CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 7. dubna 2004 
KOM(2004) 238  v konečném znění 
  
DOPORU ČENÍ KOMISE 
o aktualizaci hlavních sm ěrů hospodá řské politiky 
členských stát ů a Společenství za rok 2004 
(pro období 2003 až 2005) 
(předkládá se podle čl. 99 odst. 2 Smlouvy o ES) 
 
CS 2   CS OBSAH 
I. Obecné zásady hospodá řské politiky ........................................................................... 3 
1. Stávající strategie z ůstává v platnosti .......................................................................... 3 
2. Lepší hospodá řská situace............................................................................................ 3 
3. Za členění deseti nových členských stát ů do BEPG 2003-05....................................... 4 
3.1 Makroekonomická politika zam ěřená na růst a stabilitu.............................................. 6 
3.2 Hospodá řské reformy sm ěřující ke zvýšení r ůstového potenciálu Evropy.................. 7 
3.3 Posílení udržitelnosti.................................................................................................... 9  
II. Hlavní sm ěry hospodá řské politiky pro jednotlivé zem ě........................................... 10 
1. Belgie ...................................................................................................................... ... 10 
2. Dánsko ...................................................................................................................... . 10 
3. N ěmecko .................................................................................................................... 10 
4. Řecko ......................................................................................................................... 11  
5. Špan ělsko ................................................................................................................... 11 
6. Francie..................................................................................................................... ... 11 
7. Irsko ....................................................................................................................... .... 12 
8. Itálie ...................................................................................................................... ..... 12 
9. Lucembursko.............................................................................................................. 13 10. Nizozemsko................................................................................................................ 1 3 
11. Rakousko................................................................................................................... . 14 
12. Portugalsko................................................................................................................ . 14 
13. Finsko..................................................................................................................... .... 14 
14. Švédsko .................................................................................................................... .. 14 
15. Spojené království...................................................................................................... 14 16. Kypr ....................................................................................................................... .... 16 
17. Česká republika.......................................................................................................... 17 
18. Estonsko ................................................................................................................... .. 22 
18. Estonsko ................................................................................................................... .. 22 
19. Ma ďarsko ................................................................................................................... 25 
19. Ma ďarsko ................................................................................................................... 25 
20. Lotyšsko ................................................................................................................... .. 29 
20. Lotyšsko ................................................................................................................... .. 29 
21. Litva ...................................................................................................................... ..... 33 
21. Litva ...................................................................................................................... ..... 33 
22. Malta ...................................................................................................................... .... 37 
22. Malta ...................................................................................................................... .... 37 
23. Polsko..................................................................................................................... .... 40 
23. Polsko..................................................................................................................... .... 40 
24. Slovensko .................................................................................................................. . 44 
25. Slovinsko.................................................................................................................. .. 48 
 
CS 3   CS I. O BECNÉ ZÁSADY HOSPODÁ ŘSKÉ POLITIKY  
1. S TÁVAJÍCÍ STRATEGIE Z ŮSTÁVÁ V PLATNOSTI  
Dne 26. června 2003 p řijala Rada doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řské politiky členských stát ů 
a Společenství pro období 2003-20051. Tyto Hlavní sm ěry hospodá řské politiky (BEPG) p řestavují 
střednědobou strategii hospodá řské politiky EU. Soust ředí se především na to, jak m ůže hospodářská 
politika p řispět ke splnění strategického lisabonského cíle. Úst ředními tématy jsou: 
• makroekonomická politika zam ěřená na růst a stabilitu, 
• hospodářské reformy sm ěřující ke zvýšení r ůstového potenciálu Evropy, a  
• posílení udržitelnosti . 
Na základ ě výsledk ů prvního hodnocení krok ů, následujících po BEPG za období 2003-05, 
představených v provád ěcí zprávě2, a pokyn ů od Evropské rady z jara 2004 je cílem tohoto 
doporučení stávající strategii aktualizovat a doplnit. Nebyly stanoveny žádné nezbytné zásadní úpravy 
v politice, které by si vyžádaly zm ěnu hlavních sm ěrů. Tato aktualizace se soust ředí na za členění 
deseti nových členských stát ů do stávajícího koordina čního rámce hospodá řské politiky.  
Část I této aktualizace se zam ěřuje na oblasti používání obecných zásad v BEPG 2003-2005 v nových 
členských státech. Všechny stávající obecné zásady z ůstávají v platnosti a nijak se nem ění. Jsou 
použitelné ve všech členských státech a ve Spole čenství. Aby se stávající strategie doplnila, obsahuje 
část II jednotlivá doporu čení pro deset nových členských stát ů. Rovněž zahrnuje aktualizace 
doporučení Německu, Řecku, Francii, Itálii, Nizozemí, Portugalsku a Spojenému království, které 
mají umožnit úpravu politiky v rozpo čtové oblasti. 
2. L EPŠÍ HOSPODÁ ŘSKÁ SITUACE  
V EU se kone čně začíná projevovat hospodá řské oživení, podpo řené všeobecným zlepšením 
podmínek v mezinárodním hospodá řském prost ředí. Růst HDP od p řijetí BEPG v lét ě roku 2003 
postupně sílí a jeho hlavní hnací silou jsou od po čátku oživení vývozy i p řes posilování eura. 
Podmínky ke zlepšení má i domácí poptávka: d ůvěra mezi podniky a spot řebiteli roste, úrokové míry 
jsou na dlouhodob ě nízké úrovni a oživily se i ceny akcií. Vzhledem k výše uvedenému p ředpovídá 
hospodářský výhled z jara 2004 (Spring Econom ic Forecast 2004) další oživení a r ůst, který má 
dosáhnout svého potenciálu koncem roku 2004. Tyto první náznaky r ůstu je třeba posílit. Evropská 
rada v prosinci 2003 podpo řila iniciativu na zahájení cílených akcí s cílem napomoci udržitelnému 
růstu.  
Očekává se, že v pr ůběhu roku 2004 poklesne inflace pod 2 pro centa a dále se sníží v roce 2005. 
Ačkoli bude v roce 2004 na r ůst cen působit zvýšení ú ředně stanovovaných cen a nep římých daní, 
odeznívání p řechodných ú činků minulých zvýšení cen potravin bude na ceny p ůsobit opa čným 
                                                 
1 Doporu čení Rady ze dne 26. června 2003 o hlavních sm ěrech hospodá řské politiky členských stát ů a 
Společenství (pro období 2003-2005), 2003/555/ES, zve řejněné v Úředním věstníku L 195/1 ze dne 1. 
srpna 2003. 
2 Sd ělení Komise „První zpráva o provád ění hlavních sm ěrů hospodářské politky pro období 2003-2005“ 
KOM(2004)20 v kone čném znění, přijaté dne 21. ledna 2004. 
 
CS 4   CS směrem. Proti r ůstu cen bude p ůsobit i zhodnocování eura, které nap říklad z velké části kompenzovalo 
růst dolarových cen ropy. Nadále se o čekává, že se ve st řednědobém výhledu udrží umírn ěnost 
mzdových požadavk ů což spolu s cyklickým oživení produktivity práce m ůže vest k znatelnému 
poklesu nominálních jednotkových pracovních náklad ů, což by dále p řispělok cenové stabilit ě. 
Na trhu práce se hospodá řský vývoj zpravidla projevuje s časovou prodlevou. Po stagnaci v roce 2003 
se očekává, že zam ěstnanosti napom ůže obrat a oživení celkové hospodá řské aktivity, k nimž došlo 
ve druhém pololetí minulého roku. Ovšem vzhledem  k tomu, že oživení je spíše pozvolné povahy, 
očekává se, že se zam ěstnanost letos zvýší jen mírn ě a silněji poroste až v p říštím roce.  
Obecně vzato je hospodá řský vývoj v souladu s hlavními p ředpoklady, platnými v dob ě schvalování 
střednědobé strategie pro hospodá řskou politiku: hospodá řství se oživuje, i když jen mírným tempem, 
a výhledy na léta 2004 a 2005 nenazna čují žádné makroekonomické nerovnováhy, které by si 
vyžadovaly zm ěnu politiky. Zárove ň však tato prognóza ilustruje p řetrvávající malou p řizpůsobivost 
hospodářství EU a nízkou úrove ň potenciálního r ůstu. Proto je nezbytné, aby se zlepšujících se 
hospodářských podmínek pln ě využilo a rozhodn ě se pokro čilo při odstraňování tzv. „realiza čního 
schodku “, tedy rozporu mezi zamýšlenými a nakonec p řijatými strukturálními reformami. Sou časné 
oživení hospodá řské aktivity lze dále podpo řit kvalitními makroekonomickými politikami 
a rozhodným provád ěním všech hospodá řských reforem zam ěřených na podporu r ůstu, které byly 
navrženy v BEPG pro období 2003-2005.  
3. Z AČLENĚNÍ DESETI NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁT Ů DO BEPG  2003-05 
Přistoupení Kypru, České republiky, Estonska, Ma ďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovinska a 
Slovenska dne 1. kv ětna 2004 se stane významnou událostí v d ějinách Unie. 
Rozšíření přispěje k nové hospodá řské dynamice se vzájemn ě se posilujícími ú činky. Růstový 
potenciál nových členských stát ů se odhaduje na zhruba 4 procenta ro čně, s ohledem mimo jiné na 
jejich podstatný pokrok v oblasti strukturálních  a institucionálních reforem za posledních n ěkolik let. 
Vnitřní trh se rozší ří na 455 milion ů obyvatel. I p řes pokrok n ěkolika posledních let je t řeba si 
uvědomit, že výchozí postavení t ěchto zemí bude odlišné a že p řistupující zem ě budou zpo čátku 
představovat pouhých 5 procent HDP celé Unie. Vzhledem k tomu, že p říjmy v přistupujících zemích 
dosahují pr ůměrně poloviční úrovně ve srovnání s EU-15 (viz graf 1), bude pro tyto státy hlavním 
úkolem dlouhodob ě zabezpe čit reálnou konvergenci a zárove ň nominální konvergenci v krátko- 
a střednědobém výhledu. 
 
CS 5   CS Graf 1: HDP v roce 2003 v p řepočtu na obyvatele (EU-15=100)  
0102030405060708090
CY SI MT CZ HU SK AC10 PL EE LT LV 
Zdroj:  oddělení Komise (Eurostat, strukturální ukazatele). 
Strukturální problémy, kterým nové členské státy čelí, se nijak zásadn ě neliší od problém ů států 
stávajících, i když n ěkteré úkoly jsou v jejich p řípadě naléhavější.3 Proto lze stávající strategii 
hospodářské politiky považovat obecn ě vzato za vhodnou. Rozsah problém ů, před kterými tyto zem ě 
stojí, si vyžaduje, aby se nalezla vhodná rovnováha  mezi odlišnými požadavky na jednotlivé politiky. 
Například s ohledem na stále ješt ě nedokon čený strukturální p řechod k modernímu tržnímu 
hospodářství s důrazem na služby musí v ětšina přistupujících zemí provád ět politiky ve prosp ěch 
reálné konvergence. EU k reálné konvergenci významn ě přispěje investicemi do zaostávajících oblastí 
z kohezních a strukturálních fond ů a Evropské investi ční banky. Na tyto d ůležité požadavky na 
financování, související s pot řebou posílit základnu fyzického a lidského kapitálu, musí ovšem 
reagovat i státní rozpo čty. Rozpo čtové orgány se tak budou muset vyro vnat s tlaky ve výdajové oblasti 
plynoucími z dokon čování transforma čních reforem a zárove ň budou muset dodržet řádné rozpo čtové 
hospodaření. Přitom bude s ohledem na výchozí pr ůměr rozpočtových schodk ů ve výši zhruba 6 
procent HDP nezbytné zajistit pot řebnou konsolidaci ve řejných financí, aby se tak dále posílila 
makroekonomická stabilita.  
Následující oddíly se budou zabývat stávající strategií hospodá řské politiky a podtrhnou ty hlavní 
směry nebo oblasti politiky, v nichž pro p řistupující zem ě existují takové specifické podmínky, které si 
mohou vyžádat delší p řizpůsobovací období. Je t řeba zdůraznit, že mezi p řistupujícími zem ěmi 
existují velké rozdíly. K t ěmto rozdíl ům v hospodá řské výkonnosti, perspektivách vývoje, strukturách 
a institucích pat řičně přihlíží část II této aktualizace, která obsahuje konkrétní doporu čení jednotlivým 
přistupujícím zemím.  
                                                 
3 European Economy, ob časník č. 4 „Key structural challenges in the acceding countries: the integration 
of acceding countries into the Community’s economic po licy co-ordination processes“, Economic 
Policy Committee (Výbor pro hospodá řskou politiku), červenec 2003. 
 
CS 6   CS 3.1 Makroekonomická politika zam ěřená na růst a stabilitu 
Správná makroekonomická politika hraje klí čovou úlohu p ři úsilí o udržitelný r ůst a zaměstnanost a 
při udržování cenové stability. Nové členské státy by se m ěly, stejně jako stávající státy, zam ěřit na 
dosažení vyrovnaného r ůstu, který pln ě odpovídá r ůstovému potenciálu. Navíc v p řípadě většiny 
přistupujících zemí musí být makroekonomické politiky rovn ěž schopny podpo řit zbývající 
strukturální p řechod k hospodá řství s větším podílem služeb.  
Nové členské státy se budou muset snažit využít výrazné synergie mezi nezbytnými strukturálními 
reformami a makroekonomickými politikami k podpo ření stability. Významnou část celkového rámce 
hospodářské a měnové politiky p ředstavuje systém sm ěnných kurz ů, který by se m ěl zaměřit na 
dosažení reálné a udržitelné nominální konve rgence. Tomuto snažení by napomohla v ur čité fázi po 
přistoupení i ú čast v ERM II. D ůvěryhodná m ěnová politika umožní da lší snížení dlouhodobých 
úrokových sazeb, které napom ůže jak velmi pot řebnému zvýšení úrovn ě investic, tak i konsolidaci 
rozpočtů. 
Pokud jde o pot řebu „dosažení a udržení zdravého stavu rozpo čtů“, je třeba nalézt vhodný 
harmonogram, který p řihlédne jak k rychlosti nezbytné rozpo čtové konsolidace, tak i k pat řičné 
fiskální politice na podporu transformace. Rozpo čtový dohled v p řípadě nových členských stát ů začne 
přezkoumáním jejich konvergen čních program ů. Zvláštní pozornost bude v ěnována okolnostem 
charakteristickým pro jednotlivé zem ě, zejména pak: výchozímu stavu rozpo čtů, probíhajícím 
strukturálním zm ěnám v hospodá řství a možným rizik ům plynoucím z nerovnováhy b ěžných účtů a 
rychlého r ůstu úvěrů. Z hospodá řského hlediska bude možná v n ěkterých p řípadech vhodné nápravy 
deficitů přesahujících 3 procenta p řipustit i víceletá p řizpůsobovací období. To by novým členským 
státům umožnilo, aby své ve řejné finance konsolidovaly udržitelným zp ůsobem a zárove ň aby 
dokončily restrukturalizaci hospodá řství. Obecn ě vzato lze efektivitu ve řejných výdaj ů podstatn ě 
zlepšit mimo jiné jejich p řesměrováním do pror ůstových nákladov ě efektivních investic do hmotného 
a lidského kapitálu a do výzkumu a vývoje. Rozší ření daňové základny v oblasti práce a zlepšení 
výběru daní, které zajistí odpovídající výnosy, navíc umožní snížení zdan ění práce (v č. vysokých 
příspěvků na sociální zabezpe čení).  
Tabulka 1: Makroekonomické ukaz atele v nových a stávajících členských 
státech v roce 2003  
 NČS10 EU15 
růst HDP (reálný, % p.a.) 3,6 0,8 
inflace (% p.a.) 2,1 2,0 
běžný účet (% HDP) -3,7 0,2 
   
nezaměstnanost (%) 14,3 8,0 
vládní schodek (% HDP) -5,7 -2,6 
NČS = nové členské státy. 
Zdroj:  Komise (v č. Eurostat, strukturální ukazatele). 
Stávající schodek b ěžného účtu v nových členských státech dosáhl v roce 2003 pr ůměrně zhruba 3.75 
procent HDP a odráží jak proces dohán ění úrovně EU-15, tak i významný rozdíl mezi domácími 
investicemi a úsporami. Jedním z hlavních úkol ů makroekonomické politiky v n ěkterých 
přistupujících zemích je proto udržení pom ěrně vysokých schodk ů běžného účtu v rozmezí, které 
umožní zdravé vn ější financování. V tomto ohledu je ke snížení schodk ů běžného účtu nezbytná I 
rozpočtová zdrženlivost a pot řeba vyhnout se procyklickým politikám vzhledem k tomu, že 
financování tohoto schodku se m ůže stát mnohem obtížn ější po dokon čení privatiza čního procesu.  
 
CS 7   CS Stabilní makroekonomické prost ředí vyžaduje, aby nominální r ůst mezd respektoval jak cenovou 
stabilitu, tak i r ůst produktivity. Pro vývoj mezd v p řistupujících zemích bude stejn ě důležitá i podpora 
restrukturalizace hospodá řství, nebo ť ta umožní, aby mzdy lépe odrážely místní rozdíly na trhu práce 
na úrovni podnik ů, odvětví, oblastí a profesí. Krom ě toho je třeba, aby reálný vývoj mezd podporoval 
vnější konkurenceschopnost nových členských stát ů s ohledem na pot řebu přilákat přímé zahrani ční 
investice.  
3.2 Hospodá řské reformy sm ěřující ke zvýšení r ůstového potenciálu Evropy 
Vyrovnávání p říjmové úrovn ě je dlouhodobý proces. Zásadní význam zde bude mít snížení rozdíl ů 
v mírách zam ěstnanosti a produktivit ě mezi přistupujícími zem ěmi a EU-15. Stávající sm ěry zaměřené 
na „ více lepších pracovních míst“ a na „ růst produktivity a podnikatelské dynamiky“  je nejlépe 
realizovat souhrnn ě a koordinovan ě.  
Vliv politiky zam ěstnanosti je zahrnut i do stávajíc ích obecných zásad, které se soust ředí na to, aby se 
„práce vyplatila“ a na finan ční motivaci lidí k návratu do zam ěstnání, zejména pak pokud jde o 
nekvalifikované pracovníky nebo obyvatele chudších oblastí. S ituace na trhu práce je v p řistupujících 
zemích podstatn ě horší, míra zam ěstnanosti stagnuje nebo klesá, nezam ěstnanost dosahuje vysokých 
úrovní (a navíc bývá dlouhodobá a postihuje p ředevším mladé lidi), vyzna čuje se vysokým po čtem 
neaktivních lidí a rozsáhlým neformálním sektorem. Proto bude velmi d ůležité, aby se úsilí soust ředilo 
na malý po čet prioritních oblastí, u nichž lze o čekávat nejsiln ější dopad na výkonnost pracovního trhu, 
konkrétně na to, aby reálný vývoj mezd odrážel r ůst produktivity, na zlepšení finan čních pobídek 
k práci pomocí reformy da ňových systém ů a systém ů sociálních dávek, na rozvoj lidského kapitálu a 
na příslušné zm ěny předpisů vztahujících se na trh práce. Politika zam ěstnanosti musí podpo řit 
probíhající proces rozsáhlých strukturálních p řesunů v odvětvové a regionální skladb ě zaměstnanosti.  
Graph 2: Employment and productivity levels in the EU Member States  
and acceding countries (2002)  
AC-10ATBE
DEDKESFIFR
ELIE
ITLU
NL
PTSEUKCY
CZ
EEHU
LTLVMT
PLSI
SKEU 15
30405060708090100110120130140
50 55 60 65 70 75 80
Employment rate as % of working age populationLabour productivity per person employed
 EU-15 = 100 (2002)
Lisbon target
 
Zdroj:  oddělení Komise (Eurostat, strukturální ukazatele). 
Důležité bude, aby se v nových členských státech zvýšovaly sou časně jak míra zam ěstnanosti, tak i 
růst produktivity (viz graf 2). Ke zvýšení obecn ě nízké úrovn ě produktivity je nezbytná práv ě 
probíhající restrukturalizace hospodá řství. Při přechodu od činností charakterizovaných nízkou 
 
CS 8   CS přidanou hodnotou a/nebo nízkými pracovními náklady k činnostem s vyšší p řidanou hodnotou je však 
třeba vzít v úvahu stávající komparativní výhody. V ětší hospodá řská integrace do vnit řního trhu a 
doprovodná opat ření na podporu hospodá řské soutěže by měly proces restrukturalizace v nových 
členských státech urychlit. Posílení hospodá řské soutěže si žádá rychlejší pokrok v privatizaci, ústup 
od používání ú ředně stanovovaných cen, snížení regula ční zátěže firem a v ětší podporu podnikání. 
V této souvislosti je t řeba posílit schopnost úst řední vlády i místních orgán ů prosazovat zákony, 
zejména pak pokud jde o pravidla pro vstup spole čností na trh a jejich odchod. 
Tabulka 2: Hospodá řské ukazatele pro nové a stávající členské 
státy v roce 2003  
 NČS10 EU15 
HDP v přepočtu na obyvatele 1 48,7 100 
produktivita na zam ěstnance 2 53,6 100 
míra zam ěstnanosti (rok 2002) 3  55,9 64,3 
   
soukromé investice (% HDP)4 17,9 17,2 
celkový p říliv přímých zahrani čních 
investic (% HDP) 5 5,0 4,4 
výdaje na vývoj a výzkum (% HDP)6 0,83 1,98 
1 v PPS, úrove ň, EU15=100. 2 HDP v PPS na zam ěstnance, úrove ň, EU15=100.. 
3 Celková míra zam ěstnanosti – podíl zam ěstnaných osob ve v ěku 15-64 let na 
celkovém po čtu obyvatel v této v ěkové skupin ě, 2002. 4 Hrubé investice do fixního 
kapitálu v soukromém sektoru, 2001 pro N ČS10 a 2002 pro EU15. 5 2002. 6 Hrubé 
domácí výdaje na výzkum a vývoj, 2001. 
Zdroj:  oddělení Komise (v č. Eurostat, strukturální ukazatele). 
Růstu produktivity dále napom ůže přechod nových členských stát ů k hospodá řství, založenému na 
znalostech, což je jedním z úst ředních cíl ů lisabonské strategie EU. I Evropská iniciativa pro r ůst 
považuje investice do sítí a do výzkumu za nezbytné kroky k posílení r ůstu, k lepší integraci rozší řené 
Evropy a k zlepšení produktivity a konkurenceschopnosti. Pro nové členské státy je pro urychlení 
přechodu k činnostem s vyšší p řidanou hodnotou stejn ě důležité šíření výsledk ů výzkumu a vývoje 
a transfer technologií jako samotné investice do VaV. V tomto úsilí má zásadní úlohu udržení vysoké 
úrovně přímých zahrani čních investic, ale i lepší flexibilita systému školství a vzd ělávání vzhledem 
k měnícím se pot řebám trhu práce. Reforma systému školství a vzd ělávání by rovn ěž napomohla 
přechodu k činnostem, které vyžadují více inovací a znalostí, k čemuž by p řispěly i investice do 
technologií souvisejících s ochranou životního prost ředí. 
Významnou úlohu p ři efektivní alokaci úspor na produktivní investice a p ři budování d ůvěry investor ů 
hraje i hladké fungování rozvinutých kapitálových trh ů. Kapitálové trhy v p řistupujících zemích sice 
rostou již od po čátku 90. let (a to jak velikostí, tak i hodnotou), jsou však obecn ě stále mén ě rozvinuté 
než ve stávajících členských státech (s výjimkou Kypru a Malty). Rychlá integrace do jednotného trhu 
pro finanční služby pomocí brzké transpozice a uplat ňování veškerého acquis v této oblasti bude proto 
zásadní p ři podpoře rozvoje zdravého a dostate čně kapitalizovaného finan čního sektoru a p ři 
udržování rovných podmínek pro finan ční instituce v rozší řené EU. Navíc je pro kapitálové trhy ve 
většině nových členských stát ů charakteristická vysoká úrove ň zprostředkování prost řednictvím bank 
(jde o více než 80 procent celkových finan čních aktiv ve st řední Evrop ě a Pobaltí) a významný podíl 
zahraničního vlastnictví bank (s výjimkou Kypru a Slovinska). N ěkteré trhy rovn ěž procházejí 
rychlým rozvojem dalších zprost ředkovatelských finna čních institucí, jako nap říklad penzijních fond ů 
(Polsko). V této souvislosti bude pro nové členské státy mimo řádně důležité posílit systém finan čního 
dohledu a zlepšit mezinárodní spolupráci ve finan čním dohledu a zvládání finan čních krizí. 
 
CS 9   CS 3.3 Posílení udržitelnosti 
BEPG kladou velký d ůraz na zajišt ění udržitelného r ůstu v EU za členěním hospodá řské, sociální a 
environmentální udržitelnosti do strategie hospodá řské politiky.  
Stárnutí populace bude p ředstavovat podobný problém v v oblasti hospodá řské udržitelnosti jak 
v EU-15, tak i v nových členských státech. I když nové členské státy mají obecn ě lepší výchozí 
postavení (v ětšinou nižší úrove ň zadlužení), demografický vývoj bude mít pro n ě pravděpodobně větší 
hospodářský (a sociální) dopad.  
Tabulka 3: Ukazatele udržitelnosti pro nové a stávající 
členské státy  
 NČS10 EU15 
vládní dluh (2003, % HDP)  42,2 64,0 
míra zam ěstnanosti starších 
pracovník ů1 30,4 40,1 
míra dlouhodobé nezam ěstnanosti1  8,1 3,0 
 
emise skleníkových plyn ů2 69 98 
energetická náro čnost3 709 194 
1 Údaje za 2002. 2 Údaje za 2001, 1990 zákl. rok =100. 3 Spotřeba energie v roce 
2001 dělená HDP ve stálých cenách, po čet ekvivalent ů kilogramu ropy na 1000 
eur. 
Zdroj:  oddělení Komise (v č. Eurostat, strukturální ukazatele). 
Obecně platí, že dobra hospodá řská politika významn ě přispívá k sociální udržitelnosti, nebo ť nové 
pracovní p říležitosti hrají zásadní roli p ři odstraňování chudoby a sociálního vylou čení. V nových 
členských státech je rovn ěž třeba dodate čného důrazu na modernizaci systém ů sociální ochrany a na 
zlepšování dovedností pracovní síly s cílem zvýšit míru její ú časti na trhu práce a zlepšit její mobilitu. 
Zvláštní pozornosti si v tomto ohledu žádá nízká míra zam ěstnanosti u mladých a starších pracovník ů. 
Je třeba řešit zřetelné regionální rozdíly, zejména pak zajišt ěním účinných investic a odpovídající 
mzdové diferenciace (odrážející rozdíly v produktivit ě). Kromě toho je t řeba zlepšit podnikatelské 
prostředí, zejména pak pomocí opat ření na budování kapacit ve řejné správy. Tím by se m ěla zvýšit i 
efektivita využívání strukturálních a kohezních fond ů EU.  
Ve většině nových členských stát ů je zapot řebí i podstatných investic do energetické a dopravní 
infrastruktury, které se zam ěří na omezení dopad ů energetiky a dopravy na životní prost ředí a na 
zlepšení energetické ú činnosti. Tyto investice sehrají klí čovou úlohu, nebo ť energetická náro čnost 
v těchto zemích p řekračuje téměř čtyřnásobně úroveň ve stávajících členských státech (viz tabulka 3), 
a to navzdory zlepšování v posledním desetiletí, kter é dosahovalo až 6 procent ro čně. Mimořádně 
důležité bude pln ě zahrnout do rozhodování o investicích i náklady na škody na životním prost ředí, 
například omezením subvencí do energetiky a zavedením p říslušných daní a poplatk ů, například za 
spotřebu energie a využívání dopravy. 
 
CS 10   CS II. H LAVNÍ SM ĚRY HOSPODÁ ŘSKÉ POLITIKY PRO JEDNOTLIVÉ ZEM Ě 
Část II zahrnuje aktualizace poznámek k N ěmecku, Řecku, Francii, Itálii, Nizozemsku, Portugalsku a 
Spojenému království. Obsahuje však i poznámky k deseti novým členským stát ům. 
Dne 26. června 2003 p řijala Rada hlavní sm ěry hospodá řské politiky na období 2003-2005 pro 
stávající členské státy. Doporu čení pro jednotlivé zem ě zůstávají většinou platná, a čkoli některá z nich 
bylo zapot řebí aktualizovat tak, aby umožnila  nezbytné úpravy politiky v rozpo čtové oblasti.  
Je důležité upozornit, že pokud byla p řijata opat ření, která částečně nebo i pln ě reagují na konkrétní 
doporučení, nebude uvedené doporu čení aktualizováno do doby, než prob ěhne úplné vyhodnocení 
vlivu přijatých opat ření. Rychlost a povahu pokroku p ři provádění různých hlavních sm ěrů hodnotí 
výroční Zpráva o provád ění. 
1. Belgie 
Bez aktualizace. 
2. Dánsko 
Bez aktualizace. 
3. N ěmecko 
Jedním z náro čných úkol ů, před kterými N ěmecko stojí, je „urychlené snížení celkového schodku 
veřejných financí pod 3 procenta HDP a udržení ve řejných financí v rámci stabilního konsolida čního 
trendu“. Aby se poda řilo tento úkol splnit, obdrželo N ěmecko v hlavních sm ěrech hospodá řské 
politiky na rok 2003 doporu čení, aby:  
• zajistilo p řísné plnění rozpočtu a provedlo ohlášená nebo vyrovnávací opat ření pro rok 2003 ve 
výši 1 procenta HDP a ukon čilo současný stav nadm ěrného schodku nejpozd ěji do roku 2004 
(doporučení 6); a 
• v období mezi koncem roku 2003 a 2005 snížilo cyklicky o čištěný schodek alespo ň o jeden 
procentní bod HDP (doporu čení 7). 
Tato dvě doporučení se podobala doporu čením, které N ěmecku vydala Rada dne  21. ledna 2003 podle 
čl. 104 odst. 7 Smlouvy. Dne 18. listopadu 2003 p řijala Komise dv ě doporučení Radě na základ ě čl. 
104 odst. 8 a čl. 104 odst. 9, aby Rada 1) rozhodla, že kroky, které N ěmecko podniklo, nebyly 
s ohledem na ukon čení nadm ěrného schodku odpovídající a 2) upozornila N ěmecko, aby p řijalo 
nezbytná opat ření ke snížení celkového schodku ve řejných financí pod 3 procenta HDP nejpozd ěji do 
roku 2005. Dne 25. listopadu 2003 Rada uvedená dv ě doporučení Komise nep řijala, ale namísto nich 
schválila soubor záv ěrů, které mj. podpo řily závazky N ěmecka snížit cyklicky o čištěný schodek o 0,6 
procent HDP v roce 2004 a o 0,5 procent HDP a více  v roce 2005 s cílem zajistit, že se výše celkového 
schodku ve řejných financí v roce 2005 sníží pod 3 procenta HDP. Tyto záv ěry Rada potvrdila ve svém 
stanovisku k aktualizaci programu stability pro N ěmecko na rok 20034. 
S ohledem na výše uvedený vývoj a s ohledem na skute čnost, že rozpo čtové plány pro roky následující 
po roce 2005 se zna čnou měrou připravují již v období, jehož se týkají hlavní sm ěry hospodá řské 
politiky (mj. v rámci víceletých program ů stability), se doporu čení 6 a 7 nahrazují tímto: 
                                                 
4 Ú ř. věst. C 68, 18.3.2004. 
 
CS 11   CS „6. dosáhlo ro čního snížení cyklicky o čištěného schodku o 0,6 procent HDP v roce 2004 a 
alespoň o 0,5 procent HDP v roce 2005 s cílem zajistit, že se výše celkového schodku 
veřejných financí v roce 2005 sníží pod 3 procenta HDP (GL 1); 
7. p řesáhne-li oživení hospodá řských činností očekávanou úrove ň, vyčlenilo veškeré p říjmy 
přesahující o čekávanou úrove ň na snížení schodku a urych lilo snižování cyklicky o čištěného 
schodku; 
7a zajistilo, aby i v letech násl edujících po roce 2005 pokra čovala konsolidace rozpo čtu, 
zejména v podob ě stálého snižování cyklicky o čištěného rozpo čtového schodku o alespo ň 
0,5 procentního bodu HDP ro čně, případně i rychleji, pokud to bude nutné pro to, aby se 
střednědobá rozpo čtová pozice ve řejných financí p řiblížila rovnováze či přebytku, a pro 
návrat zadluženosti ke kl esajícímu trendu (GL 1).“  
4. Řecko  
Jedním z náro čných úkol ů, před nimiž Řecko stojí, je „zajistit dlouhodobou udržitelnost ve řejných 
financí v podmínkách stárnoucího obyvatelstva, zej ména s ohledem na vysokou vládní zadluženost“. 
Aby se poda řilo tento úkol splnit, obdrželo Řecko v hlavních sm ěrech hospodá řské politiky na rok 
2003 mj. doporu čení, aby:  
• zajistilo ú činnou kontrolu b ěžných vládních primárních výdaj ů tím, že vy řeší problém 
neelastických složek výdaj ů, např. mzdové výdaje (doporu čení 2). 
Rozpočtové údaje za rok 2003 ukazují, že celkový schodek ve řejných financí se udržel t ěsně pod 
referenční hodnotou 3 procent HDP. To p ředstavuje podstatné prohloubení schodku v porovnání 
s rokem 2002 a to navzdory kladné meze ře ve výstupu, která odráží procyklickou, expanzivní povahu 
řecké fiskální politiky. Pro rok 2004 existuje zna čné riziko, že schodek p řekročí referenční hodnotu. 
Řecko se od rozpo čtové pozice blížící se rovnováze či přebytku vzdaluje.  
S ohledem na výše popsaný vývoj se doporu čení 2 nahrazuje tímto: 
„2. zajistilo zlepšování cyklicky o čištěného salda rozpo čtu tempem alespo ň 0,5 procent HDP 
ročně až do dosažení st řednědobé rozpo čtové pozice blížící se rovnováze nebo p řebytku, 
konkrétně pomocí ú činné kontroly b ěžných vládních primárních výdaj ů, a bylo p řipraveno 
podniknout další kroky k zabrán ění vzniku nadm ěrného schodku (GL 1).“ 
5. Špan ělsko 
Bez aktualizace. 
6. Francie 
Jedním z náro čných úkol ů, před kterými Francie stojí je „urychlené snížení celkového schodku 
veřejných financí pod 3 procenta HDP a udržení ve řejných financí v rámci stabilního konsolida čního 
trendu“. Aby se poda řilo tento úkol splnit, obdržela Francie v hlavních sm ěrech hospodá řské politiky 
na rok 2003 doporu čení, aby:  
• dosáhla významn ě většího zlepšení cyklicky o čištěného schodku v roce 2003 ve srovnání se 
zamýšleným (doporu čení 1); 
 
CS 12   CS • zavedla opat ření, která zajistí ro ční snížení cyklicky o čištěného schodku v roce 2004 alespo ň o 0,5 
procent HDP tak, aby souhrn zlepšení v letech 2003-2004 posta čil na snížení nominálního schodku 
pod 3 procenta HDP nejpozd ěji do roku 2004 (doporu čení 2); a  
• omezila růst poměru celkového hrubého vládního dluhu k HDP v roce 2003 (doporu čení 3). 
Tato tři doporučení se podobala doporu čením, které Francii vydala Rada dne 3. června 2003 podle čl. 
104 odst. 7 Smlouvy. Dne 8. a 21. října 2003 p řijala Komise dv ě doporučení Radě na základ ě čl. 104 
odst. 8 a čl. 104 odst. 9, aby Rada 1) rozhodla, že Francie nepodnikla v reakci na doporu čení ze dne 3. 
června žádné ú činné kroky, a 2) upozornila Francii, aby p řijala nezbytná opat ření ke snížení schodku 
veřejných financí pod 3 procenta HDP nejpozd ěji do roku 2005. Dne 25. listopadu 2003 Rada zmín ěná 
dvě doporučení Komise nep řijala, ale namísto nich schválila soubor záv ěrů, které mj. podpo řily 
závazky Francie snížit cyklicky o čištěný schodek o 0,8 procent HDP v roce 2004 a o 0,6 procent HDP 
a více v roce 2005 s cílem zajistit, že se výše celkového schodku ve řejných financí v roce 2005 sníží 
pod 3 procenta HDP. Tyto záv ěry Rada potvrdila a dále vysv ětlila ve svém stanovisku k aktualizaci 
programu stability pro Francii na rok 20035. 
S ohledem na výše uvedený vývoj a s ohledem na skute čnost, že rozpo čtové plány pro roky následující 
po roce 2005 se zna čnou měrou připravují již v období, jehož se týkají hlavní sm ěry hospodá řské 
politiky (mj. v rámci víceletých program ů stability), se doporu čení 1, 2 a 3 nahrazují tímto: 
„1. dosáhla ro čního snížení cyklicky o čištěného schodku o 0,8 procent HDP v roce 2004 a 
alespoň o 0,6 procent HDP v roce 2005 s cílem zajistit, že se výše celkového schodku 
veřejných financí v roce 2005 sníží pod 3 procenta HDP (GL 1); 
2. p řesáhne-li oživení hospodá řských činností očekávanou úrove ň, vyčlenila veškeré p říjmy 
přesahující o čekávanou úrove ň na snížení schodku a urychlila snižování cyklicky o čištěného 
schodku pomocí provedení dodate čných opat ření. Navíc i veškerá rozpo čtová rozp ětí 
plynoucí z pomalejšího r ůstu výdaj ů ve srovnání s plánem by m ěla být vy členěna na 
snižování schodku; 
3. zajistila, aby i v letech následujících po roce 2005 pokra čovala konsolidace rozpo čtu, 
zejména v podob ě stálého snižování cyklicky o čištěného rozpo čtového schodku o alespo ň 
0,5 procentního bodu HDP ro čně, případně i rychleji, pokud to bude nutné pro dosažení 
střednědobé rozpo čtové pozice vládních financí blížící se rovnováze či přebytku a pro návrat 
zadluženosti ke klesajíc ímu trendu (GL 1).“ 
7. Irsko 
Bez aktualizace. 
8. Itálie 
Jedním z náro čných úkol ů, před nimiž Itálie stojí, je „urychlená konsolidace ve řejných financí“. Aby 
se podařilo tento úkol splnit, obdržela Itálie v hlavních sm ěrech hospodá řské politiky na rok 2003 mj. 
doporučení, aby:  
• zajistila snížení cyklicky o čištěného schodku tempem alespo ň 0,5 procent HDP ro čně až do 
dosažení st řednědobé rozpo čtové pozice blížící se rovnováze nebo p řebytku a zárove ň nahradila 
jednorázová opat ření opatřeními trvalejší povahy (doporu čení 1). 
                                                 
5 Ú ř. věst. C 43, 19.2.2004. 
 
CS 13   CS Rozpočtové údaje za rok 2003 ukazují, že celkový schodek ve řejných financí dosáhl 2,4 procenta 
HDP, tedy že z ůstal téměř beze zm ěny oproti roku 2002 (2,3 procenta). V podmínkách slabého 
hospodářského růstu se orgány p ři omezování schodku nadá le spoléhaly na do časná opat ření. 
Předpokládá se, že tato opat ření zlepšila pln ění rozpočtu o něco málo více než 2 procentní body HDP 
(v roce 2002 to bylo zhruba 1,5 procentního bodu). V ětšímu růstu schodku zabránily i výrazn ě nižší 
splátky úrok ů v porovnání s p ředchozím rokem. V podmínkách, k dy se má závislost na jednorázových 
opatřeních snížit o polovinu, existuje v roce 2004 zna čné riziko, že schodek referen ční hodnotu 3 
procent HDP p řekročí. Vzhledem k tomu, že se mezera ve výstupu tém ěř nezměnila, je nep říznivý i 
vývoj cyklicky o čištěného salda. Náprava sm ěrem k rozpo čtové pozici blížící se rovnováze se 
v cyklicky o čištěných hodnotách dále opozdí.  
S ohledem na výše popsaný vývoj se doporu čení 1 nahrazuje tímto: 
„1. zajistila zlepšování cyklicky o čištěného salda rozpo čtu tempem alespo ň 0,5 procent HDP 
ročně až do dosažení st řednědobé rozpo čtové pozice blížící se rovnováze nebo p řebytku, a 
nahradila jednorázová opat ření opatřeními trvalejší povahy a byla p řipravena podniknout 
další kroky k zabrán ění vzniku nadm ěrného schodku (GL 1).“ 
9. Lucembursko 
Bez aktualizace. 
10. Nizozemsko 
Jedním z náro čných úkol ů, před nimiž Nizozemsko stojí, je „u silovat v nadcházejících letech o 
rozpočtovou nápravu v podmínkách slabšího potenciálního r ůstu a rozpo čtových náklad ů na stárnutí 
obyvatelstva“. Aby se poda řilo tento úkol splnit, obdrželo Nizozemsko v hlavních sm ěrech 
hospodářské politiky na rok 2003 doporu čení, aby:  
• nadále udržovalo ve řejné výdaje v jasn ě stanovených mezích de finovaných v reálných veli činách, 
které se slu čují s rozpo čtovou pozicí blížící se rovnováze či přebytku (doporu čení 1). 
Rozpočtové údaje za rok 2003 ukazují, že celkový schodek ve řejných financí se udržel t ěsně pod 
referenční hodnotou 3 procent HDP. To souvisí s výrazným hospodá řským propadem, který vedl 
k růstu schodku, který p řesáhl očekávání, a to navzdory významnému souboru fiskálních úspor. Pro 
rok 2004 existuje riziko, že schodek p řekročí referenční hodnotu 3 procent HDP. Vzhledem k tomu, že 
se mezera ve výstupu rozši řuje, je však vývoj cyklicky o čištěného salda p říznivější. Náprava sm ěrem k 
rozpočtové pozici blížící se rovnováze v cyklicky o čištěných hodnotách významn ě pokročila.  
S ohledem na výše popsaný vývoj se doporu čení 1 nahrazuje tímto: 
„1. nadále udržovalo ve řejné výdaje v jasn ě stanovených mezích definovaných v reálných 
veličinách, které se slu čují se střednědobou rozpo čtovou pozicí blížící se rovnováze či 
přebytku (doporu čení 1) a bylo p řipraveno podniknout další kroky k zabrán ění vzniku 
nadměrného schodku (GL 1 a 14).“ 
 
CS 14   CS 11. Rakousko 
Bez aktualizace. 
12. Portugalsko 
Jedním z náro čných úkol ů, před nimiž Portugalsko stojí, je „urychlit konsolidaci ve řejných financí a 
řešit silnou dynamiku vládních výdaj ů“. Aby se poda řilo tento úkol splnit, obdrželo Portugalsko 
v hlavních sm ěrech hospodá řské politiky na rok 2003 mj. doporu čení, aby:  
• zajistilo v roce 2003 v souladu s pl ánem další snížení schodku ve řejných financí a aby následn ě 
snížilo cyklicky o čištěný schodek tempem alespo ň 0,5 procent HDP ro čně s cílem dosáhnout 
rozpočtové pozice blížící se rovnováze (doporu čení 1). 
Rozpočtové údaje za rok 2003 vykázaly celkový schodek ve řejných financí ve výši 2,8 procent HDP, 
který je tudíž v souladu s doporu čením Rady ze dne 5. listopadu 2002 ur čeným Portugalsku podle čl. 
104 odst. 7 Smlouvy, které vyzvalo Portugalsko ke snížení schodku ve řejných financí pod referen ční 
hodnotu 3 procent HDP nejpozd ěji do roku 2003. Zna čná záporná mezera ve výstupu, která souvisí 
s hospodá řským poklesem v roce 2003, významným zp ůsobem ztížila postup rozpo čtové konsolidace 
kvůli rozsáhlému nepln ění předpokládaných da ňových výnos ů, ke kterému v roce 2003 došlo (s 
výjimkou jednorázového opat ření v podob ě odprodeje nedoplatk ů daní a sociálních p říspěvků). Ačkoli 
vláda velkou m ěrou uspěla při plánovaném omezování výdaj ů (např. růst běžných primárních výdaj ů 
se průběžně snižoval z 8,9 procent v roce 2001 na 7,8 procent v roce 2002 a 4,1 procent v roce 2003), 
neplnění předpokládaných da ňových výnos ů vyvolané hospodá řským poklesem p řinutilo vládu, aby se 
již druhý po sob ě jdoucí rok z velké části spolehla na jednorázová opat ření (ve výši 1,5 procent HDP 
v roce 2002 a 2,1 procent HDP v roce 2003). Vzhledem k pomalému r ůstu a pouze částečnému 
plánovanému nahrazení významné částky plynoucí z jednorázových opat ření z roku 2003 existuje pro 
rok 2004 zna čné riziko, že schodek referen ční hodnotu op ět překročí.  
S ohledem na výše popsaný vývoj se doporu čení 1 nahrazuje tímto: 
„1. zajistilo zlepšování cyklicky o čištěného salda rozpo čtu tempem alespo ň 0,5 procent HDP 
ročně až do dosažení st řednědobé rozpo čtové pozice blížící se rovnováze nebo p řebytku, a 
nahradilo jednorázová opat ření opatřeními trvalejší povahy a bylo p řipraveno podniknout 
další kroky, aby se zabránilo op ětovnému p řekročení referen ční hodnoty pro schodek ve výši 
3 procent HDP (GL 1).“ 
13. Finsko 
Bez aktualizace. 
14. Švédsko 
Bez aktualizace. 
15. Spojené království 
Rozpočtové údaje za rok 2003 ukazují, že celkový schodek ve řejných financí dosáhl 3,2 procenta 
HDP, tedy že p řesáhl referen ční hodnotu 3 procent HDP. Rozpo čtová pozice se v roce 2003 zhoršila 
více, než se p ředpokládalo, p ředevším kv ůli výnosům z přímých daní, které nenaplnily o čekávání. Ve 
střednědobém výhledu se p ředpokládá, že jak celkový skute čný, tak i cyklicky o čištěný schodek 
klesnou těsně pod 2 procenta HDP p ři současném trvalém zvyšování plánovaných výdaj ů určených na 
vyrovnání nedostatku investic ve ve řejném sektoru a nedostate čné zajištění veřejných služeb 
z minulosti. Navrhovaný vývoj schodku však nenabízí dostate čné bezpe čnostní rozp ětí, které by 
 
CS 15   CS zabránilo p řekročení referen ční hodnoty 3 procent HDP p ři běžných makroekonomických výkyvech. 
Navíc jsou ohroženy rozpo čtové prognózy, které vycházejí z p ředpokládaného autonomního r ůstu 
podílu příjmů.  
S ohledem na výše popsaný vývoj stojí Spojené království ve srovnání s hlavními sm ěry hospodá řské 
politiky na rok 2003 p řed dalším náro čným úkolem : 
Posílit rozpo čtovou pozici tak, aby se zabezpe čil zdravý stav ve řejných financí 
Aby se poda řilo posílit rozpo čtovou pozici tak, aby se zabezpe čil zdravý stav ve řejných financí, 
Spojenému království se doporu čuje, aby: 
„6. zlepšilo cyklicky o čištěnou pozici s cílem konsolidovat ve řejné finance, aby se slu čovaly s 
rozpočtovou pozicí blížící se rovnováze či přebytku ve st řednědobém výhledu, a aby bylo 
připraveno podniknout dalš í kroky v úsilí o zabrán ění vzniku nadm ěrného schodku (GL 1).“ 
 
CS 16   CS 16. Kypr 
Tato malá ekonomika, která se opírá p ředevším o cestovní ruch, prokázala vzhledem k obtížné 
mezinárodní situaci ur čitou míru odolnosti. P ůvodně byla hnací silou stálého a vysokého reálného 
růstu HDP dosahujícího v letech 1997-2001 v pr ůměru 4,2 procenta jak domácí poptávka, tak i 
pokračující růst přijíždějících turist ů. Ovšem po 11. zá ří 2001 zasáhl kyperské hospodá řství v 
důsledku mezinárodní hrozby terorizmu, války v Afghánistánu a Iráku a viru SARS propad v odv ětví 
cestovního ruchu, který pokra čoval až do roku 2003. R ůst poklesl na mén ě než polovinu, nicmén ě i 
tak dosahoval v letech 2002 a 2003 dvou procent, p řičemž jej podporovala mírná domácí poptávka. 
Tato hodnota se však pohybuje pod úrovní potenciálního r ůstu. 
Poměrně dobrý růst se opíral o tržní hospodá řství, v němž převládá soukromý sektor a které se 
vyznačuje mj. vysoce rozvinutým finan čním a právním systémem, celkov ě opatrnými hospodá řskými 
politikami a pružným trhem práce. Trh práce funguje za podmínek tém ěř plné zam ěstnanosti a vysoké 
míry zapojení; p ři míře nezaměstnanosti, která se pohybuje v rozmezí 3 až 5 procent, nemá Kypr 
v podstatě s nezam ěstnaností žádný problém. Zárove ň se však v d ůsledku krize v (hromadném) 
cestovním ruchu na Kypru jasn ě projevila rostoucí hospodá řská závislost na tomto odv ětví v době, kdy 
tradiční zdroje p říjmů z vývozu, zejména ve výrobním odv ětví, procházejí strukturálním poklesem. 
Proto by mohlo být v zájmu Kypru posílit diverzifikaci sm ěrem k činnostem s vyšší p řidanou 
hodnotou. Za tímto ú čelem by Kypr mohl urychlit p řechod k hospodá řství založenému na znalostech a 
pokračovat ve zjednodušování podnikatelského prost ředí. 
V roce 1999 byl zaveden plán rozpo čtové konsolidace, který byl v dalších letech upraven a rozší řen. 
Ovšem rozpo čtové plnění se v letech 2002 a 2003 op ět nepodařilo udržet a od konsolidace se 
v podstatě upustilo, nebo ť schodky vzrostly na 4,6 respektive 6,3 procent HDP. Expanzivní fiskální 
politika p řispěla k růstu domácí poptávky i ke stávajícímu schodku b ěžného účtu, který se odhaduje 
pro rok 2003 na 4,4 procenta HDP. Vláda se zamýšlí op ětovně zabývat rozpo čtovým schodkem 
v tomto roce a dalších letech, čímž by se m ělo dospět k příznivější konfiguraci politik a podpo řit 
snižování schodku b ěžného účtu. 
Politiky na Kypru by se m ěly zaměřit na dosažení vyššího stupn ě udržitelné konvergence, zejména 
pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. Ovšem jak pokra čující konsolidace ve řejných financí, tak i 
uřízení rostoucí závislosti na cestovním ruchu, musí být podpo řeny politikou, která pom ůže udržet 
silný růst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu. To si vyžádá p ředevším posílení r ůstové a 
zaměstnanecké základny a Kypr by m ěl pokračovat v dalším p řechodu k hospodá řství zaměřenému na 
znalostech. V této souvislosti stojí p řed Kyprem dva hlavní náro čné úkoly:  
• na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí, 
• zvýšit diverzifikaci hospodá řství do oblastí s vyšší p řidanou hodnotou.  
Zajištění snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě 
Rozpočtová konsolidace se v letech 2002 a 2003 rostoucí m ěrou míjela s cílem. V roce 1999 byl 
zaveden p ůvodní plán rozpo čtové konsolidace, který byl v let ech 2001 a 2002 upraven. Jeho cílem 
bylo snížit schodek na 2,0 procenta HDP do roku 2002 a zárove ň dosáhnout rozpo čtové rovnováhy do 
roku 2005. Ovšem nižší r ůst v roce 2002 zp ůsobil schodek v pln ění plánu rozpo čtu ve výši 4,6 procent 
HDP namísto p ředpokládaných 2,6 procent. V roce 2003 došlo k dalšímu poklesu, který souvisel 
s přetrvávajícím omezeným r ůstem a vyhýbáním se dani, jež vyústily  ve významný schodek na stran ě 
příjmů, zatímco výdaje rostly p ředevším v podob ě výdajů na obranu a na expanzivní opat ření 
zavedená s cílem vyrovnat nižší zahrani ční poptávku. V d ůsledku těchto skute čností program 
konsolidace v podstat ě selhal a schodek ve řejných financí dosáhl v roce 2003 hodnoty 6,3 procenta 
HDP. Expanzivní fiskální politika p řispěla k růstu domácí poptávky a k pokra čujícímu pom ěrně 
vysokému schodku b ěžného účtu, který se odhaduje pro rok 2003 na 4,4 procenta HDP. Vláda se 
 
CS 17   CS zamýšlí rozpo čtovým schodkem op ětovně zabývat, čímž by se m ělo dospět k příznivější konfiguraci 
politik a podpo řit snižování schodku b ěžného účtu. Aby se poda řilo obnovit proces rozpo čtové 
konsolidace, bude zapot řebí důležitých opravných opat ření. Díky komplexní rozpo čtové reform ě, 
která má být dokon čena do konce roku 2004, by se m ěla zlepšit kvalita ve řejných financí. Tyto 
reformy podpo ří i další snižování schodku a pomohou udržet stávající schodek b ěžného účtu 
v udržitelných mezích i v p řípadě, že se opět zhorší stav čistých soukromých úspor.  
Zvýšení diverzifikace hospodá řství do oblastí s vyšší p řidanou hodnotou 
Cestovní ruch sice p ředstavuje zhruba 15 až 20 procent HDP a zam ěstnanosti, ovšem hospodá řství 
Kypru prokázalo vzhledem k obtížné mezinárodní situaci ur čitou míru odolnosti. Z dlouhodobého 
hlediska by však mohlo být v zájmu Kypru zlepšit a rozší řit oblast cestovního ruchu a rozvíjet i jiné 
činnosti s vyšší p řidanou hodnotou. V této oblasti kyperská vláda iniciovala řadu reforem s cílem 
usnadnit p řechod k hospodá řství založenému na znalostech. Ovšem p řekážkou m ůže nadále být nízká 
úroveň výdajů na výzkum a vývoj zejména na stran ě podnikatelského sektoru a chyb ějící dovednosti 
související s informa čními technologiemi. Omezení p řetrvávají i v oblasti elektronického obchodování 
a podílu domácností s p řístupem k internetu.  
Pro zlepšení výkonnosti trhu s výrobky je významné i lepší podnikatelské prost ředí. V kyperském 
hospodářství převládají malé rodinné podniky , jejichž rozvoj pravd ěpodobně zčásti brzdí p řístup 
k finančním prost ředkům. Navíc p řetrvává stav omezené hospodá řské soutěže v síťových odv ětvích. 
Například na trhu s elektrickou energií nadále chybí osamostatn ění provozovatele p řenosové soustavy. 
V listopadu 2003 vydal regulátor pro oblast  telekomunikací a poštovních služeb dv ě nařízení, jimiž 
sice v zpřístupňování účastnického vedení v t ěchto oblastech pokro čil, nicmén ě tento proces stále 
nebyl dokon čen. Překážky v p řístupu na trh p řetrvávají i v oblasti letecké dopravy a na úplné 
provedení čeká i acquis v námořní oblasti.  
Konkrétní doporu čení pro Kypr 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se zajistilo snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě, Kypru se 
doporučuje, aby: 
1. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížil celkový schodek ve řejných 
financí v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti s nadcházejícím 
rozpočtovým dohledem (GL 1). 
Aby se zvýšila diverzifikace hospodá řství do oblastí s vyšší p řidanou hodnotou, Kypru se doporu čuje, 
aby: 
2. posílil úsilí o zvýšení p řiměřenosti lidského kapitálu s pot řebnými dovednostmi, podporoval 
výzkum, vývoj a inovace, konkrétn ě pak v podnikatelském sektoru, a zlepšil podmínky pro 
snazší šíření informa čních a komunika čních technologií (GL 9, 13). 
3. nadále zjednodušoval podnikatelské prost ředí a oblast zdan ění (GL 11).
 
CS 18   CS 17. Česká republika 
Po zpomalení hospodá řského růstu v letech 1997-1998 dosahoval ro ční reálný r ůst HDP České 
republiky pr ůměrně zhruba 3 %, s výjimkou roku 2002, kdy zemi postihly rozsáhlé povodn ě a růst 
HDP činil pouhá 2 %. Inflace m ěřená podle harmonizovaného indexu spot řebitelských cen (HISP) se 
pohybovala na velmi nízkýc h úrovních (1,4 % v roce 2002 a -0,1 % v roce 2003) a nedosahovala cíle 
stanoveného m ěnovými orgány. Hospodá řský růst byl podpo řenpokračující restrukturalizací 
ekonomiky, ale jeho úrove ň ještě plně neodosáhla potenciálu. K nejvýznamn ější restrukturalizaci 
došlo v bankovním sektoru. Byla spojena se zna čnými fiskálními náklady, nebo ť stát převzal špatná 
aktiva bank. Krom ě toho byla fiskální politika až donedávna pon ěkud uvoln ěná a v jejím d ůsledku 
rostl celkový schodek ve řejných financí. Expanzivní sm ěr fiskální politiky p řispěl k prudkému nár ůstu 
domácí poptávky a schodek na b ěžném účtě se díky rostocí spot řebě neustále zvyšoval až na více než 
6 % HDP. 
V České republice by politiky m ěly směřovat k dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, 
zejména co se tý če konsolidace ve řejných financí. Hospodá řství se ve srovnání s ostatními novými 
členskými státy vyzna čuje relativn ě nízkým r ůstem. Je proto t řeba, aby další konsolidaci ve řejných 
finance byla podpo řena politikami, jež napomáhají zrychlení hospodá řského růstu ve střednědobém a 
dlouhodobém horizontu. To vyžaduje zejména úsilí za bývat se zbývajícími strukturálními nedostatky, 
hlavně na trhu práce a v podnikatelském prost ředí, a urychlit p řechod k hospodá řství založenému na 
znalostech. Za t ěchto okolností čelí Česká republika t ěmto čtyřem hlavním výzvám: 
• bezodkladn ě zajistit další udržitelné snižování celkového schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí; 
• pokračovat v řešení strukturálních problém ů na pracovním trhu; 
• zlepšovat podmínky pro zrychlený r ůst produktivity; 
• podporovat podnikání a malé a st řední podniky.  
Bezodkladn ě zajistit další udržitelné snižování celkového schodku ve řejných financí a 
dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí  
Celkový schodek ve řejných financí vzrostl z 6,4 % HDP v roce 2002 na 12,9 % HDP v roce 20036, 
čímž došlo i k dalšímu zhoršení schodku b ěžného účtu. V roce 2003 vláda zavedla program fiskální 
konsolidace, jehož cílem je snížit celkový schodek ve řejných financí na 4 % HDP v roce 2006. 
Fiskální konsolidace podpo ří další snížení rozpo čtového schodku a napom ůže přivést do 
udržitelnějších mezí i schodek b ěžného účtu, v případě poklesu čistých soukromých úspor. Zlepšení 
kvality ve řejných financí však závisí p řevážně na uskute čnění fiskální reformy. Velmi významným 
prvkem této reformy je zm ěna institucionálního rámce, spo čívající v zavedení st řednědobých 
výdajových rámc ů a rozpočtů zaměřených na dosahování výsledk ů. Výdajové rámce by konkrétn ě 
měly zredukovat pobídky úst řední vlády k poskytování státních záruk, jež z ůstávají zdrojem 
podstatného fiskálního rizika. Navíc v procesu práv ě probíhající decentralizace ve řejné správy 
představují chyb ějící rozpo čtová pravidla na regionální a místní úrovni riziko pro zdravou fiskální 
situaci v budoucnu. Stojí za to  vyzdvihnout pozitivní skute čnost, že ve svých reformních plánech 
vláda v nadcházejících letech nepo čítá se snížením objemu výdaj ů do veřejných investic jako podíl na 
HDP. 
Co se týče dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí, d ůvodem znepokojení jsou mimorozpo čtové 
výdaje a rychle rostoucí výdaje na sociální zabezpe čení a zdravotní pé či. Ačkoli současná výše 
                                                 
6 Tento schodek částečně vznikl v d ůsledku jedné jediné státní záruky, která činí zhruba 6,3 % HDP. 
 
CS 19   CS veřejného dluhu v zemi není vysoká, vývoj ve výše uvedených oblastech p řispěl v uplynulých letech 
k jejímu rychlému nár ůstu (z 25,2 % HDP v roce 2001 na 37,6 % HDP v roce 2003). 
Pokračovat v řešení strukturálních problém ů na pracovním trhu  
V období 1990 – 2002 zaznamenal český trh práce podstatné strukturální zm ěny. Podíl osob 
zaměstnaných v primárním sektoru klesl z 12,4 % na  4,8 % pracovní síly, v sekundárním sektoru 
z 45,1 % na 39,6 %, p řičemž v terciárním sektoru vzrostl z 42,5 % na 55,6 %. Míra nezam ěstnanosti 
dosahovala na konci roku 2002 výše 7,3 % a od té doby vzrostla na 8,1 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 
2003. Krom ě procesu restrukturalizace bude mít reforma ve řejných financí dopad i na nezam ěstnanost, 
neboť na základ ě reformy v období 2004-2006 ro čně zanikne 2 % pracovních míst ve ve řejném 
sektoru. Vliv odborových svaz ů na utvá ření mezd je malý. Proces vyjednávání o mzdách je 
decentralizovaný, p řičemž k utvá ření mezd dochází p řevážně na úrovni podnik ů. Koordinace 
vyjednávání nap říč firmami a sektory je slabá. Navzdory tomu, že je míra zam ěstnanosti vysoká (65,5 
% v roce 2002) a míra nezam ěstnanosti dosahuje pr ůměru EU, vyzna čuje se český trh práce řadou 
strukturálních nedostatk ů. Zaprvé existují velmi velké rozdíly mezi jednotlivými regiony. Míra 
nezaměstnanosti ve strukturáln ě slabých regionech je čtyřikrát vyšší než v Praze a v n ěkterých 
regionech p řesahuje hranici 25 %. Zadruhé je velmi vysoký podíl dlouhodob ě nezaměstnaných (více 
než jeden rok), do konce roku 2003 vystoupal na 40,3 %. Navíc se prodlužuje pr ůměrná délka 
registrace na ú řadech práce. Zat řetí je velmi vysoká míra nezam ěstnanosti mladých lidí (lidí mladších 
25 let). Pr ůměrný podíl nezam ěstnaných mladých lidí činil téměř 23 %, p řičemž se situace v 
jednotlivých regionech podstatn ě lišila. 
Co se týče nabídky pracovních sil, dlouhodobá nezam ěstnanost a nízká profesní flexibilita pramení z 
překážek, které s sebou nese da ňový systém a systém dávek, z nedostate čně vyvinutého systému 
programů celoživotního u čení a z nedostatk ů systémů vzdělávání a odborné p řípravy. Systémy 
vzdělávání a odborné p řípravy neposkytují dostate čným způsobem kvalifikaci, která by byla 
přizpůsobena pot řebám trhu práce a zejména požadavk ům hospodá řství založeného na znalostech. 
Stinné stránky českého trhu práce rovn ěž odrážejí nízkou geografickou mobilitu, jejíž p říčinou jsou 
tyto dva hlavní nedostatky: zaprvé regulace cen nájemného oslabuje stimulaci nabídky bydlení v 
regionech, kde jsou vytvá řena pracovní místa. A zadruhé zvyšuje slabá dopravní infrastruktura 
náklady na dojížd ění a vytvá ří překážky pro investice a zakládání nových podnik ů ve strukturáln ě 
slabých regionech.  
Co se týče poptávky po pracovní síle, vysoká úrove ň příspěvků na zdravotní pojišt ění a sociální 
zabezpečení by mohla mít negativní dopady. Celková výše p říspěvků na zdravotní pojišt ění a sociální 
zabezpečení již dosáhla 47,5 % hrubé mzdy , z čehož zhruba ¼ platí zam ěstnanec a ¾ zam ěstnavatel. 
Zlepšovat podmínky pro zrychlený r ůst produktivity  
Růst produktivity byl v České republice relativn ě nízký. V období 1996-2002 vzrostla produktivita 
práce ročně o 2,1 %, což byla nejnižší úrove ň ze všech nových členských stát ů. Kromě toho je úrove ň 
produktivity ve srovnání s Evropskou unií stále velmi nízká (zhruba 55 % pr ůměru EU-15 v roce 
2003). Faktory, které k tomu p řispívají, by mohly být omezená flexibilita vzd ělávacího systému, nízká 
efektivita v oblasti výzkumu a vývoje a inovací a také malá míra používání informa čních a 
komunika čních technologií. Omezená flexibilita systému vzd ělávání a odborné p řípravy se v reakci na 
měnící se požadavky na kvalifikace projevuje v nevyváženosti nabídky r ůzných kvalifikací a poptávky 
po nich na trhu práce. Úrove ň dosaženého vzd ělání (podíl populace ve v ěku 20-24 s minimáln ě vyšším 
středním vzd ěláním) je velmi vysoká (92 %), avšak podíl absolvent ů s terciálním vzd ěláním je jedním 
z nejnižších v EU. I p řes relativn ě vysokou míru výdaj ů na výzkum a vývoj ve srovnání s novými 
členskými státy je výsledná inova ční činnost, pokud ji m ěříme počtem patent ů, velmi nízká a 
poukazuje na nízkou efektivitu oblasti výzkumu a vývoje. Zjevn ě zde existuje pouze omezená 
spolupráce výzkumných institucí (nap ř. univerzit a Akademie v ěd ČR) a soukromého sektoru. Vláda si 
je těchto problém ů vědoma, a p řijala proto Národní politiku výzk umu a vývoje pro období 2004-2008 
 
CS 20   CS s cílem výzkum a vývoj podpo řit. Výsledky však budou do velké míry záležet na úplné realizaci 
tohoto programu. 
Podporovat podnikání a malé a st řední podniky (SMP) 
Navzdory pokroku v zavád ění dobře fungujícího rámce pro hospodá řskou sout ěž a pokra čujícímu 
vývoji v právním prost ředí se zdá, že v České republice podnikání stále ješt ě musí čelit značným 
překážkám. To se mimo jiné odráží v nízkém podílu malých a st ředních podnik ů v HDP (mén ě než 40 
%). Hrubá míra nov ě zakládaných podnik ů jako podíl veškerých podnik ů je ve srovnání s ostatními 
novými členskými státy relativn ě nízká. 
Je zjevné, že faktory, které p řispívají k této situaci, jsou ne dostatky podnikatelského prost ředí, jejichž 
dopad na malé a st řední podniky je neúm ěrně větší. Jde nap ř. o právní p ředpisy a jejich vynucování, 
nadměrnou administrativní zát ěž firem a omezený p řístup k finan čním prost ředkům. Administrativní 
postup p ři zakládání nové spole čnosti je p říliš zdlouhavý a složitý. Podnikatelé často kritizují 
neefektivní a nez řídka i netransparentní fungování obchodního rejst říku. Také právní p ředpisy 
v oblasti konkurzního řízení neumož ňují efektivní opušt ění trhu ani restrukturalizaci spole čností, jež 
mají potíže. V sou časné době se připravuje n ěkolik návrh ů na řešení některých z t ěchto problém ů, ale 
ukazuje se, že pokrok je pomalý. I p řes to, že došlo ke zlepšení kvalifikace soudc ů, zůstává kvalita a 
včasnost vynucování práva jednou z hlavní ch problematických oblastí. Krom ě toho nové podniky 
shledávají, že je velice obtížné na lézt externí zdroje financování. 
Konkrétní doporu čení pro Českou republiku 
Vypořádání se s výše uvedenými výzvami vyžaduje širokosáhlé strukturální reformy, které jsou 
vymezeny v obecných hlavních sm ěrech obsažených v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
S cílem bezodkladn ě zajistit další udržitelné snižování schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí se České republice doporu čuje, aby: 
1. b ěhem víceletého  rámce v souladu s rozhodnutími, která p řijme Rada v kontextu 
nadcházejícího dohledu nad rozpo čtem, věrohodným a udržitelným zp ůsobem snížila 
schodek ve řejných financí (obecné hlavní sm ěry 1); 
2. reformovala  zdravotní  a důchodové systémy, aby zajistila jejich finan ční udržitelnost, 
zejména aby čelila očekávanému nár ůstu indexu závislosti starých osob a p řijala opatření ke 
snížení fiskálního rizika pramenícího z rostoucího objemu p řípadných závazk ů a aby 
zajistila, že budou posíleny podn ěty k zaměstnanosti a sníženy vysoké úrovn ě příspěvků na 
sociální zabezpe čení (obecné hlavní sm ěry 4, 14 a 16). 
S cílem pokra čovat v řešení strukturálních problému na trhu práce se České republice doporu čuje, aby: 
3. posílila  nabídku  pracovních sil na základ ě reformy da ňového systému a systému dávek, a 
odstranila tak p řekážky zam ěstnanosti, a zvýšila profesní a regionální mobilitu tím, že bude 
snižovat nevyváženost nabídky r ůzných kvalifikací a poptávky po nich a sou časně 
zajišťovat, aby rekvalifika ční opatření a jiné aktivní politiky trhu práce byly ú činné, a 
deregulovat trh s nájmy a zlepšovat dopra vní infrastrukturu (obecné hlavní sm ěry 4, 7, 8 a 
13). 
S cílem zlepšit podmínky pro zrychlený r ůst produktivity se České republice doporu čuje, aby: 
4. zvýšila efektivitu  a kvalitu systému vzd ělávání a odborné p řípravy a jeho schopnost 
reagovat na m ěnící se požadavky na kvalifikace (obecné hlavní sm ěry 13); 
 
CS 21   CS 5. zvýšila efektivitu v oblasti výzkumu a vývoje a inova čních činností, posilovala p ředávání 
poznatků prostřednictvím p římých zahrani čních investic a podporovala ší ření znalostí 
(obecné hlavní sm ěry 13). 
S cílem podpo řit podnikání a malé a st řední podniky (MSP) se České republice doporu čuje, aby: 
6. zlepšila podnikatelské prost ředí, zejména tak, že odstraní administrativní p řekážky, zlepší 
právní rámec a jeho vynucování a zvýší p řístup k finan čním prost ředkům (obecné hlavní 
směry 11 a 12). 
 
CS 22   CS 18. Estonsko 
Makroekonomická výkonnost Estonska si v roce 2003 udržela svou sílu i v podmínkách slabé 
zahraniční poptávky, ale schodek b ěžného účtu se prohloubil na 13,7 procent HDP. R ůst HDP ve výši 
4,8 procent se opíral o rychle se rozvíjející investice a r ůst soukromé spot řeby. Spot řebu pohán ěla 
expanze úv ěrů, vyšší mzdy a umírn ěný růst zaměstnanosti. V porovnání s dlouhodobou stagnací 
investic v eurozón ě rostly kapitálové výdaje v Estonsku v d ůsledku přílivu přímých zahrani čních 
investic a nízkých úrokových sazeb svižným tempem p řesahujícím 11 procent. Inflace, která 
v polovin ě roku 2001 zrychlila na tém ěř 7 procent, se v roce 2003 snížila na 1,3 procenta. Celkový 
přebytek ve řejných financí se díky silné hospodá řské aktivit ě a zlepšení ve výb ěru daní a navzdory 
dodatečným výdaj ům, které schválil parlament, zvýšil na 1, 8 procent HDP v roce 2002 a dále na 2,6 
procent v roce 2003. N ěkteré místní samosprávy však nadále p ředstavovaly zát ěž pro veřejné finance.  
Politiky v Estonsku by se m ěly zaměřit na dosažení vyššího stupn ě udržitelné konvergence a na 
snížení schodku b ěžného účtu. Fiskální politika m ůže mít sice na b ěžný účet podstatný vliv, ale 
strukturální politika, konkrétn ě politika, která se zam ěřuje na růst produktivity a rozvoj hospodá řské 
soutěže, může zvýšit i r ůstový potenciál zem ě a tím dále zlepšit rovnováhu úspor a investic a stav 
běžného účtu. V návaznosti na restrukturalizaci hospodá řství po získání nezávislosti z ůstává pro 
příslušné orgány významným úkolem i pracovní  trh a zejména vysoká míra nezam ěstnanosti. V této 
souvislosti stojí p řed Estonskem čtyři hlavní náro čné úkoly:  
• vyřešit značný schodek b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální politika, 
• vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, 
• rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích. 
Řešení zna čného schodku b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální politika 
Nesoulad mezi domácí a zahrani ční poptávkou se projevil v mohutné poptávce po dovozech (r ůst 7,9 
procent) a pom ěrně stagnujícím vývozu (r ůst 4,2 procenta), a tudíž i ve zhoršení schodku b ěžného účtu 
na 13,7 procent HDP v roce 2003. Za velkou částí schodku stojí n ěkolik velkých jednorázových 
položek týkajících se p ředevším dovozu investi čního zboží, a záporná bilance na stran ě příjmů; 
kapitálový ú čet se díky silnému p řílivu přímých zahrani čních investic nadále pohyboval v p řebytku. 
K uklidnění bezprost ředních obav ohledn ě stability v souvislosti s financováním schodku b ěžného 
účtu přispěly nízká výše ve řejného dluhu (kolem 5 pr ocent HDP) a kladný úv ěrový rating zem ě. Navíc 
ústřední vláda vytvo řila „rezervu pro ú čely stability“ ve výši 9 procent HDP, kterou od roku 1997 
financovala z rozpo čtových přebytků a výnosů privatizace.  
Proto jsou pro podstatné zmírn ění této zásadní makroekonomické nerovnováhy estonského 
hospodářství ve st řednědobém výhledu nezbytn ě nutné strukturální politiky, které podporují 
konkurenceschopnost estonského z boží a služeb na zahrani čních trzích zejména urychleným 
zlepšením infrastruktury v zemi, ale i investicemi do lidského kapitálu se zam ěřením na znevýhodn ěné 
regiony. 
Hlavní úlohu p ři řešení schodku b ěžného účtu hraje i pokra čující dodržování obez řetné fiskální 
politiky. Celkový p řebytek ve řejných financí se sice zvýšil z 1,8 procent HDP v roce 2002 na 2,6 
procent v roce 2003, avšak n ěkteré místní samosprávy nadále p ředstavují pro ve řejné finance zát ěž 
kvůli rozpočtovým schodk ům v letech 2002 i 2003. Navzdory rozpo čtovým přebytkům v minulých 
letech a nízkému ve řejnému dluhu dojde v blízké budoucnosti k r ůstu rozpo čtových tlak ů v důsledku 
plánů na další výdaje a da ňové škrty v kombinaci se závazky souvisejícími se vstupem do EU. To by 
mohlo dále snížit národní úspory a negativn ě ovlivnit celkovou konfiguraci politik, zejména pak v 
 
CS 23   CS podmínkách velmi vysokého schodku b ěžného účtu. Celkov ě vzato by však v n ěkolika příštích letech 
celkové estonské saldo ve řejných financí m ělo zůstat v rovnováze či dosahovat p řebytku, a to i p ři 
určitém uvoln ění fiskální politiky. K tomuto uvoln ění v prvních letech členství v EU pravd ěpodobně 
navíc dojde soub ěžně s hospodá řským oživením. Nelze vylou čit ani procyklický ú činek této 
předpokládané fiskální politiky. Proto si provád ění střednědobého programu fiskální politiky 
v Estonsku vyžádá obez řetný a pružný p řístup.  
Řešení strukturálních obtíží na trhu práce 
Podmínky na trhu práce se v Estonsku  od nabytí nezávislosti postupn ě zhoršují. Za hlavní faktory, 
které se podílely na r ůstu nezam ěstnanosti (podle definice Mezinárodní organizace práce) až na 14,5 
procent v polovin ě roku 2000, lze považovat restrukturalizaci hospodá řství a výsledný nesoulad mezi 
požadovanými a nabízenými dovedno stmi na trhu práce. Míra zam ěstnanosti se snížila z 65 procent 
v roce 1997 na 60,6 procent v roce 2000. V roce 2002 se poprvé od získání nezávislosti pozvedla na 61,1 procent, čímž přispěla i k obratu na trhu práce, který se projevil poklesem míry nezam ěstnanosti 
na 10,3 procent v roce 2002. Toto zlepšení však bylo výsledkem mírného r ůstu zaměstnanosti a 
podstatného úbytku ekonomicky aktivní populace. Zam ěstnanost vzrostla v letech 1997-2002 o 2 
procenta a ekonomicky aktivní populace se zmenšila tém ěř o 2,5 procenta.
 
Růst nezaměstnanosti v letech 1997-2002 provázel trvalý r ůst podílu dlouhodob ě nezaměstnaných a 
frustrovaných pracovník ů, který se v d ůsledku projevil v r ůstu míry strukturální nezam ěstnanosti. 
Ovšem podíl osob, které jsou bez práce déle než jede n rok, se v roce 2002 snížil na 41 procent 
nezaměstnaných, tedy tém ěř na úrove ň roku 1997, a čkoli mezi t ěmito lety vzrostl až na 60 procent. 
Nicméně i tak zůstává počet dlouhodob ě nezaměstnaných velmi vysoký, z čehož lze usuzovat, že 
velké části z nich chybí dovednosti nutné pro úsp ěšné znovuzapojení do trhu práce. Nadále p řetrvávají 
regionální rozdíly: nezam ěstnanost z ůstává podstatn ě vyšší na severovýchod ě země (kolem 19 procent 
pracovní síly) než na jihu (8,5 – 9 procent).  
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
V porovnání s pr ůměrem EU je v Estonsku produktivita na dále velmi nízká (42 procent úrovn ě EU 15 
v roce 2002). V letech 1997-2000 byl r ůst produktivity rychlý (7 procent ro čně), ale od roku 2000 
zpomaluje. P řekážky pro další r ůst produktivity v budoucnosti by mohly spo čívat ve dvou hlavních 
faktorech: nedostatku kvalifikace pracovní síly a nízké úrovni výzkumu a vývoje a inovací. Tyto dva faktory rovn ěž vysvětlují, proč se i přímé zahrani ční investice soust ředí v oblastech, které nevyžadují 
příliš mnoho výzkumu a vývoje či kvalifikace. 
 
Nedostatek kvalifikace pracovní síly je d ůsledkem neú činnosti vzd ělávacího systému, nebo ť samotné 
veřejné výdaje na vzd ělání jsou pom ěrně vysoké (6,7 procent HDP v roce 2000). Nejv ětší obavy budí 
skutečnost, že vzd ělávací systém není dostate čně sladěn s potřebami trhu práce, což vyvolává 
nesoulad v dovednostech.  
Růstu produktivity by významn ě prospěla i kvalitn ě navržená politika výzkumu a vývoje. 
V současnosti má Estonsko pom ěrně nízkou úrove ň výdajů na výzkum a vývoj, nižší než ostatní 
evropské zem ě (0,8 procent HDP v roce 2001), a nejnižší podíl podnikového výzkumu a vývoje mezi 
novými členskými státy. To je z části výsledkem slabého propojení akademické sféry s podnikatelským 
prostředím. Pro tuto oblast byla schválena nová strategie, která p ředpokládá významný r ůst celkových 
výdajů na výzkum a vývoj v období 2002-2006.  
Rozvoj skute čné soutěže v síťových odv ětvích 
Ačkoli liberalizace sí ťových odv ětví v Estonsku již za čala, konkurence na trhu s elekt řinou je nadále 
velmi omezená. Zem ě si vyjednala pro liberalizaci tohoto odv ětví dlouhé p řechodné období s ohledem 
na svou závislost na ropné b řidlici coby zdroji pro výrobu elektrické energie. Restrukturalizace 
odvětví ropné b řidlice již za čala, ale pokrok v plánované liberalizaci trhu je jen omezený. Trh 
 
CS 24   CS s elektrickou energií ovládá státní, vertikáln ě koncentrovaná spole čnost, která p ůsobí v oblasti 
dodávek, výroby, monopolního p řenosu a distribuce. Ohlašo vané desetiprocentní otev ření trhu 
nedosahuje úrovn ě většiny ostatních nových členských stát ů. Jednou z nejzávažn ějších překážek pro 
liberalizaci trhu s elekt řinou jsou p řísná pravidla pro p řidělování dovozních licencí, která zavedly 
příslušné orgány. S ohledem na státní vlastnictví panující na trhu s elekt řinou je stejn ě významné i 
zajištění nezávislosti regula čního orgánu v odv ětví energetiky.  
V odvětví plynu a telekomunikací jsou tyto problémy mén ě naléhavé. Trh s plyne m je privatizován a 
otevřený, přičemž na trhu p ůsobí jediný dodavatel. Telekomunika ční trh byl rovn ěž liberalizován. 
Určité problémy by však mohla zp ůsobit skute čnost, že vlastník sít ě působí i jako distributor.  
Konkrétní doporu čení pro Estonsko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky. 
Aby se dosáhlo řešení zna čného schodku b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální 
politika, Estonsku se doporu čuje, aby: 
1. provád ělo fiskální politiku, která je v souladu s rozhodnutími, které p řijme Rada 
v souvislosti s nadcházejícím rozpo čtovým dohledem (GL 1), a která je v souladu s cílem 
vyhnout se procyklickým politikám, které by mohly op ětovně zhoršit vn ější rovnováhu (GL 
2). 
Aby se poda řilo vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, Estonsku se doporu čuje, aby: 
2. p řijalo politiku se zvláštní d ůrazem na znovuzapojení dlouhodob ě nezaměstnaných, zejména 
pak v regionech, které nejh ůře postihla restrukturalizace hospodá řství, a to formou podpory 
odborného a celoživotního vzd ělávání a vytvo řením funk čního institucionálního rámce pro 
podporu tvorby pracovních míst (GL 4, 6 a 8).  
3. vybídlo sociální partnery k tomu, aby zajistili, že vývoj mezd, v četně změn v právních 
předpisech o minimální mzd ě, nezbrzdí r ůst zaměstnanosti a podpo řili oživení na trhu práce 
(GL 3 a 5).  
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Estonsku se doporu čuje, aby: 
4. zlepšilo ú činnost a kvalitu vzd ělávacího systému a odborného vzd ělávání tak, aby se zmírnil 
nesoulad v kvalifikaci na trhu práce (GL 13).  
5. provád ělo strategii výzkumu a vývoje schvále nou v roce 2001, a zejména podporovalo v ětší 
zapojení podnikatelské sfér y na financování výdaj ů na výzkum a vývoj (GL 13).  
Aby se poda řilo rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích: 
6. pokro čit s liberalizací trhu s elektrickou energií, posílit nezávislost regula čního orgánu a 
zajistit skute čnou soutěž v oblasti telekomunikací (GL 9).  
 
CS 25   CS 19. Ma ďarsko  
Po poměrně vysokém r ůstu reálného HDP ve výši 3,5 procent v roce 2002 se r ůst reálného HDP v roce 
2003 zpomalil na mén ě než 3 procenta. A čkoli nezam ěstnanost je mezi p řistupujícími zem ěmi jedna 
z nejnižších, míra zapojení je ve srovnání s pr ůměrem EU velmi nízká. Další r ůst zaměstnanosti 
komplikují závažné strukturální nedostatky na trhu práce: konkrétn ě jde o nedostatek regionální 
mobility, nesoulad mezi nabízenými a požadovaný mi dovednostmi a demotivující systém dávek. 
Dosažení vysoké úrovn ě udržitelné konvergence vyžaduje obn ovení a udržení konkurenceschopnosti 
na udržiteln ě vysoké úrovni. Proto se zdá, že pro vyrovnaný r ůst ve střednědobém výhledu bude mít 
zásadní význam návrat k p řiměřenému vývoji reálných mezd a vznik prost ředí, které by více 
podporovalo investice.  
Po vysokém rozpo čtovém schodku z roku 2002 ve výši 9,3 proc ent HDP se fiskální politika v roce 
2003 opět zpřísnila. Ovšem celkový schodek ve řejných financí nadále p ředstavuje 5,9 procent HDP. 
Značné přestřelování cíl ů pro rozpo čtový schodek v posledních dvou letech p řispělo k prohloubení 
schodku b ěžného účtu na hodnotu p řesahující 5,5 procent HDP, které p ředevším vyvolala spot řeba. 
Tato skute čnost, spolu s ostatními problémy v makroekonomickém mixu (nap ř. vysokým r ůstem 
reálných mezd a velmi vysokými reálnými úrokovými mírami) a s vysokou nestálostí sm ěnného 
kurzu, vedla k obecné ztrát ě důvěry na finan čních trzích a ke ztrát ě celkové konkurenceschopnosti.  
Politiky v Ma ďarsku by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, 
zejména pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. Ma ďarsko provedlo řadu strukturálních reforem a 
rozdíl oproti EU významn ě snížilo. Ovšem existují oblasti, které jsou pro tuto zemi nadále náro čným 
úkolem. Ma ďarsko by m ělo usilovat o p řijetí opatření, která by zefektivnila vzd ělávací systém, a 
pokud chce dosáhnout vyšší produktivity, m ělo by podpo řit výzkum a vývoj. Dále je t řeba zlepšovat 
soutěž v síťových odv ětvích a posilovat nezávislost regula čních orgán ů. V této souvislosti stojí p řed 
Maďarskem pět hlavních náro čných úkol ů: 
• na udržitelném základ ě zajistit další snížení celkového schodku ve řejných financí, 
• zvýšit míru zam ěstnanosti a řešit strukturální obtíže na trhu práce, 
• zlepšit konkurenceschopnost v oblasti náklad ů pomocí politiky zam ěřené na umírn ěnost mzdových 
požadavk ů, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, 
• rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích.  
 
CS 26   CS Zajištění dalšího snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě 
Po vysokém schodku z roku 2002 ve výši 9,3 procent HDP se fiskální politika v roce 2003 op ět 
zpřísnila. Ovšem celkový schodek ve řejných financí p řesto dosáhl 5,9 procent HDP. A čkoli se v roce 
2004 očekává další snížení schodku, výchozí postavení pro dosažení schodkového cíle pro rok 2004 je 
poměrně obtížné. P řestože původním cílem byla komplexní reforma ve řejných financí, rozpo čet na rok 
2004 se v ůbec nezabývá řadou výdajových položek, které se zatím nepromítly ani do plán ů 
konsolidace. Úspory mají podle plánu prozatím vzniknout hlavn ě ze škrtů v běžných a provozních 
výdajích. D řívější expanzivní fiskální politika a vysoký r ůst reálných mezd spole čně přispěly k vysoké 
domácí poptávce a prohlubování schodku b ěžného účtu, které čím dál tím více pohán ěla spotřeba a 
které přesáhlo 5,5 procent HDP. Pro zlepšení bilance b ěžného účtu je rovn ěž důležité snížení vysoké 
úrovně zadlužování ve řejného sektoru. Nelze o čekávat, že na financování r ůstu soukromých investic 
(včetně investic souvisejících s p řistoupením k EU) posta čí úspory domácností. Proto se o čekává, že 
běžný účet bude vystaven dalším tlak ům. Mají-li investice dále probíhat, vyžádá si i pouhé udržení 
stávajícího schodku b ěžného účtu dodate čné rozpočtové škrty. Návrat k udržitelné politice musí být 
v Maďarsku založen na konsolidaci ve řejných financí.  
Zvýšení míry zam ěstnanosti a řešení strukturálních obtíží na trhu práce 
Maďarsko má jednu z nejnižších m ěr nezaměstnanosti mezi p řistupujícími zem ěmi (v roce 2003 
dosáhla 5,8 procent). Ve srovnání s pr ůměrem EU ji však provází stagnující pracovní síla a nízká míra 
zapojení (v roce 2002 p ředstavovala 59,7 procent ve v ěkové skupin ě 15-64 let). Výsledkem je, že 
nízká míra nezam ěstnanosti neodráží výrazný odchod z trhu práce a vysoký po čet neaktivních osob 
především mezi pracovníky v aktivním v ěku, kteří jsou na konci své kariéry.  
Pracovní trh rovn ěž trpí strukturálními nedostatky. Regionální rozdíly se nej častěji projevují v podob ě 
rostoucího p řesunu do m ěst a osy východ-západ, kdy ve východní části země je méně rozvinutá 
infrastruktura a vyšší nezam ěstnanost. Vnit řní mobilita je v mezinárodním m ěřítku nízká, hlavními 
důvody jsou bydlení a doprava. Velkou část nezam ěstnaných navíc p ředstavují mladí lidé (míra 
nezaměstnanosti u mladých pracovník ů dosahuje 11,4 procent).  
Zlepšení cenové konkurenceschopnosti pomocí politiky zam ěřené na umírn ěnost mzdových 
požadavk ů 
Konkurenceschopnost Ma ďarska v oblasti náklad ů se sice po čátkem roku 2003 mírn ě zlepšila, ovšem 
v letech 2000-2002 došlo k jejímu výraznému z horšení. Zhoršení konkurenceschopnosti v nákladech 
bylo částečně výsledkem rychlého r ůstu mezd. R ůst reálných mezd, vyvolaný r ůstem minimální mzdy 
a veřejným sektorem, nejen p řesáhl v posledních t řech letech r ůst produktivity, ale zpozdil i 
přizpůsobení podnikatelské sféry novému prost ředí s nízkou inflací.  Ačkoli růst mezd se koncem roku 
zpomalil, reálné mzdy v roce 2003 dále vzrostly o 9,2 procent (o 7,3 procent v soukromé sfé ře a o 12,7 
procent ve ve řejném sektoru). Negativn ě ovlivnily konkurenceschopnost v nákladech a vedly ke 
snížení zam ěstnanosti v n ěkterých segmentech pracovního trhu vyžadujících nízkou kvalifikaci. Tento 
proces sice p řispěl ke změně struktury pr ůmyslové výroby sm ěrem k vysoce kvalifikované práci, ale 
zvýšení jednotkových pracovních náklad ů způsobilo zhoršení celkové konkurenceschopnosti zem ě, a 
to nejen v činnostech náro čných na práci.  
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
Růst produktivity od roku 2000 slábne, i když se nadále udržuje mírn ě nad průměrem nových 
členských stát ů. Růst produktivity práce v roce 2000 dosahoval 4,2 procent, avšak v roce 2003 se 
snížil na 2,4 procent. Mezi faktory, které ke zpomalení r ůstu produktivity p řispěly, patří relativn ě 
nízká výše výdaj ů na výzkum a vývoj (v roce 2001 ve výši 0,95 procent HDP), neú činnost 
vzdělávacího systému a nestabilita podnikatelského prost ředí.  
 
CS 27   CS Ačkoli již byla p řijata určitá opatření zaměřená na zlepšení pružnosti vzd ělávacího systému s cílem 
lépe se přizpůsobit měnícím se pot řebám pracovního trhu, p řetrvává nedostatek pracovník ů se střední 
a vysokou kvalifikací. Po čet doktorand ů roste, ale mnozí z nich ukon čí svá studia ješt ě před získáním 
diplomu. Celkový po čet absolvent ů s vyšším vzd ěláním v exaktních a technologických oborech na 
1000 obyvatel (ve v ěku 20-29 let) v posledních letech klesá:  v roce 2001 to bylo 3,7, což je jedna 
z nejnižších hodnot v EU. V oblasti výzkumu a vývoje zaostává aplikovaný výzkum, částečně kvůli 
nízké výši výdaj ů na výzkum a vývoj v podnikové sfé ře a omezené spolupráci mezi firmami a 
výzkumnými institucemi. Ve řejné výdaje na výzkum a vývoj jsou rovn ěž poměrně nízké, a to nejen ve 
vyjádření jako podílu HDP, ale i jako podílu celkových ve řejných výdaj ů (veřejné výdaje na výzkum a 
vývoj představovaly v roce 2001 0,9 procenta celkových ve řejných výdaj ů). Dalším faktorem, který 
může mít negativní vliv na r ůst produktivity, jsou často se m ěnící politiky. P ředpisy a vládní strategie 
se v posledním desetiletí mnohokrát m ěnily, což snižovalo p ředvídatelnost politik, oslabovalo d ůvěru 
ve vládu a zt ěžovalo dlouhodobé plánování.  
Rozvoj skute čné soutěže v síťových odv ětvích  
Ačkoli liberalizace v ětšiny síťových odv ětví již začala, skute čná soutěž je v těchto odvětvích nadále 
velmi omezená. Jedním z ne jvíce liberalizovaných trh ů je trh telekomunika ční. Ale i na tomto trhu je 
soutěž omezena kv ůli silnému dominantnímu postavení d říve státního podniku na trhu pevných linek a 
kvůli kvazi-duopolnímu stavu na trhu mobilních telekomunikací. Trhy s elekt řinou a plynem již byly 
pro velké odb ěratele otev řeny. Ovšem p řekážky v sout ěži na trhu s elekt řinou nadále p ředstavují 
dlouhodobé nákupní smlouvy a nízká dostupnost propojovací kapacity. V n ěkterých z t ěchto odvětví si 
stát navíc ponechal možnost zásahu do činnosti sí ťových regula čních orgán ů. Jde o p řípad trhu 
s elektřinou a plynem, kde má vláda možnost ovliv ňovat ceny.  
Konkrétní doporu čení pro Ma ďarsko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se zajistilo další snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě, Maďarsku 
se doporu čuje, aby: 
1. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížilo celkový schodek 
veřejných financí v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti 
s nadcházejícím rozpo čtovým dohledem (GL 1). 
Aby se poda řilo zvýšit míru zam ěstnanosti a vy řešit strukturální obtíže na trhu práce, Ma ďarsku 
doporučuje, aby: 
2. posílilo stranu nabídky práce tím, že odstraní p řekážky v regionální mobilit ě pomocí 
vhodných opat ření v politice bydlení a dopravy, a tím, že podpo ří znevýhodn ěné skupiny 
(etnické menšiny, postižené osoby a osoby bez p řístřeší) při jejich vstupu či návratu na trh 
práce (GL 7 a 8).  
3. zajistilo, aby systém da ní a dávek podporoval zam ěstnanost a vytvá řel pobídky pro vstup na 
trh práce či setrvání na trhu práce (podle zásady, že práce se má vyplatit) – je t řeba dále 
snížit vysoké da ňové zatížení pracovní síly (GL 4).  
Aby se zlepšila konkurenceschopnost v oblasti náklad ů pomocí politiky zam ěřené na umírn ěnost 
mzdových požadavk ů, Maďarsku se doporu čuje, aby: 
 
CS 28   CS 4. podpo řilo reformu stanovování mezd, která by umožnila, aby mzdy lépe odrážely 
produktivitu. Prosazovalo víceleté mzdové do hody se sociálními partnery s cílem udržet 
vývoj reálných mezd v souladu s r ůstem produktivity (GL 5).  
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Ma ďarsku se doporu čuje, aby: 
5. prosazovalo v ětší podíl soukromé sféry na výzkumu a vývoji a inovacích, posílilo propojení 
firem a výzkumných institucí, zajistilo dostate čné zdroje pro zlepšení kvality výzkumu a 
podporovalo p řenos znalostí prost řednictvím p římých zahrani čních investic (GL 13).  
6. zlepšilo ú činnost vzd ělávacího systému, zvýšilo jeho pr užnost, aby se v nabídce dovedností 
lépe přizpůsoboval pot řebám trhu, a zajistilo odpovídající prost ředky na odborné vzd ělávání 
(GL 13).  
7. zajistilo stabilitu právních p ředpisů a vládních strategií, aby vzniklo prost ředí, které je 
příznivější pro podnikání (GL 11).  
Aby se poda řilo rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích, Ma ďarsku se doporu čuje, aby:  
8. pokro čilo s liberalizací sí ťových odv ětví, zvýšilo ú činnost hospodá řské soutěže a nezávislost 
síťových regula čních orgán ů (GL 9).  
 
CS 29   CS 20. Lotyšsko  
V posledních letech podávalo Lotyšsko navzdory slabému zahrani čnímu prost ředí dobré hospodá řské 
výkony. O čekává se, že ve st řednědobém výhledu se r ůst HDP udrží na úrovni potenciálního r ůstu 5-6 
procent ro čně. Obzvlášt ě silná je soukromá spot řeba a tvorba hrubého fixního kapitálu, které jsou i 
hnací silou r ůstu. Navzdory vysokému r ůstu soukromé spot řeby se inflace udržuje na mírné úrovni. 
Zahraniční obchod se rychle rozvíjí a vzhledem k tomu, že dovozy p ředhánějí vývoz, vzrostl schodek 
běžného účtu v roce 2003 na 9,3 procenta HDP a o čekává se, že ve st řednědobém výhledu se na této 
vysoké úrovni udrží. Lotyšsko rovn ěž dosáhlo v posledních letech pozoruhodného pokroku p ři 
provádění strukturálních reforem, i když nadále má p řed sebou ur čité problémy, které, pokud se je 
nepodaří zcela vy řešit, mohou ohrozit jeho schopnost udržet silný r ůst. 
Míra nezam ěstnanosti se snižovala pomalu a zna čně se liší mezi regiony. Hladkému fungování trhu 
práce brání řada strukturálních problém ů, včetně nevhodných vzd ělávacích a školicích systém ů, 
nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nízké geografické mobility. 
Hospodářskou sout ěž na lotyšských trzích se zbožím posílila privatizace v ětšiny státních podnik ů, 
přičemž výše státních podpor je nyní nižší než pr ůměr EU. Několik málo zbývajících problém ů v 
oblasti hospodá řské soutěže se omezuje p ředevším na sí ťová odvětví. Ačkoli Lotyšsko čerpá výhody 
z nízkých pracovních náklad ů a daní, velkým problémem z ůstává produktivita práce.  
Trend klesajícího celkového schodku ve řejných financí se p řerušil v roce 2002, kdy schodek vzrostl 
z 1,6 procent HDP v roce 2001 na 3 procenta HDP. V roce 2003 se s p řispěním neočekávaně vyšších 
daňových výnos ů a přísné vládní kontroly výdaj ů podařilo celkový schodek ve řejných financí snížit na 
1,8 procent HDP a na rok 2004 se p ředpokládá schodek 2 procenta HDP. Rozpo čtová pozice Lotyšska 
však závisí na síle odhodlání zajistit rozpo čtovou disciplínu. Proto je pro lotyšskou fiskální politiku 
typický procyklický p řístup. Na druhou stranu celkový vládní dluh z ůstává nízko na 15,6 procentech 
HDP.  
Politiky v Lotyšsku by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, zejména 
pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. Ovšem jak pokra čující konsolidace ve řejných financí, tak i 
řešení problému s nedostate čným využíváním lotyšských lidských zdroj ů musí být podpo řeny 
politikou, která pom ůže udržet silný r ůst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu. To si vyžádá 
především posílení a diverzifikaci r ůstové a zam ěstnanecké základny formou rozvoje podnikatelského 
prostředí. Rovn ěž je třeba zvýšit úrove ň produktivity a Lotyšsko by se m ělo připravit na pozd ější 
přechod k hospodá řství založenému na znalostech. V této souvislosti stojí p řed Lotyšskem čtyři hlavní 
náročné úkoly:  
• vyřešit značný schodek b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální politika, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, 
• vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, 
• rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích. 
Řešení zna čného schodku b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální politika 
Domácí poptávka po dováženém zboží z ůstává nadále siln ější než zahrani ční poptávka po lotyšském 
zboží. Proto se schodek b ěžného účtu v roce 2003 prohloubil na 9,3 procent HDP. R ůst vývozů 
v letech 2002 a 2003 byl navzdory mezinárodnímu hospodá řskému zpomalení velmi silný. Dovozy 
však rostly ješt ě rychleji. O čekává se, že obchodní bilance se v p říštích několika letech ješt ě zhorší 
kvůli velkým a rostoucím investi čním pot řebám, plynoucím z pokra čujícího rozvoje a 
 
CS 30   CS restrukturalizace hospodá řství. To povede k prohloubení schodku b ěžného účtu. Ačkoli vývozní ceny 
rostly v roce 2003 rychleji než ceny dovoz ů, směnné relace v posledních letech neprocházely 
soustavně příznivým vývojem a posilovaly ta k nejistotu panující ohledn ě možných budoucích tlak ů na 
běžný účet. 
Postupnou mírnou rozpo čtovou konsolidaci p řerušil v roce 2002 rozpo čtový pokles, k n ěmuž došlo 
navzdory silnému r ůstu lotyšského hospodá řství. Celkový schodek ve řejných financí se výsledn ě 
zvýšil na 3 procenta HDP. Lotyšské or gány jsou sice nadále odhodlány rozpo čet ve střednědobém 
výhledu vyrovnat, avšak sou časná procyklická fiskální politika a omezená schopnost vlády zvýšit 
v období silného hospodá řského růstu daňové výnosy staví Lotyšsko do obtížné situace s ohledem na 
budoucí nutné výdaje související s p řistoupením k EU a vstupem do NATO. Tyto tlaky na stran ě 
výdajů stávající schodek b ěžného účtu pravděpodobně dále zhorší. V podmínkách slabé zahrani ční 
poptávky a již dnes vysoké domácí poptávky budí obavu rychlý r ůst výdajů koncem roku 2002, r ůst 
úvěrů, podstatné snížení daní po čátkem roku 2003 a další fiskální uvol ňování. Hlavním úkolem pro 
hospodářskou politiku je vyhnout se procyklickým fiskálním podn ětům, které by mohly p řehřát 
domácí poptávku a prohloubit schodek b ěžného účtu. 
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
Produktivita práce v Lotyšsku je nejnižší v EU (mén ě než 40 procent pr ůměru EU -15). V letech 1995 
až 2003 v porovnání s pr ůměrem EU rostla, ovšem tempo jejího r ůstu se v posledních letech 
zpomalilo. Lotyšskou produktivitu ovliv ňuje několik faktor ů. Zaprvé, navzdory zahájeným reformám 
trpí vzdělávací systém nadále problémy s ú činností, obsahem a zahrani čními partnerstvími a propojení 
vyššího vzd ělávání a pr ůmyslových odv ětví není dostate čně rozvinuto. Zadruhé, činnosti v oblasti 
výzkumu, vývoje a inovací (zejména podíl fire mního výzkumu a vývoje) jsou omezené jak z d ůvodu 
nedostatku financí, tak kv ůli tomu, že v ětšina lotyšských firem postrádá kritické množství pro 
provádění výzkumu. R ůst produktivity brzdí i nízká úrove ň podnikatelské aktivity, nebo ť firmy se 
potýkají s t ěžkopádnými místními p ředpisy, obtížemi s p řístupem k financování a rodící se 
podnikatelskou kulturou. Navzdory vysokým  investicím v podnikatelské sfé ře snižuje produktivitu 
pomalý růst kapitálového vybavení a nadále pom ěrně nízká úrove ň fyzické infrastruktury. Všechny 
tyto faktory pomáhají vysv ětlit, proč se Lotyšsko nadále specializuje v oblastech relativn ě 
nenáročných na technologie a v tranzitních činnostech bez velké p řidané hodnoty.  
Řešení strukturálních obtíží na trhu práce 
Lotyšský pracovní trh trpí řadou strukturálních nedostatk ů, z nichž hlavním jsou velké regionální 
rozdíly v nezam ěstnanosti a vysoký podíl dlouhodob ě nezaměstnaných a nezam ěstnaných mladých 
lidí. V roce 2002 dosáhla míra zapojení 68,8 procent a míra zam ěstnanosti 60,5 procent. Míra 
nezaměstnanosti na konci roku 2002 dosáhla 12,1 procent a v roce 2003 se snížila.  
Hladkému fungování trhu práce brání řada strukturálních problém ů. Prvním je nedostate čné využití 
lidských zdroj ů, které má p ůvod ve slabém podnikatelském prost ředí. Lotyšsko má nejnižší podíl 
začínajících firem v EU, což jen podtrhuje pot řebu usnadnit podnikání a rozvoj malých a st ředních 
podniků a touto cestou rozvíjet i zam ěstnaneckou základnu. Druhým je da ňový klín u mezd, jehož 
výsledkem je nedostatek motivace legáln ě pracovat. Navíc p ři stávajících nízkých mzdách i skromné 
sociální dávky mohou ze zam ěstnání či z návratu do zam ěstnání učinit nákladné rozhodnutí a tím 
odrazují od zapojení na trhu práce. Zat řetí vysoká míra nezam ěstnanosti odráží do jisté míry nesoulad 
v dovednostech na stran ě nabídky a poptávky na trhu práce. Vzd ělávací systém navíc není schopen 
vyhovět poptávce po pružn ějších a modern ějších formách vzd ělávání. Lotyšské orgány nedávno 
navrhly komplexní reformu vzd ělávacího systému s cílem lépe jej uzp ůsobit požadavk ům tržního 
hospodářství, ale provedení této reformy m ůže být nákladné a zdlouhavé. Regionální rozdíly 
v zaměstnanosti a nezam ěstnanosti mohou být rovn ěž výsledkem nízké geografické mobility, kterou 
lze zlepšit zkvalitn ěním dopravní infrastruktury. 
 
CS 31   CS Rozvoj skute čné soutěže v síťových odv ětvích 
Teprve nedávno došlo k prvním krok ům v liberalizaci sí ťových odv ětví s tím, že hlasové 
telekomunika ční služby byly liberalizovány v roce 2003 a liberalizace ostatních sí ťových odv ětví 
v souladu s právními p ředpisy EU pokra čuje. Všechna sí ťová odvětví nadále ovládají p říslušné 
monopoly, z nichž n ěkteré procházejí postupnou privatizací, proti kterým stojí jen slabá skute čná 
soutěž a které t ěží z nemožnosti skute čné volby dodavatele. Nízká úrove ň skutečné soutěže má 
několik kořenů. V některých p řípadech brání rozvoji sout ěže technické a praktické p řekážky, nap říklad 
u telekomunikací, kde se opož ďuje zpřístupnění účastnického vedení, výb ěr operátora nebo 
přenositelnost čísel. V některých jiných p řípadech není ješt ě zcela připraven právní základ pro 
zlepšení skute čné soutěže. To platí nap říklad o energetice. Dalším ko řenem slabé skute čné soutěže je 
nedostatek propojení. Železni ční spojení Lotyšska s pobaltskými sousedy a dalšími evropskými 
zeměmi není p říliš rozvinuto. Co se tý če plynu, je lotyšský trh ovládán koncentrací n ěkolika málo 
dovozců a je prakticky závislý na dodávkách ruské ho plynu. S ohledem na dlouhodobou poptávkou 
pravděpodobně nepostačuje ani mezinárodní propojení s pobaltskými státy a ostatními členskými státy 
v odvětví elektrické energie.  
Konkrétní doporu čení pro Lotyšsko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky. 
Aby se dosáhlo řešení zna čného schodku b ěžného účtu, k čemuž by m ěla přispět vhodná fiskální 
politika, Lotyšsku se doporu čuje, aby: 
1. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížilo celkový schodek 
veřejných financí v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti 
s nadcházejícím rozpo čtovým dohledem (GL 1 a 2). 
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Lotyšsku se doporu čuje, aby: 
2. zlepšilo ú činnost, kvalitu a p řístupnost vzd ělávacího systému a odborného 
vzdělávání a jejich schopnost reagovat na pot řeby trhu práce (GL 13 a 14). 
3. podporovalo výzkum, vývoj a inovace, zejména v podnikové sfé ře (GL 13 a 14).  
4. podporovalo podnikatelskou kulturu (GL 11).  
Aby se poda řilo vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, Lotyšsku se doporu čuje, aby: 
5. p řehodnotilo da ňový systém a systém sociálních dávek tak, aby se více vyplatilo pracovat; 
zejména jde o zvýšení ú činnosti sociálních výdaj ů (GL 4).  
6. posílilo nabídku práce tím, že bude usilovat o lepší p řizpůsobení kvalifikace pracovní síly 
požadavk ům pracovního trhu a že usnadní mobilitu pracovní síly, zejména pomocí zlepšení 
dopravní infrastruktury (GL 7 a 13).  
 
CS 32   CS Aby se poda řilo rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích, Lotyšsku se doporu čuje, aby: 
7. p řijalo právní opat ření k posílení skute čné hospodá řské soutěže v síťových odv ětvích a 
k upevnění role regula čních orgán ů (GL 9).  
8. zlepšilo fyzické propojení s ostatními evropskými sít ěmi (GL 9). 
 
CS 33   CS 21. Litva  
Navzdory slabému zahrani čnímu prost ředí si Litva v posledních dvou letech udržela mimo řádně silnou 
hospodářskou výkonnost. R ůst reálného HDP se rychle zvýšil až na 8,9 procent v roce 2003 a 
především se opíral o zna čné investice a soukromou spot řebu, ačkoli sílu si udržel i r ůst vývozu. 
Rozsáhlé efektivní nominální zhodnocení litasu a výrazný r ůst produktivity, který tlumil mzdovou 
inflaci, vyústily v pokles cenové hladiny. Pokles (m ěřeno harmonizovaným indexem spot řebitelských 
cen) dosáhl v roce 2003 hodnoty 1,1 procenta. Silný hospodá řský růst se příznivě projevil i na trhu 
práce, ačkoli vysoká nezam ěstnanost je i nadále hlavní slabinou litevského hospodá řství.  
Trend klesajícího celkového schodku ve řejných financí, který za čal v roce 2000, se v roce 2003 
přerušil a schodek mírn ě vzrostl z 1,4 procenta HDP v roce 2002 na 1,7 procent HDP. V rozpo čtu na 
rok 2004 je schváleno významné zvýšení b ěžných i kapitálových výdaj ů související částečně s výdaji 
týkajícími se p řistoupení k EU a o čekává se, že jejich výsledkem bude další r ůst schodku. Návrat 
k rozpočtové konsolidaci se o čekává v roce 2005. K zachování udržitelných schodk ů běžného účtu, 
které jsou p řevážně financovány z p římých zahrani čních investic, p řispěly i mírné rozpo čtové schodky 
z minulých let. Režim pevných sm ěnných kurz ů (currency board) úsp ěšně posloužil jako nominální 
ukotvení m ěnové politiky a p řispěl k makroekonomické stabilizaci a historicky nízkým mírám inflace. 
Posílení makroekonomické stability umožnilo v posledních n ěkolika letech klesající trend úrokových 
měr, čímž přispělo k silnému r ůstu domácích úv ěrů a výsledn ě i k rychlému r ůstu investic a spot řeby.  
Politiky v Litv ě by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence. Obavy 
vzbuzuje pracovní trh. Pro posílení  makroekonomické stability ve st řednědobém výhledu bude nutné 
snížit vysokou míru nezam ěstnanosti a dále konsolidovat ve řejné finance. Pro rychlou a trvalou 
konvergenci s ekonomikami EU bude nanejvýš d ůležité udržet litevskou konkurenceschopnost. 
K zachování stávajícího r ůstu produktivity, který je nezbytný k p řekonání podstatného rozdílu 
v produktivit ě mezi Litvou a pr ůměrem EU, bude zapot řebí dalších strukturálních zm ěn. V této 
souvislosti je pro usnadn ění tolik pot řebného pokroku v p řechodu k hospodá řství založenému na 
znalostech zapot řebí upravit vzd ělávací systém vzhledem k pot řebám trhu práce a rozvíjet výzkum, 
vývoj a inovace. V této souvislosti stojí p řed Litvou čtyři hlavní náro čné úkoly:  
• vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, 
• udržet nízké celkové schodky ve řejných financí, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, 
• rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích. 
 
CS 34   CS Řešení strukturálních obtíží na trhu práce 
Navzdory patrnému zlepšení, k n ěmuž na trhu práce došlo v posledních dvou letech, z ůstala míra 
nezaměstnanosti v roce 2003 na vysoké úrovni 12,7 procent a p řetrvaly i hlavní strukturální slabiny. 
Zřetelně se projevují zna čné regionální rozdíly: v n ěkterých regionech dosahuje míra nezam ěstnanosti 
zhruba 20 procent. Vysoká je nadále míra nezam ěstnanosti mladých lidí (v roce 2002 dosáhla 23 
procent). Míra dlouhodobé nezam ěstnanosti setrvala na 7 procentech. Necelých 17 procent 
zaměstnanosti p řipadá na zem ědělství, které vykazuje nízkou produktivitu a kde se dá p ředpokládat 
rozsáhlé propoušt ění, které v p říštích letech bude vyvíjet další tlak na nezam ěstnanost.  
Závažné strukturální nedostatky na trhu práce s ouvisejí s omezenou geografickou a profesní mobilitou 
pracovní síly, nesouladem mezi nabídkou dove dností a poptávkou po nich a nedostatky ve vzd ělávání. 
Navzdory vysokým mírám zapojení do vyššího vzd ělávání se profesní kvalifikace litevské pracovní 
síly často zam ěřuje na oblasti, které neodpovídají sou časné poptávce po dovednostech. V oblasti 
informačních technologií, řízení a některých strojírenských profesích se za číná projevovat nedostatek 
pracovních sil. Lepšímu p řizpůsobení odborného vzd ělávání a vyššího vzd ělávání sou časným 
potřebám by pomohlo posílení vazeb mezi vzd ělávacími institucemi a podniky. Celoživotní 
vzdělávání, které je pro zlepšení schopnosti pracovní síly p řizpůsobovat se budoucím pot řebám 
nezbytné, je p řitom na jedné z nejnižších úrovní v p řistupujících zemí. P řínosem zejména pro nejmén ě 
rozvinuté oblasti by bylo další úsilí zl epšit kvalitu a dostupnost odborného vzd ělávání. Vysoký podíl 
pracovník ů s nízkou kvalifikací mezi nezam ěstnanými vyžaduje, aby se zvláštní pozornosti dostalo 
vzdělávání určenému pro tuto skupinu. Zlepšení vzd ělávací infrastruktury, zejména pak v chudších 
oblastech, by p řispělo i k zavedení lepších celkových podmínek pro lákání investic a zvýšilo by u 
pracovní síly schopnost a ochotu st ěhovat se. Další úsilí o zlepšení podnikatelského prost ředí by 
pomohlo vytvá řet pracovní místa a kompenzovat tak propoušt ění způsobené restrukturalizací 
průmyslu a zem ědělství. Je t řeba zefektivnit systém dávek v nezam ěstnanosti, nebo ť výše dávek 
v nezaměstnanosti nesouvisí s p ředchozí mzdou, oblast, na kterou se pojišt ění vztahuje, není jasn ě 
definována v právních p ředpisech a nejasná je i souvislost mezi p říspěvky a dávkami systému pojišt ění 
pro případ nezam ěstnanosti.  
Udržování nízkých celkových schodk ů veřejných financí 
Orgány své plány na rozpo čtovou konsolidaci dodržely. V souladu s nimi se celkový schodek 
veřejných financí výsledn ě snížil z 5,7 procent HDP v roce 1999 na 1,4 procenta v roce 2002. V roce 
2003 však schodek opustil klesající trend a mírn ě vzrostl na 1,7 procent. S ohledem na výnosy, které 
v prvním pololetí 2003 p řesáhly původní očekávání, se vláda v červenci 2003 rozhodla rozd ělit 
dodatečné výdaje formou dopl ňkového rozpo čtu. Změny vyústily v podstatný r ůst běžných výdaj ů, 
které zabránily dalšímu snižování schodku v roce 2003; zejména se to týkalo náhrad za ztráty z úspor 
v rublech7 (zhruba 0,4 procenta HDP) a zem ědělských subvencí (0,2 procenta HDP). Rozpo čet na rok 
2004 stanoví další r ůst schodku, který p ředevším souvisí s rychlým r ůstem veřejných investic a 
vyššími výdaji na systém sociálního zabezpe čení a na mzdy ve ve řejném sektoru, ale i s vysokými 
přechodovými náklady na penzijní reformu. Tlaky na stran ě výdajů, které vycházejí z pot řeby 
vysokých investic, a zna čné rozpočtové závazky a potenciální závazky p ředstavují pro konsolidaci 
veřejných financí ve st řednědobém výhledu nebezpe čí.  
Navzdory úsilí o zlepšení da ňového systému z ůstává ješt ě značný prostor pro zlepšení v oblasti 
efektivity vybírání daní. Vládní výnosy vyjád řené jako podíl HDP se snížily z 38,1 procent v roce 
1998 na 33,8 procent v roce 2002, ale výdaje z ůstaly většinou stabilní. Ve druhém pololetí bývají 
často do rozpo čtových plán ů doplněny dodate čné výdaje, což brání rychlejší konsolidaci ve řejných 
financí. Vzhledem k sílícím dodate čným tlakům na stran ě výdajů v sobě procyklická fiskální politika 
                                                 
7 Vláda se zavázala nahradit ob čanům ztráty z úspor v rublech v prvních letech transformace a restituovat 
vlastnická práva, pop řípadě vyplatit pen ěžní odškodn ění za nemovitosti zkonfiskované v sov ětské éře. 
Nevyplacené částky dosáhly koncem roku 2003 6,7 procent HDP. 
 
CS 35   CS může skrývat n ěkterá rizika. A čkoli v posledních letech pomáhaly nízké rozpo čtové schodky 
zmírňovat tlak na b ěžný účet, je možné, že fiskální politika bude muset sehrát svou úlohu p ři tlumení 
možného zhoršení rovnováhy mezi úsporami a inv esticemi soukromého sektoru, které by mohla 
současná rychlá dynamika úv ěrů vyvolat.  
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
Litva vykazovala po ruské krizi v roce 1999 vysoký r ůst produktivity, ale i tak z ůstává její úrove ň 
produktivity velmi nízká, 42 procent pr ůměru EU 15. I nedávný vysoký r ůst produktivity patrn ě 
zapříčinily jednorázové ú činky plynoucí z lepšího využití kapacity stávajících zdroj ů. S ohledem na 
HDP na obyvatele ve výši 39 procent pr ůměru EU 15 (v roce 2002) je pro p řekonání rozdílu 
v příjmech nezbytn ě nutný vysoký a udržitelný r ůst produktivity. V tomto ohledu jsou p řekážkou 
nedostatky vzd ělávacího systému a nízká úrove ň výzkumu, vývoje a inovací.  
Zaprvé, jak bylo popsáno v prvním hlavním úkolu, p řetrvává nesoulad mezi dovednostmi získanými 
ve vzdělávacích systémech a v systémech odborného vzd ělávání a pot řebami podnik ů, a to navzdory 
vysokým ve řejným výdaj ům na vzd ělání a vysokému po čtu absolvent ů vyššího vzd ělání. Vláda 
připravuje program pro provedení strategie vzd ělávání sahající až do roku 2012, ale pokud se mají 
vzdělávací systémy a systémy odborného vzd ělávání přizpůsobit budoucím pot řebám s ohledem na 
vývoj hospodá řské struktury, bude možná zapot řebí dodate čného úsilí. Zadruhé, velká část stávající 
struktury hospodá řství se opírá o činnosti na nízké technologické úrovni. Zm ěna této struktury bude 
vyžadovat více výzkumu, vývoje a inovací, tedy prvk ů, které jsou v sou časnosti mezi novými 
členskými státy na jedné z nejnižších úrovní. K rychlejším strukturálním zm ěnám hospodá řství 
směrem k odv ětvím s vyšší p řidanou hodnotou a vyšší produktivitou by mohlo p řispět zachování 
vysoké úrovn ě přímých zahrani čních investic, které by mohlo zap ůsobit jako katalyzátor formou 
přenosu znalostí. K zachování vysokého r ůstu produktivity by mohl p řispět i další rozvoj fyzické 
infrastruktury. Výdaje na informa ční technologie se zvyšují pomalu a z velmi nízké výchozí úrovn ě a 
nízká míra rozší ření těchto technologií by mohla být p ři zvyšování produktivity dalším omezujícím 
faktorem.  
Rozvoj skute čné soutěže v síťových odv ětvích 
Navzdory deregulaci v ětšiny síťových odv ětví je v nich skute čná hospodá řská soutěž s výjimkou 
mobilní telefonie a silni ční dopravy nadále slabá. Trh pevných telefonních linek byl pln ě liberalizován 
v lednu 2003, ale držitel monopolu z ůstává jediným subjektem na trhu. Regulátor telefonního trhu 
zatím nemá pot řebné zdroje na to, aby mohl ú činně prosazovat hospodá řskou sout ěž. Stále z ůstává 
nedokončeno provedení právních p ředpisů EU týkajících se otev ření železni ční dopravy, kde chybí i 
rozvinutá infrastruktura, zejména propojení s Polskem.  
Otevření trhu s energiemi p řineslo jen málo viditelného zlepšení pro spot řebitele a p řetrvává na nich 
vysoká míra koncentrace jak na stran ě dodávky, tak i distribuce. Trh s elekt řinou se otev řel pro velké 
odběratele v lednu 2002 v rozsahu odpovídajícím čtvrtině spotřeby elektrické energie. P ředpokládá se 
další postupná deregulace a probíhá i privatizace distributor ů elektrické energie. Ovšem zhruba 80 
procent veškeré elekt řiny vyrábí jedna jaderná elektrárna  a nedostatek propojovací kapacity s 
ostatními p řistupujícími zem ěmi brání integraci s trhem elektrickou energií EU. Pro velké odb ěratele 
se liberalizoval i trh s plynem v rozsahu 80 procent spot řeby. Ovšem na trhu je jen n ěkolik málo 
nezávislých subjekt ů a neexistuje propojení se západoevropskou plynovodnou sítí.  
Konkrétní doporu čení pro Litvu 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se poda řilo vyřešit strukturální obtíže na trhu práce, Litv ě se doporu čuje, aby: 
 
CS 36   CS 1. posílila regionální mobilitu a snížila nesoulad v dovednostech a zárove ň zajistila ú činnost 
vzdělávání, rekvalifikace a ostatních aktivních  politik na trhu práce (GL 4, 7 a 8). 
2. zlepšila celkový motiva ční účinek daní a dávek (GL 4). 
Aby se poda řilo udržet celkový schodek ve řejných financí, Litv ě se zejména doporu čuje, aby: 
3. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem usilovala o nízký rozpo čtový 
schodek v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti s nadcházejícím 
rozpočtovým dohledem (GL 1). 
4. se vyhýbala procyklické fiskální politice, která znemož ňuje další snižování celkového 
schodku ve řejných financí, zejména pak zm ěnám rozpo čtu, kterými se p řidělují dodate čné 
výdaje v p řípadě, že příjmy přesáhnou p ůvodní předpoklad (GL 2). 
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Litv ě se doporu čuje, aby: 
5. zlepšila ú činnost a kvalitu vzd ělávacího systému a systému odborného vzd ělávání a jejich 
schopnost reagovat na pot řeby trhu práce (GL 13). 
6. podporovala výzkum, výv oj a inovace, posílila propojení mezi výzkumnými institucemi a 
podnikatelskou sférou a podporovala p řenos znalostí pomocí p římých zahrani čních investic a 
většího rozší ření informa čních technologií (GL 13).  
Aby se poda řilo rozvíjet skute čnou soutěž v síťových odv ětvích, Litv ě se doporu čuje, aby: 
7. usilovala o liberali zaci a prosazovala skute čnou hospodá řskou sout ěž na trzích s energiemi, 
telekomunika čních trzích a na železnici (GL 9).  
8. vybudovala a zlepšila propojovací kapacity se sousedními členskými státy EU (GL 
9). 
 
CS 37   CS 22. Malta 
Rostoucí otev řenost maltského hospodá řství, jeho zna čná závislost na p říjmech z cestovního ruchu a 
jeho malá velikost mají za výs ledek rostoucí citlivost na vn ější hospodá řské a geopolitické šoky. 
Obtížné mezinárodní hospodá řské prost ředí posledních dvou let spol u s restrukturalizací ve řejného 
sektoru vyústily v mírný hospodá řský růst, který se z velké části zakládal na spot řebě veřejného 
sektoru. R ůst reálného HDP se v sou časnosti pohybuje hluboko pod odhadovaným potenciálním 
růstem.  
Navzdory pomalému hospodá řskému růstu se v období mezi lednem a říjnem minulého roku 
nezaměstnanost nijak výrazn ě nezvýšila (v říjnu 2003 dosáhla 5,7 procent), ovšem v dalších m ěsících 
se očekává určité zhoršení vyplývající z restrukturalizace odv ětví loděnic, výrobního pr ůmyslu a 
cestovního ruchu. Všeobecný pokrok Malty p ři příjímání acquis zatím neprovází pln ění zásadních 
hospodářských reforem v souvislosti s p řistoupením k EU v kv ětnu 2004. Omezení ve řejné sféry a 
státních podpor a subvencí, penzijní reforma a re forma zdravotnictví byly odloženy, což se nep říznivě 
promítlo do hospodá řského růstu, vytvá ření pracovních míst a ve řejných financí. Problémem z ůstává 
relativně nízká míra zam ěstnanosti, zejména u žen. V souvisl osti se slabým úsilím o konsolidaci 
veřejných financí, r ůstem HDP, který v roce 2003 byl nižší než se p ředpokládalo, a rostoucími 
veřejnými výdaji se dále zhoršil celkový schodek ve řejných financí, čímž vznikl tlak na rovnováhu na 
běžném účtu. Politiky na Malt ě by měly usilovat o dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, 
zejména pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. S ohledem na tento cíl je t řeba obnovit tempo 
reformy penzijního a zdravotnického systému a ve řejného sektoru. Úrove ň hospodářské soutěže zatím 
i přes určitý pokrok v n ěkterých oblastech nedosta čuje a je t řeba dalšího privatiza čního úsilí. V této 
souvislosti stojí p řed Maltou t ři hlavní náro čné úkoly:  
• na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí, 
• zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u žen, 
• podpořit skutečnou hospodá řskou sout ěž s ohledem na specifické vlastnosti malé domácí 
ekonomiky. 
Na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí 
S ohledem na řešení vysokého celkového schodku ve řejných financí plánuje vláda řadu opatření 
včetně posílení výb ěru daní s cílem zvýšit p říjmy. Pozoruhodné je, že se p ředpokládá, že neda ňové 
příjmy porostou rychleji než da ňové. To je p ředevším výsledkem výnos ů v rámci režimu registrace 
zahraničních subjekt ů a rozpočtových náhrad EU podle koda ňského balí čku. Pokud jde o p římé 
zdanění, předpokládá se ur čité snížení v d ůsledku zavedení p ěti úrovní da ňových pásem (v sou časnosti 
tři pásma) a zvýšení nezdanitelného minima.  
Na straně výdajů představují nebezpe čí pro udržitelnost ve řejných financí vysoké výdaje na mzdy ve 
veřejném sektoru, na d ůchody a na zdravotní pé či. Pokud jde o b ěžné výdaje, je zapot řebí lepšího 
dohledu nad p řidělováním sociálních dávek a nad ostatními programy pomoci a dalšího snížení 
subvencí. Celkové výdaje však mohou setrvat na  vysoké úrovni (kolem 50 procent HDP) v d ůsledku 
kapitálových výdaj ů, kterých je nadále zapot řebí na modernizaci a výstavbu infrastruktury. 
Předpokládá se, že v roce 2006 se však výdaje sníží (na 46,6 procent HDP).  
Významným rozpo čtovým rizikem pro dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí je stárnutí 
obyvatelstva, zejména pak kv ůli poměrně vysokému ve řejnému dluhu. P ředpokládaný rychlý r ůst 
poměru příjemců důchodů (míra závislosti) mezi lety 2000 a 2050 (z 18 procent na 38,6 procent) 
 
CS 38   CS s sebou p řinese podstatný rozpo čtový tlak na ve řejné finance. Reforma prvního pilí ře penzijního 
systému se sice plánuje, ale zatím není jasné, kdy k ní dojde.  
Fiskální pozici dále ohrožuje zna čná výše nevyrovnaných státních záruk (22 procent HDP v roce 
2002). Vláda hodlá vydávání dalších záruk v budouc nosti omezit (pokles objemu na 15 procent HDP 
v roce 2006) pomocí p řísnějšího prosazování rozpo čtových pravidel pro vydávání t ěchto záruk. Tento 
krok by m ěl napomoci plánovanému st řednědobému poklesu skrytých potenciálních závazk ů a zmírnit 
stávající míru ohrožení související s vydanými zajišt ěními či úvěry.  
Zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u žen 
Zdá se, že pracovní trh na Malt ě je dostate čně pružný a dovede se p řizpůsobit hospodá řským šok ům, 
aniž by docházelo k dlouhým obdobím s vysokou nezam ěstnaností. Ovšem míra zam ěstnanosti ze zá ří 
2003 (53,7 procent) byla ve srovnání s pr ůměrem EU nízká. Pom ěrně nízkou míru zam ěstnanosti lze 
přičíst nízké mí ře zaměstnanosti žen (33,1 procent), nebo ť odpovídající údaj pro muže (74,2 procent) 
průměr EU přesáhl. S ohledem na stárnu tí obyvatelstva je velmi d ůležité, aby se celková míra 
zaměstnanosti a míra zam ěstnanosti žen zvyšovaly, aby tak rostla základna pro p říspěvky na sociální 
zabezpečení. V tomto ohledu již k n ěkterým krok ům na podporu zapojení žen došlo, nebo ť stávající 
slabá účast žen na trhu práce je jistou m ěrou dána kulturními faktory, které se v dlouhodobém výhledu 
patrně podaří překonat.  
Vláda si uv ědomuje význam zvýšení zapojení žen v situaci , kdy porodnost klesá a obyvatelstvo stárne. 
Iniciativy zam ěřené na růst zapojení žen jsou sou částí zákona o zam ěstnanosti a pracovn ěprávních 
vztazích, který vstoupil v platnost v prosinci 2002 a který je dopln ěn dalšími osmi vyhláškami (jedna z 
nich o nárocích na rodi čovskou dovolenou). Mezi další iniciativy v této oblasti pat ří program pro pé či 
o děti, akční plán pro rovnost muž ů a žen a prosazování této rovnosti ve ve řejné správ ě. Ekonomickou 
efektivitu a zam ěstnanost m ůže dále podpo řit i efektivn ější rozmíst ění zdrojů ve prospěch soukromého 
sektoru v d ůsledku dokon čení procesu privatizace a zeštíhlení ve řejného sektoru.  
Vysoké zdan ění práce narušuje jak poptávku po práci , tak i její nabídku a aktivita se p řesouvá do 
neformálního hospodá řství. Rozdíl mezi minimální mzdou a dávkou v nezam ěstnanosti, je zejména u 
velkých rodin nadále velmi nízký a snižuje motivaci pracovat. Rovn ěž je třeba omezit programy 
předčasných odchod ů do důchodu určené pro restrukturalizaci subjekt ů veřejného sektoru a p řesunout 
úsilí na rekvalifikace. Aby se zvýšila pružnos t pracovního trhu, upravuje výše uvedený zákon o 
zaměstnanosti i problematiku zam ěstnanců na částečný úvazek a smluv o pracovní činnosti. Od roku 
2001, kdy byla založena Malta College for Ar ts, Science and Technology, se posílilo odborné 
vzdělávání, i když je pot řeba dalšího úsilí o zlepšení úsp ěšnosti ve st ředním vzd ělávání a o snížení 
počtu žáků, kteří opouštějí školu p ředčasně. V roce 2003 byly založeny t ři nové instituce v oblasti 
strojírenství, podnikání v zem ědělství a veřejných služeb. D ůležité je upozornit na neobvykle vysokou 
úroveň nižšího st ředního vzd ělání a na velmi nízké výsledky na úrovni vyššího st ředního a vyššího 
vzdělání. 
Podpořit skutečnou hospodá řskou sout ěž s ohledem na specifické vlastnosti malé vnit řní 
ekonomiky 
V maltském hospodá řství již došlo k mnoha refo rmám s cílem povzbudit hospodá řskou sout ěž. 
V síťových odv ětvích již je liberalizována oblast te lekomunikací, poštovní služby se práv ě otevírají. 
V letecké doprav ě byl odstran ěn monopol na odbavovací činnosti a bylo vypsáno mezinárodní 
výběrové řízení. V oblasti námo řní dopravy je t řeba dokon čit provedení acquis . V některých odv ětvích 
maltského hospodá řství je hospodá řská soutěž slabá, nap ř. v odvětví mletí pšenice či u krmných 
obilovin a stavby lodí, kde je t řeba omezit v souvislosti s procesem restrukturalizace státní podporu.  
Konkrétní doporu čení pro Maltu 
 
CS 39   CS Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky. 
Aby se poda řilo na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a 
dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí, doporu čuje se Malt ě, aby: 
1. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížila schodek ve řejných financí 
v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti s nadcházejícím rozpo čtovým 
dohledem (GL 1).  
Aby se poda řilo zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u žen, Malt ě se doporu čuje, aby: 
2. zefektivnila propojení systému zdan ění a sociálních dávek a posílila tak motivaci pracovat a 
snížila zdan ění práce a zvýšila tak konkurenceschopnost (GL 4),  
3. zlepšila kvalitu st ředního a odborného vzd ělávání (GL 8),  
4. posílila rekvalifikaci pracovní síly a zlepšila tak její p řizpůsobivost pro p řípad propoušt ění a 
usnadnila návrat žen ve st ředním věku do zam ěstnání (GL 8).  
Aby se podpo řila skutečná hospodá řská soutěž s ohledem na specifické vlastnosti malé domácí 
ekonomiky, Malt ě se doporu čuje, aby: 
5. usilovala o posílení hospodá řské soutěže v některých odv ětvích, nap ř. síťových 
odvětvích, potraviná řském průmyslu a stavb ě lodí (GL 9). 
 
CS 40   CS 23. Polsko 
Po období silného r ůstu, který trval po v ětšinu devadesátých let, prošlo  Polsko v letech 2001-2002 
ostrým hospodá řským poklesem. Od konce roku 2002 postupn ě nabývá na síle oživení a tempo r ůstu 
reálného HDP se zrychlilo na 3,7 procent v roce 2003. V roce 2004 dosáhne r ůst pravděpodobně své 
potenciální úrovn ě odhadované na zhruba 4,5 procent.  
Navzdory obdivuhodnému pokroku z minulých let stojí p řed Polskem nadále vážné strukturální 
problémy, které mohou narušit jeho sc hopnost udržet si trend silného r ůstu. Míra nezam ěstnanosti se 
od roku 1999 rychle zvyšovala a dnes, ve výši 20 procent, je nejvyšší mezi p řistupujícími zem ěmi. 
Současně s tím podstatn ě poklesla míra zam ěstnanosti a tém ěř polovina obyvatel v aktivním v ěku 
nemá zam ěstnání. Hladkému fungování trhu práce brání řada strukturálních problém ů, včetně 
omezené schopnosti mezd reagovat na pracovní podmínky, systému zdan ění a sociálních dávek, který 
nemotivuje k práci, nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nízké geografické 
mobility.  
Fiskální pozice Polska se od roku 2000 podstatn ě zhoršila v d ůsledku cyklických faktor ů a uvolnění 
fiskální politiky. Celkový schodek ve řejných financí se zvýšil z 1,8 procent HDP v roce 2000 na 3,6 
procent v roce 2002. Až donedávna projevovaly p říslušné orgány ur čitou neochotu fiskální problémy, 
včetně rychle rostoucí zadluženosti, řešit. Reforma ve řejných financí, kterou vláda schválila na 
počátku tohoto roku, p ředpokládá významné škrty ve výdajích, ale pot řebnou rozpo čtovou nápravu 
odsouvá až do roku 2005.  
Politiky v Polsku by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, zejména 
pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. Navíc ma kroekonomickou politiku zam ěřenou na stabilitu 
je třeba doplnit o strukturální reformy s cílem zlepšit polský hospodá řský růst. Schopnost polského 
hospodářství dosáhnout vyššího skute čného a potenciálního r ůstu výstupu omezují jak nedostate čné 
využití lidských zdroj ů, tak i pom ěrně nízká úrove ň produktivity. K řešení tohoto problému je t řeba 
trvalého úsilí o zlepšení vzd ělávacího systému a odborného školství a o vytvo ření příznivých 
podmínek pro výzkum a vývoj a p řenos technologií. Hospodá řství navíc vyžaduje další 
restrukturalizaci (zejména zem ědělství) a existuje i prostor pro zlepšování podnikatelského prost ředí. 
V této souvislosti stojí p řed Polskem následující náro čné úkoly:  
• naléhavě řešit hluboko zako řeněné strukturální obtíže na trhu práce, 
• na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, 
• urychlit restrukturalizaci hospodá řství a privatizaci pr ůmyslu, 
• zlepšit podnikatelské prost ředí. 
Naléhavě řešit hluboko zako řeněné strukturální obtíže na trhu práce 
Polsko má nejvyšší míru nezam ěstnanosti (19,8 procent v roce 2002) a nejnižší míru zam ěstnanosti 
(51,5 procent) z p řistupujících zemí. Míra zam ěstnanosti je mimo řádně nízká mezi staršími a mladými 
lidmi. Pro polský pracovní trh jsou navíc charak teristické následující rysy: vysoká míra 
nezaměstnanosti mladých lidí, vysoká míra dlouhodobé nezam ěstnanosti, podstatné rozdíly mezi 
regiony a vysoký podíl nezam ěstnaných ve venkovských oblastech.  
Hladkému fungování trhu práce brání řada strukturálních problém ů. Zaprvé jde o to, že zam ěstnanost 
je soustředěna do konkrétních region ů a profesních skupin, což znamená, že mzdy se nedostate čně 
 
CS 41   CS přizpůsobují regionálním rozdíl ům v produktivit ě a dovednostem pracovník ů. Postupu stanovování 
mezd chybí pružnost a zatím se projevil jako neú činný zejména p ři prosazování mzdové kázn ě ve 
státních podnicích a ve ve řejném sektoru celkov ě. Celostátní minimální mzda je navíc ve srovnání s 
průměrnou mzdou v mnoha regionech pom ěrně vysoká a proto p řispívá i k udržování vysoké 
nezaměstnanosti mezi mladými a nekvalifikovanými pracovníky.  
Zadruhé da ňový klín u mezd je v Polsku široký a jeho výsledkem je nedostatek motivace pracovat 
legálně. Navíc p ři kombinaci vliv ů systému zdan ění a dávek je práce či návrat do zam ěstnání 
nákladným rozhodnutím, které odrazuje od zapojení na trh práce. Prvním krokem k posílení motivace 
k práci by bylo zp řísnění pravidel pro nárok na invalidní d ůchod a postupné odbourání výhod 
předčasných odchod ů do důchodu.  
Zatřetí vysoká míra nezam ěstnanosti odráží do jisté míry nesoulad v dovednostech na stran ě nabídky a 
poptávky na trhu práce. Navíc úrove ň vzdělání v dosp ělé populaci je pom ěrně nízká. Polské orgány 
nedávno zahájily komplexní reformu vzd ělávacího systému s cílem lépe jej uzp ůsobit požadavk ům 
tržního hospodá řství. Regionální rozdíly v zam ěstnanosti a nezam ěstnanosti mohou být rovn ěž 
výsledkem nízké geografické mobility, kterou l ze zlepšit reformou trhu s bydlením a zkvalitn ěním 
dopravní infrastruktury.  
Na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí 
Fiskální pozice Polska se od roku 2000 podstatn ě zhoršila, částečně v důsledku cyklického vývoje. 
Celkový schodek ve řejných financí v roce 2002 dosáhl 3,6 procent a o čekává se, že v roce 2003 dále 
poroste na 4,1 procent. Fiskální e xpanze posledních dvou let je do zna čné míry d ůsledkem uvoln ění 
fiskální politiky. O čekává se, že fiskální politika z ůstane procyklická i v roce 2004. Vláda nedávno 
schválila reformu ve řejných financí, která na období 2004 – 2007 stanoví úspory v sociálních a 
správních výdajích. Ovšem není jisté, zda reformu jako celek schvální parlament. U řízení schodku 
veřejných financí je velmi d ůležité i pro udržení schodku b ěžného účtu na udržitelné úrovni, zejména 
pak v případě, že současné přebytky úspor/investic v soukromé sfé ře se v příštích letech sníží.  
Zhoršení stavu rozpo čtových ú čtů a zpomalení privatizace se odrazily i v rychlém r ůstu vládní 
zadluženosti po roce 2001. A čkoli je výše dluhu v mezinárodním srovnání pom ěrně nízká, rychle roste 
a blíží se prahu pro uplatn ění nápravných mechanism ů v rámci rozpo čtových pravidel polské ústavy a 
zákona o ve řejných financích. S ohledem na rostoucí úv ěrové potřeby vlády, vystavení rozpo čtu 
rizikům plynoucím ze sm ěnných kurz ů a z potenciálních závazk ů budí dynamika dluhu zna čné obavy.  
Potenciální závazky mohou udržitelnost ve řejných financí ohrozit závažným zp ůsobem. Významným 
zdrojem t ěchto závazk ů jsou státní podniky v odv ětvích, která vyžadují restrukturalizaci. Objem 
nevyrovnaných záruk rychle roste a v p říštích letech vyústí v tlak na ve řejné finance.  
Demografická skladba je v Polsku pom ěrně příznivá. I tak prošel d ůchodový systém v roce 1999 
hlubokou reformou s cílem p řizpůsobit jej zm ěnám v demografické struktu ře a v pracovní síle a 
vyrovnat se s d ůsledky očekávaného rychlého r ůstu podílu p říjemců důchodů (míry závislosti) z 18 
procent v roce 2000 na 50 procent v roce 2050.  
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
Navzdory pom ěrně významnému r ůstu produktivity v letech 1995 až 2002 dosahovala produktivita 
práce na zam ěstnance (vyjád řeno v parit ě kupní síly) v Polsku v roce 2002 mén ě než poloviny úrovn ě 
v EU 15 a byla pod pr ůměrem nových členských stát ů. Postup dorovnávání proto zatím není 
uspokojivý. Tuto pom ěrně nízkou produktivitu lze vysv ětlit různými faktory:  
Zaprvé jde o vysoký podíl zam ěstnanosti v zem ědělství, odv ětví s mimo řádně nízkou produktivitou. 
Přesun pracovník ů ze zemědělství do jiných činností pravd ěpodobně brzdí obtíže, s nimiž se potýkají 
 
CS 42   CS nové firmy p ři svém růstu, a nedostatek mobility. Zadruhé se Polsko pohybuje pod pr ůměrem EU 15 
v oblasti investic do informa čních a komunika čních technologií a výzkumu a vývoje. Problém 
představují zejména nízké firemní investice do výzkumu a vývoje (pouze 30 procent celkového 
výzkumu a vývoje financují firmy). Uvád ěné důvody zahrnují nedostate čnou spolupráci mezi 
výzkumnými institucemi a podniky,  nedostatek lidského kapitálu s vysokou kvalifikací a skute čnost, 
že firmy up řednostňují krátkodobé finan ční výhledy na úkor dlouhodobých zájm ů. Zlepšení 
dovedností pracovní síly lze rovn ěž dosáhnout podporou vyššího vzd ělávání a celoživotního 
vzdělávání. Nízká produktivita tedy plyne p ředevším ze strukturálních problém ů na trhu práce, 
zejména pak z nesouladu mezi  dovednostmi, jimž se lidé u čí ve vzdělávacím systému, a dovednostmi, 
které vyžaduje trh práce, ale i z pot řeby investovat do fyzické infrastruktury.  
Urychlit restrukturalizaci hospodá řství a privatizaci pr ůmyslu 
Po pomalém za čátku dosáhla privatizace vrcholu v roce 2000 (což dosv ědčuje i nejvyšší úrove ň 
přímých zahrani čních investic ve výši 5,7 procent HDP, k nimž p řispělo i několik velkých 
jednorázových privatiza čních transakcí), ale od té doby se op ět zpomaluje, i proto, že nejlákav ější 
aktiva již byla prodána. Ve státním vlastnictví z ůstávají tradi ční odvětví (mj. odv ětví těžební, 
chemické, obrana a železnice). V t ěchto odvětvích upřednostňuje polská vláda politiku konsolidace, 
která má privatizaci p ředcházet, s cílem vybudovat tak „národní mistry“, kte ří budou schopni obstát 
v konkurenci na trzích EU. Postup privatizace zpomaluje tlak na zmírn ění krátkodobých negativních 
sociálních dopad ů a rozsáhlé konzultace, které je t řeba provést se sociálními partnery a n ěkolika 
ministerstvy. Výsledkem je, že p řitažlivost firem, které mají být privatizovány, významn ě klesá, což 
možné investory často odrazuje. P řesto existují d ůkazy, že p říliv přímých zahrani čních investic 
pomohl restrukturalizovat výrobní pr ůmysl a zvýšil vývozní kapacitu a vylepšil distribu ční sítě. Tento 
přínos plyne částečně ze skute čnosti, že po privatizaci vložili strategi čtí investo ři do svých firem 
vysoké objemy kmenového kapitálu a know-how, což se odrazilo ve zna čném růstu produktivity.  
Začala liberalizace odv ětví elektrické energie a plynu. Místní a dálkové telekomunika ční služby byly 
plně liberalizovány v lednu 2002 a meziná rodní služby v lednu 2003. Hospodá řská soutěž v síťových 
odvětvích však nadále není uspokojivá. V odv ětví plynu v sou časnosti nedochází k uvol ňování vůbec. 
V odvětví telekomunikací si držitel monopolního posta vení zachoval dominantní postavení na trhu. 
Ceny mezinárodních hovor ů patří mezi nejvyšší. Navíc ú řad pro ochranu hospodá řské soutěže 
opakovan ě shledal, že držitel monopolního postavení  se provinil zneužitím svého dominantního 
postavení v neprosp ěch konkurence.  
Na vysoké úrovni se drží i státní podpora (v podob ě nedoplatk ů na daních a sociálním zabezpe čení) a 
státní podniky mají u ostatních firem rozsáhlé dluhy, čímž poškozují jejich finan ční hospoda ření. Co 
se týče výsledk ů v prosazování p ředpisů, byly odhaleny nedostatky p ři nakládání s podporou na 
záchranu a restrukturalizaci, ale i s podporou na výzkum a vývoj.  
Zlepšit podnikatelské prost ředí 
Díky nedávným reformám Polsko významn ě pokročilo při budování rozsáhlého sektoru malých a 
středních podnik ů. Především jde o založení nového obchodního rejst říku od 1. ledna 2004, který bude 
fungovat jako místo, na kterém firmy za řídí vše b ěhem jedné návšt ěvy. Od ledna 2004 vstoupí 
v platnost i jednotná da ň pro právnické osoby ve výši 19 procent. V roce 2003 byl p řijat i nový zákon 
o konkurzu a vyrovnání, který zajistí, že prá vní rámec pro konkurzy bude odpovídat požadavk ům 
moderního tržního hospodá řství. Zhruba dv ě třetiny zam ěstnanosti a polovina HDP a vývoz ů v Polsku 
připadá na malé a st řední podniky. Ovšem tyto podniky se nadále potýkají s obtížemi p ři růstu. 
Navzdory nedávným reformám na podporu podniká ní je velikost firem nadále malá a 
v podnikatelském prost ředí je stále co zlepšovat. P říčinou je nedostatek lidského kapitálu, mobility 
práce, nedostate čně rozvinutá infrastruktura (zejména silni ční a telekomunika ční síť), vysoká da ňová 
zátěž (zejména p říspěvky na sociální zabezpe čení) a omezení likvidity. Tyto faktory brzdí vznik a r ůst 
společností. Proto se objevují i obavy, že by výše uvedené problémy mohly snížit i p řitažlivost Polska 
pro zahrani ční investory a p římé zahrani ční investice.  
 
CS 43   CS Konkrétní doporu čení pro Polsko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se poda řilo urychlen ě vyřešit hluboce zako řeněné strukturální obtíže na trhu práce, Polsku se 
zejména doporu čuje, aby: 
1. zvýšilo pružnost postupu stanovování mezd ta k, aby se zajistilo, že mzdy budou lépe odrážet 
rozdíly v produktivit ě různých dovedností, firem a region ů (GL 5).  
2. snížilo da ňovou zátěž práce, vyvinulo úsilí o rozší ření daňové základny u pracovní síly a 
zlepšilo ú činnost výb ěru daní a systému prosazování právních p ředpisů; aby zreformovalo 
systém zdan ění a sociálních dávek tak, aby odstranilo  prvky, které snižují motivaci pracovat, 
zejména zna čné „pasti ne činnosti“ pro sezdané páry, a aby zvýšilo ú činnost sociálních 
výdajů (GL 4).  
3. posílilo nabídku práce tím, že bude usilovat o lepší p řizpůsobení kvalifikace pracovní síly 
požadavk ům pracovního trhu, a tím, že odstraní p řekážky v regionální mobilit ě, zejména 
pomocí reformy trhu s bydlením a zlepšením dopravní infrastruktury (GL 7 a 13).  
Aby se poda řilo na udržitelném základ ě zajistit snížení celkového schodku ve řejných financí a 
dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí, Polsku se doporu čuje, aby: 
4. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížilo celkový schodek ve řejných 
financí v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti s nadcházejícím 
rozpočtovým dohledem (GL 1 a 2).  
5. sledovalo reformu penzijního systému, aby se mohlo postavit o čekávanému r ůstu podílu 
příjemců důchodů (míry závislosti) a aby p řijalo opat ření, která by zmírnila rozpo čtové 
riziko plynoucí z rostoucího objemu potenciálních závazk ů (GL 15 a 16).  
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Polsku se doporu čuje, aby: 
6. posilovalo snahy o zlepšení ú činnosti a kvality vzd ělávacího systému a systému odborného 
vzdělávání a jejich schopnost reagovat na m ěnící se pot řeby v oblasti dovedností (GL 13).  
7. podporovalo výzkum, vývoj a i novace, zejména v podnikové sfé ře, a podporovalo p řenos 
znalostí pomocí p římých zahrani čních investic (GL 13).  
Aby se urychlila restrukturalizace hospodá řství a privatizace pr ůmyslu, Polsku se doporu čuje, aby: 
8. snížilo celkovou výši státních podpor a p řesměrovalo je na horizontální cíle (GL 9 a 14),  
9. podporovalo vstup na trh a skute čnou hospodá řskou sout ěž v síťových odv ětvích a 
zároveň usilovalo o v ětší propojitelnost vnitrostátních trh ů (GL 9).  
Aby se zlepšilo podnikatelské prost ředí, Polsku se doporu čuje, aby: 
10. pokra čovalo ve snižování administrativní zát ěže, zjednodušování regulace a v podpo ře růstu 
malých a st ředních podnik ů, zejména pak zlepšením dostupnosti financování (GL 11).  
 
CS 44   CS 24. Slovensko  
Od hospodá řského zpomalení, které si vynutila stabilizace v roce 1998, se slovenské tempo r ůstu 
reálného HDP neustále zrychluje a již druhý rok po sob ě v roce 2003 p řesáhlo 4 procenta. Ovšem i tak 
stále výstup nedosáhl svého odhadovaného potenciálu.  
Růst podpořily i intenzivn ější strukturální reformy. Nejlepšími p říklady jsou restrukturalizace a 
privatizace v bankovnictví a nefinan čním odvětví. Ovšem tyto kroky m ěly svou cenu: míra 
nezaměstnanosti se v roce 2001 vyšplhala na více než 19 procent a nadále se pohybuje kolem 17 
procent. Reabsorb ční schopnost pracovního trhu narušuje řada strukturálních problém ů, které se 
začínají řešit teprve nyní. Zejména jde o nedosta tek regionální mobility, nepružnost mezd, 
demotivující systém dávek a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi.  
Donedávna byly reformy ve řejných financí jen velmi mírné a celkový schodek ve řejných financí ve 
volebním roce 2002 p řesáhl 7 procent HDP. Expanzivní fiskální politika p řispěla k vysoké domácí 
poptávce a k prohlubování schodku b ěžného účtu, které čím dál tím více pohán ěla spotřeba, přičemž 
schodek p řesáhl 8 procent HDP. Vláda, která nastoupila do ú řadu v roce 2002, se za čala zabývat 
hlubšími p říčinami rozpo čtového schodku a tím pomohla i významnému snížení schodku b ěžného 
účtu v roce 2003.  
Politiky na Slovensku by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého stupn ě udržitelné konvergence, 
zejména pokud jde o konsolidaci ve řejných financí. Ovšem jak pokra čující konsolidace ve řejných 
financí, tak i řešení problému s nedostate čným využíváním lidských zdroj ů na Slovensku musí být 
podpořeny politikou, která pom ůže udržet silný r ůst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu. To si 
vyžádá p ředevším posílení a diverzifikaci r ůstové a zam ěstnanecké základny formou rozvoje 
podnikatelského prost ředí pomocí lepšího právního rámce a budování soudní a správní kapacity. 
Rovněž je třeba zvýšit úrove ň produktivity a Slovensko by se m ělo připravit na pozd ější přechod 
k hospodá řství založenému na znalostech. V této souvislosti stojí p řed Slovenskem čtyři hlavní 
náročné úkoly:  
• na udržitelném základ ě zajistit další snížení celkového schodku ve řejných financí, 
• pokračovat v řešení hluboko zako řeněných strukturálních obtíží na trhu práce, 
• zlepšit podnikatelské prost ředí a podporovat podnikání, 
• zlepšit podmínky pro r ůst produktivity.  
 
CS 45   CS Zajištění dalšího snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě 
Celkový schodek ve řejných financí se snížil ze 7,2 procent HDP v roce 2002 na zhruba 5 procent HDP 
v roce 2003 a tím pomohl i významnému snížení schodku b ěžného účtu. Větší část komplexního 
programu reforem ve řejných financí již byla schválena. Tyto reformy podpo ří i další snižování 
schodku a pomohou zachovat stávající schodek b ěžného účtu v udržitelných mezích i v p řípadě, že se 
opět zhorší stav čistých soukromých úspor. Rozsah i rychlo st reforem jsou obdivuhodné. Ovšem plyne 
z nich i nezanedbatelná nejistota ohledn ě plnění rozpočtu v roce 2004 a dále. Hlavní nebezpe čí se 
skrývá v radikální da ňové reform ě, zejména v zave dení jednotné da ňové sazby u dan ě z příjmu ve výši 
19 procent pro podniky i jednotlivce. S ohledem na tyto reformy jsou odhady p říjmů poměrně 
nepřesné. Nejistota rovn ěž panuje na stran ě výdajů, mj. i s ohledem na další reformní kroky ve 
zdravotnictví. Zna čná část plánovaného snížení výdaj ů se navíc opírá o p ředpoklad nižších výdaj ů na 
úroky v d ůsledku hladké nominální konvergence.  
Další řešení hluboko zako řeněných strukturálních obtíží na trhu práce 
Slovensko má jednu z nejnižších m ěr zaměstnanosti (zhruba 57 procent) a druhou nejvyšší míru 
nezaměstnanosti (v sou časnosti zhruba 17 procent) z p řistupujících zemí. Mimo řádně nízká je 
zaměstnanost u v ěkové skupiny nad 55 let. Nezam ěstnanost se soust řeďuje do skupiny mladých lidí 
(do 24 let) a osob s nízkou kvalifikací. Regionální rozdíly jsou zna čné. Základní strukturální poruchy 
trhu práce mají n ěkolik aspekt ů a v současnosti se k jejich řešení přistupuje rozhodn ěji.  
Motivace pracovat a odejít z neformálního sektoru se posiluje reformou sociálních dávek a reformou 
penzijní, které zahrnují i zvýšení v ěkové hranice pro odchod do d ůchodu na nadále pom ěrně nízkou 
úroveň 62 let. Regionální mobilita se posiluje finan ční podporou dojížd ějících osob a dávkami na 
bydlení, ale nadále z ůstává omezená, nebo ť dopravní infrastruktura a fungování trhu s bydlením se 
zlepšují jen postupn ě. Znovuzapojení dlouhodob ě nezaměstnaných zt ěžuje nesoulad v poptávaných a 
nabízených dovednostech, p řestože rekvalifika ční opatření postupn ě sílí. K p řetrvávající 
nezaměstnanosti mladých lidí dále p řispívá slabý soulad vzd ělávacího systému s požadavky tržního 
hospodářství.  
Nedávná novelizace zákoníku pr áce, která umožnila pružn ější pracovn ěprávní vztahy, napomohla 
vzniku pracovních míst. Ovšem zna čně nepružné z ůstává stanovování mezd, které nezohled ňuje 
dostatečně podmínky konkrétních podnik ů. Proti tomuto cíli jde zejména možnost administrativního 
rozšíření kolektivních mzdových dohod na podniky, které se jednání neú častnily. Nep říznivý dopad na 
poptávku po práci mohou mít i minimální mzdy, které rovn ěž nedostate čně zohledňují podmínky na 
místním pracovním trhu.  
Dalekosáhlá slovenská reforma dan ě z příjmu, která vstoupila v platnost po čátkem roku 2004, posílí 
jak vytvá ření pracovních míst, tak i ochotu pracovat.  Na druhou stranu souhrn sazeb zdravotního a 
sociálního pojišt ění se pouze snížil na stále vysokou míru tém ěř 48 procent hrubé mzdy.  
Zlepšení podnikatelského prost ředí a podpora podnikání 
V posledních letech zahájila vláda řadu opatření, která m ěla podnikatelské prost ředí zlepšit. Postup p ři 
zakládání nového podniku či firmy se zna čně zjednodušil a zkrátil. P řipravuje se nový zákon o 
konkurzech, který má nahradit sou časný stav, kdy konkurzní řízení trvá nep řiměřeně dlouho a 
v podstatě nenabízí prostor pro restrukturalizaci spole čnosti v nesnázích. Podnikatelské prost ředí např. 
dále posílilo díky významnému urychlení libera lizace cen v roce 2003 a zavedením nového zákona o 
zárukách.  
Navzdory t ěmto zlepšením však na Slovensku p řežívají významné p řekážky pro podnikání. Po čet 
nově vznikajících podnik ů je nízký. Podle pr ůzkumů v soukromé sfé ře je hlavní slabinou míra právní 
 
CS 46   CS nejistoty. To je výsledkem často nedostate čného a nestálého právního rámce a zejména slabého 
prosazování práva, jehož častými nedostatky b ývají nízká kvalita, pr ůtahy a malá pr ůhlednost.  
Zlepšení podmínek pro r ůst produktivity 
Ačkoli si Slovensko udržuje pom ěrně vysoký r ůst produktivity práce, vlastní produktivita je nadále 
nízká (v roce 2003 zhruba 58 procent pr ůměru EU). K tomuto stavu p řispívá nedostatek pružnosti 
vzdělávacího systému spolu s nízkými výdaji na vzd ělávání a nedostate čný výzkum, vývoj a inovace.  
Vzdělávací systém pravd ěpodobně nereaguje pat řičně na potřeby pracovního trhu. To se týká 
především st ředního školství, z n ěhož často vycházejí absolventi se zastaralými dovednostmi. Velmi 
nízký je i podíl absolvent ů vyššího vzd ělání. Dodate čným problémem pro programy odborného a 
profesního vzd ělávání je vysoké procento dlouhodob ě nezaměstnaných. P řitom výdaje na vzd ělávání 
se v roce 2001 snížily na jednu z nejnižších úrovní mezi novými členskými státy. Vláda v reakci na 
tyto obtíže již podnikla první kroky sm ěrem k zefektivn ění systému, zlepšení jeho ú činnosti a zvýšení 
finančních zdroj ů. 
V roce 2002 činily výdaje na výzkum a vývoj pouze 0,59 procent HDP, což je mén ě než u většiny 
přistupujících zemí. Inova ční činnost, m ěřená počtem patentových p řihlášek, je velmi nízká. Vláda již 
podnikla n ěkterá opat ření ke zlepšení situace ve výzkumu a vývoji (nap ř. zlepšení právního rámce pro 
výzkum a vývoj) a je odhodlána zvýšit ve řejné zdroje, které jsou na podporu výzkumu a vývoje 
k dispozici.  
Konkrétní doporu čení pro Slovensko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se zajistilo snížení celkového schodku ve řejných financí na udržitelném základ ě, Slovensku se 
doporučuje, aby: 
1. ve víceletém rámci v ěrohodným a udržitelným zp ůsobem snížilo celkový schodek ve řejných 
financí v souladu s rozhodnutími, která Rada p řijme v souvislosti s nadcházejícím 
rozpočtovým dohledem (GL 1).  
Aby se poda řilo nadále řešit hluboce zako řeněné strukturální obtíže na trhu práce, Slovensku se 
zejména doporu čuje, aby: 
2. posílilo nabídku pracovní síly pomocí odstran ění překážek v regionální mobilit ě a snížením 
nesouladu v dovednostech a zárove ň zajistilo ú činnost rekvalifikace a ostatních aktivních 
politik na trhu práce (GL 4, 7 a 8).  
3. vytvo řilo dodate čnou poptávku po pracovní síle tím, že umožní v ětší pružnost p ři 
stanovování mezd (GL 5 a 18),  
4. snížilo v sou čtu velmi vysokou sazbu p říspěvků na zdravotní a sociální pojišt ění a 
zároveň dodržovalo celková omezení související s konsolidací rozpo čtu, zejména pak 
formou dalších reformních opat ření v systému zdravotnictví a uvážení dalších úprav 
pilíře průběžného financování v systému d ůchodového zabezpe čení, zejména dalšího 
zvýšení v ěku odchodu do d ůchodu (GL 4 a 16), 
Aby se zlepšilo podnikatelské prost ředí a podpo řilo podnikání, Slovensku se doporu čuje, aby: 
 
CS 47   CS 5. posílilo právní rámec, který by podnikání  podporoval, a aby zlepšilo vymahatelnost 
právních p ředpisů, zejména p řijetím nových právních p ředpisů o konkurzech a 
zvýšením kapacity a pr ůhlednosti soudnictví (GL 11 a 12). 
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro r ůst produktivity, Slovensku se doporu čuje, aby: 
6. zlepšilo ú činnost a kvalitu vzd ělávacího systému a systému odborného vzd ělávání a 
jejich schopnost reagovat na m ěnící se požadavky na dovednosti (GL 13). 
7. podporovalo výzkum, vývoj a inovace a pomáhalo p řenosu znalostí pomocí p římých 
zahraničních investic (GL 13). 
 
CS 48   CS 25. Slovinsko  
V posledním desetiletí zažívalo Slovinsko stabilní r ůst; od roku 1993 rostl reálný HDP stálým tempem 
3-5 procent. Po nedávném zpomalení se o čekává, že se r ůst HDP op ět oživí a postupn ě dosáhne tém ěř 
tempa růstu potenciálního výstupu, které se odhaduje na 4 procenta.  
Navzdory celkov ě zdravému hospodá řství a chvályhodným výsledk ům ve většině oblastí p řetrvávají i 
některé slabiny. Ur čité obavy nadále p ůsobí pom ěrně vysoká inflace (v roce 2003 dosáhla 5,7 
procent), která je považována za hlavní politický úkol, a čkoli v posledních dvou letech prudce klesla. 
Vláda navrhla pro snížení inflace udržitelným zp ůsobem vhodnou strategii s cílem vytvo řit podmínky 
pro přistoupení k EU. Provádí strukturální reformy zam ěřené na liberalizaci cen. V sou časnosti 
představují ú ředně stanovované ceny 16 procent indexu spot řebitelských cen, což je nejmén ě mezi 
přistupujícími zem ěmi. Ovšem vzhledem k neú činné konkurenci v odv ětví komunálních služeb a 
nedostate čné pružnosti finan čního odvětví a pracovního trhu je t řeba na potvrzení udržitelnosti inflace 
ještě počkat.  
Restrukturalizace hospodá řství měla nepříznivý vliv na stav pracovního trhu: v letech 1996-2000 
výrazně poklesla zam ěstnanost ve výrobním pr ůmyslu. Ekonomické a sociální nap ětí ztlumil p řesun 
pracovní síly z tohoto odv ětví do služeb a r ůst celkové nezam ěstnanosti ztlumily p ředčasné odchody 
do důchodu. A čkoli tedy celkový stav trhu práce ve Slovinsku vypadá dob ře, strukturální 
nezaměstnanost na n ěm přetrvává. Vysoký z ůstává podíl dlouhodob ě nezaměstnaných, zejména mezi 
staršími osobami s nízkou kvalifikací. Dalším problémem je i nízká zam ěstnanost pracovník ů starších 
55 let, zejména pak s ohledem na pr oblematiku stárnoucího obyvatelstva.  
K tomu, aby se vytvo řily potřebné pracovní p říležitosti a usnadnilo zapojen í do trhu práce, což by dále 
v budoucnosti vedlo k zlepšení hospodá řské výkonnosti, je pot řeba pokra čujícího úsilí o podporu 
podnikání, inova čních schopností podnikové sf éry a prosazování skute čné hospodá řské soutěže ve 
všech segmentech hospodá řství. Politiky ve Slovinsku by se m ěly zaměřit na dosažení vysokého 
stupně udržitelné konvergence. V této souvislosti stojí p řed Slovinskem čtyři hlavní náro čné úkoly:  
• udržitelným zp ůsobem snižovat inflaci, 
• zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u starších pracovník ů, 
• zlepšit podmínky pro udržitelný r ůst produktivity, 
• prosazovat rozvoj skute čné hospodá řské soutěže ve všech oblastech hospodá řství, zejména 
v síťových odv ětvích. 
Udržitelným zp ůsobem snižovat inflaci 
Inflace sice klesá, ale nadále se drží na pom ěrně vysoké úrovni. V roce 2003 inflace dosáhla 5,7 
procent, což p ředstavuje snížení oproti hodnot ě 7,5 procent z p ředchozího roku. Pokra čující pokles je 
povzbudivým jevem, ovšem částečně jej lze patrn ě připsat zvláštním okolnostem, které souvisejí s 
limity růstu úředně stanovovaných cen a nep římých daní, ale i s častými úpravami spot řebních daní na 
ropné produkty. Naopak infla ční tlaky nadále p řiživuje nedostatek hospodá řské soutěže v některých 
odvětvích, nepružný trh práce a rozší řené indexování. P řetrvávání inflace ale napomáhají i jiné 
významné faktory. Její setrvalý stav posilují zejména akomoda ční měnová politika a trvalé, i když 
zpomalující, znehodnocování m ěny.  
Těsně před vstupem do EU p řesunula vláda inflaci mezi priority a p řijala odpovídající koordinovaná 
protiinflační opatření. Zavedl se komplexní plán kontroly cen, který řídí růst úředně stanovených cen a 
změny ve zdan ění tak, aby na konci roku nep řesáhly míru inflace. Pokud jde o sm ěřování k celkovému 
odpoutání hospodá řství od indexace, v roce 2003 byl podniknut krok kup ředu, který spo číval v 
 
CS 49   CS úředním odstran ění indexace úrokových m ěr („základní úroková míra“ či TOM) a v sociální dohod ě o 
nové metod ě úpravy mezd. Nová, perspektivní  indexace se používá u mezd ve ve řejném sektoru od 
července 2004. V soukromé sfé ře je třeba podobný p řístup ješt ě dojednat. Pružn ě se musí 
přizpůsobovat i fiskální politika. Pro udržiteln é snižování inflace a lepší výkonnost hospodá řství je 
rovněž potřeba rychleji provád ět strukturální reformy.  
Zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u starších pracovník ů 
Slovinská míra zam ěstnanosti, která v roce 2002 dosáhla 63,4 procent, se blíží pr ůměru EU a pat ří 
mezi nejvyšší v p řistupujících zemích. Míra nezam ěstnanosti, která se od roku 1998 neustále snižuje 
až na 6,0 procent v roce 2002, pat ří naopak mezi nejnižší v této skupin ě. Ovšem její složka 
dlouhodobé nezam ěstnanosti dosahuje 60 procent a p ředevším zahrnuje starší pracovníky nad 55 let 
s nízkou kvalifikací. V souvislosti s ostatními strukturálními nevyváženostmi na pracovním trhu (nezaměstnanost mladých lidí, nezam ěstnanost zdravotn ě postižených lidí, mezera v zam ěstnanosti 
mezi muži a ženami, nízká úrove ň vzdělání nezam ěstnaných, zna čné regionální rozdíly) bylo zvýšení 
zaměstnanosti starších osob za řazeno mezi mimo řádně důležité úkoly. V roce 2002 dosáhla míra 
nezaměstnanosti u osob ve v ěku 55-64 let 3 procent, míra zam ěstnanosti naopak 24,5 procent, což je 
ve srovnání s pr ůměrem EU ve výši 40,1 procent velm i nízký údaj. Tento jev je d ůsledkem nízké 
věkové hranice pro odchod do d ůchodu, která v roce 2001 dosahovala v pr ůměru pouhých 57 let. 
Restrukturalizace hospodá řství vytěsnila pom ěrně mladé pracovníky do d ůchodu (nebo mezi 
nezaměstnané). D ůchodová reforma z roku 2000 již v ěk odchodu do d ůchodu mírn ě zvýšila. Ovšem 
její výsledky se projeví ve vyšší zam ěstnanosti starších lidí jen postupn ě. Lze očekávat, že zna čný 
rozdíl mezi mírou zam ěstnanosti starších pracovník ů ve Slovinsku a v EU z ůstane ješt ě určitou dobu 
zachován. 
 
Hlavní sm ěřování politiky zam ěstnanosti proto spo čívá v řešení problém ů s nezaměstnaností starších 
osob a v podpo ře aktivních p řístupů ke zvýšení jejich zam ěstnatelnosti. To je mimo řádně důležité 
především s ohledem na rostoucí nebezpe čí finanční neudržitelnosti systému v d ůsledku nep říznivého 
demografického vývoje. O čekává se, že podíl p říjemců důchodů (míra závislosti) vzroste z 20 procent 
v roce 2000 na 38 procent v roce 2025 a dále na 66 procent v roce 2050. Podpora práce a aktivního 
pracovního života je navíc i nezbytnou podmínkou pro boj proti chudob ě a sociálnímu vylou čení. 
Zlepšit podmínky pro udržitelný r ůst produktivity 
Ve srovnání s ostatními novými členskými státy je produktivita ve Slovinsku sice druhá nejvyšší, 
ovšem i tak se pohybuje hluboko pod pr ůměrem EU-15 (69,5 procent v roce 2003). V letech 1995-
1999 byl ve Slovinsku r ůst produktivity pom ěrně rychlý (pr ůměrně 4,8 procent ro čně). V letech 1999-
2002 se však zpomalil na v pr ůměru 2 procenta a posunul v tomto období Slovinsko mezi p řistupující 
země s nejhoršími výsledky. Rychlejším u rozvoji produktivity mohou bránit dv ě skutečnosti:  
První z nich je pom ěrně nízká podnikavost obyvatel v aktivním v ěku především kv ůli vysoké 
administrativní zát ěži provázející jak založení firmy, tak i její provozování. Již se objevila snaha 
usnadnit postup pro za čínající podniky. Ovšem právní p ředpisy o podnikání a správní prost ředí lze 
zlepšovat dále, nebo ť stále přetrvávají byrokratické a zdlouhavé postupy, ale i obtíže související 
s koupí pozemk ů pro průmyslové využití.  
Druhou je nedostatek ú činnosti výdaj ů na výzkum a vývoj, pokud jde o p řenos know-how do 
podnikatelské sféry, patentování a inovace výrobk ů a postup ů. Slovinsko vydalo v roce 2001 na 
výzkum a vývoj 1,6 procent HDP, což jej staví na první místo mezi novými členskými státy, ale stále 
je to pod pr ůměrem EU. Slovinsko stojí na prvním míst ě mezi novými členskými státy i co do po čtu 
patentových p řihlášek u Evropského patentového ú řadu, ale i v této oblasti (41 na milion obyvatel 
v roce 2001) se pohybuje hluboko pod pr ůměrem EU. Navíc podíl výzkumných pracovník ů 
zaměstnaných v soukromé sfé ře je oproti ve řejnému sektoru nízký (jedna t řetina, resp. dv ě třetiny) a 
odvětví pokročilých technologií vykazuje nízkou inova ční činnost.  
 
CS 50   CS Prosazovat rozvoj skute čné hospodá řské soutěže ve všech oblastech hospodá řství, zejména 
v síťových odv ětvích 
Slovinsko sice pokro čilo v liberalizaci trh ů s výrobky i sí ťových odv ětví, ale hospodá řskou sout ěž je 
třeba dále posilovat. Ú řad na ochranu hospodá řské soutěže má sice odpovídající pravomoc dohlížet 
nad restriktivními dohodami, zneužíváním dominant ního postavení a fúzemi, ovšem jeho správní 
kapacita (s ohledem na finan ční a lidské zdroje) neposta čuje k zajišt ění správného fungování. 
Současné právní p ředpisy mu navíc ani neumož ňují ukládat odrazující pokuty za chování v rozporu s 
hospodářskou sout ěží. 
V posledních letech za čalo Slovinsko s liberalizací sí ťových odv ětví. V oblasti telekomunikací došlo 
k právnímu otev ření trhu v roce 2001 a v roce 2002 vznikl nezávislý regula ční úřad. Ovšem 
do segmentu pevných linek pro vnitrostátní hovory skute čná soutěž nepronikla a držitel monopolu 
nadále ovládá stoprocentní podíl na trhu. Hlavními p řekážkami pro vstup nových operátor ů do 
segmentu pevných linek jsou vysoká cena za propojení do sítí a regulované, nízké ceny za místní i vnitrostátní hovory. Pokud jde o energetiku, velcí odb ěratelé elekt řiny (66 procent spot řeby elektrické 
energie ve Slovinsku) si mohou dodavatele vybrat svobodn ě a největší z nich mohou od roku 2002 
nakupovat energii ze zahrani čí. Ovšem rozsah mezinárodní vým ěny je omezen limitem 20 procent 
celkové spot řeby elektrické energie. V odv ětví plynu si mohou nejv ětší odběratelé vybírat dodavatele 
od 1. ledna 2003 (50 procent spot řeby plynu ve Slovinsku), ale v praxi k jinému dodavateli p řejít 
nemohou kv ůli dlouhodobým smlouvám (do roku 2007) s držitelem monopolního postavení.
 
Konkrétní doporu čení pro Slovinsko 
Splnění výše uvedených náro čných úkol ů si vyžaduje rozsáhlé strukturální reformy v souladu se 
zásadami (GL) v části I hlavních sm ěrů hospodářské politiky.  
Aby se udržitelným zp ůsobem snížila inflace, Slovinsku se doporu čuje, aby: 
1. urychlilo strukturální refo rmy zacílené na liberalizaci ú ředně stanovovaných cen a pokro čilo 
s odstraňováním indexace, zejména v mechanismu stanovování mezd (GL 5).  
Aby se poda řilo zvýšit míru zam ěstnanosti, zejména u starších pracovník ů, Slovinsku se doporu čuje, 
aby: 
2. p řehodnotilo systém daní a dávek a zam ěřilo se na zapojení starších pracovník ů do trhu 
práce, znovu posoudilo opat ření na podporu aktivního stárnutí formou celoživotního 
vzdělávání a aby se rovn ěž zabývalo nerovnováhou mezi podmínkami pro práci na dobu 
určitou a pro stálé zam ěstnání (GL 4, 8).  
Aby se poda řilo zlepšit podmínky pro udržitelný r ůst produktivity, Slovinsku se doporu čuje, aby: 
3. dále snížilo dobu a náklady nutné pro založení nové spole čnosti a zjednodušilo správní 
postupy týkající se podnikání (GL 11).  
4. podporovalo výzkum, vývoj a inovace v podnikové sfé ře a zlepšilo kvalitu systému vyššího 
vzdělávání (GL 13). 
Aby se prosazoval rozvoj skute čné hospodá řské soutěže ve všech oblastech hospodá řství, zejména 
v síťových odv ětvích, Slovinsku se doporu čuje, aby: 
5. posílilo správní kapacitu ú řadu pro ochranu hospodá řské soutěže, usnadnilo vstup 
nových subjekt ů do síťových odv ětví a usnadnilo i nákup pozemk ů pro průmyslové 
využití (GL 9).