Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Bulharska na období 2006–2009 /* SEK/2007/0290 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.3.2007 SEK(2007) 291 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Lotyšska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením k němu vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Lotyšska předloženou dne 12. ledna 2007 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období V Lotyšsku dochází ke strukturální transformaci a velkému hospodářskému růstu a tato země dosáhla velkého pokroku ve snaze dohnat země EU-25 ve výši příjmu na obyvatele. Lotyšsko se musí vypořádat s poměrně vysokou mírou inflace, která odráží konvergenční proces, nepružnost trhu s výrobky a výrobními faktory a v poslední době i přehřátí trhu. Míra nezaměstnanosti se snížila (i když je v některých regionech stále vysoká) a v klíčových odvětvích nastal nedostatek pracovních sil. Podíl na trhu práce je nízký a ve spojitosti s tlakem nabídky, omezenou nabídkou pracovních sil, která se ještě oslabila výraznou migrací pracovníků do zahraničí, a postupným snižováním počtu obyvatel v produktivním věku vyústil v tlak na růst mezd. Přestože produktivita pracovních sil roste, náklady na jednotku pracovní síly rostou rychleji než u hlavních obchodních partnerů Lotyška, což zhoršuje jeho konkurenceschopnost. Vysoké schodky obchodní bilance jen částečně kompenzují přebytky v oblasti služeb. Schodek zahraničního obchodu je způsoben rozdílem mezi úsporami a investicemi v strukturální oblasti soukromého sektoru. Zvýšení úspor v soukromém sektoru je převáženo vyšším a rychlejším nárůstem investic v soukromém sektoru. Vysoké vnější nerovnováhy způsobují to, že se země spoléhá na stejně vysoký příliv finančních prostředků, které pocházejí především z bankovních úvěrů a jejichž rozsah vedl ke značnému zvýšení míry hrubého vnějšího dluhu vůči HDP. Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti se zdá, že veřejné finance jsou v Lotyšsku zdravé, a to s ohledem na nízkou míru veřejného zadlužení a poměrně vysokou míru růstu potenciálního výstupu v dlouhodobém horizontu. Pokud však jde o makroekonomickou stabilitu, i když v posledních letech byl nominální schodek veřejných financí poměrně umírněný, zakrývá značnou poptávku po finančních prostředcích, která se odráží na výdajích financovaných z prostředků EU, a za stávající situace, kdy dochází ke zjevnému přehřívání trhu, vyvolává velké obavy procyklický stav veřejných financí. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. února 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. S ohledem „na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci, včetně snížení vnější nerovnováhy a boje proti inflaci Rada Lotyšsko vyzvala, aby dosáhlo stavu rozpočtu, který je v porovnání se s plánem, včetně plánu na rok 2006, ambicióznější; jedná se zejména o dosažní střednědobých cílů stanovených v programu, jejich plnění během programového období a vyvarování se procyklické fiskální politiky v hospodářsky příznivém období“. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Lotyšska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 17. října 2006. Národní program reforem Lotyšska uvádí jako hlavní problémy/priority: zajištění makroekonomické stability, posílení znalostí a inovací, rozvoj příznivého a atraktivního prostředí pro investice a práci, posílení zaměstnanosti a zlepšení vzdělávání a dovedností. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) uvedla, že Lotyšsko při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku, zejména pokud jde o mikroekonomickou oblast a oblast zaměstnanosti. Politické reakce na hlavní výzvy v makroekonomické oblasti však nejsou zcela komplexní. Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků Lotyšsku doporučila, aby provádělo restriktivnější fiskální politiku, přijalo opatření v oblasti výzkumu a vývoje a inovací a podporovalo nabídku pracovní síly a produktivitu tím, že zlepší mobilitu, vzdělávání a odbornou přípravu. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. března 2007] posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2006–2009[6]. 5. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá stabilizaci hospodářství, zpomalení růstu reálného HDP z 11,5 % v roce 2006 na průměrnou výši 8,0 % po zbývající část programového období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na realistických předpokladech růstu. Je však velmi pravděpodobné, že makroekonomický vývoj bude díky velkým vnějším nerovnováhám a přehřátí lotyšského hospodářství mnohem méně příznivý. Předpoklady inflace vyplývající z programu se zdají být nízké. 6. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 předpokládala, že celkový schodek veřejných financí dosáhne v roce 2006 výše 1,0 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 1,5 % HDP. Aktualizovaný program uvádí prognózu schodku ve výši 0,4 % HDP, což je s ohledem na vyšší příjmy, než se očekávalo, a navzdory dopadu rozpočtových oprav schválených v říjnu 2006, které zvýšily výdaje přibližně o 1,5 % HDP, věrohodné. 7. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je postupně zlepšit fiskální výhled a do roku 2010 dosáhnout vyváženého rozpočtu. K dosažení tohoto cíle bude třeba vyvinout značné úsilí, co se týče konsolidace po zhoršení stavu rozpočtu o téměř 1,5 procentního bodu HDP v letech 2006 a 2007. Předpokládaná úprava je stejná jak pro souhrnný schodek, tak pro primární saldo a představuje 0,4 procentního bodu HDP v roce 2008 a 0,5 procentního bodu HDP v roce 2009. Ve srovnání s předchozí aktualizací jsou plánované rozpočtové cíle mnohem přísnější, ale na pozadí příznivějšího makroekonomického prostředí by mělo k úpravě dojít ke konci programového období. Program předpokládá, že po značném uvolnění poměru výdajů vůči HDP v roce 2007 dojde v letech 2008 a 2009 ke konsolidaci rozpočtu tím, že se každoročně zvýší poměr příjmů vůči HDP o 0,4 procentního bodu a současně zachová stabilní poměr výdajů vůči HDP. Plánuje se, že se poměr příjmů vůči HDP zvýší výlučně na základě vyšších „jiných“ příjmů, které představují vyšší částku prostředků poskytovaných z fondů EU. Na základě toho se zvyšují složky hrubých kapitálových investic, což bude po roce 2007 obecně vykompenzováno snížením „jiných“ výdajů (v programu je částečně tvoří výdaje na konečnou spotřebu) o 0,75 procentního bodu v roce 2008 a snížením sociálních transferů o 0,5 procentního bodu v roce 2009. 8. Plánuje se, že se strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky bude zhoršovat ze schodku ve výši 1 % HDP v roce 2006 na 1,75 % HDP v roce 2007 a následně se zlepší na přebytek ve výši 0,25 % do roku 2009. Střednědobý cíl pro stav rozpočtu vyplývající z programu představuje strukturální schodek ve výši 1 % HDP, program – stejně jako předchozí aktualizace – usiluje o dosažení této hodnoty přibližně v roce 2008. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl se nachází v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování, a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního produktu. 9. Rizika ohrožující rozpočtové výhledy uvedené v programu jsou pro rok 2007 pravděpodobně vyvážená, ale vzhledem k rizikům ohrožujícím makroekonomický scénář by mohly být rozpočtové výsledky oproti předpokladům vyplývajícím z programu od roku 2008 horší. Rozpočtová strategie vychází ze zvýšení poměru příjmů vůči HDP a ze snížení poměru sociálních transferů a „ostatních výdajů“ (v programu je částečně tvoří výdaje na konečnou spotřebu) vůči HDP, což by mohlo být více konkretizováno, zejména s ohledem na skutečnost, že podle aktualizace se od roku 2008 plánuje zavedení formálního střednědobého rámce pro plánování a kontrolu veřejných financí. 10. S ohledem na toto posouzení rizik je možné, že stav rozpočtu nebude v rámci programu dostatečný pro dosažení střednědobých cílů do roku 2008, jak program předpokládá. Zdá se však, že stav rozpočtu poskytuje dostatečnou bezpečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech po celou dobu trvání programu. Kromě roku 2007 je tempo úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů vyplývajících z programu obecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že úpravy by měly být větší při hospodářsky příznivých podmínkách a nižší při hospodářsky nepříznivých podmínkách. Je však zřejmé, že v roce 2007 dojde k odklonu od plnění střednědobých cílů v hospodářsky příznivém období, což není v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bylo by vhodné provést silnější strukturální úpravu na počátku programového období, aby se podpořil proces stabilní makroekonomické konvergence a zmírnila rizika nevyváženého hospodářského růstu. 11. Podle Paktu o stabilitě a růstu by měly být při určování úprav za účelem dosažení střednědobých cílů zohledněny „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie vyplývající z programu představuje dočasnou odchylku od postupu úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů v roce 2007. Program uvádí, že probíhající důchodová reforma postupně sníží příspěvky na sociální zabezpečení v saldu veřejných financí a že se příspěvky na systém důchodového zabezpečení druhého pilíře do roku 2006 zvýší z 0,4 % HDP v roce 2009 na 1,7 % HDP. Zhoršení strukturálního salda, které program předpokládá a které se změnilo v souvislosti s dopadem postupného zavádění důchodové reformy, by v roce 2007 představovalo 0,5 % HDP; následně by došlo ke zlepšení, a to na 1,5 % HDP v roce 2008 a 1,25 % v roce 2009. I když náklady důchodové reformy mohou být při posuzování postupu úpravy za účelem plnění střednědobých cílů zohledněny, úprava pro rok 2007 i při zohlednění těchto nákladů není v souladu s paktem. Na druhou stranu reforma zdravotnictví a projekty veřejných investic uvedené v programu nepředstavují strukturální reformy, které mohou odůvodnit dočasnou odchylku, protože tato opatření nejsou dost podrobná a program neodráží jejich významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. 12. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 10,7% HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles míry dluhu o 1,3 procentního bodu v období pokrytém programem tak, že v roce 2009 bude představovat 9,4 % HDP. 13. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Lotyšsku nižší než průměr EU a předpokládá se, že výdaje související se stárnutím populace jako podíl HDP v následujících desetiletích klesnou, protože budou ovlivněny dopadem důchodové reformy snižující výdaje. Stávající míra hrubého veřejného dluhu je v Lotyšsku velmi nízká a podle předpokladů vyplývajících z aktualizace konvergenčního programu by zlepšení strukturálního rozpočtu mělo přispět k omezení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že je udržitelnost veřejných financí v Lotyšsku vystavena nízkému riziku. 14. Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Poskytuje navíc informace o přímých rozpočtových nákladech nebo o úsporách vyplývajících z reforem uvedených v národním programu reforem a rozpočtové prognózy výslovně zohledňují dopady opatření vyplývajících z národního programu reforem na veřejné finance. Zdá se, že opatření v oblasti veřejných financí předpokládaná konvergenčním programem odpovídají opatřením uvedeným v národním programu reforem. Oba programy především předpokládají značné zvýšení veřejných investic a konvergenční program dále zahrnuje opatření, která mají být provedena za účelem zlepšení institucionálních prvků veřejných financí, včetně zavedení víceletého rozpočtového rámce. 15. Rozpočtová strategie uvedená v programu je pouze částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Předpokládaný stav veřejných financí zejména nedostatečně přispívá k prosazování větší udržitelnosti zahraničního účtu. 16. Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[7]. Vyskytly se však určité nedostatky v případě standardní tabulky č. 2. Závěrem lze obecně konstatovat, že zhoršení stavu veřejných financí v roce 2007 není v souladu s přísnou fiskální politikou, jejímž cílem je zajištění udržitelné konvergence, včetně zmenšení vnější nerovnováhy a snížení inflace. Pro následující roky program plánuje v souvislosti s předpoklady vysokého růstu dosažení pokroku při plnění střednědobých cílů, ale rozpočtové cíle nejsou ambiciózní a pro období od roku 2008 existují rizika ohrožující jejich dosažení. S ohledem na výše uvedené se Lotyšsko vyzývá, aby: (i) snížilo rizika makroekonomické nestability tím, že v roce 2007 dosáhne mnohem lepších rozpočtových cílů a co nejdříve v rámci širší reformní strategie přijme opatření, která povedou k další konsolidaci navazující na střednědobé cíle v dalších letech; (ii) vytvořilo jasnější a více závazný střednědobý rámec pro plánování a kontrolu veřejných financí. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP leden 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 | KOM list. 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | neuvedeno | KP list. 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP leden 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 | KOM list. 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | neuvedeno | KP list. 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP leden 20071 | 0,0 | 1,8 | 1,3 | -0,5 | -2,0 | KOM list. 20065 | -0,2 | 1,1 | 0,4 | -1,0 | neuvedeno | KP list. 20051 | 0,8 | 0,4 | -0,5 | -1,1 | neuvedeno | Celkové saldo veřejných financí6 (% HDP) | KP leden 2007 | 0,1 | -0,4 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | KOM list. 2006 | 0,1 | -1,0 | -1,2 | -1,2 | neuvedeno | KP list. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,4 | -1,3 | neuvedeno | Primární saldo6 (% HDP) | KP leden 2007 | 0,7 | 0,2 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | KOM list. 2006 | 0,7 | -0,4 | -0,7 | -0,7 | neuvedeno | KP list. 2005 | -0,7 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy6 (% HDP) | KP leden 20071 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | KOM list. 2006 | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | neuvedeno | KP list. 20051 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | neuvedeno | Strukturální saldo2,6 (% HDP) | KP leden 20073 | 0,1 | -0,9 | -1,7 | -0,8 | 0,2 | KOM list. 20064 | 0,2 | -1,3 | -1,3 | -0,9 | neuvedeno | KP list. 2005 | -1,7 | -1,6 | -1,3 | -1,0 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP leden 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 | KOM list. 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | neuvedeno | KP list. 2005 | 14,9 | 13,6 | 13,7 | 14,7 | neuvedeno | Pozn.: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) s vyloučením jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3 Program neuvádí žádní jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % a 9,5 %. 6Čisté náklady na probíhající reformu důchodového systému (zavedení druhého pilíře) jsou do schodku zahrnuty. Odhaduje se, že se jedná o náklady ve výši 0,3 % HDP v roce 2005, 0,4 % v roce 2006, 0,6 % HDP v roce 2007, 1,3 % HDP v roce 2008 a 1,5 % HDP v roce 2009. Meziroční změna strukturálního salda, kterou program předpokládá a která se přizpůsobuje dopadu postupného provádění důchodové reformy, by představovala v roce 2007 zhoršení o 0,6 % HDP a v letech 2008 a 2009 zlepšení o 1,6 % a o 1,2 % HDP. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [6] Na základě informace poskytnuté novou vládou v listopadu 2006 sestavenou po obecných volbách konaných v říjnu byla aktualizace předložena šest týdnů po dni 1. prosince, tj. po lhůtě vyplývající z kodexu chování. [7] Nebyly poskytnuty zejména údaje o složkách vnitřní dynamiky trhu a některé prvky tabulky o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.