Pracovní dokument Komise - Zpráva o provádění SBA /* KOM/2009/0680 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 15.12.2009 KOM(2009)680 v konečném znění PRACOVNÍ DOKUMENT KOMISE Zpráva o provádění SBA ÚVOD ÚSPěšNOST MALÝCH a středních podniků je klíčová pro budoucí zaměstnanost a prosperitu v EU. Komise proto v červnu 2008 zahájila novou ambiciózní politickou iniciativu, Small Business Act pro Evropu (SBA) , s cílem dostat do popředí malé a střední podniky při rozhodování, posílit jejich potenciál k vytváření pracovních míst v EU a podpořit jejich konkurenceschopnost jak v rámci jednotného trhu, tak i na celosvětových trzích. Jako klíčový prvek má SBA uskutečnit zásadu „Zelenou malým a středním podnikům“ v politikách a rozhodovacích procesech na všech úrovních EU. Finanční a hospodářská krize dále prohloubila potřebu dalekosáhlých a komplexních politických opatření ve prospěch malých a středních podniků. Při přijímání SBA se také Rada ve složení pro konkurenceschopnost v prosinci 2008 shodla na akčním plánu opatření, která je nutno přednostně zavést za účelem lepšího uspokojování potřeb malých a středních podniků v době celosvětové krize s důrazem na zlepšení přístupu k finančním prostředkům, přístupu na trhy a právního prostředí. To bylo následně potvrzeno zasedáním Evropské rady v prosinci 2008. Evropský parlament podpořil SBA a vyzval členské státy, aby SBA v plném rozsahu provedly. V neposlední řadě, Výbor regionů také silně podpořil potřebu plně uvolnit potenciál malých a středních podniků prostřednictvím SBA. Tato zpráva shrnuje pokrok dosažený v roce 2009, což byl první celý rok provádění SBA, se zaměřením hlavně na opatření obsažená v akčním plánu k SBA a v Plánu evropské hospodářské obnovy . Komise i členské státy přijaly zásadní opatření ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům, k usnadnění jejich přístupu na trhy EU a třetích zemí a ke zlepšení rámcových podmínek pro malé a střední podniky, zejména odstraněním zbytečné administrativní zátěže. PROVÁDěNÍ SBA V ROCE 2009 KOMISE REALIZOVALA ZÁSADNÍ OPATřENÍ OZNÁMENÁ v SBA. Přijala všech pět legislativních návrhů souvisejících s SBA. Obecné nařízení o blokových výjimkách přijaté v červenci 2008 usnadnilo vládám podporu malých a středních podniků prostřednictvím opatření podpory, na která se nevztahuje oznamovací povinnost. Návrh snížených sazeb DPH nabyl účinnosti dne 1. června 2009 a nabízí členským státům široké možnosti zvýšení hospodářské činnosti, především ve službách s vysokým podílem lidské práce. Další tři legislativní návrhy dosud nejsou schváleny a Rada a Evropský parlament mají klíčovou úlohu v zajištění rychlého přijetí těchto návrhů v zájmu nabídnutí dalšího ulehčení situace malých a středních podniků a jejich podpory. Navrhované přepracování směrnice o pozdních platbách i návrh statutu evropské soukromé společnosti jsou životně důležité pro konkurenceschopnost malých a středních podniků. Cílem návrhu ohledně fakturace DPH, přijatého Komisí v lednu 2009, je zajistit rovné zacházení s fakturami v papírové i elektronické podobě a odhaduje se, že má střednědobý potenciál snížení maximálně o 18,4 miliard EUR, pokud by všechny podniky zasílaly všechny své faktury elektronicky. Členské státy také prokázaly silné politické odhodlání zavést SBA, ale liší se, pokud jde o zvolený přístup i dosažené výsledky. Několik členských států převzalo SBA jako celek do svých vnitrostátních politických programů. Belgie zahájila v říjnu 2008 svůj „Plán pro malé a střední podniky“ , který zahrnuje 40 opatření pokrývajících hlavní cíle SBA. V Itálii vláda vytvořila pracovní skupinu pro sledování provádění SBA, přičemž byla navržena opatření v deseti oblastech. Irská vláda zaujala podobný přístup. Ve svých zprávách z roku 2009 o dosaženém pokroku v souvislosti s lisabonským partnerstvím pro růst a zaměstnanost Finsko, Francie, Nizozemsko, Rumunsko a Spojené království výslovně uvedly, jak provádějí SBA. Francie přijala opatření týkající se tří priorit akčního plánu k SBA. Spojené království předložilo velmi podrobnou přílohu s výčtem opatření přijatých v souvislosti s každou z deseti zásad SBA. Kromě toho přijaly SBA také některé regiony jako například Katalánsko (ve Španělsku) nebo Severní Porýní-Vestfálsko (v Německu) . Nicméně nejčastěji členské státy přijaly konkrétní opatření označená v akčním plánu k SBA jako prioritní. Provádění zásady „Zelenou malým a středním podnikům“ Od ledna 2009 Komise systematicky používá „test malých a středních podniků“ k hodnocení dopadu všech jejích významných legislativních a politických návrhů na malé a střední podniky. Tento test se stal součástí revidovaných pokynů Komise týkajících se posouzení dopadů a jeho používání je pečlivě sledováno. Na základě testu malých a středních podniků Komise v únoru 2009 navrhla dát členským státům možnost vyjmout mikropodniky z působnosti účetních pravidel . Členské státy by mohly samy vypracovávat účetní režimy, které jsou pro jejich mikropodniky nejvhodnější. V důsledku toho by 5,4 milionu mikropodniků mohlo mít prospěch z režimů, které jsou lépe uzpůsobeny jejich potřebám, což pro hospodářství EU představuje možné úspory ve výši 6,3 miliardy EUR. Celá řada členských států jako například Belgie , Dánsko , Finsko a Německo také začlenilo „test malých a středních podniků“ do svého přístupu k přijímání vnitrostátních rozhodnutí. Komise podnikla zásadní kroky k dosažení cíle EU stanoveného v březnu 2007, kterým je 25% snížení administrativní zátěže a z něhož mají prospěch především malé a střední podniky. Očekává se, že opatření ke snížení administrativní zátěže, která již byla legislativními orgány přijata, povedou ke snížení nákladů o 7,6 miliardy EUR. Opatření, která dosud nejsou Radou a Evropským parlamentem přijata, by mohla tuto částku zvýšit o dalších 30,7 miliardy EUR. Celkově by omezení administrativní zátěže, jež je navrženo nebo v současnosti připravováno Komisí, mohlo překročit původní cíl a dosáhnout 33 % z celkové hodnoty administrativní zátěže mající svůj původ v EU, která se odhaduje na 123,8 miliardy EUR. Kromě toho je Komise odhodlána pokračovat ve snižování zbytečné administrativní zátěže, jak uvádí ve svém sdělení „Akční program pro snižování administrativní zátěže v Evropské unii - Plány snižování zátěže v jednotlivých odvětvích a činnosti v roce 2009“ -KOM(2009) 544. Mezi příklady možných dalších opatření ve prospěch malých a středních podniků patří ohlášené osvobození řidičů, kteří nejsou řidiči z povolání, od povinnosti dodržovat doby řízení vozidla a doby odpočinku, a tudíž i od povinnosti používat tachografy při cestách na vzdálenosti do 100 km, a zlepšené pokyny pro hodnocení rizik v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví, které by byly hlavně ku prospěchu malých podniků. Komise vítá skutečnost, že všechny členské státy již přijaly vnitrostátní cíle snížení administrativní zátěže a že nadále zjednodušují správní prostředí pro malé a střední podniky. Například průměrná doba potřebná k založení společnosti s ručením omezeným nyní představuje 8 dnů (oproti 9 dnům v roce 2008) a potřebné náklady činí 417 EUR (oproti částce 463 EUR v roce 2008). Osmnáct zemí vytvořilo funkční správní místa pro jednorázové vyřízení , která jsou schopna vyřídit založení společnosti s ručením omezeným, a vypracovalo alespoň určitý počet předem stanovených postupů (zápis společnosti do rejstříku, přihlášení k dani atd.). Bulharsko dokončilo racionalizaci postupů při zakládání společností, zahájenou v roce 2008, v rámci které bylo devět postupů při zakládání společnosti sloučeno do jediného jednoduchého postupu. Německo úspěšně upravilo právní předpisy pro společnosti s ručením omezeným, které nejenže zjednodušují celý postup, ale mohou také pomoci podpořit zakládání většího počtu společností. Racionalizace příslušných postupů v Maďarsku , na Maltě a na Slovensku také přispěla ke zkrácení doby potřebné pro založení společnosti v těchto zemích. Ve Slovinsku dokáže elektronický systém pro jednorázové vyřízení zaregistrovat všechny formy společností během 3 dnů nebo i rychleji, což přineslo slovinským malým a středním podnikům úspory ve výši 10,2 milionu EUR za rok. SBA také vyzval členské státy, aby umožnily dokončit všechny právní postupy při zániku podniku v případě úpadku, který není způsoben podvodným jednáním , během jednoho roku (nebo ještě dříve). Dosud na tuto výzvu zareagovalo pět zemí: Belgie, Finsko , Irsko, Španělsko a Spojené království . A konečně, Komise také rozhodla pilotní akci týkající se společných dat začátku platnosti předpisů , původně plánovanou na jeden rok, prodloužit na dva roky: 2010–2011. První výroční prohlášení s uvedením právních aktů, které mají být v budoucnu přijaty v pevně stanovených datech, by mělo být zveřejněno v roce 2010 společně s dokumentem Strategické přezkoumání procesu zlepšování právní úpravy. Mezi odvětví podílející se na tomto mechanismu patří automobilový průmysl, výroba výbušnin, saponátů a prekurzorů drog. Přístup k finančním prostředkům Komise zjednodušila pravidla státní podpory a jasně poukázala na potřebu lépe zohledňovat potřeby malých a středních podniků na úrovni členských států. Nové obecné nařízení o blokových výjimkách přijaté v rámci SBA konsoliduje do podoby jednoho textu a harmonizuje pravidla dříve stanovená v pěti samostatných nařízeních a rozšiřuje kategorie státní podpory, na které se tyto výjimky vztahují. Obecné nařízení o blokových výjimkách zavedlo nová pravidla ohledně intenzity podpory pro malé a střední podniky (povolený podíl podpory o 20 % vyšší pro malé podniky a o 10 % vyšší pro střední podniky) a také ohledně pobídek pro vytváření nových podniků a ohledně podpory podnikatelek. Blokově vyňatá podpora pro malé a střední podniky činila v roce 2008 2,8 miliardy EUR, což představuje nárůst o 0,3 miliardy EUR oproti roku 2007. Komise také přijala Příručku pravidel státní podpory , která poskytuje stručný přehled možností podpory pro malé a střední podniky, povolených podle předpisů Společenství pro oblast státní podpory. Kromě toho Komise přijala prozatímní rámec státní podpory na léta 2009–2010 poskytující členským státům větší možnosti řešit důsledky omezování úvěrů na reálnou ekonomiku. Zejména mohou členské státy poskytovat dotované úvěry, záruky za úvěry s nižší prémií, rizikový kapitál pro malé a střední podniky a přímou státní podporu až do výše 500 000 EUR bez oznamování jednotlivých případů. Skupina Evropské investiční banky (EIB) hrála v roce 2009 při usnadňování přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům klíčovou úlohu. Podstatně zvýšila svou úvěrovou činnost věnovanou malým a středním podnikům, a to z 8,1 miliardy EUR v roce 2008 přibližně na 11,5 miliardy EUR v roce 2009. Kromě toho Komise také úzce spolupracovala s EIF. Kromě průběžného zavádění nástrojů na podporu malých a středních podniků, jak to předpokládá Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (1,13 miliardy EUR vyčleněno na léta 2007–2013), 200 milionů EUR bylo přiděleno Evropskou investiční bankou na mezaninové financování pro rok 2009. V září 2009 byla provedena první investice (ve výši 1,85 milionu EUR) v rámci iniciativy JASMINE , která byla Komisí zahájena v roce 2008 za účelem podpory rozvoje mikrofinančních institucí v Evropě. EIF předpokládá, že v roce 2009 budou provedeny další dvě investice, každá v hodnotě dalších 2 až 3 milionů EUR. Kromě toho Komise zesílila svou snahu poskytovat členským státům a dalším zainteresovaným subjektům prostřednictvím pravidelných průzkumů informace o přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům. Iniciativa JEREMIE také pokračuje velmi dobře. Příprava programů politiky soudržnosti na období 2007–2013 vyústila ve vypracování 85 operačních programů, buď celostátních nebo regionálních, které předpokládají možnost, že by Evropský fond pro regionální rozvoj spolufinancoval nástroje takového typu, jako je iniciativa JEREMIE, na podporu malých a středních podniků a nově zakládaných firem. Do října 2009 byla iniciativa JEREMIE zavedena ve 13 členských státech buď na celostátní nebo na regionální úrovni. Operační programy Evropského fondu pro regionální rozvoj přidělily podílovým fondům v rámci iniciativy JEREMIE celkovou částku 3,069 miliardy EUR. V reakci na finanční a hospodářskou krizi a často za použití prozatímního rámce státní podpory většina členských států také přijala politická opatření ke zvýšení přístupu malých a středních podniků k likviditě, zejména k bankovním úvěrům, a to vytvořením a rozšířením systémů úvěrů a záruk pro malé a střední podniky ( Belgie , Česká republika , Dánsko , Estonsko , Finsko , Francie , Itálie, Litva , Lucembursko , Maďarsko , Německo , Nizozemsko , Rakousko, Řecko , Spojené království a Španělsko ). Balíček Evropské investiční banky ve výši 30 miliard EUR na úvěry malým a středním podnikům také některým členským zemím umožňuje použít systém záruk druhé úrovně. Kromě toho Belgie a Francie zavedly „zprostředkovatele úvěrů“, který působí jako kontaktní místo pro malé a střední podniky a soukromé podnikatele, kteří mají problémy se svou bankou. Několik členských států podniklo kroky k omezení pozdních plateb , přičemž se předpokládá přepracování směrnice o pozdních platbách a v některých případech i přijetí předpisů, které jdou nad její rámec. V Bulharsku ministr financí oznámil, že jako preventivní opatření zvýší zákonný úrok za pozdní platbu o 10 nebo 20 bodů. Ve Francii zákon k modernizaci hospodářství, přijatý v srpnu 2008, požaduje, aby se lhůta splatnosti veřejných poplatků snížila nejpozději do 1. července 2010 na 30 dnů. V Německu nový zákon, který je účinný od 1. ledna 2009, zlepšuje pozici věřitele v případě smluv upravujících vztah podniku ke spotřebiteli (např. zálohové platby, odmítnutí poskytnout službu při neexistenci záruky, požadované zajištění). V Portugalsku vláda schválila program „Pagar a Tempo e Horas“ k omezení pozdních plateb, který jako dlouhodobý cíl stanoví lhůtu splatnosti v trvání 30 až 40 dnů. Ve Spojeném království se centrální vláda zavázala hradit veškeré účty do 10 dnů . Zkracování lhůt splatnosti a zpoždění úhrad zůstává zvlášť důležité pro malé a střední podniky působící v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku . Tyto členské státy mají největší prostor pro zlepšení, co se týče doby splatnosti ze strany orgánů veřejné správy (průměrně kolem 150 dnů). Komise také zjednodušila pravidla řízení politiky soudržnosti , aby usnadnila provádění 455 programů politiky soudržnosti naplánovaných na období 2007–2013, které představují investice v celkové výši 347 miliard EUR, a tím urychlila toky investic směřujících zejména k navrhovatelům projektů, jako jsou malé a střední podniky. Také jsou podporovány investice do odvětví souvisejících s energetickou účinností a využíváním obnovitelných zdrojů energie v bydlení, a to vzhledem k jejich značnému potenciálu zajistit růst a zaměstnanost. Zjednodušení 7. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj (RP7) také postupuje vpřed a do konce roku 2009 přijme Komise návrh umožňující rostoucím malým a středním podnikům účastnícím se projektu v rámci RP7 zachovat si v rámci daného projektu přínosy vyplývající ze zacházení s malými a středními podniky, přestože daný podnik během trvání projektu přesáhne maximální velikost malého nebo středního podniku. A konečně, Komise rozhodla o interních opatřeních ke zlepšení plnění rozpočtu , která by mohla napomoci hospodářskému oživení. Zejména byly zkráceny cílové lhůty pro schvalování zpráv a úhradu plateb, přičemž platí, že platby by měly být prováděny do 30 dnů (respektive do 20 dnů u předběžného financování). Přístup na trhy Za účelem stimulace přeshraničních spolupráce s jednotným trhem Komise a členské státy společně rozhodly od 1. května 2009 dále snížit poplatky za práva k ochranným známkám s platností v rámci celé EU o 40 % a zjednodušit postup zápisu. S důrazem na význam zajištění rovných podmínek pro všechny hospodářské subjekty v přístupu k veřejným nabídkovým řízením vyzvala Komise členské státy, aby co nejvíce využívaly „Evropský kodex osvědčených postupů“ pro usnadnění přístupu malých a středních podniků k veřejným výběrovým řízením ( „Kodex pro malé a střední podniky“ ), přijatý v rámci SBA v červnu 2008. Několik členských států přijalo opatření v návaznosti na zveřejnění tohoto kodexu. Ve Francii legislativní orgány v zákoně o zadávání veřejných zakázek („Code des Marchés Publics“) objasnily, že stanovení minimálních úrovní způsobilosti pro nabídková řízení je nepovinné. V Maďarsku byl v dubnu 2009 pozměněn zákon o zadávání veřejných zakázek a obsahuje některé nové prvky jako například rozdělování zakázek na dílčí části v případě potřeby. V Irsku vnitrostátní orgány připravují rozsáhlé pokyny s cílem pomoci orgánům veřejné správy při stanovení vhodných úrovní finanční způsobilosti uchazečů s ohledem na konkrétní požadavky. V Polsku orgány podporují Kodex pro malé a střední podniky prostřednictvím internetových stránek a jeho distribucí zástupcům zadávajících orgánů, kteří se účastní školení. Ve Švédsku od ledna 2009 zodpovídá agentura pro právní, finanční a správní služby za poskytování praktické pomoci a pokynů zadavatelům i uchazečům v rámci celé země. A konečně, v roce 2010 Komise zahájí kampaň na podporu využívání Kodexu o malých a středních podnicích a studii za účelem aktualizace údajů o přístupu malých a středních podniků k veřejným nabídkovým řízením. Za účelem podpory používání norem malými a středními podniky a na žádost Komise nyní CENELEC na svých internetových stránkách zdarma zveřejňuje rozsah působnosti evropských norem, aby malým a středním podnikům pomohl identifikovat ty normy, které ovlivňují jejich podnikání. Rostoucí počty členů CEN v souladu se strategií CEN na rok 2010 zveřejňuje rozsah působnosti ve svých vnitrostátních katalozích. Komise také v roce 2009 zvýšila finanční podporu EU na 2,1 milionu EUR, aby podpořila účast malých a středních podniků a obranu jejich zájmů v procesu normalizace a zlepšila informovanost malých a středních podniků o evropských normách a zvýšila míru jejich využívání těmito podniky. Komise rovněž zdůraznila význam úplného a včasného provedení směrnice o službách , která značně usnadní zakládání podniků a přeshraniční poskytování služeb. Zejména to vede ke zjednodušení správních postupů v členských státech, umožňuje to společnostem i jednotlivcům provedení všech nezbytných formalit, jako jsou různá povolení, oznámení nebo environmentální licence, elektronicky prostřednictvím jednotných kontaktních míst. Komise věnovala značné prostředky na sledování a koordinaci provádění směrnice (ve spolupráci s členskými státy), které skončí dne 28. prosince 2009. Mezi hlavní oblasti práce patří vybudování jednotných kontaktních míst a vývoj praktických řešení usnadňujících přeshraniční používání elektronických podpisů. Tato činnost bude pokračovat i v budoucnu, mimo jiné i rozsáhlým pilotním projektem (jednotných kontaktních míst), který má dále podpořit využívání jednotných kontaktních míst i po roce 2010. Pokud jde o vnější aspekt, byly na 30 klíčových vývozních trzích zřízeny týmy pro přístup na trh . Delegace EU, členské státy a podnikatelské organizace EU tudíž důsledně koordinují svou činnost, aby se navzájem informovaly o obchodních překážkách a odstraňovaly je. V zájmu usnadnění přístupu malých a středních podniků na rychle rostoucí trhy mimo území EU navíc Komise zřizuje na vybraném počtu těchto trhů podnikatelská střediska . Tato střediska budou pomáhat malým a středním podnikům EU, které se chtějí etablovat a obchodovat v těchto zemích, a to poskytováním služeb na podporu podnikání včetně pomoci při přístupu na trh, vyhledávání obchodních partnerů, logistické podpory a poradenství v takových otázkách, jako je ochrana práv k duševnímu vlastnictví a normalizace. V listopadu 2008 zahájilo svou činnost Evropské podnikatelské středisko v Indii. V Číně bude toto středisko otevřeno v roce 2010. Zvažuje se zřízení středisek v dalších zemích. Značný počet zemí ( Česká republika , Dánsko , Itálie, Lucembursko , Německo , Nizozemsko , Rakousko , Slovinsko a Španělsko ) posílil veřejnou podporu a financování vývozu. A konečně, funguje Enterprise Europe Network (Evropská podniková síť) jakožto síť na podporu podnikání, která má 567 partnerských organizací působících ve 44 zemích. Služby poskytuje asi 3 000 členů profesionálního personálu, kteří jsou ve styku asi se 3 miliony malých a středních podniků. Během prvních 18 měsíců činnosti tato síť uspořádala přes 10 000 akcí, kterých se zúčastnilo přibližně 400 000 malých a středních podniků, a uzavřela více než 1 400 dohod o podnikatelské a technické spolupráci. Podpor a podnikání V roce 2009 přispěly dvě významné akce, První evropský týden malých a středních podniků , který se konal ve 36 evropských zemích, a Konference o SBA a Evropské chartě pro malé podniky , k propagaci podnikání v řadách široké veřejnosti, daly prostor podnikatelům k prezentaci své profesní dráhy a poskytly jim příležitosti k navázání vzájemných kontaktů. Je vhodné poznamenat, že kandidátské země i země sousedící s Evropskou unií projevují rostoucí zájem o vývoj politik ve prospěch malých a středních podniků a o vzájemnou výměnu zkušeností. Výměna osvědčených postupů a proces učení se jeden od druhého dobře funguje i za hranicemi EU. Například Norsko vypracovalo akční plán na podporu ženského podnikatelství s cílem dosáhnout do roku 2013 40% podílu žen mezi podnikateli. Během minulých deseti let navrhly zúčastněné země přes 600 osvědčených postupů . Evropské ceny za podnikání přiměly orgány veřejné správy v členských státech k vypracování politik ve prospěch malých a středních podniků. Na podzim roku 2009 Evropský výbor regionů zahájil novou iniciativu s názvem „Evropský podnikatelský region“. Ve spolupráci se švédským předsednictvím ve Stockholmu byla v říjnu 2009 zahájena činnost Evropské sítě vyslanců pro podporu ženského podnikání s cílem „překlenout rozdíly mezi ženami a muži“ a zvýšit v Evropě počet žen zakládajících podniky. Tato síť je tvořena 100 vyslanců, kteří v současnosti pokrývají deset zemí. V rámci snahy o podporu malých podniků při prosazování na vnitřním trhu podněcuje iniciativa Komise ERASMUS pro mladé podnikatele mladé podnikatele ke stážím u zkušených podnikatelů v jiném členském státu EU. Již bylo schváleno prvních 100 vztahů mezi novými a hostitelskými podnikateli a k účasti v tomto programu se přihlásilo 1 200 nových a hostitelských podnikatelů. A konečně, celá řada zemí zakotvila ve svých učebních osnovách podnikatelské vzdělání (Španělsko, Finsko, Irsko, Kypr, Polsko a Spojené království) nebo se rozhodla tak učinit v budoucnu. Podnikatelské vzdělání je v současnosti předmětem nové vnitrostátní strategie nebo akčního plánu v Rakousku, Dánsku a Švédsku , případně je předmětem probíhající nebo plánované reformy učebních osnov v České republice, v Estonsku, v Německu a na Maltě . Je důležité poznamenat, že jako obecný trend se důraz učebních osnov v jednotlivých státech přesouvá z obsahu na způsobilosti: to posiluje zavádění podnikavosti jako klíčové způsobilosti. Je nezbytné jít nad rámec znalostní složky a kombinovat změny učebních osnov s inovativními metodami učení. A konečně, spolupráci mezi různými odděleními a s příslušnými zúčastněnými stranami, jakož i s komunitou malých a středních podniků, je ve většině členských států třeba ještě dále zlepšit. Další kroky V roce 2009 bylo dosaženo značného pokroku. Zůstává však nanejvýš důležité nadále pokračovat v důrazném provádění akčního plánu k SBA na všech úrovních a neztratit ze zřetele dlouhodobou perspektivu vytvoření prostředí světové úrovně pro malé a střední podniky jakožto důležitého prvku provádění nadcházející strategie EU na období do roku 2020.