Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí záruky EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Evropská unie poskytuje Evropské investiční bance (dále jen „EIB“) rozpočtovou záruku, která se vztahuje na rizika státní a politické povahy v souvislosti s finančními operacemi prováděnými EIB mimo Unii na podporu cílů vnější politiky Unie. Záruka EU na vnější operace EIB představuje efektivní prostředek, který financováním Záručního fondu pro vnější vztahy spojuje rozpočtové prostředky EU a vlastní zdroje EIB. EIB kromě toho na vlastní riziko financuje operace subjektů s ratingem investičního stupně mimo Unii i činnosti v rámci svých specifických mandátů, např. v zemích AKT. Potřeba rozpočtové záruky EU na vnější operace EIB vyplývá ze statutu banky, jenž stanoví její povinnosti zajistit všem svým úvěrovým operacím dostatečnou bezpečnost, a obecněji z potřeby zaručit bonitu EIB a neohrozit plnění jejích úkolů, kterými přispívá stabilnímu rozvoji členských států EU. Záruka EU je klíčovým nástrojem zajišťujícím soulad mezi finanční strukturou EIB na straně jedné, jež více využívá financování z cizích zdrojů než jiné mezinárodní finanční instituce, a podstatně vyšším přirozeným rizikem úvěrových operací vůči třetím zemím na straně druhé, neboť je zapotřebí zamezit zhoršování AAA ratingu banky a zároveň omezit kapitálovou spotřebu EIB. Nedávno schválené navýšení kapitálu EIB by sice umožnilo navýšení úvěrových operací EIB v rámci EU, vnější činnost EIB by tím ale neměla být dotčena. Celková oblast působnosti a obecné podmínky záruky EU, jež kryje vnější operace EIB, je zakotvena v rozhodnutích Evropského parlamentu a Rady. Nejaktuálnější rozhodnutí, které upravuje finanční operace EIB mimo Unii v období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013, bylo schváleno jako rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/20011/EU ze dne 25. října 2011[1] (dále jen „stávající rozhodnutí“). Článek 16 stávajícího rozhodnutí vyžaduje, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě návrh, kterým se stanoví záruka EU v příštím víceletém finančním rámci. Ve 40. bodě odůvodnění stávajícího rozhodnutí se v této souvislosti stanoví specifické požadavky: „Komise by měla být zejména vyzvána, aby při předkládání návrhu na záruku EU v příštím víceletém finančním rámci v úzké spolupráci s EIB a s přihlédnutím k důsledkům vyčlenění prostředků pro Záruční fond pro vnější vztahy posoudila stropy, na které se záruka EU vztahuje, seznam způsobilých zemí, a možnost, aby EIB poskytovala mikroúvěrové financování a další druhy nástrojů. Komise a EIB by měly posoudit možnosti, jak v budoucnu posílit součinnost mezi nástrojem předvstupní pomoci, evropským nástrojem sousedství a partnerství, finančním nástrojem pro rozvojovou spolupráci, evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva a nástrojem stability a mandátem EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím.“ Návrh nového rozhodnutí upravuje záruku EU na vnější finanční operace EIB v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Komise provedla posouzení dopadů[2], které je přiloženo k tomuto návrhu. Byly zvažovány následující možnosti politiky: · Na jakoukoli novou operaci EIB mimo Unii by se nevztahovala žádná nová rozpočtová záruka EU (možnost 0). · Základní scénář, který by nepřinesl žádné změny ve stávající záruce EU, jež by jako taková zůstala použitelná i v rámci následujícího mandátu, tj. do 31. prosince 2020 (možnost 1). · Přizpůsobit aktuální podmínky stávajícího mandátu kombinací změn, které reagují na nové politické souvislosti. Byly definovány tři dílčí možnosti: – Dílčí možnost 2.1 (CLOSE) pozměňuje zeměpisnou působnost mandátu tak, aby se záruka EU zaměřila na nejbližší regiony v sousedství Unie, čímž se z této působnosti vyloučí Asie, Latinská Amerika, Jižní Afrika, rozšiřuje působnost záruky na všechny druhy mikrofinančních operací, podstatně zvyšuje rámec určený na oblast změny klimatu a stanoví vypracování výročních strategických dokumentů pro jednotlivé země. – Dílčí možnost 2.2 (MICRO) zachovává stávající zeměpisnou oblast působnosti, vytváří mandát v oblasti mikrofinancování, který by využíval globální záruku EU, zavádí cíle pro financování v oblasti změny klimatu v regionálních rámcích a aktualizuje regionální operačně-technické pokyny v souladu s víceletým orientačním plánováním, pokud jde o vnější finanční nástroje EU. – Dílčí možnost 2.3 (FOCUS) zaměřuje mandát na méně bonitní příjemce, mikrofinanční operace, které nejsou i nadále výslovně způsobilé, zavedení celkového cíle, pokud jde o počet podepsaných dohod, doplněného zavedením systému pro sledování absolutního i relativního snižování emisí skleníkových plynů u všech projektů, jež EIB v rámci svého mandátu podporuje, a na aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů v souladu s víceletým orientačním plánováním, pokud jde o vnější finanční nástroje EU. · Poskytnout záruku ostatním evropským finančním institucím, které jsou způsobilé v rámci jednotlivých různých kombinačních možností (možnost 3). Byly zjištěny tyto hlavní dopady: Možnost 0 by vedla k odchodu EIB z řady zemí a značnému nárůstu nákladů na financování investičních projektů v těchto zemích. Tato situace by nebyla politicky žádoucí, zejména v souvislosti s celosvětovou hospodářskou krizí, která zdůrazňuje značné investiční potřeby. Jeví se, že zachování odpovídajícího toku investic do zemí mimo Unii je i nadále zásadní. Možnost 1 by neodpovídala novým politickým souvislostem. Bylo uznáno, že dílčí možnost 2.3 (FOCUS) by měla kladnější dopad, a byla proto lépe ohodnocena než dílčí možnosti MICRO a CLOSE, zejména pokud jde o rozpočtové dopady, soulad s politikami a nástroji Unie i jejich doplňování. Možnost 3 by zpřístupnila záruku EU i ostatním institucím, a snížila by tak podíl zaručených úvěrů EIB, což by mohlo mít s ohledem na postavení EIB jakožto orgánu EU negativní dopad na viditelnost činnosti EU. Pro rozpočet EU by to navíc znamenalo dodatečné podmíněné závazky týkající se finančních operací, které řídí jiné finanční instituce, které nejsou přímo součástí institucionálního uspořádání EU a nemají stejné podílníky. Ostatní instituce mají v neposlední řadě vlastní strategie, které schvalují jejich příslušné řídící orgány, což by mohlo omezovat vliv Unie uplatňovaný prostřednictvím této záruky. Upřednostňovanou možností je proto dílčí možnost 2.3 (FOCUS). Posouzení dopadů vycházelo z neformálních výměn názorů s klíčovými externími zúčastněnými stranami, včetně zástupců členských států a zástupců hlavních relevantních nevládních organizací, které byly organizovány v rámci jednání a seminářů v červnu a říjnu 2012 tak, aby se zaznamenaly úvahy odpovídající aktuální situaci. Výměny názorů se týkaly především problémů uvedených ve zprávě o posouzení dopadů, jakož i možností, které byly navrženy k jejich řešení. Tato zpráva také vycházela z širokých konzultací klíčových zúčastněných stran (tj. subjektů, které jsou dotčeny stávajícím rozhodnutím, jsou zapojeny do jeho provádění, jakož i zákonodárců), které se uskutečnily v souvislosti s přezkumem mandátu na období 2007–2013 ukončeným na konci roku 2011. Všechny tyto konzultace a neformální výměny názorů poskytly dostatečný základ pro formulaci stanoviska externích zúčastněných stran. Podrobnosti týkající se hlavních výsledků těchto konzultací jsou uvedeny ve zprávě o posouzení dopadů. Výbor pro posouzení dopadů nejprve požádal o opětovné předložení zprávy a následně dne dne 29. ledna 2013 vydal kladné stanovisko k návrhu zprávy o posouzení dopadů. Výbor pro posouzení dopadů požadoval podrobnější vysvětlení toho, jak jsou prováděna doporučení vyplývající z přezkumu v polovině období, jaká je úloha EIB v rámci financování vnějších akcí EU a jak doplňuje činnosti ostatních aktérů, a dále požádal o některá vylepšení u posouzení dopadů a srovnání jednotlivých možností a u dalších podrobností, pokud jde o prezentaci stanovisek zúčastněných subjektů. Zpráva byla na základě toho upravena. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady vychází z dvojího právního základu článků 209 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie. Z čl. 209 odst. 3 ve spojení s článkem 208 především vyplývá, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce. Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož záruka EU se osvědčila jako účinný prostředek krytí politických a státních rizik ve vztahu k vnějším operacím EIB prováděným na podporu vnějších politik Unie. Nový mandát uplatňování záruky EU na období 2014–2020 umožní, aby tato již existující účinná a hospodářsky obezřetná praxe pokračovala. Legislativní návrh, je-li to možné a vhodné, zohledňuje znění sjednané v rámci interinstitucionálních jednání a znění obsažené v rozhodnutí 1080/2011/EU. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy[3], zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a jiných vnějších činností Unie, tj. ztrát z makrofinanční pomoci a z úvěrů Euratomu. Mandát EIB se vztahuje na více než 90 % portfolia krytého záručním fondem. Prostředky jsou do záručního fondu převáděny ve formě jedné roční platby z rozpočtu EU. Mechnismus pro poskytování prostředků do záručního fondu, jehož účelem je zachovat záruční fond na úrovni 9 % nesplacených poskytnutých úvěrů, v podstatě představuje omezení objemu vnějšího mandátu EIB krytého rozpočtovou zárukou EU. Externí hodnocení fungování záručního fondu provedené v roce 2010 dospělo k závěru, že 9% sazba pro poskytování prostředků se jeví jako vhodná. Navrhovaný strop je slučitelný s výší přídělů, jež Komise zvažovala ve svých vstupních údajích, které použila při jednání o individuálních programech provádějících budoucí víceletý finanční rámec a které Komise zaslala dne 27. března 2013 (1,193 miliardy EUR ve finančním rámci na období 2014–2020 v běžných cenách), a vychází z očekávaných vzorců pro poskytování a splácení zaručených úvěrů. Návrh předpokládá, že maximální strop finančních operací EIB krytých zárukou EU bude v období 2014–2020 činit 28 miliard EUR. Tento maximální strop bude rozdělen na dvě části: i) pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 25 miliard EUR a ii) nepovinnou doplňkovou částku ve výši 3 miliard EUR. O úplném nebo částečném uvolnění této nepovinné částky a o její regionální distribuci se na základě přezkumu v polovině období rozhodne v řádném legislativním procesu. Rozsah pevně stanoveného stropu je oproti stávajícímu rozhodnutí více limitovaný, což je způsobeno rozpočtovými omezeními ve financování rozpočtové položky záručního fondu podle příštího víceletého finančního rámce, a nesouvisí to s aktuálním výkonem a účinností režimu nebo s jeho absorpční kapacitou. Pokud jde o poskytování prostředků do záručního fondu, rozpočtové důsledky, včetně základních prognóz i personálních a administrativních zdrojů souvisejících se správou záruky EU, jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto návrhu. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Cílem návrhu je s ohledem na výsledky posouzení dopadů zajistit pokračování záruky EU na krytí vnějšího financování EIB v rámci příštího finančního rámce na období 2014–2020 a zároveň zavést některé změny. • Zaměření zeměpisné působnosti mandátu na méně bonitní příjemce, kde by použití záruky vykázalo nejvyšší přidanou hodnotu. • V rámci mandátu posílit aspekt, který se týká změny klimatu, což by EIB pobídlo provádět operace v tomto klíčovém odvětví vnější činnosti Unie, a to zavedením celkového cíle, pokud jde o počet podepsaných dohod, doplněného zavedením systému umožňujícího sledovat absolutní i relativní snižování emisí skleníkových plynů u všech významných projektů, jež EIB v rámci svého mandátu podporuje. • Lépe sladit financování EIB s politikami Unie a posílit soudržnost a doplňkovost s nástroji EU, aby byl lépe a pružně reflektován politický vývoj, a to prostřednictvím ustanovení o aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů v souladu s víceletým orientačním plánováním, pokud jde o vnější finanční nástroje EU. Podrobné vysvětlení hlavních prvků návrhu Článek 1 prodlužuje platnost záruky EU i na období příštího finančního rámce (2014–2020) s možností případného prodloužení o šest měsíců, aby se zajistila kontinuita finančních operací EIB. Záruka EU je omezena na 65 % celkové částky nesplacených pohledávek vůči EIB po přičtení souvisejících částek (např. úroků, provizí a jiných případných poplatků dlužných EIB dlužníkem krytým zárukou podle dohody o úvěru nebo záruce) v souladu s tímto rozhodnutím. Zdůrazňuje, že EIB používá při poskytování financování krytého zárukou EU svá vlastní pravidla a postupy, ale krytí zárukou také podmiňuje tím, že financování ze strany EIB musí být prováděno na podporu cílů vnější politiky Unie. Návrh oproti stávajícímu rozhodnutí výslovně upřesňuje, že se rozpočtová záruka EU vztahuje na úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu vydané ve prospěch investičních projektů. Článek 2 stanoví stropy financování ze strany EIB v rámci záruky EU (pevně stanovený a nepovinný strop). Regionální stropy v rámci pevně stanoveného stropu jsou podrobně uvedeny v příloze I navrhovaného rozhodnutí. Článek 3 stanoví obecné cíle a zásady, jež má EIB respektovat při finančních operacích krytých zárukou EU. Mezi tyto obecné cíle patří rozvoj místního soukromého sektoru (zejména malých a středních podniků), rozvoj sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury a přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování. Po dobu platnosti nového rozhodnutí by operace v oblasti změny klimatu měly v průměru představovat alespoň 25 % celkového objemu finančních operací EIB. EIB ve spolupráci s Komisí a v návaznosti na veřejnou konzultaci v tomto směru aktualizuje svou strategii v oblasti změny klimatu. Základním cílem veškeré finanční činnosti EIB bude regionální integrace. Financování EIB bude navíc nepřímo přispívat plnění rozvojových cílů Unie. Článek 4 upravuje seznam zemí dotčených tímto návrhem a jejich potenciální i skutečnou způsobilost. Komise má, stejně jako je tomu ve stávajícím rozhodnutí, pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, aby aktivovala či pozastavila skutečnou způsobilost pro financování ze strany EIB kryté zárukou EU, a to v případě zemí uvedených na seznamu jakožto potenciálně způsobilé země; změna seznamu potenciálně způsobilých zemí by ale vyžadovala samostatné rozhodnutí zákonodárce. Článek 4 rovněž upravuje pozastavení vyplácení v rámci stávajících finančních operací EIB, které využívají globální záruku, jestliže byla způsobilost dané země pozastavena. Oproti stávajícímu rozhodnutí byla zakotvena způsobilost Myanmaru získat financování EIB kryté zárukou EU. Projevuje se zde pokrok, kterého bylo dosaženo ve vztazích Unie s touto zemí. Podrobnější odůvodnění rozšíření záruky EU na financování ze strany EIB v Myanmaru je uvedeno v příloze posouzení dopadů, které doprovází tento návrh. Bere v úvahu politickou situaci v této zemi a dvoustranné vztahy s Unií, stav demokracie, lidských práv a základních svobod i makroekonomickou situaci a investiční potřeby. Článek 8 uvádí charakter záruky EU, která bude krýt rizika politické nebo státní povahy při finančních operacích, do nichž EIB vstupuje. Vyžaduje také, aby byla záruka EU na základě vhodné metodiky zaměřena na ty finanční operace EIB, u nichž záruka EU vykazuje značný finanční přínos. Tato metodika by měla zajistit, aby se krytí zárukou EU využívalo v maximální možné míře ve prospěch příjemce, tj. v zemích a na operace, kde je obtížné získat financování na kapitálovém trhu za přijatelných podmínek, zatímco země a dlužníci, kteří dosahují investičního stupně, mohou mít přístup k nástrojům vlastního rizika EIB. Článek 18 upravuje přezkum v polovině období (tj. do 31. prosince 2017) týkající se provádění tohoto mandátu a vycházející z externího hodnocení. Příloha I stanoví regionální stropy v rámci pevně stanoveného stropu. Příloha II stanoví seznam zemí a regionů, které jsou potenciálně způsobilé. Příloha III stanoví seznam způsobilých zemí a regionů. Příloha IV uvádí rámec regionální politiky, jímž se EIB řídí při své činnosti mimo Unii. 2013/0152 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí záruky EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Kromě svého základního poslání financovat investice v Unii uskutečňuje Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro regiony mimo EU o finanční sílu EIB ve prospěch cílových třetích zemí. EIB realizací těchto finančních operací přispívá k plnění obecných zásad a politických cílů Unie. (2) Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) ve spojení s článkem 208 SFEU stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů unijní politiky rozvojové spolupráce. (3) Za účelem podpory vnější činnosti Unie a k tomu, aby EIB mohla financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB mimo Unii rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí. (4) Poslední záruka EU na finanční operace EIB, podepsané na období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013, byla zavedena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU ze dne 25. října 2011 o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES[4]. Záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii ve prospěch unijních politik by měla být zavedena s ohledem na víceletý finanční rámec na období 2014–2020. (5) Měl by být vypracován seznam zemí, které mohou být potenciálně způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné vytvořit seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU. (6) S ohledem na nedávný vývoj situace v Myanmaru, který umožnil Unii otevřít novou kapitolu vztahů s touto zemí, a s cílem podpořit probíhající politické a hospodářské reformy v této zemi by měl být Myanmar doplněn na oba seznamy. (7) S cílem zohlednit zásadní politický vývoj by měl být náležitě přezkoumán seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé pro finanční operace EIB v rámci záruky EU, a na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o změny přílohy III tohoto rozhodnutí. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby příslušné dokumenty byly předány Evropskému parlamentu a Radě souběžně, včas a odpovídajícím způsobem. (8) Aby se zohlednil budoucí vývoj skutečných potřeb na dotování záručního fondu podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009[5], kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy, je zapotřebí rozdělit maximální strop záruky EU na pevně stanovený strop dosahující maximální částky 25 miliard EUR a nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 miliard EUR. (9) Částky kryté zárukou EU v jednotlivých regionech by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, a nikoliv cíle, které má EIB splnit. Tyto stropy by měly být posouzeny v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. (10) V zájmu vnitřně provázané a lépe cílené činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců stanoví rozhodnutí č. 1080/2011/EU obecné cíle finančních operací EIB pro všechny způsobilé regiony a země: rozvoj místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků, sociální a hospodářskou infrastrukturu a zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a to na základě komparativních výhod EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Tyto cíle by měly být zachovány i v tomto rozhodnutí. (11) Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, a to včetně malých a středních podniků z Unie, které investují v regionech, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje v boji proti nezaměstnanosti. Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, měla by spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na její klienty, a vytvářet přidanou hodnotu ve srovnání s jinými zdroji financování. (12) Krytí zárukou EU, které je omezeno na rizika státní nebo politické povahy, není samo o sobě dostatečné k zajištění smysluplné činnosti EIB na podporu mikrofinancování. Proto by tato činnost měla být případně uskutečňována v kombinaci s rozpočtovými prostředky, které jsou k dispozici v rámci jiných nástrojů. (13) EIB by měla i nadále financovat investiční projekty v oblasti sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury a měla by zvážit posílení své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud má tato činnost jasnou přidanou hodnotu. (14) EIB by také měla i nadále financovat investiční projekty na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, aby dále podporovala celosvětové cíle Unie v oblasti změny klimatu. (15) V oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, sousedních zemí a Unie. V rámci výše uvedených oblastí by EIB měla mít možnost podporovat partnerské země prostřednictvím přímých zahraničních investic společností z Unie, které přispívají na podporu technologií a předávání znalostí za předpokladu, že během hloubkové kontroly investičního projektu byla náležitá pozornost věnována minimalizaci rizik, že finanční operace EIB budou mít závažné následky pro zaměstnanost v Unii. EIB by měla být povzbuzována, aby na své vlastní riziko podporovala přímé zahraniční investice společností z Unie v partnerských zemích. (16) Praktická opatření na propojení obecných cílů záruky EU a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie. Regionální operačně-technické pokyny by měly být přezkoumány a na základě přezkumu tohoto rozhodnutí dále aktualizovány, aby se přizpůsobily vývoji vnějších politik a priorit Unie. (17) V souladu s článkem 19 statutu EIB mají být žádosti o finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí podané přímo u EIB předloženy k vyjádření Komisi ohledně souladu s příslušnými právními předpisy a politikami EU. V případě, že Komise vydá v rámci postupu podle článku 19 záporné stanovisko k finanční operaci EIB, na tuto operaci se nebude vztahovat záruka EU. (18) I když silnou stránkou EIB zůstává to, že je jednoznačně investiční bankou, její finanční operace by měly přispívat k naplnění obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „SEU“) řídí vnější činnost Unie, tedy k prosazování a upevňování demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Ve vztahu k rozvojovým zemím by finanční operace EIB měly především posílit udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj, a to hlavně v těch zemích, které jsou nejvíce znevýhodněné, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, kampaň zaměřenou na potírání chudoby a zajištění souladu s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a jiné příslušné organizace. V souladu s čl. 209 odst. 3 SFEU by EIB měla v rámci svého příspěvku k provádění opatření, jež jsou nezbytná k podpoře cílů unijní politiky rozvojové spolupráce, ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu dosažení rozvojových cílů tisíciletí pro rok 2015. (19) Činnost EIB podle tohoto rozhodnutí by měla podporovat Agendu pro změnu navrženou Komisí a měla by být v souladu s relevantními zásadami Evropského konsensu o rozvoji a zásadami o účinnosti podpory uvedenými v Pařížském prohlášení z roku 2005, akčním programu z Akkry z roku 2008 a v dohodě o Busanském partnerství z roku 2011. Tato činnost by navíc měla být v souladu se strategickým rámcem EU a akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii, který Rada přijala dne 25. června 2012, a mezinárodními dohodami o životním prostředí včetně závazků v oblasti biologické rozmanitosti. Měla by být realizována prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením schopnosti EIB posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty investičních projektů, včetně lidských práv a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. V této souvislosti by EIB měla realizovat a dále rozvíjet svůj rámec pro měření výsledků, který představuje podrobný soubor ukazatelů pro měření výkonnosti posuzujících hospodářský, environmentální, sociální a rozvojový dopad finančních operací EIB po celou dobu životnosti základní investice. Realizace rámce pro měření výsledků by měla být posouzena v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. Při provádění hloubkových kontrol v souvislosti s investičními projekty by EIB ve vhodných případech v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie měla požadovat, aby předkladatelé investičních projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky. Dohody o financování EIB, jejichž stranou je veřejný subjekt, by měly obsahovat výslovnou možnost pozastavit vyplácení prostředků, pokud dojde podle tohoto rozhodnutí k odvolání způsobilosti země, kde se investiční projekt realizuje. (20) Mělo by být zajištěno, aby finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj investičních projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s obecnými cíli stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu větší vnitřní provázanosti vnějších činností Unie by měl být dále posílen dialog o politice a strategii mezi EIB a Komisí, včetně Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ). Mělo by se i nadále uplatňovat memorandum o porozumění, jež má být přezkoumáno v roce 2013 za účelem posílení spolupráce a včasné vzájemné výměny informací mezi Komisí a EIB na operativní úrovni. Zvláštní význam v procesu přípravy programových dokumentů s cílem maximalizovat synergii mezi činnostmi EIB a Komise, případně včetně ESVČ, pak má včasná výměna názorů mezi těmito orgány. Je také zapotřebí posílit spolupráci týkající se otázek dodržování lidských práv a předcházení konfliktů. (21) Od roku 2014 by měly být vnější vztahy Unie podpořeny novými nástroji, včetně tzv. zastřešujícího nařízení, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů pro vnější činnost Unie[6]. S cílem posílit soulad celkové podpory Unie v dotčených regionech je třeba využívat příležitostí k tomu, aby bylo financování EIB kombinováno s rozpočtovými zdroji Unie, a to ve formě finančních nástrojů uvedených v hlavě VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[7], a ve formě technické pomoci při přípravě a realizaci projektů prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci II (NPP II)[8], nástroje pro evropské sousedství (ENI)[9], nástroje pro rozvojovou pomoc (DCI)[10], nástroje partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi[11], nástroje pro celosvětové prosazování demokracie a lidských práv[12], nástroje stability[13] a nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti[14]. Po přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU Komise zřídila platformu EU pro slučování zdrojů ve vnější spolupráci EU s cílem optimalizovat fungování mechanismu pro kombinování grantů a úvěrů mimo Unii. (22) Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by EIB měla dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s evropskými a mezinárodními finančními institucemi, a to především s těmi, které se účastní platformy EU pro slučování zdrojů ve vnější spolupráci. K této spolupráci případně patří odvětvové podmínky a vzájemná důvěra v postupy, využívání společného spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Třístranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) týkající se spolupráce mimo Unii, které umožňuje, aby se skupina EIB a EBRD ve své činnosti vzájemně doplňovaly a co nejlépe využívaly svých komparativních výhod, bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby zohlednilo rozšíření zeměpisné působnosti EBRD na středomořský region, a mělo by se i nadále uplatňovat. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými evropskými finančními institucemi a mezinárodními finančními institucemi. (23) EIB by měla být motivována k tomu, aby zvyšovala objem svých operací a diverzifikovala své operace mimo Unii bez využití záruky EU, tak aby mohlo být využívání záruky zaměřeno na země a investiční projekty s obtížným přístupem na trh, s přihlédnutím k udržitelnosti dluhu v případech, kdy záruka vede k vyšší přidané hodnotě. V důsledku toho a s ohledem na podporu cílů vnějších politik Unie by EIB měla být povzbuzována k tomu, aby na vlastní riziko poskytovala úvěry, jež podporují i hospodářské zájmy Unie, v těch zemích a ve prospěch těch investičních projektů, které mají podle posouzení EIB dostatečnou bonitu, a s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko. (24) EIB by měla rozšířit řadu nabízených inovačních finančních nástrojů, včetně většího zaměření na vypracování záručních nástrojů. EIB by kromě toho měla aktivně usilovat o účast na nástrojích pro sdílení rizik a na dluhových nástrojích kapitálového trhu pro financování projektů se stabilním a předvídatelným vývojem peněžních toků. Měla by zejména zvážit podporu dluhových nástrojů kapitálového trhu, které byly vydány nebo poskytnuty ve prospěch investičního projektu uskutečňovaného ve způsobilých zemích. Dále by EIB měla zvýšit poskytování úvěrů v místních měnách a vydávání dluhopisů na místních trzích, za předpokladu, že přijímající země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. (25) Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. Tyto operace by měly být i nadále řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně vhodných kontrolních opatření a souladu s jejím prohlášením o sociálních a environmentálních normách, a v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). EIB by při svých finančních operacích měla náležité provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím s cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům, daňovým únikům a praní peněz. (26) EIB by měla přijmout příslušná opatření, která zajistí, aby při finančních operacích EIB krytých zárukou EU byly uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli protiprávnímu jednání chráněny finanční zájmy Evropské unie a aby byl úřad OLAF oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v prostorách příjemce, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Záruka EU 1. Unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku za financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka za všechny platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, v souvislosti s úvěry, úvěrovými zárukami a dluhovými nástroji kapitálového trhu poskytnutými nebo vydanými ve prospěch investičních projektů EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2. 2. Pro účely záruky EU jsou způsobilé úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu, které jsou poskytnuty nebo vydány ve prospěch investičních projektů uskutečňovaných ve způsobilých zemích podle vlastních pravidel a postupů EIB a na podporu relevantních cílů vnější politiky Unie, jestliže EIB poskytuje finanční prostředky v souladu s podepsanou dohodou, jejíž účinnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“). 3. Záruka EU je omezena na 65 % celkové vyplacené a zaručené částky v rámci finančních operací EIB po odečtení všech splacených částek a přičtení všech souvisejících částek. 4. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 5. Pokud po uplynutí období uvedeného v odstavci 4 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí, jímž bude EIB poskytnuta nová záruka EU na krytí ztrát v rámci jejích finančních operací mimo Unii, prodlužuje se toto období automaticky o šest měsíců. Článek 2 Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU 1. Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU nepřesáhne v období 2014–2020 částku 28 000 000 000 EUR. Zrušené částky se do tohoto stropu nezapočítávají. Tento maximální strop je rozdělen na: a) pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 25 000 000 000 EUR; b) nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR. O úplném nebo částečném uvolnění částky uvedené v odst. 1 písm. b) a její regionální distribuci se rozhodne na základě přezkumu v polovině období a v souladu s článkem 18. 2. Pevně stanovený strop uvedený v odst. 1 písm. a) se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů EIB postupně zajistí vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v rámci regionů, na něž se vztahuje záruka EU. Článek 3 Obecné cíle a zásady 1. Záruka EU se poskytuje na finanční operace EIB, jež podporují některý z těchto obecných cílů: a) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků; b) rozvoj sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury; c) přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování. 2. Finanční operace EIB uskutečňované podle tohoto rozhodnutí přispívají k naplnění obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. 3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle definované v odstavci 1, je regionální integrace zemí, včetně hospodářské integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, sousedních zemí a Unie. 4. Finanční operace EIB v rozvojových zemích, které jsou na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), nepřímo přispívají plnění cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce podle článku 208 SFEU. 5. Finanční operace EIB na podporu cílů uvedených v odst. 1 písm. a) mohou zahrnovat i podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. 6. Finanční operace EIB na podporu cílů uvedených v odst. 1 písm. b) podporují investiční projekty v oblasti dopravy, energetiky, včetně obnovitelných zdrojů energie, transformace energetických systémů umožňujících přechod na technologie a paliva s nižšími emisemi uhlíku, energetické bezpečnosti a energetické infrastruktury, včetně produkce plynu a jeho dopravy na energetický trh EU, environmentální infrastruktury, včetně přístupu k vodě, hygieně a ekologické infrastruktuře, informačních a komunikačních technologií, včetně telekomunikací a infrastruktury pro širokopásmové připojení, zdraví a vzdělávání. 7. Finanční operace EIB na podporu cílů uvedených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají plnění celkového cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu. Objem těchto operací bude v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, představovat alespoň 25 % celkových finančních operací EIB. 8. Do konce roku 2016 EIB ve spolupráci s Komisí a na základě veřejné konzultace v souladu s unijními i mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu aktualizuje strategii svých finančních operací týkajících se změny klimatu. Článek 4 Země, na něž se vztahuje záruka EU 1. Seznam zemí, které jsou potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze III a neobsahuje žádnou zemi, jež není uvedena v příloze II. 2. Pokud jde o změny přílohy III, má Komise pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 17. Rozhodnutí Komise vychází z celkového ekonomického a politického posouzení, včetně aspektů týkajících se demokracie, lidských práv a základních svobod, i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady. 3. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III, není s výhradou odstavce 4 dotčeno krytí zárukou EU, které se vztahuje na finanční operace EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost. 4. Čerpání prostředků z finančních operací EIB, na něž se vztahuje celková záruka podle čl. 8 odst. 1, se neumožňuje zemím, které nejsou uvedeny v příloze III. 5. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečněné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací. 6. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení této země k Unii. Článek 5 Příspěvek finančních operací EIB k politikám Unie 1. Do jednoho roku po přijetí tohoto rozhodnutí Komise a EIB aktualizují stávající regionální operačně-technické pokyny pro finančních operace EIB. Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny zejména zajistí, aby financování EIB podle tohoto rozhodnutí doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje Unie v oblasti pomoci v jednotlivých regionech. Komise a EIB zohlední při aktualizaci těchto pokynů příslušná usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. V případě potřeby je ohledně politických otázek konzultována ESVČ. Okamžitě po vydání aktualizovaných pokynů je Komise předá Evropskému parlamentu a Radě. V rámci stanoveném regionálními operačně–technickými pokyny EIB vymezí příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění. Přezkum regionálních operačně-technických pokynů probíhá na základě přezkumu uvedeného v článku 18. 2. Záruka EU se neposkytne na finanční operaci EIB, pokud k této operaci Komise přijme záporné stanovisko v rámci postupu podle článku 19 statutu EIB. Článek 6 Spolupráce s Komisí a ESVČ 1. Soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie musí být dále posilován s cílem maximalizovat synergie mezi finančními operacemi EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména aktualizací regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 5 a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se: a) strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty; b) strategických plánovacích dokumentů a přípravy zásoby vhodných investičních projektů EIB; c) ostatních politických a operačních hledisek. 2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně diferencovaném základě, jakož i na úrovni delegací EU, při současném zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech. Článek 7 Spolupráce s ostatními evropskými finančními institucemi a mezinárodními finančními institucemi 1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech provádějí ve spolupráci s ostatními evropskými finančními institucemi a mezinárodními finančními institucemi s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu, společně vyvíjet nové inovativní finanční nástroje a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a vzájemně sladěné podmínky pro investiční projekty a jednotlivá odvětví ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností. 2. Spolupráci uvedenou v odstavci 1 usnadní koordinace mezi Komisí, EIB a hlavními evropskými finančními institucemi a mezinárodními finančními institucemi působícími v jednotlivých regionech, případně uskutečňovaná v kontextu memorand o porozumění nebo jiných rámců Unie pro regionální spolupráci. Článek 8 Krytí a podmínky záruky EU 1. V případu finančních operací EIB, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela (dále jen „globální záruka“). 2. Pro účely odstavce 1 je Palestina zastoupena palestinskou samosprávou a Kosovo[15] vládou Kosova. 3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 a v případě finančních operací EIB spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, pokud to bylo způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka ke krytí politických rizik“): a) zastavení devizového transferu; b) vyvlastnění; c) válka nebo občanské nepokoje; d) odepření spravedlnosti po porušení smlouvy. 4. Finanční operace EIB se zaměří na investiční projekty, u nichž záruka EU přináší podle posouzení úvěrových rizik ze strany EIB smysluplnou finanční přidanou hodnotu. 5. Komise a EIB v dohodě uvedené v článku 13 stanoví metodiku, která EIB umožní v rámci její vnější činnosti identifikovat operace, jež mají být financovány podle tohoto rozhodnutí, a operace, jež mají být financovány na vlastní riziko EIB. Tato metodika vychází z bonity finančních operací EIB na základě posouzení EIB, z regionů a stropů definovaných v příloze I, z povahy protistrany (zda se jedná o státní subjekt, státem řízený subjekt uvedený v odstavci 1 nebo soukromý subjekt), ze schopnosti EIB absorbovat riziko a dalších relevantních kritérií, včetně přidané hodnoty záruky EU. 6. Je-li záruka EU uplatněna, banka Unii postoupí jakákoli relevantní práva týkající se povinností v souvislosti se svými finančními operacemi, a to v souladu s dohodou uvedenou v článku 13. Článek 9 Posouzení a sledování investičních projektů ze strany EIB 1. V souvislosti s rozvojovými aspekty investičních projektů, na něž se vztahuje záruka EU, provede EIB hloubkovou kontrolu a ve vhodných případech vyžaduje v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie příslušné veřejné konzultace na místní úrovni. Pokud je to vhodné, posoudí se podle prvního pododstavce i možnost zvýšit během projektového cyklu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci. EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu investičních projektů a aspektů spojených s lidskými právy a předcházení konfliktů, aby se zajistilo, že na základě tohoto rozhodnutí jsou podpořeny pouze ty investiční projekty, které jsou hospodářsky, finančně, environmentálně a sociálně udržitelné. 2. EIB kromě předběžného posouzení rozvojových aspektů sleduje také provádění finančních operací. Po předkladatelích projektů zejména požaduje, aby důkladně sledovali provádění projektu až do jeho dokončení, mimo jiné i dopady investičního projektu na rozvoj, životní prostředí a lidská práva. EIB ověří informace poskytnuté předkladateli projektu. 3. EIB sleduje také provádění zprostředkovatelských operací a činnost finančních zprostředkovatelů v oblasti podpory malých a středních podniků. 4. EIB zřídí ucelený systém pro sledování relativního i absolutního snižování emisí skleníkových plynů po celou dobu trvání významných finančních operací EIB v případech, kdy jsou emise značné a údaje jsou k dispozici. Článek 10 Výroční zprávy a účetnictví 1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva obsahuje: a) posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu; b) posouzení používání metodiky uvedené v čl. 8 odst. 5; c) souhrnné posouzení přidané hodnoty a rozvojového dopadu finančních operací EIB a jejich příspěvku k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie, přičemž se zohlední regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 5; d) souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB; e) posouzení kvality finančních operací EIB, zejména rozsah zohlednění environmentální a sociální udržitelnosti při hloubkové kontrole a sledování financovaných investičních projektů; f) čerpání záruky EU; g) informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, o celkovém dopadu na relativní i absolutní snižování emisí skleníkových plynů všech významných investic, jak jsou definovány ve strategii EIB v oblasti změny klimatu uvedené v článku 3, jakož i počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik; h) popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými finančními institucemi a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva obsahuje zejména rozpis finančních zdrojů z Unie a zdrojů z ostatních evropských finančních institucí i mezinárodních finančních institucí využívaných v kombinaci s financováním ze strany EIB, což poskytuje přehled o celkových investicích podporovaných finančními operacemi EIB uskutečněnými podle tohoto rozhodnutí. Zpráva také upozorňuje na sjednání nových memorand o porozumění mezi EIB a ostatními evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí; i) informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv v tom rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB podle tohoto rozhodnutí. 2. Pro účely předkládání zpráv uvedeného v odstavci 1 poskytne EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných podle tohoto rozhodnutí, včetně všech údajů potřebných k tomu, aby Komise mohla vypracovat zprávy podle odstavce 1. EIB může Komisi poskytnout také dodatečné relevantní informace, aby Rada a Evropský parlament získaly ucelený přehled o vnější činnosti EIB. 3. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje, jakož i dodatečné informace nezbytné k tomu, aby Komise plnila své povinnosti v oblasti předkládání zpráv nebo reagovala na požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o částkách nesplacených v rámci finančních operací EIB. EIB poskytne Komisi také všechny doklady, jež jsou zapotřebí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[16]. 4. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje záruka EU, předloží EIB Komisi své hodnocení rizik a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB. 5. EIB alespoň jednou ročně poskytne Komisi orientační víceletý program plánovaného objemu finančních operací EIB, jež mají být podepsány tak, aby se zajistil soulad prognóz EIB se stropy zavedenými tímto rozhodnutím a aby Komise mohla zajistit odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o financování záručního fondu[17]. Při přípravě návrhu rozpočtu Komise tuto prognózu zohlední. 6. EIB bude i nadále poskytovat Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB podle tohoto rozhodnutí a v rámci vnějších mandátů. 7. Informace uvedené v odstavcích 2 až 6 poskytuje EIB na vlastní náklady. Článek 11 Zveřejňování informací 1. EIB v souladu s vlastní politikou transparentnosti zveřejní na svých internetových stránkách informace týkající se: a) všech finančních operací EIB uskutečňovaných podle tohoto rozhodnutí, zejména informace o tom, zda se na daný investiční projekt vztahuje záruka EU; b) memorand o porozumění mezi EIB a ostatními evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti. 2. Komise na svých internetových stránkách zveřejní informace týkající se všech případů zpětného získávání plateb podle dohod uvedených v článku 14, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti. Článek 12 Nespolupracující jurisdikce V rámci svých finančních operací EIB netoleruje žádné nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ovlivňujících finanční zájmy EU. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděné ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraniční nespolupracující jurisdikce, kterou za nespolupracující označuje OECD, Finanční akční výbor (FATF) nebo další příslušné mezinárodní organizace. Článek 13 Dohoda o záruce Komise a EIB podepíší dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU podle článku 8, a informují o ní Evropský parlament a Radu. Článek 14 Zpětné získávání plateb provedených Komisí 1. Pokud Komise v rámci záruky EU provede platbu, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků týkajících se vyplacených částek. 2. Komise a EIB podepíší samostatnou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení o uplatňování nároků a postupech pro jejich vymáhání, a to nejpozději do dne podpisu dohody uvedené v článku 13. Článek 15 Kontrola Účetním dvorem Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr. Článek 16 Opatření proti podvodům 1. EIB informuje úřad OLAF, jakmile v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování projektů, na něž se vztahuje záruka EU, zjistí potenciální podvod, korupci nebo jiné protiprávní jednání, která mohou ohrozit finanční zájmy EU. 2. V zájmu ochrany finančních zájmů Evropské unie je úřad OLAF oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy vyplývajícími z nařízení (ES) č. 1073/1999, nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95, aby zjistil, zda ve spojitosti s finančními operacemi nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. Článek 17 Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 je Komisi svěřena na dobu neurčitou. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 18 Přezkum v polovině období Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v polovině období, tj. v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva vychází z externího hodnocení a příspěvku EIB. Článek 19 Závěrečná zpráva Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Článek 20 Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda PŘÍLOHA I REGIONÁLNÍ STROPY A. Země usilující o přistoupení k EU: 8 400 000 000 EUR; B. Země v rámci politiky sousedství a partnerství: 12 400 000 000 EUR, které se dělí na tyto orientační podstropy: i) země Středomoří: 8 400 000 000 EUR; ii) východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko: 4 000 000 000 EUR; C. Asie a Latinská Amerika: 3 600 000 000 EUR, které se dělí na tyto orientační podstropy: i) Latinská Amerika: 2 150 000 000 EUR; ii) Asie : 1 200 000 000 EUR; iii) Střední Asie: 250 000 000 EUR; D. Jižní Afrika: 600 000 000 EUR. EIB případně požádá Komisi o souhlas s tím, aby bylo v rámci celkového pevně stanoveného stropu přerozděleno až 20 % regionálních podstropů v rámci regionů a až 10 % regionálních stropů mezi regiony. PŘÍLOHA II POTENCIÁLNĚ ZPŮSOBILÉ REGIONY A ZEMĚ A. Země usilující o přistoupení k EU 1. Kandidátské země Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Island, Srbsko, Turecko. 2. Potenciální kandidátské země Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo B. Země v rámci politiky sousedství a partnerství 1. Země Středomoří Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, Palestina, Sýrie, Tunisko 2. Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko Východní Evropa: Bělorusko, Moldavská republika, Ukrajina Jižní Kavkaz: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie Rusko C. Asie a Latinská Amerika 1. Latinská Amerika Argentina, Bolívie, Brazílie, Ekvádor, Guatemala, Honduras, Chile, Kolumbie, Kostarika, Kuba, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguay, Peru, Salvador, Uruguay, Venezuela 2. Asie Afghánistán, Bangladéš, Bhútán, Brunej, Čína (včetně zvláštních administrativních oblastí Hongkong a Macao), Filipíny, Indie, Indonésie, Irák, Jemen, Jižní Korea, Kambodža, Laos, Malajsie, Maledivy, Mongolsko, Myanmar, Nepál, Pákistán, Singapur, Srí Lanka, Thajsko, Tchaj-wan, Vietnam 3. Střední Asie Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán, Uzbekistán D. Jižní Afrika Jihoafrická republika PŘÍLOHA III ZPŮSOBILÉ REGIONY A ZEMĚ A. Země usilující o přistoupení k EU 1. Kandidátské země Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Island, Srbsko, Turecko 2. Potenciální kandidátské země Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo B. Země v rámci politiky sousedství a partnerství 1. Země Středomoří Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libye, Maroko, Palestina, Tunisko 2. Východní Evropa, jižní Kavkaz a Rusko Východní Evropa: Moldavská republika, Ukrajina Jižní Kavkaz: Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie Rusko C. Asie a Latinská Amerika 1. Latinská Amerika Argentina, Bolívie, Brazílie, Ekvádor, Guatemala, Honduras, Chile, Kolumbie, Kostarika, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguay, Peru, Salvador, Uruguay, Venezuela 2. Asie Bangladéš, Brunej, Čína (včetně zvláštních administrativních oblastí Hongkong a Macao), Filipíny, Indie, Indonésie, Irák, Jemen, Jižní Korea, Kambodža, Laos, Malajsie, Maledivy, Mongolsko, Myanmar, Nepál, Pákistán, Singapur, Srí Lanka, Thajsko, Vietnam 3. Střední Asie Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán, Uzbekistán D. Jižní Afrika Jihoafrická republika PŘÍLOHA IV RÁMEC REGIONÁLNÍ POLITIKY Činnost EIB v partnerských zemích účastnících se předvstupního procesu probíhá v rámci stanoveném v přístupových a evropských partnerstvích, která uvádějí priority pro kandidátské a potenciální kandidátské země s cílem dosáhnout pokroku v přibližování k Unii, a která stanovují rámec pomoci Unie. Politickým rámcem Unie pro západní Balkán je proces stabilizace a přidružení. Vychází z progresivního partnerství, ve kterém Unie nabízí obchodní koncese, hospodářskou a finanční pomoc a smluvní vztahy prostřednictvím dohod o stabilizaci a přidružení. Předvstupní finanční pomoc pomáhá kandidátským a potenciálním kandidátským zemím připravit se na povinnosti a úkoly, které z členství v Unii plynou. Tato pomoc podporuje proces reforem, včetně příprav na případné členství. Zaměřuje se na budování institucí, dosažení souladu s acquis Unie, přípravu na politiky a nástroje Unie a podporu opatření k dosažení hospodářské konvergence. Činnost EIB v sousedních zemích probíhá v rámci nové evropské politiky sousedství „Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“, schválené dne 25. května 2011, a závěrů Rady přijatých dne 20. června 2011, jež v souladu se zásadami „více za více“ a „vzájemné odpovědnosti“ vyzývají zejména k vyšší podpoře partnerů, kteří jsou odhodláni budovat demokratickou společnost a provádět reformy, a představují strategický politický rámec pro vztahy EU s jejími sousedy. V rámci této spolupráce se financování ze strany EIB podle tohoto rozhodnutí zaměří i na politiky prosazující růst podporující začlenění a vytváření pracovních míst, které přispějí k sociální stabilitě v souladu s pobídkově orientovaným přístupem, jenž podporuje cíle vnější politiky Unie, a to i ve vztahu k otázkám migrace. K dosažení těchto cílů provádějí Unie a její partneři společně dohodnuté dvoustranné akční plány, které vymezují soubor priorit, včetně priorit v oblasti politických a bezpečnostních otázek, obchodních a hospodářských záležitostí, environmentálních a sociálních aspektů a integrace dopravních a energetických sítí. Unie pro Středomoří, Východní partnerství, černomořská synergie, strategie Unie pro Podunají a strategie Unie pro region Baltského moře jsou mnohostranné a regionální iniciativy zaměřené na podporu spolupráce mezi Unií a příslušnou skupinou sousedních partnerských zemí, které se potýkají se společnými problémy nebo sdílejí společné zeměpisné prostředí. Iniciativa Unie pro Středomoří si klade za cíl znovu zahájit proces evropsko-středomořské integrace podporováním vzájemného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje na obou stranách Středozemního moře a podporuje lepší socioekonomický rozvoj, solidaritu, regionální integraci, udržitelný rozvoj a budování znalostí, přičemž zdůrazňuje potřebu posílit finanční spolupráci na podporu regionálních a nadnárodních projektů. Unie pro Středomoří podporuje zejména budování námořních a pozemních dálkových cest, snížení znečištění Středozemního moře, středomořský solární program, iniciativu pro rozvoj podnikání v oblasti Středozemního moře, iniciativy v oblasti civilní ochrany a zřízení Evropsko-středomořské univerzity. Strategie Unie pro region Baltského moře podporuje udržitelnost životního prostředí a optimální hospodářský a sociální rozvoj v tomto regionu. Strategie Unie pro Podunají podporuje zejména rozvoj dopravy, energetických propojení a energetické bezpečnosti, udržitelnost životního prostředí a socioekonomický rozvoj v Podunají. Cílem Východního partnerství je vytvořit nezbytné podmínky k urychlení politického přidružení a další hospodářské integrace mezi Unií a východními partnerskými zeměmi. Ruskou federaci a Unii pojí rozsáhlé strategické partnerství, které stojí mimo rámec evropské politiky sousedství a je vyjádřeno společnými prostory a cestovními mapami. Na mnohostranné úrovni tyto iniciativy doplňuje Severní dimenze, která stanoví rámec pro spolupráci mezi Unií, Ruskem, Norskem a Islandem (Bělorusko, Kanada a Spojené státy mají v rámci Severní dimenze postavení pozorovatelů). Činnost EIB v Latinské Americe probíhá v rámci strategického partnerství mezi Unií a zeměmi Latinské Ameriky a Karibiku. Jak je zdůrazněno ve sdělení Komise ze září 2009 pod názvem „Evropská unie a Latinská Amerika: globální hráči v partnerství“, jsou prioritami Unie v oblasti spolupráce s Latinskou Amerikou podpora regionální integrace a vymýcení chudoby a snížení sociální nerovnosti za účelem prosazování udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje. Tyto politické cíle budou podporovány s ohledem na různou úroveň rozvoje v zemích Latinské Ameriky. V oblastech společného zájmu Unie a Latinské Ameriky, včetně životního prostředí, změny klimatu, snižování nebezpečí katastrof, energetiky, vědy, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání, technologie a inovací, bude veden dvoustranný dialog a realizována spolupráce. EIB se vyzývá k aktivnímu působení v Asii, zejména v méně prosperujících zemích. V tomto rozmanitém regionu prohlubuje Unie svá strategická partnerství s Čínou a Indií a pokračují jednání o nových dohodách o partnerství a volném obchodu s jihovýchodoasijskými zeměmi. Zároveň zůstává důležitým bodem na pořadu jednání Unie rozvojová spolupráce s Asií. Cílem rozvojové strategie Unie pro asijský region je vymýtit chudobu podporou rozsáhlého udržitelného hospodářského růstu, prosazováním příznivého prostředí a podmínek pro obchod a integraci v rámci regionu, zlepšováním správy věcí veřejných, zvyšováním politické a sociální stability a podporou dosažení rozvojových cílů tisíciletí pro rok 2015. Společně se zavádějí politiky pro řešení společných náročných úkolů, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj, bezpečnost a stabilita, správa věcí veřejných a lidská práva i předcházení přírodním a humanitárním katastrofám a reakce na ně. Strategie Unie pro nové partnerství se Střední Asií přijatá Evropskou radou v červnu roku 2007 posílila regionální a dvoustranný dialog a spolupráci Unie se středoasijskými zeměmi ohledně hlavních problémů, se kterými se region potýká, jako je snižování chudoby, udržitelný rozvoj a stabilita. Provádění strategie přineslo významný pokrok v oblastech lidských práv, právního státu, řádné správy věcí veřejných, demokracie a politik týkajících se vzdělávání, hospodářského rozvoje, obchodu, investic, energetiky, dopravy a životního prostředí. Činnost EIB v Jihoafrické republice probíhá v rámci společného strategického dokumentu EU pro Jihoafrickou republiku. Ústředními oblastmi zájmu označenými v uvedeném strategickém dokumentu je tvorba pracovních míst a rozvoj kapacit pro poskytování služeb a sociální soudržnost. Činnosti EIB v Jihoafrické republice se významně doplňují s programem rozvojové spolupráce EU, zejména tam, kde se EIB zaměřuje na podporu soukromého sektoru a na investice do rozšiřování infrastruktury a sociálních služeb (bydlení, elektrická energie, čištění na získávání pitné vody a komunální infrastruktura). Přezkum strategického dokumentu EU pro Jihoafrickou republiku v polovině období, který se uskutečnil v letech 2009 a 2010, navrhl posílit opatření v oblasti změny klimatu prostřednictvím činností na podporu tvorby ekologicky orientovaných pracovních míst. Očekává se, že činnost EIB bude v období 2014–2020 podporovat doplňkovým způsobem politiky, programy a nástroje EU v oblasti vnější spolupráce tím, že se bude i nadále zaměřovat na hlavní priority ve vztahu EU k Jihoafrické republice, aby podporovala spravedlivý a udržitelný hospodářský růst, přispívala tvorbě pracovních míst i rozvoji kapacit a podporovala udržitelné poskytování základní infrastruktury a služeb, jakož i spravedlivý přístup k nim. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí záruky EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[18] Oblast politiky: Hlava 01 – Hospodářské a finanční záležitosti Aktivita ABB: Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[19] X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Hlavním cílem činnosti. kterou EIB vykonává mimo Unii a v rámci svého externího mandátu, je podpora vnějších politik Unie financováním relevantních investičních projektů v partnerských zemích, v jehož rámci kombinuje vlastní zdroje s rozpočtovou zárukou EU. EIB by měla prostřednictvím svých finančních operací mimo Unii krytých zárukou EU podporovat hospodářský, sociální a environmentální udržitelný rozvoj v partnerských zemích Unie a jejich partnerství s Unií. Obecné cíle, jejichž plnění mají zajistit finanční operace v rámci mandátu EIB, jsou tyto: a) rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků; b) rozvoj sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury; c) přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování. 1.4.2. Specifické cíle ABM a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl ABM č. 2: „Zlepšit profil EU, vnější zastoupení a vztahy s EIB a EBRD, dalšími mezinárodními finančními institucemi a odpovídajícími hospodářskými fóry s cílem posílit soudržnost mezi jejich strategiemi a působením a vnějšími prioritami EU.“ Příslušné aktivity ABM/ABB Hlava 01.03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady V souvislosti s tímto návrhem bylo provedeno posouzení dopadů. Hlavní dopady tohoto návrhu byly uvedeny ve zprávě o posouzení dopadů. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů EIB vyvinula, a to formou rámce pro měření výsledků a dopadů jejích operací, provozní sledování řady ukazatelů. Tzv. rámec pro měření výsledků[20] zlepšuje předběžné posouzení očekávaných výsledků projektu a posiluje kapacitu EIB podávat zprávy o výsledcích, jichž bylo skutečně dosaženo. Díky tomuto rámci je možné vysledovat výstupy vzniklé na základě úvěrů EIB, které přináší výsledky a postupem času vedou k dopadům, jež jsou v souladu s cíli mandátu banky. Pokrok při plnění specifických i operačních cílů návrhu bude navíc sledován prostřednictvím hlavních indikátorů, jak vyplývá z bodu 2.1. Pokud jde o financování projektů, které podporují oblast změny klimatu, způsobilost operací v této oblasti by byla upřesněna na základě sjednaných kritérií, která vycházejí ze stávajících definic EIB, jimiž se sledují výdaje v oblasti změny klimatu, nebo je případně upřesňují (např. zavedením referenčních hodnot souvisejících se snižováním emisí skleníkových plynů, případně zlepšováním definic energetické účinnosti a přizpůsobení se); tato kritéria by se použila také ve fázi sledování, aby byl do provozní fáze uveden systém pro sledování ukazatelů ze zasedání v Riu nebo jiný obdobný systém, který navrhuje Komise pro účely sledování rozpočtu EU v rámci příštího VFR. EIB by zároveň měla i nadále vyvíjet metodiky pro posuzování klimatických rizik, aby ve všech relevantních operacích posílila význam odolnosti vůči změnám klimatu a zapracovala ocenění uhlíku do hospodářské analýzy nákladů a přínosů. Ve všech relevantních odvětvových politikách by se měly také zpřísnit podmínky pro omezení způsobilosti a propracovat kritéria pro projekty náročné na uhlík. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Článek 16 rozhodnutí č. 1080/2011/EU uvádí, že Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh na stanovení záruky EU v příštím víceletém finančním rámci (2014–2020). Na základě podmínek vyplývajících z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU kryje záruka EU finanční operace EIB podepsané v období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013. Nové rozhodnutí by proto mělo být přijato řádným legislativním postupem dříve, než skončí platnost stávajícího mandátu[21]. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Finanční operace EIB mimo Unii představují dobře viditelný a účinný nástroj podpory vnější činnosti Unie. Mezi hlavní přínosy zásahu EIB v těchto zemích patří, kromě poskytnutí finančních příspěvků, předávání odborných znalostí předkladatelům projektu a uplatňování environmentálních a sociálních norem i norem v oblasti zadávání veřejných zakázek na financované investiční projekty. Kromě výše uvedených přínosů přenáší EIB v plném rozsahu také finanční výhody, které plynou ze záruky EU a z atraktivních nákladů EIB na financování, konečným příjemcům ve formě konkurenceschopných úrokových sazeb. Mandát krytý zárukou EU poskytuje nezbytnou politickou a finanční záštitu ze strany Unie pro země a investiční projekty, které by za normálních okolností vzhledem k vyššímu riziku nevyhověly standardním pokynům a kritériím EIB. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Posouzení dopadů připravené v souvislosti s tímto rozhodnutím vychází ze zkušeností získaných při provádění předchozích mandátů. Cílem nového legislativního návrhu je vyřešit problémy uvedené ve zprávě o posouzení dopadů. 1.5.4. Soulad a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Finanční operace EIB budou doplňovat činnosti uskutečňované v rámci nástrojů vnější pomoci. Za účelem dalšího zvýšení podpory pro vnější politiky Unie v jednotlivých konkrétních regionech bude posílena vazba mezi prioritami EIB a politikami Unie. Toho bude dosaženo zavedením regionálních operačně-technických pokynů, které poskytnou silnější rámec pro dialog a spolupráci mezi EIB a Komisí, a jejich přezkumem v polovině období. Finanční operace EIB lze případně užitečně kombinovat s rozpočtovými zdroji EU, a to formou spolufinancování grantů, rizikového kapitálu, sdílení rizik nebo technickou pomocí při přípravě a provádění projektů či při posilování právního a regulačního rámce. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad x Časově omezený návrh/podnět – x Návrh/podnět s platností od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 EIB může podepisovat své finanční operace od roku 2014 do roku 2020. Pokud Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí o poskytnutí nové záruky EU na finanční operace EIB mimo Unii na konci roku 2020, prodlužuje se toto období o šest měsíců. – x Finanční dopad od roku 2014 na neurčito Celková doba trvání akce a jejího finančního dopadu bude určena splatností podepsaných finančních operací EIB. Konečný dopad bude záviset na částkách případného čerpání záruky a navrácení prostředků (viz také bod 3.2.2 níže). ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[22] X Přímé řízení Komisí Poznámky V souladu s platnými předpisy návrh stanoví, že EIB financuje investiční projekty v souladu s vlastními pravidly a postupy. Za přímé řízení záruky EU nese odpovědnost Komise. EIB a Komise uzavřou dohodu o záruce a navrácení částek, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o provádění navrhovaného rozhodnutí. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Finanční operace EIB, na které se vztahuje záruka EU, budou řízeny EIB v souladu s jejími vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných auditních, kontrolních a monitorovacích opatření. Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční operace EIB a dohlíží na to, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů. Stávající třístranná dohoda mezi Komisí, Účetním dvorem a EIB z října 2003, u níž bylo v roce 2007 i 2011 sjednáno, že bude prodloužena na další čtyřleté období, uvádí podrobně pravidla, podle nichž má Účetní dvůr provádět své audity finančních operací EIB, na něž se vztahuje záruka EU. Návrh upravuje, stejně jako tomu bylo v rozhodnutí č. 1080/2011/EU, pravidelné podávání zpráv. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávu o tom, jak EIB provádí svůj mandát. Podávání zpráv o výsledcích bude vycházet z vhodného souboru ukazatelů v rámci celého portfolila nebo případně v rámci daného odvětví. Tyto ukazatele budou v rámci hodnocení a během sledování měřeny po celou dobu životnosti projektu, až do úplné realizace projektu. S tímto měřením se začne, jakmile budou měřitelné první rozvojové výsledky, a běžně trvá až tři roky po ukončení projektu. Budou se v maximální možné míře využívat pro následné hodnocení. Tyto ukazatele by se měly vztahovat na následující oblasti: i) podepsané částky podle regionů, ii) vyplacené částky podle regionů, iii) pokrok při dosahování vyváženého rozdělení činnosti na jednotlivé země, iv) rozdělení činnosti v rámci jednotlivých cílů, v) objem úvěrových prostředků v oblasti změny klimatu v porovnání s cílem financování a dopad na absolutní a relativní snížení emisí skleníkových plynů, vi) počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik, vii) počet operací kombinovaných s granty EU a jejich objem a viii) počet operací spolufinancovaných jinou mezinárodní finanční institucí a jejich objem. Kromě toho EIB poskytne Komisi podle potřeby statistické, finanční a účetní údaje o jednotlivých finančních operacích krytých zárukou EU, buď v rámci plnění svých vykazovacích povinností nebo na vyžádání Evropského účetního dvora, a to včetně osvědčení auditora k nesplaceným částkám finančních operací EIB. Po třech letech od zahájení mandátu bude proveden přezkum v polovině období. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Rizika, jimž je vystaven rozpočet EU, spočívají v rozpočtové záruce, kterou Unie poskytuje EIB na její operace v třetích zemích. Záruka poskytuje ucelené krytí všech plateb, které nebyly EIB dosud vráceny, v rámci státních a polostátních operací a krytí pouze politického rizika u ostatních operací, kdy se riziko dělí mezi Unii a EIB. Záruka EU je v každém případě omezena na 65 % celkové výše vyplacených úvěrů a poskytnutých záruk po odečtení splacených částek a připočtení všech souvisejících částek. Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce na úvěry EIB třetím zemím by byla aktivována pouze tehdy, jestliže EIB skutečně požádá o čerpání záruky, kterou nebude možné plně pokrýt ze záručního fondu. Ačkoli se takové využití rozpočtu (tj. nad rámec záručního fondu, který k 31. prosinci 2012 činil 2 002 miliony EUR) považuje za velmi nepravděpodobné, odrážejí komentáře k rozpočtové položce finanční potřeby, jež by vznikly v případě, že by EIB požádala o platbu v souvislosti se selháním krytým zárukou EU. V roce 2012 a na začátku roku 2013 proběhlo čerpání ze záručního fondu, neboť bylo zapotřebí pokrýt selhání v případě úvěrů v Sýrii. Komise ve svých výročních zprávách Evropskému parlamentu a Radě o zárukách krytých z obecného rozpočtu analyzuje ukazatele rizik v případě jednotlivých zemí a uvádí vývoj, pokud jde o rizika selhání. Zpráva poskytuje informace o kvantitativních aspektech rizika, jemuž je vystaven rozpočet EU. Kvalitativní aspekty těchto rizik však závisí na druhu operace a na situaci dlužníků. Posouzení rizik v této zprávě vychází z informací o hospodářské a finanční situaci, ratingu a jiných známých skutečnostech týkajících se zemí, které získaly zaručené úvěry. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Za řízení záruky EU nese odpovědnost Komise. Finanční operace EIB podle navrhovaného rozhodnutí budou uskutečňovány podle vzorového jednacího řádu EIB a na základě řádné bankovní praxe. EIB a Komise uzavřou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy o provádění navrhovaného rozhodnutí. Viz rovněž bod 2.1. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí EIB nese hlavní odpovědnost za opatření k zamezení podvodům, a to zejména uplatňováním „Politiky EIB v rámci zabraňování a odrazování od korupce, podvodů, nekalých praktik, nátlaku, praní peněz a financování terorismu v činnostech Evropské investiční banky“, jejíž přezkum právě probíhá, na finanční operace. V prosince 2010 EIB schválila politiku vůči nedostatečně regulovaným, netransparentním a nespolupracujícím jurisdikcím. Článek 17 rozhodnutí navíc předpokládá, že budou prováděna opatření proti podvodům. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky · Stávající výdajové rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdajů || Příspěvek Číslo [Název……………………………...……….] || RP/NRP ([23]) || zemí ESVO[24] || kandidátských zemí[25] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 4 || 01.0305 záruka EU za úvěry a úvěrové záruky EIB na operace v třetích zemích 01.0306 Poskytování prostředků pro záruční fond || RP/ NRP || NE NE || NE NE || NE NE || NE NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || Okruh 4 GŘ: ECFIN || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018–2020 || CELKEM  Operační prostředky || || || || || || || || Číslo rozpočtové položky 01 0305 || Závazky || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Platby || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Číslo rozpočtové položky 01 0306 || Závazky || (1a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Platby || (2a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[26] || || || || || || || || Číslo rozpočtové položky 01 0306 || || (3) || 0 || 0 || 0.5 || 0. || 0 || 0 || 0 || 0,5 Prostředky pro GŘ ECFIN CELKEM || Závazky || =1+1a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 || Platby || =2+2a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 58,482 || 239,759 || 272,664399 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Platby || (5) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0.5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,5 Prostředky v rámci OKRUHU 4 víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || =4+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 Platby || =5+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní náklady“ v milionech EUR || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018–2020 || CELKEM GŘ: ECFIN ||  Lidské zdroje || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419  Ostatní správní výdaje || || || || || || || || GŘ ECFIN CELKEM || Prostředky || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Prostředky v rámci OKRUHU 5 víceletého finančního rámce CELKEM || (Závazky celkem = Platby celkem) || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 v milionech EUR || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018-2020 || CELKEM Prostředky v rámci OKRUHŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce CELKEM || Závazky || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1 199,488 Platby || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1 199,488 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. – X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018-2020 || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu[27] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[28]… || || || || || || || || || || || || || || || || –Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || –Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || –Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet pro specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFICKÝ CÍL č. 2: „Zlepšit profil EU, vnější zastoupení a vztahy s EIB a EBRD, dalšími mezinárodními finančními institucemi a odpovídajícími hospodářskými fóry s cílem posílit soudržnost mezi jejich strategiemi a působením a vnějšími prioritami EU.“ || || || || || || || || || || || || || || || || –Výstup || || || 1 || 58,482 || 1 || 239,759 || 1 || 272,664 || 1 || 199,039 || 1 || 178,055 || 1 || 159,750 || 1 || 84,820 || 7 || 1192,569 Mezisoučet pro specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || || 58,482 || || 239,759 || || 272,664 || || 199,039 || || 178,055 || || 159,750 || || 84,820 || || 1192,569 Odhadovaný dopad na operační prostředky lze shrnout takto: • 01.0305 – „Záruka EU za úvěry a úvěrové záruky EIB na operace v třetích zemích“ Položka rozpočtu („p.m.“) odpovídající rozpočtové záruce na úvěry EIB třetím zemím bude aktivována pouze tehdy, bude-li skutečně žádáno o čerpání záruky, kterou nebude možné plně pokrýt ze záručního fondu. • 01 0306 – „Poskytování prostředků pro záruční fond“ Poskytování prostředků do Záručního fondu pro vnější vztahy musí probíhat podle nařízení o záručním fondu (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009). V souladu s tímto nařízením se úvěry dotují na základě částky nesplacené na konci roku. Částka dotace se vypočte na začátku roku „n“ jako rozdíl mezi cílovou částkou (9 % nesplacené částky) a čistými aktivy fondu na konci roku „n-1“. Tato částka dotace je v roce „n“ zahrnuta do předběžného rozpočtu na rok „n+1“ a efektivně vyplacena jedním převodem na počátku roku „n+1“ z rozpočtové položky 01 0306. Záruční fond kryje také makrofinanční pomoc a úvěry Euratomu, které nespadají do oblasti působnosti navrhovaného rozhodnutí. Do odhadovaných rozpočtových potřeb jsou tedy zahrnuty stávající podepsané operace i případné nové operace v rámci těchto dvou činností. Skutečná roční potřeba, pokud jde o objem prostředků pro účely záručního fondu v období 2014–2020, bude v konečném důsledku záviset na faktickém tempu podpisů, vyplácení a navracení úvěrů týkajících se tří okruhů činností, jakož i na vývoji aktiv záručního fondu. Níže uvedená tabulka uvádí očekávané činnosti v oblasti vnějších vztahů, které jsou v období 2014–2020 kryté záručním fondem (objem podpisů a vyplácení úvěrů). Činnosti v oblasti vnějších vztahů kryté záručním fondem a aktivy záručního fondu v období 2012–2020 (v milionech EUR) || || || || || || || || || || || || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || || || || || || || || (A) Orientační objem podepsaných finančních operací EIB (nové rozhodnutí 2014–2020 – Pevně stanovený strop celkem = 25 000 milionů EUR) || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 (B) Vyplacená a dosud neuhrazená částka týkající se operací EIB a vycházející z odhadu výplat a umořování (původní a nové rozhodnutí) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 (C) Vyplacená a dosud neuhrazená částka týkající se ostatních operací a vycházející z odhadu výplat a umořování (makrofinanční pomoc a Euratom) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 (D) = (B) + (C) || Celková vyplacená a dosud neuhrazená částka vycházející z odhadu výplat a umořování || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Poznámky: || (C) Tyto číselné údaje zahrnují případné nové úvěry v rámci makrofinanční pomoci a úvěry Euratomu. || || || || || || || Zatímco by měl být objem úvěrů slučitelný s celkovým financováním vyplývajícím z finančního rámce, roční potřeby pro poskytování prostředků do záručního fondu se mohou měnit, neboť budou v konečném důsledku počítány na základě celkových vyplacených a dosud neuhrazených částek ke konci roku n-2. Jestliže roční potřeby v následujícím roce převýší předpokládanou částku financování na daný rok, bude dodatečný příspěvek čerpán hlavně přerozdělením prostředků z finančních nástrojů zahrnujících zeměpisné programování, a to zejména v případě uvolnění nepovinného dodatečného stropu. Rozpočtový dopad případného uvolnění nepovinného dodatečného stropu by musel být vypočítán na základě aktualizovaných prognóz potřeb finančních prostředků v okamžiku přezkumu v polovině období. Potřeby předpokládané pro období 2014–2020 zohledňují dopad čerpání fondu z titulu nesplacených úvěrů Sýrie z roku 2012 a začátku roku 2013, a dalších očekávaných čerpání ve dvou letech následujících po přijetí tohoto návrhu, pokud bude prodlení se splácením v těchto letech přetrvávat. Tyto potřeby však nezohledňují výjimečné rozpočtové potřeby, např. další případné prodlení příjemců úvěrů se splácením, k němuž může dojít, nebo případné úpravy ocenění aktiv fondu. Je skutečně obtížné odhadnout další možná prodlení se splácením. Je zapotřebí připomenout, že podle nařízení o záručním fondu je doplnění prostředků fondu povinným výdajem a by v případě neočekávaných prodlení by vyžadovalo využití jiných zdrojů z okruhu 4. Pololetní zprávy Komise Evropskému parlamentu a Radě o zárukách krytých souhrnným rozpočtem umožňují zohlednit maximální výši rizik krytých z rozpočtu (viz zpráva [COM(2013) 211 a průvodní pracovní dokument útvarů SWD(2013) 130 – stav k 30. červnu 2012]). 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. – X Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || 2018–2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Ostatní správní výdaje || || || || || || || || Mezisoučet u OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Mimo OKRUH 5[29] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || 0,500 || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,919 CELKEM || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,917 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů – X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2016 || 2018-2020  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[30] XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || XX 01 04 yy[31] || – v ústředí[32] || || || || || || || – při delegacích || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO – v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO – v přímém výzkumu) || || || || || || || Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || || || || || || || CELKEM || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 Dotčenou oblastí politiky je hlava 01.03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Hlavní úkoly vyplývající z návrhu: – příprava legislativního návrhu, – sledování legislativního postupu v Evropském parlamentu a Radě, – vztahy a komunikace s EIB, zejména při přípravě zpráv, přípravě dohod o záruce a navracení prostředků, regionálních operačních pokynů a případných žádostí o čerpání záruky EU, jakož i navazujících opatření, – navazující opatření k investičním projektům EIB v souvislosti s článkem 19 jejího statutu, – správa ročního rozpočtového procesu a řízení záručního fondu, – příprava zpráv vyžadovaných právními předpisy. Externí zaměstnanci || 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. – ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[33]. 3.2.5. Příspěvky třetích stran – X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran – Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy – ¨ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – X Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ dopad na vlastní zdroje – X dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[34] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …………. || || || || || || || || U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky. Pokud záruční fond překročí cílovou částku, částka navíc se vrací zpět do položky souhrnného rozpočtu. Metodika pro výpočet odhadovaného dopadu na příjmy je podrobně popsána výše v části 3.2.2 o mechanismu fungování záručního fondu. [1] Rozhodnutí o poskytnutí záruky EU na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Unii a o zrušení rozhodnutí č. 633/2009/ES (Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1). [2] SWD(2013)XX. [3] Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10. [4] Úř. věst. L 280, 27.10.2011, s. 1. [5] Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10. [6] KOM(2011) 842 v konečném znění. [7] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [8] KOM(2011) 838 v konečném znění. [9] KOM(2011) 839 v konečném znění. [10] KOM(2011) 840 v konečném znění. [11] KOM(2011) 843 v konečném znění. [12] KOM(2011) 844 v konečném znění. [13] KOM(2011) 845 v konečném znění. [14] KOM(2011) 841 v konečném znění. [15] Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/99 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. [16] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1. [17] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 10). [18] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [19] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [20] http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm [21] Je třeba vzít na vědomí, že pokud do konce platnosti stávajícího mandátu, tj. do 31. prosince 2013, Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí o poskytnutí nové záruky EU na finanční operace EIB mimo Unii, rozhodnutí č. 1080/2011/EU stanoví, že se uvedené období prodlužuje automaticky o šest měsíců. [22] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [23] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [24] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [25] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [26] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [27] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [28] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“. [29] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [30] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce („Intérimaire“); MOD = mladý odborník při delegaci („Jeune Expert en Délégation“); MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [31] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé položky„BA“). [32] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [33] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [34] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.