CS Úřední věstník Evropské unie C 383/34

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2015/C 383/06)

Zpravodajka: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Spoluzpravodaj: Panagiotis GKOFAS

Dne 11. prosince 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. června 2015.

Na 509. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 1. a 2. července 2015 (jednání dne 2. července 2015), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 187 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1. Vzhledem k významu malých a středních podniků pro evropské hospodářství považuje EHSV za zásadní, aby měl zvláště s ohledem na dopady na zaměstnanost a etické zásady k dispozici přesnou studii o dopadu na jednotlivá odvětví a na každý členský stát, která by nastínila předvídatelné důsledky vstupu transatlantického obchodního a investičního partnerství v platnost na evropské MSP, a to podle současných podmínek jednání.

1.2. Obě studie, které totiž vypracovalo Generální ředitelství pro obchod na téma MSP, přičemž jedna se týkala výzev a možností pro vyvážející MSP obecně (1) a druhá z dubna 2015 specifičtěji MSP a transatlantického obchodního a investičního partnerství (TTIP) (2), jsou sice užitečné, ale neřeší všechny aspekty. Jsou relevantní v tom, že pojednávají o určitých problémech spojených s internacionalizací MSP a o obchodních a regulačních překážkách, s nimiž se tyto podniky střetávají, ale neposkytují přesný, podložený ani podrobný odhad, jaký by TTIP mohlo mít v jednotlivých odvětvích a v každém členském státě na vyvážející i nevyvážející podniky, jež jsou součástí různých hodnotových řetězců.

1.3. EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby uskutečnila další studii o dopadu na MSP či na velmi malé podniky, mikropodniky a svobodná povolání, ať se zabývají vývozem či nikoli, aby bylo možné posoudit potenciální dopad vytvoření integrovaného transatlantického trhu v jejich odvětví činnosti (zemědělství, zemědělsko-potravinářský průmysl, cestovní ruch, ubytování, řemesla, hotely, pohostinství, průmysl, služby atd.). Je důležité mít možnost předvídat, jak tyto podniky postihne vznik integrovanějšího transatlantického trhu. Způsobí TTIP změnu jejich obchodního modelu, výrobních metod, regulačního rámce, způsobu poskytování služeb nebo jejich strategií z hlediska investic a zaměstnanosti v rámci nového prostoru hospodářské soutěže?

1.4. EHSV si přeje využít příležitosti, kterou skýtají jednání se Spojenými státy, k tomu, aby zajistil lepší monitorování politik podpory malých a středních podniků na obou stranách Atlantiku prostřednictvím přístupu založeného na průkazných faktech (zejména na referenčním srovnávání veřejných zakázek a MSP, přístupu k financování a podmínkám kapitálového trhu, zvládání katastrof, požadavků a informací vztahujících se k přístupu na trhy a norem pro malé podniky (Small Business Standards)). Toto porovnání jistě umožní stanovit nová relevantní opatření pro podporu těchto podniků, aby se posílilo praktické uplatnění iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu. Výbor nyní připravuje stanovisko k tomuto tématu (INT/755), které navazuje na předchozí stanoviska k této tematice. Je toho názoru, že nastala vhodná chvíle pro to, aby evropské instituce zohlednily výzvu evropských a vnitrostátních organizací MSP ve prospěch iniciativy „Small Business Act“, která by byla právně závazná a v jejímž rámci by byla lépe koordinována průmyslová a obchodní politika. Je rovněž nezbytné, aby se ze sítě zmocněnců pro malé a střední podniky stal skutečný a účinnější orgán pro koordinaci, monitorování a provádění politiky zaměřené na MSP na vnitřním trhu, prosazující nové potřeby malých a středních podniků a pro ně vhodná řešení.

1.4.1. Kategorie MSP je v Evropské unii sama o sobě velmi různorodá a tvoří ji z velké části velmi malé podniky s méně než devíti zaměstnanci. Toto rozdělení MSP podle jejich velikosti se rovněž značně liší v závislosti na jednotlivých členských státech. To platí stejně tak pro svobodná povolání regulovaná a neregulovaná. S ohledem na toto vysoké zastoupení mikropodniků v oblasti obchodu, průmyslu a řemesel EHSV doporučuje, aby Evropská komise v koordinaci s orgány členských států (včetně veřejných a soukromých výzkumných ústavů a vysokých škol) pořádala osvětové a informační kampaně na pokud možno místní úrovni a školicí semináře s cílem zajistit lepší pochopení jednotlivých kapitol TTIP a souvisejících odvětví, příležitostí a témat, která je třeba sledovat.

1.4.2. Svobodná povolání – regulovaná a neregulovaná – tvoří v EU systém citlivých služeb poskytovaných v zájmu zákazníků i v zájmu široké veřejnosti, které mají zvláštní úlohu.

1.5. EHSV vítá, že v rámci tohoto jednání je jedna kapitola věnována malým a středním podnikům, avšak přeje si zlepšit její obsah, a proto předkládá návrhy v části týkající se konkrétních připomínek. Současný obsah, který navrhuje Evropská komise, je třeba v několika ohledech doplnit, zvláště co se týče způsobu zastoupení MSP v budoucím výboru pro malé a střední podniky a funkcí tohoto výboru.

EHSV žádá Evropskou komisi, Evropský parlament a další příslušné orgány, aby zavedly „kapitolu MSP“ jako stálou kapitolu v současných i budoucích obchodních jednáních, která zohlední zájmy MSP v Evropské unii, aby bylo možné využít potenciální přínosy v různých regionech a na různých trzích.

Společně s uplatněním zásady „zelenou malým a středním podnikům“ v obchodních politikách to zaručí, že MSP budou moci po zásluze sklízet plody globalizačních procesů a budou jejich prvořadými aktéry.

1.6. EHSV žádá zmocněnce Evropské komise pro MSP, aby malé podniky a mikropodniky byly zastoupeny v průběhu jednání a alespoň jeden jejich zástupce mohl zasedat v poradní komisi (TTIP Advisory Board), aby se předešlo nedostatku informací, byly zajištěny potřebné víceoborové odborné znalosti a soulad se společným zájmem základní transparentnosti informací či dat. Dále doporučuje, aby byla zavedena opatření na podporu odvětvových, profesních a hospodářských organizací MSP v rámci jejich doprovodné činnosti a poradenství pro MSP a mikropodniky ve spolupráci se zainteresovanými subjekty z oblasti vědy a výzkumu a v případě potřeby také opatření týkající se financování. EHSV žádá, aby byly vzájemně uznávány kvalifikace a certifikace na všech úrovních činnosti orgánů veřejné správy a aby byly nastoleny rovné podmínky na všech úrovních zadávání veřejných zakázek (včetně federativních států, regionů a obcí).

2. Obecné připomínky

2.1. Význam malých a středních podniků v EU a USA

Ačkoli v Evropě a v Americe existuje odlišná definice MSP, na obou stranách Atlantiku tyto podniky zajišťují většinu hospodářské činnosti, přidané hodnoty a tvorby pracovních míst. Toto převládající postavení znamená, že z hlediska přidané hodnoty a tvorby vazeb se bude značný dopad TTIP na ekonomiku týkat především MSP a jejich schopnosti využít příležitosti k proniknutí na nové trhy a přizpůsobit se nové situaci. Různé studie ukazují, že tyto podniky, pokud se rozvíjejí na mezinárodní úrovni, přinášejí více inovací, rychleji rostou a vytvářejí více pracovních míst, která jsou lépe placená.

2.1.1. Malé a střední podniky v Unii – ve skutečnosti dosti často velmi malé podniky

V EU je malý a střední podnik takový podnik, který zaměstnává méně než 250 osob a jehož obrat nepřesahuje 50 milionů EUR. Podle číselných údajů Evropské komise existuje v EU více než 20 milionů MSP, které představují 98 % z celkového počtu podniků, 67 % aktivního obyvatelstva a 58 % hrubé přidané hodnoty. V období let 2002 až 2010 evropské MSP vytvořily v EU 85 % pracovních míst.

Podle poslední zprávy Evropské komise evropské MSP zajišťují 28 % celkového přímého vývozu do Spojených států, což ukazuje, že je možné v této oblasti dosáhnout pokroku. Ze 7 90 000 evropských podniků, které vyvážejí do zemí mimo EU, tvoří 6 19 000 MSP, z nichž 3 53 000 jsou velmi malé podniky s méně než 9 zaměstnanci, z čehož vyplývá, že jim jejich velikost nebrání ve vývozu (3).

Poměr evropských MSP, které v současnosti vyvážejí do Spojených států, je však dosti nízký: ve výše uvedené zprávě se uvádí 1 50 000 takových podniků, z nichž 65 000 má méně než 9 zaměstnanců. Tento poměr, který představuje méně než 1 % evropských MSP, jichž je 20 milionů, se zdá být velmi malý. MSP a velmi malé podniky v některých zemích (např. Itálii) dosahují dobrých výkonů z hlediska počtu podniků obchodujících na trzích ve Spojených státech. Údaje Eurostatu nicméně zohledňují pouze přímý vývoz, a nikoli nepřímý, přičemž řada MSP a velmi malých podniků pracuje jako subdodavatelé či působí v mezipodnikovém vztahu („business to business“) a dodávají část výrobků či služeb, které jsou poté kompletovány k vývozu do Spojených států. Tento nízký číselný údaj lze rovněž vysvětlit tím, že v evropské ekonomice hrají velkou úlohu MSP a velmi malé podniky, jež mají vazby na místní hospodářství (založené na místním obyvatelstvu) a nemají zájem vyvážet či investovat v zahraničí. U podniků s vývozním potenciálem nebo těch, které již vyvážejí do třetích zemí, je však možné dosáhnout značného pokroku.

2.1.2. Malé a střední podniky v USA – více strukturované podniky

Ve Spojených státech jsou MSP ty podniky, které mají méně než 500 zaměstnanců, či v některých odvětvích méně než 1 000, a dokonce méně než 1 500 zaměstnanců (4). Tyto společnosti, které tedy mohou být několikanásobně větší než obdobné podniky v Evropské unii, jsou rovněž páteří amerického hospodářství. V USA existuje 28 milionů MSP, které představují 99 % všech amerických podniků, zaměstnávají více než 50 % zaměstnanců soukromého sektoru a zajišťují 65 % čisté tvorby pracovních míst v tomto sektoru.

2.2. Význam TTIP pro malé a střední podniky

2.2.1. Vzhledem ke své velikosti jsou MSP často příliš znevýhodněny z důvodu vysokých cel a regulačních požadavků, které zatěžují obchod mezi EU a USA, protože s malým objemem a nízkou hodnotou obchodních transakcí potřebují na překonání obchodních překážek více finančních prostředků a schopností než velké podniky. Z těchto důvodů pro ně budou přínosná opatření týkající se liberalizace celních a necelních sazeb, která má transatlantická dohoda obsahovat. Ve svém stanovisku k tématu Transatlantické obchodní vztahy a pohled EHSV na posílenou spolupráci a případnou dohodu o volném obchodu mezi EU a USA (5) již EHSV podal přehled nových možností a aspektů, na něž je třeba při projednávání všech témat dohlédnout.

2.2.2. Jeden z hlavních očekávaných přínosů TTIP pro MSP se týká výsledků spolupráce v oblasti regulace, která by mohla vést k harmonizaci a ke sblížení některých pravidel, vzájemného uznávání inspekcí či certifikací. EHSV by však chtěl při této příležitosti připomenout pevný závazek obou stran nevyužít TTIP ke snižování stávajících technických norem. Proto by mohla být analýza přidané hodnoty odborných znalostí standardu malých podniků (Small Business Standard) EU, kterou podporuje EK v partnerství s nejreprezentativnějšími organizacemi MSP, velmi slibná. Spolupráce v oblasti regulace musí být transparentní a musí dodržovat regulační nezávislost USA a Evropské unie a zároveň zachovat jejich schopnost přijímat opatření, která se jim zdají vhodná v takových oblastech, jako je ochrana zdraví, spotřebitelů, pracovníků či životního prostředí.

2.3. Rozvoj malých a středních podniků na mezinárodní úrovni

Podle Světové obchodní organizace (WTO) lze rozvoj MSP na mezinárodní úrovni rozdělit do čtyř fází:

— přímý vývoz do zahraničí,

— vývoz s pomocí nezávislých zahraničních profesních partnerů,

— zřizování poboček v zahraničí,

— vytváření infrastruktur v zahraničí za účelem výroby a prodeje v cílové zemi vývozu.

V každé fázi musí MSP nezbytně získat nové informace, kapacity ke splnění administrativních požadavků a lidské a finanční zdroje, protože k tomu, aby mohly vyvážet zboží nebo služby, musí mít dobré znalosti o pravidlech daného trhu. Dále musí být schopny vytvořit dlouhodobější strategii, aby se mohly usadit v zemi, do níž vyvážejí, a nakonec se zde plně integrovat díky místním podnikům, které zaměstnají místní pracovní sílu v souladu s místními předpisy. Digitální ekonomika by samozřejmě mohla MSP pomoci začít rychleji působit na mezinárodní úrovni. Rychlé rozšíření elektronického obchodování dává malým podnikům větší možnosti odbytu, zejména v oblasti spotřebního zboží (vztah mezi podnikem a spotřebitelem) a v oblasti svobodných povolání i ve vztahu „business to business“.

Analýza Evropské komise rovněž dokazuje, že existuje vazba mezi velikostí podniku a objemem vývozu. MSP představují 81 % vyvážejících podniků, ale pouze 34 % objemu vývozu (6), na zvláštních úzce specializovaných trzích po celém světě si však udržují více než 50 % podíl.

2.4. Stupeň internacionalizace malých a středních podniků v USA a EU

Podle některých zdrojů je internacionalizace MSP v EU vyšší než v USA. Tento rozdíl lze vysvětlit zejména tím, že evropské MSP působí na evropském trhu, jehož budování ještě zdaleka není u konce. Toto podnikání představuje první fázi internacionalizace, zlepšuje jejich znalosti o zahraničních trzích a pomáhá jim hledat odbyt mimo EU. Velikost se nezdá být omezujícím faktorem: v některých členských státech představují MSP 90 % vyvážejících podniků a některá odvětví jako módní průmysl, zemědělsko-potravinářský sektor, strojírenství či výroba nábytku se orientují převážně na vývoz.

Ačkoliv k této otázce existuje velice málo statistik a někdy je těžké je analyzovat z důvodu zvolené metody a ne vždy porovnatelných údajů, studie uskutečněné Evropskou komisí (7) ukazují, že 42 % MSP určitým způsobem působí na mezinárodní úrovni.

Internacionalizace podniků často souvisí s těmito faktory:

— míra vývozu v jejich odvětví činnosti,

— velikost vnitřního trhu.

Míra internacionalizace evropských MSP je vyšší v odvětvích, jako je velkoobchod, těžební průmysl, zpracovatelský průmysl, výzkum a prodej automobilových vozidel, zatímco je poměrná nízká v odvětvích, jako jsou právní služby, stavebnictví, plánování a vývoj a zdravotní péče, které svou povahou více závisejí na blízkosti ke klientovi či k pacientovi (8).

Podle americké studie věnované této problematice (9) MSP zajišťují přibližně 30 % zjištěného vývozu amerických výrobků a jejich hlavními cílovými trhy jsou Kanada a Mexiko, tedy partnerské trhy v rámci NAFTA. Mezi nejdůležitější kategorie jejich prodeje do zahraničí patří strojní zařízení, elektrické přístroje a chemické výrobky. Údaje týkající se vývozu služeb amerických MSP jsou velmi omezené, ale podle některých odhadů prý profesní služby představují odvětví, které tvoří podstatnou část amerického vývozu.

2.5. Současná úloha malých a středních podniků v oblasti transatlantického obchodu a investic

Bilaterální transatlantický obchod se vyznačuje zvýšeným podílem obchodování mezi nadnárodními společnostmi. Z toho vyplývá, že většina těchto specifických bilaterálních transakcí sestává z toku služeb a zboží v rámci skupin, ale také z výměny licencí a práv duševního vlastnictví a pohybu kapitálu mezi mateřskými a dceřinými společnostmi.

Studie Komise věnovaná MSP a TTIP uvádí, že MSP v roce 2012 zajistily 28 % objemu evropského vývozu. Tento číselný údaj je nižší než průměr objemu vývozu MSP na všechny trhy mimo EU, který představuje 32 %. Tento číselný údaj musí být rovněž posuzován ve správném kontextu, jelikož MSP představují 88 % podniků vyvážejících do USA, což je dosti vyšší procento než průměr MSP vyvážejících mimo EU, jenž činí 78 %. Tyto číselné údaje potvrzují teorii, že značnou část objemu vývozu tvoří obchodování v rámci skupiny, z čehož vyplývá, že transatlantická dohoda za účelem stimulace vývozu a investic evropských MSP představuje velký potenciál. Je však třeba poznamenat, že tento číselný údaj nebere v úvahu nepřímý vývoz evropských MSP, kteří se jako subdodavatelé nebo výrobci meziproduktů podílejí na výrobě komplexních finálních výrobků vyvážených do Spojených států. Na úrovni členských států panují značné rozdíly, co se týče počtu vyvážejících MSP a objemu vývozu.

Co se týče počtu amerických MSP, které vyvážejí do EU, a objemu tohoto vývozu, nemáme přesné číselné údaje. MSP v USA se však na americkém vývozu podílejí 33 % (10), což je velice obdobný podíl jako v Evropské unii.

2.6. Hlavní překážky, s nimiž se malé a střední podniky střetávají

Z důvodu své velikosti mají MSP zpravidla větší problémy proniknout na zahraniční trhy, uhradit dodatečné náklady způsobené nižším objemem transakcí a přizpůsobit se místním předpisům. Podle Sergia Arzeniho, ředitele Centra pro podnikání, MSP a místní rozvoj OECD, „by mohly být náklady na dodržování předpisů proporčně deset až třicetkrát vyšší pro MSP než pro velké společnosti“ (11).

Lze to shrnout tak, že MSP se při internacionalizaci střetávají s problémy, které jsou vlastní jejich malé velikosti a omezeným zdrojům, a je nezbytné, aby je vyřešily, než se začnou zabývat specifickými překážkami v oblasti obchodu a investic. Jedná se o:

— překážky v oblasti přístupu k financování vývozu,

— nedostatek aktuálních informací a dat o požadavcích vztahujících se na produkty a služby,

— nedostatečné znalosti o trhu, kde chtějí prodávat své výrobky či služby (průzkumy trhu),

— obtíže s nalezením potenciálních zákazníků či s jejich kontaktováním,

— nevyhovující vyškolení zaměstnanců k řízení mezinárodního rozvoje či pro navazování kontaktů s investory nebo dovozci,

— nedostatek podnětů a podpory ze strany orgánů veřejné správy a rovněž určitá administrativní nepružnost veřejných podpůrných politik,

— kulturní a jazykové bariéry,

— nekonzistentní právní předpisy, systémy přizpůsobování a uznávání kvalifikací a oprávnění k činnosti.

Vzhledem k těmto nedostatkům potřebují MSP především uzpůsobené podpůrné a poradenské služby (individuální koučink, tutorství či mentorství atd.), které běžně poskytují jejich profesní a odvětvové organizace.

Co se týče překážek v oblasti obchodu a investic, s nimiž se střetávají evropské podniky v USA, ukazuje se, že je poměrně obtížné je seřadit podle závažnosti, jelikož podniky často popisují překážky, s nimiž se setkaly, aniž by je zařadily do konkrétní kategorie. Existuje také rozdíl mezi překážkami, které vnímají podniky, jež nevyvážejí, a překážkami, s nimiž se skutečně střetávají podniky, jež se zabývají vývozem. Na základě různých studií a průzkumů (12) je však možné tyto hlavní překážky popsat následovně:

— značně odlišný rozsah odpovědnosti a její pojistitelnost za ceny odpovídající tržním zásadám,

— náklady na vývoz (jiné než cla) související s dopravními náklady, doba vyřizování a složitost celních formalit, nutnost zaměstnat celního zástupce a platit ho a také pojištění pro případ žaloby, zvláště v USA,

— obtížný přístup k vývoznímu úvěru,

— daně a celní poplatky, které vždy představují závažnou překážku pro určitá odvětví, jako je tabákový, textilní a oděvní průmysl,

— složitá pravidla původu a osvědčení o původu,

— přizpůsobení různým technickým, hygienickým a fytosanitárním pravidlům a osvědčení a kontroly související s těmito pravidly,

— technické a hygienické předpisy, vyžadované pouze v některých státech USA, či rozdílná pravidla v jednotlivých státech,

— odlišné požadavky na kvalifikaci a omezení činnosti v jednotlivých státech a místních správních obvodech,

— ochrana práv duševního vlastnictví, zvláště nedodržování označení původu a odlišných pravidel pro značky a patenty,

— náklady na právní ochranu a na dozor nad trhem pro evropské podniky s výrobky se zeměpisným označením,

— omezení týkající se zadávání veřejných zakázek kvůli zákonu „Buy American Act“ a jeho pravidelných úprav, kterými se rozšiřuje jeho působnost,

— složitost postupů pro udělování víz, povolení k pobytu, k práci a zahájení činnosti v USA,

— omezení či licence potřebné na federální úrovni nebo na úrovni jednotlivých federálních států pro určité poskytovatele služeb.

Tyto překážky se netýkají pouze malých a středních podniků, ale jejich dopad na ně je silnější a více odrazující. V rámci TTIP bude většina z nich předmětem zvláštních kapitol, které se použijí na všechny podniky bez rozdílu. Kapitola věnovaná MSP, jež má být součástí TTIP, bude mít tedy dosti omezený cíl: podpořit zapojení všech MSP do transatlantického trhu tím, že jim budou poskytovány relevantní informace a bude probíhat posílená spolupráce mezi orgány veřejné správy, které mají MSP na starosti.

2.7. Potřeba podpory pro malé a střední podniky

2.7.1. Vzhledem k těmto překážkám a ke svým omezeným prostředkům potřebují MSP a zvláště malé podniky a mikropodniky především uzpůsobené podpůrné a poradenské služby včetně vzdělávání zaměstnanců (individuální koučink, tutorství či mentorství atd.), které běžně poskytují jejich hospodářské, profesní a odvětvové organizace. Je třeba zajistit, aby tyto podniky měly k dispozici logistické prostředky nezbytné k tomu, aby mohly informovat podniky, poskytovat jim poradenství a individuálně je doprovázet, zejména prostřednictvím využívání evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů).

2.7.2. Kromě doprovodných služeb a poradenství přizpůsobených jednotlivým MSP podle jejich specifických charakteristik a potřeb musí mít podniky prostředky nezbytné k financování svých hmotných a nehmotných investic. Za tímto účelem EHSV doporučuje, aby kromě evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) byly malým a středním podnikům (včetně těch, které chtějí investovat na trzích v USA) snadno přístupné finanční nástroje programu COSME, zejména rizikový kapitál a systémy záruk.

2.7.3. EU by měla přezkoumat nabídku pojištění na vývoz zboží a služeb a měla by zajistit, aby se dále rozvíjela v souladu s tržními zásadami.

2.8. Současná kapitola TTIP věnovaná malým a středním podnikům

EHSV vítá, že v TTIP je jedna kapitola věnována výlučně MSP, avšak přeje si posílit její obsah (viz návrhy v části Konkrétní připomínky). Návrh Evropské unie týkající se zařazení právního textu na téma „Malé a střední podniky“ do TTIP byl předložen k diskusi s USA v rámci kola jednání, které proběhlo ve dnech 19. až 23. května 2014. Pro EU se jedná o zcela novou kapitolu v rámci dohod o volném obchodu. Text byl zveřejněn dne 7. ledna 2015 (13). Tato ustanovení mají podobu kapitoly X věnované MSP a zabývají se různými otázkami s cílem posílit zapojení malých a středních podniků do obchodu a do výměny osvědčených postupů.

2.8.1. Spolupráce týkající se malých a středních podniků

Smluvní strany by si měly vyměňovat informace, vytvářet a zpřístupňovat nástroje a zdroje týkající se práv duševního vlastnictví, sdílet osvědčené regulační postupy, podporovat opatření ve prospěch podniků a podporovat rizikový kapitál a investice do malých podniků s cílem posílit konkurenceschopnost MSP v oblasti mezinárodního obchodu.

2.8.2. Údaje o trhu a sdílení informací

Současný návrh na čl. X odst. 2 se týká sdílení informací mezi smluvními stranami. Doporučuje se vytvořit internetové stránky obsahující nejdůležitější informace (například znění dohody o transatlantickém partnerství, celní předpisy, rejstřík platných technických předpisů, hygienická a fytosanitární opatření, pravidla pro zadávání veřejných zakázek a postupy pro registraci podniků). Program harmonizace údajů týkající se nejdůležitějších oblastí zájmu MSP by měl být předmětem společné analýzy provedené skupinou expertů z EU a USA.

Smluvní strany by měly vytvořit on-line databázi obsahující zejména všechny kódy celní nomenklatury a všechny celní sazby, pravidla původu nebo předpisy týkající se označování země původu ve všech jazycích EU.

2.8.3. Ústřední kontaktní místo

Ve znění, které navrhla Evropská komise, se zmiňuje jednotné informační místo (ustanovení čl. X odst. 2 písm. c)). Transatlantická hospodářská rada rovněž podporuje vytvoření podobné služby. Rozsáhlá podřízená síť těchto informačních míst, podpořených spolehlivými organizacemi zastupujícími MSP se zavedenými kontakty v podnikatelském prostředí EU a USA, by mohla zabezpečit kvalifikovaný dopad a odhodlanější zapojení různých orgánů a široké škály zúčastněných subjektů.

2.8.4. Zřízení výboru pro malé a střední podniky

Účelem návrhu čl. X odst. 4 je vytvořit transatlantický výbor.

3. Konkrétní připomínky

3.1. Posouzení dopadu rozdílů v definici malých a středních podniků

Evropané a Američané chápou pojem „MSP“ odlišně a maximální možná odchylka činí 250 až 1 000 zaměstnanců. V USA se navíc definice MSP různí v závislosti na odvětví činnosti (14), jedná se především o společnosti zaměstnávající méně než 500 pracovníků, ale v některých odvětvích jich může být až 750, či dokonce tisíc. Ve většině oblastí nejsou definovány na základě svého obratu nebo celkové roční bilanční sumy.

EHSV žádá útvary Evropské komise, aby vypracovaly podrobnou tabulku definice MSP v USA v jednotlivých odvětvích a především aby začaly ověřovat, zda tyto rozdíly v definici nejsou v neprospěch evropských MSP, které jsou menší.

3.1.1. Regulovaná a neregulovaná svobodná povolání představují zvláštní druh MSP, který se ve všech zemích EU vyskytuje v různé míře a v různých formách. Jejich tržní nabídky a služby jsou založeny na speciálních znalostech, vyžadují zvláštní důvěru příjemců těchto služeb a na jejich nezávislost jsou kladeny zvláštní požadavky. Vedle toho, že jsou důležitými hospodářskými partnery, tvoří svobodná povolání také součást evropského společenského modelu.

3.2. Posuzování a monitorování dopadu rozšířeného transatlantického trhu na vyvážející a nevyvážející podniky

Vzhledem k významu malých a středních podniků pro evropské hospodářství považuje EHSV za zásadní, aby zvláště s ohledem na dopady na zaměstnanost mohl být vypracován plán vedoucí k přesnému posouzení dopadu na jednotlivá odvětví a na každý členský stát, které by nastínilo předvídatelné důsledky vstupu v platnost TTIP pro evropské MSP, a to podle současných podmínek jednání. Je nutné vypracovat předběžné a následné studie o dopadu na MSP, velmi malé podniky, mikropodniky a svobodná povolání, ať se zabývají vývozem či nikoli, aby bylo možné posoudit potenciální dopad vytvoření transatlantického trhu.

Evropský parlament se již zajímal o dopad TTIP na zpracovatelský průmysl a na trh s energií a dospěl k závěru, že dopad bude pozitivní, ale bude se v jednotlivých odvětvích lišit (15). Nicméně dopad v dalších odvětvích činnosti, úžeji souvisejících s místní ekonomikou (např. zemědělství, cestovní ruch, řemesla, hotely, IKT, pohostinství, průmysl, samostatná výdělečná činnost, služby, svobodná povolání atd.) dosud nebyl konkrétně zkoumán.

V příštích kolech jednání o TTIP je třeba dosáhnout ambiciózního výsledku pro zemědělské odvětví, a to se zvláštním důrazem na přístup na trh, zeměpisná označení a hygienická a rostlinolékařská opatření. Je nutné zachovat přísné normy v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a lidí platné v rámci EU.

Je důležité, aby bylo možné předvídat, jakým způsobem se vytvoření integrovanějšího transatlantického trhu těchto podniků dotkne. Způsobí TTIP změnu jejich obchodního modelu, výrobních metod, způsobu poskytování služeb nebo jejich strategií z hlediska investic a zaměstnanosti v rámci nového prostoru hospodářské soutěže? Je také nezbytné stanovit opatření a politiky pro přizpůsobení, které umožní všem evropským MSP co nejlépe využít TTIP.

3.3. Nová prahová hodnota de minimis určená k tomu, aby si malé a střední podniky a velmi malé podniky vyzkoušely trh v omezeném měřítku

Pod hranicí stanoveného limitu de minimis se neukládají žádné poplatky a postupy celního odbavení včetně požadavků na údaje jsou minimální.

Upozorňujeme na to, že Severoatlantická rada žádá a USA obecně usilují o to, aby byly zvýšeny platné mezní hranice pro balíky zasílané malými podniky do Spojených států nebo do EU na 800 USD. Současná mez činí 200 USD a 150 EUR. I když je zboží osvobozené od cla, v Evropské unii musí být odvedena DPH v případě zásilek, jejichž hodnota je vyšší než 10 nebo 22 EUR (v závislosti na jednotlivých členských státech).

Zvýšení minimálních prahových hodnot pro cestující, kteří se přepravují letecky, a pro příchozí balíky by mohlo zejména v odvětví spotřebního zboží pomoci MSP, především novým začínajícím podnikům, aby začaly v malém měřítku vyvážet nebo využívat elektronického obchodování, aniž by musely platit clo. EHSV žádá Evropskou komisi, aby posoudila možnost uspokojit tento požadavek (důsledky pro příjmy ze cla, pro práva duševního vlastnictví atd.). EHSV vítá iniciativu Evropské unie spočívající ve vytvoření databáze na téma „10 důležitých informací pro elektronické obchodování“ (16) určené evropským subjektům vyvážejícím zboží do jiných členských států EU. Výbor se domnívá, že taková databáze může být rovněž upravena pro účely transatlantického obchodu.

3.4. Nezbytný přístup ke všem důležitým informacím na vícejazyčném portálu

EHSV podporuje žádost Evropské komise týkající se vytvoření portálu pro MSP a má tyto požadavky:

— všechny informace by měly být dostupné ve všech 24 úředních jazycích Evropské unie,

— tento software by měl být co nejjednodušší a snadno použitelný,

— malá skupina vybraných MSP z EU by měla vyzkoušet fungování databáze, aby bylo zaručeno, že tento nástroj odpovídá jejich potřebám,

— databáze by měla rovněž zahrnovat lidské rozhraní a tým, který by odpovídal na otázky obou stran.

Zpráva Komise o MSP a TTIP jasně svědčí o tom, že velká část podniků, i když znají opatření, která se vztahují na jejich vývozy, nemůže vědět, zda se jedná o federální opatření, opatření svazu států nebo soukromé normy. Proto je důležité, aby správní orgány mohly pravidelně zjišťovat, které postupy a právní předpisy MSP vnímají jako obzvláště složité, a mohly podávat specifická vysvětlení a popis postupů pro splnění nutných požadavků.

3.5. Reprezentativní výbor pro malé a střední podniky s přesně stanovenými pravomocemi

EHSV vítá, že příslušné orgány odpovědné za MSP na úrovni EU a USA institucionalizovaly dialog, který již existuje. Domnívá se však, že je nutné, aby organizace reprezentující MSP měly odpovídající zastoupení v rámci transatlantického dialogu, jenž se jich týká, a aby se budoucí výbor pro malé a střední podniky neskládal pouze ze zástupců národních správních orgánů, ale také ze zástupců organizací reprezentujících MSP, velmi malé podniky a mikropodniky z Evropské unie a USA. Určité regulační rámce pro MSP budou mít významné dopady také na zaměstnance malých a středních podniků a na spotřebitele. V budoucím výboru pro MSP by proto měli být přítomni rovněž zástupci těchto zájmových skupin, aby mohli od samého počátku odpovídajícím způsobem hájit jejich zájmy.

EHSV navrhuje, aby úkoly budoucího výboru pro malé a střední podniky byly následující: dohlížet na podmínky uplatnění TTIP na MSP, velmi malé podniky a mikropodniky a na jejich dopad na jejich zaměstnance a spotřebitele, provádět studie o dopadu, předkládat návrhy na řešení problémů, s nimiž se MSP, velmi malé podniky a mikropodniky a jejich zaměstnanci a spotřebitelé setkávají, organizovat informování těchto podniků atd.

3.6. Informační kampaň na národní a regionální úrovni

Je zásadně důležité, aby MSP měly přístup ke správným informacím, pokud si přejeme, aby mohly využít nových obchodních příležitostí, které TTIP nabídne, ať se jedná o odstranění cel, usnadnění obchodu či o spolupráci v oblasti regulace, která by vedla ke sbližování nebo vzájemnému uznávání posuzování shody, kvalifikací a profesních předpisů.

Tyto informace nemohou být poskytovány pouze prostřednictvím internetových stránek. Aby MSP byly obeznámeny s více nástroji a iniciativami veřejné podpory, které jsou k dispozici, a lépe je chápaly, bylo by vhodné pro ně uspořádat informační kampaň, na níž by se podíleli odborníci na mezinárodní obchod a odborníci v oblasti vývozu a investic do USA. MSP doposud ještě převážně neznají stávající nástroje, které jim mohou pomoci s internacionalizací, jako je databáze o přístupu na trhy a síť Enterprise Europe Network. Aby mohly působit na mezinárodní úrovni, musejí na tom začít pracovat ve své vlastní zemi. Z toho důvodu je třeba věnovat pozornost prostředkům a pomoci, kterou by mohly získat v členských státech a případně od EU.

EHSV rovněž doporučuje zřídit síť sdružení evropských a amerických malých a středních podniků, jež by měla za úkol podporovat TTIP prostřednictvím autentického přístupu zdola nahoru.

3.7. Prohloubení evropské politiky pro malé a střední podniky

3.7.1. Je důležité, aby TTIP nebylo považováno za způsob, jak odstranit preferenční zacházení, které je vyhrazeno MSP v rámci veřejných zakázek na místní a regionální úrovni. TTIP by mělo tyto priority zachovat za předpokladu, že se bez rozdílu použijí na evropské i americké MSP.

3.7.2. Kromě toho je zásadně důležité, aby byla v průběhu vyjednávání i v oblasti regulační spolupráce dodržována zásada „zelenou malým a středním podnikům“ (Think Small First) s cílem zabezpečit, aby byly priority a situace malých podniků a mikropodniků zohledněny již při zahájení legislativního procesu a byla zajištěna ochrana jejich specifických zájmů. Za tímto účelem EHSV žádá, aby byly malé podniky a mikropodniky konkrétně zastoupeny v poradní komisi (TTIP Advisory Board).

3.7.3. Co se týče spolupráce v oblasti regulace, je třeba MSP a zejména malým podnikům a mikropodnikům poskytnout podporu ušitou na míru s cílem pomoci jim dodržovat předpisy.

3.7.4. Je třeba zdůraznit, že řada podniků, které by mohly investovat na transatlantickém trhu nebo na něj vyvážet, jsou podniky, které inovují a potřebují srozumitelná a striktní pravidla v oblasti ochrany duševního vlastnictví, a to jak v USA, tak v EU.

3.7.5. Co se týče zemědělsko-potravinářského odvětví, je nezbytné věnovat zvláštní pozornost podnikům, jejichž výroba a související zpracování se řídí etickými, kulturními a environmentálními hledisky. Je nezbytné i nadále podporovat obchod s těmito výrobky, které přispívají k udržitelnému rozvoji. Rovněž je nezbytné zajistit přiměřenou ochranu zeměpisných označení, které představují pro spotřebitele záruku původu výrobků i výrobních metod. EU již léta usiluje o politiku kvality u svých produktů: je to jeden z klíčových faktorů, jak poskytnout výrobcům v EU konkurenční výhodu, přičemž významně přispívá k zachování kulturní a gastronomické tradice a prosazuje rozvoj venkova společně s politikami na podporu trhu a příjmů producentů.

3.7.6. EHSV se v jiném stanovisku zabývá zkušenostmi s iniciativou „Small Business Act“ v USA a v EU, aby dobře pochopil výhody, jaké poskytuje americká verze „Small Business Act“ MSP v USA, co se týče např. přístupu k veřejným zakázkám nebo financování. Tato činnost umožní ve vhodnou chvíli navrhnout zlepšení a účinnější pracovní metody pro evropskou verzi „Small Business Act“ tak, aby byla výhodnější pro evropské MSP a více zavazující.

V Bruselu dne 2. července 2015. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Zpráva hlavního ekonoma GŘ pro obchod „SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Viz poznámka pod čarou 1.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) Úř. věst. C 424, 26.11.2014, s. 9.

(6) Viz poznámka pod čarou 1.

(7) Internacionalizace MSP – konečná zpráva z r. 2010. „Annual report on European SMEs 2013/2014“ (Výroční zpráva 2013–2014 o evropských MSP) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, s. 62).

(8) Viz poznámka pod čarou 7.

(9) USITC, „Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports“ (Podíl MSP na vývozu USA), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business“ (Velké příležitosti pro malé podniky), Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3).

(11) WTO, wt/COMTD/AFT/W/53, s. 23.

(12) „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business“ (Velké příležitosti pro malé podniky), Atlantic Council, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3); „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); „Small companies in a big market“ (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) Výbor ITRE „TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries“, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en