ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o průběžném hodnocení Evropského programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činností (2011–2013) /* COM/2013/0805 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o průběžném hodnocení Evropského programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činností (2011–2013) 1. Úvod Tato zpráva uvádí hlavní zjištění a doporučení vzešlá z průběžného hodnocení programu počátečních provozních činností GMES (dále jen „program“), předkládá odpověď Komise na toto hodnocení a vypočítává opatření, která mají být přijata ve světle uvedených zjištění. Komise v souladu s čl. 14 odst. 2 nařízení o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013)[1] sděluje průběžné hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Vzhledem k tomu, že tato zpráva je svou povahou průběžná, nepodává kompletní informace vyžadované v úplném hodnocení ex post, které bude v souladu s nařízením GIO předloženo do konce roku 2015. Proto tato zpráva volí převážně kvantitativní přístup k hodnocení a navrhuje pouze sadu možných ukazatelů pro hodnocení v budoucnu. Prodleva v provádění této činnosti byla způsobena velkým tlakem na zdroje vzhledem k naléhavé potřebě vypracovat návrh nařízení Copernicus pro provozní fázi programu a aktu v přenesené pravomoci, který určuje politiku programu Copernicus v oblasti údajů. Uvedené práce byly považovány za prioritní proto, aby se zajistila maximální kontinuita a stabilita regulačního rámce a aby program mohli využívat uživatelé. Celé znění zprávy o průběžném hodnocení bylo zveřejněno na internetové stránce programu Copernicus[2], kde je trvale k dispozici, aby byl zajištěn zdroj informací potřebný pro hlubší uchopení témat, jež jsou v následujícím textu shrnuta. 2. Souvislosti 2.1. Od GMES k programu Copernicus Na základě prohlášení Manifest z Bavena z roku 1998 přijala Evropská unie na zasedání Rady v Göteborgu v roce 2000 strategické rozhodnutí vyvíjet nezávislou evropskou kapacitu pro sledování Země z vesmíru, která bude poskytovat služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti prostřednictvím GMES (Global Monitoring for Environment and Security, Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti). Záměrem bylo, aby tato kapacita byla pevně založena na stávajících výzkumných kapacitách v oblasti monitorování Země provozovaných Evropskou kosmickou agenturou (ESA), organizací EUMETSAT a jednotlivými členskými státy. V letech 1998 až 2013 EU a ESA financovaly počáteční rozvoj GMES, tj. investovaly do rozvoje předprovozních služeb, do počátečních provozních činností GMES a do vesmírné složky. V červenci 2013 přijala Evropská komise návrh nařízení o zřízení Evropského programu pozorování Země Copernicus[3]. Změna názvu na Copernicus vyznačila přechod od výzkumné a předprovozní etapy do plně provozní fáze. Hlavním cílem tohoto programu je poskytovat pod kontrolou Unie řadu nezávislých služeb, které zpřístupňují přesné údaje a informace o životním prostředí a bezpečnosti a které jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů, zejména těch, kteří jsou v EU a členských státech odpovědni za tvorbu politik, jejich provádění a monitorování. Cílem investic EU je odstranit nedostatky při pozorování, zpřístupnit stávající prostředky a rozvíjet provozní služby. Copernicus hraje též klíčovou úlohu v plnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Copernicus má šest provozních služeb: monitorování mořského prostředí, atmosféry a země, monitorování změny klimatu a poskytování podpory v oblasti krizového řízení a bezpečnosti. Kombinace údajů z družic a čidel in situ (např. bóje, balony nebo vzdušné senzory) poskytuje včasné a spolehlivé informace a předpovědi s přidanou hodnotou sloužící například pro potřeby zemědělství a rybářství, využívání půdy a územního plánování, reakce na katastrofy, námořní dopravy a monitoringu znečištění ovzduší. 2.2. Počáteční provozní činnosti GMES Tento program byl vytvořen jako prozatímní nástroj k překlenutí období přechodu od předprovozních služeb GMES vyvinutých během fáze budování, která byla financována z fondů 7. rámcového programu pro vesmír, až do plného využití GMES po roce 2013. Program GIO byl oficiálně zahájen dne 1. ledna 2011 a první provozní služby GMES byly spuštěny v dubnu 2012. Dvě služby, které dosáhly plně provozuschopného stavu, jsou služba v oblasti krizového řízení (Emergency Management Service, EMS) a služba monitorování země. Program je zaměřen na úplný řetězec služeb potřebných k reakci na katastrofy a monitorování pevniny: provoz infrastruktury, přístup k údajům a vývoj produktů. Poskytnutí prostředků pro tyto oblasti bylo vedeno těmito důvody: i) zajistit kontinuitu s přípravnou činností GMES[4], ii) řešit naléhavou potřebu nouzových map a služeb a iii) uznat, že soukromí poskytovatelé služeb by svou činnost ukončili bez návaznosti. 2.3. Průběžné hodnocení programu Průběžné hodnocení bylo zadáno Komisí a provedeno Centrem pro strategii a služby hodnocení, které vycházelo z údajů shromážděných na základě výzkumu a rozhovorů provedených v roce 2012. Cílem bylo vyhodnotit dosavadní provádění programu, a zejména: · odhadnout relevantnost (a soudržnost), účinnost, účelnost (a dopady), přidanou hodnotu a udržitelnost provádění programu; · odhadnout dosažený pokrok u specifických cílů politik souvisejících s GMES: politika v oblasti údajů a informací, bezpečnostní politika, fórum uživatelů GMES, Výbor pro GMES a rada pro bezpečnost atd.; · poskytnout informace pro přípravu programu GMES na období po roce 2013. V době hodnocení byly služby v počáteční fázi, a proto se hodnocení zaměřilo také na hodnocení pokroku v širším slova smyslu, např. jak účinně hrála Komise svou celkovou koordinační úlohu a do jaké míry dosáhlo svých cílů nově založené fórum uživatelů GMES. 3. Hlavní zjištění hodnocení Tato zpráva vychází ze struktury externí zprávy o průběžném hodnocení. Ta byla zaměřena hlavně na provozní aspekty programu, konkrétně na službu krizového řízení a službu monitorování země. Ostatní služby byly buď v předprovozní fázi, tj. byly založeny na výzkumných projektech financovaných z fondů 7. rámcového programu, nebo ve fázi návrhu. To platí pro projekty 7. rámcového programu MyOcean2 a MACCII, přičemž první je zaměřen na mořskou a druhý na atmosférickou složku. Bezpečnostní služba a služba v oblasti změny klimatu nemají jeden referenční projekt, ale mohou vycházet z výsledků celé palety výzkumných projektů a vnitrostátních iniciativ. Vesmírná složka je ve zprávě analyzována pouze z hlediska nákupu údajů od přispívajících misí na základě požadavků vyjádřených prostřednictvím mechanismu datového skladu (Data Warehouse, DWH) dohodnutého s ESA (protože speciální družice Sentinel se teprve stavěly). 3.1. Provozní služby 3.1.1. Služba krizového řízení (EMS) Mapovací služba EMS-Mapping, spuštěná v dubnu 2012, má velký význam pro potřeby vnitrostátních služeb civilní ochrany i pro širší okruh uživatelů. Potřeby uživatelů byly proto brány v úvahu ve fázi návrhu, testování i validace EMS. Poučení získané prostřednictvím služby linkER[5] v rámci přípravné akce GMES a předprovozního projektu SAFER[6] bylo zdůrazněno ve výstupech předaných Komisi. Služba účinně zapojuje kumulované praktické zkušenosti a znalosti o potřebách uživatelů v oblasti reakce na katastrofy získané v průběhu několika let, a to prostřednictvím tematicky zaměřených pracovních setkání, pracovních skupin a setkání uživatelů zorganizovaných v průběhu předchozích projektů. Datové produkty vyvinuté prostřednictvím služby EMS-Mapping mají silnou návaznost na produkty vyvinuté v předprovozním projektu v rámci 7. rámcového programu SAFER, ačkoli byly provedeny některé změny související se specifikacemi nové provozní služby. Důležitým úspěchem služby EMS-Mapping je dostupnost plně provozní služby schopné dodávat datové produkty v režimu rychlého (rush) i podpůrného (non-rush) mapování hned od spuštění služby. Protože však podpůrný režim nebyl v době hodnocení dosud aktivován, zdálo se pravděpodobné, že služba v rychlém režimu bude mít na pomoc uživatelům, zvláště v oblasti civilní ochrany, větší dopad. Uživatelé služby vyjádřili vysokou spokojenost s konečnými snímky. Někteří uživatelé datových produktů služby EMS-Mapping z oblasti civilní ochrany však uvedli, že by chtěli mít přístup k primárním souborům údajů skrze datový sklad (DWH) agentury ESA – který poskytuje přístup k údajům z družic přispívajících misí – aby je mohli integrovat do svých provozních postupů. Služba EMS-Mapping by mohla být účinnější, kdyby byla vesmírná složka tam, kde je to vhodné, doplněna v rychlém režimu údaji in situ s velmi vysokým rozlišením pro určité druhy krizových situací (např. údaje z dálkového snímání ze vzduchu pro případ zemětřesení). V rámci služby EMS-Mapping (v rychlém režimu) je třeba neustále zlepšovat včasnost dostupnosti údajů EMS po aktivaci služby. Síť vnitrostátních kontaktních míst (NFP) zřízená v rámci přípravné činnosti linkER a koordinovaná Monitorovacím a informačním střediskem GŘ ECHO hraje klíčovou úlohu při předávání datových produktů služby EMS-Mapping příslušným aktérům na regionální a nižší úrovni. Tyto činnosti se ukázaly být velmi důležité pro strukturování reakce komunity uživatelů, ale v některých členských státech je v této oblasti zapotřebí ještě dále pracovat. 3.1.2. Služba monitorování země Datové produkty celoevropské složky služby monitorování země jsou velmi užitečné pro vymezené potřeby evropských a vnitrostátních tvůrců politiky v oblasti životního prostředí a veřejných orgánů odpovědných za monitorování a podávání zpráv v této oblasti. Produkty připravované v rámci globální složky služby monitorování země jsou rovněž vysoce relevantní, protože je důležité mít možnost častého monitorování vegetace a různých dalších biologických parametrů, aby byly získány informace pro oblasti politiky EU, jako je zemědělství nebo mezinárodní rozvoj, v nichž má EU globální závazky, a aby bylo možno dodávat vstupy do iniciativ pro sdílení globálních prostorových informací, jako je například Systém systémů globálního pozorování Země (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS). Ve vývoji specifických produktů byla velmi důležitá fáze zjednodušování, která měla zajistit, že výstupy budou co možná nejhomogennější. Pro plný provoz je však důležité, aby byly již ve velmi rané fázi období platnosti smluv o poskytování služby zveřejněny přesné specifikace produktů. Hodnocení v tomto ohledu zdůrazňuje potřebu přesnější specifikace požadavků na pozorování (např. pomocí specifikace sezónních vegetačních požadavků v datovém skladu pro požadavky na satelitní údaje). Ačkoli budoucí družice typu Sentinel programu Copernicus budou produkovat údaje se středním rozlišením, byla v rámci služeb doložena rostoucí potřeba větších objemů údajů s vysokým rozlišením. Mechanismus nakupování údajů založený na požadavcích datového skladu, který v současné době funguje za koordinace agentury ESA, bude zachován a v budoucnu vylepšen, pokud jde o tento druh údajů. U služby monitorování země trvala definiční fáze pro vývoj tematických produktů déle, než se očekávalo, a proces zjednodušování vyžadoval uspořádání výstupů dodaných různými poskytovateli služeb v různých zeměpisných oblastech. Otázky týkající se včasné dostupnosti produktů s celoevropskými údaji o zemi zůstávají nedořešené. Globální pozemní složka služby má potenciál podporovat tvorbu politiky založené na důkazech, zejména u externích politik EU v oblastech, jako je zemědělství, bezpečnost potravin, životní prostředí, desertifikace, sledování sucha a boj proti změně klimatu na mezinárodní úrovni. Tato služba by měla rovněž pomoci EU splnit stávající evropské závazky vyplývající z mezinárodních smluv a úmluv tím, že bude přispívat do systému GEOSS, čímž splní mezinárodní závazky EU týkající se systémů pozorování Země. Iniciativy jako uživatelská aplikační databáze krajinného pokryvu Corine Land Cover vytvořená Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA) jsou dobrým příkladem různých cest, jimiž se jádrové produkty programu Copernicus využívají v navazujících službách. 3.2. Zapojení uživatelů, rozvoj navazujících služeb a přístup k údajům Bylo zjištěno, že program má velký význam pro potřeby uživatelů, zejména na evropské a vnitrostátní úrovni. Při tvorbě politik založených na důkazech se využívají celoevropské datové produkty v podobě vesmírného pozorování, monitorování a zpráv o činnostech v kritických oblastech, jako je plnění hlavních evropských cílů v oblasti životního prostředí a monitorování dopadu změny klimatu. Všeobecně panovala shoda na tom, že program poskytuje přidanou hodnotu, protože dodává datové produkty na evropské úrovni, které jsou konsistentní a srovnatelné, i když se GMES může v některých oblastech dále zlepšovat (např. jasná politika v oblasti údajů, snazší přístup k údajům). Je třeba zajistit vhodné zapojení místních a regionálních orgánů, kterým není zcela jasné (zejména v některých členských státech), jak by mohly být produkty GMES využity za účelem naplnění jejich potřeb souvisejících s rozvojem lokalizovaných služeb pro občany. Pokud jde o zapojení uživatelů, hodnocení poskytuje celkově pozitivní obraz: zdá se, že uživatelé mají velký zájem o výstupy a o získání datových produktů z uvedených dvou provozovaných služeb financovaných prostřednictvím programu. Navzdory krátkodobým problémům má program Copernicus střednědobě a dlouhodobě potenciál, aby prostřednictvím rozvoje služeb pozorování Země vytvářel pracovní místa a podporoval hospodářský růst. Tento potenciál je rovněž potřeba účinněji využít získáváním zpětné vazby od veřejných orgánů ohledně možného využití údajů (zejména na místní a regionální úrovni). Než bude možné o produktech říci, že splňují potřeby uživatelů na místní a regionální úrovni, je dále zapotřebí pokročilejší úprava údajů na míru (a zahrnutí dalších tematických souborů údajů). Lze argumentovat tím, že tuto etapu vývoje mohou realizovat noví aktéři, kteří vstoupí do hodnotového řetězce pořizování údajů a budou vyvíjet navazující služby s přidanou hodnotou. Byl rozpoznán potenciál rozvoje trhu navazujících služeb a vysloveno doporučení zajistit kontinuitu vývoje programu a poskytování služeb. Údaje EEA naznačují, že volné zpřístupnění online v případě datových produktů, které propojují údaje GMES s údaji z jiných zdrojů (např. obraz krajinného pokryvu Corine Land Cover Image 2006[7] a Urban Atlas[8]), již ve veřejném sektoru stimulovalo rozvoj navazujících služeb. Bylo zjištěno, že pro úspěch je stěžejní dostupnost kvalitních a včasných referenčních údajů a údajů in situ. Prostřednictvím rámce směrnice INSPIRE[9] bylo dosaženo pokroku v odstraňování zbývajících technických překážek harmonizace vnitrostátních referenčních údajů, ale tato práce ještě není dokončena. Byly zjištěny tyto překážky rozvoje navazujících služeb: nedostatek vědomostí a povědomí mezi malými a středními podniky ohledně přístupu k údajům, nejistota týkající se potenciální velikosti a rozsahu veřejných trhů se službami využívajícími údaje, přístupu na trh, a toho, zda existuje dostatečná poptávka (a platební schopnost), která by zaručila úspory z rozsahu. Dříve označené riziko nejistého financování bylo nyní odstraněno, přestože rozpočet programu Copernicus schválený ve víceletém finančním rámci je nižší než původní návrh Komise, přičemž nové nařízení Copernicus a budoucí řízení programu jsou navrhovány tak, aby se této situaci přizpůsobily a aby byla zajištěna kontinuita, která je nezbytná pro investice zúčastněných stran do využívání údajů z programu Copernicus. 3.3. Celkové výsledky hodnocení Hodnocení obecně potvrdilo relevantnost, účinnost a efektivitu programu. Je jasné, že cíle zřídit první provozní služby již bylo dosaženo. Pokud jde o soudržnost, přestože nařízení o programu bylo přijato dříve než strategie Evropa 2020, program je v souladu s cíli této strategie, jimiž je podpora inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, například rozvojem navazujících služeb, které budou přispívat k růstu a zaměstnanosti. Existují však překážky pro maximální využití potenciálu, které spočívají v nedostatečném povědomí mezi podniky, a existuje také poptávka po údajích s vyšším rozlišením. Ačkoliv je možná předčasné vyslovit úplné hodnocení, celkově se očekává, že dvě hlavní provozní služby vyvinuté v rámci tohoto programu přinesou za vložené peníze dobrý přínos; další dopady bude třeba posoudit při hodnocení ex post, které se uskuteční v roce 2015. Zúčastněné strany byly velmi spokojeny s celkovým řízením a způsobem provádění programu. Z výsledků rozhovorů stojí za povšimnutí prohlášení většiny uživatelů, že mají zájem jak o služby, které jsou již v provozu, tak o průřezové produkty, které budou součástí úplné sady provozních služeb. Hodnocení ukázalo, že pro část uživatelů existují ke GMES alternativy: mohou existovat na vnitrostátní úrovni, kde se ztrácí evropská perspektiva hodnoceného programu, nebo nejsou bezplatné, tak jako tomu bude u produktů služeb a údajů z družic Sentinel. V souvislosti s vývojem dvou služeb GMES byli uživatelé spokojeni s delegováním konkrétních funkcí na Společné výzkumné středisko (JRC), EEA a Monitorovací a informační středisko GŘ ECHO. Například JRC a EEA poskytly vhodné odborné technické znalosti pro určení směru rozvoje služeb EMS-Mapping a monitorování země a pro zajištění dostatečné koordinace při definování údajů a potřeb zobrazování pro ESA. Je však třeba další spolupráce, aby bylo zajištěno, že datový sklad spravovaný agenturou ESA nakupuje údaje, které jsou pro daný účel vhodné. Práce příslušného oddělení Komise je hodnocena pozitivně a kontinuita mezi výzkumnými projekty a předprovozními službami je zřejmá. Nicméně byla zdůrazněna potřeba lépe stanovovat priority. Celkově je program posuzován jako účinný mechanismus pro rozvoj plně provozních služeb. Vzhledem k rozpočtovým omezením bylo možné v této fázi vyvinout pouze dvě služby z možných šesti, přičemž jejich výběr byl považován za vhodný, protože poskytl prostor pro další financování ostatních služeb v předprovozním prostředí. Evropská přidaná hodnota tohoto programu byla jasně spatřována v tom, že řeší potřeby uživatelů v oblasti přeshraničního pozorování Země v sektoru krizového řízení a monitorování země. Vzhledem k tomu, že členské státy mají sdílenou odpovědnost za monitorování pohraničních oblastí a propojení různých regionů, jsou mnohé potřeby tvůrců politik a veřejných uživatelů v oblasti pozorování Země ve své podstatě přeshraniční povahy. Různé země též sdílejí obdobné charakteristiky z hlediska ekologie nebo městských sídel, např. pokud jde o monitorování biodiverzity v pobřežních zónách nebo úkoly spojené s územním plánováním u měst podobné velikosti. Postupem času by evropské soubory údajů formou postupného zavádění a vypouštění mohly zahrnout příspěvky národních kartografických institucí a zeměměřičských a katastrálních úřadů. To však závisí na vyřešení otevřených problémů souvisejících s nedostatečnou harmonizací údajů. V přechodném období musí oba typy souborů údajů existovat vedle sebe se správným propojením a vzájemnou interoperabilitou, též díky procesu INSPIRE. 4. Hlavní doporučení a plánovaná následná činnost Komise získala z hodnocení cenné poučení. Snaží se neustále zlepšovat provádění programu a brát v úvahu doporučení pro návrh a realizaci plně provozní fáze. Toto hodnocení poskytlo také důležité praktické vodítko pro přípravu návrhu nového nařízení Copernicus (COM(2013) 312 final/2 ze dne 12. července 2013), pokud jde o rozvoj politiky v oblasti údajů a identifikaci požadavků na údaje (např. datový sklad). V reakci na potřebu lepšího mechanismu nákupu údajů jak pro službu krizového řízení, tak pro službu monitorování země nyní probíhá diskuse mezi Evropskou komisí a Evropskou kosmickou agenturou o nové verzi datového skladu. Tento dokument jasně konstatuje potřebu zlepšit včasnost, rozlišení a okna pro pořízení. Dále pokud jde o včasnost služby EMS, probíhají jednání mezi poskytovatelem služby, ESA a EK za účelem porozumění odpovědnostem a redukce možných překážek, aby se zlepšil celkový výkon. Při hodnocení vznikly otázky ohledně budoucí role fóra uživatelů, která musí být oddělena od role výboru GMES proto, aby nebyla podlomena role fóra uživatelů spočívající v propojení mechanismů řízení mezi Komisí, členskými státy a „reálnými“ koncovými uživateli. Fórum uživatelů není zmíněno v současném návrhu nařízení Copernicus, protože se neřídí standardními pravidly postupů projednávání ve výborech; pravidelné zapojování zúčastněných stran však bude zachováno[10], zejména na úrovni služeb a u specializovanějších skupin uživatelů. Pokud jde o administrativní a vykazovací zátěž zúčastněných stran, požadavky se nejeví jako zvláště obtížné. Provozovatelé služeb nevznesli žádné zvláštní připomínky ohledně množství informací vyžadovaných při provádění smluv o poskytování služeb. Nicméně v době, kdy se konalo hodnocení, nebylo dosaženo úplné dohody o monitorovacím rámci a sadě ukazatelů pro GMES a nedošlo k jejich uplatnění. Hodnotitel provedl přezkum ukazatelů, které mají měřit budoucí příspěvek programu k dosažení cílů politiky souvisejících s programem Copernicus; jeho význam se projeví při měření výkonnosti plně provozuschopného programu, jakým je Copernicus, a bude obsažen v budoucích dohodách o službách. Vzhledem k tomu, že služby a údaje se již nyní využívají v širokém spektru oblastí politiky, výsledky hodnocení jsou zajímavé pro širší okruh služeb Komise, zejména pro následující GŘ: AGRI, CLIMA, EEAS, ECHO, ENV, MARE a REGIO. Kromě toho Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) a JRC mohou využít zjištění tohoto hodnocení ve své současné roli technických koordinátorů služby krizového řízení a služby monitorování země GMES. Na základě doporučení je rozvoj služeb navrhován tak, aby byly využity synergie a zabránilo se zdvojování. Podle názoru hodnotitele zde až doposud existovala tendence soustředit se více na vesmírnou složku na úkor složek in situ a služeb. Bylo považováno za klíčové, aby byla věnována větší politická pozornost zajištění dostatečných zdrojů pro služby a zaplnění datových mezer, protože tyto složky jsou kriticky důležité pro konečný úspěch programu. Aby se zajistilo, že jak infrastrukturní složce, tak službám bude věnována patřičná pozornost, došlo nedávno v Komisi k reorganizaci: nyní existují dvě oddělení, z nichž každé se zabývá jednou oblastí programu Copernicus. Návrh nařízení Copernicus navíc reaguje na toto doporučení tím, že počítá s podstatným zvýšením finančních prostředků na služby. Hodnotitel zdůraznil potřebu dokončit politiku v oblasti údajů a informací. Zúčastněné strany programu Copernicus, a zejména soukromý sektor, které jsou méně informovány, potřebují mít jasno v tom, jak bude „plný a volný přístup k údajům“ fungovat v praxi. Komise nedávno přijala nařízení v přenesené pravomoci[11] o politice v oblasti údajů, které tyto záležitosti vyjasňuje. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013), Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s.1. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013) 312 final/2 ze dne 12. července 2013. [4] Na přípravné akce GMES byl v období let 2008–2010 vyčleněn rozpočet ve výši 10,2 milionů EUR. Byly podpořeny tři každoroční výzvy k předkládání nabídek s délkou trvání tři roky, které vedly k udělení pěti přípravných projektů. [5] linkER je přípravná činnost zaměřená na podporu provozního využití produktů služeb krizového řízení GMES v celé Evropské unii. [6] Projekt SAFER má za cíl provádět předprovozní verze služby krizového řízení. [7] V roce 1985 byl v Evropské unii zahájen program Corine. Corine znamená „Coordination of Information on the Environment'“ (koordinace informací o životním prostředí). Byl to prototyp projektu, který pracoval na mnoha různých tématech životního prostředí. Databáze Corine a několik jeho programů převzala EEA. [8] Urban Atlas poskytuje celoevropsky srovnatelné údaje o využití území a krajinném pokryvu pro velké městské oblasti s více než 100 000 obyvateli odpovídající definici Urban Audit. Údaje geografických informačních systémů lze stáhnout spolu s mapou pro každou pokrytou městskou oblast a zprávou obsahující metadata. [9] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE). [10] COM(2013) 312 final/2 ze dne 12. července 2013, čl. 2 odst. 2 a 3. [11] Nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 12. července 2013, dokument C(2013) 4311 final.