[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.6.2006 SEK(2006) 780 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADŮ připojený ke sdělení Komise „Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína“ {KOM(2006) 319} PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE SOUHRN POSOUZENÍ DOPADů připojený ke sdělení Komise „Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína“ POZNÁMKA: Vzhledem k požadavkům na počet stránek se tento souhrn omezuje pouze na hlavní zjištění obsažená v posouzení dopadů, které je k dispozici pouze v angličtině. ALTERNATIVY POLITIKY V posouzení dopadů byly vytyčeny čtyři alternativy reformy společné organizace trhu s vínem. Varianta 1: Zachování současného stavu s možností některých omezených úprav Varianta 2: Zásadní reforma společné organizace trhu Varianta 3: Reforma podle zásad reformy SZP Varianta 4: Deregulace trhu s vínem Varianty politiky jsou souhrnně popsány v tabulce 1. Tabulka 1: Přehled variant politiky Potenciál | Tržní opatření | Regulační opatření | Varianta 3: Reforma podle zásad reformy SZP | prodloužení o několik let | zrušení | převedení rozpočtu na nároky v rámci režimu jednotné platby | poskytnutí pravomoci Komisi, navázání na postupy úřadu OIV, zvláštní postupy pro vývoz, konec zákazu dovozu moštů | zjednoduš., harmonizace s WTO-TRIPS a systémem CHZO/ CHOP, přepracování sytému zatřídění vín | poskytnutí pravomoci Komisi, jedinečné nástroje pro všechna vína, větší flexibilita | Varianta 4: Deregulace trhu s vínem | zrušení | zrušení | zrušení nebo přechod na 2. pilíř | zrušení nebo přechod na 2. pilíř | pravidla úřadu OIV jako jediný regulační rámec | úplné začlenění do systému CHZO/CHOP | úplné začlenění do horizontální směrnice o označování potravin | Analýza dopadů Hospodářský dopad Rovnováha trhu Vzhledem ke střednědobému výhledu pro EU-27 (viz příloha 1) by zachování stávajícího režimu v oblasti vína (varianta 1), i kdyby byl mírně upraven, vedlo k rostoucím přebytkům, a jeví se proto jako neudržitelné. Ve všech ostatních variantách politiky by zrušení tržních opatření zaručilo lepší tržní zaměření produkce vína, a tudíž i dosažení rovnováhy v dlouhodobém horizontu . Varianty 2, 3 a 4 by však měly různé dopady na rovnováhu trhu v krátkodobém horizontu . Varianta 2 by konkrétně umožnila dosažení nejhladší a nejrychlejší absorpce přebytku vína , a to posílením snižování produkčního potenciálu (program klučení) a podporou strukturálního přizpůsobení v tomto odvětví. Varianty 3 a 4 však nezahrnují strukturální opatření, a v důsledku toho by byl přechod na rovnováhu trhu obtížnější . Toto odvětví by následně značně trpělo, protože bylo po mnoho desetiletí postaveno na tradičních nástrojích tržní intervence a nyní by celá odpovědnost za přizpůsobení změněné situaci na trhu spočívala pouze na něm. Ceny a příjmy Při zachování současného stavu budou narůstající přebytky vytvářet sílící tlak na intervenční opatření a na rozpočet EU. Účinné odstraňování zásob vína pomocí tržních nástrojů bude stále složitější. Důsledkem opakujících se krizí by bylo snižování cen, a tedy i příjmů zemědělců . Všechny ostatní varianty by v dlouhodobém horizontu vedly k uspokojivé úrovni cen a příjmů , což je přímým důsledkem dosažení rovnováhy trhu. Ať již bude zvolena kterákoli varianta, producenti vína budou obecně muset v krátkodobém horizontu čelit poklesu cen a ztrátám příjmů , neboť ke stabilizaci situace na trhu bude zapotřebí značné strukturální přizpůsobení. K posouzení dopadů čtyř uvedených variant politiky byla provedena dvoustupňová simulace: 1. na základě statistického vztahu určeného mezi cenami stolního vína a celkovými zásobami vína byly extrapolovány ceny vína; 2. pomocí údajů ze zemědělské účetní datové sítě (FADN) a na základě sedmi „modelových hospodářství“, která představují nejvýznačnější typologie producentů stolního vína v pěti velkých vinařských oblastech EU, byl simulován dopad na příjmy způsobený předpovídanými poklesy cen. Výsledky této simulace (viz přílohy 2 a 3) ukazují, že zachování současného stavu a úplná deregulace by měly nejzávažnější dopad na ceny a příjmy . Varianta 2 by obecně měla v krátkodobém horizontu méně výrazný dopad na příjmy, ačkoli i zde by byl stále poměrně velký , a zajistila by jejich budoucí rychlou stabilizaci. Varianta 3 by obecně byla pro producenty vína ve velmi krátkodobém horizontu nejatraktivnější volbou , neboť oddělená platba by zpočátku alespoň vyrovnala pokles ceny vína. Pomalé obnovování rovnováhy trhu a prudce klesající vývoj cen by mohly ve střednědobém horizontu způsobit pokles příjmů . Konkurenceschopnost Vinařství v EU má nyní oproti svým konkurentům několik nevýhod : - menší produkční struktury s vyššími produkčními náklady a nižšími objemy pro potřeby velkých maloobchodníků, - méně dynamická marketingová strategie, - vyšší regulační omezení. V tomto ohledu by varianta 1 nepřinesla zlepšení současných problémů. Každá z variant 2, 3 a 4 by částečně správně problémy řešila , a to: - lepším tržním zaměřením, - větší flexibilitou v oblasti enologických postupů a pravidel pro označování etiketami, - nižšími regulačními omezeními. Zejména odstranění zákazu nové výsadby by bylo pro konkurenceschopnost přínosem , neboť by nejefektivnějším producentům umožnilo optimalizaci velikosti jejich hospodářství a dosažení nejvýhodnějšího objemu produkce. Navrhovaný zákaz používání sacharosy k obohacování by mohl mít negativní dopad na konkurenceschopnost dotčené produkce, neboť produkční náklady by mohly vzrůst o 15–25 %[1]. Hospodářský a sociální dopad na venkovské oblasti V rámci varianty 1 by zhoršování situace na trhu v odvětví vína vedlo k rostoucím hospodářským a sociálním problémům ve venkovských částech vinařských oblastí . Při použití varianty 2 by měla hladká stabilizace rovnováhy trhu, a tudíž dosažení hospodářské udržitelnosti produkce vína, rovněž pozitivní hospodářský a sociální dopad na venkovské oblasti jako celek. Prostředky vyčleněné na národní finanční rámec a na posílení politiky rozvoje venkova by usnadnily strukturální přizpůsobení odvětví a zmírnily účinky snižování produkce vína. V rámci variant 3 a 4 by neexistence specifických strukturálních opatření, která by působila při zrušení tržních nástrojů a napomohla strukturálnímu přizpůsobení v odvětví vína, byla spojena se značnými riziky pro soudržnost vinařských oblastí . Nejradikálnější dopady by měla varianta 4 . Dopad na životní prostředí Produkce vína zatěžuje životní prostředí různými způsoby: - dopady na půdu (eroze, utužování, úbytek organické hmoty), - intenzivním používáním přípravků na ochranu rostlin (zejména fungicidů), - odstraňováním vedlejších produktů vinifikace, - rostoucím využíváním zavlažování v některých oblastech, - nadměrnou specializací, - riziky vyplývajícími z klučení, které není prováděno řádně. Zachování současného stavu by mělo za následek pokračování všech tlaků na životní prostředí. V případě varianty 2 neexistuje jednoduchý způsob, jak prosadit dodržování základních požadavků ochrany životního prostředí na celou oblast pěstování vinné révy , neboť hospodářství by nemusela nutně dostávat přímé platby, které by mohly být kráceny v případě nedodržování pravidel podmíněnosti. Řešením by však mohlo být stanovení závislosti všech podpůrných opatření (včetně opatření, která mohou být financována z národního finančního rámce a z prostředků na rozvoj venkova) na dodržování povinností vyplývajících z podmíněnosti. Posílení klučení by mohlo mít celkově pozitivní dopad na životní prostředí, neboť obecně snižuje monokulturu. Mohlo by však rovněž vést ke vzniku rizik pro životní prostředí, pokud by pozemky byly opuštěny nebo réva nahrazena intenzivnějšími plodinami. Hlavním přínosem varianty 3 je skutečnost, že by v podmíněnosti již byly zahrnuty základní požadavky ochrany životního prostředí . V rámci varianty 4 by bylo velmi obtížné dosáhnout zavedení základních požadavků ochrany životního prostředí , neboť v rámci společné organizace trhu s vínem by pěstitelům vinné révy nebyla poskytována žádná podpora. Odstranění všech destilačních opatření v rámci variant 2, 3 a 4 může mít pozitivní dopad na životní prostředí, pokud se s vedlejšími produkty vinifikace řádně naloží. Dopad na obchod a soulad s pravidly WTO V odvětví vína jsou v souvislosti s WTO nejdůležitější tyto otázky: - vnitřní podpora: velká část ročních výdajů na společnou organizaci trhu s vínem spadá do kategorie „amber box“, a jedná se tak o typ podpory, která nejvíce narušuje obchod; - politika jakosti / zeměpisná označení (ZO): stávající regulační rámec pro jakost neposkytuje optimální mezinárodní ochranu našich zeměpisných označení v rámci dohody WTO-TRIPS; - pravidla pro označování etiketami: třetí země považují naše pravidla za diskriminační. Při použití varianty 1 by téměř všechny problémy stávajícího režimu v oblasti vína související s WTO zůstaly nevyřešeny, a mnohá ustanovení společné organizace trhu by tak mohla být v budoucnosti napadána . Všechny ostatní varianty by byly zcela v souladu se zásadami WTO , ačkoli u národního finančního rámce ve variantě 2 by bylo zapotřebí ověřit na základě konkrétního uplatňování způsobilých opatření, zda spadá do kategorie „green box“. Dopad na jakost vína, zdraví a ochranu spotřebitele Jakost vína Varianta 1 by neměla dopad na jakost vína. V rámci variant 2, 3 a 4 by mělo lepší tržní zaměření dosažené zrušením tržních opatření působit spíše ve prospěch segmentu vín vyšší jakosti . Zdraví a ochrana spotřebitele V rámci stávající společné organizace trhu s vínem má destilace konzumního alkoholu negativní dopad na veřejné zdraví, neboť se tak dotuje přeměna vína na nápoj s vyšším obsahem alkoholu. Toto opatření umožňuje výrobu vínovice s nižšími náklady, a podporuje tak její spotřebu, což je v rozporu se zdravotními zásadami. V rámci varianty 1 jsou dotace na destilaci konzumního alkoholu zachovány nebo jen částečně sníženy, a tudíž by nesoulad s politikou veřejného zdraví přetrvával. U variant 2, 3 a 4 je pravděpodobné, že zrušení dotované destilace konzumního alkoholu a obecně cíl snižovat přebytky prostřednictvím lepšího tržního zaměření produkce budou mít pozitivní dopad na veřejné zdraví . Varianta 2 by umožnila nejrychlejší absorpci přebytku vína. Zjednodušení navržená v oblasti politiky jakosti, systému zeměpisných označení a pravidel pro označování etiketami, jakož i vzdělávací a informační kampaně v rámci varianty 2 by mohly zvýšit průhlednost z hlediska spotřebitele . Dopad na efektivitu řízení Efektivitu řízení lze zvýšit zjednodušením regulačního rámce, čímž by se usnadnilo provádění systému a kontrol, a omezila by se tak rizika podvodů a zneužívání veřejných prostředků a snížily náklady na správu a statistické sledování. Dalším příspěvkem k efektivitě je větší míra subsidiarity umožňující reagovat na specifické potřeby v oblasti politiky na úrovni členských států. Varianta 1 by celkově nepřinesla žádná zlepšení efektivity řízení , přičemž rozpočtové zdroje přidělené na odvětví vína by byly pod rostoucím tlakem. Ostatní tři varianty by měly pozitivní dopad , avšak v různé míře. Varianta 2 by přinesla výrazné zjednodušení , a to díky zrušení některých složitých opatření (práva na výsadbu, destilace, soukromé skladování vína a veřejné skladování alkoholu), ke kterému by v některých případech došlo po uplynutí přechodného období. Tato varianta by rovněž vedla ke zvýšení míry subsidiarity díky zavedení národního finančního rámce, který by členským státům umožňoval volbu mezi souborem alternativních opatření, a díky navýšení prostředků věnovaných na rozvoj venkova ve vinařských oblastech. Varianta 3 by znamenala větší zjednodušení , neboť zavedení režimu jednotné platby a ukončení opatření pro konkrétní plodiny by umožnilo snížení složitosti příslušného režimu. Z hlediska subsidiarity by byla prostřednictvím specifického provádění režimu jednotné platby poskytnuta určitá flexibilita . Varianta 4 by umožnila radikální právní zjednodušení a snížení rozpočtových potřeb, ačkoli se socioekonomickými důsledky této varianty, zejména pro přistupující členské státy, by byla v dlouhodobém horizontu spojena rozpočtová rizika. Srovnání variant V tabulce 2 jsou shrnuty různé dopady jednotlivých variant politiky. Tabulka 2: Přehled dopadů jednotlivých variant PŘEHLED DOPADŮ | Varianta 1: Vylepšený stávající stav | Varianta 2: Zásadní reforma společné organizace trhu | Varianta 3: Reforma podle zásad reformy SZP | Varianta 4: Deregulace | Rovnováha trhu | narůstající přebytek | nejhladší dosažení rovnováhy | narůstající přebytek v krátkodobém a střednědobém horizontu | narůstající přebytek v krátkodobém a střednědobém horizontu | rovnováha trhu v dlouhodobém horizontu | rovnováha trhu v dlouhodobém horizontu | Ceny | prudký pokles v důsledku neudržitelnosti systému | pokles v krátkodobém horizontu | prudký pokles v krátkodobém a střednědobém horizontu | velmi prudký pokles v krátkodobém a střednědobém horizontu | zotavení po dosažení rovnováhy | zotavení po dosažení rovnováhy | zotavení po dosažení rovnováhy | Příjmy v zemědělství | postupný pokles v důsledku neudržitelnosti systému | pokles v krátkodobém horizontu | pokles ve střednědobém horizontu | velmi prudký pokles v krátkodobém a střednědobém horizontu | zotavení po dosažení rovnováhy | zotavení po dosažení rovnováhy absence mechanismu bezpečnostní sítě | zotavení po dosažení rovnováhy absence mechanismu bezpečnostní sítě | Konkurenceschopnost | žádné zlepšení | rychlé zlepšení díky hospodářské udržitelnosti a lepším regulačním opatřením umožňujícím flexibilitu a inovace | zlepšení v dlouhodobém horizontu díky hospodářské udržitelnosti a lepším regulačním opatřením umožňujícím flexibilitu a inovace | výrazné zlepšení v dlouhodobém horizontu díky hospodářské udržitelnosti, svobodě pěstování a lepším regulačním opatřením umožňujícím flexibilitu a inovace | Hospodářský a sociální dopad na venkovské oblasti | postupné zhoršování v důsledku neudržitelnosti systému | zlepšení v důsledku hladkého dosažení hospodářské udržitelnosti | rizika vyplývající ze značných potřeb restrukturalizace | významná rizika vyplývající ze značných potřeb restrukturalizace a možných přesunů produkce mezi oblastmi | Životní prostředí | žádné zlepšení | absence jednoduchého řešení, jak uplatňovat pravidla podmíněnosti na celou oblast pěstování vinné révy přesun prostředků ve prospěch rozvoje venkova lze použít k podpoře opatření šetrnějších k životnímu prostředí | přímá použitelnost obecné podmíněnosti | velmi obtížné uplatňovat pravidla podmíněnosti absence dostupných finančních prostředků na podporu opatření šetrnějších k životnímu prostředí | Obchod v souladu s pravidly WTO | možné napadnutí různých opatření | většina problémů vyřešena | většina problémů vyřešena | většina problémů vyřešena | Jakost vína | neutrální | zvýšení díky lepšímu tržnímu zaměření | zvýšení díky lepšímu tržnímu zaměření | zvýšení díky lepšímu tržnímu zaměření | Zdraví / spotřebitelé | žádné zlepšení | zastavení nepřijatelné podpory destilace na konzumní alkohol větší průhlednost pravidel pro označování etiketami a jejich větší zaměření na spotřebitele | zastavení nepřijatelné podpory destilace na konzumní alkohol větší průhlednost pravidel pro označování etiketami a jejich větší zaměření na spotřebitele | zastavení nepřijatelné podpory destilace na konzumní alkohol větší průhlednost pravidel pro označování etiketami a jejich větší zaměření na spotřebitele | Rozpočet | narůstající tlak | neutrální | neutrální | možnost úspor | Subsidiarita | žádné zlepšení | výrazně větší flexibilita díky národnímu finančnímu rámci a vyššímu objemu prostředků na rozvoj venkova | flexibilita při provádění režimu jednotné platby | potenciálně vyšší flexibilita díky přesunu na rozvoj venkova | Zjednodušení, použitelnost, kontrolovatelnost | žádné zlepšení | mírné zjednodušení | výrazné zjednodušení, avšak specifické operativní problémy při provádění režimu jednotné platby v odvětví vína | většina problémů vyřešena | Příloha 1: Střednědobá prognóza pro odvětví vína v EU-27 na období let 2010–11 [pic] Příloha 2: Dopad na ceny Regresní analýza mezi průměrnými ročními cenami stolního vína a zásobami vína Varianta 1: Zachování současného stavu [pic] Varianta 2: Zásadní reforma společné organizace trhu [pic] Varianta 3: Reforma podle zásad reformy SZP [pic] Varianta 4: Úplná deregulace [pic] Příloha 3: Dopad na příjmy v zemědělství Souhrn výsledků přístupu založeného na modelových hospodářstvích produkujících stolní víno v některých oblastech EU – zdroj: GŘ AGRI – FADN Odchylka čisté přidané hodnoty hospodářství na roční pracovní jednotku (FNVA/AWU) v % [pic] FNVA/AWU v druhém roce po reformě [pic] Změna FNVA/AWU v roce 2 reformy [pic] [1] Zdroj: The enrichment of wine in the European Community, Wageningen University, EUR report 13239, 1991. + zákaz používání sacharosy + zachování zákazu úplného vylisování + zachování zákazu úplného vylisování + zákaz používání sacharosy + současný stav z hlediska používání sacharosy 5000 10000 15000 20000 25000 30000 35000 Poitou- Charentes - stolní víno a koňak Languedoc- Roussillon - specializovaný producent stolního vína Apulie (1) - stolní víno Apulie (2) - stolní víno a olivy Sicílie (1) - stolní víno Sicílie (2) - stolní víno a olivy Kastilie-La Mancha – specializovaný producent stolního vína Varianta 1 Zach. souč. st. Varianta 2 Zásadní refor. Varianta 3 Reforma ≈ SZP Varianta 4 Deregulace FNVA/AWU v €