[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 29.10.2009 KOM(2009)594 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE „ELECTRA“Za konkurenceschopný a udržitelný elektrotechnický průmysl v Evropské unii SDĚLENÍ KOMISE „ELEKTRA“Za konkurenceschopný a udržitelný elektrotechnický průmysl v Evropské unii ÚVOD Zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost v květnu 2009[1] zdůraznilo roli elektrotechnického průmyslu[2] jako klíčového odvětví pro konkurenceschopnou a silnou průmyslovou základnu v Evropské unii (EU). Elektrotechnický průmysl je jedno ze světově nejdůležitějších průmyslových odvětví. Škála produktů sahá od jednoduchého spotřebního zboží po technicky velmi náročné průmyslové turbíny, rozvodné sítě a elektrárny. V EU je odvětví představováno asi 200 000 podniky, zejména malými a středními, a zaměstnává asi 2,8 milionu osob. V roce 2008 představovala výroba 411 miliard EUR a odvětví vytvářelo asi 10 % vývozu EU, což znamenalo mírný obchodní přebytek[3]. EU se na světové výrobě elektrotechnického průmyslu podílí 21 % a řadí se na druhé místo za Čínu (30 %) a před USA a Japonsko (obě země po 19 %). Pokud jde o přidanou hodnotu, je EU druhá za USA, před Japonskem a Čínou. Výrobky evropského elektrotechnického průmyslu mají dobrou pověst díky své kvalitě a spolehlivosti. Konkurenti se nicméně dotahují na naši úroveň, zatímco EU se ještě nepodařilo snížit náskok, kterou před ní mají v konkurenceschopnosti USA. K udržení a zlepšení konkurenceschopnosti elektrotechnického průmyslu EU ve světě je nutná vize jeho budoucnosti, odpovídající jeho podmínkám. Budoucnost evropského elektrotechnického průmyslu jako výrobce technologií pro širokou škálu uplatnění závisí na využití potenciálu velkého růstu některých trhů, kterými jsou mj. infrastruktura pro dodávky energie, energeticky úsporné budovy, dopravní sítě, průmyslová výroba a vývoj inteligentních technologií, které umožní uspokojovat existující a budoucí potřeby společnosti. V tomto sdělení je nastíněn krátkodobý a střednědobý růstový potenciál uvedených trhů a jsou uvedeny opatření a nástroje, které jsou nutné k udržení konkurenceschopnosti elektrotechnického průmyslu, přičemž bude využit jeho potenciál tak, aby přispěl k cílům EU stanoveným v oblasti klimatických změn k roku 2020. Sdělení vychází z doporučení zprávy Electra z roku 2008[4], přičemž je dává do souvislosti se stávajícími i budoucími politikami EU. Bere také v úvahu Plán evropské hospodářské obnovy[5], který je zaměřen na přežití podniků v krátkodobém horizontu a na ochranu pracovních míst v Evropě. OD VÝZEV K PřÍLEžITOSTEM Výzkum, vývoj a inovace Propojení elektrotechnického průmyslu s výzkumem, vývojem a inovacemi a s jejich financováním je nedostatečný. Hlavním důvodem je vysoký podíl malých a středních podniků. Finanční trhy a instituce jsou při investicích do projektů výzkumu, vývoje a inovace zdrženlivé, zejména pokud se týkají malých a středních podniků. Výzkum, vývoj a inovace jsou podpořeny několika evropskými programy, ty by však měly být lépe synchronizovány[6] a koordinovány, a to jak z hlediska poptávky, tak i nabídky. Partneři z evropské sítě Enterprise Europe Network[7] a z klastrových organizací[8] musí poskytovat lepší a profesionálnější podpůrné služby a umožnit lepší zapojení malých a středních podniků, které provádějí inovace. Klastry většinou obecně odpovídají potřebám elektrotechnického průmyslu, protože poskytují nebo umožňují přístup k podpůrným službám průmyslu, které jsou přizpůsobené potřebám odvětví[9]. Klastry tak usnadňují spolupráci mezi malými a středními podniky a výzkumnými ústavy, podporují uplatňování práva duševního vlastnictví[10] a výměnu technologií. Takové služby by měly brát v úvahu Doporučení Komise o správě duševního vlastnictví při činnostech v oblasti předávání znalostí a o souboru zásad pro univerzity a další veřejnoprávní výzkumné organizace[11]. Podniky elektrotechnického průmyslu samy musí být při podporování iniciativ klastrů a zapojování e do nich proaktivnější. Výzkum a inovace mohou být stimulovány také daňovými nástroji, například daňovými pobídkami nebo inovačními poukázkami, a zlepšováním podmínek pro investice rizikového kapitálu, například kapitálu od investorů typu „business angels“ nebo přeshraničního rizikového kapitálu. Úvahy o inovační kapacitě byly rozhodujícím prvkem při výběru elektrotechnického průmyslu v rámci monitorování trhu výrobků a odvětví. Probíhající monitorování má za cíl definovat slabá místa prostřednictvím případových studií a také je analyzovat ze širší perspektivy. Cílem je zhodnotit, jak je možné zlepšit inovace tak, aby byly překonány současné nedostatky[12]. Evropské technologické platformy (ETP) jsou cennými ukazateli technologického vývoje; podporují výzkumné činnosti, které mají pro odvětví zásadní význam, a definují hlavní směry v oblasti technologií. Každá platforma ETP se zabývá potřebami a problémy, se kterými se setkává ve své specifické technologické oblasti, a měla by být v této oblasti úspěšná v předkonkurenčním stádiu (stádiu raného rozvoje). Některé z těchto platforem jsou pro elektrotechniku obzvláště zajímavé[13]. Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET)[14] má za cíl urychlit zavedení a používání nízkouhlíkových technologií prostřednictvím spolupráce mezi odvětvím, výzkumnými ústavy a vládou. Poskytuje rámec pro technologie zachycování a ukládání uhlíku a jiné klíčové technologické problematiky, které musí EU řešit, přičemž výsledkem je splnit cíle, které si EU dala v oblasti klimatických změn k roku 2020. Mnohé z návrhů jsou přímo spojeny s vybavením a technologiemi používanými v elektrotechnickém průmyslu. Plán evropské hospodářské obnovy zahrnuje tzv. „chytré investice“ do výzkumu s cílem podpořit inovace ve výrobě, stavebnictví a automobilovém průmyslu, které jsou obzvláště postiženy krizí a čelí významným obtížím při přechodu k ekologické ekonomice. V současnosti vznikají tři partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem představující investice přesahující 3,2 miliardy EUR, jejichž cílem je podpořit veřejný zájem a závazek odvětví definovat a vést strategické výzkumné činnosti v těchto třech oblastech. Elektrotechnický průmysl by měl z těchto partnerství těžit, protože vytváří řadu technologií, kterých se partnerství týká. Potřeba obnovovat a udržovat kvalifikace Významným problémem, který brzdí rozvoj elektrotechnického průmyslu, a zejména jeho výkonnost v oblasti výzkumu a inovací, je nedostatek inženýrů a dalších vysoce kvalifikovaných pracovníků, kteří navrhují a vyrábějí vyspělé technologie. Pokud chceme udržet vedoucí pozici EU v oblasti technologií, je třeba tento problém vyřešit. V krátkodobém horizontu musí členské státy zavést nebo zintenzivnit programy odborné přípravy nebo stipendijní programy, aby bylo zajištěno, že kvalifikace a dovednosti pracovníků nebudou během hospodářské krize ztraceny, ale naopak posíleny s výhledem na ekonomické oživení. Budoucí konkurenceschopnost odvětví a jeho schopnost poskytovat technologie přispívající k cílům EU v oblasti klimatických změn závisí do značné míry na tom, jak krize ovlivní stávající pracovní síly. V dlouhodobém horizontu spočívá hlavní úkol pro odvětví, sociální partnery, vnitrostátní orgány a systémy vzdělávání a odborné přípravy[15] v zajištění dostatku vysoce kvalifikovaných a dobře vzdělaných pracovníků s vyváženou kombinací teoretických a praktických dovedností[16]; tento úkol je možno nejlépe zvládnout ve vzájemné součinnosti. EU proto podporuje různé politiky, jako jsou iniciativa „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“[17], flexikurita[18], celoživotní učení[19] a elektronické dovednosti[20]. V současnosti je zvažována možnost ustanovit rady pro zaměstnanost a dovednosti na evropské a odvětvové úrovni, čímž by vznikla platforma pro výměnu informací a osvědčených postupů mezi zúčastněnými subjekty odvětví, vnitrostátními orgány a orgány odpovědnými za vzdělávání a odbornou přípravu. Také evropští sociální partneři si jsou vědomi potřeby zabezpečit vzdělanou pracovní sílu. Komise bude podporovat odvětvový sociální dialog na úrovni EU jako nástroj řádné správy i pro odvětví elektrotechnického průmyslu, přičemž se bude více stimulovat rozvoj dovedností, které budou více odpovídat potřebám trhu. Jiná odvětví s podobnými problémy, jako je plynárenské odvětví a elektroenergetika, mohou v tomto směru sdílet kladné zkušenosti. Přetrvávající překážky mobility v rámci EU, zejména pro výzkumné pracovníky a vysoce kvalifikované osoby, jsou mimo jiné řešeny prostřednictvím nedávno vyhlášeného evropského partnerství výzkumných pracovníků, které je součástí Evropského výzkumného prostoru (EVP). EVP umožňuje, aby EU na mezinárodních fórech a při diskuzích s hlavními mezinárodními partnery vystupovala jednotně. Veřejné orgány na všech úrovních podporují soudržnost mezi výzkumnými činnostmi a vyvíjejí společné iniciativy, které umožňují, aby EU měla vedoucí roli při řešení globálních problematik a dosahování udržitelných cílů rozvoje[21]. Otázka neuznávání kvalifikací inženýrů v rámci EU je v tomto ohledu stále nevyřešeným problémem. Dalším důležitým opatřením je směrnice o modré kartě[22], která má za cíl reagovat na potřeby měnícího se pracovního trhu EU vytvořením rychlých a pružných postupů pro přijímání vysoce kvalifikovaných odborníků ze zemí mimo EU. Řešení problematiky klimatických změn a zlepšování energetické účinnosti Elektrotechnický průmysl je klíčovým výrobcem účinných a ekologických technologií. Snaha o zásadní příspěvek ke splnění cílů v oblasti klimatických změn k roku 2020 je příležitostí podpořit jeho budoucí konkurenceschopnost a světové vedoucí postavení v oblasti technologií[23]. Nejlepší cestou je cílená energetická účinnost u všech tržních segmentů, přičemž se plně využije již dostupných technologií. V současnosti představuje přímé využití elektřiny v budovách, průmyslu a dopravě až 23 % celkové spotřeby energie v EU[24]. Celkový potenciál energetických úspor do roku 2020 (ve srovnání s rokem 2005) se pohybuje mezi 25 % a 30 %[25]. Vzhledem k tomu, že asi 80 % v současnosti nainstalovaných výrobků spotřebovávajících energii bude v roce 2020 dosud v provozu[26], nestačí jen nahrazovat výrobky po skončení jejich životnosti účinnějšími typy. Výrobky, které jsou dnes v provozu, musí být zlepšeny tak, aby používaly technologie šetřící energii. Čtyřmi hlavními oblastmi, kde mohou technologie elektrotechnického průmyslu mít již nyní vliv na spotřebu a poptávku po energii jsou: - dodávky elektřiny, - průmyslové aplikace, - doprava, - použití v budovách. Je hlavně na průmyslu, aby vyvíjel a zlepšoval výrobky a postupy a podpořil tak jejich přijetí na trhu, ale veřejné orgány musí vypracovat příslušný rámec: odstranit překážky v právních předpisech, zvýšit informovanost, zmobilizovat finanční zdroje a nástroje, zaktivovat sílu trhu a posílit technologický rozvoj, výzkum a inovace. Navzdory současné ekonomické krizi je potřebné udělit vysokou prioritu investicím veřejného i soukromého sektoru, které jsou potřebné pro dosažení významných úspor energie. Systém EU pro obchodování s emisemi (ETS)[27] zaměřený na snižování emisí skleníkových plynů může posílit konkurenceschopnost elektrotechnického průmyslu jakožto výrobce technologií omezujících emise CO2. Udržitelné plánování v rámci tohoto systému může přispět k tomu, aby bylo dosaženo redukce emisí CO2, podnícen rozvoj technologií, vytvořeno více pracovních míst a aby nedocházelo k přesunu výroby v EU a přesunu emisí uhlíku mimo EU. Kromě toho, počínaje rokem 2013 mohou být veřejné příjmy ze systému obchodování s emisemi – pokud jsou použity přímo, v souladu s předpisy o státní pomoci – hlavním zdrojem spolufinancování investic s maximálním dopadem, což by také omezilo riziko přesunu podniků, které vytvářejí emise CO2. Výroba, přenos a rozvod elektřiny Elektrárny spalující fosilní paliva jsou hlavním zdrojem elektrické energie v EU-27 s podílem 53,6 % hrubé výroby v roce 2006[28]. Účinnost výroby elektřiny v těchto elektrárnách je nicméně v průměru necelých 40 %[29]. Téměř 60 % energie je ztraceno při výrobě a dalších 5 % až 10 % při přenosu a rozvodu energie, takže k zákazníkovi se dostane pouze 30 % dostupné elektrické energie[30]. Pokud se zaměříme na zlepšení průměrné účinnosti elektráren prostřednictvím zmodernizování jejich vybavení, může účinnost vzrůst ze 40 % na 60 % a při použití kombinace výroby elektřiny a tepla[31] až na 85 %[32]. Pokud budou výsledky přesvědčivé, může být o takové elektrárny mezinárodní zájem, zejména ze strany rozvíjejících se ekonomik jako je Čína, Indie a Brazílie. Vzhledem k tomu, že taková zařízení jsou instalována na alespoň dvacet až třicet let, je správné načasování pro dosažení požadovaných výsledků klíčové. Na obnovitelné zdroje energie je stále častěji pohlíženo jako na zdroje, které by mohly nahradit zdroje fosilní. Jejich nárůst by mohl být impulsem pro elektrotechnický průmysl a mít příznivý vliv na stabilitu rozvodné sítě, ale vyžadoval by rozvoj systému dynamického skladování energie v širokém měřítku. Směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů[33] by měla pomoci urychlit přijetí předmětných technologií na trhu. Aby mohly být používány decentralizované obnovitelné zdroje a aby byla všeobecně zlepšena účinnost rozvodných sítí, je nutné tyto rozvodné elektrické sítě v EU modernizovat[34]. Udržování a vylepšování spolehlivých, účinných rozvodných sítí, které jsou pro moderní společnost a energetickou bezpečnost EU životně důležité, bude vyžadovat zásadní investice[35] do inteligentních měřičů a inteligentních rozvodných sítí, aby bylo možné řídit zdroje energie měnící se v prostoru a čase. Členské státy by měly urychlit udělování schválení a povolení pro velké investice do infrastruktury a koordinovat takové procesy tam, kde jsou plánována přeshraniční spojení. Ztráty při dopravě energie při přenosu na dlouhé vzdálenosti mohou být sníženy užitím stejnosměrného proudu místo proudu střídavého, který je vhodnější pro přenos na krátké vzdálenosti. Stejnosměrný proud je zvláště vhodný, pokud jsou místa výroby vzdálena od míst spotřeby a pro podmořský přenos, například při připojení parků větrných elektráren na moři k pozemní síti. Pro případy, kdy by se odvětví nebylo schopno dohodnout na samoregulaci, hodlá Komise navrhnout v rámci směrnice o energetických spotřebičích[36] prováděcí opatření pro některé výrobky s vysokou spotřebou energie používané v infrastruktuře. Komise v této souvislosti studuje rozsah působnosti pro zavádění požadavků na transformátory a související zařízení. Nadzemní vedení vzbudilo znepokojení veřejnosti a environmentální diskuzi, pokud jde o vystavení osob nízkofrekvenčním elektromagnetickým polím. Řešením může být v některých případech použití podzemních kabelů[37], ale takový způsob není příliš rozšířen. Tento aspekt by měl být nedílnou součástí strategie v oblasti transevropských dopravních sítí a vytvářet tak synergie vedoucí ke snižování nákladů a lhůt[38]. Obavy spojené s životním prostředím, spadající do rámce právních předpisů „Natura“ (týkajících se ochrany přírodního dědictví), by měly být rovněž vzaty v úvahu. V oblasti výroby, přenosu a rozvodu energie jsou tržní síly v EU obecně ještě slabé a přetrvávají zde regulativní překážky. Aby se zintenzivnila konkurence na trhu s elektřinou, je nezbytná plná liberalizace vnitřního trhu s energií. Průmyslové aplikace Průmysl spotřebovává 30 % konečné poptávky energie v EU[39]. Při změně určitých výrobních postupů je možné uspořit 30 %, a v některých případech až 65 % energie[40]. Chceme-li v plné míře využít všeobecný potenciál úspor, je nutné, aby průmysl EU jako celek pohlížel na investice do zařízení se sníženou spotřebou jako na rozhodnutí o strategickém řízení, jako je např. ISO model hospodaření energií[41]. Vysokých úspor energie může být dosaženo ve dvou hlavních výrobních procesech: - Elektromotory využívají až 70 % energie spotřebované v průmyslových aplikacích, přičemž polovina z nich může být dovybavena pohonem s proměnnými otáčkami, poskytujícím významné úspory energie až do úrovně 50 %. Navíc pouze dvanáct procent z nich může být řízeno elektronicky. Prováděcí opatření z června 2009[42] v rámci směrnice o energetických spotřebičích, které má za cíl zlepšení energetického a environmentálního výkonu elektrických motorů, bude klíčovým prvkem. - Většina odpadového tepla z průmyslových procesů může být zachycena a použita k místní produkci elektřiny prostřednictvím parních turbín. Kromě toho by průmysl EU jako celek mohl zlepšit svoji energetickou účinnost při optimálním používání zařízení s nízkou spotřebou a vysokou účinností, jako jsou osvětlovací systémy, motory, elektrické kondenzátory, transformátory a kabely, a prostřednictvím příslušné automatizace a kontrolních postupů. Postupy a zařízení ke sledování výkonu a systémů údržby jsou v tomto ohledu rovněž důležité. Doprava Odvětví dopravy spotřebovává přibližně 30 % konečné poptávky energie[43] v EU. Potenciál úspor energie je značný: může být v roce 2020 přibližně 26 % ve srovnání s rokem 2005[44]. Významného zisku v energetické účinnosti může být dosaženo optimalizací logistiky dopravy a řízení provozu. Inovativní technologie elektrotechnického průmyslu pomáhají uspořit energii a snížit emise CO2. Plány hospodářské obnovy členských států s cílem snížit účinky krize na automobilový průmysl[45] mají dopad nejen na úspory energie a emise CO2, ale také na zaměstnanost v elektrotechnickém průmyslu. Evropská iniciativa pro ekologické automobily v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy nabízí možnosti působit jak v oblasti automobilových technologií, tak i v infrastruktuře pro distribuci a dodávky energie. Jedná se o soubor opatření, jejichž cílem je čelit krizi v evropském automobilovém průmyslu. Jeho hlavním pilířem je elektrifikace silniční a městské dopravy, včetně různých typů výzkumných aktivit podporovaných evropskými technologickými platformami, jako je ERTRAC (Evropská poradní rada pro výzkum silniční dopravy) a EPoSS (Evropská technologická platforma pro integraci inteligentních systémů). Iniciativa zahrnuje půjčky výrobcům automobilů a dodavatelům od EIB na financování inovací a dále zahrnuje financování výzkumu v rámci sedmého rámcového programu u partnerství veřejného a soukromého sektoru (částka na výzkumné práce je 1 miliarda EUR); některé členské státy také zavedly opatření týkající se poptávky, aby stimulovaly nákup nových automobilů a umožnily sešrotovat staré automobily. Vzhledem k důležitosti snížení emisí uhlíku pocházejících ze silniční dopravy a vzhledem k ceně a bezpečnosti dodávek ropy mohou být elektromobily alternativou k tradičním spalovacím motorům používajícím fosilní paliva. V dlouhodobém horizontu pomůže masová produkce elektromobilů výrobcům automobilů k dosažení cílů Společenství v oblasti emisí CO2 u osobních automobilů[46] a přispěje k obecnému cíli snižovat emise CO2 – za předpokladu, že elektřina bude vyráběna z obnovitelných nebo nízkouhlíkových zdrojů. Kromě toho, že tyto automobily mají nízké emise skleníkových plynů, nemají navíc žádné výfukové emise, jako jsou částice a oxidy dusíků, a mají nízkou hlučnost. Elektromobily mohou být potenciálně používány ke skladování energie v rámci systému distribuce energie a mohou tak přispět k odstranění špiček zatížení. Podle zprávy v polovině období k iniciativě CARS 21[47] budou hybridní technologie (vozidla s kombinovaným pohonem a automobily s možností napojení na elektrickou síť) v krátkodobém a střednědobém horizontu pravděpodobně používány vedle spalovacích motorů. Ve střednědobém až dlouhodobém horizontu jsou plně elektrické automobily a vozidla na vodíkový pohon nejslibnější alternativou. K tomu, aby se elektromobily staly obchodně přijatelnou alternativou, je ovšem ještě třeba hodně úsilí. Významnou překážkou je cena elektromobilů vyplývající z ceny vysokokapacitních baterií, pokračujících investic do výzkumu a vývoje a malých úspor z rozsahu v úvodních etapách zavádění výrobku na trh. Praktickými problémy pro uživatele jsou krátký dojezd automobilů a nedostatečně rozvinutá infrastruktura pro jejich dobíjení. Je také třeba zajistit řádné fungování vnitřního trhu elektromobilů prostřednictvím harmonizovaných požadavků na schvalování. Budovy Obchodní, veřejné a obytné budovy spotřebovávají 40 % konečné poptávky energie, z toho více než 27 % je ve formě elektřiny[48]. Potenciální úspory energie by mohly být v roce 2020 až 30 % ve srovnání s rokem 2005[49]. Většina této energie je použita na topení (bojlery, ohřívače vody) a osvětlení. Energetické účinnosti osvětlení se týkají dvě opatření[50] v rámci směrnice o elektrických spotřebičích a nová pravidla o minimální energetické účinnosti a označování bojlerů a ohřívačů vody by měla být přijata v nejbližších měsících. Veřejná a soukromá osvětlovací zařízení a systémy spotřebují 20 % konečné poptávky energie. Potenciální úspory energie v oblasti osvětlení jsou 30 % až 65 %[51]. Moderní technologie, jako jsou diody vyzařující světlo (LED) by mohly uspořit 30 % dnešní spotřeby v roce 2015 a až 50 % v roce 2025[52]. Systémy řízení energie mohou významně snížit uhlíkovou stopu budov. Klíčovým problémem je zajistit řešení pro současné budovy, protože až 80 % z nich bude v roce 2020 ještě používána. Pro vlastníky a nájemce bude rozhodující otázka návratnosti investice. Investor často není uživatelem budovy, což znamená, že počáteční náklady pro něho mohou být důležitější než energická účinnost během doby životnosti budovy. Nutné jsou vzdělávání profesionálů z odvětví, informace pro zákazníky, pobídky k renovaci a izolaci soukromých budov, závazek ze strany vlád zlepšovat energickou účinnost veřejně vlastněných budov a právní předpisy či zákony. V tomto ohledu je směrnice o energetické náročnosti budov a její změna klíčovým nástrojem Komise při řešení energetické účinnosti budov. Výsledků může být dosaženo prostřednictvím vysoce účinných a flexibilních výrobků a systémů (domácí spotřebiče, topení, ventilace, atd.), optimalizací zátěže transformátorů a pohonu s proměnnými otáčkami, detektory přítomnosti osob k aktivaci čerpadel a ventilátorů v obchodních centrech a automatických a kontrolních systémů. Uvedené změny nejen optimalizují technické systémy budov tak, aby spotřebovávaly méně energie, ale také zvýší jejich zajištění a bezpečnost. Opatření ke zvýšení informovanosti, vzdělávací programy, veřejné zakázky a daňová opatření podporující nejúčinnější výrobky přispějí k těmto cílům[53]. Existující budovy nabízejí nejvíce prostoru pro zlepšení, ale skýtají také slabá místa, jako je bezpečnost. Komise zahájí studii hodnotící možnosti zlepšení bezpečnosti elektrických instalací v budovách a současného zvýšení jejich energetické účinnosti a umožnění bezpečného zavedení obnovitelných zdrojů energie a nových služeb, jako je nabíjení elektromobilů. Investice členských států do zlepšování energické účinnosti veřejných budov, jako jsou úřady, nemocnice a školy, si v současné krizi zaslouží vysokou prioritu. Opatření členských států k podpoře investic do energické účinnosti, soustředěná zejména na spotřebu energií v budovách, představují již nyní daňovou pobídku ve výši zhruba 20 miliard EUR, tedy 0,16 % HDP EU, na období 2009–10[54]. Odpověď na potřeby společnosti – rostoucí trhy Současné a budoucí potřeby občanů EU vyplývají mimo jiné z demografických změn způsobených stárnoucí společností, která vyžaduje spolehlivý a rychlý systém zdravotní péče, výstavbu infrastruktur, které umožňují „inteligentní životní styl“ a asistované žití v domácím prostředí, jakož i větší důraz na bezpečnost. Elektrotechnický průmysl tak má široké pole působnosti, aby vyvíjel inovativní technologie pro budoucí infrastrukturu a prostředky, které budou odpovídat potřebám společnosti, a to v rámci relativně krátkého časového úseku. Níže uvedená použití pomáhají plnit tyto potřeby, mají v Evropě silnou technologickou a průmyslovou základnu a více než jiné trhy jsou závislé na vytvoření příznivých rámcových podmínek prostřednictvím opatření v oblasti politiky orgánů veřejné správy. Elektroléčebné výrobky Zvyšuje se poptávka po kvalitní zdravotní péči a pokročilých léčebných metodách. Důležité budou on-line zdravotní systémy, protože umožňují lepší sdílení informací mezi pracovníky odvětví i s pacienty a vytvoří tak uživatelsky vstřícné zdravotní služby. Vytvářením nových on-line zdravotních systémů nebude elektrotechnický průmysl pouze pomáhat pacientům, ale vytvoří také silnou globální konkurenční výhodu. Komise je odhodlána podporovat on-line zdravotní systémy, např. prostřednictvím normalizovaných řešení. Budovy pro „inteligentní životní styl“ a asistované žití v domácím prostředí Tento trh bude podpořen jak vzrůstajícími náklady na energie, tak i vzrůstajícím počtem jednočlenných domácností a počtem osob pracujících z domova. Tyto faktory budou iniciovat vývoj v technologiích, jako je interoperabilní dálkový přístup a „zelenější budovy“, které zahrnují jak pasivní, tak i aktivní energeticky účinné technologie. Bezpečnost EU čelí rostoucím bezpečnostním hrozbám, jako jsou teroristické útoky a nelegální migrace. Elektrotechnický průmysl EU může v tomto smyslu přispět tím, že bude vyrábět požadovaná technická řešení[55] k posílení bezpečnosti osob, infrastruktury a veřejných služeb, bezpečnosti hranic EU i v rámci krizového managementu[56]. Vnitřní trh a normalizace Systém vnitřního trhu se svým jednotným regulativním přístupem velmi usnadňuje volný pohyb elektrických zařízení. Současná opatření, jejichž cílem je nový právní rámec harmonizace právních předpisů platných pro výrobky na úrovni EU, by měla usnadnit přístup na trh výrobkům elektrotechnického průmyslu i ostatních odvětví. Jako součást tohoto procesu předloží Komise koncem roku 2010 návrh předpisu o povinnostech hospodářských subjektů a roli oznámených subjektů s cílem učinit příslušné právní předpisy soudržnějšími. Další součást nového právního rámce, nařízení o akreditaci a činnostech dohledu nad trhem (nařízení 765/2008), které vstoupí v platnost 1. ledna 2010, by mělo posílit systém dohledu nad trhem s výrobky. Tato opatření by také měla posílit důvěryhodnost označení CE. Normalizace je nezbytnou podmínkou pro vytvoření funkčních evropských předpisů, týkajících se elektrických výrobků. Nezávazné normy a technické specifikace doplňují požadavky stanovené právem EU. Za spolupráce evropských normalizačních organizací, včetně Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC)[57], jsou nové technologie šířeny prostřednictvím elektrotechnických norem, přičemž otevírají přístup k inovacím. Evropské normalizační organizace musí nadále poskytovat normy potřebné k usnadnění přijetí energeticky účinných a ekologických systémů a výrobků, zejména elektrických, elektronických a mechanických zařízení a zařízení informačních a komunikačních technologií. Proto musí prohloubit integraci aspektů ekologické a energetické účinnosti do normalizačního procesu[58] a stanovit priority v souvisejících pracovních programech a pověřeních. Normalizační aktivity se také musí stát integrovanější částí výzkumných projektů zastřešených rámcovými programy. ZÁVěRY A NÁSLEDNÁ OPATřENÍ Toto sdělení identifikuje oblasti s potenciálem růstu, ke kterému může elektrotechnický průmysl významně přispět. Zejména na evropské politiky týkající se klimatu a energetiky by mělo být nahlíženo jako na politiky, které elektrotechnickému průmyslu poskytují příležitost vytvářet nové podniky, nová odvětví a nová pracovní místa, zejména v době hospodářské recese. Plné provedení níže uvedených opatření by mělo povzbudit dlouhodobé investování do energetických infrastruktur a zajistit vysoce kvalifikované lidské zdroje a posílit tak technologickou bázi EU. Je nutné také poznamenat, že Komise nyní – v rámci lisabonské agendy - přistupuje k monitorování trhu výrobků a odvětví jakožto následného opatření v rámci přezkumu jednotného trhu[59], včetně rozhlasových, televizních a komunikačních přístrojů a nejdůležitějších domácích spotřebičů, jakož i maloobchodního prodeje elektrických domácích spotřebičů, rádií a televizí. Elektrotechnický průmysl byl vybrán pro hloubkový odvětvový přezkum jako jeden z trhů, u kterého jsou problémy, pokud jde o fungování trhu, a který je buď hospodářsky významný nebo důležitý pro zlepšení přizpůsobivosti hospodářství EU. Výsledky tohoto přezkumu se očekávají koncem roku 2009. Je nutné přijmout následující specifická opatření: Odvětví by mělo: posílit své úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, například zlepšit energetickou účinnost v elektrických rozvodech a elektrárnách, zejména těch, které používají fosilní paliva, investovat do automatizace a informačních a komunikačních technologií v rámci průmyslových použití, volit dobrovolné dohody o energetické účinnosti výrobků tam, kde takové opatření pravděpodobně umožní dosáhnout cílů politik rychleji nebo levněji než při stanovení závazných požadavků, pokud nedojde ke konfliktu s právem EU, vyvíjet harmonizaci systémů řídících systémů pro inteligentní domácnosti, včetně chytrých měřících systémů, umožňujících síťové propojení domácích spotřebičů a lepší řízení elektrického příkonu společně s lepším řízením teploty. Dobrým příkladem je projekt „smart home (inteligentní domácnosti)“[60], který je podporován Komisí. Distribuční společnosti mají podporu při: proaktivní modernizaci elektrických rozvodných sítí, které umožní zapojení různorodého portfolia vzniku elektřiny včetně centrálních a decentralizovaných zdrojů[61], a při modernizaci zařízení elektráren umožňujícím snížit primární poptávku po energii a emise CO2, s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu s energií a bezpečnost dodávek. Členské státy se vyzývají, aby: usnadňovaly nová přeshraniční spojení energetických sítí, která umožní lepší využití stávající kapacity na základě odpovědnosti odvětví a jeho konceptů. Je nutné věnovat zvláštní pozornost rozvoji systémů podzemních kabelů přenosu elektřiny, podporovaly řešení, která povedou spotřebitele k nákupu energicky úsporných technologií do stávajících a nových budov, včetně pobídek určených pro spotřebitele při výměně jejich starých spotřebičů za účinnější, zajistily, že výrobky, které budou dodány na trh, vyhovují použitelným právním předpisům. Komise bude: zhodnotí, ve spolupráci s evropskými normalizačními organizacemi, potřebu normalizace ke splnění požadavků směrnice o energetické náročnosti budov a k usnadnění zavedení dalších právních předpisů týkajících se energetické účinnosti, jako je směrnice o ekodesignu, směrnice o označování energetické účinnosti štítky a nařízení o ekoznačce, bude pokračovat v podpoře ISO modelu hospodaření s energií[62], který poskytne institucím a podnikům široce uznávaný rámec pro zavedení energetické účinnosti do jejich řídících postupů, zahájí studii hodnotící možnosti zlepšení bezpečnosti elektrických instalací v budovách a současného zvýšení jejich energetické účinnosti a umožnění bezpečného zavedení obnovitelných zdrojů energie a jiných nových aplikací. | 4. Komise bude pozorně sledovat tuto činnost, opatření a dopady, a to ve spolupráci se zúčastněnými subjekty, které by měly podávat zprávu o pokroku provádění opatření. V souladu se závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost z května 2009 podá Komise v roce 2012 zprávu o provádění navržených opatření. Příloha I Iniciativy EU, které se týkají elektrotechnického průmyslu Iniciativy EU, které se v největší míře týkají elektrotechnického průmyslu, jsou: - klimaticko-energetický balíček, včetně systému EU pro obchodování s emisemi, a směrnice 2009/31/ES o geologickém skladování oxidu uhličitého[63], - vnitřní trh s elektřinou[64], sdělení „Energetická politika pro Evropu“[65], rozhodnutí 1364/2006/ES, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, a zelená kniha o transevropské energetické síti[66], jakožto součást druhého strategického přezkumu energetické politiky[67], předloženého v listopadu 2008, - „akční plán pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku“[68], který má za cíl zlepšit energetickou a ekologickou účinnost výrobků s pobídkami (např. veřejnými zakázkami nebo daňovými opatřeními) k podpoře nejúčinnějších výrobků, - směrnice o ekodesignu energetických spotřebičů[69], která dala vzniknout řadě prováděcích opatření pro určité výrobky. Akční plán pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku obsahuje návrhy na rozšíření rozsahu působnosti směrnice o ekodesignu energetických spotřebičů, na změnu nařízení o ekoznačce a na změnu nařízení o systému environmentálního managementu a auditu, a dále obsahuje sdělení o ekologických veřejných zakázkách, - akční plán pro energetickou účinnost[70], který zahrnuje 85 právních a jiných opatření, které by měly být zavedeny v letech 2007 až 2012 a které se týkají výrobků, spotřebičů, budov, dopravy, přeměny energie, financování, pobídek atd. Akční plán bude revidován v roce 2009. V listopadu 2008 přijala Komise sdělení o energetické účinnosti[71], společně s návrhy na změnu směrnice o označování energetické účinnosti štítky a přepracování směrnice o energetické náročnosti budov, - druhý strategický přezkum energetické politiky[72], přijatý v listopadu 2008, který aktualizuje a detailně rozpracovává řešení pro elektrotechnický průmysl a ostatní odvětví, - akční plán pro environmentální technologie[73], který se týká ekologických výrobků a pokročilých technologií ohleduplných k životnímu prostředí, který by měl být používán v rozhodnutích o nákupech a investicích. Jsou v něm uvedeny také možnosti financování, - politika soudržnosti na období 2007–2013, na jejímž základě mohou členské státy poskytnout finanční podporu pro elektrotechnický průmysl, jak je navrženo v tomto sdělení. Obecné strategické zásady Společenství upřednostňují inovaci, podporují malé a střední podniky a udržitelný rozvoj. Jako reakci na finanční a hospodářskou krizi umožňuje politika soudržnosti členským státům urychlit a posílit podporu službám a technologiím s nízkou uhlíkovou stopou[74]. Například návrh změny nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj umožňuje členským státům věnovat až 4 % jejich celkového příspěvku do fondu na energetickou účinnost a investice do obnovitelných energií v oblasti bydlení, - návrh směrnice o průmyslových emisích[75], která přepracovává sedm stávajících směrnic do jediného jasného a soudržného právního nástroje. Bude mít významný příznivý účinek na životní prostředí a lidské zdraví tím, že sníží škodlivé průmyslové emise v celé EU, zejména prostřednictvím lepšího používání nejlepších dostupných technik, - probíhající studie proveditelnosti ustanovení odvětvových rad pro zaměstnanost a kvalifikace na evropské úrovni, které může vést k vytvoření takových rad pro elektrotechnický průmysl, pokud zástupci odvětví takovou iniciativu podpoří. Příloha II Financování činností elektrotechnického průmyslu Evropskou unií | Níže uvedené nástroje jsou možnými zdroji grantů, úvěrů, úvěrových záruk, investičního kapitálu, soukromého kapitálu, technické podpory, subvence úrokových sazeb a rizikového kapitálu. - Fondy politiky soudržnosti – na období 2007–2013 plánují členské státy využít z těchto fondů více než 10 miliard EUR k podpoře projektů udržitelné energie, např. infrastruktur, kogenerace elektřiny a tepla, obnovitelných energií, energetické účinnosti a vzdělávání a služeb včetně auditů energické výkonnosti. Tato částka bude doplněna vnitrostátním veřejným financováním a v některých případech soukromým financováním, které ji mohou přibližně zdvojnásobit.Kromě toho poskytuje politika soudržnosti ze strany EU nejsilnější podporu pro malé a střední podniky ve výši zhruba 55 miliard EUR, která zahrnuje přístup ke kapitálu, vyspělé služby podnikům, vytváření podniků, iniciativy klastrů, opatření ke stimulaci výzkumu a technologického rozvoje, ekotechnologie a ekopostupy atd. Tato částka bude také navýšena o vnitrostátní veřejný a soukromý kapitál. - Sedmý rámcový program pro výzkum a technický rozvoj[76] – 2,35 miliardy EUR na období 2007–2013 je určeno na oblasti nejaderné energie, jako jsou obnovitelné zdroje energie, technologie zachycování a uchovávání CO2, technologie čistého spalování uhlí, inteligentní energetické sítě, energetická účinnost a znalosti pro vytváření politik v oblasti energie. - Program pro konkurenceschopnost a inovace[77] – 700 milionů EUR je v jeho operačním programu Inteligentní energie – Evropa vyhrazeno během období 2007–2013 na podporu opatření v oblasti nízkouhlíkové energie, inovativních technologií, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, rozumné využívání zdrojů energie a právní předpisy v oblasti energie. - Transevropské energetické sítě[78] – 155 milionů EUR na období 2007–2013 je určeno na podporu propojení a interoperability infrastruktur pro elektřinu a plyn. - Společná zemědělská politika[79] – 3 miliardy EUR jsou určeny na ekologické investice do rozvoje venkova, jako jsou trvalé energetické plodiny, bio-energetické plodiny, zlepšení energetické účinnosti u zemědělské techniky nebo zdroje obnovitelné energie pro lokální použití nebo použití v zemědělských hospodářstvích[80]. - Evropský sociální fond[81] podpoří budování kapacit a odbornou přípravu, aby byly omezeny kvalifikační deficity v oblasti energeticky účinných a ekologických technologií. Další zdroje, které mohou být využity: - Mnohé členské státy zavedly pobídky pro spotřebitele, aby nakupovali energeticky účinné výrobky. Těmito pobídkami mohou být nákupní poukázky nebo daňová zvýhodnění. Pokud je taková pobídka poskytnuta bez diskriminace založené na původu výrobku, obecně nepředstavuje státní podporu. Státní podpora na ekologické technologie nebo na úsporu energie může být povolena za podmínek stanovených v Pokynech Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí[82], přijatých jako součást klimatického balíčku v lednu 2008. Státní podpora určená na projekty v oblasti výzkumu a inovací, klastry, inovační opatření a dočasné zaměstnávání vysoce kvalifikovaného personálu může být malým a středním podnikům i větším podnikům poskytnuta za podmínek uvedených v Rámci Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovace[83]. - Obecné nařízení o blokových výjimkách[84] dává členským státům široké pole působnosti při jednoduchém a rychlém udělování podpor určených k ochraně životního prostředí, aniž by o tom uvědomovaly Komisi. - Stručný přehled právních předpisů týkajících se možností podpory pro malé a střední podniky, a to nejen v oblasti ochrany životního prostředí, ale také například na stimulaci činností v oblastí výzkumu a inovací, klastrů či opatření rizikového kapitálu, je uvedena v „Příručce pravidel společenství pro poskytování státní podpory malým a středním podnikům“[85]. - Další formou státní podpory ke stimulaci soukromého financování[86] jsou záruky. - Dne 17. prosince 2008 přijala Komise dočasný rámec pro státní podpory umožňující členským státům, aby podnikům zjednodušily přístup k finančním zdrojům prostřednictvím dotovaných záruk a úvěrových dotací na investice do výrobků, které přesahují úroveň norem EU v oblasti životního prostředí. Podporuje čisté technologie a energetickou účinnost[87]. [1] Dokument 10082/09. [2] Výrobky odvětví naleznete na internetové stránce: http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex1.pdf. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=0,1136217,0_45571467&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. Zpráva ELECTRA byla sepsána ve spolupráci s Evropskou komisí, ale nemusí nutně odpovídat jejímu postoji. [5] KOM(2008) 800. [6] Ministudie „Synergies between EU instruments supporting innovation (Synergie mezi nástroji EU, podporujícími inovace)“, červen 2008. [7] http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm. [8] KOM(2008) 652. [9] Iniciativa Europe INNOVATM : http://www.europe-innova.org/index.jsp. [10] http://www.ipr-helpdesk.org/. [11] K(2008) 1329. [12] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication13083_en.pdf. [13] Seznam je k dispozici na adrese: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [14] KOM(2007) 723. [15] KOM(2008) 865. [16] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=529&furtherNews=yes. [17] KOM(2008) 868. [18] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=102&langId=en [19] http://ec.europa.eu/education/index_en.htm. [20] KOM(2007) 496; http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/e-skills/index_en.htm. [21] http://ec.europa.eu/research/era/index_en.html. [22] Směrnice Rady 2009/50/ES ze dne 25. května 2009, Úř. věst. L 155, 18.6.2009. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf – hodnota trhů dodávek energie resp. automatizace vzroste od roku 2005 do roku 2020 z 22 miliard EUR na 58 miliard EUR, resp. z 34 miliard EUR na 84 miliard EUR. [24] KOM(2005) 265. [25] KOM(2006) 545. [26] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport.pdf. [27] Dokument 17271/1/08 — závěry předsednictví z prosince 2008. [28] http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/statistics/part_2_energy_pocket_book_2009.pdf p.30. [29] „Energy Technology Perspectives 2008“, vydáno Mezinárodní energetickou agenturou. [30] „Energy Technology Perspectives 2008“, vydáno Mezinárodní energetickou agenturou. [31] Směrnice 2004/8/ES a 2007/74/EC. [32] „Energy Technology Perspectives 2008“, vydáno Mezinárodní energetickou agenturou. [33] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16–62). [34] Současný rozvodný systém je primárně postaven k distribuci elektrické energie jedním směrem. [35] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex2.pdf. [36] Směrnice 2005/32/ES o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů; Úř. věst. L 121, 22.7.2005. [37] Nahrazování nadzemního vedení podzemním je omezeno, zejména proto, že podzemní vedení má velkou kapacitní zátěž, která musí být kompenzována přibližně každých 50 km. [38] KOM(2007) 135. [39] KOM(2005) 265. [40] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. [41] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [42] Nařízení Komise (ES) č. 640/2009. [43] Zelená kniha o energetické účinnosti. [44] KOM(2006) 545. [45] http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/competitiveness/index.htm. [46] V souladu s nařízením (ES) č. 443/2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO 2 z lehkých užitkových vozidel. Další informace: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/co2/co2_home.htm. [47] Závěry a zpráva z konference na vysoké úrovni k přezkumu iniciativy CARS 21 v polovině období. [48] Zelená kniha o energetické účinnosti. [49] KOM(2006) 545. [50] Nařízení Komise (ES) č. 244/2009 a nařízení Komise (ES) č. 245/2009. [51] Francouzská agentura pro životní prostředí a řízení energie. [52] KOM(2008) 241. [53] KOM(2008) 660. [54] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15666_en.pdf, s.57–63 a s.72. [55] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf. [56] Viz také KOM(2009)149 o ochraně kritické informační infrastruktury. [57] http://www.cenelec.eu. [58] Sdělení „Začlenění environmentálních aspektů do evropské normalizace“, KOM(2004) 130 v konečném znění. [59] http://ec.europa.eu/citizens_agenda/docs/sec_2007_1517_en.pdf [60] http://www.smartenergyhome.eu/ . [61] KOM(2008) 241 a aktualizovaný strategický přezkum energetické politiky. [62] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [63] Úř. věst. L 140, 5.6.2009. [64] KOM(2007) 528. [65] KOM(2007) 1. [66] KOM(2008) 782. [67] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [68] KOM(2008) 397. [69] 2005/32/ES. [70] KOM(2006) 545. [71] KOM(2008) 772. [72] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [73] KOM(2004) 38. [74] KOM(2008) 876 „Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky“. [75] KOM(2007) 843 v konečném znění. [76] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [77] http://ec.europa.eu/cip/index_en.htm.; http://ec.europa.eu/energy/intelligent/index_en.html. [78] Rozhodnutí 1364/2006/EC. [79] http://ec.europa.eu/agriculture/bioenergy/index_en.htm. [80] Nařízení (ES) č. 1698/2005 a č. 1974/2006. [81] http://ec.europa.eu/employment_social/esf/index_en.htm. [82] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/horizontal.html. [83] Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:323:0001:0026:EN:PDF . [84] Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách), Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3. [85] http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf. [86] 2008/K 155/02. [87] KOM(2008) 800 s.10, ve znění ze dne 25. února 2009, Úř. Věst. C 83, 7.4.2009. Konsolidované znění: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:083:0001:0015:EN:PDF