Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 k udělování absolutoria za rok 2009: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur EU



Úřední věstník L 250 , 27/09/2011 S. 0269 - 0277



Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 k udělování absolutoria za rok 2009: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur EU EVROPSKÝ PARLAMENT, s ohledem na výroční zprávu Komise Evropskému parlamentu ze dne 15. října 2008 o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2006 (KOM(2008) 629) a na pracovní dokument útvarů Komise připojený k této zprávě (SEK(2008) 2579), s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2008 nazvané "Evropské agentury – cesta vpřed" (KOM(2008) 135), s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o udělování absolutoria za rok 2008: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur [1], s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [3], a zejména na článek 94 tohoto nařízení, s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 5/2008 "Agentury Evropské unie: dosahování výsledků", s ohledem na zvláštní výroční zprávy [4] Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky decentralizovaných agentur za rozpočtový rok 2009, s ohledem na studii Parlamentu o "Možnosti a proveditelnosti zřízení společných podpůrných služeb pro agentury EU" vydanou dne 7. dubna 2009, s ohledem na své prohlášení ze dne 18. května 2010 o úsilí Evropské unie v boji proti korupci [5]; s ohledem na článek 77 a přílohu VI jednacího řádu, s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0149/2011), A. vzhledem k tomu, že toto usnesení obsahuje pro každý ze subjektů uvedených v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 připomínky horizontální povahy, které doprovázejí rozhodnutí o udělení absolutoria v souladu s článkem 96 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 a článkem 3 přílohy VI jednacího řádu Evropského parlamentu, B. vzhledem k tomu, že zvyšování počtu agentur, které v posledních letech dosáhlo bezprecedentního rozsahu, umožnilo externalizovat některé úkoly Komise, C. vzhledem k tomu, že poté, co Komise přijala dne 11. března 2008 výše uvedené sdělení, zahájily Parlament, Rada a Komise opět projekt, v jehož rámci by měl být definován společný rámec pro agentury, a vytvořily v roce 2009 interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, D. vzhledem k tomu, že se tato interinstitucionální pracovní skupina potřetí sešla na politické úrovni dne 10. listopadu 2010, přičemž jednala o následujících otázkách: kritéria pro vytváření nových agentur, výběr jejich sídla a dohoda o sídle, složení správních rad, postupy jmenování ředitelů, vyhodnocování a výkonnost, víceletý program a správní podpora, E. vzhledem k tomu, že také Účetní dvůr hodlá přezkoumat výkonnost agentur a předložit do konce roku 2011 zvláštní zprávu o hodnocení agentur EU z hlediska efektivity výdajů, F. vzhledem k tomu, že se příspěvky Unie poskytované decentralizovaným agenturám mezi lety 2000 a 2011 dramaticky zvýšily, G. vzhledem k tomu, že prohlášení Parlamentu ze dne 18. května 2010 o úsilí Evropské unie v boji proti korupci vyzývá Komisi a příslušné agentury Unie, aby přijaly veškerá nezbytná opatření a poskytly dostatečné zdroje k zajištění toho, aby se finanční prostředky EU nestaly předmětem korupce, a aby zavedly odrazující sankce v případě odhalení korupce nebo podvodu, I. SPOLEČNÉ PROBLÉMY V OBLASTI FINANČNÍHO ŘÍZENÍ Přenos a rušení provozních prostředků 1. konstatuje, že Účetní dvůr upozornil na skutečnost, že u několika agentur došlo v rozpočtovém roce 2009 k přenosu a zrušení značného objemu provozních prostředků; dále konstatuje, že existují nevyužité rozpočtové položky a že v některých agenturách došlo k vysokému počtu převodů; vyzývá dotyčné agentury, aby posílily úsilí o zdokonalení finančního a rozpočtového plánování a programování; 2. bere na vědomí problémy, které jsou způsobeny víceletou povahou mnoha programů a časovou prodlevou mezi obdržením dotací a provedením a následným proplacením odpovídajících činností; zdůrazňuje nicméně, že výsledné výdaje by mělo být možné předem odhadnout a že by mělo být nalezeno řešení, které bude dodržovat zásadu ročního rozpočtu Unie; 3. upozorňuje na skutečnost, že vysoká míra přenesených a zrušených prostředků svědčí o tom, že daná agentura nebyla schopna zvládnout výrazné navýšení svého rozpočtu; klade si otázku, zda by nebylo odpovědnější, aby rozpočtové orgány byly v budoucnu opatrnější při rozhodování o zvyšování rozpočtu agentury a braly v úvahu čas potřebný k zavedení nových činností; Řízení finančních prostředků 4. vyzývá agentury, aby zdokonalily své každoroční předpovědi týkající se očekávaných finančních potřeb; konstatuje, že agentury ve skutečnosti často vykazují vysoké rezervy finančních prostředků, a vyzývá je k tomu, aby následovaly dobrý příklad Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA), které v roce 2009 zdokonalilo svou předpověď tím, že příslušným útvarům Komise předložilo – a poté pravidelně aktualizovalo – podpůrný dokument, který zdůvodňoval jeho čtvrtletní žádosti o provedení plateb; Nedostatky v postupech zadávání veřejných zakázek 5. je znepokojen tím, že Účetní dvůr opět u několika agentur konstatoval nedostatky v zadávání veřejných zakázek; 6. vyzývá agentury, aby posílily svou vnitřní kontrolu, aby měly jistotu, že se řádně uplatňují smlouvy a postupy zadávání zakázek; nehodlá přijmout setrvalou neschopnost zavést kontrolní systém, který by zabraňoval opakovaným pochybením podkopávajícím legalitu a řádnost transakcí dané agentury, nebo by je včas odhaloval; 7. v této souvislosti naléhavě vyzývá agentury, aby: - zvýšily transparentnost, pokud jde o odhady a o to, kdo odpovídá za projekty, - zdokonalily své schvalování zadávání zakázek jak na úrovni rozhodování o uvolnění finančních prostředků, tak na úrovni pracovního programu, - zajistily, aby výjimky byly uváděny v jejich výroční zprávě o činnosti podrobně a v úplnosti, - zajistily odpovídající sledování možných nesrovnalostí, - vytvořily kontroly ex post a podávaly o nich zprávy; 8. vybízí také agentury, aby vytvořily a následně pravidelně aktualizovaly komplexní tabulku znázorňující jejich finanční okruhy a odpovědnost příslušných aktérů finančních a provozních operací; 9. vyzývá všechny agentury, aby na svých internetových stránkách zveřejnily seznam všech zakázek zadaných v období alespoň posledních tří let, a Komisi, aby i nadále usilovala o zlepšení přístupnosti těchto informací a aby je definitivně začlenila do svého systému finanční transparentnosti; 10. gratuluje nicméně Eurojustu k tomu, že zavedl opatření umožňující odhadnout tržní hodnotu relevantních produktů a služeb před tím, než se zahájí příslušný postup zadávání zakázky; domnívá se, že tato iniciativa je důležitým příkladem vhodného postupu, který by měly ostatní agentury následovat; kromě toho vítá roční plán veřejných zakázek Eurojustu na rok 2009, který výrazně pomohl oddělením a útvarům této agentury při řízení zakázek; obzvláště zdůrazňuje, že tyto iniciativy posilují vedení a kontrolu uplatňované ze strany schvalujících osob; Řízení grantů 11. považuje za důležité, aby agentury zdokonalily řízení grantů tím, že: - budou vykonávat kontroly příjemců grantů na místě, - podpoří standardní jednotkové náklady na kategorii namísto grantů založených na proplácení způsobilých výdajů, - budou jasně popisovat, sdělovat a sledovat odpovědnost jednotlivých účastníků, - poskytnou operační plán dohodnutý se všemi aktéry; II. SPOLEČNÉ PROBLÉMY V OBLASTI LIDSKÝCH ZDROJŮ Postupy přijímání zaměstnanců 12. konstatuje, že u několika agentur existují nedostatky u výběrových řízení pro nábor zaměstnanců, které ohrožují transparentnost těchto řízení a/nebo porušují zásadu rovného zacházení při uplatňování kritérií způsobilosti; zejména bere na vědomí, že Účetní dvůr opakovaně konstatuje tyto nedostatky: - neexistují důkazy o tom, zda jsou kritéria výběru a prahové hodnoty, které musí kandidáti splnit, aby byli pozváni k písemnému testu či pohovoru, stanoveny předtím, než začne postup hodnocení, - dokumentace týkající se přijímacích řízení je nedostatečná, - při výběrovém řízení není uplatňováno rovné zacházení s interními, resp. externími kandidáty, - existuje jen omezená soutěž, je přesvědčen, že tyto nedostatky by mohly omezit schopnost agentur bránit se proti možným obviněním ze svévolného rozhodování o přijetí zaměstnanců; je dále přesvědčen, že z důvodu omezené soutěže je možné, že následný nábor zaměstnanců nepředstavuje ideální výběr a že lidské a finanční zdroje nejsou využívány efektivně; 13. vyzývá k vytvoření systému křížové kontroly mezi agenturami pro případ pochybení či špatného hospodaření, jehož se dopustí určitý jedinec v rámci svého dřívějšího zaměstnání u agentury, a žádosti o zaměstnání, kterou tentýž jedinec podá u jiné agentury; 14. vyzývá tudíž agentury, aby přijaly nezbytná opatření za účelem zvýšení objektivity a transparentnosti přijímacích řízení; v této souvislosti je přesvědčen, že iniciativa agentury Frontex spočívající v přijetí prováděcích pravidel a vnitřních pokynů pro členy výběrových komisí je důležitým příkladem vhodného postupu, který by měly ostatní agentury následovat; vítá zejména iniciativu FRONTEXU spočívající v přijetí náborové politiky, jejíž součástí jsou konkrétní kroky, jako např.: - dodržování lhůty při jmenování členů výběrové komise, - vypracování pohovorových otázek a obsahu písemného testu předem, - anonymní vyhodnocení písemných testů, - modelové odpovědi na pohovorové otázky a písemné testy, - zápis z rozhodnutí o přijetí zaměstnance, - vývoj elektronického nástroje pro usnadnění přijímání zaměstnanců a výběrového procesu, zdůrazňuje, že tuto politiku je nutné důsledně provádět a prokázat, že přináší výsledky; Provádění náborových plánů 15. bere na vědomí, že náborové plány agentur často nejsou beze zbytku provedeny, a konstatuje nedostatek soudržnosti mezi rozpočtovou a zaměstnaneckou prognózou, což by mohlo negativně ovlivnit názor zúčastněných stran na způsob, jímž agentury využívají své zaměstnance; vybízí orgány a instituce Unie, aby i nadále zjišťovaly, jak by bylo možné postupy náboru pracovníků zjednodušit; v souladu s výše uvedeným vyzývá agentury, aby dále posílily uplatňování a sledování svého plánování náboru nových pracovníků; vybízí dále agentury, aby ve svých pracovních programech a výročních zprávách o činnosti poskytovaly dodatečné informace o přidělování a využívání lidských zdrojů a popisovaly, jaký dopad budou mít jejich plánované cíle na lidské zdroje, které mají k dispozici; vyzývá Komisi, aby vyhodnotila požadované počty pracovních míst v jednotlivých agenturách, provedla srovnání mezi skutečným počtem pracovních míst v současnosti a předpověďmi zahrnutými do rozpočtu, posoudila, zda tyto předpovědi překračují potřeby a možnosti agentur, a podala přehled o této záležitosti Parlamentu; 16. bere na vědomí skutečnost, že každým rokem dochází mezi agenturami k výměně zaměstnanců, včetně ředitelů; vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla přehled o všech pracovnících, kteří v období od roku 2008 přešli z jedné agentury do druhé; 17. žádá Komisi, aby poskytla informace o tom, zda existují právní předpisy, které pro všechny agentury upravují příslušné povinnosti úředníků stanovené v článku 16 služebního řádu úředníků Evropské unie [6] (tzv. čekací lhůty); Dočasní zaměstnanci 18. vyzývá agentury, aby zajistily, že citlivé úkoly nebudou přidělovány dočasným zaměstnancům, neboť přijímání dočasných zaměstnanců podléhá omezením plánu pracovních míst; vyjadřuje politování nad tím, že v některých případech přijaly agentury tyto zaměstnance s cílem svěřit jim citlivé úkoly nebo jim poskytnout přístup k citlivým informacím; zdůrazňuje riziko, že může dojít k narušení bezpečnosti v souvislosti s přístupem dočasných zaměstnanců k citlivým informacím, nebo z důvodu neznalosti postupu, který je třeba následovat; Střety zájmů 19. připomíná agenturám, že je důležité plně zaručit nezávislost jejich zaměstnanců a odborníků; zejména agentury vybízí, aby pečlivě sledovaly a vyhodnocovaly své kontrolní mechanismy v této oblasti; zdůrazňuje, že pověst dané agentury by mohla být ohrožena v případech, kdy je agentura kritizována na základě střetu zájmů; 20. vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla podrobný přehled kritérií, jež jsou uplatňována s cílem zajistit nezávislost najatých zaměstnanců, a to zejména pokud jde o možné střety zájmů, a aby v případě nesrovnalostí použila odrazující sankce; 21. vyzývá Účetní dvůr, aby provedl komplexní rozbor přístupu agentur k řízení situací, v nichž existuje možnost, že dojde ke střetu zájmů; III. SPOLEČNÉ PROBLÉMY SYSTÉMU VNITŘNÍ KONTROLY 22. vybízí agentury, aby dále zdokonalily své systémy vnitřní kontroly, a podpořily tak každoroční prohlášení o věrohodnosti svého ředitele; zdůrazňuje, že je pro danou agenturu důležité účinně zavést funkci řízení rizik umožňující sledovat rizika a vypracovat plány na jejich zmírňování; Shrnutí zpráv o interním auditu 23. naléhavě vybízí ředitele každé agentury, aby beze zbytku splnil povinnost začlenit do své zprávy určené orgánu příslušnému k udělení absolutoria shrnutí obsahu doporučení útvaru interního auditu (IAS): - počet a druh provedených interních auditů IAS, - veškerá doporučení (včetně těch z nich, která by mohla být agenturou odmítnuta), - veškeré kroky, které byly na základě těchto doporučení učiněny, v tomto ohledu vítá iniciativu FRONTEXU spočívající v podpoře harmonizované struktury určené k poskytování těchto shrnutí orgánu příslušnému pro udělení absolutoria ze strany všech agentur; 24. konstatuje nicméně skutečnost, že některé agentury dobrovolně poskytly své zprávy o interním auditu IAS orgánu příslušnému pro udělení absolutoria; domnívá se, že by se mělo jednat o běžný postup, a očekává, že všechny ostatní agentury Unie budou postupovat stejným způsobem, přičemž připomíná, že orgán příslušný pro udělení absolutoria zajistí důvěrnost těchto zpráv; Úloha IAS 25. považuje úlohu IAS jakožto interního auditora decentralizovaných agentur za klíčovou; především zdůrazňuje, že IAS vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení podmínek provádění operací a pro podporu řádného finančního řízení agentur; 26. žádá tudíž správní rady agentur, aby vzaly řádně v potaz doporučení IAS v zájmu rychlého zavedení opatření usilujících o odstranění zjištěných nedostatků; 27. vítá skutečnost, že agentury v souladu s čl. 86 odst. 4 finančního nařízení předkládají Parlamentu souhrn zjištění IAS; připomíná, že zprávy vypracované IAS jsou interními, a nikoli veřejnými dokumenty; dále konstatuje, že to platí i pro samostatné výroční zprávy o agenturách a ostatních orgánech či institucích; vítá jakoukoli spolupráci ze strany agentur, pokud jde o poskytnutí těchto zpráv na základě zvláštní a odůvodněné žádosti Parlamentu; naléhavě vybízí interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, aby se zabývala mezerou v právních předpisech týkající se zpráv IAS o agenturách a navrhla řešení; 28. naléhavě žádá Účetní dvůr, aby ve svých výročních zprávách o agenturách odkazoval na závěry auditů IAS a hodnotil provádění doporučení IAS ze strany agentur; 29. vyzdvihuje významnou úlohu IAS při provádění auditů výkonnosti agentur; s politováním však konstatuje, že kvůli mezeře v právních předpisech uvedené v odstavci 27 není orgán příslušný pro udělení absolutoria vždy informován o zjištěních těchto auditů; Úloha oddělení interního auditu (IAC) 30. naléhavě žádá agentury, aby zavedly útvar interního auditu, který by ředitelům a správní radě agentur poskytoval podporu a poradenství ohledně interní kontroly a prováděl by hodnocení rizik a interní audity; 31. vítá dále iniciativu Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu a Evropské agentury pro námořní bezpečnost, které zavedly společné IAC; domnívá se, že toto společné oddělení je příkladem osvědčeného postupu, který by měly ostatní agentury následovat; 32. kromě toho vítá a podporuje skutečnost, že IAS předsedá síti Audinet pro agentury, jež se schází dvakrát až třikrát ročně s cílem koordinovat práci IAC a vyměňovat si zkušenosti ohledně přístupu, metodiky a osvědčených postupů v oblasti auditu; Pilotní audit etického rámce 33. vítá skutečnost, že Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) bylo první agenturou, která v roce 2009 dobrovolně podstoupila pilotní audit etického rámce; vybízí Cedefop, aby o této iniciativě informovalo ostatní agentury; IV. PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI A VÝROČNÍ ZPRÁVY O ČINNOSTI Prohlášení o věrohodnosti 34. vybízí agentury, aby zveřejnily prohlášení o věrohodnosti svého ředitele na svých webových stránkách a začlenily jej do přílohy svých výročních zpráv o činnosti (dále jen "AAR"), čímž potvrdí, že informace uvedené v jejich AAR představují pravdivé a nestranné hodnocení příjmů a výdajů, není-li ve výhradách týkajících se specifických oblastí uvedeno jinak; 35. zdůrazňuje povinnost ředitelů agentur uvést ve svých prohlášeních o věrohodnosti výhrady ve všech případech, kdy Účetní dvůr či IAS Komise zjistily významné nedostatky (tj. uvedly v auditu zásadní doporučení týkající se základních nedostatků a byl překročen práh významnosti); Výroční zprávy o činnosti 36. vybízí agentury, aby standardizovaly strukturu svých AAR v souladu s formátem uplatňovaným generálními ředitelstvími (GŘ) Komise a začlenily do nich provedené činnosti, výzvy v oblasti řízení, zjištění interního auditu a zlepšení v oblasti lidských zdrojů za příslušný rozpočtový rok; v tomto ohledu blahopřeje Evropské agentuře pro životní prostředí (EEA) k tomu, že již vyvinula vlastní AAR v souladu s výše uvedenou strukturou, a domnívá se, že se jedná o příklad vhodného postupu, který by měly ostatní agentury následovat; 37. kromě toho vítá, že Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí a také EEA začlenily do svých AAR přehledné tabulky a grafy shrnující klíčové výsledky v oblasti výkonnosti; domnívá se, že je to příklad velmi vítaného postupu, který by měly ostatní agentury následovat; 38. vybízí Účetní dvůr, aby do svých zvláštních výročních zpráv o agenturách začlenil celkové hodnocení každé AAR, jak to již činí ve své výroční zprávě o Komisi, v níž Účetní dvůr zkoumá AAR různých GŘ Komise; V. ŘÍZENÍ AGENTUR Správní rady agentur 39. konstatuje, že velký počet členů správních rad některých agentur a jejich vysoká fluktuace by mohly vést k neefektivnímu rozhodování těchto orgánů; žádá proto interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, aby se tímto problémem zabývala; navrhuje také, aby se zvážila možnost sloučení správních rad agentur, které se zabývají příbuznými oblastmi, s cílem omezit náklady na schůze; 40. vybízí dále ředitele agentur, aby přijali opatření s cílem posílit úlohu jejich správní rady prostřednictvím včasného začlenění strategických otázek či priorit do diskuse, aby tak mohla být přijímána strategická rozhodnutí; 41. žádá správní rady agentur, aby usilovaly o co největší soulad mezi plánováním prací a zdrojů (finančních i lidských) a aby za tímto účelem zdokonalily metodu sestavování rozpočtu a řízení podle činností; Úloha Komise 42. vyjadřuje svou spokojenost s úspěšným průběhem druhého roku fungování Evropské agentury pro chemické látky (ECHA), přičemž v roce 2007 byla za rozpočtové řízení agentury odpovědná Komise (GŘ pro podniky a průmysl); zejména zdůrazňuje, že hladké a poměrně rychlé zřízení agentury ECHA vyplývá zejména z účinné podpory poskytované jejím partnerským generálním ředitelstvím, z výměn zkušeností s ostatními podobnými agenturami a ze silné podpory hostitelské země; domnívá se proto, že tento osvědčený postup by mohl být uplatňován Komisí při zahajování činností dalších nových agentur; 43. bere na vědomí, že interinstitucionální pracovní skupina pro agentury zjistila, že přibližně 30 % zdrojů agentur je vynakládáno na administrativu; žádá Komisi, aby se více snažila poskytovat veškerou nezbytnou administrativní podporu relativně malým agenturám, zejména pokud byly vytvořeny teprve nedávno, a aby zajistila účinné fungování všech agentur; Disciplinární řízení 44. připomíná, že ve svých usneseních o udělení absolutoria za roky 2006, 2007 a 2008 Parlament vyzval agentury, aby zvážily zřízení společného disciplinárního orgánu; bere na vědomí, že realizaci tohoto projektu dosud brání určité překážky, zejména pokud jde o výběr členů tohoto orgánu ze zaměstnanců, kteří jsou v příslušné platové třídě; vyzývá nicméně agenturu, která koordinuje síť agentur, aby vytvořila síť osob, které jsou v potřebné platové třídě, aby se mohly stát členy tohoto disciplinárního orgánu; VI. VÝKONNOST 45. považuje iniciativu Eurojustu začlenit klíčové ukazatele výkonnosti (dále jen "KPI") do svých plánů na rok 2010 za osvědčený postup, který by měly uplatňovat i ostatní agentury; vybízí dále agentury, aby účinně propojily KPI se svými cíli, rozpočtem a ročním plánem práce; je přesvědčen, že tento postup umožní zainteresovaným stranám lépe vyhodnotit výkonnost agentur; vybízí ostatní agentury, aby i ony začlenily KPI do svých ročních plánů práce; 46. konstatuje, že výkonnost a efektivita nejsou měřeny standardizovaným způsobem; žádá interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, aby se tímto problémem zabývala; 47. konstatuje, že agentury, které KPI do svých plánů začleňují, vycházejí hlavně z procedurálních a procesních ukazatelů výkonnosti, a nikoli ze skutečných výsledků; vybízí agentury, aby vytvořily KPI založené na výsledcích, a žádá interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, aby se tímto problémem zabývala; Víceletý pracovní program 48. naléhá na všechny agentury, aby zavedly víceleté pracovní plány, které by byly v souladu s víceletou strategií Unie v dané oblasti; zdůrazňuje význam víceletého pracovního plánu pro umožnění toho, aby daná agentura lépe organizovala své činnosti, poskytovala kvalitnější posouzení rizik u svých činností a činila účinné organizační kroky s cílem uplatnit svou strategii a dosáhnout svých cílů; Roční pracovní program 49. naléhá na agentury, aby zdokonalily vazbu mezi svým rozpočtem a ročním plánem práce; uznává, že Účetní dvůr často informoval o nedostatečně přísných postupech pro přípravu rozpočtu, což vedlo ke značnému počtu rozpočtových převodů týkajících se většiny rozpočtových položek; 50. vítá záměr CEDEFOPU a agentury ECHA předložit Ganttův diagram pro všechny klíčové provozní činnosti; připomíná agenturám, že tyto diagramy nabízejí stručný přehled počtu hodin, které stráví každý zaměstnanec na jednotlivých projektech, a motivuje k přijetí přístupu zaměřeného na dosažení výsledků; Postupy umožňující zpětnou vazbu 51. vybízí agentury, aby se více zaměřovaly na potřeby zákazníků a zlepšily postupy pro získání odezvy a aby k tomu plně využívaly výsledků jejich hodnocení; blahopřeje zejména agentuře ECHA k tomu, že v roce 2009 provedla průzkum zúčastněných stran, a k tomu, že zvýšila svou činnost zaměřenou na pomoc průmyslu (např. nabízení služby telefonického poradenství pro žadatele o registraci, pracovní konference, internetová setkání a veřejné konzultace); 52. vítá iniciativu Eurofundu provést druhé hodnocení ex post svého pracovního programu na období 2005–2008; domnívá se, že se jedná o cenné opatření, které by měly uplatňovat i ostatní agentury s cílem čelit svým výzvám; 53. pokládá dále za nanejvýš důležité, aby agentury dále rozvíjely svůj systém sledování výkonnosti s cílem zajistit, aby byly monitorovány jejich výsledky v oblasti výkonnosti, a vybízí agentury, aby tyto výsledky uváděly ve svých ročních plánech činností; 54. vybízí také agentury, aby důsledně podávaly zprávy o KPI; Tabulka připojená ke zprávě Účetního dvora 55. blahopřeje EMCDDA, Překladatelskému středisku pro instituce Evropské unie (CdT) a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) k tomu, že v tabulce připojené ke zvláštním zprávám Účetního dvora za rok 2009 vypracovaly srovnání činností uskutečněných během let 2008 a 2009, a umožnily tak orgánu udělujícímu absolutorium účinněji vyhodnotit vývoj jejich výkonnosti od jednoho roku k druhému; VII. ÚVAHY O AGENTURÁCH: SPOLEČNÝ PŘÍSTUP 56. vítá probíhající práci interinstitucionální pracovní skupiny pro agentury, která má za cíl posoudit úlohu a postavení decentralizovaných agentur v institucionálním prostředí Unie, zřízení, strukturu a fungování těchto agentur, společně s otázkami týkajícími se financování, rozpočtu, dohledu a řízení; žádá tuto pracovní skupinu, aby vypracovala analýzu a obecné doporučení týkající se účinnosti stávajících agentur a aby navrhla plán na zlepšení všeobecné efektivnosti s ohledem na typ a počet agentur; 57. připomíná, že společné prohlášení interinstitucionální pracovní skupiny pro agentury vydané v březnu 2009 zahájilo "dialog o regulačních agenturách s cílem zhodnotit stávající situaci, obzvláště soudržnost, účinnost, odpovědnost a transparentnost těchto agentur" a že tato pracovní skupina se bude "zabývat řadou klíčových otázek, které předložily zúčastněné instituce, včetně úlohy a postavení agentur v institucionálním prostředí EU, zřízení, struktury a fungování těchto agentur, spolu s otázkami týkajícími se financování, rozpočtu, dohledu a řízení"; 58. poznamenává, že Parlament ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 o udělení absolutoria za rok 2008 uvádí, že interinstitucionální pracovní skupina pro agentury by se měla "zamyslet nad možnostmi vzájemného sbližování, případně i sloučení některých agentur" a že "malé agentury se potýkají se značnými problémy omezujícími účinnost jejich práce"; 59. žádá o vyhlášení moratoria na zřizování dalších agentur, a to přinejmenším do té doby, než budou uspokojivým způsobem zodpovězeny všechny otázky uvedené ve společném prohlášení interinstitucionální pracovní skupiny pro agentury a v usnesení o udělení absolutoria ze dne 5. května 2010; 60. je přesvědčen, že jakmile budou tyto otázky zodpovězeny, bude třeba přistupovat ke zřizování dalších agentur s nejvyšší opatrností, aby bylo zajištěno, že jsou skutečně nezbytné a že dohodnutý politický cíl budou plnit při zajištění nejlepší rentability; 61. opět zdůrazňuje, že je důležité zvážit sloučení některých agentur, aby mohly sdílet režijní a jiné náklady; 62. žádá interinstitucionální pracovní skupinu pro agentury, aby zvážila, zda by se některé menší agentury, jejichž úplné sloučení by nebylo vhodné, neměly přemístit do jednoho města, případně i do jedné budovy, aby tak mohly využívat společné centrální zdroje a minimalizovat zatížení režijními a jinými náklady; 63. vítá záměr Účetního dvora předložit na podzim roku 2011 zvláštní zprávu o hodnocení agentur EU z hlediska efektivity výdajů; 64. konstatuje, že řada agentur činných ve společných oblastech vykonává podobné činnosti; připomíná, že překrývání činností je spojeno se zbytečnými dodatečnými náklady; 65. připomíná, že unijní rozpočet má být založen na řádném finančním řízení, které vyžaduje, aby výdaje byly relevantní, účinné a účelné a aby se náležitým způsobem řešily otázky zbytečných nákladů; 66. žádá proto Komisi, aby provedla hodnocení všech agentur Unie, jehož cílem bude zjistit, zda nedochází k překrývání činností, a v případě, kdy se zjistí, že tomu tak je, provést analýzu možností spojených se sloučením daných agentur, a do 31. prosince 2011 předložila Parlamentu zprávu o této záležitosti; VIII. OBECNÉ ÚVAHY O VZRŮSTAJÍCÍM POČTU ZAKLÁDÁNÍ SPOLEČNÝCH PODNIKŮ 67. upozorňuje, že počet společných podniků v posledních letech rekordně vzrostl; zejména konstatuje, že tyto subjekty podléhají stejnému rámcovému finančnímu nařízení jako decentralizované agentury, přičemž však do svých finančních pravidel dosud nevložily jednoznačný odkaz na pravomoci IAS, který v podniku plní funkci interního auditora; 68. vítá nicméně záměr IAS chopit se této úlohy interního auditora společných podniků od rozpočtového roku 2011; 69. je dále toho názoru, že vzhledem k velikosti jejich rozpočtu a složitosti jejich úkolů by měly společné podniky zřídit výbor pro audit, který by byl odpovědný přímo správní radě; 70. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení agenturám, které jsou předmětem právě probíhajícího postupu udělování absolutoria, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. [1] Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 241. [2] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [3] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72. [4] Úř. věst. C 338, 14.12.2010. [5] Přijaté texty, P7_TA(2010)0176. [6] Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. --------------------------------------------------