EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 15.4.2019 COM(2019) 174 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019.

Concerns all language versions.

Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2.

The text shall read as follows: SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ EMPTY Třetí výroční zpráva o nástroji pro uprchlíky v Turecku



Obsah 1. Úvod 1.1 Turecko a uprchlická krize 1.2 Reakce EU na krizi a zřízení nástroje 2. Fungování nástroje 3. Finanční kapacita, trvání a povaha financování 4. Druhá tranše nástroje Plánování 5. Provádění nástroje 5.1 Humanitární pomoc 5.2 Rozvojová pomoc 6. Monitorování a hodnocení 7. Audit 8. Komunikační a propagační činnost 9. Závěr a další kroky





1.Úvod Podle čl. 8 odst. 1 rozhodnutí Komise ze dne 24. listopadu 2015 o koordinaci činností Unie a členských států prostřednictvím koordinačního mechanismu (dále jen „rozhodnutí“) Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o provádění nástroje pro uprchlíky v Turecku (dále jen „nástroj“). V čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že Komise předá každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění nástroje. První výroční zpráva o nástroji byla zveřejněna v březnu 2017. Popisovala fungování nástroje, první opatření při jeho provádění, systém monitorování a hodnocení, jakož i související komunikační činnosti. Druhá zpráva byla zveřejněna v březnu 2018. 1.1 Turecko a uprchlická krize Vzhledem ke své zeměpisné poloze je Turecko hlavní zemí přijetí a tranzitu pro uprchlíky a migranty. Kvůli nebývalému množství osob vstupujících na území Turecka převážně v důsledku konfliktů v Sýrii a Iráku poskytuje tato země útočiště více než 4 milionům uprchlíků a migrantů, což je největší počet na světě. Mezi nimi je 3,6 milionu registrovaných syrských uprchlíků, z nichž přibližně 155 000 pobývá ve třinácti táborech zřízených tureckou vládou, a více než 296 000 registrovaných uprchlíků a žadatelů o azyl převážně z Afghánistánu, Iráku, Íránu a Somálska. Ačkoli Turecko nadále vynakládá chvályhodné úsilí při přijímání, podpoře a poskytování útočiště vysokému počtu uprchlíků a migrantů, mají tato čísla významný dopad na hostitelské komunity. 1.2 Reakce EU na krizi a zřízení nástroje V roce 2015 se Evropská unie a její členské státy rozhodly prohloubit svůj politický a finanční závazek podporovat Turecko v jeho úsilí při poskytování útočiště uprchlíkům. V rámci prohlášení EU a Turecka ze dne 18. března 2016 (dále též jen „prohlášení“) se Evropská unie a Turecko dohodly na komplexní spolupráci založené na sdílené odpovědnosti, vzájemných závazcích a jejich plnění. Na setkání hlav států nebo předsedů vlád s Tureckem dne 29. listopadu 2015 byl zahájen společný akční plán EU a Turecka, který má Turecku pomoci řešit důsledky syrského konfliktu. V reakci na výzvu členských států EU k výraznému navýšení finančních prostředků na podporu uprchlíků v Turecku zřídila Komise dne 24. listopadu 2015 nástroj pro uprchlíky v Turecku. Pomocí tohoto nástroje je koordinováno uvolňování zdrojů, které vyčleňuje rozpočet EU i členské státy formou nadrámcových příspěvků. Tyto příspěvky členských států jsou zaneseny do rozpočtu EU jakožto vnější účelově vázané příjmy. Příspěvky dosáhly celkové výše 6 miliard EUR, přičemž 3 miliardy EUR byly vyčleněny na roky 2016–2017 a další 3 miliardy EUR na roky 2018–2019. EU a její členské státy jsou největším dárcem, který řeší důsledky syrské krize, a od začátku krize v roce 2011 uvolnily přibližně 17 miliard EUR. Tento nástroj doplňuje a navyšuje stávající financování EU v rámci vnitrostátních programů regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii (svěřenský fond EU), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru a nástroje předvstupní pomoci, jež všechny přispěly ke spolupráci s klíčovými partnery v záležitostech týkajících se uprchlíků. Doplňuje rovněž evropský nástroj pro demokracii a lidská práva. Pro zajištění účinného řešení migrační výzvy společnými silami EU a Turecka bylo i v roce 2018 klíčové provádění prohlášení. Prohlášení i nadále přináší konkrétní výsledky při omezování protiprávního a nebezpečného přechodu hranic a při zachraňování životů v Egejském moři. Celkový počet příchozích z Turecka do EU v roce 2018 činil 50 789 osob, oproti 41 720 osobám v roce 2017 (nárůst o 22 %). Tento počet zahrnuje 47 939 příchozích do Řecka (z toho 32 141 po moři a 15 798 po zemi), 2 383 příchozích do Itálie, 349 do Bulharska a 118 příchozích z Turecka po moři do vládou kontrolovaných oblastí Kypru. Celkový počet příchozích z Turecka do EU v roce 2019 (stav k 5. březnu 2019) činí 5 094 osob, oproti 3 153 příchozím za stejné období předchozího roku. Tento počet zahrnuje 5 054 příchozích do Řecka (3 509 po moři a 1 545 po zemi) a 40 do Bulharska. Podle Mezinárodní organizace pro migraci (IOM) přišly o život ve východním Středomoří v roce 2019 dosud 3 osoby (174 osob přišlo o život v roce 2018, 62 v roce 2017 a 434 v roce 2016). Pokračuje přesídlování z Turecka do EU v rámci režimu „jeden za jednoho“, předpokládané v prohlášení. Celkový počet přesídlení od 4. dubna 2016 dosáhl čísla 20 002, z toho 1 362 v roce 2019, 6 929 v roce 2018 a 8 975 v roce 2017. Pokud jde o dobrovolný program přijímání osob z humanitárních důvodů, v návaznosti na schválení standardních operačních postupů v prosinci 2017 jsou všechny prvky a podmínky požadované pro zahájení programu nyní splněny, jak je stanoveno v prohlášení. Úplné a udržitelné provádění prohlášení vyžaduje trvalé úsilí a politické odhodlání všech stran. 2.Fungování nástroje Nástroj je koordinačním mechanismem, který umožňuje rychle, účinně a účelně mobilizovat pomoc EU pro uprchlíky v Turecku. Nástroj zajišťuje optimální využití stávajících finančních nástrojů EU v rámci humanitární či rozvojové pomoci a jeho cílem je zabezpečit, aby byly potřeby uprchlíků a hostitelských komunit řešeny komplexně a koordinovaně.

Řídící výbor nástroje poskytuje strategické pokyny ohledně priorit, typu podporovaných opatření, přidělených částek a finančních nástrojů, jež je třeba mobilizovat, a případně též ohledně podmínek provádění závazků ze strany Turecka podle společného akčního plánu EU a Turecka ze dne 29. listopadu 2015 (dále jen „společný akční plán“). V roce 2018, tedy ve třetím roce provádění nástroje, se konala tři zasedání řídícího výboru, a to ve dnech 9. března, 18. června a 30. listopadu 2018. Příští, v pořadí 12. zasedání řídícího výboru je plánováno na květen 2019. Hlavními zásadami, jimiž se provádění nástroje řídí, jsou rychlost, účinnost a účelnost za současného zajištění řádného finančního řízení. Důležitá je také udržitelnost intervencí nástroje a sdílená odpovědnost orgánů Turecka. Stanovení prioritních oblastí pomoci vychází z komplexního a nezávislého posouzení potřeb se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny. Posouzení potřeb bylo aktualizováno v roce 2018. Nástroj koordinuje financování z těchto nástrojů financování vnější činnosti: humanitární pomoc, evropský nástroj sousedství, nástroj pro rozvojovou spolupráci, nástroj předvstupní pomoci a nástroj přispívající ke stabilitě a míru. Opatření financovaná z rozpočtu Unie se provádějí v souladu s finančními pravidly a předpisy použitelnými jak na přímé, tak na nepřímé řízení. V rámci první tranše nástroje je rozdělení prostředků podle jednotlivých nástrojů EU následující: Poskytování pomoci je podmíněno tím, že Turecko bude beze zbytku plnit své závazky stanovené ve společném akčním plánu a v prohlášení. 3.Finanční kapacita, trvání a povaha financování Nástroj koordinuje celkový rozpočet ve výši 6 miliard EUR (3 miliardy EUR na období 2016–2017 a 3 miliardy EUR na období 2018–2019). První tranše uvolnila 1 miliardu EUR z rozpočtu EU a 2 miliardy EUR od členských států. Pokud jde o druhou tranši, poskytuje rozpočet EU 2 miliardy EUR a členské státy 1 miliardu EUR. Z 1 miliardy EUR z rozpočtu EU pro období 2016–2017 bylo 250 milionů EUR uvolněno v roce 2016 a 750 milionů EUR v roce 2017. Z 2 miliard EUR z rozpočtu EU pro rok 2018 bylo 550 milionů EUR uvolněno v roce 2018, zbytek bude uvolněn v roce 2019. Pokud jde o první tranši, členské státy přispěly do nástroje v roce 2016 částkou 677 milionů EUR, v roce 2017 částkou 847 milionů EUR a v roce 2018 částkou 396 milionů EUR. V roce 2019 bude příspěvek činit zbývajících 80 milionů EUR. Pokud jde o druhou tranši, členské státy přispěly v roce 2018 částkou 68 milionů EUR, přičemž zbývající platby jsou plánované na období 2019–2023. Členské státy přispívají přímo do souhrnného rozpočtu EU ve formě vnějších účelově vázaných příjmů podle čl. 21 odst. 2 písm. a) bodu ii) finančního nařízení, které jsou přiřazeny do rozpočtových položek nástroje předvstupní pomoci a humanitární pomoci. Tempo plateb příspěvků členských států do nástroje nadále uspokojivě odpovídá tempu vyplácení těchto příspěvků z nástroje. 4.Druhá tranše nástroje Uvolnění první tranše nástroje bylo úspěšné, do konce roku 2017 byly 3 miliardy EUR z rozpočtů na roky 2016 a 2017 smluvně vázány a plně k dispozici. V prohlášení EU a Turecka z března 2016 se uvádí, že jakmile budou tyto prostředky téměř vyčerpány a za předpokladu, že budou splněny všechny závazky, zmobilizuje EU dodatečné financování nástroje ve výši dalších 3 miliard EUR do konce roku 2018. Vzhledem k tomu, že první 3 miliardy EUR byly plně smluvně vázány na konci roku 2017, a za účelem zajištění kontinuity projektů nástroje a nepřerušené podpory pro uprchlíky, přijala Komise v březnu 2018 rozhodnutí o druhém přidělení 3 miliard EUR na nástroj pro uprchlíky v Turecku, se stejným rozdělením příspěvků jako v případě první tranše. V návaznosti na dohodu s členskými státy o aktualizovaném společném porozumění ze dne 18. července 2018 přijala Komise dne 24. července 2018 pozměněné rozhodnutí, na základě něhož budou v letech 2018–2019 uvolněny 2 miliardy EUR z rozpočtu Unie, přičemž zbývající 1 miliardou EUR jako vnějšími účelově vázanými příjmy přispějí členské státy. Plánování S cílem navázat na hmatatelné výsledky první tranše nástroje a zajistit hladké a účinné pokračování plánování druhé tranše, schválily členské státy na zasedání řídícího výboru v červnu 2018 aktualizovanou strategickou koncepční poznámku. Řídící výbor vzal v úvahu zjištění aktualizovaného posouzení potřeb provedeného prostřednictvím rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami v první polovině roku a další relevantní dokumenty. Zpráva o aktualizovaném posouzení potřeb identifikuje prioritní potřeby a zbývající nedostatky reakce na situaci uprchlíků a poskytuje cenné vodítko pro plánování druhé tranše nástroje. Zpráva aktualizuje posouzení, jehož provedení Komise zadala v červnu 2016. Hodnotí potřeby uprchlíků a hostitelských komunit, jak se vyvíjely od roku 2016, a identifikuje oblasti, které vyžadují další pomoc. Dochází k závěru, že klíčovými oblastmi, na které je třeba se zaměřit, jsou i nadále ochrana, základní potřeby a obživa, zdraví, vzdělávání a městská infrastruktura. Strategická koncepční poznámka (dále jen „poznámka“) stanoví strategický rámec pro plánování a provádění druhé tranše nástroje, se zvláštním zaměřením na začleňování a soběstačnost jakožto hlavní cíle. Poznámka potvrdila potřebu úzké spolupráce mezi vládními, rozvojovými a humanitárními nástroji za účelem určení udržitelnějších a trvalých řešení v souvislosti s vleklou krizí a po skončení existence nástroje a vyplacení 6 miliard EUR. Z toho vyplývá strategický posun v rámci nástroje od humanitární pomoci k rozvojové pomoci. Zvláštní pozornost by byla věnována poskytování udržitelné sociálně-ekonomické podpory a příležitostí k obživě, stejně jako rozšiřování možností hostitelských komunit ubytovat uprchlíky při současné podpoře sociální soudržnosti. Turecké orgány a Komise by usilovaly o zajištění udržitelnosti projektů nástroje, poté co nástroj skončí. Kromě toho by bylo zapotřebí, aby se turecký národní systém připravil na převzetí provádění pomoci dle nástroje, aby se zajistila udržitelná řešení a rovný přístup k právům a službám. Cílem plánování druhé tranše je zohlednit doporučení obsažená ve zvláštní zprávě Evropského účetního dvora o nástroji, jež byla vydána v listopadu 2018 (viz níže sekci Audit). Účetní dvůr klade zvláštní důraz na potřebu společné strategie pro mobilizaci humanitární a rozvojové složky nástroje, aby bylo možné předjímat přechod z financování nástrojem na vnitrostátní orgány a zajistit udržitelnost výsledků nástroje po jeho ukončení. Jako první krok při uvolňování dodatečné podpory v rámci druhé tranše nástroje přijala Komise v červenci 2018, po konzultaci řídícího výboru nástroje předvstupní pomoci, zvláštní opatření v oblasti vzdělávání. Zvláštní opatření vyčlenilo 400 milionů EUR na trvalý přístup ke kvalitnímu vzdělávání pro uprchlíky. Cílem je zlepšovat přístup ke kvalitním a inkluzivním vzdělávacím službám pro uprchlíky s bydlištěm v Turecku, včetně dospělých, a podpořit jejich začlenění do tureckého vzdělávacího systému, a tím posílit sociální soudržnost. Navazuje na předchozí podporu v oblasti vzdělávání, zejména na první přímý grant ve výši 300 milionů EUR pro projekt ministerstva národního vzdělávání „Podpora integrace syrských dětí do tureckého vzdělávacího systému“ (PICTES).

Zvláštní opatření bylo v listopadu 2018 upraveno tak, aby zahrnovalo dodatečné finanční prostředky ve výši 100 milionů EUR na potřebnou školní infrastrukturu, aby bylo možné pokrýt potřeby v podobě učeben a vzdělávacích prostor. V prosinci 2018 byly zveřejněny dvě výzvy k vyjádření zájmu v oblasti sociálně-ekonomické podpory a obecní infrastruktury, přičemž na první z nich bylo vyčleněno 465 milionů EUR a na druhou 380 milionů EUR. Komise zahájila svůj plán provádění humanitární pomoci (HIP) na rok 2018 a určila dostupné finanční prostředky a potenciální partnery pro humanitární složku nástroje. Přípravy na další pomoc v oblastech sociálně-ekonomické podpory a zdraví pokračovaly souběžně a měly by být potvrzeny v průběhu druhého čtvrtletí roku 2019 se zvláštním zaměřením na zajištění přechodu od podpory formou hotovostních peněžních převodů k soběstačnosti a aktivní účasti na trhu práce. 5.Provádění nástroje Nástroj se provádí jakožto humanitární a rozvojová pomoc, přičemž na příslušné složky je podle první tranše přiděleno zhruba 1,4 miliardy EUR a 1,6 miliardy EUR: Humanitární pomoc je určena nejzranitelnějším uprchlíkům, a to formou poskytování předvídatelné a důstojné podpory zaměřené na základní potřeby a ochranu. Řeší také nedostatky při poskytování služeb prostřednictvím specializovaných agentur a partnerů v oblasti zdravotnictví a vzdělávání v mimořádných situacích. Rozvojová pomoc podporuje dlouhodobé potřeby v oblasti zdraví, vzdělávání a socioekonomického rozvoje uprchlíků, zejména pokud jde o přístup k veřejným službám a možnostem obživy. Zaměřuje se rovněž na zranitelné skupiny a zahrnuje genderový rozměr, např. na ochranu žen a dívek proti sexuálnímu násilí a násilí páchanému na základě pohlaví a na lepší přístup ke zdravotní péči v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví. Zvláštní pozornost je věnována uprchlíkům a žadatelům o azyl z jiných oblastí než ze Sýrie. Intervence v rámci nástroje vždy usilují o zapojení místních komunit, které uprchlíky hostí. Prostředky ve výši 3 miliard EUR v rámci první tranše nástroje na období 2016–2017 byly v plné výši přiděleny a byly na ně uzavřeny smlouvy, s výstupem čítajícím 72 projektů, což představuje hmatatelné výsledky. Na konci roku 2018 bylo vyplaceno více než 2,072 miliardy EUR z celkové částky 3 miliard EUR, přičemž zůstatek bude vyplacen v průběhu provádění projektů v rámci nástroje až do poloviny roku 2021. Veškeré podrobnosti lze získat v on-line tabulce projektů. Z celkové částky 3 miliard EUR v rámci druhé tranše nástroje na období 2018–2019 bylo do února 2019 přiděleno 1,2 miliardy EUR, přičemž na 450 milionů EUR byly uzavřeny smlouvy a 150 milionů EUR bylo vyplaceno koncem roku 2018. Pomoc v rámci nástroje je poskytována v celém Turecku, nejvíce je ale soustředěna v deseti nejpostiženějších provinciích – Istanbul, Sanliurfa, Hatay, Gaziantep, Mersin, Adana, Bursa, Kilis, Izmir a Kahramanmaras. Pomoc v rámci nástroje bývá poskytována převážně uprchlíkům a migrantům žijícím mimo tábory. 5.1 Humanitární pomoc Humanitární pomoc EU se řídí Evropským konsensem o humanitární pomoci z roku 2007, který stanoví, že EU jakožto poskytovatel humanitární pomoci dodržuje humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti stanovené v článku 214 SFEU a v nařízení o humanitární pomoci (č. 1257/96), . Z humanitární složky nástroje bylo v rámci první tranše přiděleno 1,389 miliardy EUR, přičemž na všech 45 humanitárních projektů byly uzavřeny smlouvy s 19 partnery, kteří se starají o zajišťování základních potřeb, ochrany, vzdělávání a zdravotní péče pro nejzranitelnější uprchlíky v Turecku. Doposud bylo vyplaceno 1,11 miliardy EUR, které byly použity ve prospěch celkem 1 561 940 uprchlíků . V rámci druhé tranše bylo dosud rozděleno 690 milionů EUR na základní potřeby, ochranu, vzdělávání a zdravotní péči. V roce 2018 byly uzavřeny smlouvy v hodnotě 50 milionů EUR na 11 projektů v oblasti zdravotní péče a ochrany. Plán provádění humanitární pomoci pro rok 2018 zahrnoval financování humanitární pomoci v rámci nástroje ve výši 51,17 milionu EUR (50 milionů EUR z druhé tranše a 1,17 milionu EUR přerozdělených z nevyužitých prostředků v rámci první tranše) . Níže jsou uvedeny některé hlavní úspěchy humanitární pomoci dosažené v roce 2018 . Nouzová záchranná sociální síť EU i nadále řeší potřeby uprchlíků s vysokou socioekonomickou zranitelností prostřednictvím nouzové záchranné sociální sítě. Jde o humanitární program sociální pomoci spočívající v debetní kartě, z níž je přímo zranitelným uprchlíkům měsíčně a bez omezení poskytována hotovost na různé účely. K lednu 2019 využilo měsíční hotovostní převody prostřednictvím tohoto programu více než 1,5 milionu příjemců. Vzdělávání v nouzových situacích EU i nadále usnadňuje populacím uprchlíků přístup k formálním vzdělávacím systémům, neboť zmenšuje překážky a poskytuje prostředky pro ohrožené děti, aby jim byla umožněna návštěva škol. Program podmíněných převodů peněžní hotovosti pro vzdělávání, který byl zahájen v roce 2017, a který je největším programem financovaným EU v oblasti vzdělávání v mimořádných situacích, překonává své původní cíle. K únoru 2019 obdržely finanční podporu prostřednictvím programu podmíněných převodů peněžní hotovosti pro vzdělávání rodiny více než 470 000 dětí navštěvujících školu. Dále k prosinci 2018 v průměru 6 768 dětí měsíčně využívalo podporu ve formě dopravy do školy a 9 267 dětí z řad uprchlíků absolvovalo neformální vzdělávání. To zahrnuje poskytování kurzů turečtiny a/nebo arabštiny v rámci neformálního vzdělávání, intenzivní výukové programy, iniciativy v oblasti domácího vyučování a kluby domácích úkolů. Tyto programy usnadní dětem vstup do stupně formálního vzdělávání odpovídajícího jejich věku. Zdravotní péče EU se zaměřuje na odstraňování potenciálních nedostatků při poskytování primární zdravotní péče, jakož i na poskytování konkrétních služeb, které uprchlíci a další dotčené osoby potřebují. Od zahájení nástroje do října 2018 bylo uprchlíkům v oblastech s vysokým počtem uprchlíků poskytnuto celkem 873 365 konzultací v oblasti primární zdravotní péče. Kromě toho 40 705 těhotných žen využilo celkem 84 714 vyšetření v rámci prenatální péče (ANC), 105 315 uprchlíkům byla poskytnuta psychiatrická zdravotní péče a psychosociální podpora a 13 075 uprchlíků využilo pooperační a rehabilitační služby. Ochrana

EU i nadále financuje projekty na podporu přístupu uprchlíků k registracím a službám a na řešení potřeb rizikových skupin a jednotlivců. Za pomoci nástroje například turecké Generální ředitelství pro řízení migrace ověřilo údaje o více než 2,6 milionu uprchlíků žijících v Turecku. 5.2 Rozvojová pomoc V rámci rozvojové složky nástroje je i nadále patrný dobrý pokrok při provádění 26 projektů, na něž byly uzavřeny smlouvy v rámci první tranše, přičemž dvě smlouvy již byly splněny. Prostředky vyplacené realizačním partnerům dosáhly 943 milionů EUR z celkové částky 1,6 miliardy EUR přidělené na rozvojovou pomoc v rámci první tranše. V rámci druhé tranše nástroje bylo smluvně vyčleněno 400 milionů EUR na pokračování činností, které zvyšují dostupnost kvalitních inkluzivních vzdělávacích služeb pro uprchlíky s bydlištěm v Turecku, jakož i na podporu jejich začlenění do tureckého vzdělávacího systému a na podporu sociální soudržnosti. Kromě toho bylo 100 milionů EUR vyčleněno na podporu školní infrastruktury k pokrytí potřeb pro školní učebny a vzdělávací prostory. V oblasti sociálně-ekonomické podpory bylo přiděleno 465 milionů EUR a v oblasti obecní infrastruktury 380 milionů EUR. Kromě prostředků přidělených přímo z nástroje předvstupní pomoci podporuje rozvojová část nástroje řadu opatření vycházejících zdola nahoru, a to prostřednictvím 15 projektů v celkové hodnotě 293 milionů EUR v rámci regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii. Rozdělení přídělů z nehumanitární složky nástroje podle prioritních oblastí je následující: Vzdělávání EU podporuje všechny fáze vzdělávacího systému, od předškolního až po vysokoškolské vzdělávání, aby nebyla ztracena jedna celá generace mladých lidí. Realizace projektu PICTES – přímého grantu ve výši 300 milionů EUR určeného tureckému ministerstvu národního vzdělávání na podporu integrace syrských dětí do tureckého vzdělávacího systému – pokračovala i během školního roku 2018, a v mnoha oblastech překonala cílové ukazatele opatření. Například vyučování turečtiny bylo završeno zkouškou pokročilých jazykových dovedností, jíž se do konce září 2018 zúčastnilo téměř 400 000 studentů. Celkem více než 16 000 studentů absolvovalo doučování a více než 43 000 jich dochází na průběžné doučování. Počet učitelů a administrativních pracovníků ministerstva vzdělávání, kteří byli v rámci projektu vyškoleni, do konce září 2018 překročil 19 000 osob. Tyto činnosti budou pokračovat na základě smlouvy PIKTES II, podepsané v prosinci 2018. Cílem tohoto opatření v celkové hodnotě 400 milionů EUR je zajistit, aby děti z řad uprchlíků, kteří mají bydliště v Turecku, měly přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání po další tři školní roky. Kromě toho bude opatření podporovat začlenění dětí do tureckého vzdělávacího systému a zároveň bude podporovat sociální soudržnost, a to i v případě dospělých. Druhé opatření ve výši 100 milionů EUR rozšíří podporu školní infrastruktury v oblastech s vysokou koncentrací uprchlíků. Pokračuje stavba škol v rámci stávajících programů. Probíhá výstavba 136 škol postavených jako trvalé stavby a 50 škol z montovaných dílů. Celkem 33 škol z montovaných dílů bylo dokončeno do prosince 2018. Kromě toho je v pokročilém stadiu i budování tří škol stavěných jako trvalé stavby. Kromě toho bylo k prosinci 2018 podporováno každý měsíc prostřednictvím pobídek téměř 6 000 syrských dobrovolných učitelů a více než 14 000 dětí využilo možnosti komunitního a domácího předškolního vzdělávání. Aby uprchlíci měli možnost získat vysokoškolské vzdělání, dostává 476 studentů vysokoškolská stipendia prostřednictvím tří projektů, přičemž ve školním roce 2019 se očekává zvýšení počtu podporovaných žáků. Zdravotní péče Hlavním pilířem pomoci v prioritní oblasti zdravotní péče je projekt SIHHAT, přímý grant ve výši 300 milionů EUR realizovaný s tureckým ministerstvem zdravotnictví, který má zajistit přístup uprchlíků ke službám zdravotní péče. K prosinci 2018 je díky intervencím v rámci nástroje zaměstnáno 2 569 zdravotnických pracovníků (69 % z nich jsou syrští uprchlíci) a poskytují služby ve 178 zdravotních střediscích pro migranty (MHC); 45 z nich jsou rozšířená zdravotní střediska pro migranty (E-MHC), která poskytují základní sekundární zdravotní péči. Pokračuje také provádění projektů v oblasti zdravotnické infrastruktury, kde probíhají zadávací řízení na výstavbu dvou státních nemocnic (v Kilis a Hatay), které by měly být otevřeny v červnu 2021 a měly by poskytnout celkem 500 lůžek. Sociálně-ekonomická podpora Zajišťování každodenní obživy a sociálně-ekonomická podpora hrají rozhodující úlohu při integraci uprchlíků do turecké společnosti, a podporují tak potřebnou sociální a ekonomickou soudržnost. Protože hlavní překážkou účinné integrace je jazyková bariéra, je uprchlíkům poskytována v rámci nástroje výuka turečtiny. Celková podpora v rámci první tranše nástroje dosáhla 196,6 milionu EUR, a to prostřednictvím osmi projektů. V zájmu zajištění udržitelnosti a další integrace by měla být podpora v této oblasti v rámci druhé tranše výrazně zvýšena. V prosinci 2018 byla zahájena výzva k vyjádření zájmu v oblasti sociálně-ekonomické podpory, v rámci níž je vyčleněno 465 milionů EUR na projekty, které by měly stimulovat odolnost a soběstačnost uprchlíků. Projekt ve výši 50 milionů EUR spravovaný bankou Kreditanstalt für Wiederaufbau (dále jen „Kreditanstalt für Wiederaufbau“) poskytuje lepší přístup k inkluzivnímu a kvalitnímu odbornému vzdělávání a přípravě (OVP) pro uprchlíky a mladistvé z Turecka v odborných oborech s vysokou poptávkou na trhu práce. Souběžně s tím se projekt Světové banky ve výši 50 milionů EUR zaměřuje na zlepšení zaměstnatelnosti a integrace na trhu práce jak uprchlíků, tak hostitelských komunit v Turecku. Institucionální podpora pro služby zaměstnanosti posiluje kapacitu tureckého úřadu práce v oblasti poskytování poradenství a pomoci při hledání pracovního uplatnění i kapacitu tureckého ministerstva pro rodinu, práci a sociální služby v oblasti monitorování vydávání pracovních povolení a služeb zaměstnanosti. Turecké orgány navíc dostávají podporu na posílení kapacit pro posuzování poptávky po dovednostech ve vybraných provinciích s vysokým výskytem uprchlíků a na podporu aktivit pro vytváření pracovních míst a podnikání. Prostřednictvím regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii se několik projektů zabývá klíčovými oblastmi, jako je výuka turečtiny pro dospělé, certifikace dovedností a profesní poradenství, zprostředkování zaměstnání, podpora malých a středních podniků, podnikání a vytváření pracovních míst atd. Komunitní centra financovaná z nástroje poskytují širokou škálu služeb, od vzdělávacích kurzů přes informace a zprostředkovatelské služby až po kulturní akce a akce pro navazování kontaktů za účelem zvýšení odolnosti a soběstačnosti uprchlíků a hostitelských komunit. Kromě toho se v lednu 2019 konala konference o tom, jak výrazněji pojmout reakci na uprchlíky v Turecku zohledňující hledisko rovnost žen a mužů, v souvislosti s probíhajícím projektem UN Women, jehož cílem je posilovat postavení a odolnost syrských žen a dívek a budovat sociální soudržnost s jejich hostitelskými komunitami v Turecku. Genderové aspekty projektů v rámci nástroje

Rovnost pohlaví je důležitým faktorem při plánování projektů v rámci nástroje pro uprchlíky v Turecku. Cílem intervencí v rámci nástroje je podporovat rovnost příležitostí pro muže a ženy a chlapce a dívky, jak jen je to možné. Za účelem monitorování, zda tomu tak doopravdy je, jsou shromažďovány údaje s rozdělením podle pohlaví a v této oblasti byla vyvinuta i další zvláštní opatření. Bylo vynaloženo úsilí na sladění opatření v rámci nástroje s tematickými cíli akčního plánu pro rovnost žen a mužů na období 2016–2020. Mezi ně patří boj proti násilí páchanému na ženách a dívkách, rovný přístup dívek a žen ke kvalitnímu vzdělávání a odbornému vzdělávání a přípravě bez diskriminace a podpora spolků žen a organizací občanské společnosti působících v oblasti rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen a dívek. Nástroj spolupracuje s realizačními partnery s bohatými zkušenostmi v této oblasti, včetně Dětského fondu OSN (UNICEF), UN Women a Mezinárodní organizace práce (MOP). UNICEF například nabízí dětem, zejména dívkám a ženám a jejich rodinám, základní sociální služby, přičemž klade důraz na komplexnější chápání genderových rolí v rámci rodiny a společnosti. Řízení migrace Z nástroje byly hrazeny náklady vynaložené na záležitosti související se zajištěním návratů (přeprava, ubytování) 212 Syřanů a 1 076 jiných státních příslušníků a dále na logistické vybavení a na práce pro zařízení pro 750 osob. Od srpna 2017 do konce září 2018 obdrželo tímto způsobem pomoc financovanou z nástroje 119 173 migrantů. Podpora EU v rámci nástroje rovněž pomohla zvýšit kapacitu turecké pobřežní stráže v oblasti vyhledávacích a záchranných operací. V roce 2018 bylo dodáno šest záchranných člunů a 1 081 pracovníků turecké pobřežní stráže bylo proškoleno v oblasti humanitárních standardů. Oba projekty byly financovány v rámci první tranše nástroje. Pro tuto oblast nebyly v rámci druhé tranše stanoveny žádné zvláštní rozpočtové prostředky. 6.Monitorování a hodnocení Zavádění systému monitorování a hodnocení nástroje bylo navrženo jako postupné. Rámec pro výsledky Rámec pro výsledky nástroje zohledňuje intervenční charakter nástroje. Získává informace prostřednictvím strategického rámce nástroje, jakož i prostřednictvím plánovaných opatření a jejich logických rámců. Rámec pro výsledky byl vypracován v období od srpna 2016 do března 2017 po konzultaci s klíčovými zúčastněnými stranami, včetně řídícího výboru nástroje, příslušných tureckých orgánů a útvarů Komise. Konečné znění návrhu bylo sdíleno s řídícím výborem v březnu 2017. Rámec pro výsledky byl v roce 2018 na základě výsledků pilotní monitorovací fáze, po dokončení procesů uzavírání smluv a po konzultaci s provozními uživateli dále propracován, a řídícímu výboru nástroje byla v listopadu 2018 předložena aktualizovaná verze. Monitorování a podávání zpráv na úrovni nástroje Monitorování na úrovni nástroje bylo zahájeno na jaře 2017. Údaje z monitorování na úrovni jednotlivých opatření jsou vytvářeny realizačními partnery na základě jejich smluvních povinností. Poprvé bylo zažádáno o údaje z monitorování v květnu 2017, poté následovaly tři pilotní cykly monitorování a podávání zpráv, které byly zahájeny rovněž v roce 2017. Na 11. zasedání řídícího výboru byla předložena zpráva z monitorování, která zahrnovala výsledky nástroje až do 30. června 2018. Prvních několik cyklů sběru údajů bylo koncipováno jako pilotní fáze ukazatelů výstupů rámce pro výsledky. Napomohly tomu, aby se realizační partneři seznámili s požadavky na monitorování a podávání zpráv v rámci nástroje a aby se ověřila proveditelnost navrhovaných indikátorů. Je třeba zdůraznit, že smlouvy na značný podíl portfolia projektů nástroje byly uzavřeny ke konci roku 2017 a že provádění odpovídajících opatření bylo zahájeno až v roce 2018. Údaje relevantní pro ukazatele rámce pro výsledky nástroje předávají realizační partneři veřejným zadavatelům, tj. delegaci EU v Turecku, regionálnímu svěřenskému fondu EU zřízenému v reakci na krizi v Sýrii (EUTF) a Komisi, a to pomocí jednotné šablony pro monitorování. Proces konsolidace údajů je technicky podporován interním nástrojem IT (platforma pro monitorování nástroje), který umožňuje automatickou agregaci, analýzu a vizualizaci údajů. V současné době probíhá závěrečné testování platformy. Veřejní zadavatelé a sekretariát nástroje usilují o standardizaci procesů shromažďování údajů. Měření úrovně dosažení specifických výsledků opatření nástroje je rovněž problematické vzhledem k rozsahu a rozmanitosti intervencí a vzhledem k množství zúčastněných stran. V zásadě tak zůstává měření úrovně dosažení konkrétních výsledků nástroje výzvou. Technická pomoc pro monitorování V květnu 2017 bylo přijato rozhodnutí Komise o podpůrném opatření pro monitorování, hodnocení, audit a komunikaci nástroje pro uprchlíky v Turecku. To umožnilo zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc na podporu monitorování a podávání zpráv o rámci pro výsledky nástroje a o konkrétních financovaných intervencích. Smlouva o technické pomoci v oblasti monitorování byla podepsána v lednu 2018 a probíhá její plné provádění Zakázka má dvě odlišné části. První část spočívá v podpoře monitorování na úrovni nástroje. To zahrnuje pravidelný přezkum rámce pro výsledky, přezkum základních a cílových hodnot a přezkum metod výpočtu ukazatelů a souvisejících pokynů. Tým technické pomoci je rovněž odpovědný za podporu sekretariátu nástroje při provádění analýzy primárních údajů monitorování, shromažďovaných čtvrtletně prostřednictvím platformy pro monitorování nástroje, a při přípravě monitorovacích zpráv nástroje. Druhá část zakázky spočívá v podpoře delegace EU při plnění jejích povinností sledovat opatření/smlouvy financované z nástroje, včetně ověřování údajů prostřednictvím kontrol na místě v případě přímo řízených smluv. Delegace potřebuje podporu při kontrolách na místě vzhledem k rozsahu některých intervencí v rámci nástroje a k velkému zeměpisnému rozšíření činností. Do konce prosince 2018 bylo dokončeno 50 monitorovacích misí: v roce 2017 jich bylo provedeno 16 (včetně 2 monitorovacích misí zaměřených na výsledky) a v roce 2018 jich bylo provedeno 34 (včetně 3 misí zaměřených na výsledky a 8 misí týmu technické pomoci). Více než 35 % monitorovacích misí se zaměřilo na přímé granty tureckým ministerstvům vzdělávání a zdravotnictví. Monitorování všech opatření financovaných v rámci plánů provádění humanitární pomoci bylo provedeno Komisí, zejména terénními pracovníky Komise v Turecku a regionálním zastoupením Komise v Ammánu. Do listopadu 2018 bylo dokončeno 148 monitorovacích misí na úrovni projektů. Kromě ukazatelů rámce pro výsledky, v jehož rámci podávají partneři zprávy, jsou rovněž pravidelně vykazovány další ukazatele týkající se ochrany, což se odráží také v monitorovací platformě pro monitorování na úrovni nástroje. Hodnocení