EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2021 SWD(2021) 703 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2021







Kapitola o stavu právního státu v Bulharsku Průvodní dokument ke SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o právním státu 2021







Stav právního státu v Evropské unii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Shrnutí Komise nejprve sledovala reformy v Bulharsku v oblasti justice a korupce prostřednictvím mechanismu pro spolupráci a ověřování (CVM) a v současnosti je sleduje prostřednictvím mechanismu právního státu. V reakci na zprávu o právním státu 2020 přijaly bulharské orgány zvláštní akční plán, který se týká otázek ve všech čtyřech pilířích. Reforma soudnictví v Bulharsku představuje postupný proces s významnými dopady na nezávislost soudnictví a důvěru veřejnosti, avšak problémy přetrvávají. V platnost vstoupil nový zákon o nejvyšším státním zástupci a jeho zástupcích. Mezitím byl tento zákon napaden u Ústavního soudu, který jej prohlásil za protiústavní. Přetrvává tak problém s obecnou a trestní odpovědností nejvyššího státního zástupce. Přetrvávají rovněž obavy související se složením a fungováním Nejvyšší soudní rady. V návrhu nové ústavy byla v této věci navržena reforma, která však nakonec nebyla přijata. Nejvyšší inspektor a inspektoři inspektorátu Nejvyšší soudní rady pokračují ve své práci, přestože jejich mandát skončil v dubnu 2020. Obavy vzbuzuje režim povyšování v rámci soudnictví, neboť jmenování soudců do vyšších funkcí neprobíhá podle běžného postupu otevřeného výběrového řízení. Digitalizace justice i přes legislativní úsilí stále v praxi zaostává. Efektivita systému správního soudnictví vykazuje značný pokrok. Bylo konsolidováno provádění institucionálních reforem v oblasti boje proti korupci. Byla schválena nová protikorupční strategie na období 2021–2027 s novým souborem priorit, mezi něž patří posílení kapacit pro boj s korupcí, zvýšení odpovědnosti místních orgánů a vytvoření prostředí boje proti korupci schopného včas reagovat. Přetrvávají významné problémy týkající se účinnosti opatření souvisejících s bezúhonností veřejné správy, lobbováním a ochranou oznamovatelů, kde neexistuje žádná specializovaná právní úprava. I přes zvýšenou aktivitu při vyšetřování a posílení zdrojů zůstává počet pravomocných odsouzení v případech korupce na vysoké úrovni nízký a v tomto ohledu ještě nebyly dosaženy solidní výsledky v oblasti pravomocných odsouzení. Pokud jde o pluralitu médií, bulharský právní rámec vychází ze souboru ústavních záruk a legislativních opatření. Byly přijaty nové právní předpisy za účelem provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, jejichž cílem je posílit nezávislost regulačního orgánu pro sdělovací prostředky, Rady pro elektronická média. Zdrojem obav zůstává nedostatečná transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků. Nezdá se, že by se zlepšilo pracovní prostředí a bezpečnost novinářů. Pandemie COVID-19 ovlivnila pluralitu sdělovacích prostředků a ochranu novinářů z ekonomického hlediska, zejména pokud jde o regionální žurnalistiku, ale nebyla zavedena žádná konkrétní podpůrná opatření. Pokud jde o systém brzd a protivah, problematické zůstává omezené využívání hodnocení dopadů a veřejných konzultací v legislativním procesu, zejména u návrhů zákonů předkládaných parlamentem. Podobné obavy přetrvávají také v souvislosti s praxí zavádění důležitých změn prostřednictvím novel jiných, nesouvisejících právních předpisů, čímž se obcházejí požadavky na veřejnou konzultaci a posouzení dopadů. Stále trvá nouzový režim související s pandemií COVID-19. Byly navýšeny zdroje vnitrostátních institucí pro lidská práva. Nepokračuje projednávání návrhu zákona o zahraničním financování nevládních organizací, ale prostor občanské společnosti je v zemi stále úzký. Při přistoupení k Evropské unii v roce 2007 byl zřízen mechanismus pro spolupráci a ověřování jako přechodné opatření s cílem podpořit pokračující úsilí Bulharska o reformu soudnictví a zintenzivnění boje proti korupci a organizovanému zločinu . V souladu s rozhodnutím, jímž byl tento mechanismus vytvořen, a jak zdůraznila Rada, bude mechanismus pro spolupráci a ověřování ukončen, jakmile budou úspěšně splněny všechny referenční cíle vztahující se na Bulharsko . Poslední zpráva Komise o mechanismu pro spolupráci a ověřování přijatá v říjnu 2019 uvádí, že Bulharsko přijalo řadu dalších závazků, a Komise dospěla k závěru, že pokrok dosažený v rámci tohoto mechanismu je dostatečný k naplnění závazků Bulharska přijatých v době jeho vstupu do EU. Jak Komise rovněž zdůraznila, Bulharsko bude muset i nadále důsledně pracovat na převádění závazků uvedených ve zprávě do konkrétních právních předpisů a na jejich dalším provádění. Jakékoli rozhodnutí o ukončení mechanismu pro spolupráci a ověřování náležitě zohlední postoj vyjádřený Radou a Evropským parlamentem . I.Systém soudnictví Soudní systém Bulharské republiky zahrnuje celkem 182 soudů, které se dělí na obecné a zvláštní. Zpravidla platí, že obecné soudy projednávají věci ve třech stupních, přičemž soustava těchto soudů zahrnuje 113 okresních soudů, 28 oblastních soudů a 5 odvolacích soudů. Mezi zvláštní soudy patří vojenské, trestní a správní soudy. Nejvyšší kasační soud představuje poslední stupeň u věcí projednávaných obecnými, vojenskými a zvláštními trestními soudy, zatímco u správních případů je soudem posledního stupně Nejvyšší správní soud. Soudnictví zahrnuje také státní zastupitelství, zatímco Ústavní soud Bulharska součástí soustavy soudů není. Státní zastupitelství má jednotnou strukturu a v jeho čele stojí nejvyšší státní zástupce. Bulharsko se účastní činnosti Úřadu evropského veřejného žalobce. Nejvyšší soudní rada je nejvyšším správním orgánem bulharského soudnictví. Nese odpovědnost za správu soudnictví a za zajištění jeho nezávislosti. Soudci, státní zástupci a vyšetřovatelé jsou jmenováni, povyšování, převáděni a odvoláváni příslušnými komorami (soudců nebo státních zástupců) Nejvyšší soudní rady. Nejvyšší advokátní komora je nezávislý a samosprávný orgán zřízený zákonem . Nezávislost Úroveň vnímané nezávislosti justice v Bulharsku zůstává u široké veřejnosti nízká a u podniků průměrná a v porovnání s rokem 2020 se mírně snížila. Pouze 31 % široké veřejnosti ji považuje za „poměrně nebo velmi dobrou“. Úroveň vnímané nezávislosti mezi podniky zůstává průměrná, 43 % ji považuje za „spíše nebo velmi dobrou“ . Úroveň vnímané nezávislosti soudů zůstává mezi širokou veřejností v posledních pěti letech trvale nízká. Mezi podniky bývala úroveň vnímané nezávislosti soudů velmi nízká až do roku 2019 a od té doby zůstává i přes mírné výkyvy průměrná. Nový zákon o odpovědnosti a trestní odpovědnosti nejvyššího státního zástupce a jeho zástupců byl prohlášen za protiústavní a problémy přetrvávají. Neexistence možnosti účinného trestního vyšetřování nejvyššího státního zástupce a jeho zástupců je dlouhodobým problémem, který nadnesla nejen Evropská komise , ale také Evropský soud pro lidská práva a Rada Evropy . Kombinace pravomocí nejvyššího státního zástupce společně s jeho postavením v Nejvyšší soudní radě má za následek značný vliv v rámci státního zastupitelství, případně v Nejvyšší soudní radě (jak v Radě pro státní zastupitelství, tak na plenárním zasedání) i v rámci soudnictví. Dne 29. ledna 2021 schválil Parlament zákon týkající se výkonu rozsudku Evropského soudu pro lidská práva ve věci Kolevi, který stanoví nový rámec pro případné vyšetřování proti nejvyššímu státnímu zástupci a/nebo jeho zástupcům. Nový mechanismus svěřil případné vyšetřování proti nejvyššímu státnímu zástupci a/nebo jeho zástupcům do pravomoci zvláštního státního zástupce. Každé odmítnutí zvláštního státního zástupce zahájit vyšetřování by podléhalo soudnímu přezkumu před Specializovaným trestním soudem v prvním stupni. V návaznosti na některé návrhy Rady Evropy nový zákon stanovil, že zvláštního státního zástupce jmenuje plenární zasedání Nejvyšší soudní rady namísto její komory státních zástupců. Dne 10. února 2021 napadl prezident republiky ústavnost nového zákona u Ústavního soudu. Následně se plenární zasedání Nejvyšší soudní rady rozhodlo pozastavit řízení o výběru zvláštního státního zástupce a vyčkat rozhodnutí Ústavního soudu. Dne 11. května 2021 vydal Ústavní soud rozhodnutí, kterým prohlásil ustanovení napadená prezidentem republiky za protiústavní, a proto shledal celý mechanismus za protiústavní. Dále na základě doporučení Komise požádaly bulharské orgány dne 23. února 2021 Benátskou komisi o nové stanovisko k tomuto zákonu. Vzhledem k rozhodnutí Ústavního soudu však očekávané stanovisko nebude vydáno. Rada Evropy identifikovala řadu dalších problémů týkajících se tohoto zákona. Vyplývají z výše uvedeného značného vlivu nejvyššího státního zástupce, který může vést ke kontrole kandidatur na zvláštního státního zástupce a jeho jmenování. Dne 11. března 2021 Výbor ministrů Rady Evropy zdůraznil, že je důležité omezit vliv nejvyššího státního zástupce v rámci státního zastupitelství, případný vliv v Nejvyšší soudní radě a v rámci soudnictví, aby bylo možné zavést účinný vyšetřovací mechanismus, a to i rozšířením soudního přezkumu na případná odmítnutí státního zastupitelství zahájit vyšetřování. Absence soudního přezkumu rozhodnutí státního zástupce o nezahájení vyšetřování vyvolává obavy. Dne 11. března 2021 Výbor ministrů Rady Evropy zopakoval své doporučení týkající se zavedení soudního přezkumu rozhodnutí státního zástupce o odmítnutí zahájit vyšetřování společně s opatřeními, která by zabránila nadměrnému zvýšení pracovní zátěže soudů a státních zástupců. Toto doporučení bylo vydáno v souvislosti s mechanismem posíleného dohledu Rady Evropy, který byl spuštěn v návaznosti na rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva, jenž považuje neúčinnost trestního vyšetřování za systémový problém. Přetrvávají obavy týkající se složení a fungování Nejvyšší soudní rady. Situace, kdy celkový počet soudců zvolených jejich kolegy nedosahuje většiny, se nezměnila . Kromě toho, jak bylo vysvětleno v předchozím odstavci, nejvyšší státní zástupce i nadále plní rozhodující úlohu v Komoře státních zástupců a zachovává si významný vliv na plenární zasedání a potenciálně i na Soudcovskou komoru , neboť laičtí členové volení do Soudcovské komory Parlamentem mohou pocházet i z řad státních zástupců . Volební praxe ukazuje omezený vliv na rozhodování soudců zvolených kolegy v Nejvyšší soudní radě a potenciální vliv nejvyššího státního zástupce na Nejvyšší soudní radu. Bez ohledu na pokrok dosažený díky dřívějším reformám je situace kolem Nejvyšší soudní rady pro Radu Evropy a různé zúčastněné strany zdrojem obav. Přestože reformy vedly k vyváženějšímu složení Nejvyšší soudní rady, zapojení státních zástupců, a zejména nejvyššího státního zástupce, do řízení soudců nadále vyvolává obavy . Návrhy na změnu ústavy, která by změnila složení Nejvyšší soudní rady, předložené v září 2020, měly tyto obavy částečně řešit. Řešení otázky týkající se složení Nejvyšší soudní rady se stalo naléhavější záležitostí, protože zavedený systém by měl vliv na budoucí volby členů Nejvyšší soudní rady vzhledem k blížícímu se konci jejich současných mandátů a měl by dopad i na další důležitá stanoviska v rámci soudnictví. Pokud jde o fungování Nejvyšší soudní rady, pozitivním vývojem bylo zavedení online rejstříku stanovisek, která Nejvyšší soudní rada, včetně jejího plenárního zasedání a obou komor, zaujímá vůči ohrožení nezávislosti soudů. Rejstřík však zahrnuje pouze případy, k nimž Nejvyšší soudní rada nebo jiné orgány soudní moci zaujaly stanovisko, a nikoli všechny případy útoků na nezávislost soudců, což některé zúčastněné strany považují za nedostatečné. Kromě toho zúčastněné strany poukazovaly také na případy, kdy jsou některá stanoviska, která Nejvyšší soudní rada zaujala, charakterizována jako opačná než stanoviska samotných členů soudní moci. Akční plán přijatý k řešení některých výzev uvedených ve zprávě o právním státu 2020 zahrnuje mimo jiné reformu soudnictví. Dne 6. listopadu 2020 vydala vláda akční plán s cílem dokončit reformu odpovědnosti a trestní odpovědnosti nejvyššího státního zástupce, zlepšit fungování a složení inspektorátu Nejvyšší soudní rady, revidovat kritéria umožňující dodatečné odměňování soudců a řešit výzvy související s nezávislostí soudů.

Byla zřízena pracovní skupina pro možnou reformu složení a fungování inspektorátu Nejvyšší soudní rady. V rámci již zmíněného vládního akčního plánu zřídil ministr spravedlnosti v prosinci 2020 pracovní skupinu, jejímž úkolem bylo vypracovat návrh legislativních změn, které by řešily záležitosti související s inspektorátem, jež byly ve zprávě o právním státu 2020 a Benátskou komisí označeny za problematické. V současné době inspektorát kontroluje činnost soudnictví, provádí kontroly bezúhonnosti a možných střetů zájmů soudců a státních zástupců a navrhuje zahájení disciplinárního řízení týkajícího se soudců a státních zástupců u Nejvyšší soudní rady. Inspektorát tvoří nejvyšší inspektor a deset inspektorů, kteří jsou nezávislí a jsou voleni Národním shromážděním . Mandát pracovní skupiny zahrnuje přezkum kontroly bezúhonnosti, disciplinární odpovědnosti soudců, vytvoření deontologického systému prevence, majetkových přiznání a prohlášení o zájmech, jakož i formalizaci současné praxe, která umožňuje parlamentu jmenovat generálního inspektora a inspektory z osob navržených plenárním zasedáním nejvyšších soudů a profesními organizacemi. Neexistuje však žádný konkrétní časový plán pro dokončení změn a obavy týkající se nezávislosti soudců a vyvíjení nátlaku na soudce, které byly vzneseny ve zprávě o právním státu 2020 a Benátskou komisí, přetrvávají. Generální inspektor a inspektoři nadále pracují na základě mandátu, který již vypršel , a to na základě zásady kontinuity . Je třeba poznamenat, že v této situaci se nacházejí i další instituce: na základě mandátu, jehož platnost již vypršela, funguje pět dalších nezávislých a dozorových orgánů. V jiných případech umožnily změny v pravidlech volby a mandátu automatické znovuzvolení stávajících ředitelů. Režim povyšování soudců stále vyvolává obavy. Soudci jsou obvykle povyšováni po úspěšném absolvování výběrového řízení. V praxi však již více než tři roky žádné výběrové řízení na povýšení soudců neproběhlo. Kromě běžného procesu povyšování prostřednictvím výběrového řízení probíhá povyšování laických členů Nejvyšší soudní rady na konci jejich mandátu. Plenární zasedání Nejvyššího kasačního soudu napadlo ústavnost nového zákona u Ústavního soudu s tím, že se jedná o automatické povyšování. Dne 11. května 2021 Ústavní soud rozhodl, že zákon, který stanoví povyšování laických členů Nejvyšší soudní rady po skončení jejich mandátu, je ústavní, protože Nejvyšší soudní rada se stále podílí na rozhodování. Zúčastněné strany kritizovaly nekonání pravidelných výběrových řízení na povýšení a mechanismus povyšování členů Nejvyšší soudní rady. Nekonání pravidelných výběrových řízení vedlo k nárůstu počtu přidělování soudců. Zúčastněné strany zejména uvedly, že od roku 2017 se zvyšuje počet dočasně přidělených soudců i počet dlouhodobých přidělení (se souhlasem), někdy až na 90–100 měsíců nebo déle, s cílem obsadit vyšší pozice. Evropské normy zdůrazňují povyšování na základě zásluh a přidělování má probíhat se souhlasem a dočasně a má se používat pouze ve výjimečných případech. Situace, kdy nedochází k pravidelnému povyšování na základě zásluh, může mít vliv na nezávislost soudců. Obavy byly vyjádřeny také v souvislosti s plánovanou reformou mapy soudů, kdy by soudci z okresních soudů, které by se staly součástí oblastních soudů, byli automaticky povyšováni na vyšší pozice.Vzhledem k tomu, že diskuse jsou v počáteční fázi, existuje prostor pro širokou konzultaci o reformě mapy soudů. Kromě toho je důležité, aby jakákoli reforma mapy soudů vycházela z důkladného posouzení jejích pravděpodobných dopadů a zachovala nezávislost soudů a přístup ke spravedlnosti. Nejvyšší soudní rada mění kritéria pro rozhodování o dodatečných odměnách. S cílem řešit obavy Rady Evropy týkající se široké diskreční pravomoci předsedů soudů při udělování dodatečných odměn soudcům byly zřízeny dvě pracovní skupiny. Návrhy pravidel byly připraveny v březnu 2020, nebyly však projednány na plenárním zasedání Nejvyšší soudní rady a nebyly zveřejněny. Je proto příliš brzy na posouzení, zda byly zjištěné problémy řešeny podle doporučení Rady Evropy. Je důležité, aby případná změna tato doporučení zohlednila. Byl odstraněn online rejstřík členství soudců a státních zástupců v profesních organizacích. V roce 2020 byla zrušena povinnost soudců a státních zástupců oznamovat členství v profesních organizacích . V době zveřejnění zprávy o právním státu 2020 byla online databáze soudců a státních zástupců zapojených do profesních sdružení stále dostupná na internetových stránkách Nejvyšší soudní rady. Mezitím se orgány tímto problémem zabývaly a ode dne 14. ledna 2021 již tento rejstřík není k dispozici online. Kvalita Snížily se soudní poplatky za žaloby podané online. Změny v občanském soudním řádu stanovily snížení poplatku o 15 % v případě, že byla žádost o ochranu a pomoc podána elektronicky. Toto opatření je však stále příliš omezené na to, aby podstatně snížilo soudní poplatky za zahájení řízení, protože se týká pouze elektronicky podaných spisů, a nikoli všech věcí. Kromě toho se toto opatření netýká prahu pro právní pomoc ani neosvobozuje příjemce právní pomoci od soudních poplatků . Dopad reformy je rovněž ohrožen nedostatečnou digitalizací. Kromě toho Výbor OSN pro odstranění diskriminace žen vyjádřil obavy týkající se konkrétně omezeného přístupu žen a dívek ke spravedlnosti. Byly zavedeny změny umožňující využití videokonferencí v občanskoprávních, správních a trestních řízeních. Dne 17. prosince 2020 byly přijaty změny občanského soudního řádu, správního řádu a trestního řádu. Umožňují využití videokonferencí v občanskoprávním a správním řízení a v trestním řízení pro shromažďování důkazů. V praxi se však zdá, že tento systém zatím není zaveden. Další zlepšení byla oznámena prostřednictvím dvou projektů v rámci Národního plánu pro oživení a odolnost Bulharska. Bez ohledu na tyto reformy a plány není v současné době možné, aby zaměstnanci soudů a soudci pracovali bezpečně na dálku, a bezpečná elektronická komunikace je k dispozici pouze pro komunikaci mezi soudy, nikoli však s jinými právníky. I když je možné přistupovat k elektronickým spisům probíhajících a uzavřených věcí a získávat informace o soudních poplatcích online, stále není možné zahájit řízení online, podat žádost o právní pomoc online a úřední soudní písemnosti nelze doručovat elektronicky . Projekt financovaný z Evropského sociálního fondu (2016–2020) „Zpracování modelu optimalizace mapy bulharských soudů a státních zastupitelství a jednotného informačního systému pro soudy“zahrnuje celkem sedm aktivit, včetně dvou konkrétně souvisejících s digitalizací a e-justicí. Byly vzneseny obavy ohledně zavedení Jednotného informačního systému soudů (UCIS) při absenci procesu úplné digitalizace . Pandemie COVID-19 názorně ukázala nedostatky soudního systému země v oblasti digitalizace justice. Během nouzového stavu bylo na jeden měsíc pozastaveno vyřizování soudních případů, s výjimkou naléhavých věcí . Po vyhlášení nouzového stavu Radou ministrů dne 13. března 2020 přijalo kolegium soudců Nejvyšší soudní rady novou organizaci práce na soudech s cílem omezit nákazu. Jednání na dálku však byla vedena ve velmi omezeném počtu případů z iniciativy konkrétních soudů a práce na dálku byla výjimkou. Byly navýšeny finanční a lidské zdroje zvláštního trestního soudu. Zvláštnímu trestnímu soudu prvního stupně, který se potýkal s problémy souvisejícími s nedostatkem lidských nebo finančních zdrojů, byla přidělena dvě další místa soudců. Jedná se o pozitivní vývoj, který řeší obavy vznesené v Kapitole o stavu právního státu v Bulharsku ve Zprávě o právním státu 2020. Uvedené investice vlády do systému soudnictví v posledních letech rostou . Nová právní úprava změnila režim platný pro advokátní kanceláře. V únoru 2021 byly provedeny změny zákona o advokacii, které umožnily zakládání společností samostatných advokátů a odstranily zákaz advokátů působit jako jednatelé a výkonní ředitelé obchodních společností. Tyto změny vytvářejí příležitost pro zakládání většího počtu advokátních kanceláří, což by následně zvýšilo konkurenci mezi advokáty a mohlo by umožnit lepší přístup k právníkům. Účinnost Účinnost správního soudnictví se stále zlepšuje. Výkonnost správních soudů, pokud jde o délku řízení, patří k nejúčinnějším v EU. Nedostatek údajů o účinnosti u sporných a nesporných občanskoprávních a obchodních věcí (soudy prvního a druhého stupně) však neumožňuje řádné vyhodnocení celkové účinnosti soudního systému . Pokud jde o délku řízení u Nejvyššího kasačního soudu, Bulharsko si ve srovnání s ostatními členskými státy vede i nadále dobře . Kromě toho, pokud jde o účinnost ve specifických oblastech práva EU, jsou řízení rychle řešena v oblasti elektronické komunikace a ochrany spotřebitele. II.Protikorupční rámec V návaznosti na komplexní reformu z let 2017 a 2018 zřídilo Bulharsko Komisi pro boj proti korupci a zabavení nezákonně získaného majetku (dále jen „protikorupční komise“). Tato komise je odpovědná především za preventivní i represivní opatření týkající se korupce na vysoké úrovni, vedení a správu veřejného rejstříku majetkových přiznání, monitorování a poradenství v otázkách souvisejících se střetem zájmů, jakož i za konfiskaci nezákonně nabytého majetku. Provádí rovněž posouzení korupčních rizik institucí s cílem vypracovat individualizované akční plány bezúhonnosti institucí. Po tomto posouzení jsou doporučení vydaná veřejným institucím závazná a protikorupční komisi mají být pravidelně hlášena následná opatření. Pravomoc v případech korupce na vysoké úrovni byla přenesena na zvláštní trestní soudy a vyšetřování těchto případů probíhá pod dohledem zvláštního státního zastupitelství. Vnímání míry korupce ve veřejném sektoru mezi odborníky a vedoucími pracovníky podniků je stále vysoké. V indexu vnímání korupce za rok 2020 organizace Transparency International má Bulharsko skóre 44/100 a řadí se na 19. místo v Evropské unii a 69. místo celosvětově. Toto vnímání je v posledních pěti letech relativně stabilní. Protikorupční komise dále zefektivnila svou organizační strukturu. Racionalizovala finanční zdroje, které byly počátkem roku 2021 navýšeny. Pokračovala také v navyšování počtu svých zaměstnanců, mimo jiné prostřednictvím náboru nových inspektorů na ředitelství odpovědném za boj proti korupci. V roce 2020 protikorupční komise zabavila nezákonně nabytý majetek ve výši 6,2 milionu EUR a 30 osobám byly uloženy sankce za střet zájmů. Ve srovnání s rokem 2019 došlo k poklesu (o cca 20 %) počtu provedených kontrol i přijatých oznámení o údajných porušeních zákona souvisejících s korupcí. V březnu 2021 byla přijata nová protikorupční strategie na období 2021–2027. Na základě zkušeností z předchozí strategie byly stanoveny nové priority, pokud jde o vysoce riziková odvětví, včetně posílení kapacity pro boj proti korupci, zvýšení odpovědnosti místních orgánů a vytvoření prostředí boje proti korupci schopného včas reagovat. Strategie rovněž obsahuje seznam příslušných cílů, ukazatelů výkonnosti a odpovědných prováděcích subjektů. Akční plán přijatý v listopadu 2020 za účelem řešení některých problémů uvedených ve zprávě o právním státu 2020 zahrnuje také otázky související s korupcí. Cílem akčního plánu je zlepšit vyšetřování a pokračovat v posilování činnosti protikorupční komise. Kromě toho, jak bylo v akčním plánu oznámeno, probíhá hodnocení s cílem zlepšit účinnost vyšetřování a soudních řízení. Dne 30. března 2021 byla pověřena pracovní skupina úkolem doporučit změny trestního řádu s cílem zlepšit účinnost vyšetřování a soudních procesů. I přes zvýšenou aktivitu v oblasti vyšetřování zůstávají výsledky u pravomocných odsouzení za korupci na vysoké úrovni nízké a chybí spolehlivé záznamy o pravomocných odsouzeních. V roce 2020 bylo vydáno celkem 33 rozhodnutí Nejvyššího kasačního soudu v korupčních věcech. V devatenácti případech byla rozhodnutí potvrzena, v osmi případech byly rozsudky odvolacího soudu zrušeny a věci vráceny k novému projednání, ve čtyřech případech byla rozhodnutí odvolacího stupně změněna a ve dvou z nich bylo trestní řízení obnoveno. Dne 17. prosince 2020 doporučil úřad OLAF navrácení téměř 6 milionů EUR po údajném zneužití pravomocí na bulharském ministerstvu. V neposlední řadě je třeba dosáhnout přesvědčivých výsledků, pokud jde o pravomocná odsouzení v případech korupce na vysoké úrovni. Důkazy o účinnosti opatření týkajících se bezúhonnosti veřejné správy jsou omezené. Za prosazování kodexu chování státních zaměstnanců odpovídají institucionální disciplinární komise v každé veřejné službě. Vypracování etických norem chování vyšších úředníků (včetně ministrů a starostů), systémy pro ověřování bezúhonnosti a pomoc při jejich uplatňování spadají do působnosti protikorupční komise. Etická ustanovení pro poslance jsou stanovena v organizačním a jednacím řádu Národního shromáždění a za jejich provádění odpovídá výbor Národního shromáždění. Ačkoli právní ustanovení existují, neexistují žádné faktické důkazy o jejich provádění nebo účinnosti . Pokud jde o členy soudní moci, neexistují žádné důkazy o tom, že by bylo pořádáno protikorupční školení, ani o tom, že by byl zřízen poradní výbor pro otázky související s etikou. Pokud jde o policejní sbor, inspekce ministerstva vnitra používá od roku 2021 nový systém pro pořizování videozáznamů o činnosti bezpečnostních pracovníků a silničních hlídek. Důkazy o porušení pravidel bezúhonnosti, včetně korupce, shromážděné prostřednictvím nástroje pro pořizování videozáznamů byly použity k potrestání, sankcionování nebo odsouzení policistů z různých útvarů . Je zaveden systém ověřování majetkových přiznání a střetu zájmů. V roce 2020 provedla protikorupční komise 21 587 ověření majetkových přiznání a prohlášení o střetu zájmů osob zastávajících vysoké veřejné funkce (oproti 9 900 ověření provedených v roce 2019), včetně přiznání a prohlášení osob, které se účastnily komunálních voleb. Prohlášení jsou veřejně přístupná prostřednictvím rejstříku osob zastávajících vysoké veřejné funkce na internetových stránkách protikorupční komise. Opatření týkající se střetu zájmů a neslučitelnosti funkcí státních zaměstnanců (platí pro zaměstnance ústřední a místní státní správy) jsou definována v zákoně o státní službě, zákoníku práce, zákoně o ministerstvu vnitra, zákoně o Státní agentuře pro národní bezpečnost, celním zákoně a dalších ústavních zákonech.

Stále chybí specializovaná regulace lobbování. Ačkoli je regulace lobbingu součástí národního akčního plánu v reakci na Zprávu o právním státu 2020, zbývá učinit konkrétní kroky. Neexistuje žádný zvláštní zákon na ochranu oznamovatelů. Stávající trestněprávní předpisy, které se vztahují na svědky, však poskytují obdobnou ochranu osobám, které oznamují případy trestných činů, včetně korupce. Anonymní stížnosti nejsou povoleny ani chráněny, proto protikorupční komise nemůže využít informace získané od neznámých osob nebo z nezjištěných zdrojů. Orgány přijaly některá opatření proti korupčním rizikům souvisejícím s opatřeními při pandemii COVID-19. Tato opatření se týkají odvětví s vysokým korupčním rizikem, jako je zdravotnictví a zadávání veřejných zakázek. Byla zavedena zrychlená zadávací řízení, přičemž se ve značné míře využívala jednací řízení bez uveřejnění a zjednodušená řízení (tj. s jediným dodavatelem nebo dodavatelem, který pro konkrétní zakázku neměl dříve prokázané zkušenosti ani firemní kapacitu). V rámci politického přístupu ke zvládání pandemie COVID-19 se pravidelně scházejí zástupci ministerstva vnitra, ministerstva zdravotnictví a kontrolních orgánů, aby si vyměňovali operativní informace a rozhodovali o opatřeních, která je třeba přijmout, včetně opatření proti riziku korupce. V rámci generálního ředitelství ministerstva vnitra pro boj s organizovaným zločinem byl zřízen samostatný útvar pro potírání korupce ve zdravotnictví. III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků Bulharský právní rámec je založen na souboru ústavních záruk a legislativních opatření, jako je zákon o rozhlasu a televizi . Zákon o přístupu k veřejným informacím upravuje přístup k veřejným informacím a opakované použití informací veřejného sektoru. Zákonem o rozhlasu a televizi je zřízen regulační orgán pro sdělovací prostředky, Rada pro elektronická média (CEM), který funguje v souladu s tímto zákonem. Byla přijata nová legislativa, která posiluje nezávislost regulačního orgánu pro sdělovací prostředky – CEM, a jsou podnikány kroky k navýšení jeho zdrojů. Národní shromáždění přijalo v prosinci 2020 zákon , kterým se mění zákon o rozhlase a televizi s cílem provést revidovanou směrnici o audiovizuálních mediálních službách (AVMSD). Posílí se tím nezávislost orgánu CEM, zejména proto, že bude zajištěno, aby se tento orgán řídil veřejným zájmem a aby byla přijata opatření na ochranu svobody a plurality projevu a informací a nezávislosti poskytovatelů mediálních služeb. Navýšení rozpočtu orgánu CEM o 574 867 EUR (1,12 mil. BGN), s nímž se počítá ve státním rozpočtu na rok 2021, má za cíl řešit obavy uvedené ve zprávě o právním státu 2020, pokud jde o nedostatek zdrojů potřebných k účinnému plnění jeho úkolů . Ačkoli se jedná o vítaný vývoj, vláda nedávno, v březnu a dubnu 2021, rozpočet regulačního orgánu snížila. Navíc se teprve ukáže, zda bude plánované navýšení rozpočtu dostatečné vzhledem k dalším úkolům spojeným s prováděním revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách . Nedostatečná transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků je i nadále zdrojem obav. I přes pravidelné aktualizace veřejného rejstříku lineárních a nelineárních mediálních služeb CEM, na něž odkazuje zpráva o právním státu 2020, nejsou údaje o vlastnictví médií stále plně zveřejňovány. Některé zúčastněné strany vyjádřily obavy, že problém transparentnosti sdělovacích prostředků se může zhoršit výraznou koncentrací zpravodajských médií, k níž došlo v roce 2020 . Obavy nadále vyvolávají nedostatečné regulační záruky pro spravedlivé a transparentní přidělování státní reklamy. Zúčastněné strany navíc zdůraznily, že transparentnost při přidělování veřejných finančních prostředků médiím je stále problematická. Naléhavý problém představují i nadále politické zásahy do médií. Důležitým faktorem se jeví neexistence právních předpisů, které by bránily politikům a stranám vlastnit sdělovací prostředky, a vyšší riziko v tomto ohledu bylo zaznamenáno v odvětví televize a novin. Orgány předložily akční plán zahrnující tuto problematiku jako jednu z priorit bulharského národního rozvojového programu do roku 2030. Doposud však nebyla specifikována žádná konkrétní opatření. Pandemie COVID-19 negativně ovlivnila pluralitu sdělovacích prostředků a nebyla zavedena žádná opatření na přímou podporu tohoto odvětví. Pandemie ovlivnila pluralitu sdělovacích prostředků a ochranu novinářů především z ekonomického hlediska, a to v důsledku snižování platů a opožděných výplat, což mělo vážný dopad na regionální žurnalistiku, jak zdůraznily zúčastněné strany . Uvádí se, že některá menší a regionální média v důsledku pandemie zkrachovala. Nadále vyvolávají obavy pracovní prostředí a bezpečnost novinářů . Přístup k veřejným informacím je stále obtížný a novináři nadále čelí politickému tlaku a autocenzuře . Na platformě Rady Evropy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů bylo od poslední zprávy zaregistrováno šest nových upozornění na útoky na novináře a jejich obtěžování. Mezi nimi je i jedno upozornění týkající se případu novináře, který byl údajně zbit policií a zadržen na 24 hodin, což státní zastupitelství odmítlo vyšetřit. Další upozornění se týkají útoků na novináře a obtěžování novinářů a dalších mediálních aktérů, jakož i zneužívání soudních procesů. Kromě toho vedla pandemie COVID-19 k pozastavení prací na plánu, který v březnu 2020 zaslali bulharským orgánům Reportéři bez hranic a který se má zabývat obavami ohledně svobody tisku v Bulharsku, včetně takových aspektů, jako je bezpečnost novinářů, přístup k informacím, přidělování státní reklamy a financování sdělovacích prostředků. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Bulharsko je republikou se systémem zastupitelské demokracie a přímo voleným prezidentem, jednokomorovým Národním shromážděním a Ústavním soudem odpovědným za ústavní přezkum zákonů. Národní shromáždění má při přijímání zákonů konečnou rozhodovací pravomoc . Bulharsko má dva vnitrostátní orgány pro lidská práva. Prvním je veřejný ochránce práv, což je nezávislý ústavní orgán volený Národním shromážděním, jehož úkolem je podpora a ochrana lidských práv a základních svobod. Druhým je Komise pro ochranu před diskriminací, která provádí politiky v oblastech rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace. Ještě nebylo dokončeno zřízení mechanismu následného monitorování. Jak bylo uvedeno ve zprávě o mechanismu pro spolupráci a ověřování z října 2019 a připomenuto ve zprávě o právním státu 2020, vláda se rozhodla zřídit další, komplexnější mechanismus pro vnitrostátní monitorování v rámci Rady pro koordinaci a spolupráci („Rada pro následné monitorování“). Cílem rady je nezávislé, transparentní a objektivní posouzení pokroku Bulharska v oblasti reformy soudnictví, boje proti korupci a organizované trestné činnosti . Činnost rady bude zahájena po formálním ukončení mechanismu pro spolupráci a ověřování. Zřízení občanské rady – orgánu v rámci Rady pro koordinaci a spolupráci, který zahrnuje členy občanské společnosti a pro který bylo zahájeno výběrové řízení – však bylo pozastaveno, neboť se čeká na rozhodnutí Nejvyššího správního soudu o kasační stížnosti v této věci. Akční plán přijatý v reakci na zprávu o právním státu 2020 obsahuje opatření, která se snaží řešit některé zjištěné problémy v systému brzd a protivah. Patří sem kroky k navýšení finančních prostředků pro vnitrostátní instituce pro lidská práva a ke zlepšení rozhodovacího procesu. V druhém uvedeném případě se počítá se dvěma iniciativami, a to s vytvořením pokynů pro následné posuzování dopadů a s prováděním následných posouzení dopadů klíčových zákonů. Nedávná studie potvrdila, že veřejné konzultace a hodnocení dopadů se používají jen v omezené míře, zejména u právních předpisů navrhovaných poslanci. Studie provedená Národním centrem pro parlamentní výzkum, které je součástí Národního shromáždění, zkoumá zákonodárnou činnost Národního shromáždění od dubna 2017 do března 2021. Hlavní zjištění potvrzují zvýšený počet návrhů zákonů předložených poslanci bez povinné konzultace se zúčastněnými stranami, posouzení dopadů a kontroly slučitelnosti s právními předpisy EU, která se vztahuje na návrhy zákonů předkládaných vládou. Orgány se zavázaly dodržovat nedávno zpřísněná pravidla a pokračovat v praxi vlády předkládat parlamentu návrhy zákonů s úplným nebo částečným posouzením dopadů . Tyto snahy o zlepšení kvality posuzování dopadů a veřejných konzultací se však nevztahují na návrhy zákonů předložené poslanci. Navíc, přestože je od roku 2016 vypracování posouzení dopadů povinným krokem v legislativním procesu, legislativní zásahy se opírají o odbornou expertízu pouze v omezeném počtu návrhů. Aby orgány tento problém vyřešily, zavázaly se začít provádět následná posouzení dopadů klíčových právních předpisů, k čemuž dne 3. prosince 2020 Rada ministrů přijala pokyny. Kromě toho jsou nedílnou součástí procesu také veřejné konzultace a připomínky zúčastněných stran. Ve většině navrhovaných právních předpisů však chybí informace o veřejných konzultacích nebo diskusích organizovaných poslanci nebo vládou za účelem zjištění problémů a důvody pro přijetí návrhu zákona. Kromě toho důvody pro přijetí zákona zahrnovaly názory některých nebo všech zúčastněných stran jen ve velmi malém počtu předkládaných návrhů zákonů. Nadále vyvolává obavy praxe zavádění důležitých legislativních změn prostřednictvím novelizací jiných právních předpisů. Pokračuje legislativní technika využívání přechodných ustanovení jednoho právního aktu k zavedení důležitých změn v jiném, nesouvisejícím aktu. Potvrzuje to obavy vyjádřené ve zprávě o právním státu 2020, neboť takové změny obcházejí požadavky na veřejnou konzultaci a posouzení dopadů. Kromě toho je dalším trendem, který byl zjištěn ve zprávě o právním státu 2020 a který nadále vyvolává obavy, legislativní praxe přijímání zásadních změn mezi prvním a druhým čtením v Národním shromáždění bez veřejné konzultace. Stále platí režim nouzového stavu v souvislosti s pandemií COVID-19. Po přijetí režimu „nouzového stavu“ od 13. března do 13. května 2020 byla dne 12. května 2020 přijata novela zákona o zdravotnictví , která zavedla nový režim nouzového stavu („mimořádná epidemická situace“) . Dne 13. května 2020 Rada ministrů na návrh ministra zdravotnictví rozhodla o vyhlášení mimořádné epidemické situace na dobu jednoho měsíce, která byla později pravidelně obnovována a stále platí do [31. července 2021]. Tento nový nouzový režim byl přezkoumán Ústavním soudem , který dne 23. července 2020 rozhodl, že režim je v souladu s Ústavou . Národní shromáždění přijalo pravidla pro zajištění kontinuity během pandemie COVID-19. V zájmu přizpůsobení se situaci Národní shromáždění pokračovalo ve své běžné práci a 6. listopadu 2020 přijalo pravidla, kterými doplnilo možnost videokonferenční účasti na plenárních zasedáních pro poslance, kteří jsou z důvodu COVID-19 umístěni v povinné izolaci nebo karanténě. Dne 23. listopadu 2020 napadlo 54 poslanců ústavnost těchto pravidel u Ústavního soudu, který je shledal v souladu s Ústavou. Byly navýšeny finanční a lidské zdroje vnitrostátních institucí pro lidská práva. Byly navýšeny rozpočty ombudsmana a Komise pro ochranu před diskriminací. Bulharské orgány informovaly, že rozpočtový výhled na období 2021–2023 počítá u obou institucí s 10% navýšením mzdových prostředků. S cílem zlepšit kapacitu instituce veřejného ochránce práv navíc návrh rozpočtu počítá s dodatečnými výdaji.

Návrh zákona o větší transparentnosti financování nevládních organizací ze zahraničí nebyl dále projednáván. Návrh zákona, který byl předložen dne 3. července 2020 a jehož cílem bylo uložit neziskovým organizacím nové povinnosti, vyvolal mezi zúčastněnými stranami obavy , pokud jde o jeho soulad s právem EU . Po zveřejnění zprávy o právním státu 2020 nebyl návrh zákona dále projednáván. Nicméně občanský prostor zůstává zúžený a v některých případech se zdá, že členové občanské společnosti jsou pod tlakem, a to prostřednictvím pomlouvačných kampaní, zastrašování a negativního narativu. V listopadu 2020 dostalo Bulharsko při příležitosti všeobecného pravidelného přezkumu několik doporučení týkajících se potřeby zlepšit občanský prostor a řešit zastrašování a hrozby.



Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke zprávě o právním státu 2021 lze nalézt na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Bulharské středisko pro právní záležitosti neziskového sektoru (2021), Příspěvek Bulharského střediska pro právní záležitosti neziskového sektoru do zprávy o právním státu 2021. Bulharské fórum pro dárcovství (2021), Příspěvek Bulharského fóra pro dárcovství do zprávy o právním státu 2021. Maďarská vláda (2021), Příspěvek Maďarska do zprávy o právním státu 2021. Bulharská vláda (2021), Návrh národní strategie pro prevenci a boj proti korupci (2021–2027) (https://www.strategy.bg/PublicConsultations/View.aspx?lang=bg-BG&Id=5828). Bulharský helsinský výbor (2021), Příspěvek Bulharského helsinského výboru do zprávy o právním státu 2021. Nadace Bulharského institutu pro právní iniciativy (2021), Příspěvek Nadace Bulharského institutu pro právní iniciativy do zprávy o právním státu 2021. Centrum pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků 2021 – Zpráva o Bulharsku. CEPEJ (2013), Revidované pokyny k tvorbě map soudů na podporu přístupu ke spravedlnosti v rámci kvalitního soudního systému ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ). CEPEJ (2020), Studie fungování soudních systémů v členských státech EU. Civicus, Monitor sledující občanský prostor – Bulharsko ( https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ ). Ústavní soud, věc sp. zn. 15 z roku 2020 – http://www.constcourt.bg/bg/Cases/Details/585 Rozhodnutí Ústavního soudu sp. zn. 6 z roku 2021 ve věci sp. zn. 15 z roku 2020. http://www.constcourt.bg/bg/Acts/GetHtmlContent/96c8d204-d2eb-4785-beac-7133ed3b6cd2 Rada Evropy, platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů, ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria ). Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, účinnost a odpovědnost. Rada Evropy: Výbor ministrů (2019), rozhodnutí CM/Notes/1362/H46-6. Rada Evropy: Výbor ministrů (2019), Prozatímní usnesení, CM/ResDH(2019)367.

Rada Evropy: Výbor ministrů (2020), rozhodnutí CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9. Rada Evropy: Výbor ministrů (2021), rozhodnutí CM/Notes/1398/H46-6 ze dne 9.–11. března, ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ). Rada Evropy: odbor pro výkon rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (2021), Memorandum H/Exec(2021)9. Rada Evropy: Benátská komise (2010), Zpráva o nezávislosti soudního systému, část I: nezávislost soudců (CDL-AD(2010)004). Rada Evropy: Benátská komise (2017), Bulharsko – stanovisko k zákonu o soustavě soudů (CDL-AD(2017)018). Rada Evropy: Benátská komise (2019), Bulharsko – stanovisko k návrhům změn trestního řádu a zákona o soustavě soudů týkajících se trestních vyšetřování vedených proti vyšším soudcům a státním zástupcům (CDL-AD(2019)031). Rada Evropy: Benátská komise (2020), Bulharsko – naléhavé prozatímní stanovisko k návrhu nové ústavy (CDL-AD(2020)035). Rada Evropy: Benátská komise (2020), Polsko – společné naléhavé stanovisko Benátské komise a generálního ředitelství pro lidská práva a právní stát (DGI) Rady Evropy ohledně změn zákona o obecných soudech, zákona o Nejvyšším soudu a některých dalších zákonů, (CDL-AD(2020)017). Rada Evropské unie (2017), Závěry Rady o mechanismu pro spolupráci a ověřování (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/20171212-st15587_en.pdf) . Soudní dvůr Evropské unie, rozsudek ze dne 18. června 2020, Komise v. Maďarsko, C-78/18 Rada ministrů (2020), Pokyny pro následné hodnocení dopadů. ( https://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ). Generální ředitelství pro komunikaci (2019), Bleskový průzkum Eurobarometr 482: postoje podniků ke korupci v EU. Generální ředitelství pro komunikaci (2020), Zvláštní průzkum Eurobarometr 502: korupce. Evropská komise (2019), Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o pokroku Bulharska v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování, COM(2019)498 Evropská komise (2020), Zpráva o právním státě 2020 – Situace v oblasti právního státu v Evropské unii Evropská komise (2021), Srovnávací přehled EU o soudnictví. Evropská komise: Evropský úřad pro boj proti podvodům, OLAF doporučuje navrácení téměř 6 milionů EUR po údajném zneužití pravomocí na bulharském ministerstvu – tisková zpráva EU č. 04/2021 ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/01-02-2021/olaf-recommends-recovery-nearly-eu6-million-after-alleged-abuse-power_en ). Rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 5. února 2010, Kolevi proti Bulharsku Evropská síť rad pro justici (2019), Nezávislost a odpovědnost soudců – průzkum ENCJ o nezávislosti soudců. Evropský parlament (2020), Usnesení o právním státu a základních právech v Bulharsku, (2020/2793(RSP).

Evropský parlament, Členské státy musí okamžitě přestat prodávat pasy EU, požadují europoslanci – tisková zpráva 22. října 2020. ( https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201016IPR89564/member-states-must-stop-selling-eu-passports-immediately-meps-demand ). Finské předsednictví Rady Evropské unie (2019), Zpráva předsednictví (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14856-2019-INIT/en/pdf) . Agentura pro základní práva (2020), Dopady pandemie COVID-19 v EU na základní práva (https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/bulgaria-report-covid-19-april-2020_en.pdf) . Agentura pro základní práva (2021), Právní prostředí a prostor organizací občanské společnosti při podpoře základních práv v Bulharsku. GRECO (2015), Čtvrté kolo hodnocení – Hodnotící zpráva o Bulharsku týkající se prevence korupce ve vztahu k poslancům, soudcům a státním zástupcům: ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806c983f ). Institut pro tržní ekonomiku (IME) (2021), Study on secondment of magistrates ( https://ime.bg/bg/articles/komandirovane-na-magistrati-ili-kadruvane-tihomylkom/#ixzz6pUEALbxu ). Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés (2021), příspěvek organizace Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés do Zprávy o právním státu 2021. Ministerstvo financí (2019), Národní rozvojový program Bulharsko 2030 ( https://www.minfin.bg/upload/46720/National%2BDevelopment%2BProgramme%2BBULGARIA%2B2030.pdf ). Národní shromáždění Bulharské republiky (2017), Organizační a jednací řád Národního shromáždění ( https://www.parliament.bg/en/rulesoftheorganisations ). Národní shromáždění Bulharské republiky (2020), Rozhodnutí o vyhlášení výjimečného stavu – 13. března 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157374 ). Národní shromáždění Bulharské republiky (2020), Rozhodnutí o prodloužení výjimečného stavu – 3. dubna 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157396 ). Tisková zpráva k otevřenému dopisu Nejvyšší soudní rady proti zvolenému modelu reformy mapy soudů, který podepsalo 500 soudců. – https://news.lex.bg/564 Tisková zpráva Nejvyššího kasačního soudu o Národním institutu pro řízení justice – http://www.vks.bg/novini/nip.html Reportéři bez hranic – Bulharsko, ( https://rsf.org/en/bulgaria ). Nejvyšší kasační soud Bulharska (2019), Výroční zpráva 2020. Nejvyšší kasační soud Bulharska (2021), Příspěvek Nejvyššího kasačního soudu Bulharska do zprávy o právním státu 2021. Kritika reformy mapy soudů ze strany Nejvyšší advokátní komory – https://www.vas.bg/bg/a/predlozheniyata-za-reforma-na-sdebnata-karta . Transparency International (2021), Index vnímání korupce za rok 2020. Ministerstvo financí USA (2021), Aktualizace seznamu zvlášť určených státních příslušníků – 2. června 2021 ( https://home.treasury.gov/policy-issues/financial-sanctions/recent-actions/20210602 ). Regionální kancelář UN OHCHR pro Evropu (2021), Příspěvek regionální kanceláře UN OHCHR pro Evropu do Zprávy o právním státu 2021.

Příloha II – Návštěva Bulharska Útvary Komise uspořádaly v březnu 2021 virtuální jednání s těmito účastníky: ·Program přístupu k informacím ·Ředitelství pro modernizaci státní správy ·Rada pro boj proti korupci ·Nadační fond pro boj proti korupci ·Sdružení evropských novinářů – Bulharsko ·Sdružení státních zástupců v Bulharsku ·Regulační orgán pro sdělovací prostředky – CEM ·Bulharský institut pro právní iniciativy ·Bulharské sdružení soudců ·Středisko pro studium demokracie ·Komise pro boj proti korupci a zabavení nezákonně nabytého majetku ·Projekt Pro pravdu ·Inspektorát Nejvyšší soudní rady ·Institut pro tržní ekonomiku ·Ministerstvo kultury

·Ministerstvo vnitra ·Ministerstvo spravedlnosti ·Národní rada pro novinářskou etiku ·Úřad Nejvyššího státního zastupitelství ·Sofijská advokátní komora ·Zvláštní trestní soud ·Úřad zvláštního státního zástupce ·Nejvyšší advokátní komora ·Nejvyšší kasační soud ·Nejvyšší soudní rada ·Svaz vydavatelů v Bulharsku * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s těmito organizacemi: ·Amnesty International ·Centrum pro reprodukční práva ·CIVICUS ·Unie pro občanské svobody v Evropě ·Civil Society Europe ·Konference evropských církví ·Sdružení EuroCommerce