-K dosažení úplného souladu s požadavky v oblasti opětovného začleňování by měl být fond pro opětovné začleňování vyplacen v plné výši, přičemž je třeba se zaměřit na poskytování pomoci při hledání zaměstnání a zakládání malých podniků, odbornou přípravu a jazykovou přípravu dětí.

V prvním pololetí roku 2015 obdrželo z celkového počtu 2 744 navrácených osob zaevidovaných v systému pro vyřizování případů 1 542 osob (56 %) po návratu do Kosova okamžitou pomoc, jako je přeprava, poskytnutí přístřeší a stravy a zdravotnická pomoc; 256 osob z celkového počtu osob zaevidovaných v systému (9 %) využilo služeb zaměřených na „udržitelné“ opětovné začleňování, jako jsou příspěvky pro uchazeče o zaměstnání a podpora na vypracování podnikatelských plánů. Je třeba dále rozvíjet vzdělávací programy pro kvalifikované navrácené osoby a opětovně začleňovat děti do školského systému, zejména prostřednictvím jazykové přípravy.

V rozpočtu Kosova byla v roce 2015 do fondu pro opětovné začleňování přidělena částka ve výši 3,2 milionu EUR, včetně částky ve výši 1 milionu EUR na výstavbu ubytovacích zařízení pro navrácené osoby. V prvním pololetí tohoto roku bylo vynaloženo 20 % této částky. Nyní je zaveden systém pro vyřizování případů, který usnadňuje přístup navracených osob ke službám zaměřeným na opětovné začleňování. Konečným termínem pro způsobilost je i nadále červenec 2010, avšak i osoby, které opustily Kosovo později, mohou po návratu využít mnoha nouzových služeb, jako je přeprava, poskytnutí přístřeší a zdravotnická pomoc. Zranitelné osoby využívají četných služeb, které jsou z tohoto fondu financovány, a to bez ohledu na datum jejich odchodu z Kosova.

Dialog o vízech je veden, aniž by tím byl dotčen postoj členských států EU k otázce statusu Kosova.

-K dosažení úplného souladu s požadavky v oblasti správy vnějších/vnitřních hranic by Kosovo předtím, než bude pro kosovské občany zaveden bezvízový styk, mělo ratifikovat dohodu s Černou Horou o vytyčení hranice.

Spolupráce se sousedními zeměmi se zlepšila. Než bude pro kosovské občany zaveden bezvízový styk, mělo by Kosovo ratifikovat dohodu s Černou Horou o vytyčení hranice.

-K dosažení úplného souladu s požadavky v oblasti zabezpečení dokladů by Kosovo mělo prokázat, že uplatňuje pozměněný sekundární právní předpis o změně jména.

Změna jména a příjmení je upravena sekundárním právním předpisem, který byl přijat v květnu 2015 a v listopadu 2015 byl novelizován. Po ověření trestní minulosti žadatele a potvrzení, že není vyšetřován pro podezření z trestného činu, musí žádost schválit policie a soud a lze ji podat pouze jednou za pět let. Novela přijatá v listopadu 2015 vedla k zřízení zvláštního výboru v agentuře pro evidenci obyvatelstva, který žádosti o změnu jména ověřuje na základě výpisů ze systému evidence občanského stavu. V budoucnu má tento výbor vydávat obecním úřadům doporučení ohledně schválení žádosti. Tento pozměněný právní předpis by měl být nyní plně uplatňován.

Kosovské právní předpisy v oblasti řízení migrace jsou v souladu s acquis EU.

Na patnácti z celkem 30 kosovských diplomatických nebo konzulárních úřadů v zahraničí byl zaveden kosovský vízový informační systém (KVIS). Zbývajících patnáct úřadů, které dosud nejsou na systém KVIS napojeny, se zpravidla nachází v členských státech EU nebo státech přidružených k Schengenu, v nichž je již nejméně jeden konzulární úřad (obvykle v hlavním městě) na tento systém napojen. Vzhledem k omezenému diplomatickému zastoupení Kosova ve světě je systém KVIS v současnosti dostupný pouze v několika málo amerických, afrických nebo asijských hlavních městech. Za účelem zpřístupnění tohoto systému všem státním příslušníkům třetích zemí, kteří ke vstupu do Kosova potřebují vízum, začaly kosovské orgány zajišťovat vyřizování žádostí o víza u externích poskytovatelů služeb, přičemž si ponechaly kontrolu nad rozhodnutími o udělení víza. Tento proces by měl pokračovat.

V souladu se Schengenským hraničním kodexem jsou víza na kosovských hranicích vydávána jen v mimořádných případech.

Rozšířený migrační profil Kosova je náležitě rozvinut. Bylo by možné jej dále zdokonalit začleněním informací o kosovské diaspoře.

V roce 2014 vydalo Kosovo cizím státním příslušníkům 77 povolení k pobytu. Jelikož integrace cizích státních příslušníků je dosud v počátcích, mělo by Kosovo využít v této oblasti zkušenosti, které získá při provádění svého programu opětovného začleňování.

Kosovo provozuje zajišťovací zařízení – dočasné na letišti v Prištině a stálé ve Vranidollu – v souladu se směrnicí EU o navracení. Navrácené osoby mají odpovídající procesní záruky a přístup ke službám, jak vyžaduje směrnice o navracení. V obou zařízeních by měl být k dispozici leták popisující procesní záruky v případě navrácených osob.

V současnosti jsou propojovány různé databáze v oblasti prosazování práva a migrace.

4.3 Azyl

Kosovo splňuje šest ze sedmi požadavků v oblasti azylu.

Kosovské právní předpisy jsou v souladu s acquis EU a Kosovo má institucionální strukturu a zdroje potřebné k poskytování mezinárodní ochrany žadatelům o azyl.

Podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky požádalo v roce 2013 v Kosovu o azyl 62 osob a v roce 2014 pak 98 osob; čtyřem žadatelům byla v roce 2013 přiznána doplňková ochrana; v roce 2014 jednomu žadateli. Ačkoli západobalkánská migrační trasa Kosovo dosud obchází, mělo by Kosovo využít své prostředky k přiznávání mezinárodní ochrany osobám, které si ji zaslouží.

V roce 2015 zintenzivnilo Kosovo svou spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, zejména v oblasti tlumočení na dálku. Kosovo vypracovalo vlastní seznam tlumočníků a uzavřelo s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky dohodu o využívání jeho zdrojů pro tlumočení na dálku v případě jazyků, které není Kosovo schopno pokrýt samo.

Doporučení č. 4:

-K dosažení úplného souladu s požadavky v oblasti azylu by mělo Kosovo sledovat příčiny nízké míry uznaných žádostí o azyl.



5. BLOK 3: VEŘEJNÝ POŘÁDEK A BEZPEČNOST

5.1 Předcházení organizované trestné činnosti, terorismu a korupci a boj proti nim

Kosovo splňuje dvanáct z patnácti požadavků v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, terorismu a korupci.

V červnu 2015 přijal parlament změny čtyř základních zákonů, na nichž je založen kosovský systém trestního soudnictví. Tyto změny harmonizovaly kritéria pro jmenování soudců a odvolávání soudců a státních zástupců a posílily jejich nezávislost tím, že jim umožňují navrhovat vlastní rozpočty. V současnosti jsou obsazována volná místa v kosovské soudní radě i kosovské radě státních zástupců.

V říjnu 2015 převedla soudní rada tři soudce do oddělení soudu prvního stupně v Prištině, které se zabývá závažnou trestnou činností, takže celkový počet soudců se zvýšil na čtrnáct. Tento vítaný krok by se měl uskutečnit ve všech odděleních kosovských soudů zabývajících se závažnou trestnou činností. Pro Kosovo by se mělo stát prioritou další posilování lidských zdrojů v odděleních pro závažnou trestnou činnost u soudů prvního stupně, včetně zaručení dostatku kvalifikovaných soudců a podpůrného personálu a odpovídajícího rozpočtu.

V roce 2014 přijala soudní rada strategii k snížení počtu nahromaděných nevyřízených soudních případů, podle níž by do konce roku 2016 měla být vynesena většina rozhodnutí ve správních sporech. Soudní rada by nyní vzhledem k omezeným zdrojům měla stanovovat priority tak, aby se soudci z oddělení pro závažnou trestnou činnost spolu s odpovídajícím podpůrným personálem mohli zaměřit na rozhodování v případech závažné organizované trestné činnosti a korupce.