ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

důrazně odsuzuje promyšlený útok na misi OSN v Súdánu (UNMIS), k němuž došlo dne 10. května 2011 v oblasti Abyei, a odsuzuje militarizaci této oblasti ze strany severní i jižní části země; naléhavě žádá obě smluvní strany souhrnné mírové dohody, aby i nadále zajišťovaly bezpečí všech obyvatel Súdánu, zejména ve státě Abyei, aniž by zasahovaly do demografického složení regionu; žádá ozbrojené síly Súdánu i Jižního Súdánu, aby se stáhly z Abyei, a vybízí obě strany ke zdrženlivosti a k okamžitému zapojení do konstruktivního dialogu s cílem dosáhnout mírového řešení statusu regionu Abyei v rámci souhrnné mírové dohody;
5.

doufá, že tento summit napomůže k řešení posledních otázek, které přetrvávají v souvislosti se vstupem Ruska do WTO v návaznosti na dvoustrannou dohodu EU a Ruska z prosince 2010 o kritériích pro vstup do WTO; znovu vyjadřuje svou podporu vstupu Ruska do WTO, kterým se vytvoří rovné podmínky pro obchodní komunitu na jedné i druhé straně, a bude tak usnadněn a liberalizován obchod v rámci globálního hospodářství; vyzývá ruské úřady, aby přijaly stabilní a spravedlivý právní rámec pro řádnou kontrolu obchodní činnosti; zdůrazňuje, že předpokladem pro vstup do WTO je, že Rusko splní všechna pravidla WTO včetně zrušení veškerých protekcionistických opatření, což zahrnuje i odstranění prvků narušujících obchod, jako je celní unie mezi Ruskem, Běloruskem a Kazachstánem, v jejímž důsledku se zvýšily společné celní sazby;
4.

zdůrazňuje, že do veškerých legislativních a regulačních rámců členských států by měly být začleněny přísné systémy v souladu se stávajícími osvědčenými postupy, kde by musel být ke každému návrhu na zahájení vrtu přiložen doklad bezpečnosti, který by musel být schválen ještě před zahájením těžby, včetně nezávislých postupů ověřování třetí stranou a kontrol, které by byly uplatňovány nezávislými odborníky v pravidelných a přiměřených intervalech; zdůrazňuje, že vytvoření regulačních „kontrolních bodů“ před zahájením vrtů navíc zajistí, že budou zvážena a omezena veškerá rizika a v přiměřených intervalech budou u každého zařízení prováděny kontroly ze strany nezávislých odborníků;
37.

vyzývá Komisi a členské státy, aby nabídly podporu ženám, které plánují založit nebo koupit podnik nebo se chtějí ujmout rodinného podniku, včetně těch, které se věnují svobodnému povolání, například provozují soukromou právnickou nebo lékařskou praxi; domnívá se, že podpora by měla spočívat ve vhodných odborných seminářích a workshopech, které ženám umožní získat manažerské dovednosti, aby mohly úspěšně zvládnout období převzetí podniku, zejména finanční rozvahu, ocenění podniku, bankovní a právní záležitosti; uznává, že zvláštní pozornost by měla být věnována ženám mladším 25 let a starším 50 let, protože jsou více postiženy finanční krizí;
8.

poukazuje na to, že pro efektivní strategii v oblasti surovin je klíčovým faktorem účinné řízení politiky v oblasti surovin; poukazuje na to, že účinná strategie musí zahrnovat průběžný dialog s dotčenými zúčastněnými stranami; zdůrazňuje nutnost úzké koordinace mezi Komisí, Evropským parlamentem a členskými státy a nutnost poskytování informací; doporučuje vytvořit v roce 2011 meziresortní pracovní skupinu na vysoké úrovni pro suroviny, jako je tomu ve Francii a Spojených státech, zahrnující relevantní generální ředitelství, Společné výzkumné středisko (JRC), Evropskou agenturu pro životní prostředí a ESVČ, aby vypracovávala, sledovala a přezkoumávala politiky, včetně dohod o partnerství, a aby zajišťovala strategickou soudržnost a podporovala vytvoření systému včasného varování, mj. pro případ narušení trhu a konfliktů týkajících se zdrojů surovin, který by doplňovala monitorovací skupina; vyzývá Komisi, aby vytvořila dlouhodobý „Evropský plán pro suroviny do roku 2050“, který by nastínil budoucí vývoj, hrozby a příležitosti v odvětví surovin a kritických surovin a jenž by pomohl evropskému průmyslu a akademickým a výzkumným institucím se zapojením do dlouhodobého plánování a investic; vyzývá dále Komisi, aby podpořila členské státy při vytváření vlastních strategií pro suroviny a aby posilovala koordinaci a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, a to včetně zaměření na vnější rozměr; navrhuje, aby nadcházející sdělení, které se bude zabývat vnějším rozměrem energetiky, sloužilo jako vzor;
10.

zastává názor, že by Černé moře mělo mít v rámci politik Společenství náležité postavení a že by za tímto účelem mělo být vyvíjeno odpovídající diplomatické a vědecké úsilí a měly by být poskytnuty přiměřené finanční zdroje na zajištění udržitelného rybolovu v této oblasti; je přesvědčen, že rozpočtové zdroje EU by měly být flexibilní, přístupné a transparentní, aby mohla EU zajistit udržitelnost rybolovu v Černém moři;
19.

domnívá se, že vnitrostátní orgány by měly být vedeny k tomu, aby vytvářely programy podporující šíření příslušných znalostí týkajících se alternativního řešení sporů; tato opatření by měla poukazovat na hlavní výhody mediace, tj. nízké náklady, míru úspěšnosti a úsporu času, a měla by se zaměřovat na právníky a podniky, zejména na malé a střední podniky, a rovněž na pracovníky v akademické sféře;
4.

zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby členské státy i po svém přistoupení řádné prováděly a uplatňovaly schengenská pravidla; poukazuje na to, že to také znamená pomoci v rané fázi těm členským státům, které čelí problémům, aby tak mohly odstranit své nedostatky s praktickou podporou agentur EU; je toho názoru, že stávající mechanismus hodnocení by měl být posílen a měl by se stát systémem EU;
4.

potvrzuje svůj postoj, jak je uveden v příslušných zprávách, a zejména: — že v souladu s článkem 9 Protokolu 1 Lisabonské smlouvy „Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty společně vymezí organizaci a podporu účinné a pravidelné meziparlamentní spolupráce v Evropské unii“ za účelem podpory spoluodpovědnosti, co se týče organizace a uplatňování účinné a pravidelné meziparlamentní spolupráce; — že jeho vlastní zastoupení v jakékoliv nové formě meziparlamentní spolupráce by mělo probíhat v takovém měřítku, které by odráželo rozsah a význam úlohy, kterou Parlament sehrává při kontrole SZBP/SBOP, uznávalo společnou evropskou povahu těchto politik a uspokojovalo potřebu vyjadřovat politickou a zeměpisnou pluralitu Parlamentu; — že ve snaze o dosažení přidané hodnoty a za účelem omezení nákladů jsou sekretariát a prostory Evropského parlamentu v zásadě k dispozici, pokud jde o podporu organizace a pořádání meziparlamentních schůzí; — že závěry meziparlamentních schůzí nejsou pro zúčastněné strany závazné;
18.

potvrzuje, že je nezbytné, aby Evropský parlament tyto prvky přísněji kontroloval; žádá tudíž, aby Rada a Komise Evropský parlament zapojily do všech fází vyjednávání, uzavírání, uplatňování a pozastavování platnosti mezinárodních dohod se třetími zeměmi, a zejména do vymezování mandátu k jednání o nových dohodách, především v oblasti podpory lidských práv, do dialogu s Radou přidružení či jakýmkoli jiným obdobným politickým orgánem pověřeným správou dohody ohledně uplatňování závazků v oblasti demokratizace a do rozhodování o zahájení konzultací či přerušení platnosti dohody;
3.

vyzývá politická vedení arabských států, aby plnila své závazky a zapojila se do otevřeného a konstruktivního politického dialogu, jehož se zúčastní všechny demokratické politické strany a hnutí a také zástupci občanské společnosti, a to bez jakýchkoli prodlev či předběžných podmínek, přičemž tento dialog by měl připravit cestu pro budování skutečné demokracie a provedení skutečných, rozsáhlých a významných institucionálních, politických, hospodářských a sociálních reforem, které jsou nezbytné pro dlouhodobou stabilitu a rozvoj v těchto zemích a v celé oblasti;
8.

vyjadřuje své znepokojení nad tím, že mise MONUSCO nemohla aktivněji využít svůj mandát a pravidla pro svou účast, které by vedly k ochraně před hromadným znásilňováním, včetně činů, které spáchaly její vlastní jednotky; uznává však, že její přítomnost je stále nezbytná, má-li být zajištěn přístup k humanitární pomoci; trvá na tom, že mandát a pravidla zapojení mise MONUSCO by měla být uplatňována se vší rozhodností, aby byla co nejúčinněji zajištěna bezpečnost obyvatelstva; vítá rozhodnutí prodloužit mandát mise do 30. června 2012;
44.

lituje, že od zrušení rozpočtové položky EU určené k tomuto účelu, k němuž došlo v roce 2007, EU postrádá nástroj, který by byl ve své podstatě pružný, vztahoval by se na více zemí a důsledně by reagoval na priority odminování, a dále že došlo ke kvantitativnímu poklesu celkového financování EU určeného na odminování; vyzývá proto k obnovení specializovanějšího přístupu s jednou rozpočtovou položkou spadající pod jedno vedoucí ředitelství, který by poukázal na sílu trvalého odhodlání EU, pokud jde o odminování, přičemž při tomto odhodlání je potřeba vzít v úvahu zvláštní potřeby jednotlivých zemí, jak je stanoveno v strategických dokumentech jednotlivých zemí, a zároveň skutečnost, že v některých zemích se existence min stala strukturální otázkou, a tudíž otázkou pro rozvojovou politiku EU;
42.

znovu opakuje a zdůrazňuje své stanovisko, že by měl by být v roce 2013 ukončen zákaz přepravování tekutin, jak stanoví právní předpisy EU; vyzývá proto všechny zúčastněné strany, Komisi, členské státy a odvětví průmyslu, aby úzce spolupracovaly s cílem zajistit, aby byla zrušena omezení týkající se přepravy tekutin na palubě letadla, a to ku prospěchu cestujících;
—

rozvojové cíle tisíciletí: nynější krize zdůraznila potřebu vytvořit pobídky pro finanční trhy, které by podporovaly dlouhodobé investice a udržitelný rozvoj; měla by být aktualizována a posílena finanční role vícestranných a dvoustranných rozvojových bank a organizací při reakci na zvýšené požadavky financování ze strany rozvojových zemí; příjmy z daně z finančních transakcí by mohly být částečně využity na financování dosažení rozvojových cílů tisíciletí a budou třeba pro plnění závazků v oblasti změny klimatu; význam ostatních druhů financování pro rozvojové nástroje, především restrukturalizace státních dluhů a zrušení dluhů pro nejchudší země, případně podpora poukazování peněz, by měl být trvale zkoumán; závazky týkající se předpokládané oficiální rozvojové pomoci je třeba zopakovat a měly by být zkoumány další inovativní zdroje financování s cílem zaplnit finanční mezeru způsobenou poklesem ekonomik v rozvojovém světě; členské státy by měly znovu potvrdit svůj slib věnovat 0,7 % svého HNP na rozvojovou pomoc pro financování rozvojových cílů tisíciletí;
14.

je toho názoru, že členské státy a Komise by měly vytvořit iniciativy zabývající se spravedlivějším sdílením rodinné péče a rodinných povinností, a to nejen v rámci rodiny, ale také mezi rodinou a společností s cílem snížit mzdové rozdíly mezi ženami a muži za stejné množství vykonané práce; domnívá se, že by měla být přijata specifická opatření s cílem: a) řešit problémy přístupu k zařízením péče o děti, jež by měla být finančně dostupná, odpovědná a místní, b) zavést flexibilní pracovní postupy s cílem zlepšit organizační kapacitu a maximalizovat přínos žen; tyto postupy musí získat podporu a vzbudit ochotu ke spolupráci u všech skupin pracovních sil; to vyžaduje vedení směrem ke změně kulturních postojů a tradičních principů správného podnikání a zavedení nových způsobů smýšlení o úloze mužů a žen ve společnosti, udržitelném plánování pracovních sil, sociálním kapitálu a odpovědnosti vůči komunitě;
4.

domnívá se proto, že cílem musí být nastolení celosvětově vedoucí pozice EU v infrastruktuře informačních a komunikačních technologií; v zájmu dosažení tohoto cíle musí být do roku 2013 zajišťuje 100 % základního pokrytí širokopásmovým připojením pro všechny Evropany, přičemž ve venkovských oblastech by měla být všem uživatelům dostupná alespoň služba 2Mbps, v ostatních oblastech pak mnohem vyšší rychlosti; upozorňuje Komisi na to, že v zájmu odstranění digitální propasti bude třeba při zajišťování základního pokrytí ve venkovských oblastech pamatovat na růst požadavků na přenos u inovativních internetových služeb, jako je e-government, e-health nebo e-learning; domnívá se, že při zvažování možností financování těchto cílů je třeba věnovat nejvyšší pozornost otázkám hospodářské soutěže, aby nedošlo k narušení trhu a aby to byly v prvé řadě trhy, komu bylo umožněno nabídnout svá řešení;
25.

je přesvědčen, že různé úkoly v rámci SSR by měly být řešeny odděleně, nicméně v úzké součinnosti a partnerství: Evropský inovační technologický institut by měl fungovat především jako síť znalostních a inovačních společenství (ZIS); části rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (PKI), jež se týkají inovací, by se měly soustředit na své silné stránky při podpoře inovativních malých a středních podniků; další RP by měl zahrnout výzkum jako celek; strukturální fondy / fondy soudržnosti by měly být využívány v úzké spolupráci, ale měly by zůstat oddělené; domnívá se, že projekty spolupráce by měly zůstat páteří SSR;
B.

vzhledem k tomu, že zastánce lidských práv Ales Bjaljacký, předseda střediska lidských práv Vjasna (Jaro) a místopředseda Mezinárodní federace pro lidská práva, byl poté, co byl zadržován ve vazební věznici běloruského ministerstva vnitra, v Minsku dne 4. srpna 2011 uvězněn na základě formálního obvinění z rozsáhlého daňového úniku („zatajení zisku mimořádně velkého rozsahu“) a dne 12. srpna 2011 proti němu bylo vzneseno obvinění podle části II článku 243 běloruského trestního zákoníku; vzhledem k tomu, že mu hrozí trest buď pěti let omezení svobody nebo tří až sedmi let odnětí svobody a zabavení jeho majetku, včetně prostor, z nichž je vedena činnost organizace Vjasna;
13.

klade důraz na význam toho, aby veškerá porušení lidských práv byla prošetřena bez ohledu na to, kdo se jich dopustil; domnívá se, že by to mělo být důležitou součástí procesu usmíření v zemi, který bude řízen samotnými Libyjci;
8.

vítá humanitární pomoc, kterou syrským uprchlíkům poskytují země sousedící se Sýrií, a to zejména Turecko; nabádá EU a její členské státy, aby pokračovaly v úzké spolupráci s členy RB OSN, se zeměmi, které sousedí se Sýrií, s Ligou arabských států, dalšími mezinárodními subjekty a s nevládními organizacemi, aby se zabránilo možnému rozšíření stávající krize v Sýrii, a to i pokud jde o krizi humanitární, do dalších oblastí regionu, ale i dalšímu prohlubování humanitární krize v samotné Sýrii;
3.

vyzývá EU a členské státy, aby podpořily následujících pět hlavních závazků a aby je začlenily do politického prohlášení, které má být vydáno na setkání na vysoké úrovni v rámci OSN k projednání problematiky nepřenosných nemocí, jež se bude konat v září 2011: — omezit úmrtnost na nepřenosné nemoci, jimž lze předejít, do roku 2025 o 25 %, jak navrhuje WHO, — uplatňovat rentabilní a úsporná opatření, mj. zajistit rychlejší uplatňování rámcové úmluvy WHO o kontrole tabáku, lepší přístup ke zdravějšímu stravování a jeho propagaci, včetně opatření na snížení spotřeby soli, cukru, nasycených tuků a transmastných kyselin, účinná opatření k boji proti nadužívání alkoholu a přístup k fyzické aktivitě a její propagaci, jakož i omezení působení znečištění životního prostředí na celé obyvatelstvo, včetně látek s endokrinním účinkem a jiných látek znečisťujících životní prostředí — sledovat vývoj úmrtnosti na nepřenosné nemoci a výskyt společných rizikových faktorů v případě nepřenosných nemocí, — vypracovat celosvětové a celostátní mechanizmy odpovědnosti pro všechny klíčové zainteresované strany, — vytvořit v roce 2012 partnerství na vysoké úrovni, které by podpořilo uplatňování těchto doporučení, a zorganizovat v roce 2014 setkání na vysoké úrovni, na němž by se zhodnotilo, do jaké míry byly uvedené závazky splněny;
6.

připomíná svůj postoj k RSPP, a s ohledem na vlastní studii ITU o pokročilých potřebách programu Europolu pro správu informací a technologie (IMT) připomíná rovněž nutnost přidělit do roku 2015 dostatečné a vhodné spektrum pro mobilní přenos dat o celkové hodnotě alespoň 1 200 MHz s cílem podpořit cíle politiky Unie a co nejlepším způsobem uspokojit rostoucí poptávku po mobilním přenosu dat; připomíná, že všechna nová opatření by měla být transparentní a neměla by narušovat hospodářskou soutěž nebo znevýhodňovat nové subjekty na telekomunikačním trhu;
14.

je toho názoru, že strategie EU v oblasti bezdomovectví by měla plně respektovat Lisabonskou smlouvu, která stanovuje „zásadní úlohu a široké rozhodovací pravomoci celostátních, regionálních a místních orgánů při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů“; domnívá se, že je záležitostí členských států, aby vymezily dostupné a sociální bydlení, a že strategie EU v oblasti bezdomovectví by měla být v naprostém souladu s politikou sociálního bydlení členských států, do které je z právního hlediska začleněna zásada podpory sociální rozmanitosti a boje proti sociálnímu vyloučení;
2.

upozorňuje na to, že jednání o rozvojovém programu z Dohá by se měla přednostně zabývat potřebami zemí nejméně rozvinutých; je toho názoru, že výsledky jednání o rozvojovém programu z Dohá by měly přispět k vymýcení chudoby a dosažení rozvojových cílů tisíciletí;
3.

poznamenává, že jsou připraveny urychlené regulační strategie na postupné ukončování výroby a spotřeby částečně fluorovaných uhlovodíků a na snížení emisí elementárního uhlíku a plynů, které vedou k vytváření troposférického ozonu, a že tyto strategie lze zahájit během 2–3 let a náležitě je uplatňovat během 5–10 let, což by mohlo klima žádoucím způsobem ovlivnit již během desetiletí čí dříve, zejména pokud jde o některé částečně fluorované uhlovodíky, jejichž cena by mohla být pouze 5 až 10 centů za tunu, zatímco nyní se cena uhlíku pohybuje nad hranicí 13 EUR za tunu;
6.

konstatuje, že ačkoli se na jedné straně hovoří o zásadní úloze občanů při zajišťování toho, aby bylo právo EU dodržováno v praxi (4), na straně druhé hrozí – v rámci iniciativy „EU PILOT“ – že budou ještě více vyloučeni z veškerého následného postupu; je přesvědčen, že tomuto důsledku je třeba zabránit tím, že bude k projektu PILOT přistupováno jako k alternativě „zprostředkovacího“ druhu, do níž budou občané plně zapojeni a začleněni v úloze stěžovatele předkládajícího určitý podnět; je toho názoru, že tento přístup by lépe odrážel záměry Smlouvy, podle níž „jsou rozhodnutí přijímána co nejotevřeněji a co nejblíže občanům“ (článek 1 SEU), „orgány … Unie [jednají] co nejotevřeněji“ (článek 15 SFEU) a „ve všech svých činnostech dodržuje Unie zásadu rovnosti svých občanů, kterým se dostává od jejích orgánů, institucí a subjektů stejné pozornosti“ (článek 9 SEU);
23.

vyzývá Komisi, aby lépe využívala bílé knihy, v nichž jsou předkládány k projednání návrhy právních předpisů; domnívá se, že by to snížilo častý výskyt případů, kdy musí návrhy v průběhu legislativního procesu projít podstatnou, ne-li celkovou revizí; dále se domnívá, že by to napomohlo hodnocení proporcionality navrhovaných právních předpisů, které je často obtížné, pokud jsou ve formě zelené knihy nejprve předkládány pouze předběžné návrhy;
29.

domnívá se, že je třeba jasně odlišit mezi auditorskými službami a jinými službami, které auditorské firmy poskytují zákazníkovi, aby bylo zamezeno střetu zájmů v souladu s čl. 22 odst. 2 směrnice 2006/43/ES a s kodexem auditorské praxe; poukazuje na to, že by se tak mohl omezit „low balling“, tzn. umělé snižování cen auditu s úmyslem vyvážit tyto nízké ceny účtováním poplatků za doplňkové služby; je proto toho názoru, že toto odlišení by se mělo týkat všech společností a jejich klientů; s ohledem na doporučení týkající se nezávislosti statutárního auditora z roku 2002 vyzývá Komisi, aby sestavila seznam podmínek, kdy by takové služby byly považovány za neslučitelné s auditorskými službami; uznává, že poskytování služeb, které nejsou spojené s auditem a zároveň nejsou neslučitelné s nezávislostí auditora, může hrát zásadní úlohu při rozšiřování dovedností malých a středních auditorských firem, avšak je toho názoru, že interní a externí auditorské služby by neměly být poskytovány současně;
31.

konstatuje, že ženy, které se blíží důchodovému věku, jsou často babičkami; domnívá se však, že by tyto ženy neměly být chápány pouze jako pečovatelky; žádá proto členské státy, aby zvážily zřizování zařízení péče o děti, díky nimž by si prarodiče mohli svobodně zvolit zapojení do jiných činností, pokud by si to přáli;
AA.

vzhledem k tomu, že poskytování kvalitních a dostupných služeb péče o děti je nesmírně důležité pro matky samoživitelky a jejich děti, zejména pokud jde o děti ve věku od narození do 2 let; vzhledem k tomu, že využívání možností formální péče o děti ve věkové kategorii od narození do dvou let věku se pohybuje od 73 % v Dánsku až po pouhá 2 % v České republice a Polsku a že pouze několik členských států EU (Dánsko, Nizozemsko, Švédsko, Belgie, Španělsko, Portugalsko a Velká Británie) již splnilo barcelonské cíle, tedy poskytování služeb péče o děti v případě 33 % dětí ve věkové kategorii do 3 let;
3.

uznává, že je třeba, aby tvůrci politik na celém světě pokračovali v hledání řešení vedoucích k reformě globální ekonomické správy, jež by pomohla světovou ekonomiku znovu vyrovnat a zabránit dalším propadům; zdůrazňuje, že reforma globální správy by měla zajistit, aby trhy byly začleněny do uceleného institucionálního rámce, což jim umožní řádně fungovat; dále se domnívá, že jedním z přednostních cílů celosvětové správy ekonomických záležitostí musí být vytvoření příznivého prostředí pro dlouhodobé investice;
39.

věří, že „skupinové diskuse“ by měly zůstat klíčovým prvkem postupu vzájemného hodnocení; domnívá se, že vhodně zvolený, avšak omezený počet odborníků účastnících se skupinových diskusí vytváří podmínky pro účinnost a dosažení výsledků; domnívá se, že vzájemné hodnocení by mělo být rozvíjeno dále jako postup pro výměnu osvědčených postupů a zkušeností z rozvoje politiky mezi členskými státy a že úloha Komise by mohla být vyjasněna, pokud jde o poskytování pokynů a řízení tohoto postupu, zejména při těchto skupinových diskusích; je toho názoru, že složení skupiny by vždy mělo odrážet očekávání členských států a potenciální dopad na jednotný trh;
20.

zdůrazňuje, že ačkoli v Evropě v současnosti fungují četné systémy ADR, jednou z největších překážek jejich užívání je, že se nevyvíjejí ve všech zemích EU rovnoměrně, a to ani geograficky, ani pokud jde o odvětví; navrhuje proto, aby stávající nedostatky související s geografickým pokrytím ADR v Evropě byly co nejrychleji odstraněny; lituje významných nedostatků v některých odvětvích ve většině členských států, avšak podporuje zlepšování pokrytí jednotlivých sektorů, do něhož by se zapojily osoby, které rozumí fungování těchto odvětví; vybízí členské státy, aby zvážily zavedení jednotných kontaktních míst pro každé odvětví, která by poskytovala informace o tom, jak zahájit řízení ADR;
7.

připomíná, že pomoc by měla podněcovat hospodářský růst podporující trvalé začlenění s cílem snižovat chudobu a závislost na pomoci a podporovat tvorbu pracovních míst, přičemž je třeba přihlížet ke zvláštnostem každé země a posilovat účinnost pomoci v těch zemích, které to nejvíce potřebují; konstatuje rovněž, že pomoc by neměla být považována za dlouhodobé řešení, ale za dočasné opatření, jehož cílem je podporovat samostatně udržitelný růst v rozvojových zemích;
50.

upozorňuje na to, že veškeré legislativní návrhy na rozšíření a zjednodušení elektronického zadávání veřejných zakázek by měly být zahrnuty do přezkumu hlavních směrnic o zadávání veřejných zakázek a měly by být v souladu s oblastí působnosti a obecnými pravidly pro zadávání veřejných zakázek, jako jsou povinnosti spojené s prahovými hodnotami;