Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie /* COM/2014/0358 final - 2014/0180 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Poté, co byla přijata směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES[1] („směrnice“) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí[2], mělo by být stanoveno, že se pravidla obsažená v těchto směrnicích použijí na veřejné zakázky, jež evropské orgány zadávají na vlastní účet. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Vzhledem k tomu, že tímto návrhem mají být pouze provedeny uvedené nové směrnice o zadávání veřejných zakázek a o udělování koncesí, nebyla pořádána veřejná konzultace. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Změny zapracovávané do finančního nařízení („FN“) lze rozčlenit do tří hlavních kategorií. První série změn má FN a směrnici sladit. Do nařízení jsou tedy zapracována nová ustanovení, např. o tržních konzultacích, novém druhu řízení v podobě inovačního partnerství, o důležitém požadavku na plnění právních předpisů o ochraně životního prostředí a předpisů sociálně- a pracovněprávních, dále o hodnocení kritérií, pro něž nebylo stanoveno konkrétní pořadí, a o metodice, podle níž jsou veřejné zakázky zadávány podle ekonomicky nejvýhodnější nabídky. Do FN jsou dále vůbec poprvé začleněna ustanovení o koncesích na stavební práce a služby, které jsou předmětem týchž postupů jako veřejné zakázky. Druhá kategorie změn je provedena v ustanoveních o vyloučení z účasti v zadávacím řízení. Důvody vyloučení jsou zpřesněny a sladěny se směrnicí a totéž platí pro možnost, aby dotčený hospodářský subjekt přijal nápravná opatření. Aby nedocházelo k záměnám, je vyloučení z účasti v řízení zřetelně odlišeno od odmítnutí v daném řízení. Ochrana finančních zájmů Unie je posílena zřízením jednotného systému, do nějž je začleněna stávající ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů. Smyslem systému je zajistit jednak včasné odhalování a prevenci rizik, jednak zveřejňování informací o vyloučených hospodářských subjektech. Rozhodnutí o vyloučení zájemců a uchazečů, které následuje po rozboru daného případu, má přijímat nově ustavený zvláštní výbor, jenž hospodářským subjektům zaručuje právo na obhajobu. Třetí kategorie změn spočívá ve zpřesnění a zjednodušení textu nařízení. V mezích vytyčených směrnicí a finančními limity, při jejichž dosažení se směrnice použije, jsou přezkoumána ustanovení o zadávání veřejných zakázek. Smyslem tohoto přezkumu je zajistit jednotnost terminologie, kterou používá příslušná hlava nařízení, a zpřesnit některá pravidla. Zpřesněna a zjednodušena byla opatření týkající se uveřejňování informací v případě překročení či nedosažení finančních limitů, dále požadavky na otevírání obálek, hodnocení nabídek a odmítání nabídek nesplňujících požadavky, jakož i požadavky na bankovní záruky v případě veřejných zakázek na stavební práce a složité služby. Předmětem zpřesnění a zjednodušení byla dále skutečnost, že orgány Unie jsou podle směrnice pokládány za centrální veřejné zadavatele, odkaz na finanční limity vyplývající ze směrnice, elektronická řízení a možnost, aby orgány zpřístupnily zadávací řízení mezinárodním organizacím. 2014/0180 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (EU, EURATOM) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Účetního dvora[3], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012[4] stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie. Obsahuje zejména též pravidla o zadávání veřejných zakázek. Dne 26. února 2014 byla přijata směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU[5] o zadávání veřejných zakázek a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU[6] o udělování koncesí. Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je tedy nutno přizpůsobit, tak aby tyto směrnice zohledňovalo v případě veřejných zakázek, jež orgány Unie zadávají na svůj vlastní účet. (2) Měly by být doplněny některé definice a mělo by být provedeno určité technické zpřesnění, tak aby terminologie nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 byla s terminologií směrnic 2014/24/EU a 2014/23/EU v souladu. (3) V případech veřejných zakázek, jejichž hodnota je vyšší, resp. nižší než finanční limity stanovené směrnicí 2014/24/EU, by měla být zpřesněna opatření týkající se uveřejňování informací ex ante a ex post, která je nutno provést k zahájení zadávacího řízení. (4) Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by mělo obsahovat vyčerpávající seznam všech zadávacích řízení, jichž mohou orgány Unie využít, a to bez ohledu na finanční limit. (5) V souladu se směrnicí 2014/24/EU by mělo nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 umožňovat, aby byly před zahájením zadávacího řízení provedeny tržní konzultace. (6) Ochrana finančních zájmů Unie by měla být posílena zřízením jednotného systému, do nějž bude začleněna stávající ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů. Smyslem systému by mělo být zajistit jednak včasné odhalování a prevenci rizik, jednak centralizaci informací o vyloučených hospodářských subjektech. (7) Za provozování tohoto systému, jenž slouží včasnému odhalování rizik a evidenci vyloučených subjektů, odpovídá Komise, avšak na včasném odhalování rizik by se měly přímo podílet i ostatní orgány a instituce. (8) Ochrana finančních zájmů Unie by měla být posílena zkvalitněním pravidel, jimiž se řídí vylučování z účasti na zadávacím řízení. (9) Rozhodnutí o vyloučení určitého hospodářského subjektu, zejména z účasti na zadávacím řízení, a o uložení finanční sankce by měl přijímat nově ustavený centralizovaný výbor zřízený Komisí. Tento výbor by měl být složen z hlavních dotčených zástupců na straně Komise a zúčastněných orgánů, institucí a jiných subjektů Unie. (10) V souladu se směrnicí 2014/24/EU by mělo nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 upřesnit seznam protiprávních jednání, jež zakládají důvod pro vyloučení a týkají se zejména dětské práce či jiných forem obchodování s lidmi. Mělo by být upřesněno, že důvodem pro vyloučení je závažné porušení smlouvy na veřejnou zakázku. (11) Rozhodnutí o vyloučení by nemělo být proti hospodářskému subjektu přijímáno v případě, může-li tento subjekt přijetím nápravných opatření prokázat svou spolehlivost. Tato možnost by neměla být dána v případě nejzávažnější trestné činnosti. (12) Nově ustavený výbor by měl hospodářský subjekt vyloučit z účasti na zadávacím řízení na základě důkazů v případě vážného profesního pochybení, podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz, financování terorismu, teroristických trestných činů, dětské práce či jiných forem obchodování s lidmi a závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku. (13) Tento výbor by měl hospodářským subjektům zaručovat právo na obhajobu. V případě podvodu, korupce či jiného protiprávního jednání, které ohrožují finanční zájmy Unie, avšak dosud nejsou předmětem pravomocného rozsudku, by měl mít výbor možnost odložit příležitost, aby se hospodářský subjekt mohl vyjádřit. Tento odklad by měl být odůvodněný pouze v případech, jsou-li dány naléhavé a legitimní důvody pro zachování důvěrnosti vyšetřování. (14) Veřejný zadavatel by měl hospodářský subjekt vyloučit z účasti na zadávacím řízení též v případě, že nabylo právní moci správní rozhodnutí či rozsudek ve věci vážného profesního pochybení, porušení povinností vztahujících se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo daní, podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz, financování terorismu, teroristických trestných činů, dětské práce či jiných forem obchodování s lidmi. (15) Kritéria pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení by měla být zřetelně odlišena od kritérií, jež vedou k případnému odmítnutí v daném řízení. (16) Subjekty, jež se podílejí na plnění rozpočtu, by v případě, že v rámci vlastní pravomoci přijímají rozhodnutí o vyloučení určitého hospodářského subjektu k ochraně finančních zájmů Unie, měly informace o tomto subjektu sdílet s ostatními. (17) Doba vyloučení by měla být omezena v souladu se směrnicí 2014/24/EU. (18) K tomu, aby byl posílen odrazující účinek pravidel o vyloučení a finančních sankcích, by měly být informace o hospodářských subjektech, které se nacházejí v situaci zakládající vyloučení, zveřejňovány na internetové stránce Komise, a to v souladu s požadavky na ochranu osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 45/2001[7] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES[8]. (19) V souladu se směrnicí 2014/24/EU by mělo nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 umožňovat, aby ověřování kritérií pro vyloučení, uplatňování kritérií pro výběr a zadávání veřejných zakázek, jakož i ověřování souladu se zadávací dokumentací probíhalo v libovolném pořadí. Mělo by být tedy možné nabídku odmítnout na základě kritérií pro zadávání veřejných zakázek, aniž by předtím proběhla kontrola kritérií pro vyloučení či kritérií pro výběr daného uchazeče. (20) Veřejné zakázky by měly být zadávány podle kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky v souladu se směrnicí 2014/24/EU. (21) Mělo by být upřesněno, že otevřeny a vyhodnoceny by měly být všechny nabídky ve všech řízeních, bez ohledu na to, zda byla ustavena zvláštní komise pro otevírání obálek či hodnotící výbor. Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky by mělo vždy vycházet z hodnocení. (22) Jelikož kritéria nejsou uplatňována v žádném konkrétním pořadí, je nutno upravit možnost, aby odmítnutým uchazečům, kteří podali nabídky splňující požadavky, byly na jejich žádost sděleny vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky. (23) V případě stavebních prací, dodávek a složitých služeb by měla být upravena možnost požadovat smluvní jistotu, tak aby bylo zaručeno plnění podstatných smluvních povinností v souladu s běžnou praxí v daném odvětví a aby bylo zajištěno řádné plnění smlouvy na veřejnou zakázku po celou dobu jejího trvání. (24) Je nutno upravit možnost, aby bylo plnění smlouvy na veřejnou zakázku pozastaveno s cílem určit, zda nedošlo k závažnému pochybení, nesrovnalosti či podvodu. (25) S cílem určit, které finanční limity a řízení se použijí na orgány Unie, je nezbytné upřesnit, že jsou tyto orgány pokládány za centrální veřejné zadavatele ve smyslu směrnice 2014/24/EU. (26) Je vhodné doplnit do nařízení odkaz na oba finanční limity, jež směrnice 2014/24/EU stanoví pro stavební práce a pro dodávky a služby. Tyto finanční limity by měly být použitelné též na koncese, a to z důvodu zjednodušení a řádného finančního řízení a s přihlédnutím ke specifikům potřeb orgánů Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Aktualizace těchto finančních limitů, kterou směrnice 2014/24/EU stanoví, by tedy byla na zadávání veřejných zakázek orgány Unie přímo použitelná. (27) Je nutno vyjasnit podmínky, za nichž se použije odkladná lhůta. (28) Je nutno vyjasnit, které hospodářské subjekty mají v závislosti na místě svého usazení přístup k zadávání veřejných zakázek orgány Unie, a výslovně upravit možnost, aby tento přístup měly též mezinárodní organizace. (29) Důvody pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení by mělo být možno použít i na další nástroje plnění rozpočtu, např. granty, ceny a finanční nástroje, dále na odborníky, jimž je vyplácena odměna, jakož i v případě nepřímého řízení. (30) Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by tedy mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se mění takto: (1) V prvním pododstavci čl. 60 odst. 2 se písmeno d) nahrazuje tímto: „d) používají náležitá pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím veřejných zakázek, grantů, cen a finančních nástrojů, včetně plnění povinností podle čl. 108 odst. 5;“. (2) Název hlavy V v části první se nahrazuje tímto: „HLAVA V ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK A KONCESE“. (3) V části první hlavě V kapitole 1 se oddíly 1, 2 a 3 nahrazují tímto: „Oddíl 1 Oblast působnosti a zásady zadávání Článek 101 Definice pro účely této hlavy 1. „Zadáváním veřejných zakázek“ se rozumí pořízení nemovitostí, stavebních prací, dodávek nebo služeb prostřednictvím veřejné zakázky, a to jedním či více veřejnými zadavateli od hospodářských subjektů vybraných těmito veřejnými zadavateli. 2. „Veřejnou zakázkou“ nebo „smlouvou na veřejnou zakázku“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, jejímž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu. Předmětem veřejných zakázek mohou být: a) nemovitosti; b) dodávky; c) stavební práce; d) služby. 3. „Koncesí“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, kterou je hospodářskému subjektu svěřeno provedení stavebních prací nebo řízení služeb. Odměna spočívá buď výhradně v právu braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací či poskytování služeb, nebo v tomto právu společně s platbou. Udělením koncese na stavební práce nebo na služby se na koncesionáře přenáší provozní riziko při braní užitků vyplývajících z využívání provedených stavebních prací nebo z poskytování služeb, přičemž může jít o riziko na straně poptávky, riziko na straně nabídky, nebo riziko na straně poptávky i nabídky. Má se za to, že koncesionář převzal provozní riziko, pokud mu za běžných provozních podmínek není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při předmětném provozování stavby nebo poskytování služeb. 4. Pojem „veřejná zakázka“ zahrnuje též koncesi. 5. „Rámcovou smlouvou na veřejnou zakázku“ se rozumí smlouva na veřejnou zakázku mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. 6. „Hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt, které nabízejí dodání výrobků, provedení stavebních prací nebo poskytování služeb. 7. „Zadávací dokumentací“ se rozumějí všechny dokumenty vypracované veřejným zadavatelem nebo na něž veřejný zadavatel odkazuje, aby popsal či určil prvky řízení, mezi něž patří opatření týkající se uveřejňování informací podle článku 103, zadávací nebo popisná dokumentace, návrh smlouvy a výzva k podávání nabídek. 8. S výjimkou článků 106 až 108 se tato hlava nepoužije na granty ani na smlouvy o technické pomoci vymezené v souladu s čl. 125 odst. 8, jež jsou uzavřeny s EIB nebo Evropským investičním fondem. 9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice a oblasti působnosti veřejných zakázek a koncesí, jakož i rámcových smluv na veřejné zakázky a zvláštních veřejných zakázek. Článek 102 Zásady vztahující se na zadávací řízení a veřejné zakázky 1. Všechna zadávací řízení a veřejné zakázky se musí řídit zásadami transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace. 2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije jednací řízení uvedené v čl. 104 odst. 1 písm. d). Veřejní zadavatelé nesmějí rámcových smluv na veřejné zakázky zneužívat ani je používat tak, aby jejich účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení či narušení. Oddíl 2 Uveřejňování informací Článek 103 Opatření týkající se uveřejňování informací 1. V případě řízení, v nichž je dosažen či překročen finanční limit podle čl. 118 odst. 1 nebo článku 190, je veřejný zadavatel povinen uveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie: a) oznámení o zahájení zadávacího řízení, s výjimkou případů, kdy se jedná o řízení podle čl. 104 odst. 1 písm. d); b) oznámení o výsledku zadávacího řízení. 2. Řízení, v nichž není dosažen finanční limit podle článku 118 nebo článku 190, se vyhlašují vhodným způsobem. 3. Určité informace o výsledku zadávacího řízení se nemusí uveřejňovat, pokud by poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům hospodářských subjektů nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi nimi. 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na vyhlašování řízení a uveřejňování oznámení. Oddíl 3 Zadávací řízení Článek 104 Zadávací řízení 1. Zadávací řízení, jejichž předmětem je udělování koncesí nebo veřejných zakázek včetně rámcových smluv na veřejné zakázky, mají některou z těchto forem: a) otevřené řízení; b) užší řízení včetně řízení na bázi dynamického nákupního sytému; c) soutěž o návrh; d) jednací řízení; e) soutěžní dialog; f) jednací řízení s uveřejněním; g) inovační partnerství; h) řízení, při nichž je uveřejňována výzva k projevení zájmu. 2. Je-li veřejná zakázka nebo rámcová smlouva na veřejnou zakázku předmětem zájmu dvou nebo více orgánů, výkonných agentur či subjektů podle článků 208 a 209 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, jsou dotčení veřejní zadavatelé oprávněni provést řízení a řídit následnou veřejnou zakázku, zadanou přímo či na základě rámcové smlouvy, na interinstitucionální bázi pod vedením jednoho ze svých řad. Interinstitucionálních řízení jsou oprávněny se účastnit subjekty zřízené Radou v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU. Podmínky rámcové smlouvy na veřejnou zakázku se použijí pouze mezi těmi veřejnými zadavateli, kteří jsou jako takoví pro tento účel označeni od zahájení zadávacího řízení, a hospodářskými subjekty, které jsou stranou této rámcové smlouvy. 3. Je-li k provedení společné akce určitého orgánu a jednoho nebo více veřejných zadavatelů z členských států zapotřebí zadat veřejnou zakázku nebo uzavřít rámcovou smlouvu na veřejnou zakázku, mohou tento orgán a tito veřejní zadavatelé provést zadávací řízení společně v určitých situacích, jež budou upřesněny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Společného zadávání veřejných zakázek se mohou účastnit také státy ESVO a země kandidující na členství v Unii, pokud tuto možnost výslovně stanoví dvoustranná nebo vícestranná smlouva. 4. Jednacího řízení smí veřejný zadavatel využít pouze v případech uvedených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. 5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů zadávacích řízení, dynamického nákupního systému, společného zadávání veřejných zakázek, veřejných zakázek nízké hodnoty a platby na základě faktur. Článek 105 Příprava řízení 1. Před zahájením řízení může veřejný zadavatel vést předběžnou tržní konzultaci s cílem připravit zadání veřejné zakázky. 2. Veřejný zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí předmět veřejné zakázky pomocí popisu svých potřeb a požadovaných vlastností stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež mají být pořízeny, a stanoví použitelná kritéria. Zároveň uvede, které prvky představují minimální požadavky, jež musí splňovat všechny nabídky. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se obsahu zadávací dokumentace a předběžné tržní konzultace. Článek 106 Kritéria pro vyloučení 1. Z účasti v zadávacím řízení je hospodářský subjekt vyloučen v případech: a) úpadku, insolvenčního nebo likvidačního řízení, správy majetku ze strany likvidátora nebo soudu, dohody o vyrovnání s věřiteli, pozastavení obchodní činnosti nebo srovnatelné situace vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů; b) vážného profesního pochybení, jež bylo prokázáno důkazy konstatovanými v rozhodnutí výboru podle článku 108 nebo v pravomocném rozsudku či správním rozhodnutí; c) pravomocným rozsudkem či správním rozhodnutím zjištěného nesplnění povinností vztahujících se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů země, v níž je usazen, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo země, ve které se má veřejná zakázka uskutečnit; d) podvodu, korupce, účasti na zločinném spolčení, praní peněz, financování terorismu, teroristických trestných činů, dětské práce či jiných forem obchodování s lidmi, jež byly prokázány důkazy konstatovanými výborem podle článku 108 nebo v pravomocném rozsudku; e) závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku, která je financována z rozpočtu Unie, v návaznosti na rozhodnutí výboru podle článku 108; f) nesrovnalostí, jež byly prokázány důkazy konstatovanými v rozhodnutí výboru podle článku 108 nebo v pravomocném rozsudku či správním rozhodnutí. 2. Hospodářský subjekt je vyloučen v případě, že se v některé ze situací vyjmenovaných v odstavci 1 nachází osoba, která je členem jeho správního, řídicího či dozorčího orgánu nebo je oprávněna za něj jednat či jej zastupovat, rozhodovat o něm nebo jej ovládat. 3. S výjimkou případů podle odst. 1 písm. d) je veřejný zadavatel oprávněn rozhodnout, že dotčený hospodářský subjekt nevyloučí, přijme-li tento subjekt k prokázání své spolehlivosti nápravná opatření. Na omezenou dobu do přijetí nápravných opatření podle prvního pododstavce je veřejný zadavatel oprávněn o nevyloučení dotčeného hospodářského subjektu rozhodnout v případě, je-li to nezbytné k zajištění nepřetržitosti činnosti. Své rozhodnutí přijaté v takovém případě je veřejný zadavatel povinen odůvodnit. 4. Ustanovení odst. 1 písm. a) se nepoužije na nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od likvidátorů v případě insolvenčního řízení, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních předpisů. 5. Hospodářský subjekt je povinen prohlásit, že se nenachází v žádné ze situací podle odstavce 1 tohoto článku zakládajících vyloučení nebo že je u něj dán některý z případů podle odstavce 3 tohoto článku. Totéž prohlášení hospodářský subjekt případně předloží za subjekt, jehož způsobilosti hodlá využít. Veřejný zadavatel však může od těchto požadavků upustit v případě zakázek velmi nízké hodnoty. 6. Na žádost veřejného zadavatele je hospodářský subjekt povinen náležitým způsobem doložit, že se nenachází v žádné ze situací podle odstavce 1 zakládajících vyloučení. Má-li veřejný zadavatel pochybnosti o dodržení požadavků odstavce 2, je hospodářský subjekt povinen předložit na jeho žádost informace o osobách, které jsou členem správního, řídicího či dozorčího orgánu nebo jsou oprávněny za něj jednat či jej zastupovat, rozhodovat o něm nebo jej ovládat. Na žádost je dále povinen náležitým způsobem doložit, že se určitá osoba či několik těchto osob nenacházejí v některé ze situací podle odstavce 1 zakládajících vyloučení. 7. Veřejný zadavatel je rovněž oprávněn ověřit, zda se v žádné ze situací podle odstavce 1 tohoto článku zakládajících vyloučení nenachází subdodavatel nebo že je u tohoto subdodavatele dán některý z případů podle odstavce 3 tohoto článku. 8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice situací zakládajících vyloučení, nápravných opatření, prohlášení a důkazů o tom, že se hospodářský subjekt nenachází v některé ze situací podle odstavce 1 tohoto článku zakládajících vyloučení. Článek 107 Odmítnutí v daném řízení 1. Veřejnou zakázku nelze v daném řízení zadat hospodářskému subjektu, který: a) se nachází v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 a 2 zakládajících vyloučení; b) poskytl informace, které jsou požadovány jako podmínka pro účast v řízení, vědomě nesprávné; c) byl zapojen do přípravy zadávací dokumentace, znamená-li tato skutečnost narušení hospodářské soutěže, které nelze napravit jiným způsobem. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se opatření proti narušení hospodářské soutěže, jakož i prohlášení a důkazů o tom, že se hospodářský subjekt nenachází v některé ze situací podle odstavce 1 tohoto článku zakládajících vyloučení. Článek 108 Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů 1. Komise zřídí a provozuje systém k ochraně finančních zájmů Unie. Tento systém zajišťuje, aby byla včas odhalována rizika ohrožující finanční zájmy Unie, aby byly vylučovány hospodářské subjekty, které se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 zakládajících vyloučení, a aby hospodářskému subjektu, který se nachází v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. b), d), e) a f) zakládajících vyloučení, byla uložena finanční sankce. 2. Základem včasného odhalování rizik ohrožujících finanční zájmy Unie jsou informace, jež předkládají tyto subjekty: a) úřad OLAF v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013*, jestliže při probíhajícím vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní opatření k ochraně finančních zájmů Unie; b) schvalující osoba na straně Komise či výkonné agentury, a to v případě předpokládaného vážného profesního pochybení, nesrovnalostí, podvodu nebo závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku; b) jiný orgán, instituce či evropský subjekt, a to v případě předpokládaného vážného profesního pochybení, nesrovnalostí, podvodu nebo závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku. Informace podle prvního pododstavce písm. a), b) a c) je nutno předložit neprodleně prostřednictvím účetního systému Komise schvalujícím osobám na straně Komise a jejích výkonných agentur, všech ostatních orgánů, institucí a jiných evropských subjektů, tak aby mohly přijmout preventivní dočasná a ochranná opatření při plnění rozpočtu. Tato opatření nesmějí překročit rámec, jejž vymezují podmínky zadávací dokumentace. 3. V případě situací podle čl. 106 odst. 1 písm. b), d), e) a f) ustaví Komise výbor, jestliže o to požádá schvalující osoba na straně Komise či výkonné agentury, nebo ustaví společný výbor, jestliže o to požádá jiný orgán, instituce nebo jiný evropský subjekt. Tento výbor je jménem Komise a jejích výkonných agentur, jiných orgánů, institucí či evropských subjektů povinen uplatňovat tento postup: a) žádající osoba je povinna postoupit případ výboru a současně mu předložit potřebné informace a popsat situaci zakládající vyloučení; b) výbor je povinen neprodleně hospodářskému subjektu oznámit předmětné skutečnosti a jejich předběžné právní posouzení, podle nějž se může jednat o situaci podle čl. 106 odst. 1 zakládající vyloučení nebo lze uložit finanční sankci; c) opírá-li se žádost schvalující osoby mj. o informace, jež předložil úřad OLAF, je tento úřad povinen s výborem spolupracovat v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013; d) výbor je oprávněn rozhodnout o dočasném vyloučení hospodářského subjektu na dobu nejvýše šesti měsíců; e) před přijetím předběžného či konečného rozhodnutí musí dát výbor hospodářskému subjektu příležitost se vyjádřit; f) na základě důkazů a získaných informací a s přihlédnutím k zásadě proporcionality je výbor oprávněn přijmout rozhodnutí o vyloučení hospodářského subjektu včetně určení doby trvání nebo mu uložit finanční sankci; g) během doby vyloučení může výbor na žádost vyloučeného hospodářského subjektu své rozhodnutí přehodnotit, jestliže tento subjekt přijme nápravná opatření, která dostatečně prokazují jeho spolehlivost, nebo jestliže předloží nové skutečnosti dokládající, že situace podle čl. 106 odst. 1 zakládající vyloučení pominula; h) informaci o rozhodnutí výboru zveřejní Komise na své internetové stránce, tak aby byl posílen odrazující účinek vyloučení či finanční sankce; i) rozhodnutí výboru se sděluje hospodářskému subjektu. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. d) a f) lze oznámení podle prvního pododstavce písm. b) tohoto odstavce a příležitost podle prvního pododstavce písm. e) tohoto odstavce výjimečně odložit, jestliže jsou dány závažné legitimní důvody k zachování důvěrnosti vyšetřování nebo vnitrostátních soudních řízení. Ve výjimečných případech, kdy se mj. jedná o fyzické osoby nebo kdy je nezbytné zachovat důvěrnost vyšetřování nebo vnitrostátního soudního řízení, je výbor oprávněn rozhodnout, že s ohledem na právo na soukromí a při respektování práv upravených v nařízení (ES) č. 45/2001 nebude údaj o vyloučení hospodářského subjektu nebo finanční sankci zveřejňovat podle prvního pododstavce písm. h) tohoto odstavce. Hospodářský subjekt, který byl vyloučen na základě rozhodnutí výboru nebo jemuž byla uložena finanční sankce, je oprávněn podat stížnost k evropskému veřejnému ochránci práv a domáhat se soudního přezkumu. 4. Doba vyloučení nesmí překročit žádnou z těchto lhůt: a) lhůtu případně stanovenou pravomocným rozsudkem; b) lhůtu pěti let v případě podle čl. 106 odst. 1 písm. d); c) lhůtu tří let v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b), e) a f). Hospodářský subjekt zůstává vyloučen po dobu, po niž se nachází v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a) a c). První pododstavec tohoto odstavce se nepoužije, jestliže sdělení o vyloučení podávají orgány a subjekty podle odstavce 5, na něž se nevztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU**. 5. Orgány členských států a třetích zemí, jakož i ECB, EIB, Evropský investiční fond a subjekty zapojené do plnění rozpočtu podle článků 58 a 61 jsou povinny: a) sdělovat Komisi neprodleně údaje o hospodářských subjektech, které se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a), b), c), d) nebo f), a o době vyloučení, a to v případě, že byl vydán pravomocný rozsudek nebo že bylo v rámci jejich vlastní pravomoci přijato správní rozhodnutí; b) ověřovat, není-li v systému zaznamenáno vyloučení určitého hospodářského subjektu, a k této skutečnosti přihlížet při zadávání veřejných zakázek v souvislosti s plněním rozpočtu. V rámci opatření podle čl. 60 odst. 1 písm. c) je Komise za podmínek podle odstavce 3 tohoto článku rovněž oprávněna hospodářský subjekt vyloučit nebo mu uložit finanční sankce. 6. Informace o vyloučení hospodářských subjektů předložené orgány podle odstavce 5 zveřejňuje Komise na své internetové stránce. Komise je oprávněna zveřejňovat tento druh údajů i v případě, že je obdrží z jiných zdrojů. 7. Komise je povinna každoročně informovat Evropský parlament a Radu o celkovém počtu probíhajících řízení o vyloučení a nových rozhodnutí. 8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se systému Unie k ochraně jejích finančních zájmů, včetně standardizovaných postupů a zveřejňovaných podrobností, lhůt vyloučení, organizace výboru, doby vyloučení a finančních sankcí. Článek 110 Zadávání veřejných zakázek 1. Veřejné zakázky jsou zadávány na základě příslušných kritérií pro zadání veřejné zakázky za předpokladu, že veřejný zadavatel ověřil splnění těchto kumulativních podmínek: a) nabídka splňuje minimální požadavky stanovené v zadávací dokumentaci; b) zájemce či uchazeč není vyloučen podle článku 106 ani odmítnut podle článku 107; c) zájemce či uchazeč splňuje kritéria pro výběr stanovená v zadávací dokumentaci. 2. Veřejný zadavatel zadává veřejné zakázky podle kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr, kritérií pro zadávání veřejných zakázek a ekonomicky nejvýhodnější nabídky. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí dokumenty, jež dokládají právní, hospodářskou, finanční, technickou a odbornou způsobilost, a kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronických aukcí a neobvykle nízkých nabídek. Článek 111 Podávání a hodnocení nabídek 1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich otevření, které musí proběhnout současně. 2. Vhodnými prostředky a za použití článku 95 zajistí Komise možnost, aby uchazeči zadávali obsah nabídek a veškerých podkladů v elektronické podobě (elektronické zadávání veřejných zakázek). Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě pravidelně zprávu o pokroku při uplatňování tohoto ustanovení. 3. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat, aby předem poskytli jistotu k zajištění toho, že svou nabídku nestáhnou. 4. Veřejný zadavatel je povinen otevřít všechny žádosti o účast a nabídky. Odmítne: (a) žádosti o účast, jež nedodržují lhůtu pro doručení; (b) nabídky, jež nedodržují lhůtu pro doručení nebo byly veřejnému zadavateli doručeny již otevřené. 5. Všechny žádosti o účast a nabídky, které nebyly ve fázi otevírání obálek podle odstavce 4 odmítnuty, veřejný zadavatel vyhodnotí podle kritérií blíže určených v zadávací dokumentaci s cílem zadat veřejnou zakázku nebo uspořádat elektronickou aukci. 6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se lhůt k doručení nabídek a žádostí o účast, přístupu k zadávací dokumentaci, lhůt k poskytnutí doplňujících informací, lhůt v naléhavých případech a způsobů podávání nabídek a elektronických katalogů. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, jimiž upraví možnost požádat o soutěžní jistotu, otevírání a hodnocení nabídek a žádostí o účast, jakož i ustavení komise pro otevírání obálek a hodnotícího výboru. Článek 112 Kontakty v průběhu řízení 1. V průběhu zadávacího řízení je styk veřejného zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují transparentnost a rovné zacházení. Po uplynutí lhůty k doručení nabídek nesmí v důsledku těchto kontaktů docházet ke změnám v zadávací dokumentaci ani k podstatným změnám v podmínkách podaných nabídek, s výjimkou případů, kdy některé z řízení podle čl. 104 odst. 1 takovou možnost výslovně připouští. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými upraví přípustnost kontaktů mezi veřejným zadavatelem a zájemci nebo uchazeči v průběhu zadávacího řízení. Článek 113 Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a vyrozumění zájemců a uchazečů 1. O tom, komu bude veřejná zakázka zadána, rozhodne příslušná schvalující osoba v souladu s kritérii pro výběr a pro zadávání veřejných zakázek, která jsou blíže určena v zadávací dokumentaci. 2. Veřejný zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož žádost o účast nebo nabídka byla odmítnuta, důvody pro přijetí tohoto rozhodnutí a dobu trvání odkladné lhůty uvedené v čl. 118 odst. 2. V případě zadávání zvláštních veřejných zakázek podle rámcové smlouvy na veřejnou zakázku s opětovným vyhlášením soutěže je veřejný zadavatel povinen vyrozumět uchazeče o výsledku hodnocení. 3. Všechny uchazeče, kteří se nenacházejí v situaci zakládající vyloučení, jejichž nabídka splňuje požadavky zadávací dokumentace a kteří podají písemnou žádost, je veřejný zadavatel povinen vyrozumět o: a) vlastnostech a relativních výhodách přijaté nabídky a o jménu uchazeče, kterému byla veřejná zakázka zadána, s výjimkou případu, kdy je zadávána zvláštní zakázka podle rámcové smlouvy na veřejnou zakázku s opětovným vyhlášením soutěže; b) pokroku v jednáních a dialogu s uchazeči. Veřejný zadavatel však může rozhodnout, že určité informace neoznámí, pokud by jejich poskytnutí bránilo vymahatelnosti práva, bylo v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům hospodářských subjektů nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi nimi. 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnotící zprávy, rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a poskytování informací zájemcům a uchazečům. Článek 114 Zrušení zadávacího řízení Veřejný zadavatel může až do podpisu smlouvy na veřejnou zakázku zrušit řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění. Takové rozhodnutí musí být odůvodněno a musí být zájemcům nebo uchazečům dáno co nejdříve na vědomí. __________________ * Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1). ** Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).“ (4) V části první hlavě V kapitole 1 se oddíl 4 nahrazuje tímto: „Oddíl 4 Plnění smlouvy na veřejnou zakázku, jistoty a nápravná opatření Článek 114 a Plnění a změny smlouvy na veřejnou zakázku 1. S plněním smlouvy na veřejnou zakázku se započne až po jejím podpisu. 2. Veřejný zadavatel je oprávněn provést ve smlouvě či rámcové smlouvě na veřejnou zakázku podstatné změny, aniž by proběhlo zadávací řízení, pouze v případech, jež stanoví akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení, a za předpokladu, že tyto podstatné změny nepovedou ke změně předmětu dané smlouvy či rámcové smlouvy. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se podpisu a změn smluv na veřejné zakázky. Článek 115 Jistoty 1. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty může veřejný zadavatel v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, požadovat v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele složení jistoty za účelem: a) omezení finančních rizik spojených s platbami předběžného financování; b) zajištění souladu s podstatnými smluvními povinnostmi v případě stavebních prací, dodávek nebo složitých služeb; c) zajištění plnění smlouvy na veřejnou zakázku v plném rozsahu poté, co je vyplacen zůstatek. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistot, které jsou po zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích požadovány, včetně kritérií pro analýzu rizik. Článek 116 Závažná pochybení, nesrovnalosti a podvody 1. Pokud se ukáže, že v řízení došlo k závažnému pochybení, nesrovnalostem nebo podvodu, přeruší veřejný zadavatel toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení řízení. 2. Pokud se po podpisu smlouvy na veřejnou zakázku ukáže, že v řízení nebo při plnění smlouvy došlo k závažnému pochybení, nesrovnalostem nebo podvodu, může veřejný zadavatel plnění smlouvy pozastavit, nebo, je-li to vhodné, smlouvu ukončit. Plnění smlouvy na veřejnou zakázku lze pozastavit též v případě, má-li být ověřeno, zda k předpokládaným závažným pochybením, nesrovnalostem či podvodu došlo. Jestliže lze závažná pochybení, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může veřejný zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby nebo může získat zpět neoprávněně vyplacené částky, a to v poměru k závažnosti těchto pochybení, nesrovnalostí nebo podvodu. 3. Pravomoci, jež nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem(1) svěřuje Komisi za tím účelem, aby prováděla inspekce a kontroly na místě v členských státech a – v souladu s účinnými dohodami o vzájemné pomoci – ve třetích zemích a v prostorách mezinárodních organizací, vykonává úřad OLAF. 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jednak pozastavení plnění smlouvy na veřejnou zakázku v případě závažných pochybení, nesrovnalostí či podvodu, jednak definice závažného pochybení a nesrovnalosti. __________________ (5) (1) Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. „Články 117 a 118 se mění takto: „Článek 117 Veřejný zadavatel 1. Orgány, které zadávají veřejné zakázky na vlastní účet, se považují za centrální veřejné zadavatele ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/24/EU. V souladu s článkem 65 tohoto nařízení provedou orgány pověření potřebná k výkonu funkce veřejného zadavatele. 2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování výkonem funkce veřejného zadavatele. Článek 118 Použitelné finanční limity a odkladná lhůta 1. Pro účely zadávání veřejných zakázek a koncesí je veřejný zadavatel při výběru některého z řízení podle čl. 104 odst. 1 tohoto nařízení povinen zohledňovat finanční limity stanovené v čl. 4 písm. a) a b) směrnice 2014/24/EU. Podle těchto finančních limitů budou určeny způsoby uveřejnění uvedené v čl. 103 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. 2. S výhradou výjimek a podmínek, které jsou blíže určeny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení, není veřejný zadavatel v případě veřejné zakázky, jejíž hodnota překračuje finanční limity podle odstavce 1, oprávněn podepsat s úspěšným uchazečem na tuto veřejnou zakázku smlouvu či rámcovou smlouvu do doby, než uplyne odkladná lhůta. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se samostatných veřejných zakázek a zakázek sestávajících z dílčích plnění, odhadů hodnoty veřejných zakázek a koncesí a odkladné lhůty před podpisem smlouvy na veřejnou zakázku.“ (6) Články 119 a 120 se nahrazují tímto: „Článek 119 Pravidla o přístupu k zadávání veřejných zakázek Zadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba usazená ve třetí zemi, která s Unií uzavřela zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě. Zadávacího řízení se mohou účastnit rovněž mezinárodní organizace. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se dokladů, jež je třeba poskytnout za účelem přístupu k zadávání veřejných zakázek. Článek 120 Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek V případech, ve kterých se použije mnohostranná Dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou zadávacího řízení účastnit také hospodářské subjekty usazené ve státech, které uvedenou dohodu ratifikovaly, za podmínek v ní stanovených.“ (7) V článku 131 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Na žadatele o grant se použijí ustanovení čl. 106 odst. 1, 2, 3 a 6 a článků 107 a 108. Žadatelé jsou povinni prohlásit, že se nenacházejí v žádné ze situací podle čl. 106 odst. 1 a článku 107 nebo že je u nich dán některý z případů podle čl. 106 odst. 3. Článek 108 se použije rovněž na příjemce.“ (8) V článku 131 se vypouští odstavec 5. (9) V článku 131 se odstavec 6 nahrazuje tímto: „6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o grant, prokazování skutečnosti, že se žadatel nenachází v situaci zakládající vyloučení, žadatelů bez právní subjektivity, právnických osob tvořících jednoho žadatele, rozhodnutí o vyloučení, správních sankcí, kritérií způsobilosti a grantů nízké hodnoty.“ (10) V článku 138 odst. 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto: „V pravidlech soutěže jsou stanoveny alespoň podmínky účasti, včetně kritérií pro vyloučení ze soutěže podle čl. 106 odst. 1, 2 a 3 a článku 107, kritéria pro udělení ceny, její výše a podmínky jejího vyplacení, jakož i právo přijmout rozhodnutí o vyloučení ze soutěže a uložit finanční sankce.“ (11) V článku 139 se vkládá nový odstavec 5a, který zní takto: „5a: Finanční podporu nelze poskytnout účelovým investičním jednotkám, finančním zprostředkovatelům a konečným příjemcům, kteří se nacházejí v některé ze situací podle čl. 106 odst. 1 písm. a), b) a d) a čl. 107 odst. 1 písm. b) a c).“ (12) V článku 183 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Při účasti na řízeních o udělení grantu a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky stanovené v článku 106, čl. 107 odst. 1 písm. a) a b), článku 108 a čl. 131 odst. 4 o vyloučení a o sankcích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.“ (13) Články 190 a 191 se nahrazují tímto: „Článek 190 Zadávání veřejných zakázek na vnější akce 1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce. 2. Ustanovení části první hlavy V kapitoly 1, která se týkají obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použijí na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení o finančních limitech a o postupech zadávání vnějších veřejných zakázek, která mají být stanovena v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Na zadávání veřejných zakázek podle této kapitoly se nepoužijí články 117 až 120. Tato kapitola se použije na: a) zadávání veřejných zakázek, při nichž Komise nezadává veřejné zakázky na vlastní účet; b) zadávání veřejných zakázek pověřenými subjekty či osobami podle čl. 58 odst. 1 písm. c), stanoví-li tak finanční dohoda podle článku 189. 3. Zadávací řízení jsou upravena ve finančních dohodách podle článku 189. 4. Tato kapitola se nepoužije na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci pro řešení humanitárních krizí, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci. Článek 191 Pravidla o přístupu k zadávání veřejných zakázek 1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotčenou oblast spolupráce. Zadávacího řízení se mohou účastnit rovněž mezinárodní organizace. 2. V případech uvedených v čl. 54 odst. 2 může být za výjimečných, příslušnou schvalující osobou řádně odůvodněných okolností rozhodnuto, že se zadávacího řízení smějí účastnit jiní státní příslušníci třetích zemí, než kteří jsou uvedeni v odstavci 1 tohoto článku. 3. Pokud se použije dohoda, jejíž stranou je Unie a jejímž předmětem je rozšíření trhů se zbožím nebo službami, na něž lze zadávat veřejné zakázky, mohou se za podmínek stanovených v uvedené dohodě o veřejné zakázky financované z rozpočtu ucházet i fyzické a právnické osoby usazené v jiných třetích zemích, než které jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2. 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přístupu k zadávacímu řízení.“ (14) V článku 204 se doplňuje nový odstavec, který zní takto: „Na odborníky se vztahuje čl. 106 odst. 1, 3 a 5, první pododstavec čl. 106 odst. 6, čl. 106 odst. 7 a články 107 a 108.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda [1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65). [2] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1). [3] Úř. věst. C , , s. . [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se ruší nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1). [5] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65). [6] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1). [7] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1). [8] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).