Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Zpráva o hodnocení programu „Aktivní evropské občanství“ za období 2004–2006 /* KOM/2007/0819 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.12.2007 KOM(2007) 819 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Zpráva o hodnocení programu „Aktivní evropské občanství“ za období 2004–2006 OBSAH 1. ÚVOD 3 1.1. Program 3 1.2. Hodnocení ex-post 4 2. HLAVNÍ ZJIŠTĚNÍ HODNOTITELE 5 2.1. Plánování a význam 5 2.2. Celková účinnost programu a jeho dopad 5 2.3. Celková účelnost programu 7 2.4. Přidaná hodnota a využití výsledků 7 3. NÁVAZNÁ DOPORUČENÍ 7 3.1. Zvýšení účasti občanů 8 3.2. Posílení soudržnosti, podpora partnerství a zvýšení součinnosti 8 3.3. Zlepšení vazeb na vnitrostátní úrovni 9 3.4. Zlepšení řízení programu 9 4. ZÁVĚRY 10 1. ÚVOD Tento dokument obsahuje hlavní zjištění a doporučení externího hodnocení ex-post programu „Aktivní evropské občanství“ za období 2004–2006[1] a zároveň reakce a závěry Komise ve vztahu k těmto doporučením. 1.1. Program Akční program Společenství na podporu aktivního evropského občanství (účast občanů) byl zaveden Radou v lednu 2004. Cíli toho programu bylo: 1) Podnítit otevřený dialog s občanskou společností a posílit vazby mezi občany různých zemí. 2) Podporovat a rozšiřovat hodnoty a cíle Evropské unie (EU). 3) Přiblížit občany EU a jejím orgánům a povzbudit je k častějšímu styku s těmito orgány. 4) Zapojit občany těsněji do úvah a rozprav o budování EU. 5) Posílit vztahy a výměny mezi občany ze zemí účastnících se programu, zejména cestou partnerství měst. 6) Podporovat iniciativy subjektů zabývajících se podporou aktivního a zúčastněného občanství. Rozpočet programu činil 72 milionů EUR a jeho specifickým cílem bylo: - Poskytovat podporu ve formě provozních grantů organizacím působícím v oblasti aktivního evropského občanství (organizace prosazující evropské myšlenky a diskusi a organizace a skupiny odborníků prosazující evropské hodnoty a cíle). - Podporovat projekty, k nimž daly podnět organizace občanské společnosti (nevládní organizace, sdružení a svazy evropského zájmu nebo mezioborové odbory). - Podporovat partnerství měst. Plánované výstupy programu zahrnovaly: - Programy činností prováděné organizacemi, které jsou podporovány provozními granty, včetně setkání, dialogu s orgány EU, zpráv o postojích, tvorby sítí, výměny osvědčených postupů a zvyšování povědomí. - Setkání, programy a nástroje vzdělávání a odborné přípravy, publikace, činnosti v oblasti šíření informací prováděné organizacemi občanské společnosti. - Setkání občanů, konference, informační kampaně a odborná příprava úředníků odpovědných za navazování partnerských vztahů mezi městy. Charakteristickým rysem programu byl vysoký počet podporovaných malých programů: v průběhu celého období trvání programu (2004–2006) bylo uděleno 4 062 grantů na akce v rámci partnerství měst, 343 grantů na projekty zahájené organizacemi občanské společnosti a 40 provozních grantů skupinám odborníků a organizacím občanské společnosti. Program tudíž podporoval vysoký počet událostí a dalších akcí, jichž se přímo účastnili občané z různých evropských zemí. Jelikož je program řízen centrálně, představovala takováto struktura významnou administrativní výzvu. Odpovědná oddělení vyřídila více než 7 000 žádostí o grant a 4 500 grantových dohod. Program se týkal 25 členských států EU. Kromě toho se k programu během roku 2005 připojily Bulharsko a Rumunsko. Účast organizací usazených v nových členských státech nebo v kandidátských zemích v průběhu období trvání programu vzrostla. Například v případě partnerství měst vzrostl poměr akcí organizovaných v těchto zemích ze 17 % v roce 2004 na 24 % v roce 2006. 1.2. Hodnocení ex-post Hodnocení ex-post bylo provedeno poradenskou firmou[2]. Hodnocení mělo tyto souhrnné cíle: 1) vyhodnotit dopad činností prováděných v rámci akčního programu Společenství na podporu aktivního evropského občanství (účast občanů); 2) vyvodit závěry pro provádění programu „Evropa pro občany“ (2007–2013). Hodnocení se zaměřilo na význam, účinnost a účelnost programu a na jeho soudržnost s ostatními iniciativami podporujícími rozvoj aktivního evropského občanství. Hodnocení bylo provedeno v roce 2006 a vycházelo z údajů[3] z let 2004 a 2005. Evropská komise předložila návrh nového programu „Evropa pro občany“ v roce 2005 na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami. Již při těchto konzultacích vyšla najevo mnohá zjištění, která byla později potvrzena v hodnocení ex-post. Z toho důvodu byla řada doporučení tohoto hodnocení začleněna do tohoto nového programu. I přesto má však řada závěrů externího hodnocení význam pro provádění nového programu[4]. 2. HLAVNÍ ZJIŠTĚNÍ HODNOTITELE 2.1. Plánování a význam Externí hodnocení potvrdilo, že je naléhavě nutné, aby Společenství působilo v oblasti aktivního evropského občanství, a že tento program umožnil na tuto nutnost reagovat. Hodnotitel rovněž potvrdil, že bylo užitečné sjednotit akce, které byly dříve prováděny samostatně, v jediném programu. Podle hodnotitele byly cíle a činnosti programu všeobecně v souladu s celkovým účelem programu a s politickým kontextem. Program se zaměřoval na širokou škálu cílových skupin, které byly podle hodnotitele jasně vymezeny. Hodnotitel navrhuje, aby byl skromný rozpočet programu upraven tak, aby lépe vyhovoval rozsahu stanovených cílů programu; oblast působnosti programu byla velmi rozsáhlá, jeho zdroje však byly omezené. V důsledku této skutečnosti by mohlo hrozit, že vznikne rozdíl mezi cíli programu a tím, čeho by mohlo být ve skutečnosti dosaženo. 2.2. Celková účinnost programu a jeho dopad Co se týče účinnosti, byl program nejúspěšnější z hlediska posílení vazeb a výměn mezi občany různých zemí. 75 % respondentů oznámilo, že tohoto konkrétního cíle bylo ve velkém rozsahu dosaženo. 45 % respondentů bylo toho názoru, že program ve velké míře splnil cíl prosazovat a šířit hodnoty EU. 31 % respondentů odpovědělo, že program dokázal občany přiblížit k EU. Z těchto zjištění vyplývá, že silnou stránkou programu bylo jeho horizontální poslání, tedy posílení vazeb mezi občany EU, organizacemi občanské společnosti a obcemi, slabších výsledků naopak dosáhl, pokud jde o vertikální rozměr, tedy v oblasti sblížení občanů a EU. Sblížení občanů a EU tedy pro nový program „Evropa pro občany“ nadále představuje důležitou výzvu. Podle stanoviska hodnotitele patří mezi nejdůležitější výsledky programu konkrétní produkty (např. publikace), odborná příprava, zkušenosti a poznatky v oblasti metodologie, nové politické zkušenosti a intenzivnější evropská spolupráce a zvýšení povědomí o otázkách občanství a jiných kulturách. Program rovněž dosáhl důležitých výsledků, pokud jde o rozvíjení schopností příjemců. Dopad programu lze shrnout do následujících čtyř skupin: a) Občané EU jsou lépe informováni o činnostech EU - Účastníci projevují větší zájem o debaty o EU a politiky EU a lépe se v nich orientují – některé organizace oznámily, že roste zájem účastníků o evropské projekty. - Jednotliví občané mají lepší přístup k orgánům EU. b) Silnější organizace občanské společnosti na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni - Tvorba sítí: mnoho organizací oznámilo, že výsledkem jejich projektu bylo vytvoření nové sítě nebo výrazné zvýšení počtu členů stávající sítě. - Lepší fungování organizací: pokud jde o projekty občanské společnosti, financování ze strany EU bylo často podnětem k částečnému financování ze strany jiných organizací, a to soukromých i veřejných. - Větší zájem o evropské otázky, lepší udržitelnost evropských činností a zvýšené využívání zdrojů financování EU: téměř polovina organizací, které se programu zúčastnily, oznámila, že díky jejich účasti v programu vzrostl i jejich zájem podílet se na větším počtu činností EU. - Lepší poskytování služeb organizacemi, které působí v oblasti občanství: provozní granty byly považovány za důležitý přínos ke schopnostem organizace fungovat a poskytovat služby v oblasti aktivního evropského občanství. - Posílení postavení: řada organizací oznámila, že získání grantu EU bylo znakem uznání, a činnosti v rámci projektu na místní úrovni tudíž získaly důvěryhodnost. c) Lepší interakce a silnější mezinárodní sítě mezi partnerskými městy - Zvýšená intenzita evropských činností. - Rozvinutější a silnější sítě partnerských měst v důsledku programu: řada místních orgánů vytvořila novou síť nebo upevnila a rozšířila svou stávající síť a rovněž byl na vícestranném základě uspořádán větší počet akcí v rámci partnerství měst. d) Intenzivnější využívání výstupů organizací občanské společnosti při tvorbě politik EU - Přínos k politické debatě a tvorbě právních předpisů: ukázalo se, že některé podporované organizace jsou pro tvůrce politik na vnitrostátní i evropské úrovni důležitými zdroji odborných znalostí a informací. V několika případech jejich práce přímo přispěla k politickým/legislativním změnám vnitrostátního či evropského rámce. Příkladem politické změny nebo politického dopadu je zveřejnění zprávy o volném pohybu pracovníků v EU službou ECAS, která se následně stala jedním ze zdrojů pro činnost Evropské komise v této oblasti. Obdobného výsledku dosáhly i další organizace, které obdržely provozní grant, např. Sociální platforma, při přípravě směrnice o službách, organizace Free Trials Abroad (bezplatné soudní řízení v zahraničí) nebo Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů Evropské unie, které informovalo o změně belgických právních předpisů týkajících se uprchlíků [5] . Hodnocení tudíž dokazuje, že dopad programu je v souladu s cíli programu. 2.3. Celková účelnost programu Pokud jde o účelnost programu, z hodnocení vyplývá, že příjemci byli všeobecně spokojeni s tím, jak Evropská komise program řídila. Např. 74 % respondentů bylo toho názoru, že dokumenty, například formuláře žádostí, jsou z hlediska jasnosti na dobré úrovni. Příjemci rovněž zdůraznili, že se jim dobře jednalo přímo s úředníky Komise. Hodnotitel nicméně zdůraznil, že příjemci považují za problematickou poměrně vysokou fluktuaci úředníků Komise odpovědných za řízení projektů/grantů. Jako hlavní body, které je třeba ve správě programu vylepšit, uvedlo hodnocení zpožděné platby a poměrný nedostatek zpětné vazby, pokud jde o míru spokojenosti Komise s kvalitou výstupů, jakož i potřebu mít k dispozici více informací, podporu při hledání partnerů a poradenství a pokyny týkající se činností v rámci programu. 2.4. Přidaná hodnota a využití výsledků Přidaná hodnota programu spočívá především v posílení „evropského“ rozměru financovaných činností a možnosti přímé účasti evropských občanů bez ohledu na prostředí, z něhož pocházejí. Přibližně 80 % dotázaných příjemců prohlásilo, že by nebyli bývali schopni získat jinde finanční prostředky na své činnosti. Podle hodnotitele mohl mít program „Aktivní evropské občanství“ větší potenciál v oblasti šíření a využívání výsledků, a to zejména na úrovni EU. Informace o výsledcích projektu byly šířeny především na místní úrovni, přičemž na evropské úrovni se jejich šířením zabývala jen menšina organizací. Obdobně bylo poměrně omezené šíření výsledků mezi jednotlivými projekty – podle hodnotitele byl jen menšinový podíl respondentů informován o výsledcích jiných projektů. Hodnotící zpráva obsahuje sedm příkladů osvědčených postupů. Tyto studie jednotlivých případů poskytují dobré příklady snah v oblasti šíření informací. Například italský projekt v rámci partnerství měst ve městě Specchia měl celostátní viditelnost a jeho výsledky ovlivnily místní ekonomiku i veřejnou správu. Případ ECAS je dobrým příkladem celoevropského pokrytí specifických činností sdělovacími prostředky [6] . 3. NÁVAZNÁ DOPORUČENÍ Tato část textu stanoví doporučení ve čtyřech hlavních tematických oblastech a opatření, která Evropská komise provedla nebo hodlá provést v reakci na tato doporučení. 3.1. Zvýšení účasti občanů Bylo považováno za důležité, aby se občané a jejich organizace přímo podíleli na stanovení cílů a opatření v rámci nového programu. Kromě toho bylo třeba vyvinout nová opatření s cílem přiblížit občany k EU. Před přijetím programu „Evropa pro občany“ se uskutečnila řada konzultací s hlavními zúčastněnými subjekty, aby od nich byla získána zpětná vazba k obsahu, cílům a provádění programu „Evropa pro občany“. Tato praxe bude uplatňována v průběhu celého období trvání programu v podobě strukturovaného dialogu se sítěmi evropských zastřešujících organizací z různých dílčích částí programu. Kromě toho je přímá účast občanů na provádění činností v rámci programu klíčovým rysem akce 1 nového programu „Evropa pro občany“. Do nového programu „Evropa pro občany“ byly prostřednictvím nových opatření začleněny nové typy činností, např. skupiny občanů. Tyto činnosti jsou v současné době testovány v rámci pilotních projektů. Na základě analýzy pilotních projektů budou nová opatření od roku 2008 zařazena do programu „Evropa pro občany“. Kromě toho nový program obsahuje akce s vysokou viditelností, na které budou pozváni zástupci místních orgánů, občanské společnosti a evropských občanů, aby vyjádřili své názory na budoucí směřování evropské integrace a na úlohu občanů v tomto procesu. 3.2. Posílení soudržnosti, podpora partnerství a zvýšení součinnosti Evropská komise uznala výzvu, kterou představuje posílení vnitřní soudržnosti programu. Nový program tuto výzvu odráží, a v důsledku toho přispívají cíle a priority programu k vyšší soudržnosti jednotlivých akcí v rámci nového programu. V nadcházejícím programovém období bude kladen obzvláštní důraz na partnerství a na perspektivy přesahující hranice jednotlivých odvětví, spojující občanskou společnost, tvůrce politik a podniky, čímž bude zároveň podporována součinnost a tvorba sítí mezi různými typy činností a organizací financovaných prostřednictvím programu. Jednou z priorit nového programu „Evropa pro občany“ je tudíž podněcování meziodvětvových partnerství a podpora projektů, které jsou založeny na spolupráci různých zúčastněných subjektů, včetně organizací občanské společnosti, místních orgánů, skupin odborníků, nevládních organizací atd. Navazování užších vazeb mezi občany členských států, které k EU přistoupily v roce 2004, a členských států, které k 30. dubnu 2004 již byly členy EU, je jedním ze specifických cílů nového programu a intenzivně podněcována jsou též partnerství mezi organizacemi ze starých a nových členských států. Tato skutečnost je rovněž zohledněna v kritériích pro přidělení grantu, která se uplatňují při všech činnostech v rámci programu. Pokud jde o součinnost s ostatními akčními programy Společenství, je Evropská komise přesvědčena, že nová generace programů na období 2007–2013 postoupila v této oblasti o krok vpřed. Je nutné rozvíjet součinnost při provádění programu a tato potřeba bude v průběhu trvání programů naplněna. Komise v současnosti vyvíjí nový horizontální postup šíření výsledků v oblasti vzdělání, kultury, mládeže a občanství. Tento postup překlene mezery mezi různými příslušnými programy. 3.3. Zlepšení vazeb na vnitrostátní úrovni Měly by být podporovány vazby na vnitrostátní programy a iniciativy v oblasti aktivního občanství, a to prostřednictvím lepších styků s vnitrostátními orgány odpovědnými za účast občanů. Evropská komise souhlasí, že je skutečně nutné posílit vazby mezi rozvojem aktivního evropského občanství na evropské a vnitrostátní úrovni. Propojení těchto dvou úrovní bude mít kladný účinek na vnímání národní povahy činností v oblasti aktivního evropského občanství. Právní akt, který byl základem programu „Evropa pro občany“, zřídil programový výbor, který je Evropské komisi nápomocen při provádění programu. To znamená, že Evropská komise bude moci vést s členskými státy dialog v otázkách týkajících se programu. Tato skutečnost již vzbudila bližší zájem členských států o problematiku aktivního evropského občanství, což může být rovněž podnětem k navázání užších vazeb mezi novým programem a vnitrostátními iniciativami v této oblasti. Řada členských států navíc v současnosti buduje struktury pro koordinaci a podporu programu „Evropa pro občany“. Kromě toho, že tyto struktury mají informační úlohu a úlohu při šíření výsledků, mohou rovněž poskytovat Evropské komisi zpětnou vazbu k provádění programu a k vnitrostátním programům, iniciativám a politikám v oblasti aktivního evropského občanství. 3.4. Zlepšení řízení programu Doporučení, jak zlepšit řízení programu: a) Finanční prostředky a správa - rychlejší vyplácení finančních prostředků příjemcům a zjednodušení finančního výkaznictví; - zřízení zvláštního centra v Evropské komisi nebo ve výkonné agentuře, které by poskytovalo stálou podporu projektům po celou dobu jejich trvání; - poskytování dodatečných pokynů v souvislosti s podáváním žádostí a kritérii způsobilosti; - vyšší stabilita pracovníků v oblasti řízení grantů. b) Monitorování a hodnocení - monitorovací návštěvy na místě s cílem posílit režimy monitorování; - vývoj měřítek a ukazatelů, jimiž bude měřen úspěch projektů a programu jako celku; - pokyny k projektům ohledně údajů, které mají být shromážděny při jednotlivých hodnoceních. c) Přidaná hodnota, šíření výsledků a hledání partnerů - strukturované rozčlenění činností v rámci programu a poskytování podpory větším projektům s vyšší viditelností; - podpora externího využívání výsledků (např. uznáním plánů šíření a využívání výsledků za výběrové kritérium); - podpora šíření výsledků projektů prostřednictvím on-line evidence a vypracováním studií jednotlivých případů a pokynů k osvědčeným postupům; - podpora při „přiřazování partnerů“; - vytvoření loga programu a požadavek, aby projekty zahrnovaly opatření na zviditelnění ve sdělovacích prostředcích. Evropská komise považuje tato doporučení za užitečná a učinila řadu opatření, aby řízení programu zlepšila. Zřízení výkonné agentury výrazně přispívá k lepšímu řízení programu. Umožňuje vyrovnanější vývoj systémů pro řízení grantů a umožňuje snížit fluktuaci pracovníků. Doporučením v této oblasti odpovídají i nedávno zavedená zjednodušení, např. rozsáhlé využívání paušálního systému a on-line nástrojů. Komise vypracovala ucelený programový rámec, který případným příjemcům poskytuje vysokou úroveň předvídatelnosti a stability. Významným zjednodušením a zlepšením pro příjemce je rovněž uzavírání víceletých partnerství. V novém programovém období již byla zesílena a je dále rozvíjena podpora, kterou mají příjemci k dispozici, např. prostřednictvím decentralizované podpory a informačních struktur. Nový program rovněž vykazuje nové rysy, např. víceletou povahu, díky níž bude možné lépe strukturovaně rozčlenit jednotlivé činnosti. Tím je zvýšena viditelnost činností a jejich výsledků a Komise tak může navazovat užší partnerské vztahy s organizacemi, které jsou příjemci grantů. Komise rovněž vypracovala strategii a praktický akční plán pro využívání a šíření výsledků. Tento plán obsahuje konkrétní opatření, např. on-line nástroje pro šíření osvědčených postupů a aktuálních výsledků projektů mezi velkým počtem zúčastněných stran. Je také vyvíjen důkladněji rozčleněný systém monitorování, který zahrnuje posouzení dopadů vycházející z průzkumů, které jsou prováděny u občanů či subjektů, které se programu přímo účastní. 4. ZÁVĚRY Hodnocení potvrdilo význam programu „Aktivní evropské občanství“, neboť tento program podporuje účast občanů a rovněž diskuse o společných evropských hodnotách. Program poskytl mnoha evropských občanům a organizacím příležitost podílet se na budování Evropy, vyjádřit své názory a přispět k evropskému politickému procesu. Spojil občany a místní společenství z různých zemí. Z těchto důvodů je zřejmé, že Společenství musí aktivní evropské občanství v EU nadále podporovat a že by pro tento účel měly být vyčleněny odpovídající zdroje. Hodnocení poukázalo na určité nedostatky v minulém programu a zdůraznilo značný potenciál pro další rozvoj. Stále tedy existuje prostor k posílení inovačních a strukturálních opatření s cílem zvýšit dopad nového programu „Evropa pro občany“, a to podporou účasti občanů, rozvojem soudržnosti a součinnosti, zlepšením vazeb na vnitrostátní úrovni a dalším zlepšováním řízení programu. Při přípravě nového programu a při plánování jeho provádění zahájila Komise strukturovanější dialog a navázala partnerské vztahy s klíčovými organizacemi v oblasti aktivního evropského občanství. Hodnocení potvrdilo, že takovýto dialog výrazně přispívá k zesílení dopadu programu, a to zejména pokud jde o vypracování politických závěrů a získávání zkušeností z programu. Evropská komise bude tudíž tento dialog nadále rozvíjet a podněcovat. [1] Rozhodnutí Rady 2004/100/ES ze dne 26. ledna 2004 pro období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2006, Úř. věst. L 30, 4.2.2004, s. 6. [2] ECOTEC [3] 31 provozních grantů, 250 projektů občanské společnosti a 2 800 akcí v rámci partnerství měst. [4] Celá zpráva o externím hodnocení je k dispozici na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader [5] Podrobnější údaje o studiích jednotlivých případů lze nalézt v příloze 7 závěrečné hodnotící zprávy na této adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader 6 Více informací lze nalézt v příloze 7 závěrečné hodnotící zprávy na této adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader