Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007 /* SEK/2005/0231 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.2.2005 SEK(2005) 231 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada. Deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu. Tyto země se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizaci ke konci roku 2004. První konvergenční program Lotyšska zahrnující období 2004-20007 byl předložen dne 14. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Lotyšsko předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu dne 30. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování[2]“, společně dohodnutou metodiku pro posuzování potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek: - První aktualizace lotyšského konvergenčního programu zahrnující období 2004-2007 byla schválena lotyšským kabinetem ministrů dne 28. prosince a předložena Evropské komisi dne 30. prosince 2004. Program je založen na ekonomických předpovědích zákona o rozpočtu na rok 2005 předloženého parlamentu dne 13. prosince 2004 a přijatého parlamentem dne 20. prosince. Aktualizovaný program víceméně splňuje požadavky kladené na údaje podle „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Je však nutné zlepšit klasifikaci vládních údajů o složení příjmů a výdajů podle standardu ESA95 (Evropský systém účtů). - Růst HDP se v aktualizaci odhaduje na 8,1 % pro rok 2004 s předpokladem 6,7 % pro rok 2005, přičemž domácí poptávka, zejména investice a soukromá spotřeba, nadále razantně roste. Pro roky 2006 a 2007 se růst HDP odhaduje jen mírně nižší (v obou letech ve výši 6,5 %). Růst vývozu se prudce zvýšil v důsledku globálního hospodářského oživení a kladného dopadu přistoupení Lotyšska k EU; přesto byl předstižen růstem dovozu spojeným s náhlým vzestupem domácí poptávky. Odhaduje se, že podíl čistého vývozu bude v nejbližším období záporný a že se velký schodek běžného účtu zmenší jen nepatrně. Předpokládá se, že nezaměstnanost bude klesat jen pozvolna i přes vysoký růst hospodářské činnosti. Na základě v současné době dostupných informací se makroekonomický scénář jeví celkově jako hodnověrný a je víceméně v souladu s hodnocením útvarů Komise včetně prognózy z podzimu 2004. - Pro dosažení cíle lotyšské centrální banky zajistit cenovou stabilitu byla lotyšská měna lat od roku 1994 navázána na SDR (měnová jednotka pro zvláštní práva čerpání) s pásmem běžných výkyvů kolem střední parity ±1 procento. Lotyšské orgány plánují připojení k ERM II začátkem roku 2005 a jejich záměrem je přijetí eura nejdříve od 1. ledna 2008. Jako opatření této strategie bylo dne 1. ledna 2005 změněno navázání lotyšského latu z SDR na euro na úrovni tržní hodnoty s pásmem běžných výkyvů kolem nové střední parity také ±1 procento. Mezibankovní sazby v domácí měně po novém navázání poklesly a přiblížily se úrovním eurozóny. Výnosy dlouhodobých dluhopisů oproti eurozóně kolísaly v průběhu roku 2004 v rozmezí prémie ve výši ½-1 procentní bod. Do roku 2003 byla inflace HISC (inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen) poměrně nízká. V průběhu roku 2004 se však inflace HISC podstatně zvýšila, v srpnu dosáhla nejvyšší úrovně 7,8 procent a poté se v průběhu posledního čtvrtletí poněkud zmírnila a v uvedeném roce dosáhla průměru 6,2 procent. Příslušné orgány se domnívají, že vývoj inflace v roce 2004 byl dočasného charakteru; očekávají, že inflace ISC (inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen) klesne z 6,2 procent v roce 2004 na 3,0 procenta v roce 2006. V roce 2005 bude inflace i nadále ovlivňována zvyšujícími se administrativně regulovanými cenami a opatřeními pro harmonizaci sazeb nepřímých daní. Díky příznivým východiskovým výsledkům a za předpokladu, že se zabrání přehřátí ekonomiky, by se však inflace měla postupně snižovat, i když bude pravděpodobně mírně vyšší, než předpokládají státní orgány. - Cílem aktualizovaného programu je udržení schodku pod referenční hodnotou 3 % HDP v každém roce programového období, přičemž schodek veřejných financí podle odhadu uvedeného v programu postupně klesne z 1,7 % HDP v roce 2004[4] na úroveň 1,4 % HDP v roce 2007. S přihlédnutím k dopadu transferů z EU a s nimi spojené spotřebě se předpokládá, že jak výdaje, tak i příjmy dosáhnou vrcholu v roce 2005, konkrétně výdaje 39,5 % HDP a příjmy 37,7 % HDP, a poté budou do roku 2007 postupně klesat, přičemž výdaje klesnou na 36,5 % HDP a příjmy na 35,1 % HDP. Střednědobé narovnání veřejných financí je založeno na snížení jak podílu příjmů, tak i podílu výdajů. Primární saldo se v průběhu programového období zlepšuje, přičemž podíl celkových výdajů klesá díky sníženému podílu primárních výdajů a do určité míry i plateb úroků. Podíl primárních výdajů klesá hlavně v důsledku nižších podílů transferů a dotací při současném zvyšování míry investic. Podíl příjmů klesá v důsledku snížení daní, především daní z příjmu, čímž se mírně snižuje daňové zatížení. Zatímco celková strategie zůstala oproti programu z května 2004 beze změny, byly rozpočtové schodky předpokládané v květnovém programu každý rok revidovány směrem dolů z úrovně přibližně 2 % HDP. - Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně se odhady daňové náročnosti hospodářské činnosti jeví poněkud pesimistické a naznačují, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává. Lotyšsko ostatně získalo během několika posledních let pověst opatrného prognózování při opakovaném nadsazování fiskálních cílů. Co se týče rozpočtové regulace, existuje dále zvláštní postup, který by mohl usnadnit poměrně rychlé narovnání během roku v případě, že by se rozpočet vyvíjel nesprávným směrem. Na druhé straně, existuje-li závazek vynakládat výdaje závislé na podpoře financování z EU, je dosažení cílových schodků podmíněno obdržením těchto finančních prostředků do příjmů veřejných financí. Dodržení přísné výdajové kázně (včetně kázně při řízení projektů zčásti financovaných EU) by mohlo být nesnadné vzhledem k slabým stránkám v kapacitě administrativy. - Vzhledem k tomuto posouzení rizik není přístup k rozpočtu vyjádřený v programu postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období. Kromě toho, přestože program vytyčuje poměrně ambiciózní způsob konsolidace, nemusel by poskytnout dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Je však dostatečný k udržení podílu dluhu na HDP na velmi nízké úrovni. - Míra zadlužení se odhaduje na 14,2 % HDP v roce 2004, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Mírné zvýšení míry zadlužení v průběhu programového období na 15,0 % HDP v roce 2007 vyplývá hlavně z trvalých schodků vyrovnávaných do značné míry růstem nominálního HDP. - Program stručně nastiňuje plán strukturálních reforem vlády, který se zaměřuje na opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí, na konkurenceschopnost a rozvoj energetického a dopravního sektoru, na vzdělávací systém a systém zdravotní péče, na aktivní politiku trhu práce, jakož i na podporu inovace a výzkumu. Program také vytyčuje opatření k dalšímu posilování rozpočtování pomocí víceletého rozpočtového rámce a ke zvýšení transparentnosti a spolehlivosti nominálních výdajových stropů prostřednictvím mechanismů systematického vyhodnocování. Lze důvodně očekávat, že reformy, jejichž většina se již uskutečňuje nebo k nimž se již připravuje legislativa, zlepší podmínky růstu lotyšské ekonomiky: zvyšováním produktivity a posilováním stimulů k práci, usnadněním vytváření pracovních příležitostí a snahou o zabránění daňovým únikům, jakož i zlepšováním fiskální kázně jak na úrovni odvětvových ministerstev, tak i na úrovni místní správy. - Zdá se, že Lotyšsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Poměrně nízká míra zadlužení Lotyšska, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěného pilíře a akumulace aktiv do finančně zajištěného systému důchodového zabezpečení přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. V programu nastíněná strategie je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na rozpočtovém dopadu důchodové reformy. Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spjaty s vyššími výdaji. Riziko trvalé udržitelnosti se může objevit někdy v budoucnu. Relativně nízký podíl daní na HDP v Lotyšsku by však měl usnadnit vyrovnání každé vzniklé mezery ve financování, která může vzniknout. - Hospodářská politika vytyčená v této aktualizaci je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí (BEPG) v oblasti veřejných financí. Vzhledem k nutnosti řešit problém poměrně značného schodku běžného účtu bylo Lotyšsku doporučeno snižovat schodek veřejných financí hodnověrně a průběžně v rámci několika let. S přihlédnutím ke snížení schodku běžného účtu předpokládanému v programu je jak schodek, který je nižší oproti schodku rozpočtovanému v roce 2004, tak i způsob konsolidace plánovaný v aktualizaci ve shodě s doporučením BEPG. Toto hodnocení je však podmíněno příznivým vývojem vnějšího salda a podléhá tak dalšímu sledování. Jak bylo podtrženo ve stanovisku Rady k programu z května loňského roku, závisí hodnocení náležité fiskální pozice kromě toho také na poptávkovém tlaku v ekonomice, i když je obtížné určit pozici země v ekonomickém cyklu; proto je toto posouzení podmíněno také makroekonomickou politikou vhodnou ke konsolidaci snižování inflace z její současné maximální hodnoty. *** Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska a postupuje je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004-2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami[5] a o posílení koordinace hospodářských politik, a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne 8. března 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Lotyšska, který zahrnuje období 2004 až 2007. Tento program víceméně splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. Je však nutné zlepšit klasifikaci vládních údajů o složení příjmů a výdajů podle standardu ESA95. Proto se Lotyšsko vybízí, aby zajistilo soulad s požadavky kodexu chování. 2. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP odhadovaný na 8,1 % v roce 2004 zůstane ve zbývajícím období programu vysoký a bude činit průměrně 6,6 % za rok. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Odhady programu týkající se inflace se jeví jako poměrně nízké. 3. Tato aktualizace programu se zaměřuje na udržení schodku pod referenční hodnotou 3 % HDP v každém roce daného programu, přičemž schodek veřejných financí podle odhadu uvedeného v programu postupně klesne z 1,7 % HDP v roce 2004 na 1,4 % HDP v roce 2007. V roce 2005 se podíl příjmů i výdajů prudce zvýší v souvislosti s přistoupením k EU. Potom je střednědobé narovnání veřejných financí založeno na snížení jak podílu příjmů, tak i podílu výdajů. Podíl primárních výdajů klesne hlavně v důsledku nižších podílů transferů a dotací při současném zvyšování míry investic. Podíl příjmů klesá v důsledku snížení daní, především daní z příjmu, čímž se mírně snižuje daňové zatížení. 4. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví v programu jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně odhady daňové náročnosti hospodářské činnosti vypadají poněkud pesimisticky a naznačují, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává. Na druhé straně, existuje-li závazek vynakládat výdaje závislé na podpoře financování z EU, je dosažení cílových schodků podmíněno obdržením těchto finančních prostředků do příjmů veřejných financí. Dodržení přísné výdajové kázně (včetně kázně při řízení projektů zčásti financovaných EU) by mohlo být nesnadné vzhledem k slabým stránkám v kapacitě administrativy. 5. Vzhledem k tomuto posouzení rizik není přístup k rozpočtu vyjádřený v programu postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu během programového období. Kromě toho může poskytovat nedostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. Je však dostatečný k udržení podílu dluhu na HDP na velmi nízké úrovni. 6. Míra zadlužení se odhaduje v roce 2004 na 14,2 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy. Mírné zvýšení míry zadlužení v průběhu programového období na 15,0 % HDP v roce 2007 vyplývá hlavně z trvalých schodků vyrovnávaných do značné míry růstem nominálního HDP. 7. Rozpočtová strategie nastíněná v programu staví Lotyšsko do relativně příznivé pozice, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Poměrně nízká míra zadlužení, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěného pilíře, a akumulace aktiv do finančně zajištěného systému důchodového zabezpečení přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. V programu nastíněná strategie je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na rozpočtovém dopadu důchodové reformy. Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spjaty s vyššími výdaji. Riziko zatěžující trvalou udržitelnost se může objevit někdy v budoucnu. Relativně nízký podíl daní na HDP v Lotyšsku by však měl usnadnit vyrovnání každé vzniklé mezery ve financování, která může vzniknout. 8. Hospodářská politika vytyčená v tomto programu je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí (BEPG) v oblasti veřejných financí. Vzhledem k nutnosti řešit problém poměrně značného schodku běžného účtu bylo Lotyšsku doporučeno snižovat schodek veřejných financí hodnověrně a průběžně v rámci několika let. S přihlédnutím ke snížení schodku běžného účtu předpokládanému v programu je jak schodek, který je nižší oproti schodku rozpočtovanému v roce 2004, tak i způsob konsolidace předpokládaný v této aktualizaci ve shodě s doporučením BEPG. Toto hodnocení je však podmíněno příznivým vývojem vnějšího salda a podléhá tak dalšímu sledování. Jak bylo podtrženo ve stanovisku Rady k programu z května loňského roku, závisí hodnocení náležité fiskální pozice kromě toho také na poptávkovém tlaku v ekonomice, i když je obtížné určit pozici země v ekonomickém cyklu; proto je toto posouzení podmíněno také makroekonomickou politikou vhodnou ke konsolidaci snižování inflace z její současné maximální hodnoty. Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný HDP (% změna) | CP pros. 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | KOM říjen 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | neuv. | CP květen 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen1 (ISC, %) | CP pros. 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | KOM říjen 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | neuv. | CP květen 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 | Saldo veřejných financí (% HDP) | CP pros. 2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 | KOM říjen 2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | neuv. | CP květen 2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 | Primární saldo (% HDP) | CP pros. 2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | KOM říjen 2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | neuv. | CP květen 2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 | Hrubý státní dluh (% HDP) | CP pros. 2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 | KOM říjen 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | neuv. | CP květen 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 | Poznámka: 1 Program předkládá pouze předpovědi inflace ISC a nikoliv inflace HISC. 2 Výpočty útvarů Komise na základě informací uvedených v programu. Zdroje: Konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM); Výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Novější předběžné informace o hotovostních účtech centrální vlády nezávazně naznačují ještě nižší odhadovaný schodek veřejných financí očištěný o konjunkturální vlivy: 1,1 % HDP. [5] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.