Po několika týdnech od zrušení velmi omezujících opatření nyní v několika členských státech pozorujeme opětovný nárůst počtu hlášených případů, přičemž ve většině zemí EU/EHP je stále ještě hlášena řada lokalizovaných ohnisek v určitých prostředích a komunitní přenos. Nejnovější rozšíření nákazy dokládají, že místní ohniska musí být okamžitě lokalizována, aby se zabránilo většímu komunitnímu přenosu. Za tímto účelem by mělo být v dotčené oblasti provedeno okamžité škálované testování a sledování. Poté by měla být přijata místní zmírňující opatření, například izolace.

Zkušenosti ukazují, že koordinace opatření se sousedními zeměmi a na úrovni EU má zásadní význam. Pro kontrolu a zvládnutí veškerých nových ohnisek bude nutná pokračující spolupráce s bezprostředním sousedstvím EU i mimo něj a odpovídající podpora. Komise proto, bude-li to vhodné a proveditelné, zapojí do opatření navržených v tomto dokumentu země západního Balkánu, země evropského sousedství a další partnerské země.

Cílem tohoto sdělení je zajistit krátkodobou zdravotní připravenost EU v případě dalších ohnisek COVID-19 v Evropě. Zvláštní pozornost je věnována zejména potřebě snížit zátěž v souvislosti se sezónní chřipkou v období 2020/2021, aby se zmírnil dodatečný tlak na systémy zdravotní péče v případě, že by se časově shodovala s dalším rozšířením COVID-19. Toto sdělení vychází u každé oblasti z nejdůležitějších – pozitivních i negativních – poznatků a nastiňuje klíčová opatření, která mají být v příštích měsících přijata. To bude vyžadovat silnou koordinaci a výměnu informací v členských státech a komunitách, jakož i mezi nimi, a odhodlání tato opatření, která spadají do působnosti členských států, také provádět. Aby toho bylo dosaženo, bude se i nadále usilovat o dosažení dohody o společných přístupech, pokud jde o zdravotní opatření, v rámci Výboru pro zdravotní bezpečnost (HSC), jakož i v rámci jiných fór, jako jsou integrovaná opatření pro politickou reakci na krize (IPCR).

Jelikož jsou v současné době zjišťována lokálně omezená ohniska, která se budou pravděpodobně vyskytovat i nadále, měly by být tyto zátěžové testy prováděny na místní úrovni na základě specifických scénářů, jako jsou například akce, kde může dojít k velkému šíření infekce (superšíření), ohniska v cílových odvětvích, jako jsou jatka, vzdělávací a rezidenční zařízení, které by se později mohly rozšířit na další oblasti činnosti. Získané poznatky a osvědčené postupy by měly být následně sdíleny.

Propojení standardních postupů vysledování kontaktů a interoperabilních mobilních aplikací může posílit schopnost zastavit nové mechanismy přenosu a zabránit šíření v rámci komunit při současném zachování zásad ochrany údajů stanovených v příslušných právních předpisech. Aplikace pro vysledování kontaktů a varování již zavedlo deset členských států. Jedenáct dalších zemí má v úmyslu zavést aplikaci v blízké budoucnosti. V návaznosti na přijetí doporučení týkajícího se technologií a dat k boji proti krizi COVID-19 a ukončování souvisejících mimořádných opatření byla vyvinuta řešení a společná sada nástrojů Unie s cílem usnadnit interoperabilitu vnitrostátních aplikací a zároveň zachovat soukromí a ochranu údajů. Interoperabilita všech vnitrostátních aplikací by se měla stát skutečností, aby cestující a pracovníci i nadále mohli bez obav překračovat hranice EU. Komise dnes pozměnila prováděcí rozhodnutí (EU) 2019/1765 o síti pro elektronické zdravotnictví s cílem stanovit způsoby provozu zabezpečené informační infrastruktury, která podporuje interoperabilitu aplikací pro vysledování kontaktů a varování v celé EU. Systém včasného varování a reakce (EWRS) zajišťuje bezpečné a účinné sdílení informací mezi zdravotnickými orgány členských států. Kromě toho je třeba provést opatření v oblasti připravenosti v místech vstupu do EU, jako jsou mezinárodní letiště, přístavy, mezinárodní železniční stanice nebo pozemní hraniční přechody, která mohou dále podpořit úsilí při vysledování kontaktů, a tak přispět k zajištění svobody pohybu po celé EU.

Vzhledem k tomuto hospodářskému a sociálnímu dopadu je v obecném zájmu vyhnout se v případě dalších ohnisek rozsáhlým omezujícím opatřením a řešit dopady na různá odvětví, včetně dopravy a cestovního ruchu. Vhodnější reakcí by spíše byla cílená a lokalizovaná nelékařská protiopatření, která jsou podložena výzkumem a důkazy. Užitečné by byly souhrnné a anonymizované údaje o mobilitě umožňující posouzení účinnosti takových opatření. Shromážděné údaje mohou posloužit jako základ pro plánování možného vývoje dalších ohnisek a zavedení odpovídajících nefarmaceutických opatření. Zásadní význam pro kontinuitu práce a hospodářských činností má zajištění toho, aby pracoviště byla bezpečná a aby byly poskytovány služby v oblasti péče o děti a vzdělávání dětí, aby všichni rodiče mohli i dále udržovat pracovní a rodinný život v rovnováze. Na ochranu zdraví pracovníků a pro prevenci šíření viru na pracovišti by měla být zavedena preventivní a ochranná opatření založená na právních předpisech EU v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Důležitá je zejména povinnost zaměstnavatele aktualizovat posouzení rizik a přizpůsobit preventivní opatření měnící se situaci v souladu s právním rámcem.

ØFinancovat a organizovat přepravu zdravotnického personálu a týmů do EU a mezi členskými státy a převoz pacientů mezi členskými státy a do třetích zemí (ESI – Evropská komise)

Zásadní význam má zachování rychlého přístupu k pohotovostním kapacitám v oblasti veřejného zdraví, aniž by byly zanedbány jiné oblasti zdravotní péče. Kromě toho je třeba rovněž zajistit, aby v situacích kritického nedostatku bylo třídění (neboli „triáž“) pacientů, kteří potřebují zdravotní péči, prováděno na základě zásad, které jsou striktně založeny na lékařských kritériích. V neposlední řadě Komise na základě zkušeností s převozem pacientů přes hranice a potřeby dodatečných zdravotnických pracovníků při přetížení na vnitrostátní úrovni již aktivovala finanční podporu z nástroje pro mimořádnou podporu na přepravu zdravotnického personálu a pacientů mezi členskými státy. Kromě toho mechanismus civilní ochrany Unie koordinuje nasazení pohotovostních lékařských týmů a vybavení do zemí, které o to požádaly.

Od tohoto okamžiku je třeba zabránit obnovení neúčinných omezení a kontrol na vnitřních hranicích EU. Jakákoli opatření, která vyžadují omezení pohybu osob nebo zboží v rámci EU, by měla být použita pouze v situacích, kdy je to nezbytně nutné. Tato omezující opatření pro řešení rizik v oblasti veřejného zdraví by měla být koordinovaná a přiměřená a nediskriminační. Dočasné kontroly na hranicích smí být prováděny pouze za výjimečných okolností s cílem reagovat na situace vážně ohrožující veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost a jako krajní opatření by měly trvat pouze po dobu, po kterou mimořádné okolnosti přetrvávají.

Omezení na území členských států nemusí být nutně spojena s cestovními omezeními a kontrolami na vnitřních hranicích. Jsou-li však kontroly na hranicích zavedeny, mělo by to probíhat po konzultaci s ostatními členskými státy, s využitím stávajících kanálů a v souladu se stávajícími pravidly, přičemž by měl být vždy zachován volný pohyb zboží, pracovníků vykonávajících kritická povolání a nepostradatelných pracovníků v dopravě. Okamžitě by měly být zavedeny zelené pruhy a prováděny stávající pokyny týkající se opatření správy hranic, leteckého nákladního provozu, volného pohybu pracovníků a výměny posádek. Pracovní skupina pro prosazování pravidel jednotného trhu bude nadále monitorovat a řešit veškeré neodůvodněné překážky bránící volnému pohybu zboží. Pro zachování přepravy cestujících zůstávají relevantní pokyny pro dopravní služby a práva cestujících, které by se měly uplatňovat v souladu s epidemiologickou situací. Omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné, se průběžně posuzují. Je nezbytně nutné, aby každé postupné rušení cestovních omezení do EU členské státy mezi sebou plně koordinovaly.

Oblast činnosti: nefarmaceutická opatření Harmonogram ØVčasná výměna informací mezi členskými státy o účinnosti opatření a jejich případném opětovném zavedení v reakci na sekundární ohniska JRC a ECDC budou příspěvky členských států vkládat na internetové stránky a do databáze pro vkládání údajů spravované JRC, které budou k dispozici pro modelování, posouzení rizik a sledování situace v členských státech. červenec až září ØPříručka EU o zmírňujících opatřeních proti šíření COVID-19 (ECDC a JRC) Shromažďování osvědčených postupů a vědeckých pokynů na základě výsledků modelování s cílem pomoci členským státům při kalibraci opatření v oblasti veřejného zdraví (včetně hromadných akcí) na základě různých parametrů, kritérií a spouštěcích mechanismů. srpen ØSdílení informací a osvědčených postupů týkajících se překračování vnitřních a vnějších hranic s cílem omezit negativní důsledky pro volný pohyb osob a zboží (Evropská komise a členské státy) probíhá

5.Podpora zranitelných skupin

Některé skupiny osob jsou k nákaze virem náchylnější než jiné. Jedná se o tyto tři kategorie: 1) zdravotně ohrožené osoby – například starší osoby a osoby, které již mají zdravotní potíže (např. hypertenze, cukrovka, obezita atd.); 2) sociálně znevýhodněné osoby – například osoby, které žijí nebo pracují v určitém prostředí s vysokou hustotou lidí a menší schopností udržovat odstupy nebo mají méně finančních prostředků na ochranná opatření (lidé žijící v chudobě), jakož i 3) osoby, které vzhledem ke své profesi mají užší kontakt k potvrzeným případům nebo případům podezření na COVID-19. V některých členských státech tvořily přibližně polovinu všech úmrtí starší osoby, zejména v pečovatelských domech. Kromě toho krize COVID-19 zdůraznila a prohloubila stávající nerovnosti, včetně častějších případů domácího násilí, neboť neúměrně tvrdě zasáhla marginalizované komunity v naší společnosti. Další ohniska by neměla vést k rozšíření sociálně-ekonomických rozdílů v evropských společnostech. Vzhledem k řadě různých skupin musí být opatření na ochranu jejich zdraví přizpůsobena každé specifičnosti, neboť potřeby a požadavky budou v každém případě odlišné. To zahrnuje i jejich potřebu psychologické podpory, například s ohledem na izolaci a samotu.

Specifická prostředí vyžadují specifická opatření. Situace zdravotnických pracovníků, pracovníků v oblasti dlouhodobé péče a dalších pracovníků v první linii, jakož i zranitelných skupin a osob v prostředích, jako jsou rezidenční zařízení, bude vyžadovat nepřetržité a náležité monitorování prostřednictvím pravidelného testování, aby se zabránilo dalšímu šíření viru v těchto prostředích. Kromě toho je v případě rozšíření nákazy v prostředí, jako jsou jatka, doly nebo některé klimatizované objekty, nutné okamžitě přijmout opatření pro tlumení ohnisek, aby se zajistilo, že tato ohniska zůstanou lokalizovaná. Zvláštní pozornost vyžadují také komunity migrujících nebo sezónních pracovníků.

Oblast činnosti: podpora zranitelných skupin Harmonogram ØNavrhování a provádění specifických programů nízkoprahového testování s vysokou hustotou pro zranitelné skupiny a prostředí (členských států a ECDC) červenec až srpen ØSdílení osvědčených postupů při podpoře prevence infekce COVID-19, testování a péče v sociálně marginalizovaných skupinách a zdravotně ohrožených skupinách a prostředích (Evropská komise a ECDC) červenec až září ØSdílení osvědčených postupů a poskytování psychologické a psychosociální podpory zranitelným osobám náchylným k infekci COVID-19 (Evropská komise a členské státy) červenec až září ØPoskytování zvláštní on-line odborné přípravy pracovníkům v přední linii, kteří pracují se zranitelnými skupinami (ECDC) červenec až září

6.Snižování zátěže způsobené sezónní chřipkou

Sezónní chřipka každoročně znamená pro systémy zdravotní péče zátěž. Souběžná ohniska sezónní chřipky a COVID-19 by představovala značný tlak na systémy zdravotní péče. Proto je třeba okamžitě zvážit činnosti, které by snížily zátěž, kterou s sebou sezónní chřipka nese, například zvýšený dozor, testování, přístup k očkovacím látkám a diferenciální diagnostiku.

Oblast činnosti: zmírnění sezónní chřipky Harmonogram ØRozšíření proočkovanosti proti chřipce: předpokládané zahájení očkovacích kampaní a rozšíření cílových skupin (členské státy) Členské státy by měly zvážit anticipaci vakcinačních kampaní a rozšiřování cílových skupin. červenec až září ØZajištění dodatečných veřejných zakázek na očkovací látky proti chřipce (např. z přebytků produkce) (členské státy) červenec až září ØVědecké pokyny pro infrastrukturu očkování proti sezónní chřipce v ohnisku výskytu COVID-19 (ECDC) červenec ØPříprava uzpůsobené infrastruktury očkování proti sezónní chřipce v ohniscích COVID-19 (např. příprava na případný větší počet očkování proti sezónní chřipce) (členské státy) červenec až září ØSdílení osvědčených postupů ohledně národních programů imunizace proti chřipce (Evropská komise a ECDC) To může zahrnovat upravené plány očkování proti sezónní chřipce v ohniscích COVID-19, předvídání poptávky obyvatelstva a zajištění očkování v případě opatření omezujících pohyb. červenec až září ØZvýšení proočkovanosti prostřednictvím cílených informačních kampaní na pracovištích (EU-OSHA) září až říjen ØPokyny pro protokol o klinickém řízení a léčbě pro diferenciální diagnostiku a léčbu chřipky a COVID-19 (ECDC) červenec

III.ZÁVĚR

EU musí zajistit, aby byla připravena na možné opětovné rozšíření případů COVID-19. To vyžaduje krátkodobá a silně koordinovaná opatření zaměřená na posílení klíčových oblastí připravenosti a reakce. Včasné zjištění případů a rychlá reakce s cílem předejít dalšímu šíření tohoto onemocnění ve spojení se zvláštními opatřeními na ochranu nejzranitelnějších osob v naší společnosti jsou v současné době nejlepším způsobem, jak můžeme zabránit znovuzavedení rozsáhlých omezení, jako je omezení volného pohybu osob. V návaznosti na probíhající práci v členských státech, Komisi a agenturách EU stanoví toto sdělení nezbytná opatření, která je třeba přijmout.

Toto úsilí by se mělo opírat o solidní důkazy a rozsáhlé úsilí v oblasti komunikace s veřejností. Předcházení opakovanému výskytu případů závisí ve velké míře na individuálním chování a dodržování doporučení v oblasti veřejného zdraví. Pouze nepolevující opatrností všech lze zajistit, aby vždy zůstal zachován základní soubor základních individuálních bezpečnostních opatření. To však závisí na tom, zda veřejnost přijímá a chápe opodstatněnou povahu a význam těchto opatření. Klíčovým faktorem budoucího vývoje bude sledování míry společenské přijatelnosti a včasné řešení obav společnosti. Tyto snahy o komunikaci rovněž vyžadují systematickou a okamžitou reakci na dezinformace o koronavirové pandemii, přičemž je třeba dále usilovat o zvýšení kybernetické odolnosti klíčové zdravotnické infrastruktury. V případě, že by členský stát znovu zavedl mimořádná opatření, měla by být tato opatření navržena přiměřeně a omezena tak, aby nebránila právnímu státu a parlamentní demokracii.

Virus se nezastaví na hranicích EU, a proto EU a její členské státy poskytují mimořádnou pomoc, mosty humanitární pomoci a dlouhodobější podporu třetím zemím, které ji potřebují, ve výši více než 36 miliard EUR. EU rovněž zřídila most humanitární pomoci s cílem zachovat životně důležité dopravní spojení pro humanitární a záchranné zdravotnické pracovníky a zásobování.

Úsilí by tedy mělo pokračovat v koordinaci s dalšími globálními aktéry, včetně OSN a WHO, aby byla zajištěna potřebná mezinárodní reakce na tuto globální zdravotní hrozbu, včetně spravedlivého přístupu k očkovací látce proti COVID-19. To by mělo jít ruku v ruce s úsilím o řešení sociálně-ekonomických dopadů této krize, které by mohly ohrozit pokrok dosažený při plnění cílů udržitelného rozvoje, jakož i s investicemi do odolnosti partnerských zemí, zejména posílením systémů zdravotní péče, s cílem podpořit celosvětové oživení. To je jediný způsob, jak současnou krizi vyvolanou pandemií v EU i na celém světě ukončit.

Více než kterýkoli jiný rok je třeba věnovat pozornost snížení dopadu sezónní chřipky v období 2020/2021 a musí být zavedena opatření, která tento scénář zmírní. Kombinované účinky souběžných ohnisek COVID-19 s těžkým chřipkovým obdobím by mohly překročit meze toho, co jsou naše systémy zdravotní péče schopny zvládnout.