ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

je toho názoru, že je naprosto nezbytné šířit osvětu o výzvách, jež představuje globální oteplování, a zapojit občany do programů na podporu energie z obnovitelných zdrojů. Úspěch těchto programů vyžaduje, aby si občané byli vědomi tohoto problému a nesli za něj odpovědnost, ale je nutná i široká informovanost, která povede k co největší mobilizaci veřejného mínění. Dobrým příkladem může být včasné zapojení občanů do programů na podporu obnovitelných zdrojů energie;
8.

naléhají proto na členské státy, aby se dohodly na společných kritériích a okamžitém zahájení komplexního posouzení rizik a bezpečnosti („zátěžových testů“) u existujících i budoucích elektráren, včetně jejich dopadu na sousední členské státy a regiony; zdůrazňují, že do tohoto procesu musí být zapojeny také země mimo EU, v nichž existují jaderné elektrárny nebo se jejich výstavba plánuje, a že je nutné učinit nezbytná opatření k dalšímu zlepšení stávajících přeshraničních informačních mechanismů o otázkách souvisejících s bezpečností jaderných elektráren a konkrétního přeshraničního rozměru krizového řízení a pomoci při katastrofách; zdůrazňují, že tyto „zátěžové testy“ by měly být zahrnuty do budoucích jednání o přistoupení a že by se mělo optimalizovat zapojení sousedních zemí nebo regionů do procesu schvalování jaderných zařízení; v neposlední řadě požadují, aby každá jaderná elektrárna, která v tomto zátěžovém testu neobstojí, byla uzavřena;
3.

požaduje, aby byly do procesu evropského semestru zapojeny místní a regionální orgány (co se týče úrovně členských států) a VR (co se týče úrovně institucí EU), protože rozpočtová správa znamená i hospodářskou správu na místní a regionální úrovni. Má-li být rozpočtová správa efektivní, mělo by být rozdělení odpovědnosti mezi EU, členskými státy a místní a regionální úrovní jasné a jednoznačné;
16.

vítá důraz Evropské komise na kvalitní zaměstnanost, když doporučuje členským státům, aby v rámci systémů záruky pro mladé lidi zajistily kvalitní nabídku zaměstnání. Hospodářská krize by rovněž neměla být záminkou pro uvolnění požadavků na zdraví a bezpečnost při práci. Výbor zdůrazňuje, že určitá minimální ochrana zaměstnanců existovat musí, že je to ale vnitrostátní úroveň, na níž sociální partneři uzavírají dohody o otázkách pracovního práva. Do vypracování kvalitního rámce pro zaměstnanost poskytovanou prostřednictvím systémů záruky pro mladé lidi by měli být plně zapojeni sociální partneři. Připomíná významně vyšší ohrožení mladých lidí chudobou, jak potvrzuje zpráva Evropské komise o přezkumu o zaměstnanosti a sociálním rozvoji v Evropě za rok 2012 (4);
14.

proto se domnívá, že Rada by měla projednat několik finančních otázek – kupříkladu metodiku přidělování prostředků z fondů na vnitrostátní a regionální úrovni, sazbu omezení a záchrannou síť atd. – v rámci jednání o balíčku právních předpisů týkajících se politiky soudržnosti spíše než v kontextu víceletého finančního rámce; odsuzuje skutečnost, že výše uvedená témata jsou v Radě zahrnuta do jednací osnovy, a domnívá se, že jakožto oblasti řízené spolurozhodováním by měly být projednány Radou pro všeobecné záležitosti, jak již uvedl ve stanovisku Nový víceletý finanční rámec po roce 2013 (2). Do těchto jednání by navíc vedle Rady měl být řádně zapojen Evropský parlament a VR by měl být konzultován, aby byla zajištěna účinná demokratická odpovědnost; připomíná, že si VR vyhrazuje právo podat žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie, nepředloží-li Evropská komise legislativní návrh, k němuž bude mít VR příležitost vydat stanovisko;
16.

vyjadřuje politování nad tím, že kodex chování navržený Evropskou komisí nebyl na pořadu jednání kyperského předsednictví; vyzývá Evropskou komisi, aby prosazovala a zkoumala zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy partnerských dohod a příslušných operačních programů, a žádá do konce roku 2013 zprávu na toto téma. Výbor regionů proto bude pozorně sledovat související jednání založená na mandátech Komise k jednání s jednotlivými zeměmi o fondech společného strategického rámce na období 2014–2020, a to zejména s ohledem na zásadu partnerství;
10.

Výbor v návaznosti na stanoviska přijatá od počátku roku 2012 k různým legislativním návrhům Komise připomíná, že: a. co se týče podokruhů 1a, 1b a fondů spadajících pod společný strategický rámec (SSR): — podporuje výraznější financování výzkumu a inovací; — vyzývá k obnovení původně navrhovaného rozpočtu pro nástroj pro propojení Evropy za účelem financování investic do transevropských sítí. Podporuje vytvoření SSR pro dva strukturální fondy a fond soudržnosti, EZFRV a EMFF; — znovu připomíná, že se jasně a rozhodně staví proti jakékoliv makroekonomické podmíněnosti; — vítá, že byl zohledněn návrh na vytvoření nové kategorie „přechodových regionů“ a potřeba zohlednit specifickou a výjimečnou situaci nejvzdálenějších regionů; — opakuje požadavek na zachování záchranné sítě pro všechny regiony, které již nejsou způsobilé pro podporu v rámci cíle konvergence, o objemu dvou třetin stávající výše prostředků; — podporuje názor, že je třeba zajistit určitou úroveň zdrojů pro nejméně rozvinuté regiony a členské státy a snížení rozdílů v průměrné výši podpory na obyvatele, neboť se jedná o prioritní cíl politiky soudržnosti; — lituje, že návrh závěrů Evropské rady navrhuje 26 % snížení prostředků pro cíl „evropské územní soudržnosti“. Vítá však, že byla zohledněna výzva VR ke zvýšení podílu spolufinancování na 85 %; — podporuje stanovení míry spolufinancování, jež by byla o 10 procentních bodů vyšší pro členské státy, jež čelí dočasným rozpočtovým obtížím; — podporuje, aby byla DPH bez nároku na odpočet způsobilým nákladem pro příspěvek z fondů SSR; — znovu upozorňuje na své připomínky k navrhované výkonnostní rezervě; b. co se týče okruhu 2: — lituje, že návrh závěrů Evropské rady navrhuje stanovení stropů přímých plateb členskými státy na základě dobrovolnosti; — žádá, aby během příštího období byla přímá podpora spravedlivěji rozdělena mezi členské státy s přímými platbami na hektar pod úrovní 90 % průměru EU, čímž by se zahájil dynamický proces umožňující začít překlenovat rozdíly již do začátku následujícího plánovacího období a dosáhnout průměru EU v polovině následujícího finančního výhledu; — vítá 30 % podíl pro ekologická opatření; — podporuje možnost rozpočtových přesunů z 1. do 2. pilíře; — podporuje začlenění přechodových regionů do nařízení o rozvoji venkova; — nesouhlasí s vytvořením nové rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství, a zejména s návrhem na vracení nevyužitých prostředků v podobě přímých plateb;
21.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že do připravovaného doporučení týkajícího se chudoby a dobrých životních podmínek dětí budou zapracovány návrhy, které VR nastínil ve svém stanovisku k dětské chudobě z února 2012 (CdR 333/2011), zejména to, aby byla přijata komplexní strategie boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení dětí, do níž bude zapojena celostátní, regionální a místní úroveň, a aby byl vytvořen rámec pro monitorování založený na spolehlivých ukazatelích, jenž bude propojen se stávajícím mechanismem podávání zpráv UNCRC; Výbor je přesvědčen, že v roce 2013 bude nutné provést hodnocení dopadu krize na chudobu dětí, které by vycházelo ze zvláštních zpráv členských států v rámci národních programů reforem a strategie Evropa 2020;
13.

zdůrazňuje, že podávání informací je jedním ze základních úkolů evropských institucí, neboť zprostředkovávání základních vědomostí o strukturách a politikách Evropské unie je v jejich nejvlastnějším zájmu. To je patrné mimo jiné z toho, že jako právní základ byl použit čl. 49 odst. 6 finančního nařízení. Činnost informačních středisek Europe Direct tedy podléhá rovněž rámcovým pokynům Komise obsahového a administrativního charakteru. Rozhodujícím faktorem pro úspěšnost informačních středisek Europe Direct je přitom to, aby se i provozující organizace cítily být vázány cílem vzdělávání a informování o evropské politice a podstatným způsobem k němu přispívaly. V této souvislosti se zdá, že by bylo záhodno stávající podporu významně navýšit;
16.

vítá cíl zajistit „ještě užší koordinaci hospodářských politik“, znovu důrazně upozorňuje na stěžejní úlohu regionálních a místních orgánů v rámci evropského hospodářství (2), a ve spojitosti s tím naléhavě vyzývá smluvní strany, aby: a) v nové smlouvě uznaly zákonné pravomoci regionálních a místních orgánů v důležitých oblastech veřejných financí a správy ekonomických záležitostí, v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví Smlouvy EU; b) zajistily, aby plány emisí dluhopisů, programy hospodářského partnerství a závazky Paktu Europlus byly připraveny v rámci členských států v úzké partnerské spolupráci s regionálními a místními orgány na základě řádné dohody o víceúrovňové správě (3); c) v příslušných případech před konáním eurosummitů konzultovaly regionální a místní orgány; d) zapojily VR do budoucích konferencí Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů o otázkách správy ekonomických záležitostí, jak je uvedeno v nové smlouvě, a aby zdůraznily, že národní parlamenty by měly konzultovat relevantní regionální parlamenty a v příslušných případech je zapojit do procesu; e) rozšířily ustanovení týkající se respektování povinností vnitrostátních parlamentů na regionální parlamenty s legislativními pravomocemi; f) zaručily, že bude regionálním a místním orgánům umožněno podílet se na výměně osvědčených postupů v oblasti stěžejních reforem hospodářské politiky, a poskytly systém měření pokroku na základě referenčního srovnávání; g) si uvědomily, že zákonná povinnost provést do vnitrostátního práva požadavek na vyrovnanost či přebytkovost rozpočtu centrálních vlád (pravidlo vyrovnaného rozpočtu) má závažné rozpočtové důsledky pro regionální a místní orgány; h) si uvědomily, že zavedení takového pravidla bez toho, že by současně byla zavedena víceúrovňová správa a uzavřeny dohody o a partnerství, může vyvolat nový proces centralizace v rámci členských států prostřednictvím koordinace rozpočtů řízené „shora“;
3.

požaduje, aby byl v roce 2014 proveden důkladný přezkum strategie Evropa 2020 v polovině období tak, aby do ní byly zahrnuty: 1) územní rozměr, jenž umožní na základě rozdílných regionálních okolností stanovit cíle na nižší než celostátní úrovni, 2) správa zapojující místní a regionální orgány do stanovení cílů a provádění strategie, 3) dostatečné financování dlouhodobých investic, jež by nemělo být obětováno cílům fiskální konsolidace;
4.

vyzývá k začlenění opatření v oblasti změny klimatu do všech odvětví a rozpočtů na všech úrovních správy a upozorňuje na to, že řada odvětví, jež vyžadují reformu, včetně energetiky, zemědělství, výstavby, územního plánování, odpadů a dopravy, spadají do oblasti působnosti místních a regionálních orgánů;
—

zdůrazňuje, že návrh Evropské komise na koordinaci ex ante nejvýznamnějších reforem hospodářské politiky, na níž se podílí pouze Komise a Rada ministrů, by měl být doplněn o evropská a vnitrostátní opatření, jež by zajistila řádné konzultování a informování příslušných místních a regionálních orgánů;
6.

souhlasí, že cíle stanovené v budoucnosti by měly být omezené co do počtu, měly by platit globálně a měly by zajišťovat zainteresovanost na všech úrovních správy. Zdůrazňuje, že aby byly srozumitelné co nejširší veřejnosti, měly by být rovněž jednoduché, jasné a měřitelné;
20.

vítá, že plán obsahuje iniciativu na podporu rizikového financování určeného pro malé a střední podniky. Vzhledem k tomu, že je známo, že malé a střední podniky jsou v době ekonomické a finanční nestability nejzranitelnější, by však měla EIB tuto podporu plně garantovat – její cena by neměla být stanovena na úrovni tržní ceny. Zdůrazňuje, že podpora rizikového financování musí být k dispozici i malým podnikům a mikropodnikům, a vyslovuje obavu, že široká definice středně velkých společností by mohla vést k tomu, že z podpory budou těžit převážně větší středně velké společnosti;
3.13.

zdůrazňuje, že je třeba jej zapojit s co největším předstihem do ročního a víceletého programování Evropské unie, aby mohl přispět k definování strategických a politických možností Evropy; dále žádá, aby byl zapojen od samého počátku do procesu jmenování komisaře pro regionální politiku, a to od nadcházejícího funkčního období 2014–2019;
2.

poukazuje na to, že rozpočtové škrty výrazně ovlivnily veřejné investice do infrastruktury, což potvrdil nedávno uskutečněný společný průzkum VR a OECD (2), a také do vzdělávání, odborné přípravy, zdravotní péče, sociálních služeb, péče o děti a služeb v oblasti bydlení, a to v okamžiku, kdy od soukromých investic odrazuje očekávané pomalé tempo hospodářské aktivity;
40.

zdůrazňuje, že ke zlepšení sociálního rozměru HMU je nanejvýš důležité řešit regionální nerovnosti, a poukazuje na to, že do srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů HMU by měly být doplněny ukazatele regionálních rozdílů;
36.

žádá, aby byl zapojen do procesu přípravy nových právních předpisů v rámci balíčku týkajícího se energetické unie, zejména do přezkumu směrnice o obnovitelných zdrojích energie a do přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov a směrnice o energetické účinnosti;
11.

vítá navýšení rozpočtu na operace EU Triton a Poseidon a závazek patnácti členských států poskytnout dodatečné zdroje, které by měly Evropské unii umožnit účinněji reagovat na mimořádné situace, a zdůrazňuje, že je třeba přizpůsobit zeměpisnou oblast působnosti obou operací příslušným problémům. Výbor zdůrazňuje, že všechny členské státy musejí převzít svou odpovědnost, a požaduje, aby byl zaveden mechanismus, který umožní další navýšení tohoto rozpočtu v souladu s měnícími se požadavky na účinné záchranné operace po nezbytně dlouhou dobu. Zdůrazňuje také, že finanční prostředky a zdroje by měly být uvolněny co nejdříve, bez zbytečných prodlev způsobených byrokratickými postupy. Vybízí Komisi, aby bezodkladně předložila návrhy k přezkumu rozsahu pověření agentury Frontex, aby získala pevný právní základ k provádění pátracích a záchranných operací;
14.

navrhuje zvážit postupnou institucionalizaci VR a jeho transformaci na Evropský senát regionů a místních samosprávných orgánů jakožto komoru střízlivého druhého úsudku. Evropský senát by zvýšil koordinaci mezi institucemi na celostátní úrovni a institucemi na nižších úrovních, které kontrolují dodržování zásady subsidiarity ze strany orgánů EU, byl by vyžadován jeho souhlas s legislativními spisy EU v oblasti politiky soudržnosti a byl by oprávněn předkládat Evropské komisi návrhy na přijetí nebo změnu právních předpisů EU v oblastech nespadajících do výlučné pravomoci EU;
24.

vyzývá Komisi, aby posílila Pakt starostů a primátorů a propojila ho s iniciativou Mayors Adapt a prodloužila jejich existenci dále než jen do roku 2020, aby tak bylo možné dosáhnout nezbytné koordinace politiky v oblasti energetiky a klimatu. Podtrhuje klíčovou úlohu, již má hrát v mobilizaci místních a regionálních orgánů, a rád by byl úzce zapojen do budoucího rozvoje těchto nástrojů;
9.

jsme toho názoru, že je nutné využít oslav podepsání Římské smlouvy k docílení přímé účasti, kritického myšlení a aktivního zájmu občanů Unie o utváření budoucnosti Unie, v níž budou rozhodnutí přijímána na úrovni, která k nim má co nejblíže. Máme za to, že by tento proces měl být participativní a reprezentativní a všichni občané by měli mít stejnou příležitost zapojit se, přispívat a angažovat se v zájmu Unie. Místní a regionální orgány mají ideální předpoklady pro to, aby tento proces podněcovaly a pomohly dosáhnout toho, že se Evropa, která bude náležet občanům, stane skutečností;
1.

se znepokojením konstatuje, že 60 let od svého založení se Evropská unie nachází uprostřed hluboké krize, důvěra v evropský projekt je i nadále malá, a EU se proto potřebuje změnit. Zároveň poukazuje na to, že rok co rok je místní a regionální úroveň občany EU považována za nejdůvěryhodnější ze všech úrovní správy v EU. VR se proto angažuje v dialogu s občany na témata pramenící z místních potřeb a zvláštností, do nějž se aktivně zapojují místní a regionální představitelé, a přispívá tak k úvahám o Evropě;
25.

zamýšlí navrhnout kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru, který by respektoval rozdíly mezi členskými státy a snažil by se vyhnout zbytečné administrativní zátěži, čímž by přispěl k lepší správě. To znamená, že by kodex odrážel rozmanitost a ústavní uspořádání členských států;
6.

v této souvislosti upozorňuje na to, že případné pozastavení evropských strukturálních a investičních fondů u Španělska a Portugalska nebo jakéhokoliv jiného členského státu je na úkor provádění programů. Připomíná, že a) je proti makroekonomické podmíněnosti, jelikož poškozuje města a regiony, b) toto pozastavení by bylo v rozporu s již provedeným zrušením sankcí podle nařízení (EU) č. 1173/2011 o účinném prosazování rozpočtového dohledu v eurozóně, c) ohrožuje zásadu proporcionality stanovenou v článku 5 SEU a jejím protokolu č. 2. Proto žádá, aby v případě eventuálního pozastavení bylo toto pozastavení nulové, a to s ohledem na hospodářské a sociální podmínky, nezaměstnanost a dopady pozastavení na hospodářství, jak se uvádí v článku 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 (nařízení o společných ustanoveních);
71.

vyzdvihuje dobrou spolupráci s Komisí v rámci pilotního testování posuzování územního dopadu provedeného v průběhu let 2015 a 2016. Vycházeje z této dobré spolupráce, VR vyzývá Komisi, aby posuzování územního dopadu začlenila coby běžnou praxi do posuzování dopadu právních předpisů, jež by potenciálně mohly mít asymetrický územní dopad, a do širšího programu zlepšování právní úpravy;
18.

navrhuje, aby byl systém modulů otevřen regionálním prioritám, formátům a skupinám, jež dosud nebyly označeny za cíle, a především doporučuje flexibilní využívání dostupných modulů. Cílem je přizpůsobit komunikaci co nejvíce místním potřebám. Mělo by být možné předkládat projekty na regionální úrovni, aby se komunikace co nejvíce přizpůsobila místním potřebám. Posílilo by se tak partnerství mezi různými subjekty, které společně zajišťují regionální pokrytí odpovídajícími službami pro veřejnost, propracovanější a aktuálnější komunikační strategie a strukturovanější vztahy se zainteresovanými stranami a dalšími evropskými sítěmi. Měla by být stanovena možnost využívat i takových forem partnerství, jež předpokládají spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem, k čemuž ostatně vyzývá i Evropská komise v rámci plánování evropských fondů na období 2014–2020. Pro tyto projekty by mělo být zajištěno odpovídající financování podle počtu obyvatel a kontaktních míst pro veřejnost;
6.

místním a regionálním orgánům v zemích původu a v okolních regionech, a to i v „tranzitních“ oblastech, by rovněž měla být poskytnuta pomoc při zvládání migračních toků, protože bez podpory EU nebudou místní a regionální orgány v partnerských zemích schopny zajistit důstojné životní podmínky a základnu pro hospodářský rozvoj v zemích původu; V této souvislosti by se v rámci odpovědné revize víceletého finančního rámce měla – vzhledem k dohodám s třetími zeměmi o účinné ochraně hranic, omezení migračních proudů, spolupráci v oblasti navracení a boji proti obchodování s lidmi – stanovit zvýšená finanční a operační podpora, mj. prostřednictvím nových, inovativních zdrojů financování;
6.

uznává, že EU, členské státy a jejich regiony, města a obce čelí obrovské výzvě vyplývající z vysokého počtu uprchlíků, kteří potřebují mezinárodní ochranu, a také ekonomických migrantů, kteří se snaží o nelegální vstup do EU. Opakuje, že je potřeba postarat se o to, aby vstup do EU probíhal legálně a zahrnoval přísnou, rychlou a účinnou registraci v souladu s Listinou základních práv EU, a zdůrazňuje, že by se mělo vyčlenit více zdrojů na zajištění vnějších hranic EU a zaručit, aby lidé vstupovali do EU legálně organizovaným způsobem. Podotýká rovněž, že jsou zapotřebí rozsáhlá opatření a reformy, aby migranti přicházející do Evropy mohli začít pracovat a integrovat se. Zdůrazňuje, že kontroly vnějších hranic schengenského prostoru musí být prováděny způsobem, který je v souladu s mezinárodními závazky členských států vůči uprchlíkům a s Listinou základních práv EU, včetně práva na lidskou důstojnost a nediskriminaci;
—

s ohledem na: i) stanovisko VR Návrh obecného nařízení o fondech společného strategického rámce ze dne 4. května 2012, v němž se zdůrazňuje, že orgány územní samosprávy nelze trestat za to, že některé členské státy nedodržují své závazky v oblasti správy ekonomických záležitostí, zejména v oblasti schodku státního rozpočtu; ii) stanovisko VR Program na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 ze dne 8. dubna 2016, v němž VR nesouhlasí, aby byla politika soudržnosti podřizována evropskému semestru, neboť politika soudržnosti má svou vlastní legitimitu zakotvenou v evropských smlouvách; iii) stanovisko VR Budoucnost politiky soudržnosti po roce 2020 „Směrem k silné a účinné evropské politice soudržnosti po roce 2020“ ze dne 12. května 2017, z nějž vychází iniciativa #CohesionAlliance a v němž se zdůrazňuje, že je nutné překoncipovat začlenění politiky soudržnosti do národních programů reforem z úrovně EU tak, aby zůstal zachován územní rozměr a aby byl i nadále uplatňován decentralizovaný přístup založený na partnerství; iv) stanovisko VR Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů ze dne 11. května 2017, v němž se vyzývá ke strukturovanému zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru coby partnerů, a to na základě současného rozdělení pravomocí a kompetencí mezi úrovně správy v členských státech EU, aby byl evropský semestr zefektivněn a zvýšila se za něj odpovědnost v praxi; v) stanovisko VR Diskusní dokument o prohloubení hospodářské a měnové unie do roku 2025 ze dne 1. prosince 2017, v němž se podporuje strategie konvergence, která by doplnila stávající evropské politiky pro posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti;
6.

je přesvědčen, že k zefektivnění evropského semestru a zvýšení odpovědnosti za něj v praxi je nezbytnou podmínkou strukturované zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru coby partnerů, a to na základě současného rozdělení pravomocí a kompetencí mezi úrovně správy v členských státech EU. VR proto opakuje svou výzvu k vytvoření etického kodexu pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (4) a vyzývá Komisi, aby se na prosazování tohoto kodexu aktivně podílela. Doporučuje také, aby příští roční analýza růstu obsahovala zvláštní kapitolu týkající se stavu regionů a zabývající se úlohou místních a regionálních orgánů, a žádá, aby členské státy učinily totéž ve svých národních programech reforem;
3.

zdůrazňuje spolu s partnery z #CohesionAlliance význam silné a účinné politiky soudržnosti pro budoucnost Evropské unie jako celku vzhledem k tomu, že tři rozměry soudržnosti (hospodářský, sociální a územní) tvoří nedílnou součást politických cílů EU. Vylepšená politika soudržnosti by tedy měla být i nadále klíčovou investiční politikou EU pro všechny regiony a měly by na ni být vyčleněny dostatečné prostředky v období po roce 2020, a to ve stejném rozsahu jako dnes. Připomíná v této souvislosti, že politika soudržnosti musí být v příštím finančním období flexibilnější a jednodušší, aniž by to ohrozilo strategické zaměření a jistotu plánování pro regionální a místní orgány, s cílem zaručit fungování víceúrovňové správy, zásadu partnerství a přístup zdola nahoru prostřednictvím sdíleného řízení. Kromě toho je nutné komplexně přezkoumat požadavky na systémy řízení a kontroly evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF);
21.

poukazuje na to, že mnohá doporučení pro jednotlivé země se opakují po několik let, neboť provedení složitých reforem vyžaduje čas. Je potěšen tím, že Evropská komise souhlasí s návrhem VR, že pokrok v provádění takových doporučení by měl být měřen jednou za několik let, a ne každoročně. Poznamenává, že Komise na tomto základě shledala, že u „zhruba dvou třetin doporučení pro jednotlivé země vydaných do roku 2016 bylo dosaženo alespoň určitého pokroku“ (10) (oproti 43 % v případě všech doporučení pro jednotlivé země vydaných v roce 2016); požaduje, aby Komise transparentně zveřejnila všechny prvky tohoto posouzení;