouvy).Obrázek 10Hodnota hlavní zakázky na vývoj SIS II
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě dodatků ke smlouvě na vývoj SIS II.0102030405060708090
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Kumulativně v milionech EUR č. 24, 25, 27
č. 12, 13, 15
(konečná fáze projektu)
č. 9, 11č. 5č. 4Dodatek č. 2
29 Připomínky
45 
Dodatky uzavřené mezi lety 
2006 a 2008 zvedly hodnotu zakázky 
zadané hlavnímu vývojovému doda ‑
vateli o 14,1 milionu EUR (69 %) na 
34,4 milionu EUR (viz obrázek 10 ). Před 
prvním zvýšením ve výši 4 milionů EUR 
v prosinci 2006 (dodatek č. 2) se GŘ pro 
vnitřní věci obrátilo na GŘ pro rozpo ‑
čet s tím, zda by mohlo s dodavatelem 
vyjednat zvýšení hodnoty zakázky. 
GŘ pro rozpočet uvedlo, že podle 
čl. 126 odst. 1 písm. e) prováděcích pra ‑
videl k finančnímu nařízení by GŘ pro 
vnitřní věci mohlo vyjednat dodatky 
k doplňkovým službám, které nebyly 
součástí původní smlouvy, ale staly se 
nezbytnými. V souladu s tímto článkem 
celková hodnota dodatků nesměla 
přesáhnout 50 % hodnoty původní 
smlouvy44. Původní hodnota smlou ‑
vy SIS II byla 20,3 milionu EUR, takže 
celková hodnota dodatků uzavřených 
podle čl. 126 odst. 1 písm. e) nemohla 
přesáhnout 10,2 milionu EUR.
46 
V roce 2008 dosáhla celková hodnota 
dodatků 50 % limitu. GŘ pro vnitřní 
věci vyjednalo další dodatky podle 
čl. 126 odst. 1 písm. b) prováděcích 
pravidel k finančnímu nařízení45. Tento 
článek nemá žádný strop na celkovou 
hodnotu dodatků. Bylo jej však možné 
použít pouze pod podmínkou, že 
smlouva by byla udělena jedné určité 
společnosti (tzv. technická blokace).47 
V zadávací dokumentaci nebyl SIS II 
koncipován jako soubor jednotli ‑
vých komponent, které by mohly být 
snadno využity jiným dodavatelem46. 
GŘ pro vnitřní věci se rozhodlo, že 
z technických důvodů lze dodatečnou 
zakázku z roku 2010 v hodnotě 35,0 mi‑
lionu EUR na závěrečnou fázi projektu 
udělit pouze hlavnímu vývojovému 
dodavateli, konsorciu HPS. Domnívalo 
se, že žádný jiný dodavatel by nebyl 
schopen dodat SIS II v požadované 
kvalitě a termínu za stejnou cenu. 
Kromě toho by si nové výběrové řízení 
vyžádalo více času. Komise také měla 
za to, že jelikož zakázka na vývoj SIS II 
byla sloučena se zakázkou na vývoj 
Vízového informačního systému, její 
ukončení by mohlo narušit vývoj Vízo ‑
vého informačního systému.
48 
Komise se domnívala, že z hlediska 
řádného finančního řízení nemá jak 
opodstatnit nové výběrové řízení. Zvý ‑
šila proto hodnotu zakázky z 20,3 mili ‑
onu EUR na 82,4 milionu EUR47, a to pro 
dodavatele, jenž dodal v roce 2008 
neuspokojivě fungující systém. 
Navýšení hodnoty bylo sjednáno 
prostřednictvím několika dodatků. 
Přestože finanční nařízení s takovým 
postupem počítá, s jakýmkoliv vyjed ‑
návacím řízením je spojeno přirozené 
riziko, že zaplacená cena nebude 
konkurenceschopná.44 Čl. 126 odst. 1 písm. e) 
prováděcích pravidel 
k finančnímu nařízení 
uvádí, že veřejní zadavatelé 
mohou použít jednací řízení 
(tj. ne soutěž) v případě 
dodatečných služeb, s nimiž 
původní smlouva na veřejnou 
zakázku nepočítala a které se 
následkem nepředvídatelných 
okolností staly nezbytnými 
k provedení služeb a jsou 
bezpodmínečně nutné pro její 
dokončení. Celková hodnota 
dodatečných zakázek nesmí 
přesáhnout 50 % hodnoty 
původní zakázky.
45 Čl. 126 odst. 1 písm. b) 
prováděcích pravidel 
k finančnímu nařízení uvádí, 
že veřejní zadavatelé mohou 
použít jednací řízení (tj. ne 
soutěž), pokud z technických 
či uměleckých důvodů nebo 
z důvodů ochrany výhradních 
práv může být veřejná 
zakázka zadána pouze určité 
společnosti.
46 Tento přístup na základě 
jednotlivých komponent je 
popsán v metodice vývoje 
projektu, který používá 
Evropská Komise (RUP@EC).
47 Dodatky z roku 2012 
v hodnotě 4,7 milionu EUR 
zvýšily celkovou hodnotu na 
82,4 milionu EUR.
30 Připomínky
49 
S vědomím tohoto rizika Komise učini ‑
la určité kroky při vyjednávání dodatku 
č. 15 na závěrečnou fázi projektu, aby 
do jisté míry zajistila přiměřenou cenu. 
Původní nabídka, kterou HPS předloži ‑
lo, zněla na 49,9 milionu EUR. Jakmile 
bylo dosaženo souhlasu ohledně ob ‑
sahu nabídky, Komise provedla vlastní 
odhad znějící na 25,8  milionu  EUR. Pak 
porovnala ceny vzorku 10 % hardwa ‑
rových položek s položkami v rámcové 
smlouvě, kterou řídilo GŘ pro informa ‑
tiku48. Zjistila, že navrhované ceny byly 
dvakrát vyšší, a využila doložku nej ‑
vyšších zákaznických výhod zaručující 
pro Komisi nejlepší cenu. Díky těmto 
opatřením snížila původní nabídku 
HPS ve výši 49,9 milionu EUR o 30 % 
na 35,0 milionu EUR. Při soutěžním 
výběrovém řízení mohla dosáhnout 
lepších úspor.Oddíl 3 – Komise nezajis ‑
tila, aby ekonomická ana ‑
lýza SIS II zahrnovala 
důkladné posouzení 
nákladů a očekávaných 
přínosů, aktualizované 
s ohledem na zásadní 
změny
Auditní kritéria
50 
Při auditu se zkoumalo, zda Komise 
přehodnotila ekonomickou analýzu 
SIS II, pokud se zásadně změnily nákla ‑
dy a očekávané přínosy.
Aktualizovaná ekonomická 
analýza SIS II, kterou Komise 
vypracovala, když dostala 
projekt na starost, nezahrno ‑
vala důkladnou revizi všech 
nákladů, očekávaných pří ‑
nosů a alternativ
51 
Schengenské státy se rozhodly vyvi ‑
nout systém SIS II v prosinci 1996 na 
základě porovnání výhod a nevýhod 
rozšíření SIS 1. Odhady nákladů SIS II 
zahrnovaly odhad nákladů na vývoj vni ‑
trostátních systémů s tím, že se vzalo 
na vědomí, že bude stát mnohonásob ‑
ně více než vývoj centrálního systému49.48 E‑mail GŘ pro vnitřní věci 
pro hlavního dodavatele, 
7. září 2010.
49 SCH/OR.SIS(96) 165 ze dne 
15. prosince 1996, zpráva 
předsednictví řídicího výboru 
SIS odhadovala náklady na 
nový centrální systém na 
50–60 milionů francouzských 
franků (8–9 milionů EUR) 
a náklady na každý nový 
vnitrostátní systém na 
20–25 milionů francouzských 
franků (3–4 miliony EUR).
31 Připomínky
52 
V roce 2001 Rada popsala nákla ‑
dy a přínosy SIS II následujícím 
způsobem50:
a) Vývoj centrálního systému byl 
vyčíslen na 14,6 milionu EUR.
b) Hlavním důvodem pro vývoj SIS II 
bylo propojit rostoucí počet člen ‑
ských států po rozšíření. V rámci 
SIS II se také plánovalo využít 
poslední technologický vývoj a za ‑
vést nové funkce.
53 
Většina respondentů průzkumu (76 %) 
považovala toto původní odůvodnění 
pro SIS II za přesvědčivé a domníva ‑
la se, že vzhledem k přínosům jsou 
náklady opodstatněné. V roce 2001 se 
nepožadovalo, aby byl návrh projektu 
SIS II předložen GŘ pro informatiku ke 
schválení. Komise v roce 2004 posílila 
své rámcové mechanismy v oblasti 
správy IT a kontrol prostřednictvím 
sdělení o správě IT51, kde se doporuči ‑
lo, aby GŘ pro informatiku poskytovalo 
stanovisko k vývoji nových informač ‑
ních systémů plánovaných generálními 
ředitelstvími nezávisle na rozpočtovém 
zdroji (ať již správním nebo provoz ‑
ním). V praxi se tento postup dodr ‑
žoval od roku 2004 pouze u projektů 
financovaných ze správního rozpočtu, 
ale většinou nikoliv u projektů finan ‑
covaných z provozních rozpočtů, jako 
např. SIS II52.54 
Po té, co Komise přijala odpovědnost 
za vývoj SIS II, vydala v prosinci 2001 
a prosinci 2003 sdělení, která vycháze ‑
la z odůvodnění v právních předpisech 
roku 2001 a obsahovala revidovaný 
odhad nákladů (viz obrázek 8 ). Její ak ‑
tualizovaná ekonomická analýza SIS II 
však nezahrnovala náležité spolehlivé 
posouzení nákladů, očekávaných pří ‑
nosů a alternativ:
a) V původním orientačním odha ‑
du nákladů, nezměněném až do 
roku 2010, byl výrazně podceněn 
skutečný rozsah nutné investice – 
přibližně 500 milionů EUR na konci 
projektu: 189 milionů na vývoj cen ‑
trálního systému (viz bod 34) a od ‑
hadem přes 330 milionů na vývoj 
vnitrostátních systémů53. Náklady 
na vývoj vnitrostátních systémů 
byly pokryty z národních rozpočtů 
a z podpory ve výši 95 milionů EUR 
z Fondu pro vnější hranice. Vni ‑
trostátní systémy jsou nedílnou 
částí Schengenského informačního 
systému, protože jejich prostřednic ‑
tvím mají hlavní koncoví uživatelé 
SIS II přístup k centrálnímu systému 
(viz obrázek 1 ). Přestože Komise 
neodpovídala za realizaci vnitro ‑
státních systémů SIS II, jejich koor ‑
dinace byla pro úspěch projektu 
nezbytná54. Tuto skutečnost členské 
státy ve svém původním návrhu tý ‑
kajícím se SIS II z roku 1996 uznaly 
(viz bod 51). Původní ani následující 
odhad předložený Komisí však ne ‑
zahrnoval náklady na jejich vývoj.50 Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 
a rozhodnutí Rady 
2001/886/SVV a iniciativa 
Belgického království 
a Švédského království 
s ohledem na přijetí nařízení 
Rady o vývoji Schengenského 
informačního systému druhé 
generace (SIS II) (9844/2011).
51 SEK(2004) 1267. Rámcové 
mechanismy v oblasti správy 
a kontrol IT byly posíleny 
prostřednictvím dalších 
sdělení v roce 2010 a 2011, 
částečně jako odpověď na 
vědomí o riziku ohrožení 
dobrého jména spojeném 
s implementací velkých 
projektů IT. SEK(2010) 1182 
a SEK(2011) 1500 ze dne 
30. listopadu 2011.
52 Metodika, architektura, 
pracovní skupina pro řízení 
portfolia (MAP), jíž předsedá 
GŘ pro informatiku, by mělo 
ověřit dokumenty týkající se 
definice projektu, vytvořené 
generálními ředitelstvími 
před tím, než jsou uvolněny 
prostředky ze správního 
rozpočtu.
53 Ve zprávě z roku 2009 
pro pracovní skupinu 
SIS‑TECH (8708/09 ze dne 
19. května 2009, zpráva 
z předsednictví o posouzení 
alternativního scénáře 
SIS 1+RE) se náklady 
investované členskými státy 
na vnitrostátní systémy SIS II 
do května 2009 odhadovaly 
na 170 milionů EUR. Odhady 
členských států v kontextu 
hodnocení Fondu pro 
vnější hranice v polovině 
období, které provádí 
Komise, identifikovaly další 
investice do vnitrostátních 
systémů SIS II ve výši přibližně 
160 milionů EUR mezi 
lety 2009  a 2012. Celková 
investice je mnohem vyšší, 
protože údaje Dánska, 
Estonska, Německa, Řecka, 
Lucemburska, Nizozemska, 
Portugalska, Španělska 
a Švýcarska nebyly k dispozici. 
Z této celkové investice 
přibližně 300 milionů EUR 
do vnitrostátních systémů, 
vynaložené do konce 
roku 2012, bylo Komisí 
prostřednictvím Fondu pro 
vnější hranice poskytnuto 
76 milionů EUR a dalších 
19 milionů EUR v roce 2013.
32 Připomínky
b) Nestanovila, nakolik SIS II přispívá 
k boji s organizovanou trestnou 
činností nebo posílení externích 
hranic. Neuvedla, jaké problémy 
má SIS II řešit, ani jak měřit jeho 
úspěšnost.
c) Nezvažovala alternativní scénáře. 
Například se nevysvětlilo, proč 
nelze rozšířit SIS 1 na další člen ‑
ské státy. Pět ze šesti členských 
států dotazovaných během auditu 
se domnívalo, že SIS 1 mohl být 
takto rozšířen. Vzhledem k tomu, 
že SIS II nebyl oproti plánu do 
konce roku 2006 k dispozici, SIS 1 
byl upraven a SISone4all spuštěn 
v prosinci 2007 s cílem zahrnout 
nové členské státy (viz bod 11).
Komise během projektu 
neprovedla důkladnou revizi 
ekonomické analýzy, přes ‑
tože v nákladech a očekáva ‑
ných přínosech došlo k vel ‑
kým změnám
55 
Klíčová rozhodnutí, jako rozhodnutí 
z roku 2004 zahájit podrobné pláno ‑
vání, rozhodnutí z roku 2005 akti ‑
vovat fázi II projektu55 a rozhodnutí 
z let 2009–2010 pokračovat ve vývoji 
SIS II přijaté na základě srovnání se 
systémem SIS 1+RE (viz body 62 a 63), byla učiněna v souladu s rámcem pro 
rozhodování o projektu. Rámcový 
mechanismus zavedený Komisí od 
roku 2010 pro rozhodování o tom, zda 
v určitém projektu IT pokračovat nebo 
nikoliv, se projektu SIS II netýkal56. 
Rozhodnutí pokračovat ve vývoji SIS II 
byla financována v rámci rozpočtu 
schváleného pro běžné náklady SIS II 
po jeho spuštění (viz bod 36)57. Roz ‑
hodnutí pokračovat v projektu SIS II 
nezahrnovala opětovné důkladné 
posouzení celkových nákladů a očeká ‑
vaných přínosů, přestože v nich došlo 
k velkým změnám.
56 
Náklady na vývoj centrálního systému 
byly mnohem vyšší, než se původně 
předpokládalo (viz vody 34–49). Delší 
trvání projektu oproti očekávání vedlo 
také k dodatečným nákladům na 
modernizaci SIS 1 (viz bod 59). Zpož ‑
dění a změny v návrhu SIS II prodražily 
i vývoj vnitrostátních systémů. Čtyři 
ze šesti dotazovaných členských států 
popisovaly, jak nakoupily materiál 
pro potřeby vnitrostátního systému, 
který se ale nakonec nevyužil, proto ‑
že zastaral. V auditním průzkumu se 
74 % respondentů z členských států 
domnívalo, že potřeba najít dodateč ‑
né zdroje k financování opakovaných 
změn a prodloužení termínu projektu 
ohrozily vývoj jejich vnitrostátních 
systémů.54 Plán projektu SIS II 
z 3. března 2008 popisuje, 
že součástí SIS II byla také 
koordinace národní přípravy 
každého státu, který se účastní 
SIS II. Uvádí, že „Komise nemá 
na starosti dodání těchto 
projektů, ale protože národní 
příprava má vliv na projekt 
SIS II, je jí přikládán zásadní 
význam“.
55 Původně se smlouva na 
vývoj systému týkala pouze 
fáze I (návrh). Aktivační fáze II 
(vývoj a dodání) byla na 
uvážení Komise na základě 
výsledků fáze I a dostupnosti 
rozpočtu.
56 Řídicí výbor pro řízení projektu 
informačních systémů (ISPMB), 
jemuž předsedal generální 
ředitel GŘ pro informatiku, 
přezkoumává roční pokrok 
hlavních projektů v oblasti IT 
a včas upozorňuje na zjištěné 
problémy. GŘ pro vnitřní věci 
společně s útvary Komise pro 
správu IT dohodlo, že tento 
výbor nebude do projektu 
SIS II zapojen.
57 KOM(2010) 633 v konečném 
znění ze dne 5. listopadu 2010, 
KOM(2011) 391 v konečném 
znění ze dne 29. června 2011.
33 Připomínky
57 
Zatímco náklady SIS II se zvýšily, vý ‑
znam hlavního očekávaného přínosu 
(propojení většího počtu členských 
států po rozšíření) se vzhledem k za ‑
vedení SISone4all v roce 2007 zmenšil 
(viz bod 11). V auditním průzkumu měli 
respondenti zhodnotit opodstatněnost 
vývoje SIS II na začátku a na konci pro ‑
jektu. Na začátku projektu bylo podle 
nich hlavním důvodem propojení více 
členských států. V době ukončení pro ‑
jektu však význam tohoto odůvodnění 
klesl z 36 % na 15 % (viz obrázek 11 ). 
Ostatní důvody pro vývoj SIS II se na 
konci projektu rovněž lišily oproti jeho 
zahájení. Jako významný důvod se 
na konci projektu uvádělo například 
vyhnout se poškození dobrého jména 
EU v očích veřejnosti58 a ochrana již 
vynaložených investic.58 GŘ pro vnitřní věci 2011, 
výroční zpráva o činnosti 
zahrnovala výhradu týkající 
se poškození dobrého jména 
v očích veřejnosti v souvislosti 
se SIS II.Obrázek 11Odůvodnění pro vývoj SIS II
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
Konec projektu Začátek projektuJiné Chránit učiněné 
investicePředejít poškození 
pověsti EUTransfer SIS 
do institucí EUKapacita 
a výkonnostNové funkce Více členských 
zemí
34 Připomínky
58 
Druhé nejdůležitější odůvodnění pro 
SIS II uváděné na začátku projektu 
(nové funkce) se do doby, než skon ‑
čil, stalo tím nejvýznamnějším. SIS II 
poskytuje koncovým uživatelům nové 
funkce, např. nové kategorie záznamů 
(odcizená letadla, lodě, kontejnery, 
platební prostředky), možnost zázna ‑
my propojit (např. záznam o osobě se 
záznamem o vozidle) a má kapacitu 
na uchovávání dokumentů spojených 
s určitým záznamem (např. evropské 
zatýkací rozkazy) včetně biometrických 
informací. Celkem 82 % respondentů 
se domnívalo, že SIS II má důležité 
doplňkové funkce, které koncovým 
uživatelům přinesly okamžité a zře ‑
telné praktické výhody ve srovnání se 
SIS 1 (viz obrázek 12 ).59 
V době ukončení projektu však byli 
respondenti průzkumu o přínosech 
SIS II oproti SIS 1 přesvědčeni méně 
(s výjimkou nových funkcí). Na konci 
projektu považovali za druhé nejdůle ‑
žitější opodstatnění SIS II jiné výhody 
než nové funkce včetně větší kapacity 
a výkonnosti. Přesto se však pouze 
52 % dotazovaných domnívalo, že SIS II 
má oproti SIS 1 výrazné výhody nad 
rámec nových funkcí (viz obrázek 12 ). 
Důvodem byla skutečnost, že kvůli 
zpožděním při vývoji SIS II byl SIS 1 
několikrát modernizován (viz chrono ‑
logie v  příloze ):Obrázek 12Výhody SIS II oproti SIS 1
Zdroj:  Auditní průzkum mezi zainteresovanými stranami SIS II.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Nesouhlasí Neutrální SouhlasíExistoval účinný 
mechanismus pro 
rozhodování o tom, zda 
na základě opodstatnění 
projektu SIS II zastavitPřínosy 
SIS II jsou 
opodstatněním 
nákladůSIS II má výrazné 
dodatečné funkce, které 
přinášejí praktické 
výhody oproti SIS 1SIS II má oproti SIS 1 
další výhody kromě 
nových funkcí 
(kapacita a výkonnost)Respondenti
35 Připomínky
a) V roce 2006 po obnovení hardwaru 
a přidání funkcí byl přejmenován 
na SIS 1+R.
b) V roce 2007 byly prostřednictvím 
SISone4all propojeny další členské 
státy.
c) V roce 2011 byl SIS 1+R vzhledem 
ke skončení platnosti smluv o údrž ‑
bě přepracován a přeprogramován 
v Javě (místo předchozího C++). 
Podle dvou ze šesti členských států 
dotazovaných během auditu odpo ‑
vídala výkonnost nového modulár ‑
ního systému, přejmenovaného na 
SIS 1+R2, výkonnosti SIS II.
60 
V roce 2009 měl SIS II oproti původ ‑
nímu termínu dvouleté zpoždění, 
vyšší náklady, očekávané přínosy se 
zmenšily a systém neprošel provozními 
testy na konci roku 2008. Nehledě na 
obtíže, zpoždění a zvýšení nákladů 
chtěla většina zainteresovaných stran 
ve vývoji SIS II pokračovat. Jen 19 % 
respondentů auditního průzkumu 
zastávalo názor, že vývoj SIS II bylo 
třeba zastavit. Projekt nicméně dospěl 
do fáze, kdy bylo nutné učinit zásadní 
rozhodnutí, a v únoru 2009 předsed ‑
nictví Rady požádalo o pečlivé zvážení 
alternativních scénářů59.61 
Žádné rozhodnutí na základě analýzy 
nákladů a přínosů o tom, zda v projek ‑
tu pokračovat nebo jej zastavit, však 
nepadlo. Pouze 30 % respondentů 
průzkumu si myslelo, že pro přijímání 
takových rozhodnutí existuje účinný 
mechanismus (viz obrázek 12 ). Komise 
neprovedla revizi celkových nákladů 
(včetně nákladů na vývoj vnitrostát ‑
ních systémů) a očekávaných přínosů 
SIS II (a jeho přispění k posílení bez ‑
pečnosti EU). Neprokázala, že projekt 
zůstal organizační prioritou, která 
zajišťuje vyšší návratnost investice než 
jiné možnosti. V auditním průzkumu 
jen 38 % dotazovaných uvedlo, že ko ‑
nečné náklady na vývoj systému SIS II 
jsou vzhledem k jeho očekávaným pří ‑
nosům opodstatněné (viz obrázek 12 ).
62 
Přestože Komise nepřehodnotila cel ‑
kové náklady a přínosy SIS II, v květnu 
2009 přispěla k porovnání s alternativ ‑
ním scénářem SIS 1+RE, spočívajícím 
v úpravě SIS 1+R tak, aby zahrnoval 
funkce SIS II60. Tím bylo poprvé dáno 
najevo, že k SIS II existuje alternativa61. 
Komise uznala, že finanční důsledky 
pro vnitrostátní projekty SIS II člen ‑
ských států byly značné, ale do srov ‑
nání nebyly zahrnuty náklady na vývoj 
vnitrostátních systémů62. Pět ze šesti 
členských států dotazovaných během 
auditu vnímalo uvedené srovnání jako 
nespravedlivě zatížené ve prospěch 
pokračování SIS II. Domnívaly se, že při 
srovnání byl podceněn čas a náklady 
nutné k dokončení SIS II a zdůrazňovaly 
se problémy při přechodu na SIS 1+RE.59 Dokument Rady 6067/09, 
3.2.2009, zápisy předsednictví 
k implementaci SIS II.
60 Rada 10005/09 ze dne 
20. května 2009, zápis 
předsednictví a útvarů 
Komise pro výbor pro otázky 
spojené s článkem 36, zpráva 
o dalším směřování SIS II 
a SEC(2010) 436 v konečném 
znění.
61 Zjišťované možnosti, například  
v pracovním dokumentu 
útvarů Komise ze dne 
31. srpna 2006 o globálním 
přepracování SIS II, se celé 
týkaly pokračujícího vývoje 
SIS II. V listopadu 2006 
Komise trvala na tom, že 
rozšířit SIS 1 o nové funkce 
nebylo technicky možné. Viz 
Sněmovna lordů, výbor EU, 
9. zpráva ze zasedání  
2006–2007, Schengenský 
informační systém II 
(SIS II), zpráva s důkazními 
informacemi, 2. března 2007, 
odpověď na otázku 441.
62 Závěry Rady ve složení pro 
spravedlnost a vnitřní věci, 
26. a 27. února 2009.
36 Připomínky
63 
V červnu 2009 se Rada rozhodla 
v projektu SIS II pokračovat63. Zavedla 
však dva mezníkové testy a mechanis ‑
mus na zastavení zakázky na vývoj 
SIS II a přechod na alternativní scénář 
SIS 1+RE, pokud systém v jednom 
z testů neobstojí64.Oddíl 4 – Komise se při 
dokončování SIS II a pří ‑
pravě budoucích projektů 
poučila ze zkušeností 
z první etapy projektu
Auditní kritéria
64 
Při auditu se prověřovalo, zda Komise 
provedla hodnocení projektu SIS II. 
Zjišťovalo se, zda byly zkušenosti 
získané během řízení SIS II uplatněny 
v pozdějších fázích projektu, na ostatní 
projekty Komise v oblasti IT a na nové 
rozsáhlé systémy IT (eu‑LISA).
Komise využila poznatky zís ‑
kané během první části pro ‑
jektu v jeho závěrečné fázi
65 
Komise využila poznatky, zkušenosti 
a vhled do problematiky, které získala 
během první části projektu, k úspěšné 
realizaci jeho závěrečné fáze. Při audit ‑
ním průzkumu se ukázal jasný rozdíl 
mezi první částí projektu v roce 2009 
a jeho závěrečnou fází od roku 2010. 
Obrázek 13  ukazuje, jak Komise 
upravila v závěrečné fázi svůj přístup 
ve snaze reagovat na příčiny zpoždění 
a zvýšení nákladů a dokončit SIS II. Dva 
ze šesti dotazovaných členských států 
uvedly, že způsob řízení závěrečné 
fáze projektu byl pro rozsáhlý projekt 
v oblasti IT vhodný.63 Rada 10708/09 ze dne 
5. června 2009, závěry Rady 
o dalším směřování SIS II.
64 Systém prošel prvním 
mezníkovým testem 
v březnu 2010 a druhým 
v květnu 2012.
37 Připomínky
Komise již uplatnila 
poznatky ze SIS II i při ostat ‑
ních projektech
66 
Komise neprovedla formální hodnoce ‑
ní se zástupci všech zainteresovaných 
stran s cílem identifikovat poznatky z ří ‑
zení projektu. Některé poznatky ze SIS II 
nicméně využila při ostatních projek ‑
tech v Komisi následujícím způsobem:a) prostřednictvím pokynů pro řízení 
projektu;
b) prostřednictvím sdělení shrnují ‑
cích obecné poznatky z projektu 
SIS II, které mají být v budoucnu 
uplatněny při vývoji systémů IT 
v oblasti svobody, bezpečnosti 
a práva;
c) konkrétními opatřeními při plánová ‑
ní budoucích rozsáhlých systémů IT.Obrázek 13Poznatky z neúspěšné první části projektu
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě průzkumu mezi zainteresovanými stranami SIS II.Příčiny zpoždění a zvýšených nákladů SIS IIZměněný přístup k závěrečné fázi projektu 
od roku 2010
Nerealistický termínTermín pro dokončení projektu v březnu 2013, 
platný od června 2010, byl realistický a byl splněn. 
Nedostatek odborného zázemí Komise pro účinné 
řízení zakázky na vývojové práce Komise přidělila více zdrojů na projekt a byla 
schopná najmout zaměstnance s relevantními 
zkušenostmi (např. ze SIS II jako takového, 
z GŘ pro daně a celní unii a z členských států).
Vztahy mezi některými členskými státy a Komisí 
byly slabé a nebyla zajištěna dostatečná 
angažovanost členských států Srovnání s rokem 2009 se SIS 1+ RE poskytlo některá 
další odůvodnění pro pokračování v investicích.
Vytvoření rady pro globální řízení projektu 
v roce 2009 umožnilo Komisi více využít zkušenosti 
koncových uživatelů v členských státech. 
Nestabilita požadavků na systémPožadavky na systém byly během závěrečné fáze 
projektu stabilní.
38 Připomínky
67 
Aktuální metodika Komise pro řízení 
projektu  (PM2)65 zdůrazňuje postupy, 
které v případě SIS II chyběly, např.:
a) provozní manažer má důležitou 
roli při zajištění splnění potřeb 
uživatelů;
b) na konci počáteční, plánovací 
a realizační fáze musí řídicí výbor 
projektu schválit postup projektu 
do další etapy.
68 
Komise ve svém sdělení  2011(6 8 0) 
o inteligentních hranicích66 trvala na 
tom, že poznatky získané z vývoje 
rozsáhlých projektů IT, jako je SIS II, 
by měly být zohledněny při vývoji 
systému pro vstup/výstup (EES) a pro ‑
gramu registrovaných cestujících (RTP). 
Ve sdělení  2010/385 o přehledu řízení 
informací v oblasti svobody, bezpeč ‑
nosti a práva67 Komise popisovala, jak 
by vyvinula budoucí systémy IT. Využi ‑
la příklad SIS II k tomu, aby upozornila 
na dva hlavní poznatky, a to:
a) v právních předpisech by měly být 
stanoveny požadavky před tím, 
než se zahájí vývoj systému;
b) na význam účinné struktury správy 
v této oblasti.69 
Při plánování projektu inteligentních 
hranic Komise již přijala následující 
konkrétní opatření , která odrážejí 
zkušenosti z projektu SIS II:
a) Legislativní účetní závěrka týkají ‑
cí se systému pro vstup / výstup 
a programu registrovaných cestu ‑
jících počítala s pokrytím nákladů 
na vývoj vnitrostátních systémů 
z rozpočtu EU.
b) Nová agentura pro rozsáhlé sys ‑
témy IT (eu‑LISA)68, která se stala 
odpovědnou za řízení a správu 
SIS II po jeho spuštění, má za úkol 
shromáždit odbornou základnu 
potřebnou pro vývoj budou ‑
cích systémů, a tím omezit riziko 
vzniku podobných problémů, 
k nimž došlo během vývoje SIS II69. 
V auditním průzkumu celkem 68 % 
respondentů mělo za to, že vytvo ‑
ření nové agentury usnadní vývoj 
budoucích rozsáhlých systémů IT. 
Všechny dotazované členské státy 
však během auditu zdůraznily, že 
největší výzvou pro novou agen ‑
turu budou vztahy s členskými 
státy. Jelikož se jedná o regulativní 
agenturu, nevztahují se na ni rám ‑
cové mechanismy Komise v oblasti 
správy IT70.65 PM2 je metodika řízení 
projektu doporučená GŘ pro 
informatiku od roku 2011.
66 KOM(2011) 680 v konečném 
znění ze dne 25. října 2011.
67 KOM(2010) 385 
v konečném znění ze dne 
20. července 2010.
68 Nařízení (EU) č. 1077/2011 
ze dne 25. října 2011, 
kterým se zřizuje Evropská 
agentura pro provozní řízení 
rozsáhlých informačních 
systémů v prostoru svobody, 
bezpečnosti a práva 
(Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).
69 KOM(2011) 680 v konečném 
znění.
70 SEC(2012) 492 e‑Commission 
2012–2015 uvádí, že všechny 
informační systémy Komise 
včetně úřadů a  výkonných  
agentur, ať už jsou 
financované z provozních či 
správních rozpočtů, podléhají 
rámcovým mechanismům 
Komise v oblasti správy 
informačních technologií.
39
 Závěry a doporučení
70 
Rada pověřila Komisi vývojem SIS II 
a jako cílový termín pro dokončení 
stanovila prosinec 2006. Snahou bylo 
umožnit novým členským státům, 
které měly vstoupit do EU v roce 2004, 
zapojit se do schengenského prostoru. 
Komise však centrální systém dodala až 
v dubnu 2013, tedy s více než šestiletým 
zpožděním oproti plánu a s náklady, 
které osmkrát překročily původní roz ‑
počet. Zpoždění a překročení rozpočtu 
byla způsobena částečně náročným 
správním kontextem, který omezo ‑
val schopnost Komise řešit provozní 
otázky, a částečně nedostatky v řízení 
ze strany Komise. Týkalo se to zejména 
první etapy projektu do roku 2009:
a) původní termín dokončení projek ‑
tu byl nerealistický (viz body 9–12);
b) Komise až do roku 2010 neaktuali ‑
zovala celkový rozpočet projektu 
z roku 2003 (viz body 34–37);
c) požadavky na systém se během 
projektu měnily ve snaze splnit 
potřeby uživatelů a až do závě ‑
rečné fáze, která se realizovala od 
roku 2010, nebyly dostatečně sta ‑
bilní. Systém, který je nyní v pro ‑
vozu, má mnohem větší kapacitu 
než systém navržený v roce 2001 
(viz body 29–32 a 42–43);d) Komise nejdříve nepřidělovala 
dostatečný počet pracovníků 
s odbornými zkušenostmi na 
účinné řízení vývojových prací 
zadaných externímu dodavateli 
(viz body 13–20);
e) hlavní vývojový dodavatel dodal 
v první etapě projektu systém, kte ‑
rý nefungoval dostatečně dobře 
(viz body 39–41);
f) pracovní vztahy Komise s ně ‑
kterými členskými státy byly 
nejdříve slabé. Až do vytvoření 
rady pro globální řízení projektu 
v roce 2009 se Komisi nedařilo 
využít zkušenosti všech koncových 
uživatelů (viz body 21–25);
g) ne všechny zainteresované strany 
věděly, kdo dělá klíčová rozhodnutí 
(viz body 26–28);
h) Komise v rámci sjednaných do ‑
datků zvýšila hodnotu hlavní 
zakázky z 20 milionů EUR na 
82 milionů EUR. Přestože finanční 
nařízení s takovým postupem po ‑
čítá, u jakéhokoliv vyjednávacího 
řízení existuje riziko, že zaplacená 
cena nebude konkurenceschopná 
(viz body 44–49).
40 Závěry a doporučení
71 
Aktualizovaná ekonomická analýza 
SIS II, kterou Komise vypracovala poté, 
co dostala projekt v roce 2001 na 
starost, nezahrnovala důkladné po ‑
souzení všech nákladů a očekávaných 
přínosů. Během projektu v nich došlo 
k zásadním změnám. V původních 
orientačních odhadech nákladů z roz ‑
počtu EU na vývoj centrálního systému 
byl výrazně podceněn skutečný rozsah 
nutné investice (viz obrázek 8 ). Spolu 
s náklady na vnitrostátní systémy do ‑
sáhly celkové náklady vynaložené do 
skončení projektu přibližně 500  milio ‑
nů EUR. Přestože má SIS II nové funkce 
a větší kapacitu, hlavní původně 
očekávaný přínos (propojení většího 
počtu členských států po rozšíření) 
nebyl vzhledem k zavedení SISone4all 
v roce 2007 tolik relevantní. Navzdory 
těmto změnám bylo o pokračování 
projektu rozhodnuto bez důkladné 
revize ekonomické analýzy SIS II, aby 
se prokázalo, že projekt zůstal orga ‑
nizační prioritou, která zajišťuje vyšší 
návratnost investice než jiné možnosti 
(viz body 50–63).72 
Komise si ze zkušeností v první etapě 
projektu vzala ponaučení, aby změnila 
svůj přístup v závěrečné fázi a dokon ‑
čila SIS II. Přestože neprovedla formální 
hodnocení projektu, některé poznat ‑
ky ze SIS II již uplatnila při přípravě 
jiných rozsáhlých projektů v oblasti IT 
(viz body 64–69).
41 Závěry a doporučení
Doporučení 1
Harmonogram pro vývoj rozsáhlých 
systémů IT by měl vycházet z technické 
analýzy úkolů, které mají být provede ‑
ny, s přihlédnutím k rizikům a nároč ‑
nosti projektu.
Doporučení 2
Komise by všechny rozsáhlé projekty 
IT, za něž zodpovídá, měla zahrnout 
do svých rámcových mechanismů 
v oblasti správy IT. Nemělo by se 
rozlišovat mezi projekty IT financova ‑
nými z provozních rozpočtů a projekty 
financovanými ze správního rozpočtu. 
Již při zahájení rozsáhlých projektů 
IT by do nich Komise měla zapojit 
odborníky z GŘ pro informatiku nebo 
jiných generálních ředitelství. V řídicím 
výboru projektu by měl být zástup ‑
ce GŘ pro informatiku. Při externím 
zadávání vývojových prací by Komise 
měla zajistit, aby se pro řízení zakázky 
a účinný dohled nad prací externího 
dodavatele v plné míře využilo interní 
odborné zázemí s cílem minimalizovat 
riziko nedostatečné výkonnosti.
Doporučení 3
Komise by měla zajistit, aby zástupci 
uživatelů systému chápali a zohledňo ‑
vali potřeby a požadavky koncových 
uživatelů.Doporučení 4
Řídicí výbor projektu by měl na konci 
každé projektové fáze schválit postup 
projektu do další etapy. Před přecho ‑
dem ze zahajovací do plánovací fáze 
by tento řídicí výbor a příslušný útvar 
Komise pro správu IT měl schválit eko ‑
nomickou analýzu projektu.
Ekonomická analýza by měla zahr ‑
novat možné alternativy, komplexní 
analýzu nákladů a přínosů s uvedením 
celkových nákladů projektu a plán 
týkající se zdrojů, který stanoví perso ‑
nální potřeby na straně uživatelů i IT.
Ekonomická analýza by měla být 
průběžně aktualizována a opětovně 
schválena v případě velkých změn 
projektových nákladů, očekávaných 
přínosů, rizik a alternativ.
Doporučení 5
Komise by měla dokumentovat klíčová 
rozhodnutí projektu v deníku roz ‑
hodnutí, kde je bude možné rychle 
dohledat.
Doporučení 6
Pokud je v rámci projektu nutné, aby 
různé zainteresované strany vyvinuly 
různé, na sobě závislé systémy, Komise 
by v zájmu koordinace projektu měla 
zajistit účinné celkové řízení projektu.
42 Závěry a doporučení
Doporučení 7
Komise by měla zajistit, aby zakázky na 
vývoj rozsáhlých systémů IT obsaho ‑
valy ceny za menší, pečlivě definované 
balíčky prací, na jejichž základě by 
bylo možné projekt upravit bez dalších 
jednání. Komise by dále měla vyvíjet 
rozsáhlé systémy IT s použitím vzájem ‑
ně propojených komponent, které lze 
snadno znovu použít, například s ohle ‑
dem na předání dokončené práce 
mezi dodavateli. Tento přístup k vývoji 
softwaru na základě komponent sice 
vyžaduje jisté investice do návrhu, ale 
minimalizuje dopady změn v požadav ‑
cích a umožňuje využít technologický 
pokrok a zabránit technické závislosti 
na konkrétním dodavateli.Doporučení 8
Komise by měla poznatky získané z au ‑
ditů EÚD předat generálním ředitel ‑
stvím a orgánům, agenturám a dalším 
subjektům EU. Komise by měla vyhod ‑
notit, zda očekávané přínosy SIS II byly 
dosaženy.
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Louis GALEA, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 18. března 2014.
Za Účetní dvůr
předseda
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

43
 Příloha
Chronologie SIS II
Zdroj:  Účetní dvůr.Příloha
Prosinec 2008
Neúspěšné provozní testy systému1995
Vytvoření
schengenského prostoru
a zprovoznění SIS 11985
Podpis
Schengenské
dohodySIS 1
Říjen 2004
Podpis
smlouvy s Hewlett
Packard Steria
Listopad 2004
až leden 2005
Projekt pozastaven
kvůli problémům
s neúspěšným
uchazečem2001
SIS 1+ zahrnutí
severských zemí2001
Nařízení (ES)
č. 2424/2001 svěřuje
odpovědnost za
vývoj SIS II Komisi
2006
Nařízení (ES)
č.1987/2006 o zřízení,
provozu a využívání SIS II1990
Úmluva k provedení
Schengenské dohody –
obsahuje ustanovení
o Schengenském informačním
systému (SIS)
Princess Marie-Astrid Mosela
Prosinec 2007
Spuštění SISone4all
s cílem zahrnout
9 nových členských
států
Červen 2009 
Závěry
Rady o SIS 1+RE
dohodnuté jako
alternativní možnost2009
Komise zřizuje radu pro
globální řízení projektu
Říjen 2011
Nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje
Evropská agentura pro provozní
řízení rozsáhlých informačních
systémů
Duben
2013
spuštění
SIS IIZahájení SIS IIZákladní
informace
SIS 1+R
SIS 1+Vývoj SIS II
Vývoj SIS II
Vývoj SIS II
Březen 2010
Splněn první
mezníkový test
Květen 2012
Splněn druhý
mezníkový testSIS 1
SIS 1+R
SIS I+RE1996
Rozhodnutí
schengenských zemí
vyvinout SIS II
2006
Obnovení hardwaru
SIS 1+R
2011
Přeprogramování
v Javě
SIS 1+R2Prosinec
2006
Původní termín
ukončení
projektu
Červen 2010
Rada schvaluje
závěrečnou fázi
projektuSIS 1+R2Vývoj SIS II
Vývoj SIS IIProsinec
2008
Revidovaný
termín ukončení
projektu
Červen 2010
Revidovaný
termín
ukončení
projektu
44
IV b)
Komise předložila realistický rozpočet projektu 
v roce 2010, jakmile měla kompletní informace, 
zejména pak informace o požadavcích na systém.
IV c)
Příčinou zpoždění a vyšších nákladů byla skutečnost, 
že požadavky na systém se neustále vyvíjely (větši ‑
nou na žádost členských států). Vyvíjející se poža ‑
davky se rovněž značně promítly do řízení zakázky, 
jelikož si vyžádaly několikero úprav smlouvy, což 
také komplikovalo vztah s dodavatelem, který musel 
neustále reagovat na měnící se požadavky.
IV d)
Nedostatek pracovníků byl zaznamenán v celé 
oblasti politiky, která se velmi rychle vyvíjela.
IV f)
Ačkoli pracovní vztahy mezi Komisí a některými 
členskými státy byly během zahajovací fáze pro ‑
jektu SIS II někdy napjaté, jiný rozsáhlý IT systém 
(VIS) dodalo GŘ pro vnitřní věci na základě téže 
smlouvy a s týmiž dodavateli za atmosféry, kdy 
s členskými státy pobíhala konstruktivní a harmo ‑
nická spolupráce, aniž by bylo rozhodování naru ‑
šováno nesrovnalostmi či problémy. Totéž lze říci 
o vývoji systému EURODAC.
Vztah s partnery v rámci SIS nebyl nejsnadnější 
z mnoha důvodů, například kvůli předchozímu sys ‑
tému, složité struktuře správy nebo politickým úva ‑
hám souvisejícím s celkovým přístupem některých 
členských států k rozšíření schengenského prostoru.
Struktura správy byla složitá  – odrážela totiž legisla ‑
tivní požadavky i vyvíjející se potřeby zainteresova ‑
ných stran.Shrnutí
II
Vývoj SIS II byl zahájen v době, kdy se na tuto oblast 
politiky vztahoval velmi specifický právní a institu ‑
cionální rámec. Rada se rozhodla vypracovat systém 
SIS II z vlastního podnětu a bez návrhu Komise.
Mnohé požadavky se neplánovaly od začátku, ale 
byly přidány až později, a Rada je tedy při stano ‑
vování cílového termínu a rozpočtu přiměřeně 
neodhadla.
III
O tom, že SIS II nebyl dodán v cílovém termínu 
a v souladu s odhadovaným rozpočtem tak, jak bylo 
stanoveno v roce 2001, není pochyb a tato sku ‑
tečnost je již nějaký čas známa. Dodaný systém se 
však velmi lišil od toho, který se původně plánoval. 
Komise je názoru, že systém SIS II funguje odpoví ‑
dajícím způsobem a naplňuje potřeby uživatelů.
IV
Na to, že systém bude dodán později a za vyšší 
cenu, než se původně plánovalo a předpokládalo, 
Komise mnohokrát vyčerpávajícím způsobem 
upozorňovala. Rovněž vysvětlila, že prvotní příčinou 
byly výrazně se měnící požadavky na systém.
IV a)
Původní termín projektu stanovila Rada na základě 
své vlastní analýzy a bez přispění Komise.
Na rizika spojená se stanoveným termínem a před ‑
poklady, které by se musely naplnit (a nakonec se 
nenaplnily), aby byl termín dodržen, Komise členské 
státy upozorňovala ve sděleních z roku 2001 a 2003.Odpovědi  Komise
Odpovědi  Komise 45
VII h)
Komise může toto doporučení přijmout. S poznatky 
vyplývajícími z auditu Účetního dvora budou sezná ‑
mena i ostatní generální ředitelství, a to na úrovni 
provozu i vedení, a o poznatcích budou prostřed ‑
nictvím odpovídajících sítí zpraveny rovněž pří ‑
slušné agentury, včetně agentury eu‑LISA.
Dopad SIS II bude posouzen v roce 2016 (tři roky 
po uvedení do provozu), jak vyžaduje právní 
základ (čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1987/2006 
a čl. 66 odst. 4 a 5 rozhodnutí 2007/533/SVV).
Úvod
01
Prvotní Schengenský informační systém (SIS 1) byl 
vyvinut jako mezivládní projekt vedený Francií a do 
provozu byl uveden v roce 1995 (rovněž podstatně 
později, než se původně plánovalo). Fungoval ve 
správě Francie až do května 2013, kdy byl nahrazen 
SIS II. Struktura a funkce těchto systémů se však 
značně liší.
Komise zastává názor, že při porovnávání původ ‑
ního termínu a skutečného data dodání by se měl 
brát v úvahu fakt, že původně plánovaný systém byl 
výrazně jiné povahy než systém, který byl nakonec 
dodán.
02
Jeden rok po zahájení činnosti SIS 1 se země schen ‑
genského prostoru v prosinci 1996 rozhodly začít 
pracovat na stanovení prvků a požadavků na SIS II. 
Rada přijala rozhodnutí vybudovat SIS II na základě 
studie proveditelnosti realizované v roce 1998 a na 
základě četných konzultací mezi členskými státy. 
Uvedené konzultace vyvrcholily švédsko‑belgickou 
iniciativou, jež připravila půdu pro první právní 
základ SIS II.IV g)
V průběhu celého projektu SIS II Komise plně dodr ‑
žovala pravidla finančního nařízení a vyjednávala 
v nejlepším zájmu unijního rozpočtu.
V
Počáteční ekonomická analýza projektu byla 
prostudována v Radě bez formální účasti Komise. 
Během doby svého trvání se projekt stal předmě ‑
tem spolurozhodování a spoluzákonodárci potvr ‑
dili, že systém SIS II je i nadále naprostou prioritou 
nehledě na problémy, na něž se narazilo.
Pokud si to žádaly nové skutečnosti, Komise ve 
zlomových okamžicích projektu systematicky 
přehodnocovala odhady nákladů a vždy podávala 
transparentní informace o rozpočtových otázkách; 
k této otázce viz bod 70 písm. b).
Odhadování nebo sledování vnitrostátních výdajů 
na SIS II se po Komisi nepožadovalo.
VI
Komise potvrzuje, že se z vývoje tohoto projektu 
skutečně poučila a vyvodila z něho několik důleži ‑
tých závěrů. Je však třeba uznat, že vývoj a prová ‑
dění SIS II jsou velmi specifickým úkolem, který lze 
jen těžko opakovat u jiných IT systémů.
VII
Většina doporučení Účetního dvora je odrazem 
opatření Komise v oblasti IT správy, která platí 
od roku 2010.
Odpovědi  Komise 46
Připomínky
09
Rada přijala rozhodnutí vybudovat SIS II na základě 
studie proveditelnosti realizované v roce 1998 
a na základě četných konzultací mezi členskými 
státy. Uvedené konzultace vyvrcholily švédsko‑bel ‑
gickou iniciativou, jež připravila půdu pro první 
právní základ SIS II. Ve svém rozhodnutí Rada 
stanovila jako datum zahájení provozu konec roku 
2006. Komise se daného legislativního procesu nijak 
formálně neúčastnila.
Kromě zpráv o pokroku a hlavních potížích projektu 
podávaných v každé výroční zprávě o činnosti od 
roku 2001 vysílala Komise členským státům upozor ‑
nění ve sděleních z roku 2001 a 2003, kde poukazo ‑
vala na rizika spojená se stanoveným termínem a na 
předpoklady, které by se musely naplnit (a nakonec 
se nenaplnily), aby byl termín dodržen.
Ve sdělení z roku 2001 (COM(2001) 720) a posléze 
(se všemi podrobnostmi) ve studii proveditelnosti 
vypracované externím dodavatelem byly pečlivě 
posouzeny potřeby, jež by měl systém v provozu 
uspokojovat, dostupné technické možnosti a jejich 
dopad, harmonogram a rozpočet projektu a rovněž 
rizika a omezení spojená s jeho vývojem.
Na tomto základě se Rada rozhodla pro jednu 
z navržených možností realizace (avšak ne pro tu, 
která byla doporučena ve studii proveditelnosti), 
aby se projekt v roce 2003 posunul vpřed.
Právní rámec SIS II byl dokončen až koncem 
roku 2006.
10
Počáteční termín stanovený Radou skutečně nebyl 
realistický, jelikož byl určen primárně na základě 
politických úvah, a nikoli na základě stabilního 
souboru požadavků na systém a důsledné technické 
analýzy pracovní zátěže.Členské státy pracovaly v mezivládním rámci 
a Komise do postupu nebyla nijak zapojena.
Když byla pověřena tím, aby SIS II vyvinula, zadala 
Komise studii proveditelnosti, která měla posoudit 
potřeby, jež by měl nový systém v provozu uspoko ‑
jovat, dostupné technické možnosti a jejich dopad, 
harmonogram a rozpočet projektu a rovněž rizika 
a omezení spojená s jeho vývojem. Tuto studii 
proveditelnosti vypracovala poradenská společnost 
v roce 2003. Na tomto základě se Rada rozhodla pro 
jednu z navržených možností realizace (avšak ne pro 
tu, která byla doporučena ve studii proveditelnosti), 
aby se projekt posunul vpřed.
03
Je sice pravda, že hlavními důvody pro vytvoření 
SIS II byla potřeba zapojit nové členské země 
schengenského prostoru a využít přínosů nejnověj ‑
šího technického vývoje, avšak významné politické 
události, jako např. útoky v září roku 2001, změnily 
rozsah projektu, a konečný systém se velmi liší od 
toho, který se původně plánoval.
Rozsah a koncepce auditu
05
Důvody pro zpoždění a navýšení výdajů oproti 
původním plánům, jakož i obtíže, na něž projekt 
narazil, Komise hlásila například od roku 2001 
v každé výroční zprávě o činnosti GŘ pro sprave ‑
dlnost, svobodu a bezpečnost a následně GŘ pro 
vnitřní věci.
Odpovědi  Komise 47
16
Co se týče odbornosti týmu, Komise by ráda 
připomněla, že tým pro projekt SIS II byl složen 
především z pracovníků, kteří se dříve podíleli na 
předchozích projektech SIS1 v členských státech, 
nebo kteří před nástupem do Komise pracovali pro 
IT společnosti. Stejné odborné zázemí bylo k dispo ‑
zici projektu VIS. Určité podpory se GŘ pro vnitřní 
věci dostalo také od GŘ pro informatiku, GŘ pro 
informační společnost a GŘ pro podniky a průmysl, 
zejména pak během prvních let projektu. Nedo ‑
statek interních zdrojů v oblasti řízení kvality byl 
kromě toho vyrovnán zvláštní smlouvou se společ ‑
ností Unisys, jež byla podepsána již ve velmi rané 
fázi projektu (v dubnu 2002).
Komise trvá na tom, že tato zakázka byla řízena 
efektivně. Jako příklad lze uvést, že Komise od 
počátku využívala každotýdenních schůzek s doda ‑
vatelem k tomu, aby vyjádřila nespokojenost 
s kvalitou výstupů a požadovala přijetí nápravných 
opatření. Změnu projektového manažera na straně 
dodavatele Komise požadovala (a také jí docílila) 
již v říjnu roku 2005. Jak je však zmíněno v důkaz ‑
ních materiálech pro Sněmovnu lordů uvedených 
v poznámce pod čarou č. 22, personální stav nedo ‑
voloval předpokládat nedostačující práci dodava ‑
tele a předejít jí. V poznámce pod čarou č. 21 stojí, 
že podle zjištění Útvaru interního auditu chyběl 
k řízení stále většího počtu externě zadávaných 
úkolů dostatek zaměstnanců.
17
K přerušení zakázky na několik málo měsíců došlo 
v návaznosti na napadení rozhodnutí o jejím udě ‑
lení jedním z uchazečů, který využil svého práva 
a obrátil se na Soudní dvůr. Hodnocení nabídek 
proběhlo podle zveřejněných kritérií a metodiky, 
které byly známy a uznány všemi uchazeči, kteří se 
rozhodli se do řízení přihlásit.11
Každý harmonogram SIS II vycházel z nejlepších 
informací, jež byly v danou chvíli k dispozici, 
a byl předem prodiskutován s členskými státy.
Po přijetí právního základu bylo jediným parame ‑
trem specifikací, který procházel vývojem, třídění 
podle velikosti, tedy parametr, který je spojen 
s využíváním systémů ze strany členských států. Toto 
riziko, jež bylo posuzováno v rámci celého projektu 
ve světle používání SIS1+ novými členskými státy, 
opravdu vyvstalo z důvodu intenzivnějšího využí ‑
vání, než se původně očekávalo. I kdyby však SIS II 
byl dodán podle původního harmonogramu přija ‑
tého Radou v roce 2001, systém by si vyžadoval aktu ‑
alizaci třídicího systému v tomtéž rozsahu, v jakém 
byla provedena v rámci prodloužení projektu 
v roce 2010 (viz obrázek 7) (konečná hodnota delta).
14
Od 16. prosince 2002 je v rámci GŘ pro spravedl ‑
nost, svobodu a bezpečnost zřízeno nové oddělení 
pro rozsáhlé informační systémy, jež má využívat 
synergií mezi hlavními IT projekty v oblasti sprave ‑
dlnosti a vnitřních věcí, a to systémy SIS II, EURO ‑
DAC a VIS (Vízový informační systém).
15
Komise souhlasí s tím, že v prvních letech nebyl na 
projekt vyčleněn dostatek personálu a že pracovníci 
podílející se na projektu SIS II vykazovali potřebné 
nasazení i kompetence, ale byli stále přetíženi. Na 
celkový nedostatek zaměstnanců v GŘ pro sprave ‑
dlnost, svobodu a bezpečnost obecně, a v rámci 
SIS II zejména, poukazovalo několik po sobě jdou ‑
cích výročních zpráv o činnosti tohoto generálního 
ředitelství.
Komise se však nedomnívá, že by se míra fluktuace 
lišila od fluktuace v jejích srovnatelných útvarech. 
Za zmínku stojí, že klíčové osoby, jako je programový 
referent, působily v projektu od počátku do konce.
Odpovědi  Komise 48
19
Provozní testy systému (neúspěšné) v roce 2008 
představovaly pouze jednu fázi testování systému 
SIS II. Struktura testů systému SIS II byla koncipo ‑
vána tak, aby bylo možné u testů postupně navy ‑
šovat úroveň složitosti. Takovýto zkušební přístup 
svou podstatou umožňuje v určité dané fázi zjistit 
potíže, které nebyly odhaleny dříve (kvůli pouhé 
povaze dosud provedených testů). Celkovým zámě ‑
rem je využít různých fází (ideálně všech) k zachy ‑
cení všech potenciálních problémů dříve, než půjde 
systém do výroby. Tak tomu bylo v roce 2008 a také 
během závěrečné fáze projektu po roce 2009 (pří ‑
stup k testování totiž zůstal po celou dobu projektu 
nezměněn).
Díky přidělení dalších pracovních míst od roku 2007 
mohl projektový tým přijmout více pracovníků 
s odpovídajícími zkušenostmi.
22
Komise upozorňuje, že výbor SISVIS se rovněž zabý ‑
val Vízovým informačním systémem, a na diskusi 
o SIS II tak zbylo méně času. Odborníci zabývající 
se SIS II v tomto směru pociťovali frustraci. Většina 
záležitostí, jež by měla být za normálních okolností 
projednána ve výboru SISVIS, byla ve skutečnosti 
prodiskutována v Radě v rámci Pracovní skupiny 
pro SIS‑TECH, která měla na starost problematiku 
SIS 1. Mnoho technických otázek spojených se SIS II 
mohlo mít potenciální dopad na SIS 1, a právě proto 
mnohé členské státy trvaly na tom, aby se dané 
otázky projednaly i v rámci skupiny SIS‑TECH.Závěry předsedy Soudního dvora byly vyneseny 
v rámci žalobního řízení, ve kterém Soudní dvůr 
zásadně zaujímá definitivní postoj až po úplném 
sporném řízení, ale musí zaujmout předběžné sta ‑
novisko, tak aby mohl být vydán příkaz, a musí tak 
učinit bez plného slyšení ve věci samé. Závěry jsou 
tedy relevantní pouze pro uvedené žalobní řízení, 
ale nedovolují nikomu vyvozovat konečné stano ‑
visko Soudního dvora, ba v žádném případě před ‑
jímat konečné rozhodnutí. Metoda hodnocení tak 
nebyla nikdy u Soudního dvora ověřována, neboť 
navrhovatel svou žádost stáhl.
Hodnocení nabídek proběhlo podle zveřejněných 
kritérií a metodiky.
Neexistují žádné důkazy, že by měl výpočet váže ‑
ného průměru (či nikoli) u bodového hodnocení 
položek s pevnou cenou odlišný výsledek. Z meto ‑
dického hlediska neexistuje pro rozhodování 
na základě více kritérií výběru ideální řešení.
Komise s jistotou konstatuje, že obdržela dvě 
nabídky, které si byly velmi podobné; při rozhodo ‑
vání byla dodržena příslušná pravidla. Jiná pravidla 
mohla vést k jinému rozhodnutí, ale Komise byla 
vázána pravidly, jež byla zvolena.
Odpovědi  Komise 49
24 c)
Komise podporovala a organizovala přímý kontakt 
mezi hlavním vývojovým dodavatelem a členskými 
státy, ale takovýto kontakt/interakci bylo třeba situ ‑
ovat do určitého rámce (podle doporučení vyplýva ‑
jících z metodiky a osvědčených postupů pro pro ‑
jekty IT). Dodavatelé byli zastoupeni ve výboru a na 
schůzích národních projektových manažerů, které 
se konaly nejméně jednou měsíčně. Dokumenty 
také procházely formálním cyklem revize, který 
odborníkům z členských států umožňoval posuzo ‑
vat technické specifikace, jež se posléze oficiálně 
předkládaly ke schválení výboru SISVIS.
Co se týče poskytnutí smlouvy, jeden z členů kon ‑
sorcia HP/S se proti tomuto poskytnutí postavil.
24 d)
Rada rozhodla o nutnosti SIS II v roce 2001 a tento 
postoj ve svých pozdějších závěrech nezměnila, 
přičemž zavedení SIS II soustavně označovala za 
„absolutní prioritu“.
25 a)
Po přerušení provozního testování systémů 
v roce 2008 z důvodu četných problémů s centrál ‑
ním systémem začala Komise počínaje lednem 2009 
uplatňovat globální přístup k řízení programu SIS II. 
Učinila tak proto, aby ve vývoji centrálního systému 
a systémů členských států zajistila potřebnou konzi ‑
stentnost. (KOM(2009) 133). V rámci tohoto přístupu 
byl ustaven neformální orgán, tzv. Rada pro glo ‑
bální řízení projektu, sestávající z omezeného počtu 
(osmi) vnitrostátních odborníků. Tato rada měla 
posilovat spolupráci a poskytovat přímou vnitro ‑
státní podporu centrálnímu projektu SIS II. Rada 
ve svých závěrech o SIS II ze zasedání ve dnech 
26. a 27. února 2009 tento globální přístup uvítala.23
Prostředí, ve kterém byl vyvíjen projekt SIS II, 
bylo méně příznivé, než tomu bylo v případě GŘ 
pro daně a celní unii. Důvodů pro to bylo mnoho. 
Jedním z nich byla skutečnost, že systém SIS II se 
zakládal na předchozím systému a měl složitou 
strukturu správy. Svou roli sehrály rovněž politické 
úvahy související s celkovým přístupem některých 
členských států k rozšíření schengenského prostoru 
a neustále se měnící požadavky na systém.
Rámeček 2
Celkové okolnosti vývoje NCTS a SIS II se podstatně 
lišily z hlediska politických a institucionálních 
aspektů. Systém NCTS byl kromě toho vyvíjen v pro ‑
středí, které stavělo na dlouholeté tradici spolupráce 
s členskými státy (která se zrodila počátkem 90. let). 
Důvěru mezi všemi zainteresovanými partnery upev ‑
ňovaly po léta zavedené sítě.
24 a)
Komise připouští, že na projekt v jeho počáteční fázi 
nevyčlenila dostatek pracovníků, a na tuto skuteč ‑
nost bylo zcela jednoznačně poukázáno ve výroční 
zprávě o činnosti generálního ředitelství.
Komise potvrzuje, že nebyla konečným uživatelem 
systému ani nebyla koncovým uživatelem systémů 
VIS a EURODAC. Proto se musela spoléhat na vstupy 
členských států, které měli poskytovat jednak vni ‑
trostátní zástupci na schůzích národních projekto ‑
vých manažerů a pracovních skupin  ad hoc , jednak 
vnitrostátní experti, kteří byli Komisi dáni k dispozici 
jakožto vyslaní národní odborníci.
Odpovědi  Komise 50
30
Komise souhlasí s tím, že následné změny poža ‑
davků na systém si žádaly změny ve smlouvě 
o vývoji, a to přispívalo ke zpoždění. Čas strávený 
dohodami na požadavcích a na přijímání příslušných 
právních nástrojů nemohla Komise nijak ovlivnit.
32
Změna kapacity systému nebyla dána zpožděním, 
ale naopak ke zpoždění přispěla. K úpravě kapacity 
došlo především proto, že členské státy prováděly 
vyšší počet operací, než původně předpokládaly 
(čímž byla nepřímo prokázána přínosnost SIS). 
Předmětné sedminásobné zvýšení kapacity 
(tzn. stávající kapacita systému může být rozšířena 
na 100 milionů záznamů) se také nutně promítlo do 
termínu a nákladů. Tím se opět prokazuje, že hlavní 
příčinou zpoždění a vyšších nákladů byla nestabilita 
požadavků na systém.
34
Komise se domnívá, že na vývoj nákladů by se mělo 
nazírat v širším kontextu. Každý odhad se zakládal 
na pozměněném souboru požadavků. Požadavky 
na SIS II a velikost tohoto systému se v průběhu 
projektu výrazně měnily, a to většinou v návaznosti 
na žádosti členských států / konečných uživatelů:
• u SIS II se původně předpokládalo, že bude spuš ‑
těn s maximálně 15 miliony záznamů, ale jeho 
kapacita byla navýšena na 70 milionů záznamů 
(přičemž systém může být v případě potřeby ještě 
dále rozšířen až na 100 milionů),
• přístup k testování byl přehodnocen a byla do 
něho zahrnuta zkouška shody u každého vnitro ‑
státního systému,25 b)
Díky většímu počtu pracovníků, které Komise na 
projekt přidělila po roce 2007, se zlepšilo řízení pro ‑
jektu a související komunikace.
26
Komise plně podporuje zjištění Centra pro evrop ‑
ská politická studia (CEPS), pokud jde o komplexní 
strukturu správy SIS II. Ve své práci CEPS uvádí, 
že „... dokonce ani poté, co byla Evropské komisi svě -
řena pravomoc řídit projekt SIS II a co se rozšířil postup 
spolurozhodování, který dále posílil legislativní úlohu 
Komise a Evropského parlamentu, nebyly (některé) 
členské státy ochotny vzdát se kontroly nad nástro -
jem, který je natolik významný pro řízení bezpečnosti 
a migrace. Objevily se strategie usilující o zachování 
odpovědnosti za projekt. V tomto směru se například 
znásobil počet expertních skupin a byl představen 
návrh SIS 1 + RE na ‚mezivládní‘ alternativu k SIS II“.
28
Nad tím, že velká část respondentů, kteří se zúčast ‑
nili průzkumu, neměla žádné povědomí o rozhodo ‑
vací struktuře, na níž se členské státy dohodly, může 
Komise vyjádřit jen politování.
29
Komise se domnívá, že primární příčinou zpoždění 
a vyšších nákladů byla skutečnost, že požadavky 
na systém se neustále vyvíjely (většinou na žádost 
členských států). Vyvíjející se požadavky se rovněž 
značně promítly do řízení zakázky, jelikož si vyžá ‑
daly několikero úprav smlouvy, což také kompli ‑
kovalo vztah s dodavatelem, který musel neustále 
reagovat na měnící se požadavky. Změny v poža ‑
davcích také zvyšovaly pracovní zátěž Komise při 
řízení zakázky.
Odpovědi  Komise 51
41
Řídicí struktura programu a projektu od hlavního 
vývojového dodavatele před rokem 2009 několikrát 
nedostála smluvním závazkům. Komise bez váhání 
zažádala, aby bylo v projektovém řízení hlavního 
dodavatele provedeno několik změn.
42
Komise souhlasí s tím, že změny požadavků na 
systém vedly ke zvýšení nákladů. Zapříčinily rovněž 
zpoždění.
43
Příklad Účetního dvora ilustruje, jaký dopad měly 
nestabilní požadavky na systém.
44
Veškerá zvýšení nákladů v důsledku dodatků 
(12, 13 a 15) odpovídají hlavním změnám v poža ‑
davcích na projekt, konkrétně co se týče: velikosti 
a kapacity SIS II, výkonnosti, přístupu k migraci, pří ‑
stupu k testování, podpory členských států během 
testování či podpory, jež měla být poskytována 
na provozní řízení systému. Komise se domnívá, 
že navrhovaný přístup v podobě balíčku prací může 
fungovat pouze tehdy, když jsou všechny poža ‑
davky známy od samého počátku. V tomto případě 
tomu tak ale nebylo, jelikož požadavky na SIS II byly 
nestabilní. Zvýšení nákladů, jež souviselo s odlišnou 
koncepcí sítě či novými požadavky na kapacitu, 
by přístup založený na balíčku prací nezabránil.• do zavedeného testovacího plánu se musely 
zapracovat mezníkové testy 1 a 2 nařízené Radou, 
což vedlo k delšímu trvání a dodatečným úkolům, 
které projekt prodražily,
• Součástí nového přístupu k migraci požadované ‑
ho Radou po roce 2010 bylo nouzové řešení, jež 
vyžadovalo, aby byl převodník schopen převádět 
nejen údaje ze SIS 1 do SIS II, ale i obráceně, což 
opět vedlo k dalším nákladům.
36
Komise se vždy snažila podávat jasný obraz o nákla ‑
dech na základě dostupných informací. Činila tak 
především v rámci ročního rozpočtového procesu 
a také v každé zprávě o pokroku SIS II. Účetní dvůr 
uvádí příklad sítě: posun ke specializované síťové 
infrastruktuře založené na virtuální soukromé 
síti v síti s‑TESTA namísto původně plánovaného 
využití již existující infrastruktury v síti s‑TESTA 
(eurodomény), který si vyžádaly členské státy, 
se do rozpočtu promítl skutečně velmi výrazně. 
Používání eurodomény, jak Komise původně plá ‑
novala a jak je tomu v případě systému EURODAC, 
by bylo podstatně levnější. Náklady na síť mohla 
Komise přehodnotit až v roce 2005, když už byla 
známa konečná koncepce sítě, a také tak učinila, 
a to v dokumentu KOM(2005) 236. Náklady na síť 
se ale i tak každoročně uváděly v návrhu rozpočtu, 
který se předkládá rozpočtovému orgánu.
40
Náhrada škody, již měl dodavatel uhradit, byla 
vypočtena po zevrubném vyhodnocení smluvní 
situace jak právní službou Komise, tak externí advo ‑
kátní kanceláří. V té době odpovídala vypočtená 
částka maximální právně možné výši.
Odpovědi  Komise 52
49
Komise se domnívá, že jednání o dodatku č. 15 
byla vedena v souladu s osvědčenými postupy pro 
jednací řízení.
Zda byly ceny původně navržené dodavatelem 
dvakrát tak vysoké, či nikoli, není podstatné. Pod ‑
statná je konečná výše ceny, k níž jednání vedla, 
a právní záruka nejlepších zákaznických cen v pří ‑
padě, kdy by v průběhu realizace/dodávání došlo 
k jakýmkoli odchylkám. Další zárukou toho, že se 
v řízení dosáhlo nejlepší možné ceny, je skutečnost, 
že Komise porovnala ceny vzorku položek s polož ‑
kami, které používá v rámci svých rámcových smluv 
GŘ pro informatiku.
Komise znovu opakuje svou domněnku, že zvo ‑
lené řešení bylo z finančního hlediska skutečně 
přiměřené.
53
Jak Účetní dvůr podotýká, SIS II byl projektem IT vyvi ‑
nutým pro členské státy, nikoli pro Komisi, a proto se 
na něj nevztahoval režim Komise pro správu IT zave ‑
dený po roce 2004. Navzdory tomu se GŘ pro infor ‑
matiku až do konce roku 2008 systematicky účastnilo 
měsíčních zasedání Rady pro řízení projektu. Chybělo 
pouze v období od května do října 2008. GŘ pro infor ‑
matiku navíc každý rok dostávalo informace o vývoji 
SIS II v rámci postupu „ schema directeur “.
54
Když jí byla svěřena odpovědnost za projekt, 
Komise musela zahájit vývoj SIS II na základě eko ‑
nomické analýzy projektu vypracované Radou, jíž 
chybělo důkladné hodnocení všech nákladů, očeká ‑
vaných přínosů a alternativ.Společná odpověď na body 45 a 46
Již v době uzavření prvního dodatku ke smlouvě 
označila Komise za důvod změny v zakázce formou 
jednacího řízení technické aspekty (tj. technickou 
blokaci s vítězem původního řízení). Pokud však jde 
o první dodatek, dvě možnosti, které jsou stanoveny 
ve finančním nařízení („hodnota dodatečných služeb 
maximálně 50 %“ a „technická blokace“), byly stejnou 
měrou oprávněné a relevantní. Za těchto okolností 
se Komise v případě prvních změn rozhodla uplatnit 
první možnost. K druhé možnosti se Komise uchýlila 
až tehdy, když tato zůstala možností jedinou.
47
Komise se domnívá, že přístup založený na sou ‑
boru jednotlivých komponent je vhodnější tam, 
kde je možné ho uplatnit, a zejména pokud jsou 
požadavky na systém stabilní, avšak v případě SIS II 
toto neplatilo. U SIS II se kromě toho jedná o velmi 
komplexní, „zakázkový“ systém, jenž je spojen 
s migrací z předchozího systému. Přístup založený 
na souboru jednotlivých komponent by býval vedl 
k výrazným problémům při předávání, potažmo 
k problému odpovědnosti, kdy by se dodavatel 
jedné komponenty mohl vyhýbat odpovědnosti 
tak, že by z technických potíží vinil ostatní, údajně 
zmetkové komponenty. Volba neuplatnit přístup 
založený na souboru jednotlivých komponent byla 
tudíž záměrná (a plně transparentní, jelikož výzvu 
k účasti v nabídkovém řízení přezkoumávali rovněž 
odborníci z členských států). Kromě toho je nutno 
poznamenat, že v době, kdy byl projekt zahájen, 
nebyla v Komisi metodika RUP zavedena.
48
Dodavatel v některých fázích zakázky neodváděl 
svou práci uspokojivě, a podle smlouvy platil pokuty.
Odpovědi  Komise 53
56
Co se týče financování vývoje v členských státech, 
Komise se v roce 2011 intenzivně snažila zmírnit riziko 
zpoždění z důvodu nedostatku finančních zdrojů pro 
členské státy tím, že vyzvala vnitrostátní orgány, aby 
SIS II dávali větší přednost v rámci svých národních 
přídělů z Fondu pro vnější hranice (EBF), nebo tím, že 
zorganizovala výzvu k předkládání návrhů pro mimo ‑
řádná opatření spadající do akcí Společenství v rámci 
EBF, v jejímž rámci se osmi členským státům, které to 
nejvíce potřebují, poskytují dodatečné prostředky ve 
výši dalších 7,5 milionu EUR (jedná se o státy s velmi 
nízkými příděly z EBF anebo státy, jejichž prostředky 
z EBF byly vyčerpány v souvislosti s dalšími klíčovými 
prioritami v oblasti vnějších hranic). Tyto projekty 
byly zahájeny na konci roku 2011.
57
Členské státy oznámily, že SIS II je významným pří ‑
nosem z hlediska výkonu a kapacity.
Komise potvrzuje, že riziko poškození pověsti 
v případě selhání vývoje se zvyšovalo ke konci 
projektu, na což poukazují i výhrady vznesené ve 
výročních zprávách o činnosti GŘ pro vnitřní věci 
v letech 2008 až 2012. To je odrazem úvah nad 
řádným finančním řízením (nikoli plýtváním vynalo ‑
žených investic).
58
Stejně jako velká většina respondentů se i Komise 
domnívá, že SIS II měl významné doplňkové funkce, 
jež koncovým uživatelům přinášely okamžité a vidi ‑
telné praktické výhody oproti SIS 1.54 a)
Právní nástroje SIS II stanoví, že za vývoj vnitrostát ‑
ních systémů jsou odpovědny členské státy. Během 
projektu byly Radou zřízeny dvě skupiny, které měly 
sledovat pokrok (včetně nákladů) v členských stá ‑
tech a podávat o něm zprávy. Jednalo se o Pracovní 
skupinu pro SIS II a o Přátele SIS II. Komise byla 
členem těchto dvou skupin a soustavně se snažila 
získat o národních projektech informace, avšak bez 
úspěchu.
Ve sdělení z roku 2003 bylo jasně stanoveno, že 
náklady na vývoj SIS II se rozdělí mezi Unii a členské 
státy. Konkrétně v něm byl stanoven také rozpočet 
na vývoj centrálních systémů, ale náklady na vývoj 
vnitrostátních systémů toto sdělení neodhadovalo, 
jelikož vývoj systémů členských států stálo mimo 
jeho mandát. Komise neměla nad danými náklady 
žádnou kontrolu ani o nich neměla žádné informace 
(s výjimkou případů, kdy byly spolufinancovány 
z Fondu pro vnější hranice).
54 b)
Komise nesouhlasí s tím, že měla poté, co Rada při ‑
jala rozhodnutí, pro projekt předložit novou analýzu 
přínosů. V té době bylo přijímání počátečního práv ‑
ního základu pro SIS II ve výlučné pravomoci Rady.
54 c)
Možnost rozšíření SIS 1 vyloučila sama Rada 
ve svém rozhodnutí ze dne 6. prosince 2001 o vývoji 
Schengenského informačního systému druhé 
generace (SIS II) (2001/886/SVV). Komise se daného 
legislativního procesu nijak formálně neúčastnila.
Odpovědi  Komise 54
61
V únoru 2009 Rada opět potvrdila, že rychlý 
vstup v platnost SIS II je stále absolutní prioritou. 
(Viz poznámka pod čarou č. 63.)
Na základě podrobné zprávy předsednictví 
a Komise o budoucím směřování SIS II, jež obsa ‑
hovala analýzu dopadu, jaký by měly dva scénáře 
mimo jiné na výdaje z rozpočtu EU, a analýzu tech ‑
nické proveditelnosti a rizik, se Rada v červnu 2009 
rozhodla ve vývoji SIS II pokračovat.
62
V dokumentu SEK(2010) 436 v konečném znění 
Komise vysvětlila, že vývoj SIS II vycházející z řešení 
SIS 1 + RE bude mít pravděpodobně velký vliv 
na vnitrostátní projekty. Jelikož tyto náklady by 
mohly odhadnout jedině členské státy u každého 
jednotlivého projektu, tyto náklady nebyly ve srov ‑
návací zprávě zohledněny.
63
Komise by ráda upozornila na to, že začlenění dvou 
mezníkových testů, jak požadovala Rada ve svých 
závěrech z června 2009, vedlo k prodloužení a pro ‑
dražení projektu.
66
Komise vyvodila ponaučení z projektu SIS II ve svém 
sdělení z roku 2010 (KOM(2010) 385, s. 27) a v návrhu 
na zřízení specializované agentury zaměřené na 
řízení a vývoj rozsáhlých informačních systémů 
v této politické oblasti (KOM(2010) 93).59
Komise je názoru, že SIS II přináší uživatelům 
v porovnání s předchozím systémem významné 
funkční i jiné výhody.
Například velikost záznamu v SIS II je díky mnohem 
bohatšímu obsahu (například fotografiím, kopiím 
evropských zatýkacích rozkazů atd.) v průměru 
výrazně větší než v SIS 1, aniž by při přenosu těchto 
záznamů docházelo ke zpomalení výkonu. SIS 1 
nebyl pro nakládání s takovými záznamy stavěn.
SIS II také nabízí možnost vyřizovat velký objem 
přímých dotazů na centrální databázi (240 dotazů 
za vteřinu), zatímco SIS 1 žádnou takovouto funkci 
neměl. Pět členských států se u všech svých operací 
v rámci SIS II spoléhá výhradně na tuto funkci.
60
Rozsah problémů, na něž projekt SIS II narazil, 
vešel ve zřejmost až ve fázi neúspěšného testu OST 
(na konci roku 2008), kdy začínal centrální sys ‑
tém spolupracovat s podskupinou vnitrostátních 
systémů. Komise vznesla k systému SIS II výhradu 
ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro vnitřní věci za 
rok 2008 a vyhlásila akční plán.
V rámci přístupu, na němž se společně dohodli 
všichni zúčastnění, Komise ve spolupráci s člen ‑
skými státy a za pomoci Rady pro globální řízení 
projektu přehodnotila požadavky na třídění podle 
velikosti, provedla technické změny, jež měly 
u systému zlepšit odolnost a spolehlivost, a změnila 
rovněž způsob, jakým se měl SIS II testovat a jakým 
měla proběhnout sama migrace.
Na konci tohoto procesu, který si skutečně vyžá ‑
dal čas, ale zároveň proběhl, jak nejrychleji to bylo 
možné, přijala Komise nový, realistický harmono ‑
gram, jejž všechny zainteresované strany odsou ‑
hlasily a na jehož základě byl vývoj projektu SIS II 
dokončen.
Odpovědi  Komise 55
‑ v dubnu 2010 ve zprávě o celkovém harmono ‑
gramu a rozpočtu pro zprovoznění Schengen ‑
ského informačního systému druhé generace 
(SIS II) (SEK(2010) 436),
‑ v září 2010 ve zprávě o celkovém harmonogra ‑
mu a rozpočtu pro zprovoznění Schengenského 
informačního systému druhé generace (SIS II) 
(SEK(2010) 1138).
Kapitolu o čerpání rozpočtu navíc obsahovala každá 
zpráva o pokroku od roku 2003.
70 c)
Příčinou zpoždění a vyšších nákladů byla skutečnost, 
že požadavky na systém se neustále vyvíjely (větši ‑
nou na žádost členských států). Vyvíjející se poža ‑
davky se rovněž značně promítly do řízení zakázky, 
jelikož si vyžádaly několikero úprav smlouvy, což 
také komplikovalo vztah s dodavatelem, který musel 
neustále reagovat na měnící se požadavky.
70 d)
Nedostatek pracovníků byl obecně pozorován 
v celé oblasti politiky, která se velmi rychle vyvíjela.
70 f)
Totéž oddělení GŘ pro vnitřní věci, jako pracovalo 
na projektu SIS II, na základě téže smlouvy a s týmiž 
dodavateli dodalo jiný rozsáhlý IT systém (VIS) za 
atmosféry, kdy s členskými státy pobíhala konstruk ‑
tivní a harmonická spolupráce, aniž by bylo rozho ‑
dování narušováno nesrovnalostmi či problémy. 
Totéž lze říci o vývoji systému EURODAC.
Pro špatné vztahy s partnery v rámci SIS existo ‑
valy důvody (například předchozí systém, složitá 
struktura správy, nerealistické politické vedení 
projektu atd.).67
Komise by ráda zdůraznila, že když byl projekt SIS II 
zahájen, metodika pro řízení projektu PM2 či jiná jí 
podobná metodika neexistovala.
68 a)
Revize Smlouvy znamená, že o jakékoli nové legis ‑
lativě týkající se vývoje rozsáhlých informačních 
projektů budou rozhodovat Rada a Parlament 
na základě návrhu Komise. V roce 2001 toto neplatilo.
69 a)
Financování vývoje a provozu systémů na centrální 
úrovni a na úrovni členských států je upraveno 
v návrzích, které Komise předložila v roce 2011 ve 
vztahu k víceletému rámci na období 2014–2020 
(KOM(2011) 749, s. 8).
Závěry a doporučení
70 a)
Na rizika spojená se stanoveným termínem a na 
předpoklady, které by se musely naplnit (a nako ‑
nec se nenaplnily), aby byl termín dodržen, 
Komise členské státy upozorňovala ve sděleních 
z roku 2001 i 2003.
70 b)
Komise ve zlomových okamžicích projektu systema ‑
ticky přehodnocovala odhady nákladů, pokud si to 
žádaly nové skutečnosti, a podávala transparentní 
informace o rozpočtových otázkách:
‑ v roce 2005 v souvislosti s přehodnocením ná ‑
kladů sítě (KOM(2005) 236)),
‑ v květnu 2009 ve společné zprávě Komise 
a předsednictví o dalším směřování SIS II (doku ‑
ment Rady 10005/09),
Odpovědi  Komise 56
Částku 500 milionů EUR, kterou cituje Účetní dvůr, 
není Komise schopna potvrdit. Vzhledem k tomu, 
že náklady členských států nespadaly do okruhu 
vývoje, který byl centrálně financován z rozpočtu 
EU, neexistoval žádný důvod, proč by se měly zahr ‑
nout do finančních výkazů připojených k legislativ ‑
nímu návrhu. Odhadování nebo sledování vnitro ‑
státních výdajů na SIS II se po Komisi nepožadovalo.
Pokud si to žádaly nové skutečnosti, Komise ve 
zlomových okamžicích projektu systematicky 
přehodnocovala odhady nákladů a vždy podávala 
transparentní informace o rozpočtových otázkách; 
k této otázce viz bod 70 písm. b).
72
Komise potvrzuje, že z vývoje rozsáhlých informač ‑
ních systémů skutečně vyvodila několik důležitých 
ponaučení, která již aplikovala, zejména pak v kon ‑
cepci balíčku opatření pro inteligentní hranice. Na 
tento projekt je však z výše uvedených důvodů 
nutno nahlížet jako na projekt specifické povahy.
Doporučení 1
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise přijmout. 
Přesněji řečeno, uvedenými otázkami se během 
analýzy IT projektů pečlivě zabývá Rada pro řízení 
projektů v oblasti informačních systémů (zřízená na 
konci roku 2010). Obsahuje‑li některá nová inicia ‑
tiva Komise složku IT, je ve fázi posouzení dopadů 
konzultováno také generální ředitelství odpovědné 
za informační technologie (GŘ pro informatiku).70 g)
Nad tím, že mnoho zainteresovaných stran nebylo 
dostatečně obeznámeno se způsobem, jakým bylo 
rozhodování v souvislosti s projektem SIS II organi ‑
zováno, může Komise vyjádřit jen politování.
Složitá struktura správy byla zdrojem potíží pro 
řízení projektu.
70 h)
V průběhu celého projektu SIS II Komise plně dodr ‑
žovala pravidla finančního nařízení a vyjednávala 
v nejlepším zájmu unijního rozpočtu.
71
Komise by ráda připomněla, že členské státy vypra ‑
covaly ekonomickou analýzu projektu a provedly 
potřebná přípravná hodnocení v mezivládním 
rámci. Rada přijala rozhodnutí vybudovat SIS II 
na základě studie proveditelnosti vypracované 
v roce 1998 a na základě četných konzultací mezi 
členskými státy. Uvedené konzultace vyvrcholily 
švédsko‑belgickou iniciativou, jež připravila půdu 
pro první právní základ SIS II.
K právnímu zpochybňování či přezkumu takovýchto 
právních předpisů pocházejících z Rady neměla 
Komise žádnou pravomoc. Jedinou povinností 
Komise bylo rozhodnutí Rady provést. Rovněž je 
třeba připomenout, že Rada při mnoha příležitos ‑
tech opětovně potvrzovala, že zprovoznění SIS II je 
absolutní prioritou.
Když byla pověřena tím, aby SIS II vyvinula, zadala 
Komise studii proveditelnosti, která měla posoudit 
potřeby, jež by měl nový systém v provozu uspoko ‑
jovat, dostupné technické možnosti a jejich dopad, 
harmonogram a rozpočet projektu a rovněž rizika 
a omezení spojená s jeho vývojem.
Odpovědi  Komise 57
Doporučení 4
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise při ‑
jmout. Komise uplatňuje metodiku řízení projektů 
PM2 a výstupy projektu již nabízejí záznamy o alter ‑
nativách, odhadech nákladů, zdrojích atd. U všech 
projektů s celkovými náklady vlastnictví převy ‑
šujícími 500K (nad 5 let) je třeba Radě pro řízení 
projektů v oblasti informačních systémů předložit 
ekonomickou analýzu projektu / koncepční doku ‑
ment a každoročně podávat zprávy.
Doporučení 5
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise přijmout. 
Výstupy projektu PM2 již skutečně zahrnují čtyři 
typy záznamů, kterých mohou projektoví mana ‑
žeři využívat. Jedná se o záznamy rizik, záznamy 
o vystavení, záznamy o rozhodnutích a záznamy 
o změnách. Dokumenty ke každému projektu (eko ‑
nomická analýza projektu, koncepční dokument, 
zprávy o pokroku atd.) jsou navíc přístupné přes 
centrální systém zvaný GOVIS.
Doporučení 6
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise při ‑
jmout. To se odráží v „doménovém“ přístupu, který 
se v rámci racionalizace IT uplatňuje od roku 2010. 
Systémy byly seskupeny podle domén (např. „řízení 
grantů“, „finanční řízení“, „zadávání zakázek“ atd.). 
V současné době existuje 19 domén, z nichž každá 
má svého vedoucího, který je v dané oblasti odpo ‑
vědný za sbližování a racionalizaci. Nové systémy 
musí před zahájením vývoje odsouhlasit vedoucí 
příslušné domény, aby se zajistil jejich soulad se 
strategií dané oblasti a jejich soudržnost se stávají ‑
cími systémy.Doporučení 2
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise přijmout. 
Do procesu racionalizace IT, jejž Komise zahájila 
v roce 2010, již byly zahrnuty všechny IT projekty 
řízené Komisí bez ohledu na zdroj jejich financo ‑
vání. Ve sdělení SEK(2011) 1500 se připomíná, že  
„kromě projektu pro konsolidaci infrastruktury, který 
bude spuštěn ve všech útvarech, se do procesu racio -
nalizace zapojí všechny informační systémy  Komise, 
včetně úřadů a výkonných agentur, financované z  pro -
vozního i správního  rozpočtu“.
Pokud jde o rozsáhlé IT projekty náležející Komisi, 
mechanismy správy zavedené od roku 2010 zajišťují 
jejich pečlivé kontrolování nejen ze strany GŘ pro 
informatiku, ale také ze strany „Rady pro řízení pro ‑
jektů v oblasti informačních systémů“, jejímiž členy 
jsou nejen ostatní horizontální GŘ, nýbrž i pět gene ‑
rálních ředitelství, jež zastupují různé typy politik.  
Konkrétně na oblast „transevropských systémů“ 
(viz také odpověď na doporučení 6) dohlíží výbor 
na vysoké úrovni pro IT .
Doporučení 3
Toto doporučení, které odráží její organizaci správy 
IT aplikovanou od roku 2010, může Komise přijmout. 
Podle pravidel pro správu IT, jež byla zavedena 
v roce 2010, jsou generální ředitelství před zahá ‑
jením projektu povinna předložit Radě pro řízení 
projektů v oblasti informačních systémů ekonomic ‑
kou analýzu projektu nebo koncepční dokument, 
v němž musí mimo jiné podrobně popsat, jak je 
u daného projektu nastavena struktura správy. Zmí ‑
něná rada věnuje zvláštní pozornost tomu, zda jsou 
ve správě projektu řádně zastoupeni uživatelé. Radě 
pro řízení projektů v oblasti informačních systémů 
se kromě toho musí každoročně podávat zpráva 
o všech projektech tak, aby se zajistilo důsledné 
sledování provedených prací a možných odchylek 
od původního rozsahu, harmonogramu a rozpočtu.
Odpovědi  Komise 58
Doporučení 7
Toto doporučení, které odráží její organizaci 
správy IT aplikovanou od roku 2010, může Komise 
přijmout. Útvary Komise nyní pracují na definici 
projektové struktury, přičemž vychází z uceleného 
souboru opakovaně použitelných komponent. 
Několik takových komponent již bylo určeno, a jak ‑
mile budou k dispozici, jejich používání bude pro 
nové systémy nebo systémy procházejí rozsáhlou 
revizí povinné. V současné době se zjišťují chybějící, 
avšak nezbytné komponenty. GŘ pro informatiku 
nedávno zřídilo úřad pro strukturu. V programu 
ISA a v poslední době také v  Nástroji pro propojení 
Evropy  se rovněž doporučuje, aby se k uspokojování 
obecných potřeb intenzivněji využívalo průřezo ‑
vých společných služeb (např. bezpečných přenosů, 
elektronických podpisů, sémantických nástrojů).
Doporučení 8
Komise může toto doporučení přijmout. S poznatky 
vyplývajícími z auditu Účetního dvora budou 
seznámena i ostatní generální ředitelství, a to 
na úrovni provozu i vedení, a o poznatcích budou 
prostřednictvím odpovídajících sítí zpraveny rovněž 
příslušné agentury.
Dopad SIS II bude posouzen v roce 2016 (tři roky 
po uvedení do provozu), jak vyžaduje právní základ 
(čl. 50 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 
odst. 4 a 5 rozhodnutí 2007/533/SVV).
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:
•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ‑AB‑14‑003‑CS‑C ISSN 1831 ‑0788
Schengenský informační systém obsahuje 
informace o osobách a majetku, které využívají 
pohraniční stráže a policie zemí schengenského 
prostoru. Účetní dvůr v této zprávě zkoumá, 
jak Komise řídila projekt na vývoj nového 
Schengenského informačního systému druhé 
generace (SIS II). Ve zprávě se vysvětluje, 
proč byl systém dodán o více než šest let později, 
než se plánovalo, a s náklady, které osmkrát 
překročily původní odhad rozpočtu.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR