ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU VÝROČNÍ ZPRÁVA O FINANČNÍ POMOCI PŘI ROZŠIŘOVÁNÍ EU ZA ROK 2011 (NPP, PHARE, CARDS, PŘEDVSTUPNÍ NÁSTROJ PRO TURECKO, PŘECHODOVÝ NÁSTROJ) /* COM/2012/0678 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU VÝROČNÍ ZPRÁVA O FINANČNÍ POMOCI PŘI ROZŠIŘOVÁNÍ EU ZA ROK 2011 (NPP, PHARE, CARDS, PŘEDVSTUPNÍ NÁSTROJ PRO TURECKO, PŘECHODOVÝ NÁSTROJ) Shrnutí Tato zpráva zachycuje nejdůležitější vývoj v poskytování předvstupní pomoci v roce 2011[1], včetně úvah o vyhlídkách do budoucnosti. Podrobnosti o konkrétních činnostech provedených během vykazovaného období obsahuje technický pracovní dokument doplňující tuto zprávu[2] – jediný dokument, který pojednává jak o NPP[3], tak i o předchozích předvstupních nástrojích a nástrojích určených pro západní Balkán (tj. PHARE, CARDS[4], předvstupní nástroj pro Turecko a přechodový nástroj). Výroční zpráva za rok 2011 – díky tomu, že vychází v klíčovém momentě finanční perspektivy 2007–2013, kdy se projednává příští víceletý finanční rámec (VFR) – je příležitostí ohlédnout se za dosavadními úspěchy a zkušenostmi, a zvýšit tak v příštím VFR výkonnost tohoto nástroje. Zpráva stručně popisuje hospodářský a politický kontext, v němž činnosti financované Unií probíhaly. Vyzdvihuje pokrok při zlepšování strategického plánování a programových dokumentů a obsahuje souhrnné zprávy o realizaci projektů, jejich výsledcích a pokračujícím zlepšování koordinace dárců. Tato zpráva se opírá o analýzu zkušeností z uplynulých let, jež vzešly mj. z vyhodnocení a závěrů konference o NPP v roce 2011, a na jejím základě vyslovuje doporučení k dalšímu zefektivnění využívání prostředků NPP v horizontu do roku 2013 i v letech pozdějších. *** 1. Rok 2011 z retrospektivy: politický a hospodářský kontext V přistupujících zemích v minulém roce došlo k dalšímu pozitivnímu vývoji, včetně pokroku v reformách souvisejících s EU ve většině kandidátských zemí[5] a potenciálních kandidátských zemích[6]. Proces rozšiřování v roce 2011 dále pokročil. V prosinci byla podepsána smlouva o přistoupení s Chorvatskem. Dále pokračovala přístupová jednání s Islandem. Komise oznámila novou pozitivní agendu pro Turecko. V Černé Hoře pokračoval reformní proces, což umožnilo Komisi navrhnout zahájení jednání o přistoupení[7]. V říjnu vyjádřila Komise své stanovisko k žádosti Srbska o členství v EU a doporučila, aby Evropská rada udělila Srbsku status kandidátské země a jednání o přistoupení byla zahájena, jakmile Srbsko dosáhne dalšího pokroku při plnění klíčové priority týkající se Kosova. Byly podniknuty další kroky v otázce evropské perspektivy Kosova, a to i pokud jde o víza a obchodní záležitosti. Pokroku bylo dosaženo v rámci dialogu Bělehrad-Priština. V návaznosti na globální hospodářskou krizi v roce 2011 se všechny přistupující země daly na cestu obnovy, ale pouze v Turecku se obnova do značné míry podařila. Země západního Balkánu se potýkají s vysokou a stoupající mírou nezaměstnanosti, přičemž nejnaléhavějšími hospodářskými prioritami zůstávají fiskální konsolidace a reforma trhů práce. V řadě zemí se důležité reformy zpozdily. Posilování řádné správy věcí veřejných, právního státu a správní kapacity nadále představuje hlavní politickou výzvu. 2. V zájmu účinnější a účelnější pomoci – těsnější provázání pomoci s prioritami politiky rozšíření a odvětvový přístup Na cestě k novému nařízení NPP na období 2014–2020 Na strategické úrovni se rok 2011 vyznačoval přípravami nového nástroje předvstupní pomoci na období po roce 2013. Výsledek rozsáhlé konzultace zúčastněných stran, která byla zahájena na konferenci o NPP v roce 2010, se promítl do ex ante hodnocení budoucnosti nástroje předvstupní pomoci a byl významným příspěvkem k práci na návrhu nařízení o NPP II, které Komise přijala dne 7. prosince 2011 jako součást balíčku nástrojů pro vnější činnost. Podle informací poskytnutých zúčastněnými stranami na konferenci o NPP v roce 2011 se v návrhu Komise odráží vize obnoveného nástroje NPP, díky němuž by měla být předvstupní finanční pomoc strategičtější a zaměřená na výsledky, založená na dlouhodobém plánování a programování v souladu se strategií a prioritami v oblasti rozšíření; soudržnější, pokud jde o podporu poskytovanou v rámci stávajícího stavu; pružnější a přizpůsobenější potřebám a kapacitám přijímajících zemí v kontextu rozšiřování; účinnější, účelnější a jednodušší v rámci společného přístupu, který se vztahuje na všechny nástroje pro vnitřní i vnější činnost EU v příštím VFR na období 2014–2020[8]. Reforma veřejné správy, řádná správa věcí veřejných, právní stát a boj proti korupci a organizované trestné činnosti, jakož i společensko-hospodářský rozvoj a regionální spolupráce jsou stále klíčovými těžišti budoucí předvstupní pomoci. Práce na novém nástroji bude v letech 2012 a 2013 pokračovat. Zatímco návrh nařízení NPP II je předmětem diskuse a jednání v Parlamentu a Radě s cílem přijmout ho řádným legislativním postupem do konce roku 2012 nebo na počátku roku 2013, Komise připraví návrh zvláštního prováděcího nařízení pro NPP a strategické plánovací dokumenty, čímž dokončí rámec pro plánování a poskytování pomoci z NPP II. Strategický rámec pro plánování bude inspirován metodami, které se používají u strukturálních fondů EU, přičemž celkový společný strategický rámec NPP určí obecnou politiku pro pomoc a strategické dokumenty pro jednu nebo více zemí na celé období dalšího VFR. Následovat bude příprava (víceletých) operačních programů pro jednotlivá odvětví k realizaci strategických dokumentů. Výše uvedené bude vyžadovat od přistupujících zemí, aby určily komplexní vnitrostátní strategie, které může NPP II podpořit. V zemích, které využívají NPP, je třeba se zaměřit především na zajištění silné místní odpovědnosti a širokého konsensu o strategiích, které mají být zavedeny, a na zlepšování kapacit pro plánování, realizaci a sledování realizace těchto strategií a jejich začlenění do širšího kontextu příprav na členství v EU. 3. SMĚREM K ÚČINNĚJŠÍMU POSKYTOVÁNÍ POMOCI: POSTUPNÉ ZAVÁDĚNÍ ODVĚTVOVÉHO PŘÍSTUPU K PRIORITÁM POLITIKY ROZŠÍŘENÍ Odvětvový přístup V roce 2011 Komise pokračovala v zavádění ucelenějšího přístupu a jeho postupném rozšíření na všechny politické priority předvstupní pomoci. Za podpory Evropské nadace odborného vzdělávání uspořádala Komise v červnu třídenní pilotní školení o odvětvové podpoře, vycházející z kontextu rozšíření, jehož účelem bylo, aby zaměstnanci ústředí a delegací EU v přistupujících zemích lépe pochopili, jak mohou podpora prostřednictvím odvětvových programů nebo systematičtější programově založený přístup přispět ke zlepšení předvstupní pomoci, jež je udržitelná a více zaměřená na výsledky. Využilo se případových studií a příkladů praktických aplikací a zkušeností, a to i z Kosova (rozvoj odvětvového přístupu ve vzdělávání), Turecka (hodnocení správy veřejných financí) a Srbska (určování ukazatelů v oblasti soudnictví). Cílem bylo pomoci účastníkům vypracovat přístup k programování, které se opírá o národní odvětvové politiky a akční plány a lepší posouzení potřeb a analýzy rizik. To by v konečném důsledku umožnilo sladění se systémy a institucemi přijímajících zemí, budování kapacit a zvyšování absorpce podpory. Zpětná vazba na školení byla celkově pozitivní. Znalosti a odhodlání byly posíleny prostřednictvím živé a konstruktivní diskuse. Celkový závěr vyvozený ze školení zněl, že přechod od projektového přístupu k celoodvětvovému přístupu vyžaduje čas a může se uskutečnit pouze postupně. Neexistuje žádný univerzální „recept“ pro odvětvový přístup, žádný jednotný vzor použitelný pro všechny země. V návaznosti na toto školení Komise zřídila specializovanou „pracovní skupinu“, jejímž úkolem je zavést odvětvový přístup do praxe u všech politických priorit přistupujících zemí. Mezi další plánované kroky patří revize programové příručky a programových vzorů/šablon pro plánování na víceletém základě již na období 2012–2013 a postupně v souladu s odvětvovým přístupem i dále. První revize programových šablon byla dokončena koncem roku 2011; výsledkem jsou identifikační informační přehledy pro jednotlivá odvětví, které by měly vypracovat členské státy jako přípravný krok k vytvoření programů, a případně identifikační informační přehledy pro jednotlivé projekty. Revize programových šablon bude v roce 2012 pokračovat spolu s celkovou revizí programové příručky. V roce 2012 bude Komise nadále organizovat semináře a workshopy o odvětvových přístupech pro zaměstnance delegací EU a příjemce. Společný projekt týkající se monitorování, ukazatelů a hodnocení na západním Balkáně a v Turecku, který má realizovat Komise a Světová banka a o němž probíhá od roku 2011 diskuse, by měl být rovněž zahájen v roce 2012. Význam tohoto projektu, a obecně monitorování a hodnocení práce v širším kontextu odvětvového přístupu, je založen na očekávání, že rámec pro hodnocení výkonnosti, který stanoví jasnější cíle a měřitelné ukazatele pro odvětví, umožní kvantifikovat pokrok a že pravidelné monitorování pomůže zajistit, aby v případě, kdy program v daném odvětví nesplňuje své cíle, mohla být přijata opatření, díky nimž nabere realizace programu zase správný směr. Hlavní poznatky získané z hodnocení Při hodnocení s cílem podpořit přípravu předvstupních finančních nástrojů po roce 2013 bylo zjištěno, že pro vytvoření budoucího předvstupního finančního nástroje hovoří silné argumenty. Hodnotitelé upřednostňovali variantu pokračování současného programu s podobnou úrovní financování z EU. Dospěli při hodnocení rovněž k závěru, že hospodářské a širší přínosy rozšíření pro EU, včetně stávajících příjemců, by převážily nad náklady EU na zřízení nového finančního nástroje. První část tematického hodnocení podpory EU pro občanské společnosti na západním Balkáně a v Turecku se týkala posouzení logiky intervencí a vyplynulo z ní, že intervence jsou relevantní pro cíle uvedené ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech[9]. Měření pokroku je však zpochybněno neexistencí ukazatelů, které by dostatečně splňovaly kritéria ukazatelů SMART[10], a širokou definicí strategických cílů. Z hodnocení twinningu v Turecku vyplynul závěr, že naprostá většina twinningových projektů v Turecku dosahuje svých cílů a součinnost mezi twinningovými projekty a ostatními projekty financovanými Unií a/nebo dárci byla klíčovým faktorem úspěchu. Nejčastějšími příčinami neúspěchu těchto twinningových projektů mimo jiné byly: nedostatečná politická angažovanost, problémy se zadáváním zakázek, neodpovídající mobilizace odborníků z orgánů členských států a zastaralé posouzení potřeb. Podle strategického průběžného hodnocení regionální spolupráce na západním Balkáně a v Turecku by se plánování mohlo zlepšit zvýšením odpovědnosti příjemců u regionálních programů a zlepšením interakce se zúčastněnými stranami. V hodnocení se rovněž uvádí, že je třeba posílit soudržnost mezi regionálními a národními programy v rámci NPP, a to prostřednictvím systematičtějšího sdílení informací během fáze plánování. Celkové cíle by měly být úžeji propojeny s cíli projektu a měly by být měřitelné pomocí ukazatelů SMART. Z hodnocení vyplynulo, že se účinnost a účelnost pomalu zlepšují. Tematické hodnocení ukázalo, že zatímco celkové cíle informačních a komunikačních činností financovaných z NPP jsou jasné a soudržné na úrovni ústředí a delegací, specifické cíle jsou příliš široké a nesplňují kritéria SMART. Finanční prostředky z NPP na informační a komunikační činnosti jsou obecně využívány účelně. Účelnost by se však mohla zvýšit upozaděním činností s omezenou účinností a větším soustředěním zdrojů na omezený počet činností. Informační a komunikační činnosti jsou jasně viditelné a účelné pro publikum, které se o rozšíření zajímá, ale méně pro „neinformované“ publikum a širší veřejnost. Kromě toho bylo dokončeno tematické hodnocení předvstupní pomoci EU pro více příjemců na západním Balkáně a v Turecku v oblasti ochrany životního prostředí a snižování rizika katastrof. Vyplynulo z něj, že cíle jsou příliš široké a nedostatečně propojené v různých etapách plánování. Významným příspěvkem programů pro více příjemců bylo rovněž prosazování institucionálních změn na straně příjemců, jejichž cílem bylo společné řešení otázek týkajících se snižování rizika v oblasti životního prostředí a katastrof tím, že se podporovalo vytváření sítí a sdílení zkušeností. Dopad a udržitelnost programů omezuje nejednotné odhodlání a odpovědnost přijímajících zemí, které na ně často vymezí omezené lidské a finanční zdroje a někdy nezahrnou do plánů následná opatření po ukončení pomoci z EU. Víceleté dlouhodobé projekty se ukázaly jako účelné při vytváření udržitelných vazeb mezi účastníky, které přetrvají i po ukončení projektu. Hodnocení však také ukázalo, že šíření informací a zviditelňování nejsou při podpoře udržitelnosti zcela účelné. Spolupráce s dárcovskou komunitou v otázkách účinnosti pomoci V roce 2011 Komise pokračovala v koordinaci dárců týkající se různých otázek. Optimalizace účelnosti pomoci a prokazování výsledků a dopadu bylo jednou z nich. Během klíčové schůze, kterou pořádala OECD v únoru 2011, vyšly najevo některé konkrétní problémy. Tato schůze byla ukončena s tím, že je zapotřebí měřicích systémů iniciovaných dárci, které pomohou posílit související systémy v přijímajících zemích a napomohou pečlivému a dlouhodobému shromažďování údajů, jež bude vyhovovat potřebám více stran. Budoucí praxe by měla podporovat větší sbližování poptávky a nabídky v podávání zpráv o výsledcích. Společné monitorování a hodnocení by mohlo pomoci překonat problémy týkající se výkladu při posuzování účelnosti programů a strategií a doplňkovosti úsilí podporovaného různými partnery. Otázka výsledků byla rovněž klíčovým tématem 4. fóra na vysoké úrovni o účinnosti pomoci, které se konalo v listopadu 2011 v Pusanu. Komise zareagovala na problém ohledně „výsledků“ tím, že v listopadu 2011 zřídila skupinu odborníků EU specializovanou na výsledky s účastí odborníků z členských států a jiných dárců. Jedním z cílů, které má skupina sledovat v roce 2012, je rozvíjení společného přístupu EU k výsledkům, jak je uvedeno v závěrech ze zasedání Rady, které se konalo dne 14. května 2012, týkajících se sdělení „Agenda pro změnu“. V roce 2012 bude Komise zkoumat možnost vývoje společného rámce EU pro výsledky, který by mohl být rovněž referenčním rámcem pro měření a sdělování výsledků budoucí předvstupní pomoci. V roce 2012 bude Komise také pokračovat v práci na zpřístupnění údajů o předvstupní finanční pomoci podle standardu IATI[11] pro zveřejňování informací o pomoci. Význam lepšího sdělování výsledků a přijetí přístupu k vývoji programů více zaměřeného na výsledky vyzdvihla Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (členové ředitelství pro rozvoj a spolupráci) rovněž v rámci diskusí o OECD DAC Peer Review of the EU 2011-2012 (Výbor pro rozvojovou pomoc OECD: Vzájemné hodnocení EU v letech 2011–2012), do nichž Komise přispěla. Pokud jde o předvstupní pomoc, Komise zdůraznila, jak byly zásady účinnosti pomoci začleněny do politiky rozšiřování a souvisejících finančních nástrojů (NPP): v předvstupním procesu hrají klíčovou úlohu vlastní odpovědnost a sladění; odvětvový přístup se postupně rozšiřuje na řízení pomoci z NPP se zaměřením na klíčová odvětví v přistupujících zemích, jako je soudnictví a vnitřní věci; zesiluje se spolupráce s ostatními dárci, včetně evropských a mezinárodních finančních institucí (například v rámci WBIF[12]) a členských států EU (prostřednictvím twinningu); rozpočtová podpora se již považuje za možný způsob pomoci a mělo by tomu tak být i nadále v rámci NPP II, jsou-li k tomu nezbytné předpoklady a záruky. Komise zdůraznila také silný politický efekt, který na reformy má vyhlídka na členství v EU, a připomněla, že v souvislosti s přípravou přijímajících zemí na vstup do EU je cílem předvstupní pomoci také rozvoj (tato pomoc, s výjimkou u Chorvatska, se považuje za oficiální rozvojovou pomoc). Další vývoj v souladu s přístupem více zaměřeným na výsledky se dal očekávat od NPP II, a to s větší soustředěností na ukazatele pro měření výsledků a dopadu a možností finančního navýšení jako odměny za dobré výsledky. V této činnosti se bude pokračovat i v roce 2012, aby se zajistilo, že je předvstupní pomoc v souladu s různými iniciativami Komise, členských států a širší dárcovské komunity ke zlepšení koordinace dárců a účinnosti pomoci a k prokazování výsledků. 4. Největší úspěchy při realizaci a završování programů v roce 2011 Způsoby a struktury použité při realizaci: Výsledky za rok 2011 vykázaly významný pokrok v porovnání s předchozími roky, pokud jde o zadávání zakázek u většiny příjemců, zejména u těch, kteří směřují k decentralizovanému systému řízení pomoci. V Chorvatsku v roce 2011 vrcholila jednání o přistoupení s Evropskou unií, která byla ukončena dne 30. června 2011 a po nichž následoval dne 9. prosince 2011 podpis smlouvy o přistoupení. Poskytování finanční pomoci z EU Chorvatsku v roce 2011, také v souladu s prioritami vybranými ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech na období 2011–2013, doprovázelo tento vývoj, a to v podobě podpory na dokončení reforem a budování kapacity nezbytné pro přijetí závazků, které vyplývají z členství, v klíčových oblastech, jako je soudnictví a vnitřní věci nebo reforma veřejné správy, a také pokračující snahou připravit Chorvatsko na využívání fondů po přistoupení. Program NPP na rok 2011 v hodnotě 39,159 milionu EUR je v souladu s těmito prioritami. Zvláštní zpráva Účetního dvora, dokončená po schůzce mezi Komisí a Účetním dvorem v říjnu 2011, dospěla k závěru, že předvstupní pomoc z EU je významným přínosem pro podporu příprav Chorvatska na řízení strukturálních fondů a Fondu soudržnosti. Je v ní rovněž zdůrazněna potřeba dalšího pokroku při budování kapacit pro řízení fondů EU. V Turecku byl v roce 2011 zaznamenán pozitivní vývoj v řízení finanční pomoci. Tato země neustále zlepšuje kapacity klíčových institucí odpovědných za programování, využívání a monitorování finančních prostředků EU. Realizace projektů NPP v rámci všech jeho složek je nyní na dobré cestě a začíná se projevovat její významný dopad, neboť všem nezbytným provozním strukturám pro správu finančních prostředků NPP budou v nejbližší době svěřeny řídící pravomoci. Díky důležitým reformám se zlepšilo programování finančních prostředků poté, co byl v červnu 2011 přijat nový víceletý orientační plánovací dokument na období 2011–2013, založený na logice odvětvového přístupu. První kroky ke strategičtějšímu, cílenému a komplexnímu přístupu k programování byly učiněny v rámci programování finančních prostředků pro pomoc při transformaci a budování institucí (složka I) na rok 2011 s celkovou výší příspěvku z EU 229,968 milionu EUR, které se zaměřilo na omezený počet oblastí uvedených ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu, přičemž větší projekty se soustředily na priority procesu přistoupení a byly rovněž v souladu s odvětvovými prioritami. Po volbách v červnu 2011 se zvláštní důraz kladl na priority v odvětví soudnictví, vnitřních věcí a základních práv, jejichž cílem byly reformy nezbytné k vytvoření nezávislých a účinných donucovací orgánů v oblasti soudnictví a k rozvoji dialogu v občanské společnosti. Bylo také vynaloženo úsilí na zlepšení monitorování finančních prostředků díky reformě monitorovacího systému, přičemž byly stanoveny úlohy a odpovědnost jednotlivých orgánů a různé nástroje, které jsou pro tento účel k dispozici, a byla posílena kapacita tureckých orgánů. V návaznosti na žádost Islandu o členství v EU v červenci 2009 a s ohledem na jeho úroveň hospodářského a sociálního rozvoje a vysoký stupeň sladění s právními předpisy EU (Island je členem Evropského hospodářského prostoru a schengenského prostoru) je třeba finanční podporu z NPP poskytovat výhradně v rámci složky I NPP, „Pomoc při transformaci a budování institucí“. Víceletý orientační plánovací dokument na období 2011–2013, hlavní strategický plánovací dokument pro finanční pomoc z NPP na Islandu, byl přijat dne 8. dubna 2011. Na základě priorit stanovených ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu na období 2011–2013 byl národní program NPP na rok 2011 pro Island přijat dne 2. prosince 2011. Víceletý orientační plánovací dokument stanoví dva strategické cíle, které mají být financovány v rámci pomoci z NPP. Jednak je to další podpora budování institucionálních kapacit pro transpozici a provedení acquis, aby byl Island schopen přijmout závazky vyplývající z členství, a jednak je to posílení institucionální kapacity Islandu v jeho přípravě na účast a využívání strukturálních a jiných fondů EU. V rámci programu na rok 2011 bude podpořeno sedm projektů. Rozpočet je 12 milionů EUR, přičemž byla vzata v úvahu rovnováha mezi dvěma prioritními osami stanovenými ve víceletém orientačním plánovacím dokumentu. Bývalá jugoslávská republika Makedonie pokračovala v reformách souvisejících s přistoupením za podpory z NPP, hlavní problémy však v roce 2011 přetrvávaly. Využívání všech složek NPP, kromě složky II (Přeshraniční spolupráce), probíhalo poprvé v rámci decentralizovaného řízení, což znamená, že programy řídí příslušné vnitrostátní orgány, v současnosti pod kontrolou ex ante ze strany Evropské komise. Účinnost veřejné správy byla nízká, což souvisí s používáním složitých postupů, nedostatky v personálním obsazení a vysokou fluktuací úředníků. Ve srovnání s předchozími roky vyvinula přijímající země větší úsilí k tomu, aby využila dostupné finanční prostředky ze všech složek NPP, i když docházelo ke zřejmým zpožděním při zadávání veřejných zakázek. Omezený počet vhodných odborníků na vypracovávání zadávací dokumentace nebo posuzování návrhů brzdil zadávání veřejných zakázek, což mělo dopad zejména na složky I, III a IV NPP. V úrovni závazků a schopností se mezi sebou ministerstva lišila. Je třeba zvýšit informovanost a odhodlání, a posílit tak schopnost úspěšně využívat finanční prostředky z NPP. To navíc vyžaduje větší odpovědnost v oblasti strategického plánování a přípravy projektů v budoucnosti. Národní program na rok 2011 pro složku I, s příspěvkem z EU ve výši 28,903 milionu EUR, byl schválen v rámci zjednodušeného seskupování projektů podle odvětví v souladu s hlavními prioritami země. Podpora z EU naplánovaná dříve v rámci NPP na období 2007–2008 a řízená delegací EU byla v plném rozsahu kontraktována. Černá Hora pokračovala v roce 2011 ve svém úsilí o řešení problémů v klíčových prioritních oblastech, které Komise zdůraznila v roce 2010 ve svém stanovisku. Pokrok, kterého země dosáhla, potvrdila Evropská komise v říjnu 2011 tím, že doporučila zahájit přístupová jednání. Jak zdůrazňuje Komise ve svém průběžném monitorování a zprávách, pomoc Černé Hoře v rámci NPP v roce 2011 dále podpořila pokrok a reformní úsilí vnitrostátních orgánů. Většina pomoci z NPP byla naplánována v rámci složky I NPP – národního programu pomoci při transformaci a budování institucí – s celkovým příspěvkem z EU ve výši 26,494 milionu EUR. Za čerpání finančních prostředků z NPP nadále odpovídala především delegace EU v Podgorici. Současně se orgány Černé Hory začaly připravovat na přechod k decentralizovanému řízení. V návaznosti na to, že Černá Hora v prosinci 2010 získala status kandidátské země, byly finanční prostředky z NPP použity také na podporu vnitrostátních orgánů této země v jejich nezbytné přípravě na řízení pomoci v rámci složek NPP Regionální rozvoj, Rozvoj lidských zdrojů, jakož i Zemědělství a rozvoj venkova. Finanční pomoc z EU pro Albánii hrála v roce 2011 významnou úlohu v další podpoře této země na její cestě k evropské integraci. Probíhající projekty v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, veřejné správy a boje proti korupci dále pokročily a přinesly konkrétní výsledky. Tato podpora byla velmi důležitá pro to, aby Albánie splnila příslušné klíčové priority uvedené ve stanovisku Komise k žádosti Albánie o členství v Evropské unii z roku 2010. Bylo dosaženo pokroku v projektech v oblasti infrastruktury, zejména v odvětví dopravy (výstavba silnic na venkově), zatímco pokrok dosažený v oblasti vodohospodářství (výstavba čističek vody) byla pomalejší, a to částečně z důvodu nevyjasněných vlastnických vztahů. Albánské orgány se musí rovněž zaměřit na dlouhodobou údržbu infrastrukturních projektů. Mnoho projektů technické pomoci dále podporovalo různá ministerstva a státní instituce, díky čemuž bylo připraveno mnoho významných právních předpisů pro sbližování s acquis. V roce 2011 však patová politická situace mezi vládnoucí koalicí a opozicí, překonaná nakonec politickou dohodou z listopadu, zabránila výraznému pokroku v přijímání klíčových právních předpisů. Podíl finančních prostředků na smlouvy uzavřené v rámci programů NPP v letech 2007, 2008, 2009 a 2010 je velmi vysoký; pokračuje tak pozitivní trend, který započal v roce 2009. Došlo k dalšímu pokroku v přípravě na decentralizované řízení finančních prostředků z NPP. Byly zavedeny klíčové struktury a systémy v rámci složky I NPP a Albánie předložila žádost o svěření řízení na počátku roku 2012. Auditoři Evropské komise v současné době tuto žádost analyzují. Pokračovala rovněž práce na složkách NPP II–V, přičemž u složky V se pokročilo dále než u ostatních. V roce 2011 bylo dosaženo dalšího pokroku směrem k odvětvovému programování. Pokud jde o jeho praktické provádění, zůstávají některé otázky otevřené, zejména potřeba albánské vlády vypracovat realistický střednědobý rozpočtový výhled pro zavedené odvětvové strategie. Srbsko v roce 2011 obdrželo předvstupní finanční pomoc z NPP v rámci prvních dvou složek NPP (Pomoc při transformaci a budování institucí a Přeshraniční spolupráce), které byly stále řízeny delegací EU v Bělehradu. Příspěvek EU ze složky I NPP přidělený v roce 2011 činil 178,556 milionu EUR. Srbsko pokračovalo v přípravách na decentralizované řízení finančních prostředků EU ze složek I, II, III a IV dovršením fáze odstraňování nedostatků v prosinci 2011. V důsledku toho byla v lednu 2012 zahájena technická pomoc při vypracovávání posouzení souladu. Dne 8. července 2011 přijala Evropská komise národní program NPP na rok 2011. Zvláštní pozornost byla věnována přípravě na postupné zavádění odvětvového přístupu. Pokračovalo se na zvyšování schopnosti využívat finanční prostředky. Na konci roku 2011 delegace EU spravovala portfolio 708 probíhajících projektů, včetně značné částky pro taková odvětví, jako jsou reforma veřejné správy (26,3 milionu EUR), spravedlnost a vnitřní věci (11,95 milionu EUR) a sociální rozvoj (32,1 milionu EUR). Na základě víceletého orientačního plánovacího dokumentu na roky 2011–2013, výroční zprávy o pokroku, srbského posouzení potřeb mezinárodní pomoci a také posouzení kvality stávajících strategických dokumentů stanovilo osm odvětvových pracovních skupin, složených poprvé ze zástupců vlády i nevládních subjektů, prioritní odvětví. Finanční pomoc z EU pro Bosnu a Hercegovinu hrála v roce 2011 významnou úlohu v podpoře této země na její cestě k evropské integraci. NPP opět sloužil k podpoře úsilí této země o dosažení souladu s požadavky, které s sebou přináší proces přistoupení k EU, a o splnění závazků vyplývajících z dohody o stabilizaci a přidružení a prozatímní dohody. Prioritami v roce 2011 byly, kromě zmírňování následků hospodářské a finanční krize, především reforma veřejné správy a posilování právního státu. Příspěvek z EU na rok 2011 dosáhl 92,885 milionu EUR. Čerpání finanční pomoci EU v roce 2011 přineslo hmatatelné výsledky, včetně přijetí revidovaného akčního plánu pro strategii reformy veřejné správy, zavedení elektronického zveřejňování oznámení o veřejných zakázkách, instalace 34 stálých sítí stanic GPS v celé zemi, což usnadnilo přesné měření pozemků. Dalšími hmatatelnými výsledky bylo vytvoření Rady pro malé a střední podniky, vybudování sběrné kanalizační nádrže v Živinici a úspěšné provedení vůbec prvního celostátního očkování proti vzteklině. Zastoupení Evropské unie v Kosovu pokračovalo v řízení pomoci z EU Kosovu. Podařilo se mu přesáhnout své finanční cíle, a to jak u smluv, tak u plateb. Příprava ročního programu NPP na rok 2011 pro Kosovo byla dokončena, bylo přiděleno 62,900 milionu EUR, a započalo plánování ročních programů na roky 2012 a 2013. Účast Kosova na programu přeshraniční spolupráce v rámci NPP byla i v roce 2011 úspěšná; byly podepsány první dohody o financování programů ohledně přípravy programů přeshraniční spolupráce s Albánií a s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, jakož i další program s Černou Horou, který byl dokončen a následně schválen v prosinci 2011. Pokud jde o projekty, mezi významné úspěchy patří rekonstrukce posledních pěti mostů na silnici M2, spojující Kosovo s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií. Kromě toho Kosovo v roce 2011 uskutečnilo první sčítání lidu, domů a bytů po téměř třech desetiletích, jehož výsledkem jsou hodnotné statistické informace o obyvatelstvu a životních podmínkách, důležité při plánování politiky pro nadcházející desetiletí. Toto sčítání bylo financováno prostřednictvím svěřeneckého fondu spolufinancovaného z NPP na rok 2010. 5. TAIEX[13] SLAVÍ PATNÁCT LET TAIEX oslavil v roce 2011 patnácté výročí svého trvání. Základní zásady pro činnosti v rámci TAIEX sice zůstávají stále stejné, ale nástroj se neustále aktualizuje, aby byl schopen reagovat na současné výzvy v přistupujících regionech. V zemích přijímajících pomoc z NPP již bylo vynaloženo téměř 10 milionů EUR. Klíčové přednosti, díky kterým TAIEX měl a má stále tak velký úspěch, jsou: – ODPOVĚDNOST: TAIEX je především nástrojem reagujícím na poptávku; příjemci předkládají žádosti o konkrétní a uzpůsobenou pomoc, kterou si sami definují. Akce jsou uzpůsobeny tak, aby vyhovovaly žádostem příjemců, – ODSTRAŇOVÁNÍ NEDOSTATKŮ: TAIEX může doplňovat rozsáhlejší pomocnou činnost (twinning, technickou pomoc) a může nabídnout odborné znalosti k „odstranění nedostatků“, které nejsou hrazeny z jiných programů podpory, – PŘIZPŮSOBIVOST: pomoc se zpravidla poskytuje v krátkých, napjatých časových rámcích, – PARTNERSKÝ PŘÍSTUP: TAIEX je závislý na úřednících veřejné správy členských států, kteří provádějí právní předpisy EU v praxi a jsou ochotni a schopni sdílet své technické odborné znalosti s kolegy z orgánů veřejné správy přijímající země. Střednědobá technická pomoc, řada krátkodobých zásahů, které jsou sjednány předem a poté provedeny, vzrostla v oblasti zemědělství a bezpečnosti potravin. V současné době se tento přístup v rámci TAIEX používá při pomoci Islandu a Kosovu. Mimo tradiční akce v rámci TAIEX prokázal svůj přínos k posilování role občanské společnosti v demokratickém procesu v souvislosti s rozšířením také program Lidé lidem (People to People, P2P). V roce 2011 byl s cílem posílit kapacitu místních a regionálních orgánů v přípravě na přistoupení k EU zahájen nový program, nástroj pro místní správu (Local Administration Facility, LAF). Při praktickém provádění akcí v rámci nástroje TAIEX Evropská Komise využívala podpory externího poskytovatele služeb „Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit“. 6. REGIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE A PROGRAMY Pokroku bylo dosaženo rovněž v regionální spolupráci mezi zeměmi západního Balkánu v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, statistiky, energetiky, životního prostředí a civilní ochrany, kulturního dědictví a návratu uprchlíků. Regionální institut pro veřejnou správu (ReSPA) je nyní plně funkční. Nové dvoustranné dohody o policejní spolupráci a o vzájemné právní pomoci jsou pozitivními signály pro ostatní země západního Balkánu, aby se zavázaly k posílení spolupráce v oblasti soudnictví. Podobné úsilí bylo vyvinuto k podpoře a usnadnění místní a regionální spolupráce na vládní úrovni, jakož i s pomocí nevládních organizací, zejména prostřednictvím Igmanské iniciativy, iniciativy RECOM pro usmíření a sarajevského procesu v oblasti návratu uprchlíků. Jeho cílem je pokrok směrem k trvalému usmíření. Evropská komise ve spolupráci s norským ministerstvem zahraničních věcí zorganizovala v červnu 2011 v Hamaru v Norsku čtvrté zasedání řídícího výboru investičního rámce pro západní Balkán (WBIF). Ten schválil granty v hodnotě více než 21 milionů EUR na 19 projektů v regionu. Patří mezi ně například předběžná studie proveditelnosti regionálního projektu Jónsko-Jaderského plynovodu (v celkové délce 520 km), který by přispěl k vybudování regionálního plynového okruhu, studie proveditelnosti týkající se elektrického 400kV propojení mezi Srbskem, Černou Horou a Bosnou a Hercegovinou a příprava výstavby a další rozvoj regionálního střediska pro vzdělávání podnikatelů v Chorvatsku. Na 5. zasedání řídícího výboru WBIF v prosinci 2011 v Lucemburku bylo schváleno 22 grantů v celkové hodnotě 59 milionů EUR. Očekává se, že tyto granty by mohly přilákat půjčky a finanční prostředky z mezinárodních finančních institucích ve výši více než 1 miliardy EUR pro investice do infrastruktury. Řídící výbor schválil nástroj pro rozvoj podniků a inovace v zemích západního Balkánu (Western Balkan Enterprise Development and Innovation Facility, EDIF), financovaný v rámci programu pro více příjemců z NPP v roce 2011, jako první opatření pro rozvoj soukromého sektoru, které bude financováno z WBIF. V roce 2011, od vytvoření WBIF v prosinci 2009, dosáhlo 123 grantů na realizované projekty hodnoty 220 milionů EUR, která přiláká téměř 5 miliard EUR ve formě půjček a celkové potenciální investice ve výši téměř 10 miliard EUR v pěti klíčových odvětvích – energetika, životní prostředí, doprava, sociální otázky a rozvoj soukromého sektoru. Závěry V roce 2011 došlo k důležitému pokroku na cestě k tomu, aby pomoc přistupujícím zemím jako nedílná součást strategie rozšíření byla strategičtější, soudržná a orientovaná na výsledky. Právní a strategický rámec plánování, který Komise navrhla pro poskytování předvstupní pomoci od roku 2014, posílí svou vazbu na politické monitorování a podávání zpráv a zavede rámec, jehož cílem bude dosažení výsledků, praktický dopad a odměňování výkonu. To přispěje k dalšímu zvýšení přidané hodnoty finančních prostředků EU přidělených přistupujícím zemím, neboť vzniknou silnější pobídky pro transformaci jejich společností, právních systémů a hospodářství, která je pro vstup do EU nezbytná, a to ke vzájemnému prospěchu Unie i zemí přijímajících pomoc z NPP a jejich občanů. Stav čerpání finanční pomoci z NPP ke dni 31. prosince 2011 jako procentní podíl z celkových prostředků na závazky (2007–2011): K 31. prosinci 2011, složka I NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro rozšíření: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || smluvně vázáno || procentní podíl || vyplaceno || procentní podíl Albánie || 348,37 || 233,69 || 67,1 % || 102,45 || 29,4 % Bosna a Hercegovina || 389,83 || 186,98 || 48,0 % || 103,26 || 26,5 % Chorvatsko || 206,06 || 100,62 || 48,8 % || 71,19 || 34,5 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 174,02 || 66,66 || 38,3 % || 48,53 || 27,9 % Island || 12,00 || 0,00 || 0,0 % || 0,00 || 0,0 % Kosovo || 475,10 || 341,42 || 71,9 % || 211,48 || 44,5 % Černá Hora || 134,24 || 89,83 || 66,9 % || 61,02 || 45,5 % Srbsko || 857,39 || 593,38 || 69,2 % || 380,14 || 44,3 % Turecko || 1 164,66 || 597,40 || 51,3 % || 425,14 || 36,5 % Více příjemců || 729,18 || 597,32 || 81,9 % || 431,30 || 59,1 % Celkem || 4 490,85 || 2 807,30 || 62,5 % || 1 834,51 || 40,8 % K 31. prosinci 2011, složka II NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro rozšíření: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || smluvně vázáno || procentní podíl || vyplaceno || procentní podíl Albánie || 18,59 || 2,76 || 14,8 % || 2,16 || 11,6 % Bosna a Hercegovina || 12,52 || 4,77 || 38,1 % || 3,12 || 24,9 % Chorvatsko || 12,52 || 4,42 || 35,3 % || 2,09 || 16,7 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 15,53 || 1,97 || 12,7 % || 1,05 || 6,7 % Kosovo || 3,00 || 0,06 || 2,0 % || 0,03 || 1,0 % Černá Hora || 14,94 || 5,45 || 36,5 % || 3,62 || 24,2 % Srbsko || 16,37 || 6,57 || 40,1 % || 4,63 || 28,3 % Turecko || 7,00 || 1,13 || 16,2 % || 0,49 || 7,0 % Celkem || 100,47 || 27,13 || 27,0 % || 17,19 || 17,1 % K 31. prosinci 2011, složka II NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro regionální politiku: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || vyplaceno || procentní podíl Oblast Jaderského moře || 166,49 || 45,22 || 27,2 % Slovinsko–Chorvatsko || 28,95 || 11,28 || 39,0 % Maďarsko–Chorvatsko || 35,54 || 12,57 || 35,4 % Maďarsko–Srbsko || 33,97 || 12,33 || 36,3 % Rumunsko–Srbsko || 36,01 || 10,17 || 28,3 % Bulharsko–Srbsko || 21,26 || 5,78 || 27,2 % Bulharsko–Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 12,14 || 3,30 || 27,2 % Bulharsko–Turecko || 18,49 || 5,02 || 27,2 % Řecko–Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 10,20 || 3,93 || 38,5 % Řecko–Albánie || 7,67 || 2,95 || 38,5 % Celkem || 370,72 || 112,54 || 30,4 % K 31. prosinci 2011, složka III NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro regionální politiku: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || vyplaceno || procentní podíl Chorvatsko || 257,35 || 78,03 || 30,3 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 109,20 || 26,96 || 24,7 % Turecko || 1 055,50 || 333,11 || 31,6 % Celkem || 1 422,05 || 438,09 || 30,8 % K 31. prosinci 2011, složka IV NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || vyplaceno || procentní podíl Chorvatsko || 69,98 || 22,20 || 31,7 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 33,50 || 9,61 || 28,7 % Turecko || 299,70 || 64,51 || 21,5 % Celkem || 403,18 || 96,32 || 23,9 % K 31. prosinci 2011, složka V NPP, realizovaná Generálním ředitelstvím pro zemědělství a rozvoj venkova: v milionech EUR || vyčleněno na závazky || vyplaceno || procentní podíl Chorvatsko || 129,40 || 25,78 || 19,9 % Bývalá jugoslávská republika Makedonie || 47,50 || 10,25 || 21,6 % Turecko || 463,00 || 80,94 || 17,5 % Celkem || 639,90 || 116,96 || 18,3 % [1] Podrobnější informace o správě těchto programů a výdajů – např. o řízení a odpovědnosti, rizicích a kontrolách, legalitě a správnosti, chybovosti a případných důsledcích, pokud jde o přiměřenou jistotu – lze nalézt ve Výroční zprávě o činnosti GŘ pro rozšíření za rok 2011. Komise v rámci své povinnosti podrobně informovat Radu a Evropský parlament každoročně vydává zprávu o předvstupní pomoci. Předchozí zpráva za rozpočtový rok 2010 byla vydána v roce 2011 a je veřejně přístupná na internetové adrese http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2] Pracovní dokument útvarů Komise – přiložený k dokumentu „Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Zpráva o finanční pomoci při rozšiřování EU za rok 2011 (NPP, PHARE, CARDS, předvstupní nástroj pro Turecko a přechodový nástroj). [3] Na nástroj předvstupní pomoci (NPP) je v období 2007–2013 vyčleněno celkem 11,5 miliardy EUR. Prostřednictvím NPP se dostává podpory Albánii, Bosně a Hercegovině, Chorvatsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Srbsku, Turecku, Islandu (od roku 2011) a Kosovu*. Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova. Prostřednictvím tohoto nástroje jsou v přijímajících zemích podporovány reformy a jejich postupné sbližování se standardy a politikami Evropské unie a s acquis, a to s cílem připravit tyto země na budoucí členství v EU. [4] Program Phare, původně vytvořený v roce 1989 jako program s názvem Polsko a Maďarsko: pomoc při restrukturalizaci jejich hospodářství (Poland and Hungary: Assistance for Restructuring their Economies, PHARE), se z Polska a Maďarska rozšířil na současných deset zemí. Díky němu dostává pomoc osm z deseti členských států, které přistoupily v roce 2004: Česká republika, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Slovensko a Slovinsko, jakož i ty země, které přistoupily v roce 2007 (Bulharsko a Rumunsko), a to v období rozsáhlé hospodářské restrukturalizace a politických změn. Phare znamená ve francouzštině maják. Do roku 2000 využívaly pomoci z programu i země západního Balkánu (Albánie, Makedonie a Bosna a Hercegovina). Od roku 2001 však poskytuje finanční pomoc těmto zemím program s názvem Pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci na Balkáně (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stability in the Balkans, CARDS). Toto nařízení zrušuje nařízení o programu OBNOVA, mění nařízení o programu Phare a stanoví jednotný rámec pro pomoc zemím jihovýchodní Evropy: program CARDS. Nástroj předvstupní pomoci (NPP), který ho nahrazuje, byl spuštěn v roce 2007. [5] Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Island, Černá Hora a Turecko. Srbsku byl udělen status kandidátské země v březnu 2012. [6] Albánie, Bosna a Hercegovina a Kosovo. [7] Jednání o přistoupení byla zahájena dne 29. června 2012. [8] Viz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o nástroji předvstupní pomoci (NPP II), KOM (2011) 838 v konečném znění, 7.12.2011. [9] Víceleté orientační plánovací dokumenty (Multiannual Indicative Planning Documents, MIPD). [10] Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a časově vymezené. [11] Mezinárodní iniciativa na podporu transparentnosti rozvojové pomoci (International Aid Transparency Initiative, IATI). [12] Investiční rámec pro západní Balkán (Western Balkan Investment Framework), viz níže. [13] Technická pomoc a výměna informací.