SZP je hluboce zakořeněná v budování a rozvoji Evropské unie (EU). Od svého založení na počátku šedesátých let na základě cílů zakotvených ve Smlouvě prošla několika vlnami reforem směřujících ke zlepšení konkurenceschopnosti v zemědělství, podpoře rozvoje venkova, řešení nových výzev a lepší reakci na požadavky společnosti. Poslední zásadní reforma byla schválena v roce 2013. V reformě z roku 2013 byly obecné cíle SZP rozděleny do tří bloků:

Komplexnost provádění aktuální politiky je do velké míry spojena s důrazem na dodržování detailních pravidel stanovených na úrovni EU. Navrhovaný nový model realizace odstraní evropská kritéria nároku na podporu, což umožní členským státům definovat podmínky způsobilosti tak, aby co nejvíce vyhovovaly příslušným okolnostem. Od tohoto opatření se očekává, že přinese výrazné zjednodušení.

Další předpoklady a volby by zajisté změnily podrobné výsledky, avšak hlavní výchozí poselství by zůstalo stejné – preferovaná možnost pro budoucí SZP by měla kombinovat ty nejvýkonnější prvky jednotlivých možnosti, avšak vyhýbat se jejich slabým místům, a to zavedením nezbytných ochranných opatření zajišťujících rovnost příležitostí v EU. To naznačuje nutnost jasných kritérií pro výši a rozdělování podpory příjmů (např. omezení a/nebo postupné snižování), klimatické a environmentální ambice, podmíněnost, pobídky k modernizaci a přiměřený stupeň decentralizace/zjednodušení.

Na základě předpokladů a voleb obsažených v analýze existují v oblasti dosahování ekonomických, environmentálních a sociálních cílů SZP i v oblasti její požadované modernizace a zjednodušení možné kompromisy. Stručně řečeno, přerozdělování by mohlo vést ke zvládnutelným dopadům příjmu a podporovat požadované zvýšené ambice opatření v oblasti životního prostředí a klimatu a další synergie SZP. To by ovšem vyžadovalo, aby se toto odvětví a politika chopily příležitostí, které nabízejí inovace a technologie, jež už nyní umožňují modernizaci a zjednodušení.

Na zemědělský příjem má vliv výše i rozdělení podpory. Zajištění adekvátní výše podpory, a tedy i zemědělského příjmu, zůstává do budoucna klíčovým prvkem pro zajištění dostatku potravin, ambice v oblasti životního prostředí a klimatu i životaschopnosti venkovských oblastí. Lépe cílená podpora malých a středních zemědělských podniků a oblastí s přírodními omezeními může pomoci udržet více pracovních míst v zemědělských podnicích a v zemědělské činnosti na celém území, a tím posílit socioekonomickou strukturu venkovských oblastí. Distribuci přímých plateb může zlepšit omezení a konvergence. Je zřejmé, že jakákoli možnost, která výrazně přerozděluje přímé platby zemědělským podnikům a regionům s nižší produktivitou, povede z dlouhodobého hlediska ke snížení konkurenceschopnosti EU a zvýší ochranu životního prostředí. Méně zřejmé už však je to, že vhodná kombinace opatření, by mohla snížit negativní vlivy na příjem a zároveň lépe řešit výzvy, které rovněž souvisí se zemědělstvím – například životní prostředí a klima či společenské očekávání. To vyžaduje pobídkové úpravy, které zlepšují jak socioekonomickou, tak environmentální výkonnost tohoto odvětví.

Závěrečná možnost klade silný důraz na environmentální péči a zaměstnanost a za účelem zachování pracovních míst ve venkovských oblastech přesouvá svou pozornost na malé a střední zemědělce. Členské státy mají povinnost přidělit 30 % plateb z pilíře I na doplacení čtyř schémat, která by byla pro zemědělce dobrovolná, a to ekologické zemědělství, trvalé travní porosty, oblasti s přírodními omezeními (ANC) a lineární krajinné prvky, aby docházelo k podpoře klimatických opatření a udržitelného hospodaření s přírodními zdroji.

RSB původně vydal negativní stanovisko. Výbor ocenil ambice modernizovat a zjednodušit SZP a hloubkovou analýzu různých scénářů, které užitečně vyzdvihují kompromisy mezi cíli politiky, ale usoudil, že by zpráva měla lépe vysvětlit důvody, proveditelnost a fungování navrhovaného nového modelu realizace. Tato požadovaná doplnění byla přidána v posouzení dopadů, a to i ve zvláštní příloze k novému modelu realizace. Na tomto základě vydal RSB kladné stanovisko s výhradami. Výbor kvitoval zlepšení zprávy, ale vyžádal si další specifikaci přesných záruk pro zmírnění zjištěných rizik. Příloha 1 zprávy o posouzení dopadů (pracovní dokument útvarů Komise) uvádí úpravy přijaté za účelem splnění požadavků výboru.

·Výstupní ukazatele by na výroční bázi spojovaly výdaje s výkonností provádění politiky. To se provádí jednou ročně a vychází ze seznamu (primárně již dostupných) výstupních ukazatelů.

·Výběr souboru ukazatelů bude omezenější, ale cílenější, protože by měl být primárně sestaven tak, aby co možná nejvíce reflektoval to, zda podporovaná intervence přispívá k dosažení cílů při porovnání se stanoveným základem a za použití jasných definic.

Posun k politice, která je více orientovaná na výkonnost, vyžaduje zavedení náležitého rámce výkonnosti, který na základě souboru společných ukazatelů umožní Komisi vyhodnocovat a sledovat výkonnost politiky. Současný společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) a současný systém monitorování přímých plateb a rozvoje venkova by se použily jako základ pro monitorování a hodnocení výkonnosti politiky, avšak je potřeba je ještě zjednodušit a doplnit (včetně soudržnosti dvou pilířů). Potřeba je také ještě investovat do určení vhodných ukazatelů a zajistit dostatečný přísun dat.

Členským státům bude poskytnuta určitá míra flexibility pro převod mezi jednotlivými prostředky. Až 15 % příslušných přímých plateb bude možné převést do prostředků EZFRV a opačně. Vyšší podíl lze do prostředků EZFRV převést z přímých plateb za účelem intervencí v oblasti environmentálních a klimatických cílů a poskytnutí grantům mladým zemědělcům.

U rozvoje venkova je navrženo vyvážit financování mezi rozpočty EU a členských států. V souladu s tím, co se předpokládá pro evropské strukturální a investiční fondy, bude možno díky zvýšení vnitrostátního spolufinancování udržet veřejnou podporu evropským venkovským oblastem z velké části beze změn. Rozdělení podpory EZFRV je založeno na objektivních kritériích spojených s politickými cíli a s ohledem na stávající rozdělení. Stejně jako dnes by méně rozvinuté regiony měly i nadále využívat vyšších sazeb spolufinancování, které se rovněž uplatní na některá opatření, jako je iniciativa LEADER a platby za závazky hospodaření.

Hodnocení budou prováděna v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení posoudí účinky programu v praxi na základě ukazatelů/cílů programu a podrobná analýza toho, do jaké míry se program dá považovat za relevantní, účinný a efektivní poskytuje dostatečnou přidanou hodnotu EU a je v souladu s ostatními politikami EU. Budou zahrnovat získané zkušenosti za účelem zjištění nedostatků/problémů nebo jakéhokoli potenciálu k dalšímu zlepšení opatření nebo jejich výsledků a za účelem podpory maximalizace jejich využití / dopadu.

Hlava II stanovuje obecné a specifické cíle SZP, kterých je třeba dosáhnout prostřednictvím intervencí stanovených členskými státy ve vlastních strategických plánech SZP. Hlava III představuje řadu společných požadavků na strategické plány SZP a prvky, které se vztahují na více intervencí. Společné požadavky zahrnují dodržování všeobecných principů a základních práv, jako je například bránění narušování hospodářské soutěže, respektování vnitřního trhu a rovné zacházení, a dále dodržování pravidel domácí podpory WTO. Zahrnují rovněž požadavky týkající se konkrétních prvků, které mají být definovány v plánech SZP, například co je to zemědělská oblast, zemědělská činnost, skutečný zemědělec nebo mladý zemědělec. Tento oddíl popisuje povinnosti vyplývající z „podmíněnosti“ (požadavky, které musí dodržovat každý příjemce plateb založených na ploše, pokud jde o dobré zemědělské postupy, ale také povinnosti vyplývající z legislativy EU, a potřeba mít dobře fungující poradenské služby pro zemědělské podniky).

Poté, co členské státy vytvoří strategické plány SZP, budou každoročně hlásit pokrok v jeho plnění, a to pomocí systému společných ukazatelů. Členské státy a Komise budou monitorovat pokrok a vyhodnocovat účinnost intervencí.

V rámci pravidel pro zeměpisná označení vín by se urychlilo schvalování, zkrátila jeho doba a dosáhlo větší hospodárnosti zdrojů v souladu s dvouvrstvým principem subsidiarity a proporcionality tehdy, pokud by se při zkoumání přihlášek pouze kontroloval výskyt zjevných nesrovnalostí, oddělila se pravidla duševního vlastnictví od dalších požadavků stanovených v produktové specifikaci a pokud by členské státy měly možnost rozhodovat o pozměňovacích návrzích, které nezasahují na úroveň EU. Obdobně se předpokládá zjednodušení některých konkrétních postupů, jako je například námitkové řízení, což by zefektivnilo proces schvalování.

Za třetí sdělení o budoucnosti potravinářství a zemědělství vyzvalo k většímu zatraktivnění zeměpisných označení (GI) pro zemědělce a spotřebitele a přispělo ke snadnější správě systému. Navrhuje se proto upravit současná pravidla pro GI, rozšířit čtyři základní akty, zaměřit se na jednodušší systém GI, rychlejší registraci zeměpisných označení a efektivnější schvalování pozměňovacích návrhů pro zeměpisná označení. Cílem těchto změn je zjednodušený systém zeměpisných označení, který by byl pro spotřebitele srozumitelnější, snadněji by se prosazoval a snižoval administrativní náklady na správu systému.

Sdělení o budoucnosti potravinářství a zemědělství potvrzuje orientaci na trh jako klíčový prvek SZP, avšak zároveň zdůrazňuje výzvy související s udržitelností životního prostředí a se změnou klimatu. Kromě toho přímo zapojuje zemědělské odvětví do debaty o potravinách a obav občanů v této oblasti a připomíná, že „nejdůležitější úlohou politiky je pomáhat zemědělcům předvídat vývoj ve stravovacích návycích a přizpůsobovat výrobu tržním signálům a požadavkům spotřebitelů“. Vzhledem k tomu, že pravidla, která mohou zabránit nezbytným úpravám, jsou stanovena na úrovni EU, představuje reforma příležitost pro uskutečnění nezbytných změn. SZP by navíc měla řešit obavy občanů v oblasti udržitelné zemědělské produkce.

(14)S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy, je třeba zachovat mechanismus finanční disciplíny, kterým je upravena výše přímé podpory. Zrušen by měl být nicméně limit 2 000 EUR. Měly by být uchovány zemědělské rezervy na podporu zemědělského sektoru v případě vývoje trhu nebo rozsáhlých krizí s dopadem na zemědělskou produkci nebo distribuci. Ustanovení čl. 12 odst. 2 písm. d) nařízení (EU, Euratom) [nové finanční nařízení] předpokládá, že nevyčerpané rozpočtové prostředky budou moci být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku. Za účelem výrazného zjednodušení provádění pro zemědělce a národní správce by se měl uplatnit klouzavý mechanismus počínaje případnými nevyužitými částkami krizové rezervy v zemědělském sektoru vytvořené v roce 2020. Pro tyto účely se vyžaduje odchylka od čl. 12 odst. 2 písm. d), která umožní, aby byly nevyčerpané rozpočtové prostředky zemědělské rezervy přenášeny bez časového omezení financování zemědělské rezervy v následujících rozpočtových letech. Dále je s ohledem na rozpočtový rok 2020 nutná druhá odchylka, neboť celková nevyčerpaná částka rezervy dostupná ke konci roku 2020 bude přenesena do roku 2021 do příslušné položky nové zemědělské rezervy bez jejich vrácení do rozpočtových položek, které kryjí intervence přímých plateb v rámci strategického plánu SZP.

(11)Zapojení platebních agentur, které byly akreditovány členskými státy, je v rámci nového prováděcího modelu klíčovým předpokladem, aby bylo dosaženo rozumného zajištění dosažení cílů stanovených v příslušných strategických plánech SZP díky intervencím financovaným z rozpočtu Unie. Je proto nutné v tomto nařízení výslovně stanovit, že z rozpočtu Unie mohou být hrazeny pouze výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami. Navíc by měly mít výdaje financované Unií pro intervence uvedené v nařízení o strategických plánech SZP odpovídající výsledky a měly by být v souladu se základními požadavky Unie a systémy řízení.

(10)Pokud některý z členských států akredituje více než jednu platební agenturu, měl by určit jediný veřejnoprávní koordinační subjekt, který zajistí soudržnost řízení fondů, styk mezi Komisí a jednotlivými akreditovanými platebními agenturami a neprodlené poskytování informací o činnosti jednotlivých platebních agentur požadovaných Komisí. Koordinační subjekt by také měl přijímat a koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy zjištěné na národní úrovni a informovat Komisi o následných krocích.

(8)Pro dosažení cílů SZP stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie a pro dodržení principů sdíleného řízení dle ustanovení článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by členské státy měly zajistit existenci nezbytných systémů řízení. Mělo by tedy být přijato ustanovení o jmenování příslušného orgánu, platební agentury, koordinačního subjektu a certifikačního subjektu.

(7)Souhrnný rozpočet Unie (rozpočet Unie) by měl financovat výdaje SZP včetně výdajů na intervence dle strategického plánu SZP v souladu s hlavou III nařízení (EU) …/…[nařízení o strategických plánech SZP], a to buď přímo prostřednictvím fondů nebo v kontextu sdíleného řízení s členskými státy. Měl by být upřesněn druh výdajů, které je možno z fondů financovat.

(6)S cílem harmonizovat postupy členských států při jednotném uplatňování ustanovení o vyšší moci by toto nařízení mělo ve vhodných případech umožňovat výjimky z pravidel SZP v případě vyšší moci a mimořádných okolností a stejně tak by mělo stanovit orientační seznam možných případů vyšší moci a mimořádných okolností, které mají být uznány příslušnými vnitrostátními orgány. Příslušné vnitrostátní orgány by měly přijmout rozhodnutí ohledně vyšší moci či mimořádných okolnosti v každém jednotlivém případě zvlášť, a to na základě příslušných důkazů.

(4)SZP zahrnuje různé intervence a opatření, z nichž mnohé jsou uvedené ve Strategických plánech SZP upravených v Hlavě III nařízení (EU) …/… Evropského parlamentu a Rady [nařízení o strategických plánech SZP]. Další budou vycházet z tradiční logiky dodržování předpisů. Je důležité zajistit financování všech intervencí a opatření s cílem přispět k dosažení cílů SZP. Tyto intervence a opatření mají určité společné prvky, a proto by jejich financování měla řešit stejný soubor ustanovení. Tam, kde je to nutné, by nicméně měla uvedená ustanovení umožnit různé postupy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 upravovalo dva evropské zemědělské fondy, a to Evropské zemědělský záruční fond („EZZF“) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova („EZFRV“) (dále jen „fondy“). Tyto fondy by měly v nařízení zůstat zachovány. S ohledem na rozsah reformy je vhodné nařízení (EU) č. 1306/2013 nahradit.

(3)Prováděcí model SZP založený na dodržování předpisů by se měl změnit a více se zaměřit na výsledky a výkonnost. Unie by proto měla stanovit základní cíle politiky, typy intervencí a základní požadavky Unie, zatímco členské státy by měly nést větší odpovědnost za splnění těchto cílů. V důsledku toho existuje potřeba zajistit větší míru subsidiarity pro lepší zohlednění místních podmínek a potřeb. Členské státy by v souladu s novým prováděcím modelem měly proto nést odpovědnost za úpravu svých intervencí SZP v souladu se základními požadavky Unie s cílem maximalizovat jejich příspěvek k plnění cílů SZP Unie. Současně by měly vytvořit a navrhnout rámec dodržování předpisů a kontroly pro příjemce.

(1)Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ ze dne 29. listopadu 2017 dochází k závěru, že Společná zemědělská politika (dále jen „SZP“) by měla nadále reagovat na budoucí výzvy a příležitosti posílením zaměstnanosti, růstu a investic, bojovat proti klimatickým změnám a přizpůsobovat se jim a přenášet výzkum a inovace z laboratoří do pole a na trhy. SZP by měla rovněž řešit obavy občanů týkající se trvale udržitelné zemědělské produkce.

(15)Aby se zabránilo nadměrné administrativní zátěži pro vnitrostátní správu a zemědělce, je třeba přijmout ustanovení, že úhrada částek přenesených z předchozího finančního roku ve vztahu k uplatněné finanční disciplíně by neměla proběhnout, pokud se buď finanční disciplína uplatní pro druhý následující rok (rok N+1), nebo pokud celková částka nevyčerpaných rozpočtových prostředků představuje méně než 0,2 % ročního stropu EZZF.

(16)S přihlédnutím k úrovni přímých plateb zemědělcům v Chorvatsku v rámci uplatnění zaváděcího mechanismu na všechny přímé platby poskytované v tomto členském státě, by se měl nástroj finanční disciplíny v Chorvatsku uplatnit až od 1. ledna 2022.

(17)Opatřeními přijatými za účelem stanovení finančního příspěvku z fondů za účelem výpočtu finančních stropů nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu určeného Smlouvou. Taková opatření by tedy měla vycházet z finančního krytí stanoveného v souladu s interinstitucionální dohodou […] [COM(2018) 322 final – nařízení MFF].

(18)Rozpočtová kázeň vyžaduje rovněž průběžné posuzování rozpočtové pozice ve střednědobém výhledu. Komise by měla dle potřeby navrhnout normotvůrcům odpovídající opatření, která zajistí, že členské státy budou dodržovat stropy stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) …/… [COM(2018) 322 final – nařízení MFF]. Dále by Komise měla v plném rozsahu a neustále využívat svých řídících pravomocí s cílem zajistit dodržování ročního stropu a měla by případně Evropskému parlamentu a Radě nebo Radě navrhnout vhodná opatření pro nápravu rozpočtové pozice. Neumožní-li na konci některého z rozpočtových roků žádosti o následnou úhradu předložené členskými státy dodržet roční strop, měla by být Komise zmocněna přijmout opatření, která umožní prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členské státy úměrně k jejich dosud nevyřízeným žádostem o následnou úhradu, jakož i opatření zajišťující dodržení stropu stanoveného pro daný rok. Platby pro daný rok by měly být zaúčtovány v následujícím rozpočtovém roce a s konečnou platností by měla být stanovena celková výše financování Unií pro jednotlivé členské státy, jakož i vyrovnání mezi členskými státy, aby se zajistilo dodržení stanovené částky.

(19)Komise by měla v průběhu plnění rozpočtu používat systém včasného varování a sledování zemědělských výdajů na měsíčním základě, aby mohla v případě rizika překročení ročního stropu co nejdříve přijmout vhodná opatření v rámci řídících pravomocí, které jí jsou svěřeny, a aby mohla, pokud by se tato opatření ukázala nedostatečnými, navrhnout jiná opatření. Pravidelná zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě by měla srovnávat vývoj dosavadních uskutečněných výdajů s profily a posoudit předpokládané plnění ve zbytku rozpočtového roku.

(20)Pokud jde o EZZF, finanční prostředky nezbytné na úhradu výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami, by měla Komise členským státům poskytovat formou následné úhrady na základě vyúčtování výdajů uskutečněných těmito agenturami. Je rovněž třeba stanovit, že než bude následná úhrada formou měsíčních plateb provedena, měly by členské státy mobilizovat nezbytné prostředky na základě potřeb svých akreditovaných platebních agentur. V tomto nařízení by mělo být výslovně stanoveno, že správní náklady a náklady na zaměstnance, které vzniknou členským státům a příjemcům zapojeným do provádění SZP, by měli tito příjemci a tyto státy nést sami.

(21)Zejména aby Komise získala prostředky pro řízení zemědělských trhů, pro ulehčení sledování výdajů na zemědělství a pro sledování zemědělských zdrojů ve středně- a dlouhodobém výhledu, mělo by být upraveno používání agrometeorologického systému a získávání a zpřesňování družicových údajů.

(22)S ohledem na finanční řízení EZFRV je třeba přijmout ustanovení s ohledem na rozpočtové závazky, platební lhůty, zrušení závazku a přerušení. Intervence pro rozvoj venkova jsou financovány z rozpočtu Unie na základě závazků vyplácených v ročních splátkách. Členské státy by měly mít možnost čerpat přidělené fondy Unie bezprostředně po schválení strategických plánů SZP. Je tedy nezbytné zavést vhodně omezený systém předběžného financování s cílem zajistit pravidelný tok prostředků, který umožní, že platby budou příjemcům v rámci intervencí hrazeny v patřičnou dobu.

(23)Kromě předběžného financování je rovněž nezbytné rozlišovat mezi průběžnými platbami a vyplácením zůstatků Komisí akreditovaným platebním agenturám. Je rovněž třeba stanovit podrobná pravidla upravující tyto platby. Pravidlo automatického zrušení závazků by mělo přispívat ke zrychlení provádění intervencí a k řádnému finančnímu řízení. Pravidla upravující vnitrostátní rámce členských států s regionálními intervencemi stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) .../... [nařízení o strategických plánech SZP] rovněž poskytují členským státům nástroj pro zajištění provádění programů a řádného finančního řízení.

(24)Členské státy by měly zajistit, aby podpora Unie byla příjemcům vyplácena včas, aby ji mohli účinně využít. Nedodržování lhůt pro provedení platby stanovených v právu Unie členskými státy by mohlo příjemcům způsobit vážné problémy a ohrozit roční rozpočtový proces Unie. Proto by měly být z financování Unií vyloučeny výdaje, při jejichž uskutečnění nebyly lhůty pro platby dodrženy. V souladu se zásadou proporcionality by měla být Komise zmocněna stanovit výjimky z tohoto obecného pravidla ve vztahu k oběma fondům.

(25)V souladu s architekturou a klíčovými charakteristikami nového prováděcího modelu SZP nebude kvalifikace plateb uhrazených členskými státy na financování Unie nadále podmíněna legalitou a správností plateb pro jednotlivé příjemce. Pokud jde o typy intervencí uvedených v nařízení (EU) …/… [nařízení o strategických plánech SZP], měly by být platby členských států místo toho způsobilé, pokud jsou spojeny s odpovídajícími výstupy a jsou v souladu s platnými základními požadavky Unie.

(26)Nařízení (ES) č. 1306/2013 již stanovilo snížení a pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb pro účely podpory kontroly legality a správnosti. V rámci nového prováděcího modelu by měly být tyto nástroje využívány na podporu plnění na základě výkonnosti. Měl by být rovněž vyjasněn rozdíl mezi snížením a pozastavením.

(27)Postup snižování plateb EZZF v důsledku nesouladu s finančními stropy stanovenými právem Unie by měl být zjednodušen a sladěn s postupem uplatňovaným pro platby EZFRV za těchto okolností.

(28)Členské státy by měly Komisi zaslat roční účetní závěrku a výroční zprávu o výkonnosti při provádění strategického plánu SZP do 15. února N+1. Pokud tyto dokumenty předloženy nebudou, což zabrání Komisi ve vyúčtování pro příslušnou platební agenturu nebo znemožní kontrolu způsobilosti výdajů oproti vykazovaným výsledkům, měla by Komise být zmocněna pozastavit měsíční platby a přerušit čtvrtletní úhrady až do předložení chybějících dokumentů.

(29)Pro případ abnormálně nízkých výstupů by měla být zavedena nová forma pozastavení plateb. Pokud jsou nahlášené výstupy na abnormálně nízké úrovni ve srovnání s vykázanými výdaji, a pokud členský stát nedokáže poskytnout dobré a komplexní zdůvodnění takové situace, Komise by měla být zmocněna nejenom snížit výdaje pro finanční rok N-1 dle ustanovení výše, ale i pozastavit budoucí výdaje související s intervencí, u níž byly výstupy abnormálně nízké. Pro taková pozastavení se budou vyžadovat potvrzení v rozhodnutí o výročním schvalování výkonnosti.

(30)Pokud jde o víceleté sledování výkonnosti, Komise by měla mít rovněž pravomoc pozastavit platby. V případě opožděného nebo nedostatečného pokroku při plnění cílů dle ustanovení národního strategického plánu SZP by tak měla mít Komise možnost požádat členský stát o přijetí nezbytných nápravných kroků v souladu s akčním plánem, který bude vypracován ve spolupráci s Komisí a který bude obsahovat jasné ukazatele pokroku, a to formou prováděcího aktu. Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán nebo pokud je akční plán prokazatelně k nápravě situace nedostatečný, Komise by měla mít právo pozastavit měsíční nebo průběžné platby, a to formou prováděcího aktu.

(31)Stejně jako tomu bylo v souladu s nařízením (EU) č. 1306/2013, Komise by měla být zmocněna pozastavit platby v případě existence závažných nedostatků v řídicích systémech, včetně neplnění základních požadavků Unie a nespolehlivosti vykazování. Je nicméně třeba zrevidovat podmínky pro pozastavení plateb, aby byl mechanismus efektivnější. O finančních důsledcích takového pozastavení by se mělo rozhodovat v rámci ad-hoc schvalování souladu.

(32)Příslušné vnitrostátní orgány by měly zajistit úhradu plateb SZP upravených právem Unie příjemcům v plné výši.

(33)Aby bylo možné využít některé typy příjmů souvisejících se SZP opakovaně, měly by být tyto příjmy považovány za účelově vázané příjmy. Seznam částek obsažených v článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013 by měl být doplněn a příslušná ustanovení by měla být harmonizována a sloučena se stávajícími ustanoveními o účelově vázaných příjmech.

(34)Nařízení (ES) č. 1306/2013 obsahuje seznam informačních opatření souvisejících se SZP a jejich cíle a stanoví pravidla jejich financování a provádění odpovídajících projektů. Konkrétní ustanovení týkající se cílů a typů informačních opatření, které mají být financovány, by měla být přenesena do tohoto nařízení.