ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

zdůrazňuje, že pro dosažení reprezentativního a efektivního partnerství by měla být zavedena užší spolupráce se zainteresovanými stranami za účasti občanské společnosti a organizací zaměstnavatelů a zaměstnanců na mezinárodní, evropské, státní, regionální a místní úrovni; tyto zainteresované strany s opravdovým zájmem o zlepšení výsledků v oblasti zdraví by mělo zastřešovat evropské partnerství pro boj proti nádorovým onemocněním; potenciál tohoto fóra pro rozvoj a šíření pokynů pro osvědčené postupy by neměl být podceňován; toto partnerství by mělo rovněž vytvářet komunikační kanály s ostatními fóry, jako je například fórum EU o zdravotní politice, aby zajistilo, že úsilí zaměřené proti nádorovým onemocněním bude náležitě zohledňovat další otázky, jakými jsou nespravedlnost v oblasti zdraví, zdravotní determinanty a úloha zdravotnických pracovníků, které všechny zcela zřejmě ovlivňují prevalenci a léčbu nádorových onemocnění;
13.

navrhuje, aby v příští dohodě byla stanovena minimální lhůta pro vznesení námitky, přičemž bude jasně stanoveno, že tato lhůta by měla být chápána jako minimum, bez něhož by se demokratická kontrola Parlamentu stala zbytečnou, nikoli jako omezení; domnívá se proto, že minimální doba ke vznesení námitky by měla být dva měsíce, s možností prodloužení na žádost Parlamentu nebo Rady o další dva měsíce; zdůrazňuje však, že lhůta pro vznesení námitky by měla záviset na povaze daného aktu v přenesené pravomoci;
17.

doporučuje, aby Rada přijala společný postoj k financování ze strukturálních a předvstupních fondů, který by odrážel evropský politický závazek využít možností, kterou tyto fondy poskytují k podpoře začleňování Romů do společnosti, a zajistit, aby při revizích dotčených operačních programů byly plně zohledněny společné základní zásady týkající se začleňování Romů a to rovněž s ohledem na příští programové období; naléhavě vyzývá Komisi, aby analyzovala a vyhodnotila sociální účinky dosavadních investic předvstupních a strukturálních fondů zaměřených na zranitelné skupiny a aby vyvodila důsledky a vytvořila nové strategie a pravidla, bude-li to v této oblasti nutné;
B.

vzhledem k tomu, že finanční pomoc Evropské unie propuštěným pracovníkům by měla být dynamická a měla by být uvolněna co nejrychleji a nejúčinněji v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise, jež bylo přijato během dohodovacího jednání dne 17. července 2008, a s náležitým ohledem na IID ze dne 17. května 2006 ve vztahu k přijímání rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG,
12.

bere na vědomí znepokojení, které vyjádřila Komise ve svém výročním prohlášení o eurozóně za rok 2009, týkající se nerovností, které se nahromadily v eurozóně, a dále bere na vědomí to, co Komise označuje za jejich dva hlavní zdroje: na jedné straně je model růstu soustředěný na konkurenceschopné exportní odvětví zranitelný, když není toto odvětví podporováno domácí poptávkou, a na druhé straně může mít v některých zemích, které mají schodek nerovnováha formu nadměrného tlaku domácí poptávky, výkyvů cen nemovitostí a nafouklého stavebnictví; navrhuje proto, aby Komise prozkoumala možné způsoby, jak účinně zlepšit ekonomické řízení eurozóny, včetně vytvoření nových mechanismů, které by zabránily obnovení nadměrného růstu těchto nerovností v budoucnosti a asymetrickým otřesům, k nimž přispívají;
25.

zavazuje se, že zřídí výběrovou komisi složenou z externích odborníků, díky níž by v roce 2010 bylo možné vybrat několik kandidátů na pozici člena Výkonné rady; zdůrazňuje, že vybraní kandidáti by byli následně vyzváni, aby se zúčastnili slyšení před Hospodářským a měnovým výborem Evropského parlamentu, což by formalizovalo konzultativní roli Evropského parlamentu v procesu hodnocení kandidátů; na základě tohoto slyšení by Evropský parlament přijal na plenárním zasedání usnesení, jež by bylo předáno Radě předtím, než vydá své doporučení určené vládám členských států;
5.

žádá členské státy, aby zvýšily objem oficiální rozvojové pomoci a dosáhly tak svého kolektivního cíle, jímž je poměr ODA/HND ve výši 0,56 % do roku 2010 a poměr ODA/HND ve výši 0,7 % do roku 2015; dále je žádá, aby urychlily své úsilí o zvýšení účinnosti pomoci na základě uplatňování Pařížské deklarace a akčního programu z Akkry prostřednictvím zlepšení vzájemné koordinace svých činností, zvýšením předvídatelnosti a udržitelnosti mechanismů pomoci, zrychlením poskytování pomoci, dalšími kroky ke zrušení podmíněnosti pomoci a zvyšováním absorpční kapacity adresátů pomoci; podporuje novou mezinárodní iniciativu pro transparentnost pomoci, jejímž cílem je zlepšit přístupnost a dostupnost informací o pomoci, zvýšit tak její legitimitu a zaručit, že je využívána co možná nejefektivněji za účelem boje proti chudobě; vyzývá všechny členské státy, které se k této iniciativě doposud nepřipojily, aby tak učinily;
32.

soudí, že stávající systém EU pro ochranu produktů se zeměpisným označením by měl být zachován a že ochrana na úrovni EU by měla být přiznána všem zeměpisným označením; domnívá se rovněž, že paralelní vnitrostátní či regionální systémy uznávání by se zřizovat neměly, jelikož by tak mohly vzniknout různé úrovně ochrany; je toho názoru, že není třeba zavádět další certifikační systémy potravin pro celé Společenství, neboť by to znehodnocovalo stávající systémy a mátlo spotřebitele;
28.

domnívá se, že evropský průmysl by měl využít svou vedoucí úlohu v udržitelné ekonomice a ekologických technologiích mobility tím, že využije svůj exportní potenciál; zastává současně názor, že by to snížilo závislost na zdrojích a usnadnilo by to dodržení potřebných cílů v oblasti změny klimatu 20-20-20; zdůrazňuje však, že hospodářství EU k dosažení tohoto cíle potřebuje dostatek moderních surovin;
E.

vzhledem k zjištění Komise, že v rámci šesti evropských průmyslových iniciativ (EII) je na období příštích deseti let nutné investovat z veřejných i soukromých zdrojů 6 miliard EUR do větrné energie, 16 miliard EUR do solární energie, 2 miliardy EUR do elektrických sítí, 9 miliard EUR do bioenergie, 13 miliard EUR do zachycování a ukládání CO2, 7 miliard EUR do jaderného štěpení a 5 miliard EUR do společné technologické iniciativy pro palivové články a vodík,
18.

podporuje vytvoření civilně-vojenského ředitelství pro řešení krizí a plánování (Crisis Management and Planning Directorate – CMPD), jehož úkolem by bylo zvládání krizových situací a strategické plánování civilních a vojenských operací Unie a které by se podílelo na rozvoji SBOP, především pokud jde o civilní a vojenské kapacity; s politováním však konstatuje, že při vytváření nového ředitelství došlo ke značným průtahům; žádá, aby jednotlivé složky Evropské služby pro vnější činnost navzájem úzce spolupracovaly, a to CMPD a další struktury SBOP na jedné straně a krizová platforma a další příslušné útvary Komise, které by měly být začleněny do organizační struktury této služby, na straně druhé s cílem vybudovat kapacity pro koordinované strategické plánování, což umožní vymezit globální evropský přístup;
12.

vyzývá Komisi, aby před přezkumem systému GSP provedla hodnocení dopadu jeho výsledků v období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2009 a aby vyhodnotila, do jaké míry byly splněny jeho původní cíle, co se týče konkrétních sociálně-ekonomických ukazatelů relevantních pro každou zemi, a zejména zmírnění chudoby; konstatuje, že tato studie musí být posléze předložena Parlamentu a Radě; dále konstatuje, že nový návrh revidovaného nařízení o GSP musí výsledky tohoto hodnocení dopadu řádně zohlednit;
3.

naléhá na Komisi, aby ve svém hodnocení důkladně posoudila tyto aspekty: a) dřívější zkušenosti s daněmi z finančních transakcí, zejména pokud jde o vyhýbání se daním a přesunu kapitálu nebo poskytování služeb do jiných míst, především dopad těchto daní na jednotlivé investory a malé a střední podniky; b) přínosy a nevýhody zavedení daní z finančních transakcí v samotné Evropské unii, a to ve srovnání s jejich zavedením na globální úrovni oproti současnému stavu; c) potenciál získání podstatných příjmů v porovnaní s ostatními zdroji daňových příjmů, náklady na výběr a rozdělením příjmů mezi státy; d) skutečnost, že při posuzování potenciálních příjmů z daní z finančních transakcí na globální a evropské úrovni by se měly zohlednit různé koncepční možnosti, přičemž by se vyčíslil nárůst transakční nákladů na všech trzích, jichž se to potenciálně týká (transakce na organizovaných burzách, transakce ve volném oběhu), a pro transakce mezi podniky (B2B) a mezi podniky a spotřebiteli (B2C); e) skutečnost, že hodnocení by rovněž mělo zohlednit potenciál různých možností, který by měl vliv na cenovou úroveň a stabilitu z krátkodobého a dlouhodobého hlediska, a také na finanční transakce a likviditu; f) jak se daň z finančních transakcí musí koncipovat, aby se zmírnily negativní vedlejší účinky, které jsou obvykle spojeny s nepřímými daněmi ze zvyšování kapitálu; g) do jaké míry by daň z finančních transakcí přispěla ke stabilizaci finančních trhů z hlediska jejího účinku na nadměrné krátkodobé obchodování a spekulace a na transparentnost; h) zda by daň z finančních transakcí mohla zabránit budoucím finančním krizím poukázáním na určité typy „nežádoucích“ transakcí, které by měla definovat Komise;
P.

vzhledem k tomu, že cílem podniku by mělo být konstruktivní zapojení akcionářů a zaměstnanců; vzhledem k tomu, že to vyžaduje hledání dalších opatření k účinnému zapojení akcionářů do utváření politiky podniku v oblasti odměňování (jako je praxe zavedená v Německu, kde si podniky musí vyžádat souhlas akcionářů formou poradního hlasu), zejména protože akcionáři jsou ne vždy ochotni či připraveni převzít aktivnější úlohu; vzhledem k tomu, že by to mělo také znamenat hledání způsobů, jak zajistit spíše více proaktivní než reaktivní chování akcionářů ve vztahu k dozorčí popř. správní radě podniku,
F.

vzhledem k tomu, že strategie EU na období do roku 2020 by měla stanovit realistické cíle za účelem dosažení ekologického a sociálního tržního hospodářství založeného na znalostech, dosažení udržitelného růstu do roku 2020 a vytváření pracovních míst také v oblasti ochrany životního prostředí; vzhledem k tomu, že základním kamenem strategie EU na období do roku 2020 by měl být jednotný evropský trh, ohled na výzvy v oblasti sociální spravedlnosti a hospodářského růstu a zaměření na občany, ochranu spotřebitelů a malé a střední podniky,
—

„The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives“, European Institute of Public Administration (EIPA) ze září 2009,
36.

domnívá se, že v rámci stávajících institucí Společenství či členských států by měla být zřízena koordinovaná evropská síť pro dobré životní podmínky zvířat, jejíž činnost by měla být založena na výše navržených všeobecných právních předpisech týkajících se životních podmínek zvířat; domnívá se, že tato síť by měla stanovit jednu instituci jako koordinující subjekt, která by plnila úkoly určené pro „ústřední koordinační institut“ uvedený ve výše zmíněném sdělení Komise ze dne 28. října 2009; dále se domnívá, že takový koordinační subjekt by neměl v žádném případě zdvojovat úkoly Komise ani jiných agentur, ale měl by se stát podpůrným nástrojem, který poskytuje Komisi, členským státům, aktérům potravního řetězce a občanům pomoc, pokud jde o odbornou přípravu a vzdělávání, osvědčené postupy, informace a komunikaci se spotřebiteli, a který provádí hodnocení a vydává stanoviska týkající se budoucích návrhů právních předpisů a politik i jejich dopadu na životní podmínky zvířat, hodnotí normy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na základě nejnovějších dostupných poznatků a koordinuje systém EU v oblasti testování nových postupů;
6.

opakuje své znepokojení nad uplatňováním vízové povinnosti pro občany České republiky, Rumunska a Bulharska a žádá, aby byla tato povinnost co nejrychleji zrušena; poukazuje na to, že kanadská vláda znovu zavedla vízovou povinnost pro české občany v důsledku velkého přílivu Romů do Kanady, a proto vyzývá členské státy, aby situaci romského obyvatelstva v Evropě odpovídajícím způsobem řešily; vítá v této souvislosti otevření vízového úřadu na kanadském velvyslanectví v Praze a vytvoření pracovní skupiny odborníků pro tuto otázku a doufá, že přislíbená komplexní revize kanadského systému pro uprchlíky povede k odstranění vízové povinnosti;
9.

domnívá se, že tento model by měl splňovat tyto minimální podmínky: a) údaje jmenné evidence cestujících lze k vymáhání práva a zajištění bezpečnosti použít pouze v případech organizované a mezinárodní trestné činnosti nebo v případech mezinárodního terorismu, a to na základě právních definic uvedených v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/475/JHA ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (15) a v rámcovém rozhodnutí Rady 2002/584/JHA ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu (16); b) používání údajů jmenné evidence cestujících k vymáhání práva a zajištění bezpečnosti musí být v souladu s evropskými normami pro ochranu údajů, zejména pokud jde o omezení účelu, proporcionalitu, právní nápravu, omezení množství údajů, které mají být shromažďovány, a o dobu jejich uchovávání; c) za žádných okolností nesmí být údaje jmenné evidence cestujících používány k vyhledávání dalších údajů či k profilování; v žádném případě nesmí být přijato jakékoliv rozhodnutí o „bezletové zóně“ nebo rozhodnutí o vyšetřování či stíhání pouze na základě výsledků automatického vyhledávání či prohledávání databází; používání těchto údajů musí být podle jednotlivých případů omezeno na určité trestné činy či hrozby; d) v případě předávání údajů jmenné evidence cestujících týkajících se občanů EU do třetích zemí, budou podmínky takového předávání stanoveny závaznou mezinárodní smlouvou, která občanům a podnikům EU poskytne právní jistotu a rovné zacházení; e) další předávání údajů ze strany přijímající země do třetích zemí bude v souladu s normami EU o ochraně údajů, o nichž bude rozhodnuto na základě konkrétního zjištění odpovídající úrovně ochrany; toto pravidlo bude rovněž platit pro jakékoli další předávání údajů z přijímající země do třetí země; f) údaje jmenné evidence cestujících mohou být poskytovány pouze metodou jejich předávání, nikoli vymáhání („PUSH“); g) výsledky bude ihned předávány příslušným orgánům EU a členských států;
52.

navrhuje vytvoření Střediska pro sledování migrace v evropsko-latinskoamerické oblasti pověřeného soustavným a podrobným sledováním všech otázek souvisejících s migrací v této oblasti, jehož činnost by kontrolovala a koordinovala tato nadace; Biregionálního střediska pro předcházení konfliktům, které by mělo včas odhalovat příčiny možného násilí a ozbrojených konfliktů a co nejvíce zabraňovat takovým konfliktům či jejich možnému vystupňování a Biregionálního střediska pro předcházení katastrofám (zejména s ohledem na dramatickou situaci, která nastala po ničivém zemětřesení dne 12. ledna 2010 na Haiti, a po zemětřesení a tsunami dne 27. února 2010 v Chile), které by vypracovávalo společné strategie a systém varování pro nouzové situace s cílem snížit oboustrannou zranitelnost v případě přírodních katastrof souvisejících se změnou klimatu nebo technologickými změnami;
36.

zdůrazňuje, že budoucí návrh Komise na vymezení nové evropské digitální agendy by měl směřovat k zahrnutí IKT do nízkouhlíkového hospodářství; vyzývá k využívání IKT umožňujících snížení emisí CO2 na požadovanou úroveň v rozhodujících odvětvích do roku 2020 a vyzývá k podpoře zodpovědné spotřeby energie, zejména instalací inteligentních měřičů; upozorňuje také, že by měly být stanoveny zvláštní cíle pro snížení stopy z IKT do roku 2015;
16.

zdůrazňuje, že evropští spotřebitelé a jiní koneční uživatelé by se neměli potýkat s žádnými překážkami, chtějí-li si koupit vozidlo za konkurenční ceny, a to i v případě velkého počtu vozidel a bez ohledu na to, jaký systém distribuce dodavatel zvolí, a měli by mít možnost si zvolit, kde a jakým způsobem bude provedena oprava a údržba jejich vozidla;
14.

domnívá se, že zahrnutím kritéria „dny polní kapacity“ by bylo možné zohlednit omezení vlhkých neobdělávatelných půd, neboť by se brala v potaz interakce mezi typy půd a podnebím (toto kritérium by např. odráželo problémy spojené s přímořským podnebím);
3.

zdůrazňuje, že vývoj vozidel na elektrický pohon by měl být vyvážený a měl by být plánován v rámci budoucí politiky udržitelné mobility, přičemž zásadní je mj. snižování počtu nehod, využívání prostoru, omezování dopravního přetížení, celková spotřeba energií, emise CO2, hluku a plynné emise, a vyzdvihuje, že rozvoj elektrické mobility by měl zahrnovat elektromobily, kola na elektrický pohon, tramvaje, vlaky atd.;
1.

potvrzuje, že zemědělství a lesnictví EU může přispět k dosažení cílů, které si Unie stanovila v oblasti zmírnění změny klimatu, tím, že nabídne řešení vedoucí ke snížení svých emisí skleníkových plynů, že podpoří proces ukládání CO2 v půdě, rozvine výrobu udržitelných obnovitelných energií a co nejvíce podpoří využívání procesu fotosyntézy; zdůrazňuje, že je v tomto ohledu třeba podpořit rozvoj takového zemědělství, které by produkovalo obchodovatelné i neobchodovatelné zboží, přičemž by se co nejefektivněji využívaly potenciální a přírodní zdroje každého ekosystému a sladily se hospodářské, environmentální a sociální prvky a požadavky na dobré životní podmínky zvířat, aby se v konečném důsledku posílila udržitelnost;
1.

domnívá se, že navrhovaná změna protokolu č. 36 požadovaná Evropskou radou přímo vyplývá z nových ustanovení Lisabonské smlouvy, a představuje proto přechodné řešení, které všem členským státům, jež získaly další křesla, umožní jmenovat příslušné poslance; souhlasí, že by pro zbytek volebního období 2009-2014 mělo být do Evropského parlamentu zvoleno 18 dalších poslanců; trvá však na tom, aby všichni zaujali svá místa v Parlamentu ve stejnou dobu ve snaze nenarušit rovnováhu národnostního zastoupení ve sněmovně; naléhá na členské státy, aby co nejdříve a pragmaticky dokončily volební proces;
10.

poukazuje na skutečnost, že vývoj situace v Kyrgyzstánu ovlivňuje regionální a mezinárodní situaci a je jimi zároveň ovlivňován; je přesvědčen že se zájmy Ruska, USA i jiných zemí zejména ve vztahu k Afghánistánu a k růstu islámského radikalismu v této oblasti včetně Kyrgyzstánu značně překrývají; domnívá se, že by to mělo umožnit omezit geopolitickou konkurenci a poskytnout prostor pro součinnost; zastává názor, že úspěch v této oblasti by měl širší pozitivní dopad na mezinárodní vztahy a mezinárodní bezpečnost;
19.

trvá na tom, že ovládání digitálních technologií má zásadní význam pro inkluzívní digitální společnost a že všichni občané EU by měli mít možnost osvojit si potřebné digitální dovednosti a měli by k tomu být rovněž podněcováni; zdůrazňuje, že znalost digitálních technologií by mohla znevýhodněným osobám (např. starším občanům a lidem s nízkými příjmy) pomoci v začlenění do společnosti; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyřešily rozdíly mezi různými společenskými skupinami z hlediska digitální gramotnosti a používání internetu, které bývají označovány jako tzv. vznikající druhotná digitální propast; zdůrazňuje významný závazek snížit do roku 2015 digitální negramotnost a nedostatečnou kvalifikaci o polovinu;
6.

uznává, že posílená otevřená metoda koordinace je s řádným ohledem na zásadu subsidiarity vhodným nástrojem pro spolupráci v oblasti politiky mládeže, a to i navzdory jejím slabým stránkám, omezené použitelnosti, nedostatku legitimity a skutečnosti, že neprobíhá efektivní spolupráce mezi „experty“ a volenými politiky, nedochází k patřičné integraci s vnitrostátními prioritami a hrozí riziko, že mezi různými úrovněmi vznikne zmatek v tom, kdo za co odpovídá; domnívá se, že v zájmu dosažení dlouhodobých výsledků by otevřená metoda koordinace měla být posilována;
13.

domnívá se, že fiskální strategie k překonání krize by měla začít dříve než obdobná měnová strategie, aby bylo možné tuto měnovou strategii správně uplatnit, čímž bude zajištěno, aby ECB, která se úspěšně vyhnula propadu do deflace, mohla stejně dobře zabezpečit, aby oživení zásadním způsobem nenarušila inflace; domnívá se, že ECB naznačila, že pokud by nedošlo k včasnému omezení fiskálních výdajů, muselo by být její měnové zpřísnění bohužel důraznější, než se očekávalo;
25.

poukazuje na barcelonské cíle, které usilovaly o to, aby byla do roku 2010 předškolní péče poskytována nejméně 90 % dětí ve věku od tří let do zahájení povinné školní docházky a nejméně 33 % dětí ve věku do tří let, a aby k předškolní péči mělo přístup co nejvíce lidí;
23.

trvá také na tom, že by oddělení pro otázky znovuusídlování mohlo hrát významnou úlohu při sledování a hodnocení kvality a účinnosti programu pro znovuusídlování na evropské úrovni, a to tím, že by na základě informací od institucí/orgánů zapojených v členských státech do iniciativ v oblasti znovuusídlování vypracovávalo výroční zprávy o všech činnostech;
9.

bere na vědomí důležitost přeshraniční výměny orgánů vzhledem k tomu, že si dárci a příjemci orgánů musejí odpovídat, z čehož vyplývá, že ke splnění potřeb všech pacientů na pořadníku je důležité mít velký počet dárců; domnívá se, že pokud by k výměně orgánů mezi členskými státy nedocházelo, potenciální příjemci, kteří potřebují vzácný typ shody orgánu, by měli velmi malou naději jej získat, zatímco určití dárci by nebyli bráni v úvahu, protože by na pořadníku nebyli vhodní příjemci;
8.

je vážně znepokojen skutečností, že statisíce uprchlíků a vnitřně vysídlených osob, které uprchly ze svých domovů v průběhu či v důsledku války v Náhorním Karabachu, jsou jim odpírána jejich práva, včetně práva na návrat, práva na vlastnictví a práva na osobní bezpečnost; vyzývá všechny strany, aby jednoznačně a bezpodmínečně uznaly tato práva i potřebu jejich okamžitého uplatnění a vyřešení tohoto problému, při němž bude dodrženo mezinárodní právo; v této souvislosti požaduje stažení arménské armády ze všech okupovaných území Ázerbájdžánu a současně rozmístění mezinárodních jednotek, které budou organizovány podle Charty OSN, s cílem poskytnout v přechodném období nezbytné bezpečnostní záruky, které zajistí bezpečí obyvatelům Náhorního Karabachu a umožní vysídleným osobám vrátit se do svých domovů zabránit dalším konfliktům způsobeným bezdomovectvím; vyzývá arménské a ázerbájdžánské orgány a představitele příslušných komunit, aby projevily svůj závazek vytvořit mírové vztahy mezi etniky prostřednictvím praktické přípravy návratu vysídlených osob; domnívá se, že situace vnitřně vysídlených osob a uprchlíků by se měla řešit v souladu s mezinárodními normami, mimo jiné s ohledem na nedávné doporučení PACE č. 1877(2009) nazvané „Zapomenutí Evropané: ochrana lidských práv dlouhodobě vysídlených osob“ („Europe’s forgotten people: protecting the human rights of long-term displaced persons“);
25.

domnívá se, že úsilí na vnitrostátní úrovni by měly doplnit budoucí programy pro výzkum, vývoj a inovaci, které by je nasměrovaly a dodaly by mu dynamiku v zájmu oživení vůdčí úlohy a multiplikačního účinku znalostí, inovace, vývoje a vnitrostátních investic do výzkumu, vývoje a inovace;
63.

zastává názor, že poskytování údajů o přemisťování ovcí a koz a předávání informací do databází a úřadům by mělo být co nejvíce zjednodušeno, a to za použití veškerých dostupných nástrojů komunikace, včetně nových technologií;
35.

poukazuje na to, že klíčovou úlohu při plnění cílů EU 2020 mají města; naléhavě vyzývá k tomu, aby byly při uplatňování priorit strategie EU 2020 brány v potaz jejich zkušenosti a jejich přínos, především pokud jde o změny klimatu, sociální integraci, demografický vývoj, investice do udržitelného ekonomického rozvoje, do energetiky, dopravy, vodohospodářství, zdravotní péče, veřejné bezpečnost, atd.; souhlasí s navrhovanými závěry Rady, aby byly regiony zapojeny do budoucí strategie růstu a zaměstnanosti; vzhledem k tomu, že jakákoli strategie v této oblasti musí být prováděna ve spolupráci s regiony a městy, navrhuje, aby Komise a Rada vzaly v úvahu rady Výboru pro regiony týkající se strategie EU 2020;