Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci /* KOM/2011/0336 konecném znení - COD 2011/0147 */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU · Odůvodnění a cíle návrhu Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) byl zřízen v roce 2006 nařízením (ES) č. 1927/2006[1] a jeho hlavním cílem je projevit solidaritu s pracovníky, kteří ztratili své zaměstnání z důvodu změn ve struktuře světového obchodu, a poskytnout těmto pracovníkům podporu. Spolufinancováním aktivních opatření na trhu práce se EFG snažil usnadnit opětovné profesní začlenění pracovníků v oblastech, odvětvích, na územích nebo v regionech pracovního trhu, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Ke splnění požadavků na způsobilost pro podporu z EFG muselo být propuštěno nejméně 1 000 zaměstnanců buď jednoho podniku včetně dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, během období 4 měsíců, nebo v hospodářském odvětví definovaném jako oddíl NACE revize 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech určených na úrovni NUTS II během období 9 měsíců. Maximální příspěvek z EFG byl stanoven na 50 % celkových nákladů na aktivní opatření na trhu práce a období provádění opatření podporovaných z EFG nesmělo přesáhnout 12 měsíců ode dne podání žádosti. Vzhledem k rozsahu a rychlosti vývoje finanční a hospodářské krize v roce 2008 Komise v Plánu evropské hospodářské obnovy[2] naplánovala revizi nařízení (ES) č. 1927/2006. Cílem této revize, provedené nařízením (ES) č. 546/2009[3], bylo rozšířit oblast působnosti EFG v rámci reakce Evropy na krizi a učinit z fondu nástroj pro včasnou, účinnější pomoc v krizi v souladu se základními zásadami solidarity a sociální spravedlnosti. Součástí změn byly trvalé změny nařízení (ES) č. 1927/2006, např. snížení počtu propuštěných pracovníků nutného k podání žádosti o podporu z EFG z 1 000 na 500 a prodloužení období provádění opatření podporovaných z EFG ze 12 na 24 měsíců. Byla zavedena dočasná odchylka s cílem 1) rozšířit oblast působnosti EFG tak, aby se vztahovala i na podporu pracovníkům propuštěným bezprostředně v důsledku finanční a hospodářské krize (čl. 1 odst. 1a nařízení (ES) č. 1927/2006), a 2) zvýšit míru spolufinancování z EFG z 50 na 65 % (čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006). Platnost dočasné odchylky skončí dne 30. prosince 2011 a v čl. 20 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1927/2006 je stanovena možnost jejího přezkumu. V období od 1. ledna 2007 do 30. dubna 2009 (tj. předtím, než byla stanovena krizová odchylka) Komise obdržela 15 žádostí o podporu z EFG pro 18 430 pracovníků a celková částka požadovaného příspěvku z EFG činila 78 776 367 EUR. Od okamžiku, kdy dne 1. května 2009 vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 546/2009, kterým se reviduje nařízení (ES) č. 1927/2006, počet žádostí výrazně vzrostl, jak je uvedeno níže. Žádosti o podporu z EFG podané podle dočasné krizové odchylky Rok || Počet žádostí || Počet pracovníků, jimž je podpora určena || Součet požadovaných příspěvků z EFG (v EUR) 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865 Celkem || 46 || 44 464 || 214 750 763 Žádosti o podporu z EFG podané podle kritéria týkajícího se obchodu Rok || Počet žádostí || Počet pracovníků, jimž je podpora určena || Součet požadovaných příspěvků z EFG (v EUR) 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749 Celkem || 10 || 9 643 || 43 117 039 Po konzultaci zahájené Komisí členské státy uvedly, že bez dočasné odchylky by většinu žádostí v souvislosti s krizí nebylo bývalo možné podat, a tudíž by 45 000 pracovníků, kteří byli zasaženi důsledky hospodářské a finanční krize, zůstalo bez podpory z EFG. Kromě toho 65% zvýšená míra spolufinancování snížila finanční zátěž žadatelských členských států spojenou s opatřeními, která jsou podporována z EFG, a to celkově přibližně o 60 milionů EUR, pokud jde o všechny žádosti podané od 1. května 2009 do 31. prosince 2010[4]. V roce 2009 bylo přijato rozhodnutí o skončení platnosti dočasné krizové odchylky. V té době nejnovější dostupné hospodářské výhledy Komise[5] (z podzimu 2008) pro Evropskou unii (EU) jako celek uváděly, že od poloviny roku 2009 začne postupné zotavovaní a že HDP podle očekávání vzroste v roce 2009 o 0,2 % a v roce 2010 o 1,1 %. Zaměstnanost měla podle výhledu v roce 2009 klesnout o 0,5 % a v roce 2010 měla vzrůst o 0,1 %. Míra nezaměstnanosti měla podle očekávání dosáhnout 7,8 % v roce 2009 a 8,1 % v roce 2010. Ukázalo se, že ve srovnání s těmito výhledy byla situace v roce 2009 mnohem horší. HDP v EU klesl o 4,2 %, zaměstnanost klesla o 1,9 % a míra nezaměstnanosti dosáhla 8,9 %. Navzdory tomu, že přibližně 1,8% nárůst HDP v roce 2010 byl podle všeho vyšší, než se očekávalo, zaměstnanost klesla o dalších 0,6 % a míra nezaměstnanosti dosáhla rekordní výše 9,6 %. Nejnovější hospodářský výhled Komise (z jara 2011) navíc uvádí, že vyhlídky na hospodářské oživení a zejména na oživení trhu práce v letech 2011 a 2012 jsou horší, než se všeobecně očekávalo na podzim roku 2008. To platí obzvláště pro tvorbu nových pracovních míst a míru nezaměstnanosti. Pro rok 2011 předpokládá jarní výhled malý nárůst zaměstnanosti, a to o 0,4 %, a stabilní míru nezaměstnanosti ve výši 9,5 %. Pro rok 2012 tentýž výhled předpokládá, že růst zaměstnanosti bude nadále mírný na úrovni 0,7 % a míra nezaměstnanosti stále setrvá na 9,1 %. To odráží skutečnost, že oživení zaměstnanosti zpravidla zaostává za oživením HDP. Poměrně slabé podmínky na trhu práce[6], které převládají navzdory postupnému zlepšování vyhlídek pro růst hrubého domácího produktu (HDP), dokazují, že kromě účinku provádění politických opatření přijatých v reakci na krizi s cílem zmírnit její dopad na nezaměstnanost probíhají v mnoha odvětvích a podnicích nadále strukturální úpravy vyvolané krizí, a proto je třeba očekávat, že po určitou dobu bude docházet k dalším ztrátám pracovních míst v důsledku uzavírání podniků. Proto lze výraznější zlepšení podmínek v oblasti zaměstnání očekávat až od roku 2013. Tento výhled na oživení, při němž pravděpodobně nedojde k tvorbě pracovních míst, potvrzuje Komise ve sdělení „Roční analýza růstu: postup v rámci ucelené reakce Evropské unie na krizi“[7]. Aby se zabránilo riziku, že dojde k obnově růstu bez dostatečně dynamické tvorby pracovních míst, je podle všeho zcela zásadní bojovat proti nezaměstnanosti a zabránit dlouhodobému vyloučení z trhu práce. K obnovení hlavních hybných sil růstu bude zapotřebí přesměrovat pracovní síly a kapitál v rámci odvětví a podniků a zlepšit finanční pobídky k přechodu od nezaměstnanosti k zaměstnání. Jak uvedla Komise, krize způsobila velký pokles ekonomické činnosti, vedla ke značnému nárůstu nezaměstnanosti a výraznému propadu produktivity a silně oslabila veřejné finance. Za takovýchto okolností je pro členské státy obzvláště obtížné poskytovat individualizovanou podporu velkému počtu pracovníků, kteří byli současně propuštěni v důsledku krize. Prodloužení zvýšené 65% míry spolufinancování z EFG by umožnilo do určité míry zmírnit zátěž kladenou na veřejné finance členských států. Prodloužení krizové odchylky stanovené v nařízení (ES) č. 1927/2006 je odůvodněno očekávaným pokračujícím dopadem krize, který je příčinou uzavírání společností, a potřebou fiskální konsolidace v členských státech. Z toho důvodu se navrhuje prodloužit dočasnou krizovou odchylku, jejíž platnost skončí dne 30. prosince 2011, do 31. prosince 2013, tedy do konce období provádění nařízení (ES) č. 1927/2006. Díky tomuto prodloužení budou členské státy moci pokračovat v podávání žádostí o podporu z EFG pro pracovníky, kteří budou propuštěni v důsledku finanční a hospodářské krize, a budou moci využít 65% míru spolufinancování z EFG. · Obecné souvislosti Od zavedení dočasné krizové odchylky došlo k prudkému nárůstu počtu žádostí o podporu z EFG a ke zvýšení počtu členských států, které o podporu z EFG žádají. To naznačuje, že úloha EFG jakožto nástroje pro pomoc v krizi v případě, že dojde k hromadnému propouštění v důsledku finanční a hospodářské krize, je opravdu uznávána. Evropský parlament vyzval k prodloužení krizové odchylky v usnesení ze dne 7. září 2010[8] o financování a fungování Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. Evropský parlament zastával názor, že „je zapotřebí prodloužit až do konce současného víceletého finančního rámce odchylku zavedenou v červnu 2009 s cílem pomoci pracovníkům, kteří přišli o práci v důsledku hospodářské a finanční krize, a proto míru spolufinancování udržet na 65 % v těch případech, kdy důvody, jež vedly k jejich schválení, ještě zdaleka nepominuly“. · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Evropský sociální fond[9] (dále jen „ESF“) má přispívat k prioritám Společenství, pokud jde o posílení hospodářské a sociální soudržnosti, prostřednictvím zlepšování zaměstnanosti a pracovních příležitostí, podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zvyšováním počtu pracovních míst a jejich kvality. Podporuje jak Evropskou strategii zaměstnanosti, tak i politiky členských států, jejichž cílem je dosáhnout plné zaměstnanosti a kvality a produktivity práce, podporovat sociální začlenění včetně přístupu znevýhodněných osob k zaměstnání a snížit rozdíly v zaměstnanosti na celostátní, regionální a místní úrovni. ESF se od EFG liší hlavně tím, že je tvořen víceletými programy na podporu strategických dlouhodobých cílů – zejména předjímání a řízení změn a restrukturalizací prostřednictvím činností, jako je např. celoživotní učení. EFG naopak poskytuje jednorázovou, časově omezenou individuální podporu zaměřenou přímo na pracovníky propuštěné v důsledku globalizace obchodu nebo finanční a hospodářské krize. Aby byla podpořena účinná pomoc propuštěným pracovníkům, vychází doba trvání podpůrných opatření z EFG a volba nástroje z posouzení, zda je propouštění pracovníků způsobeno možným dočasným oslabením činnosti příslušného podniku a dodavatelů či hospodářského odvětví, nebo trvalými strukturálními faktory. · Soulad s ostatními politikami a cíli EU EFG přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020, která by měla Unii umožnit, aby z krize vyšla silnější a aby nasměrovala své hospodářství k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění doprovázenému vysokou úrovní zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti. Ve sdělení „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“[10] vidí Komise jasnou úlohu EFG v rámci stěžejní iniciativy „Průmyslová politika pro éru globalizace“, a to zejména s ohledem na rychlý přesun dovedností do odvětví a trhů, které se rychle rozvíjejí. Tím, že se EFG snaží o rychlé opětovné profesní začlenění pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace nebo hospodářské a finanční krize, přispívá fond k těmto hlavním směrům[11] politik zaměstnanosti členských států: – hlavní směr 7: zvyšování účasti žen a mužů na trhu práce, omezování strukturální nezaměstnanosti a prosazování kvality pracovních míst; – hlavní směr 8: rozvoj kvalifikované pracovní síly, která bude reagovat na potřeby trhu práce, a podpora celoživotního učení; – hlavní směr 10: podpora sociálního začlenění a boj proti chudobě. Komise též ve sdělení „Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“[12] zdůraznila, že má-li se EU začít zotavovat, je nezbytné posílit lidský kapitál a schopnost obyvatel zapojit se do práce zlepšováním své kvalifikace a rovněž zajistit lepší soulad mezi nabízenými kvalifikacemi pracovníků a potřebami trhu. Podle sdělení mají být zaměstnanost a opětovné začlenění propuštěných pracovníků na trh práce podporovány prostřednictvím aktivačních projektů, rekvalifikace a opatření ke zvyšování kvalifikace. Spolufinancování činností směřujících ke zvyšování kvalifikací patří mezi hlavní cíle EFG. · Dopad na základní práva Návrh nemá žádný dopad na základní práva. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ ZÚČASTNĚNÝCH STRAN · Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Komise konzultovala členské státy dvakrát: nejprve prostřednictvím dotazníku dne 26. srpna 2010 a podruhé na zasedání, které se konalo v Portu ve dnech 29. a 30. září 2010. Hlavním účelem těchto konzultací bylo shromáždit názory na účinnost změn souvisejících s krizí, které byly v roce 2009 prostřednictvím čl. 1 odst. 1a a čl. 10 odst. 1 zavedeny do nařízení (ES) č. 1927/2006 a jejichž platnost skončí dne 30. prosince 2011, a na potřebu prodloužit tyto změny do 31. prosince 2013. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Pokud jde o možnost podávat žádosti v souvislosti s propouštěním pracovníků bezprostředně v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize (čl. 1 odst. 1a nařízení (ES) č. 1927/2006), při konzultaci vyšlo najevo, že členským státům opravdu umožnila žádat o podporu z EFG pro pracovníky, kteří přišli o zaměstnání v důsledku krize, a poskytovat pomoc z EFG na jejich opětovné profesní začlenění. Převážná většina členských států uvedla, že tito pracovníci by bývali nemohli využít podporu z EFG na základě globalizačních kritérií souvisejících s obchodem. Z konzultace dále vyplynulo, že obecně převládá dojem, že je snadnější shromáždit důkazy a určit prokazatelnou vazbu mezi propouštěním pracovníků a finanční a hospodářskou krizí než změnami ve struktuře světového obchodu v důsledku globalizace. Pokud jde o potřebu prodloužit krizovou odchylku do konce roku 2013, převážná většina členských států, které poskytly odpovědi, vyjádřila přání, aby bylo nadále možné podávat žádosti v souvislosti s propouštěním pracovníků v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Zastánci tohoto prodloužení měli mimo jiné připomínky ohledně kladných zkušeností s dopadem podpory z EFG na schopnost pracovníků opětovně se začlenit na trh práce v situaci, kdy účinky hospodářské krize budou citelné i po roce 2011, kdy krize ovlivnila různé členské státy v různou dobu a kdy její účinky na zaměstnanost budou stále silné. Kromě toho bylo poukázáno na fakt, že dvouleté prodloužení nijak nepředurčuje budoucnost po konci roku 2013. Pokud jde o možnost žadatelů využít 65% míru spolufinancování (čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006), z konzultace je zřejmé, že zvýšená míra spolufinancování z mnoha důvodů usnadnila rozhodnutí požádat o podporu z EFG. 15% zvýšení umožnilo navýšit o rovnocenný podíl pomoc dotčeným pracovníkům. Pro členské státy se snížil rozdíl mezi mírou financování z ESF a z EFG a mohly obdržet vyšší částky od ESF, přičemž bez tohoto snížení by členské státy žádné žádosti o podporu z EFG nepodaly. Problém nadále představovalo spolufinancování jednotlivými státy, ale při míře 35 % namísto 50 % byl tento problém méně tíživý. Velká většina členských států považovala 65% míru během krize za vhodnou a vyslovila se pro to, aby se tato vyšší míra pomoci prodloužila do konce roku 2013. Výsledek těchto konzultací se odráží v navrhovaných změnách nařízení (ES) č. 1927/2006. · Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. · Posouzení dopadů U tohoto návrhu nebylo požadováno posouzení dopadů. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU · Shrnutí navrhovaných opatření Aby byla prodloužena dočasná odchylka umožňující poskytnout podporu pracovníkům, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, datum stanovené v čl. 1 odst. 1a druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1927/2006 se nahrazuje datem 31. prosince 2013. Tato změna rovněž automaticky do téhož data prodlužuje zvýšenou 65% míru spolufinancování stanovenou v čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1927/2006. · Právní základ Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména čl. 175 třetí pododstavec této smlouvy. · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity se uplatní, nespadá-li návrh do výlučné pravomoci EU. Členské státy nemohou dostatečným způsobem dosáhnout cílů návrhu. Cílů lze dosáhnout pouze změnou nařízení (ES) č. 1927/2006. Akce na úrovni EU lépe dosáhne cílů týkajících se solidarity, které jsou obsaženy v návrhu, z těchto důvodů: Přizpůsobení EFG, finančního nástroje zpřístupněného na úrovni EU, potřebám stávající hospodářské a finanční situace lze provést pouze prostřednictvím legislativní iniciativy na úrovni EU. Při přípravě tohoto návrhu Komise vycházela z potřeb, které vyplývají ze současného posouzení hospodářské a finanční situace členských států a z hospodářských výhledů pro období 2012–2013. Ty se značně liší od posouzení a výhledů, které byly k dispozici na konci roku 2008 a na počátku roku 2009, tedy v době, kdy byly do nařízení (ES) č. 1927/2006 v souvislosti s krizí zavedeny dočasné změny. Tento návrh je tudíž v souladu se zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: V souladu se zásadou subsidiarity nepřesahují navrhované změny nařízení (ES) č. 1927/2006 rámec toho, co je nezbytné k přizpůsobení fungování EFG současným výhledům ohledně hospodářské a finanční krize a jejího dopadu na zaměstnanost a na schodky členských států 1) zachováním možnosti žádat o podporu z EFG pro pracovníky propuštěné v důsledku trvající finanční a hospodářské krize a 2) stanovením míry spolufinancování ve výši 65 %, nikoli 50 %. Krizová odchylka členským státům umožňuje žádat o podporu z EFG pro pracovníky propuštěné v důsledku krize v případech, kdy lze určit jasnou a prokazatelnou vazbu mezi těmito případy propouštění a krizí. Je zřejmé, že pokud takové případy nenastanou, tato možnost nebude využita. Ve srovnání s požadavky, které jsou uloženy stávajícími ustanoveními nařízení (ES) č. 1927/2006, návrh neklade na členské státy žádnou dodatečnou administrativní zátěž. · Volba nástrojů Navrhovaný nástroj: nařízení. Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu: Nařízení je vhodným právním nástrojem pro změnu stávajícího nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[13] nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR. Na základě žádostí o podporu z EFG, které byly podány v minulosti[14], se neočekává, že by navrhované prodloužení krizové odchylky v nařízení (ES) č. 1927/2006 tuto maximální roční částku přesáhlo. Tyto žádosti dosáhly v roce 2007 částky 51,8 milionů EUR a v roce 2008 částky 20,6 milionů EUR. V roce 2009 dosáhla celková částka podpory z EFG, o kterou bylo žádáno, částky 131,7 milionů EUR, z čehož 75 % se týkalo žádostí v souvislosti s krizí a 25 % žádostí v souvislosti s obchodem. V roce 2010 dosáhla celková částka podpory z EFG, o kterou bylo žádáno, částky 132,5 milionů EUR, z čehož 87 % se týkalo žádostí v souvislosti s krizí a 13 % žádostí v souvislosti s obchodem. 2011/0147 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 175 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[15], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[16], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 ze dne 20. prosince 2006[17] zřídilo Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“), jenž má Unii umožnit, aby poskytovala podporu pracovníkům, kteří ztratili své zaměstnání z důvodu rozsáhlých strukturálních změn ve struktuře světového obchodu v důsledku globalizace, a projevila solidaritu s těmito pracovníky. (2) Jako součást reakce na finanční a hospodářskou krizi nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 ze dne 18. června 2009[18] změnilo nařízení (ES) č. 1927/2006 tím, že zejména stanovilo dočasnou odchylku, kterou se rozšiřuje oblast působnosti uvedeného nařízení tak, aby se vztahovalo na propouštění v souvislosti s krizí, a dočasné zvýšení míry spolufinancování z EFG. (3) Vzhledem ke stávající hospodářské a finanční situaci v Unii je vhodné prodloužit tuto odchylku předtím, než dne 30. prosince 2011 skončí její platnost. (4) Nařízení (ES) č. 1927/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Ustanovení čl. 1 odst. 1a druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1927/2006 se nahrazuje tímto: „Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané nejpozději do 31. prosince 2013.“. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha návrhu/podnětu 1.4. Cíle 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém řízení a kontroly 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[19] Aktivita ABB: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci uvedený v plánu řízení GŘ EMPL pro rok 2010 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[20] X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Návrh spadá do stěžejní iniciativy „Průmyslová politika pro éru globalizace“, která je součástí strategie Komise s názvem „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č.1: Zachovat účast pracovníků, kteří ztratili zaměstnání z důvodu změn ve struktuře světového obchodu a hospodářské a finanční krize, na trhu práce. Specifický cíl č. 2: Zvyšovat povědomí široké veřejnosti o EFG jako nástroji solidarity. Příslušné aktivity ABM/ABB: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Tento návrh umožní Evropské unii, aby prostřednictvím EFG při 65% míře spolufinancování nadále podporovala aktivní opatření na trhu práce pro pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Kromě toho budou této míry spolufinancování moci využít také pracovníci, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace obchodu. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. - počet obdržených žádostí o podporu z EFG, - počet propuštěných pracovníků, jimž je pomoc z EFG určena, - počet propuštěných pracovníků, kteří se na základě opatření podporovaných z EFG opět začlenili do zaměstnání. 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu S ohledem na hospodářskou a finanční krizi bylo nařízení (ES) č. 1927/2006 v roce 2009 změněno a stanovilo časově omezenou krizovou odchylku. Platnost této odchylky skončí dne 30. prosince 2011. Podle nejnovějších hospodářských výhledů však účinky krize a zejména její nepříznivý dopad na tempo restrukturalizace, tvorbu pracovních míst a na míru nezaměstnanosti potrvají přinejmenším do konce roku 2012. Tento návrh by měl EFG umožnit poskytnout podporu pracovníkům propuštěným z důvodu celosvětové finanční a hospodářské krize do 31. prosince 2013, a to při 65% míře pomoci. 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Zapojení EU prostřednictvím EFG umožňuje doplnit vnitrostátní prostředky, které jsou k dispozici na opětovné začlenění pracovníků, kteří byli propuštěni v důsledku globalizace obchodu nebo celosvětové hospodářské a finanční krize. Dosavadní zkušenosti s EFG podle všeho naznačují, že zapojení EU umožňuje poskytovat podporu, která více odpovídá konkrétním potřebám, a to po delší dobu, přičemž jsou s ní často spojena opatření, která by bez zapojení EU nebyla bývala provedena. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Viz zkušenosti od revize nařízení (ES) č. 1927/2006 popsané v důvodové zprávě. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji EFG je provázán s Evropským sociálním fondem a tato vazba je zdrojem synergie. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad – X Časově omezený návrh/podnět – X Návrh/podnět s platností od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 – ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[21] ¨ Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění rozpočtu: – ¨ výkonných agentur – ¨ subjektů zřízených Společenstvími[22] – ¨ vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů pověřených výkonem veřejné služby – ¨ osob pověřených prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení X Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Článek 16 nařízení (ES) č. 1927/2006 vyžaduje, aby Komise každoročně předkládala Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní zprávu o činnostech prováděných v rámci uvedeného nařízení v předchozím roce. Tato zpráva obsahuje mimo jiné připomínky Komise k činnostem v rámci sledování během zvažovaného roku. V souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1927/2006 Komise v úzké spolupráci s členskými státy do konce roku 2011 provede průběžné hodnocení účinnosti a udržitelnosti výsledků dosažených v rámci EFG. Ke dni 31. prosince 2014 musí Komise s pomocí externích odborníků provést hodnocení ex post s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu. 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Rizika jsou spojena se sdíleným řízením finančních prostředků Společenství. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Požadavky, které se vztahují na řízení a finanční kontrolu, jsou stanoveny v článku 18 nařízení (ES) č. 1927/2006. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Opatření k předcházení, odhalování a nápravě nesrovnalostí jsou stanovena v čl. 18 odst. 1 písm. d) a čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1927/2006. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající rozpočtové linie výdajů V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP[23] || zemí ESVO[24] || kandidátských zemí[25] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1.1 || 04.0501 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci 04.010414 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci – Výdaje na správu a řízení 40.0243 Rezerva ve prospěch Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci || NRP || NE || NE || NE || NE · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení Nevztahuje se na tento návrh || Nevztahuje se na tento návrh || […] || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || GŘ: EMPL || || || Rok 2012[26] || Rok 2013 || CELKEM  Operační prostředky PM || || || Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1) || || || Platby || (2) || || || Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) || || || Platby || (2a) || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[27] || || || Číslo rozpočtové linie || || (3) || || || CELKEM prostředky pro GŘ EMPL || Závazky || =1+1a +3 || || || Platby || =2+2a +3 || || ||  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || Platby || (5) || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || CELKEM prostředky z okruhu EMPL víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || || || Platby || =5+ 6 || || || Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || Platby || (5) || || ||  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || Platby || =5+ 6 || || || Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2012 || Rok 2013 || CELKEM GŘ: EMPL ||  Lidské zdroje || Žádný dopad || Žádný dopad ||  Ostatní správní výdaje || || || GŘ EMPL CELKEM || Prostředky || || || CELKEM prostředky z okruhu 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || || || v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N[28] || Rok N+1 || CELKEM CELKEM prostředky z okruhŮ 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || || || Platby || || || 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky – X Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků – ¨ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM || || Druh výstupu[29] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[30]… || || || || || || || || || || || || || – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… || || || || || || || || || || || || || – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí – X Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků – ¨ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2012[31] || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || Lidské zdroje || || || || Ostatní správní výdaje || || || || Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || Mimo OKRUH 5[32] víceletého finančního rámce || || || || Lidské zdroje || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || CELKEM || || || || || || 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů – X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || || || XX 01 01 02 (při delegacích) || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || XX 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z celkového rámce) || || XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || XX 01 04 yy[33] || – v ústředí[34] || || – při delegacích || || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) || || 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || CELKEM || || || || || XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Externí zaměstnanci || 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. – ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové linie a odpovídající částky. Nevztahuje se na tento návrh. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo změnu víceletého finančního rámce[35]. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky. Nevztahuje se na tento návrh. 3.2.5. Příspěvky třetích stran – X Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. – Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2012 || Rok 2013 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy – X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ dopad na vlastní zdroje – ¨ dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || || Rok 2012 || Rok 2013 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Článek ………… || || || || || || || U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové linie. Nevztahuje se na tento návrh. Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy. Nevztahuje se na tento návrh. [1] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82. [2] KOM(2008) 800, 26.11.2008. [3] Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26. [4] Kromě žádostí, které byly staženy nebo zamítnuty. [5] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm. [6] Tamtéž [7] KOM(2011) 11, 12.1.2011. [8] Usnesení Evropského parlamentu (2010/2072/INI). [9] Nařízení (ES) č. 1081/2006, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12. [10] KOM(2010) 2020, 3.3.2010. [11] Rozhodnutí Rady ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států. Úř. věst. L 308, 24.11.2010, s. 46. [12] KOM(2008) 868, 16.12.2008. [13] Úř. věst. L 139, 14.6.2006, s. 1. [14] Kromě žádostí, které byly staženy nebo zamítnuty. [15] Úř. věst. C […],[…], s. […]. [16] Úř. věst. C […],[…], s. […]. [17] Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 82. [18] Úř. věst. L 167, 29.6.2009, s. 26. [19] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [20] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [21] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [23] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky [24] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [25] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [26] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [27] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [28] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [29] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [30] Popsaný v oddíle 1.4.2 „Specifické cíle...“. [31] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [32] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [33] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [34] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [35] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.