Úřední věstník 304 E , 01/12/2005 S. 0269 - 0272



P6_TA(2005)0045 Akční plán pro životní prostředí a zdraví (2004-2010) Usnesení Evropského parlamentu o evropském akčním plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004-2010 (2004/2132(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Hospodářskému a sociálnímu výboru o evropském akčním plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004-2010 (KOM(2004)0416), - s ohledem na své usnesení ze dne 31. března 2004 o evropské strategii v oblasti životního prostředí a zdraví [1], - s ohledem na akční plán Světové zdravotnické organizace přijatý na čtvrté celoevropské ministerské konferenci o životním prostředí a zdraví, která se konala v Budapešti ve dnech 23.- 25. června 2004, - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0008/2005), A. vzhledem k tomu, že zdravotní rizika, která způsobují různé faktory znečištění životního prostředí, jsou na prvním místě mezi obavami evropských občanů, a že by proto Evropská unie neměla oddalovat zavedení skutečné politiky zdravotní bezpečnosti v souvislosti se životním prostředím, B. vzhledem k tomu, že životní prostředí a příroda mohou významně přispívat k veřejnému zdraví v Evropské unii, C. vzhledem k tomu, že cílem evropského akčního plánu pro životní prostředí a zdraví navrženého Komisí mělo být provádění evropské strategie pro životní prostředí a zdraví, známé také jako SCALE, založené na vědeckých poznatcích (Science), zaměřené na děti (Children), zvyšování informovanosti (Awareness), využívající právních nástrojů (Legal instruments) za průběžného vyhodnocování (Evaluation)(KOM(2003)0338), D. vzhledem k tomu, že posuzování rizika u citlivých skupin populace v souvislosti se znečištěním životního prostředí, a zejména ohrožení dětí, není věnována v tomto akčním plánu dostatečná pozornost, což je v rozporu s rozhodnutími v rámci iniciativy SCALE, E. vzhledem k tomu, že v Evropské unii lze však příčiny téměř jedné třetiny dětských nemocí od narození až do věku 19 let spojovat s faktory životního prostředí a že ve více než 40 % těchto případů jsou postiženy děti do 5 let, F. vzhledem k tomu, že děti jsou zvláště ohroženy vlivy životního prostředí, které na ně působí v raném věku nebo dlouhodobě, a jsou náchylné k chronickým onemocněním, která se v některých případech projevují až po desítkách let, G. vzhledem k tomu, že i jiné společenské skupiny, včetně rodin s nízkým příjmem nebo neúplných rodin a menšinových komunit, jsou rovněž vystaveny nepoměrně vysokým zdravotním rizikům kvůli svému společenskému nebo ekonomickému postavení; vzhledem k tomu, že těmto skupinám se musí rovněž dostat zvláštní pozornosti, H. vzhledem k tomu, že děti nejsou vystaveny různým druhům znečištění prostředí, v němž žijí, stejným způsobem v celé Evropě, a že jakákoli činnost Evropské unie v této oblasti si proto musí stanovit za cíl bojovat proti nerovnostem v péči o zdraví dětí, I. vzhledem k značnému a znepokojivému zvýšení výskytu, ke kterému došlo během posledních dvaceti let u těchto nemocí: - akutní onemocnění dýchacích cest, hlavní příčina úmrtí u dětí do 5 let; u těchto onemocnění je prokázána souvislost se znečištěním vnitřního i vnějšího ovzduší, - vývojové potíže nervové povahy, někdy nevyléčitelné, které jsou důsledkem toho, že děti jsou v raném věku vystaveny působení nebezpečných látek, např. olova, methylrtuti, PCB, některých rozpouštědel a pesticidů, J. vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání ve dnech 1. a 2. června 2004 přijala závěry týkající se dětského astmatu a vyzvala Komisi a členské státy, aby plně věnovaly pozornost problému, který představuje dětské astma pro veřejné zdraví, K. vzhledem k tomu, že tento akční plán si pro "první cyklus" v období 2004-2010 stanoví jako prioritu posílení koordinace a průřezového charakteru opatření, která provádějí různí činitelé v oblasti výzkumu, zdraví a životního prostředí, a hlavním cílem je přitom zlepšit získávání poznatků o vlivu znečištění životního prostředí na zdraví, L. vzhledem k tomu, že takový přístup je naprosto nedostatečný, protože zcela přehlíží množství směrodatných vědeckých studií, které prokazují, že existuje souvislost mezi působením faktorů životního prostředí a čtyřmi hlavními nemocemi uvedenými v tomto sdělení: astmatem a alergiemi u dětí, potížemi při vývoji nervového systému, nádory a poruchami funkce žláz s vnitřní sekrecí, M. vzhledem k tomu, že v rozporu s iniciativou SCALE (písmeno "L") akční plán vůbec nevyužívá právní nástroje; N. vzhledem k tomu, že akční plán neuvádí dva ze tří hlavních cílů iniciativy SCALE — snížení zdravotní zátěže způsobené vlivy životního prostředí a identifikaci a prevenci nových zdravotních rizik způsobených vlivy životního prostředí, O. vzhledem k tomu, že se v akčním plánu nenachází jeden ze tří hlavních pilířů prvního cyklu iniciativy SCALE — snížení expozice, P. vzhledem k tomu, že však jak Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 31. března 2004, tak 52 evropských ministrů zdravotnictví a životního prostředí ve svém akčním plánu ze dne 25. června 2004 potvrdili potřebu vrátit se k zásadě předběžné opatrnosti, protože potenciální náklady a rizika pro naše zdraví a životní prostředí vyplývající z nečinnosti jsou velmi vysoké, Q. vzhledem k povzbudivému signálu, který nedávno dala Rada pro konkurenceschopnost tím, že podle zásady předběžné opatrnosti přijala rozhodnutí o zákazu šesti chemických látek ze skupiny ftalátů, které se používaly při výrobě plastových hraček pro děti, R. vzhledem k tomu, že tato politická vůle zjevně chybí v akčním plánu, který neobsahuje návrh vrátit se k zásadě předběžné opatrnosti, ani když lze vliv faktoru znečištění na zdraví velmi snadno určit, jak je tomu v první řadě u infekčních onemocnění a některých typů nádorů, S. vzhledem k tomu, že je třeba do akčního plánu začlenit průběžné hodnocení za účelem "ověření efektivity a účinnosti akcí, pokud jde o snižování zdravotních problémů spojených s životním prostředím", v souladu s tím, co je uvedeno v iniciativě SCALE (písmeno "E"), T. vzhledem k tomu, že ustanovení Aarhuské úmluvy a směrnice 2003/4/ES [2] o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí tvoří ideální rámec pro evropský monitorovací systém pro životní prostředí a zdraví; vzhledem k tomu, že nyní jsou proto potřeba praktická opatření, U. vzhledem k tomu, že veškerá opatření, která mají za cíl školit a mobilizovat pracovníky ve zdravotnictví v otázkách spojitostí mezi životním prostředím a zdravím jsou vítána, protože jsou nezbytným pojítkem přispívajícím k informování občanů o této nové problematice, V. vzhledem k tomu, že Komise nezačlenila do evropského Akčního plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004-2010 žádné konkrétní návrhy týkající se finančních zdrojů nutných k realizaci navržených opatření; 1. odsuzuje podstatné rozdíly v přístupu a ambicíchmezi strategií pro zdraví a životní prostředí Komise a mezi akčním plánem, který má být její realizací, a to v neprospěch akčního plánu; domnívá se, že akční plán by mohl být nanejvýše považován za "akční plán výzkumu", který sám o sobě pravděpodobně nedokáže zmírnit zdravotní zátěž způsobenou vlivy životního prostředí; 2. lituje, že ze třinácti akcí vymezených ve strategii Komise v oblasti životního prostředí a zdraví na období 2004-2010 se pouze čtyři týkají konkrétních opatření a že žádná z nich si nestanoví cíle v podobě konkrétních číselných hodnot; 3. konstatuje, že nedošlo k okamžitému zavedení systému biologického dozoru na úrovni Unie, který by spočíval v kontrole biologických ukazatelů s cílem změřit působení znečišťujících látek přítomných v okolním prostředí, který by byl spojen s pozorováním dopadů prováděným odborníky na environmentální medicínu; 4. domnívá se, že biologický dozor by měl přispívat k politice posuzování rizik a měl by se v první řadě týkat infekčních onemocnění, mezi něž patří legionářská nemoc nebo typy nádorů způsobené určitými znečišťujícími látkami a u nichž se vazba "příčina-následek" určuje snáze: souvislost mezi azbestem a plicními nádory, mezi arsenem a nádory ledvin, souvislost mezi některými pesticidy a leukémií, rakovinou uzlin a prostaty; 5. připomíná, že neexistence spolehlivých vědeckých poznatků a nutnost provádět další výzkumy u nemocí, které způsobuje více faktorů, nemůže být důvodem pro odklad zavedení nutných a naléhavých opatření zaměřených na snížení míry vystavení dětí a dospělých účinkům znečišťujících látek v životním prostředí; 6. domnívá se, že aniž by byly dotčeny stávající právní předpisy Společenství, a po předložení stanoviska příslušného vědeckého výboru je naléhavě třeba zvážit, zda by nebylo vhodné zakázat uvádět na trh a/nebo používat níže uvedené nebezpečné látky, jejichž působení jsou ve značné míře vystaveni novorozenci, děti, těhotné ženy, starší osoby, pracující a jiné rizikové skupiny populace, jelikož budou k dispozici bezpečnější alternativy: - šest látek ze skupiny ftalátů (DEHP, DINP, DBP, DIDP, DNOP, BBP) ve výrobcích pro domácnost používaných ve vnitřních prostorách a v lékařských přístrojích, kromě případů, kdy by takovýto zákaz měl negativní dopad na zdravotní péči, - chlorovaná rozpouštědla používaná při výrobě malířských barev, podlahových krytin a polymerů, - rtuť používaná v dentálních amalgámech a v elektrických i neelektrických měřicích a monitorovacích přístrojích, - různé způsoby použití kadmia, - tři látky ze skupiny organofosfátových pesticidů (chlorpyrifos, diazinon a malathion) a endosulfan, organochlorový pesticid, při všech způsobech jejich použití; 7. vybízí Komisi, aby věnovala prvořadou pozornost výzkumu výroby a používání různých typů výrobků každodenní spotřeby obsahujících chemické látky, které mohou u lidí vyvolat alergie a nádorová onemocnění; 8. trvá na tom, aby byla pod záštitou Komise provedena epidemiologická studie týkající se dětí, po vzoru "National children study" v USA, která bude v období od narození až do dospělosti zkoumat souvislosti mezi nemocemi spojenými se životním prostředím a vystavením působení hlavních znečišťujících látek; 9. zdůrazňuje, že je třeba se vyvarovat jakéhokoli zvyšování testování na zvířatech v rámci tohoto akčního plánu a že je třeba se plně věnovat vývoji a používání alternativních testovacích metod; 10. vyzývá Komisi, aby zajistila, že při všech hodnoceních rizik, která budou prováděna, bude věnována zvláštní pozornost rizikům, která tyto látky představují pro embrya, kojence a děti, pokud mohou být tyto zvláště zranitelné skupiny těmto látkám vystaveny; 11. poukazuje na to, že Světová zdravotnická organizace (WHO) vykonává prospěšnou práci v oblasti životního prostředí a zdraví a vyzdvihuje význam mezinárodní spolupráce, má-li být vztah mezi životním prostředím a zdravím lépe prozkoumán a mají-li být přijata účinná opatření; 12. zdůrazňuje důležitost vzdělávání a osvěty lidí o otázkách životního prostředí a zdraví. zejména o pozitivních účincích bohatého a rozmanitého přírodního a člověkem vytvořeného životního prostředí na tělesné a duševní zdraví; podtrhuje, že zdravé životní prostředí a zdravý způsob života nezávisí pouze na rozhodnutí jednotlivce, což platí zejména pro znevýhodněné skupiny populace, jako jsou občané s nízkými příjmy. Domnívá se, že je třeba podporovat informační projekty na místní úrovni a využívat přitom znalosti místních problémů, které mají odborníci ze středisek zdravotní péče a nemocnic a sociální pracovníci, a vyhnout se tak přístupu "shora dolů" při zvyšování informovanosti o těchto otázkách; 13. zdůrazňuje, že údaje musejí být shromažďovány tak, aby bylo možné zkoumat, jak jsou různé společenské skupiny vystaveny různým znečišťujícím látkám a jejich účinkům; domnívá se, že pokud se máme více dozvědět o tom, jak jsou ženy a muži vystaveni různým znečišťujícím látkám v životním prostředí a jejich účinkům, je nezbytné mít k dispozici statistické údaje podle pohlaví; 14. vyjadřuje politování nad tím, že se akční plán nezmiňuje o dopadech znečištění na duševní zdraví a na nervovou soustavu člověka; 15. žádá, aby bylo v akčním plánu přednostně uvedeno, jaké podmínky z hlediska životního prostředí jsou přijatelné v oblastech, kde děti často tráví dlouhou dobu, například v jeslích, na hřištích a ve škole; 16. podporuje veškeré navrhované akce, které směřují k usnadnění přístupu veřejnosti k informacím a opakuje svůj požadavek na zřízení národních registrů, které budou podle hlavních zeměpisných oblastí zachycovat na jedné straně hlavní emise škodlivin a na straně druhé hlavní onemocnění; domnívá se, že Komise by pro tento účel mohla využít nový evropský nástroj pro shromažďování zeměpisných údajů, INSPIRE; 17. zdůrazňuje, že je v této souvislosti třeba zesílit boj s nemocemi vyplývajícími ze životního stylu a jsou způsobovány tabákem, alkoholem, špatnou stravou a nedostatkem pohybu; 18. žádá provedení výzkumu zdravotních dopadů nových stavebních materiálů; 19. se domnívá, že k účinnému ovlivnění individuálního a kolektivního chování je nutné, aby Komise ve spolupráci s členskými státy zavedla systém štítků obsahujících zdravotní a environmentální charakteristiky stavebních výrobků a materiálů; 20. je potěšen odhodláním Komise nadále činit kroky s cílem zamezit kouření v uzavřených prostorách nebo umožnit vymezení prostor pro kuřáky, které budou fyzicky oddělené a řádně větrány, a dopoučuje Komisi, aby byl tabákový kouř v okolním prostředí co nejdříve klasifikován jako karcinogenní látka 1. třídy; přesto však žádá Komisi, aby přiznala prvořadý význam přeshraničním otázkám a zdravotním problémům, které mají zřetelnou vazbu na životní prostředí, a aby navrhla vyčlenění většího objemu finančních prostředků na výzkum chorob souvisejících s chemickými látkami, jehož výsledky by měly být použity v rámci opatření na zlepšení zdraví; 21. připomíná, že kvalitu ovzduší uvnitř budov nelze zlepšit jinak než globálním přístupem, který bere v úvahu různorodé množství zdrojů znečištění: přístroje se spalovacím pohonem, zařízení a nábytek a lidskou činnost, a žádá Komisi, aby vypracovala Zelenou knihu věnovanou specifické problematice znečištění ovzduší v domácnosti; 22. vyzývá Komisi, aby do akčního plánu začlenila popis rizik na pracovištích a v zaměstnání, sledování účinků na zdraví a definici nejlepší praxe v zájmu ochrany zdraví; 23. žádá Komisi, aby usilovně podporovala novou iniciativu, která vznikla v některých členských státech, totiž vytváření mobilních jednotek zvaných "záchranné stanice pro životní prostředí", které mají za cíl provádět celkovou analýzu životního prostředí, a odhalovat ve vnitřních prostorách znečišťující látky, které mohou nepříznivě působit na lidské zdraví; 24. považuje za zásadní informovat a školit učitele a jiné osoby, které jsou ve styku s dětmi a kojenci, o záležitostech spojených s faktory životního prostředí, které mají negativní vliv na zdraví; 25. zdůrazňuje velký význam informací, které se týkají působení slunečního záření (spálení) a s tím souvisejícího rizika vzniku rakoviny kůže; 26. požaduje soustavný vědecký výzkum vlivu městských oblastí na zdraví a životní pohodu, vzhledem k tomu, že ve většině zemí žije ve městech více než 70 % obyvatelstva; 27. důrazně žádá Komisi, aby zajistila, že členské státy řádně provedou stávající evropské právní předpisy týkající se kvality ovzduší; vyzývá Komisi, aby zahájila řízení pro porušení s členskými státy, které svým občanům nezajišťují vysoký stupeň kvality ovzduší; 28. opakuje svůj požadavek, aby byla zvláštní pozornost věnována obyvatelstvu v blízkém okolí zdrojů znečišťujících látek, a přeje si, aby Komise zahájila iniciativu směřující k tomu, aby byly do roku 2010 sníženy emise toxických látek průmyslového původu, zejména dioxinu, kadmia, olova, chloridu vinylu a benzenu, a to o procentní hodnoty, které budou určeny, a v cílových letech, která budou stanovena; 29. poukazuje na to, že schopnost zjišťovat a postupně odstraňovat nebezpečné chemické látky bude klíčovým faktorem při zlepšování lidského zdraví; 30. lituje, že návrh akčního plánu předložený Komisí neobsahuje orientační finanční výkaz a že se pouze neurčitě zmiňuje o použití stávajících (finančních zdrojů) na provádění činností týkajících se životního prostředí a zdraví v období 2004-2007; 31. považuje za velmi důležité plně využít zdrojů určených k financování opatření v oblasti životního prostředí a zdraví v rámci rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterou se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008) [3], a rozvíjet výsledky a zkušenosti získané na základě tohoto programu a vyhnout se překrývání; 32. domnívá se, že shromažďování údajů v souvislosti s akčním plánem pro životní prostředí a zdraví by se mělo týkat oblastí, na něž se nevztahuje rozhodnutí č. 1786/2002/ES; 33. vyzývá Komisi, aby předložila specifický finanční výkaz týkající se realizace prioritních akcí v letech 2004-2007 a předpověď provádění integrovaných akcí v oblasti životního prostředí a zdraví v souvislosti s přípravou nového finančního výhledu EU; 34. zdůrazňuje, že má-li být zaručena celistvost a účinnost akčního plánu, je třeba již nyní stanovit přiměřené financování na období 2004-2007, dodává, že projekty týkající se životního prostředí a zdraví je nutno považovat za ucelenou tematickou oblast v rámci 7. rámcového programu pro výzkum (2007-2010) a mělo by se jim dostat odpovídajících finančních prostředků, které by neměly být nižší než 300 milionů eur, vzhledem ke značným očekáváním a socioekonomickým hodnotám v oblasti zdraví ve vztahu k životnímu prostředí; 35. vyzývá Komisi, aby: - informovala Parlament o změnách akčního plánu a o důvodech těchto změn; - pravidelně informovala Parlament o průběhu provádění akčního plánu; - předložila Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu ověřující účinnost a efektivnost nákladů na akce prováděné v rámci akčního plánu, pokud jde o zmenšení zdravotních problémů souvisejících s životním prostředím; 36. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. [1] Přijaté texty, P5_TA(2004)0246. [2] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s.26. [3] Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s.1. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7). --------------------------------------------------