CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí opat ření Evropské unie 
pro označení „evropské d ědictví“ 
  
{KOM(2010) 76 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 197}  
CS 2   CS SHRNUTÍ  
Toto posouzení dopad ů bude doprovázet návrh rozhodnutí Evropského parlamentu 
a Rady, kterým se zavádí opat ření Evropské unie pro ozna čení „evropské d ědictví“. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Původní koncept ozna čení „evropské d ědictví“ se zrodil jako jedna z reakcí na 
odstup mezi realitou Evropské unie a vnímáním jejích ob čanů. Tento odstup do 
značné míry souvisí s nedostate čnou znalostí d ějin Evropy, role Evropské unie 
a fungování jejích institucí. 
Projekt byl následn ě zahájen v dubnu 2006 jako mezi vládní iniciativa. Ozna čení 
dosud získalo celkem 64 pam ětihodností, které se nacházejí v 17 členských státech 
EU a ve Švýcarsku. Cílem p ůvodního projektu ozna čení „evropské d ědictví“ bylo 
využít potenciálu kulturního d ědictví k posílení pocitu sounáležitosti evropských 
občanů s Evropou a k podpo ře vědomí evropské identity. Je d ůležité poznamenat, že 
hned od po čátku bylo jasné, že samotný projekt ozna čení „evropské d ědictví“ 
nemůže odstranit odstup mezi ob čany a EU. Jeho cíl byl skromn ější, měl být pouze 
jedním z p říspěvků spolu s dalšími iniciativami v oblasti komunikace, vzd ělávání, 
kultury nebo ob čanství, zam ěřenými na řešení stejného problému.  
To nás p řivádí k druhé úrovni problému, která spo čívá v tom, že chápání nebo 
výklad kulturního d ědictví v Evrop ě, včetně pamětihodností našeho spole čného 
dědictví s nejv ětším symbolickým významem, je stále do zna čné míry chápáním 
národním. Evropský rozm ěr našeho spole čného dědictví není dostate čně 
zdůrazňován a jeho potenciálu podn ěcovat mezikulturní dialog se nevyužívá 
optimálním zp ůsobem. Tuto situaci si jasn ě uvědomují minist ři kultury, kte ří 
mezivládní projekt ozna čení „evropské d ědictví“ zahájili s cílem řešit daný problém 
prostřednictvím vytipovávání a ozna čování pam ětihodností, které hrály klí čovou 
úlohu při budování a sjednocování Evropy, podpory evropského chápání významu 
těchto pam ětihodností, rozvoje jejich vzd ělávacího potenciálu a posilování vým ěny 
zkušeností a osv ědčených postup ů.  
Mezivládní projekt ozna čení „evropské d ědictví“ však dosud nep řinesl konkrétní 
výsledky. To je částečně způsobeno skute čností, že ozna čení „evropské d ědictví“ je 
stále velmi mladá iniciativa a že problém, o jehož řešení usiluje, je složitý a hluboce 
zakořeněný. Důvodem je také skute čnost, že projekt ozna čení „evropské d ědictví“ 
stále zdaleka nedosáhl svého plného potenciálu a jeho provád ění vykazuje mnoho 
nedostatk ů, které je nutné odstranit. To pot vrdilo i hodnocení iniciativy, které 
provedla spole čnost ECOTEC v rámci svých podp ůrných služeb pro toto posouzení 
dopadů a které nap říklad prokázalo, že v d ůsledku stávajících postup ů výběru jsou 
povaha vybraných pam ětihodností, jejich význam a jejich činnosti zna čně nesourodé 
a v některých p řípadech je obtížné jim porozum ět, že projekt ozna čení „evropské 
dědictví“ není p říliš viditelný ani pro hlavní zú častněné strany z oblasti kulturního 
dědictví a že dosud bylo dosaženo pouze malého pokroku, pokud jde o výchovný 
a vzdělávací rozm ěr a vytvá ření sítí pam ětihodností ozna čených jako evropské 
dědictví. Aby dosáhl konkrétních výsledk ů a měl kýžený dopad, pot řebuje projekt 
CS 3   CS označení „evropské d ědictví“ zaujmout aktivn ější přístup a učinit kvalitativní posun 
vpřed. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Dne 20. listopadu 2008 Rada ministr ů Evropské unie p řijala závěry, v nichž vyzývá 
Evropskou komisi, aby jí p ředložila „odpovídající návrh na zavedení ozna čení 
‚evropské d ědictví‘ v rámci Evropské unie, v n ěmž budou up řesněny praktické 
postupy realizace tohoto projektu“.  
Právní základ pro projekt ozna čení „evropské d ědictví“ lze nalézt v článku 167 
Smlouvy o fungování Evropské unie. Tento článek pov ěřuje EU, aby „p řispívala 
k rozkvětu kultur členských stát ů a přitom respektovala jejich národní a regionální 
různorodost a zárove ň zdůrazňovala spole čné kulturní d ědictví“. EU by rovn ěž měla 
povzbuzovat „spolupráci mezi členskými státy“ v oblasti kultury a „v p řípadě 
potřeby podporovat a dopl ňovat jejich činnost“. Podle záv ěrů Rady by byla ú čast 
členských stát ů dobrovolná. O čekává se, že ú čast Evropské unie na projektu 
označení „evropské d ědictví“ posílí koor dinaci mezi členskými státy, a p řispěje tím 
k vytvoření a uplat ňování nových spole čných, jasných a transp arentních kritérií 
výběru, jakož i nových postup ů výběru a monitorování pro ozna čení „evropské 
dědictví“, čímž zajistí, že p říslušné pam ětihodnosti budou vybírány tak, aby 
odpovídaly daným cíl ům. Výše uvedené výsledky hodnocení stávajícího projektu 
označení „evropské d ědictví“ prokázaly, že tohot o cíle nelze dosáhnout 
prostřednictvím mezivládních ujednání. Dále se o čekává, že opat ření Evropské unie 
přinese zvýšení po čtu členských stát ů podílejících se na iniciativ ě a vyřešení 
problémů souvisejících se sou časným rotujícím sekretariátem. To by m ělo pomoci 
zvýšit hodnotu iniciativy s cí lem zajistit její kvalitu, d ůvěryhodnost a dlouhodobou 
úspěšnost. 
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Jak bylo uvedeno výše, odstup mezi EU a jejími ob čany je rozsáhlým a složitým 
problémem, který nem ůže být a nebude vy řešen pouze díky projektu ozna čení 
„evropské d ědictví“. Tuto otázku řeší různé iniciativy zp ůsoby, které se vzájemn ě 
doplňují, a je d ůležité zdůraznit, že ozna čení rozhodn ě nebude mít dopad na stejné 
úrovni jako nap říklad vým ěnné programy pro studenty nebo výuka jazyk ů. Proto 
bylo rozhodnuto navrhnout čtyři úrovně cílů obnoveného projektu ozna čení 
„evropské d ědictví“, s obecnými cíli, jež od rážejí celkovou ambici projektu 
a propojují jej s širším programem činnosti Evropské unie, s díl čími cíli, které jsou 
nejvyšší úrovní dopadu, jíž m ůže projekt ozna čení „evropské d ědictví“ sám o sob ě 
dosáhnout. Na nižší úrovni má projekt ješt ě specifické a provozní cíle. 
3.1. Obecné cíle 
posilovat pocit sounál ežitosti evropských ob čanů s Evropskou unií na základ ě 
společných prvk ů historie a kulturního d ědictví, jakož i na základ ě oceňování 
významu rozmanitosti 
upevňovat mezikulturní dialog 
CS 4   CS 3.2. Dílčí cíle 
posilovat hodnotu a profil pam ětihodností, které hrály klí čovou roli v d ějinách 
Evropské unie a p ři jejím budování  
zlepšovat pov ědomí evropských ob čanů o budování Evropy, jakož i o jejich 
společném a p řesto rozmanitém kulturním d ědictví, zejména ve vztahu 
k demokratickým hodnotám a lidským práv ům, na kterých je evropská integrace 
založena 
3.3. Specifické cíle 
posilovat evropský význam pam ětihodností 
zvyšovat pov ědomí mladých lidí o jejich spole čném kulturním d ědictví 
usnadňovat sdílení zkušeností a vým ěnu osvědčených postup ů po celé Evrop ě 
zlepšovat p řístup k míst ům kulturního d ědictví pro veškerou ve řejnost, zejména pro 
mládež 
upevňovat mezikulturní dialog, zejména mezi mládeží, prost řednictvím vzd ělávání 
v oblasti um ění, kultury a historie 
podporovat synergie mezi kulturním d ědictvím a soudobou tvorbou a tvo řivostí 
přispívat k atraktivnosti a udržitelnému rozvoji p říslušných region ů 
3.4. Provozní cíle 
a) Praktická opat ření pro projekt ozna čení „evropské d ědictví“  
zajišťovat uplat ňování spole čných, jasných a transparentních kritérií výb ěru 
pamětihodností 
podporovat spravedlivé rozložení ozna čení po celé Evropské unii  
zavést postup monitorování, který zajistí, aby pam ětihodnosti ozna čené jako 
evropské d ědictví dodržovaly své závazky 
zlepšit komplementaritu s dalšími iniciativami v oblasti kulturního d ědictví, 
především prost řednictvím dobré komunikace s p říslušnými mezinárodními orgány 
zajistit, aby praktická opat ření byla jednoduchá a fl exibilní pro EU i členské státy 
zviditelnit projekt ozna čení „evropské d ědictví“ na evropské úrovni, p ředevším 
prostřednictvím vytvo ření internetových stránek 
rozvíjet nadnárodní sít ě pamětihodností za ú čelem posilování jejich evropského 
profilu a vým ěny zkušeností 
b) Činnosti pam ětihodností ozna čených jako evropské d ědictví 
CS 5   CS zdůrazňovat evropský rozm ěr pamětihodností prost řednictvím vhodných 
informačních činností a vícejazy čného systému zna čení 
vytvářet programy vzd ělávacích činností 
marketing a propagace pam ětihodností jako turistickýc h destinací na místní, 
vnitrostátní i evropské úrovni 
rozšířit přístup k pam ětihodnostem prost řednictvím úprav, pom ůcek pro návšt ěvníky, 
vzdělávání personálu a zvýhodn ěných podmínek vstupu pro mládež 
vytvářet programy kulturních činností: akcí, festival ů, pobytových program ů pro 
umělce apod. 
4. KONCEPČNÍ MOŽNOSTI  
V závěrech Rady se uvádí, že nový projekt ozna čení „evropské d ědictví“ by m ěl 
zachovávat „flexibilní a jednoduché podmínky řízení, které budou v souladu se 
zásadou subsidiarity“. Tatáž starost o udržení omezené výše výdaj ů na vnitrostátní 
i evropské úrovni zazn ěla rovněž při různých příležitostech v pr ůběhu procesu 
konzultací a je posilována i sou časným kontextem finan ční a hospodá řské krize, 
kvůli níž je vysoce nepravd ěpodobné, že budou pro projekt ozna čení „evropské 
dědictví“ v nadcházejících letech k dispozici významné finan ční prostředky, ať na 
vnitrostátní nebo evropské úrovni. S ohl edem na tyto faktory jsme vylou čili možnost, 
která by znamenala pokra čování projektu ozna čení „evropské d ědictví“ jako 
mezivládní iniciativy, ale s výraznou finan ční podporou EU pro rozvoj 
pamětihodností a vytvá ření jejich sítí, jakož i možnost, která by znamenala zm ěnu 
projektu ozna čení „evropské d ědictví“ na iniciativu EU s výraznou finan ční 
podporou pam ětihodností. 
Na základ ě tohoto procesu po čátečního vytřídění byly vypracovány t ři základní 
možnosti, které se jevily jako realistické a proveditelné, p řičemž jedna z t ěchto 
možností obsahuje t ři dílčí možnosti. Všechny tyto možnosti mají velmi omezený 
dopad na rozpo čet EU. Všechny jsou rovn ěž v souladu se zásadami subsidiarity 
a proporcionality. 
4.1. Možnost 1: Zachování stávajíc ího stavu (výchozí scéná ř) 
Projekt ozna čení „evropské d ědictví“ pokra čuje jako mezivládní iniciativa se 
sekretariátem, který st řídavě zajišťují zúčastněné země (bez financování ze zdroj ů 
EU), a bez jakéhokoli opat ření ze strany EU.  
4.2. Možnost 2: Zachování stávajíc ího stavu s omezenou finan ční podporou EU  
Projekt ozna čení „evropské d ědictví“ pokra čuje jako mezivládní iniciativa 
s omezenou finan ční podporou z rozpo čtu EU ur čenou k částečnému pokrytí 
provozních náklad ů sekretariátu, výdaj ů na komunikaci, zasedání odborník ů 
a vytváření sítí pam ětihodností. Muselo by se jednat o prost ředky ze sou časného 
nebo z příštího programu Kultura. 
CS 6   CS 4.3. Možnost 3: Projekt ozna čení „evropské d ědictví“ se rozhodnutím Rady 
a Parlamentu stane iniciativou EU  
Toto rozhodnutí by ur čilo cíle a pravidla nového ozna čení, vymezilo spole čná 
kritéria výb ěru, nastavilo postupy pro výb ěr a monitorování a jasn ě rozdělilo úlohy 
a odpovědnost mezi členské státy a Komisi. Sekretariát by zajiš ťovala Komise. Byla 
by poskytována ur čitá omezená finan ční podpora na pomoc vytvá ření nadnárodních 
sítí pamětihodností, a to bu ď na základ ě výzev k p ředkládání návrh ů, nebo na 
základě zasedání odborník ů pořádaných Komisí. Komise by zodpovídala také za 
informování o projektu a za jeho zviditeln ění na evropské úrovni. 
V úvahu p řicházejí tři dílčí možnosti podle r ůzných postup ů výběru a monitorování, 
které byly zmi ňovány během fáze konzultací: 
3 a) Výb ěr pamětihodností provád ějí členské státy podle spole čných jasných 
a transparentních kritérií. Členské státy každoro čně navrhnou pam ětihodnosti až do 
určitého maximálního po čtu a v souladu s kvótami pro p říslušnou zemi. 
Pamětihodnosti poté schválí Evropská unie. Za monitorování odpovídají členské 
státy. Úkolem Komise je zajistit řádnou koordinaci mezi členskými státy a hladké 
fungování postup ů a praktických opat ření. 
3 b) Pam ětihodnosti jsou vybírány prost řednictvím otev řeného výb ěrového řízení 
prováděného výborem odborník ů na evropské úrovni, a to bez ohledu na zemi 
původu kandidátské pam ětihodnosti. Každý rok lze ud ělit pouze omezený po čet 
označení. Monitorování by rovn ěž probíhalo na úrovni EU. 
3 c) Pam ětihodnosti jsou p ředběžně vybírány členskými státy a potom procházejí 
konečným výběrem, který provádí nezávislá komis e na úrovni EU. Za monitorování 
odpovídají v první řadě členské státy, avšak pod dohledem nezávislé komise, která 
rovněž provádí p řezkoumání, a existuje možnost ozna čení odebrat.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Aby mohlo být provedeno posouzení dopad ů, byla ve spolupráci s externím 
konzultantem identifikována řada možných dopad ů. Ty byly odvozeny z r ůzných 
zdrojů: z literatury týkající se dopadu kultury a kulturního d ědictví, z analýzy cíl ů 
projektu ozna čení „evropské d ědictví“ a z vyjád ření a stanovisek jednotlivc ů, 
organizací a členských stát ů, které se konzulta čního procesu zú častnily. 
Byly analyzovány tyto dopady: 
5.1. Sociální / spole čenské dopady: 
Lepší přístup ke zdroj ům kulturního d ědictví 
Lepší přístup mládeže ke kulturnímu d ědictví 
Zvýšený zájem o spole čné evropské d ědictví a lepší pov ědomí o tomto d ědictví  
Větší porozum ění evropské kulturní rozmanitosti 
CS 7   CS Posílení mezikulturního dialogu 
Silnější pocit sounáležito sti s Evropskou unií 
Výraznější účast na demokratickém procesu 
5.2. Ekonomické dopady: 
Příznivé dopady pro místní cestovní ruch, v četně počtu zaměstnaných v tomto 
odvětví 
Rozvoj vazeb s kulturními a tv ůrčími odvětvími 
Rozvoj inovací a tvo řivosti 
5.3. Dopady na životní prost ředí: 
Nepříznivé účinky spojené s nadm ěrným rozvojem cestovního ruchu 
Ochrana kulturního d ědictví 
Analýza výše uvedených dopad ů ukázala, že primární p římé účinky projektu 
označení „evropské d ědictví“ by byly ú činky sociální. Ekonomické p řínosy by m ěly 
být v první fázi považovány spíše za sekundární nebo nep římé, což členským stát ům 
ani pamětihodnostem nebrání v tom, aby o n ě usilovaly aktivn ěji. Potenciál ozna čení 
„evropské d ědictví“ významn ě ovlivňovat počet návštěvníků pamětihodnosti m ůže 
časem nar ůstat, ale záleží na tom, jaká bude kvalita, d ůvěryhodnost a prestiž 
označení. Obecn ě není pravd ěpodobné, že by ozna čení mělo výrazné dopady na 
životní prost ředí. 
Analýza rovn ěž prokázala, že p řeměna projektu ozna čení „evropské d ědictví“ na 
iniciativu EU prost řednictvím rozhodnutí Rady a Parlamentu (možnost 3) by 
znamenala jasnou p řidanou hodnotu a p řínos, kterého by členské státy nemohly 
dosáhnout samy, a to ani v p řípadě finanční podpory z EU. Z uvedených t ří dílčích 
možností možnosti 3 by díl čí možnost výb ěru provád ěného členskými státy se 
sekretariátem EU (3 a)) pravd ěpodobně přinesla mén ě výrazné zlepšení, pokud jde 
o všechny uvedené dopady.  
Při porovnání díl čí možnosti 3 b) (výb ěr pouze na úrovni EU) a 3 c) (kombinovaný 
výběr na úrovni členských stát ů a EU) nabízí díl čí možnost 3 b) šance na dosažení 
vyšší úrovn ě zlepšení pouze v ohledu lepšího porozum ění kulturní rozmanitosti, 
zatímco díl čí možnost 3 c) pravd ěpodobně přinese výrazn ější zlepšení v n ěkolika 
oblastech, v četně zlepšení p řístupu ke zdroj ům kulturního d ědictví, zlepšení p řístupu 
mládeže ke kulturnímu d ědictví a v delším časovém horizontu i kladných ú činků na 
průmysl cestovního ruchu, v četně počtu zaměstnaných v tomto odv ětví.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Po prozkoumání pravd ěpodobných dopad ů uvedených možností jsme provedli 
posouzení z hlediska t ří hlavních kritérií: ú činnosti, ú čelnosti a koherence. V rámci 
těchto obecných kritérií vš ak bylo nutné zvážit ješt ě řadu dílčích kritérií. Tato díl čí 
CS 8   CS kritéria vycházela z klí čových aspekt ů stávajícího projektu ozna čení „evropské 
dědictví“, ze záv ěrů Rady, z konzulta čního procesu a ze zkušeností z jiných projekt ů 
udělování ozna čení a ozna čování. Vybraná kritéria v ěrně odrážela všechny cíle 
navržené pro obnovené ozna čení „evropské d ědictví“ . 
V souvislosti s ú činností jednotlivých možností jsme p řihlíželi ke spravedlivému 
rozložení ozna čení ve všech členských státech, k d ůrazu na evropský rozm ěr 
pamětihodností, ke vzájemným kontakt ům pamětihodností, k viditelnosti a profilu 
označení „evropské d ědictví“ a k realizaci vzd ělávacích a kulturních aktivit. 
V souvislosti s ú čelností jednotlivých možností jsme analyzovali postupy výb ěru, 
provedení a soulad s p ředpisy, požadované podmínky řízení, finan ční dopady 
a komunikaci s jinými mezinárodními orgány. 
A konečně v souvislosti s koherencí, kterou nabí zejí jednotlivé možnosti, jsme brali 
v úvahu omezené možnosti vyrovnávání ú činků v sociální oblasti, v hospodá řské 
oblasti a v oblasti životního prost ředí, synergie a komplementaritu s dalšími 
iniciativami a možnost zapojení ne členských stát ů EU, ačkoli takové zapojení 
přichází v úvahu teprve, až bude systém ozna čení „evropské d ědictví“ dob ře 
zavedený. 
Porovnání možností i tady jasn ě ukázalo, že díl čí možnosti 3 b) a 3 c) nabízejí 
možnost nejvýrazn ějších zlepšení. Z t ěchto dvou díl čích možností je vhodn ější 
možnost 3 c) (kombinovaný výb ěr na úrovni členských stát ů a EU) z toho d ůvodu, že 
by zaručovala spravedliv ější rozložení pam ětihodností po celé Evrop ě, a proto by 
s větší pravděpodobností zajistila aktivní p řístup a úsilí ze strany všech členských 
států. Je také pravd ěpodobné, že bude ú činnější, pokud jde o viditelnost a profil 
označení „evropské d ědictví“, protože ob ě úrovně by se mohly zapojit do marketingu 
a propagace a bylo by možné čerpat ze zdroj ů členských stát ů i ze zdroj ů EU, co se 
týče výběru a monitorování, a p řitom zajistit d ůsledné uplat ňování kritérií. 
A konečně, ukázalo se, že možnost 3 c) je také nejú činnější z hlediska náklad ů. 
6.1. Preferovaná koncep ční možnost: 
Na základ ě výše uvedeného posouzení i na základ ě konzulta čního procesu je 
preferovanou možností pro projekt ozna čení „evropské d ědictví“ možnost 3 c).  
7. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Rámec pro monitorování a hodnocení projektu ozna čení „evropské d ědictví“ bude 
tvořen dvěma prvky, které je nutno rozlišovat: 
Monitorování pam ětihodností ozna čených jako evropské d ědictví 
Cílem této činnosti je ov ěřit, zda pam ětihodnosti ozna čené jako evropské d ědictví 
plní závazky, které p řislíbily plnit, když se p řihlásily a byly vybrány. Za toto 
monitorování budou zodpovídat členské státy, které budou podávat zprávy komisi 
odborníků. V případě, že určité pamětihodnosti p řestanou plnit své závazky, bude 
poté, co prob ěhne období rozhovor ů, možné jim ozna čení odebrat. 
Vyhodnocení programu ozna čení „evropské d ědictví“ jako celku 
CS 9   CS Při tomto hodnocení bude nutné zam ěřit se jak na zkoumání proces ů spojených 
s fungováním programu, tak na kumulativní dopad ozna čení „evropské d ědictví“ na 
programové úrovni. Cílem bude rozpozna t oblasti, v nichž program funguje dob ře, 
kde existuje prostor pro zlepšení, a zej ména jak by se takového zlepšení dalo 
v budoucnu dosáhnout. Podkladem pro toto hodnocení budou samoz řejmě údaje 
z monitorování ozna čených pam ětihodností. Hodnocení bude probíhat ve form ě 
externího hodnocení jednou za 6 let a zodpovídat za n ěj bude Komise.