Shrnutí Reformy z roku 2020, zejména reforma systému pro výběr soudců a kárného systému soudců, přispěly k posílení nezávislosti maltského soudního systému. Vnímání nezávislosti soudnictví se výrazně zlepšilo. Byly podniknuty kroky k depolitizování jmenování nejvyššího soudce, avšak některým aspektům tohoto postupu je třeba věnovat další pozornost. Pokračuje převod trestního stíhání z policie na nejvyššího státního zástupce. Ačkoli tento převod ještě potrvá, je důležité, aby se týkal i méně závažných trestných činů. Probíhají diskuse o posílení nezávislosti zvláštních tribunálů. Přetrvávají vážné problémy, pokud jde o účinnost systému soudnictví, zejména délku soudních řízení, dopad nízkého počtu soudců a digitalizaci soudnictví. Vláda schválila novou cílenou strategii boje proti podvodům a korupci. Ačkoli vyšetřovací orgány a státní zastupitelství zlepšily svou kapacitu pro řešení případů korupce, což se projevilo zvýšením počtu zahájených případů, vyšetřování jsou v závislosti na jejich složitosti stále zdlouhavá a v případech na vysoké úrovni je stále třeba zavést přehled dosažených výsledků v oblasti odsouzení. Reformy týkající se jmenování policejního ředitele a členů Stálého protikorupčního výboru, jakož i reorganizace spolupráce mezi policií a nejvyšším státním zástupcem, byly provedeny nedávno a jejich výsledky se teprve projeví. Pokud jde o pravidla bezúhonnosti veřejných činitelů, včetně poslanců a ministrů, předpokládají se další změny. Byly zavedeny zvláštní pokyny ke zmírnění rizik korupce při zadávání veřejných zakázek během pandemie COVID-19. Veřejné vyšetřování vraždy investigativní novinářky Daphne Caruanové Galiziové pokračovalo v letech 2020 a 2021 ve vyslýchání svědků a bylo uzavřeno dne 15. července 2021. Došlo k vývoji v samostatném trestním řízení týkajícím se tohoto případu. Novináři se stále potýkají s překážkami při žádostech o přístup k informacím, které mají k dispozici orgány veřejné moci, i při výkonu své profese obecněji. Novelizace maltského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání nezavedly žádné změny, které by posílily skutečnou nezávislost úřadu pro rozhlasové a televizní vysílání. Vzhledem k tomu, že dvě hlavní politické strany vlastní své vlastní televizní a rozhlasové stanice, byla podána ústavní stížnost, ve které byl napaden příslušný článek maltského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a uplatňování tohoto ustanovení ze strany regulačního orgánu pro sdělovací prostředky. V roce 2020 Malta zavedla režim podpory pro poskytovatele zpravodajských sdělovacích prostředků s cílem čelit nepříznivým dopadům pandemie COVID-19. Byly provedeny další reformy s cílem posílit systém brzd a protivah. Byly přijaty reformy jmenování osob vykonávajících vrcholné výkonné funkce a jmenování do některých nezávislých komisí, které byly navrženy v roce 2020. Zbývající obavy týkající se procesu jmenování do některých dalších veřejných orgánů budou řešeny v rámci procesu ústavních reforem. Vzhledem k pandemii COVID-19 však budou termín a organizace tohoto procesu teprve stanoveny. Úloha veřejného ochránce práv byla posílena, ačkoli zaznamenal nedostatek důslednosti v opatřeních navazujících na jeho doporučení. Návrh zákona o zřízení vnitrostátní instituce pro lidská práva je stále projednáván v parlamentu. Přetrvávají výzvy v souvislosti s omezeným využíváním veřejných konzultací v zákonodárném procesu, včetně strukturálních reforem. Organizace občanské společnosti se sice nadále aktivně účastní veřejné diskuse, ale vyjádřily určité obavy ohledně přístupu k financování a činnosti komisaře pro dobrovolné organizace.

I.Systém soudnictví

Maltský systém soudnictví je ovlivněn jak kontinentální, tak anglosaskou právní tradicí. Soudy jsou rozděleny na soudy vyšší a nižší příslušnosti. Vyšší soudy jsou tvořeny soudci a patří mezi ně občanskoprávní soud, trestní soud, odvolací soud, odvolací trestní soud a ústavní soud. Nižší soudy sestávají ze smírčích soudců a patří mezi ně smírčí soud pro Maltu a smírčí soud pro ostrov Gozo. Hlavou soudní moci je nejvyšší soudce, který rovněž předsedá ústavnímu soudu. Na práci soudů dohlíží Komise pro správu justice. Existují četné zvláštní tribunály, které rozhodují v konkrétních oblastech. V roce 2019 bylo zřízeno plně nezávislé státní zastupitelství. Malta se účastní spolupráce v rámci Úřadu evropského veřejného žalobce. Advokátní komora je nezávislý a samoregulační profesní orgán právníků.

Nezávislost

Míra vnímané nezávislosti soudnictví se zlepšila a je nyní vysoká. Poměrně dobré nebo velmi dobré vnímání nezávislosti soudnictví širokou veřejností (69 %) se od roku 2020 (52 %) výrazně zlepšilo, a to i ve srovnání s rokem 2016 (44 %). Poměrně dobré nebo velmi dobré vnímání nezávislosti soudnictví mezi podniky (67 %) se od roku 2020 rovněž výrazně zlepšilo (48 %), čímž se obrátil dříve klesající trend.

Nový systém jmenování soudců přispěl k posílení nezávislosti soudnictví. Nový systém jmenování soudců, přijatý v červenci 2020, zhodnotila Benátská komise ve svém stanovisku z října 2020. Benátská komise reformu přivítala, přičemž kladně hodnotila nové složení Komise pro výběr soudců, zveřejňování volných soudcovských míst, přímé navrhování kandidátů na soudce prezidentovi Malty ze strany Komise pro výběr soudců, předkládání podrobných zpráv o kandidátech ze strany Komise pro výběr soudců a předkládání tří nejvhodnějších kandidátů na jmenování ze strany Komise pro výběr soudců. Tyto reformy, které zohledňují doporučení Rady Evropy, přispívají k posílení nezávislosti soudnictví. Advokátní komora a organizace občanské společnosti reformy uvítaly. Benátská komise však vyjádřila politování nad postupem maltské vlády při jejich přijímání, který neumožnil širší konzultace s občanskou společností ani širší veřejnou diskusi, na což upozornila i občanská společnost. Rovněž poukázala na to, že s ohledem na její předchozí doporučení by měla být jména tří kandidátů navržených Komisí pro výběr soudců zveřejněna předtím, než o jmenování rozhodne prezident Malty, aby byla zajištěna transparentnost procesu, neboť to nebylo součástí přijaté reformy. Nový postup jmenování soudců byl uplatněn při přijímání čtyř soudců a čtyř smírčích soudců v dubnu, resp. červnu 2021.

Nezávislost soudnictví posílila také reforma postupu odvolávání soudců a smírčích soudců. Byly zavedeny změny v postupu odvolávání soudců a smírčích soudců. V rámci nového systému je postup odvolávání v kompetenci Komise pro správu justice, jejíž většina členů pochází z řad soudců, na rozdíl od předchozího systému, kdy za tento postup odpovídal parlament. Benátská komise ve svém stanovisku z října 2020 shledala, že reforma je obecně v souladu se stávajícími standardy.

Byly podniknuty kroky k depolitizování jmenování nejvyššího soudce. Benátská komise ve svém stanovisku z října 2020 znovu zdůraznila, že je třeba jmenování nejvyššího soudce co nejvíce depolitizovat. V témže stanovisku uvedla, že požadavek dvoutřetinové většiny v parlamentu pro jmenování nejvyššího soudce k takové depolitizaci povede, avšak vyjádřila politování nad tím, že v tomto ohledu nebyl stanoven žádný mechanismus proti patové situaci. Obecněji řečeno, jmenování nejvyššího soudce parlamentem bez zapojení soudní moci, posuzované společně s možností, že by nejvyšším soudcem mohla být jmenována osoba mimo soudní moc, bude vyžadovat další pozornost. Advokátní komora vyjádřila názor, že jmenování nejvyššího soudce by mělo být prováděno z řad vyšších soudců, čímž by se vyloučila možnost, že by osoby mimo soudní moc mohly být jmenovány přímo jako nejvyšší soudce, a že by jmenování měli provádět sami členové soudní moci bez zásahu jakékoli politické moci.

Převod některých druhů trestního stíhání z policie na nejvyššího státního zástupce probíhá podle časového harmonogramu, ale pro převod trestního stíhání méně závažných trestných činů nebyl žádný harmonogram zaveden. Až donedávna prováděla veškerá trestní stíhání před nižšími soudy (smírčími soudy) policie, zatímco úřad nejvyššího státního zástupce stíhal případy před vyššími soudy (trestním soudem a odvolacím trestním soudem v nižší i vyšší soudní příslušnosti). Realizace přesunu začala počátkem roku 2020 přijetím 20 nových právníků do úřadu nejvyššího státního zástupce, aby tento úřad mohl účinněji zvládat dodatečnou pracovní zátěž. Dne 1. října 2020 skončila první fáze přechodného období a nejvyšší státní zástupce převzal rozhodnutí o zahájení trestního stíhání a samotné zahájení trestního stíhání v souvislosti s konkrétními závažnými trestnými činy, včetně korupce. Plán vlády počítá s tím, že až do 1. října 2024 bude každý rok předávat nejvyššímu státnímu zástupci další počet trestných činů. Tento plán však nezahrnuje předávání přestupků nebo trestných činů, za které lze uložit peněžitý trest nebo trest odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejvýše dva roky (zkrácené řízení). V současné době neexistuje žádný jasný údaj o tom, zda se předávání bude vztahovat i na tyto případy. Přestože tento přesun potřebuje určitý čas, je důležité, aby všechna trestní stíhání, včetně trestných činů stíhaných ve zkráceném řízení, byla převedena na nejvyššího státního zástupce a aby se tak stalo co nejdříve.

Záruky týkající se postupu jmenování a odvolání nejvyššího státního zástupce ponechávají prostor k posílení. Po změně ústavy přijaté v červenci 2020 může nejvyššího zástupce odvolat prezident Malty na základě usnesení přijatého dvoutřetinovou většinou v parlamentu. Podobné změny byly zavedeny i pro státního advokáta. Benátská komise ve svém stanovisku z října 2020 doporučila, aby o důvodech odvolání rozhodoval odborný orgán nebo aby bylo možné podat odvolání proti rozhodnutí parlamentního výboru k Ústavnímu soudu před tím, než plénum parlamentu přijme konečné rozhodnutí o odvolání. Pokud jde o postup jmenování, po reformě v roce 2019 byly sice přidány další záruky, v praxi však jmenování nejvyššího státního zástupce zůstává nadále převážně v pravomoci premiéra, což bylo označeno za problematické.

Nadále funguje značný počet zvláštních tribunálů. Mnohé z těchto tribunálů jsou zřizovány postupem, na němž se podílí výkonná moc. Benátská komise vyjádřila obavy ohledně fungování těchto zvláštních tribunálů vzhledem k tomu, že nepožívají téže úrovně nezávislosti jako řádné soudy, a v říjnu 2020 v tomto ohledu zopakovala svá doporučení. Zúčastněné strany, včetně Advokátní komory, rovněž vyjádřily své obavy. V souvislosti s nástrojem pro oživení a odolnost probíhají diskuse o přezkumu nezávislosti těchto zvláštních tribunálů.

Kvalita

V oblasti digitalizace systému soudnictví jsou významné nedostatky, k jejichž odstranění by mohlo přispět provedení připravované digitální strategie. V roce 2020 byla vyhlášena veřejná konzultace k digitální strategii a akčnímu plánu, na které bude dohlížet Evropská komise pro efektivitu justice (CEPEJ) Rady Evropy a které budou financovány z programu na podporu strukturálních reforem. V návaznosti na konzultační proces bude návrh digitální strategie a akčního plánu předložen přibližně v polovině roku 2021 ministerstvu spravedlnosti. Provedení strategie je nutné k odstranění současných významných nedostatků v digitalizaci systému soudnictví, na které upozornily zúčastněné strany, zejména pokud jde o omezenou možnost činit podání a sledovat řízení elektronickými prostředky. Mezi oblasti, které by mohly být dále posíleny, patří využívání digitálních technologií soudy a státními zastupitelstvími, využívání elektronických komunikačních nástrojů soudy a státními zastupitelstvími a digitální řešení pro vedení a sledování soudních řízení v trestních věcech. Zákon přijatý v únoru 2021 umožňuje ministru spravedlnosti vydávat nařízení, která umožní činit podání v rámci trestního řízení elektronicky, zasílat elektronická oznámení a vést trestní řízení online. S cílem čelit pandemii COVID-19 byly v listopadu 2020 přijaty změny zákoníku organizace soudů a civilního řízení, které umožňují vést občanskoprávní řízení online.

Byly navrženy změny, které správní orgány opravňují ukládat sankce za porušení, o nichž v současnosti rozhodují soudy. V únoru 2021 byly navrženy legislativní změny, které upravují druhy porušení, která by mohla být považována za porušení trestněprávní povahy v situacích, kdy orgán veřejné moci ukládá občanskoprávní sankci, správní pokutu nebo jiné občanskoprávní či správní sankce nebo opatření. Návrhy změn opravňují správní orgány ukládat určité sankce za porušení trestněprávní povahy, o nichž v současné době mohou rozhodovat pouze soudní orgány. Zúčastněné strany v této souvislosti vyjádřily obavy, neboť se domnívají, že tyto změny by mohly vést k porušení práva na spravedlivý proces, protože by vedly k nárůstu případů řešených správními orgány namísto soudů a protože navrhované změny by mohly být zavedeny pouze prostřednictvím změny ústavy, a nikoli prostřednictvím zákonné úpravy, jak navrhuje vláda. Benátská komise ve svém naléhavém stanovisku ze dne 1. června 2021 shledala, že navrhované reformy by mělo být dosaženo změnou ústavy, přičemž by mělo dojít k dalšímu vyjasnění, pokud jde o její vztah k článku 6 Evropské listiny lidských práv.

Účinnost