CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.7.2009 
SEK(2009) 980 v konečném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument  
 
k revizi sm ěrnice 2004/67 o opat řeních na zajišt ění bezpečnosti dodávek zemního plynu  
 
Souhrn POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
{KOM(2009) 363 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 979 v konečném znění} 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Komise stanovila ve druhém strategickém p řezkumu energetické politiky p řístup EU 
k zabezpe čení dodávek energie, a to v četně pětibodového Akčního plán EU pro 
zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití1. Tento p řístup a ak ční plán 
pevně podpořily Rada, Parlament a Evropská rada2, jakož i zú častněné strany3. Toto 
posouzení dopad ů se týká jednoho prvku ak čního plánu – posílení ustanovení týkajících 
se předcházení krizi a reakce v plynárenství, a zejména revize směrnice  2004/67  
o opatřeních na zajišt ění bezpečnosti dodávek zemního plynu. 
Základní myšlenkou sm ěrnice je stejn ě jako v p ředchozích a následných sm ěrnicích 
o vnitřním trhu s plynem, že vnit řní trh s plynem by m ěl řádně fungovat, být dostate čně 
flexibilní a disponovat dostate čnou infrastrukturou, aby byl schopen zmírnit v ětšinu 
případů narušení dodávek plynu. Pro p řípady narušení dodávek, která trh není schopen 
zmírnit, stanoví sm ěrnice z roku 2004 rámec nouzových opat ření, která jsou slu čitelná 
s vnitřním trhem. Toto spole čné zaměření na fungování trhu a na p řípadná nouzová 
opatření je základem politiky v oblasti zabezpe čení dodávek plynu v Evrop ě.  
V posledních letech se v oblasti zabezpe čení dodávek plynu v Evrop ě mnohé zm ěnilo. 
Roste závislost na dovozu a zárove ň vzrůstají rizika v oblasti dodávek a tranzitu. Rusko-
ukrajinská plynová krize v lednu 2009 zp ůsobila nevídané narušení dodávek plynu 
do Evropy, jež bylo mnohem v ětší než kdykoli p ředtím. Po dobu dvou týdn ů zůstalo bez 
dodávek 30 % dovozu do Evropy. Uvedený p řípad je v sou časnosti reálným scéná řem 
narušení dodávek pl ynu. Situace se m ění rovněž v rámci Evropy. Vzhledem k rostoucímu 
významu tok ů plynu soustavami na velké vzdálenosti a vývoji na vnit řním trhu s plynem 
pociťuje rychle krize v oblasti dodávek plynu velká část Evropy, zatímco vnit řní trh 
skýtá čím dál siln ější prostředky, jimiž se zmír ňuje narušení dodávek plynu. Roste 
význam evropského rozm ěru této problematiky a vyžaduje si odpovídající právní rámec 
pro zabezpe čení dodávek na úrovni EU. 
Pro danou oblast se nabízejí dv ě hlavní otázky. První otáz kou je, zda se flexibilita 
vnitřního trhu s plynem vyvíjí dostate čně na to, aby byla schopna zmír ňovat narušení 
dodávek plynu, jakým byla nap říklad situace v lednu 2009. Jsou zapot řebí aktualizované 
standardy nebo n ěkteré další pobídky? Druhou otázkou je ú činnost ujednání pro stav 
nouze provád ěných v sou časnosti na vnitrostátní, regionální úrovni a úrovni EU, jejich 
dopad na kapacitu vnit řního trhu s plynem s cílem zmírnit narušení dodávek a jejich 
účinek v rámci solidarity. Je zapot řebí zajistit lepší organizaci?  
Plynová krize v lednu 2009 byla praktickou ukázkou evropského rozm ěru, jakého 
nabývají sou časná narušení dodávek a souvisejíc í reakce. Než byly ruské dodávky plynu 
opětovně přepraveny p řes území Ukrajiny do Evropy, byla díky opat ření v rámci Evropy 
z velké míry zajišt ěna za chyb ějící dodávky náhrada. Zárove ň tato krize prokázala, že pro 
                                                 
1 KOM(2008) 781, „Druhý strategický p řezkum energetické politiky: Ak ční plán EU pro 
zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití“. 
2 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. února 2009 o druhém strategickém p řezkumu 
energetické politiky (2008/2239(INI)); záv ěry Rady ve složení pro energetiku, 19. února 2009 
(6692/09); záv ěry předsednictví, zasedání Evropské rady, 19. b řezna 2009. 
3 Viz zpráva o ve řejných konzultacích, p říloha 5. 
CS 3   CS prevenci narušení dodávek jsou v celé Evrop ě stále zapot řebí investice do infrastruktur 
(např. do zásobník ů, zpětných tok ů, některých nových propojení) a že další integrace trhu 
by zlepšila zabezpe čení dodávek. Byla nastolena otázka slu čitelnosti nouzových opat ření 
členských stát ů s vnitřním trhem. Krize tak potvrdila od ůvodněnost obou uvedených 
otázek.  
Kromě rizik v souvislosti s nedostate čnými investicemi do infrastruktury a do dodávek 
určených pro zmír ňování narušení a p ředcházení krizím existují patrn ě nedostatky 
i v oblasti právních p ředpisů a provád ění. Pojmy použité ve sm ěrnici z roku 2004, které 
upřesňují standardy [bezpe čnosti] zabezpe čení dodávek a plánování  pro stav nouze, 
nejsou v sou časných souvislostech dostate čně přesné a účinné. Provád ění bylo navíc 
v rámci EU nerovnom ěrné, jak prokázala zpráva o provád ění směrnice 2004/674.  
Neúčinnými ujednáními v oblasti zabezpe čení dodávek plynu v Evrop ě trpí v kone čném 
důsledku evropští ob čané (kteří jsou odkázáni na plyn pro va ření a vytáp ění, ať již 
přímo nebo prost řednictvím dálkového topení; mnozí jsou odkázáni rovn ěž na výrobu 
elektřiny z plynu) a průmysl (například elektrárenství, odv ětví chemických látek 
a hnojiv). Zatímco náklady na zabezpe čení dodávek se b ěžně promítnou do sazeb, 
dopady narušení dodávek budou z řejmě mnohem v ětší. Budou-li i nadále nedostate čně 
zabezpečena ujednání v oblasti dodávek plynu v Evrop ě, mohlo by to vést ke zna čné 
ztrátě pracovních míst. Mohlo by to rovn ěž významn ě ovlivnit i životní prost ředí, klima 
a udržitelný rozvoj.  V souvislosti s nejistými dodávkami plynu často vyvstává otázka 
záložních paliv, která mají m nohdy vyšší uhlíkovou intenzitu. O čekávané zastoupení 
plynu na p řechodu k vysoce ú činnému nízkouhlíkovému energetickému systému by však 
mohly omezit pochyby ohledn ě zabezpečení dodávek, a to zejména v období, než budou 
obnovitelné zdroje energie konkurenceschopné.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Zařazení problematiky zabezpe čení dodávek energie do článku Lisabonské smlouvy 
týkajícího se energetiky a schvá lení druhého strategického p řezkumu energetické politiky 
ukazují na roli EU, která je v souladu s čím dál reáln ější existencí vnit řního trhu 
s energií.  Přijetí třetího balí čku opatření pro vnit řní trh s energií posílí daný trh.  V situaci, kdy 
dochází k integraci vnitrostátních trh ů, nebude možné otázky zabezpe čení dodávek 
považovat za vnitrostátní zájem. Z tohoto d ůvodu by právní základ souvisejících 
právních p ředpisů EU nem ěl být odtržen od pravidel pro vnit řní trh stanovených 
Smlouvou o EU. Každý návrh by m ěl – v souladu s právním základem pro vnit řní trh s 
energií, který pravd ěpodobně rozšiřuje – vycházet z článku 95. Jedná se o právní základ 
podobného nástroje, jaký byl p řijat v roce 2005 v oblasti elekt řiny (směrnice 
2005/89/ES). 
Žádný členský stát nem ůže zajistit dosta čující právní rámec ani investice na vnit řním trhu 
pro zabezpe čení dodávek plynu, jedná-li samostatn ě. Tento cíl m ůže splnit pouze 
opatření na úrovni celé EU. Žádný členský stát, jedná-li samostatn ě, nemůže zaručit, že 
ve všech č
lenských státech jsou zavedena ú činná ustanovení, která by řešila stav nouze 
v případě dodávek plynu. Jednotliv á nekoordinovaná opat ření členských stát ů by navíc 
mohla omezovat další rozvoj vnit řního trhu, vést k diskriminaci, a mohla by dokonce 
ohrozit zabezpe čení dodávek v ostatních členských státech. 
                                                 
4 Hodnotící zpráva z listopadu 2008 o provád ění směrnice 2004/67. 
CS 4   CS 3. CÍLE INICIATIVY EU:  JAKÉ JSOU HLAVNÍ POLITICKÉ CÍLE ?  
Obecným politickým cílem je zabezpe čit v Evrop ě odpovídající úrove ň připravenosti  
na narušení dodávek plynu. Nedos tatky, které se projevily p ři plynové krizi v roce 2009, 
je nutno řešit rychle, než nastane další krize.  
Tato iniciativa dopl ňuje třetí balíček opatření pro vnit řní trh, jímž se podporuje 
transparentnost trhu; usnad ňuje přeshraniční obchod a investice a umož ňuje větší 
solidaritu mezi zem ěmi EU.  
V souvislosti s uvedenými dv ěma otázkami existují tyto specifické/operativní cíle: 
i) dosažení dostate čné flexibility vnit řního trhu s plynem na zmírn ění největších 
narušení dodávek tím, že se vytvo ří nezbytné pobídky pro inve stice do infrastruktury 
a plynu a pro řádné fungování trhu;  
ii) účinná spolupráce p ři řešení případů stavu nouze v oblasti dodávek plynu 
v Evropě, kdy existují p ředem vymezené plány pro stav nouze zahrnující všechny aktéry 
na úrovni členských stát ů i EU, jež mají řešit narušení dodávek v takovém rozm ěru 
a rozsahu, ke kterému došlo v lednu 2009.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY : JAKÉ MOŽNOSTI BYLY ZVAŽOVÁNY A KTERÉ BYLY 
POSUZOVÁNY PODROBN Ě?  
Bylo zjišt ěno pět možností: 
1. Žádné nové opat ření ze strany EU 
2. Lepší prosazování sm ěrnice z roku 2004 
3. Dobrovolný p řístup ze strany odv ětví 
4. Nová sm ěrnice 
5. Nové na řízení. 
Základní scéná ř, tedy žádné nové opat ření ze strany EU, m ůže částečně vést ke spln ění 
cílů v příštích letech, a to díky t řetímu balí čku opatření pro vnit řní trh s energií, plánu 
evropské hospodá řské obnovy, revizi sm ěrnice Rady (ES) č. 736/96 o povinnosti 
informovat Komisi o investi čních projektech v odv ětvích ropy, zemního plynu a 
elektřiny, programu TEN-E, stávající sm ěrnici z roku 2004 o [bezpe čnosti] zabezpe čení 
dodávek zemního plynu a o spolupráci na tvorb ě plánu pro stav nouze v návaznosti na 
lednovou plynovou krizi. Pokud jde o časový harmonogram, vzhledem k tomu, že t řetí 
balíček opatření nebude pln ě funkční do roku 2011 a že k novému narušení dodávek 
plynu může dojít kdykoli, spolupráce p ři plánování rozvoje sítí již byla p ředem zahájena. 
Ze strany EU je nicmén ě zřejmě zapotřebí jasných pokyn ů a podpory, nap říklad v 
podobě dohody o standardu pro zabezpe čení dodávek do infrastruktury, což by m ělo 
regulačním orgán ům a provozovatel ům přepravních soustav umožnit na úrovni členského 
státu, regionu nebo EU řešit složité otázky týkajíc í se toho, které dodate čné investice jsou 
nejvíce smysluplné a kdo by je m ěl zaplatit. Stávající standardy [bezpe čnosti] 
zabezpečení dodávek ve sm ěrnici z roku 2004 jsou p říliš nepřesné.  
CS 5   CS Pokud jde o možnost 2, zpráva Komise o provád ění směrnice 2004 p řinesla velmi 
různorodé výsledky a prokázala nerovnom ěrné provád ění směrnice. Vzhledem k daným 
nepřesným standard ům a nejasným povinnostem je p řísné prosazování sm ěrnice 
nemožné, a proto možnost 2 „Lepší prosazování sm ěrnice z roku 2004“ nebyla dále 
rozebírána.  
Dobrovolný p řístup některých zú častněných stran zapojených do ur čitých hledisek 
zabezpečení dodávek, která nejsou dostate čně zahrnuta do sm ěrnice, si lze p ředstavit 
a některé iniciativy se již i uskute čnily. Nevýhodou dobrovolného p řístupu je skute čnost, 
že spoléhání na tržní síly pro zabezpe čení dodávek plynu má své meze. Ustanovení pro 
případy stavu nouze nelze ponechat trhu. Další nevýhodou je skute čnost, že zapojení 
všech účastníků nelze zaru čit. Mnoho hledisek zabezpe čení dodávek závisí na spole čném 
úsilí. Je t řeba, aby každá činnost odv ětví při vývoji standard ů následn ě přešla 
do závazného nástroje. Z t ěchto důvodu nebyla možnost 3 dále rozebírána.  
Dvě možnosti politiky (4 a 5) zavedou nové  prvky: jasné standardy pro zabezpe čení 
dodávek a d ůvěru v jejich spln ění; jasné vymezení plán ů pro stav nouze na úrovni 
členského státu a EU. Tyto dv ě možnosti politiky, jakož i možnost „žádné nové opat ření 
ze strany EU“ byly podrobn ě posouzeny v částech 5 a 6.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů: JAKÉ JSOU HLAVNÍ HOSPODÁ ŘSKÉ, ENVIRONMENTÁLNÍ 
A SOCIÁLNÍ DOPADY KAŽDÉ MOŽNOSTI , ZVLÁŠT Ě Z HLEDISKA 
(VYČÍSLENÝCH /PENĚŽNÍCH ) PŘÍNOSŮ A NÁKLAD Ů (VČETNĚ ODHAD Ů 
ADMINISTRATIVNÍ ZÁT ĚŽE), JINÝCH NÁKLAD Ů NA ZAJIŠT ĚNÍ SOULADU A NÁKLAD Ů 
VEŘEJNÝCH ADMINISTRATIVNÍCH ORGÁN Ů NA PROVÁD ĚNÍ?  
V rámci hospodá řského dopadu obou vybraných možností politiky p řevažují investi ční 
náklady a p řínosy vyplývající z provád ění standardu N-1 a následných plán ů 
preventivních opat ření. Předběžné výpo čty N-1 mohou ohodnotit zlepšení infrastruktur 
a dodávek, jichž m ůže být v rámci Evropy zapot řebí ke snížení rizika 
nekontrolovatelných narušení dodávek plynu. Zp ůsobilé projekty v rámci plánu evropské 
hospodářské obnovy, krom ě projektů v oblasti zp ětného toku (kv ůli údajům), byly 
zařazeny do následu jícího grafu:  
PŘEDBĚŽNÝ VÝPO ČET N-1 PRO ČLENSKÉ STÁTY  
 
 
CS 6   CS 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Pro většinu členských stát ů je hlavní infrastrukturou „1“ ve standardu „N-1“ hlavní 
dovozní plynovod. V p řípadě Spojeného království, Nizozem ska a Dánska je to hlavní 
zařízení na t ěžbu. V případě Španělska a Portugalska je to hlavní terminál LNG. Pro 
mnoho zemí dovozu jsou d ůležité zásobníky, ovšem obvykle má hlavní dovozní 
plynovod v ětší kapacitu než hlavní skladovací za řízení.  
Podle tohoto p ředběžného výpo čtu nesplňuje navrhovaný standard N-1 dev ět členských 
států. Tyto členské státy se nacházejí v r ůzných situacích a mohou nadnést r ůzná opatření 
v oblasti zabezpe čení dodávek. Lze si tak ud ělat dobrou p ředstavu o nezbytném rozvoji 
infrastruktury. Mnohé, ne-li v ětšina, nezbytných projekt ů v oblasti infrastruktury jsou na 
seznamu zp ůsobilých projekt ů plánu evropské hospodá řské obnovy. Celková podpora 
z plánu evropské hospodá řské obnovy na projekty v oblasti  plynárenské infrastruktury 
činí v období 2 let 1 440 milion ů EUR, je tedy v maximální výši 50 % zp ůsobilých 
projektových náklad ů. Z tohoto d ůvodu by mohlo použití standardu N-1 po celé Evrop ě 
znamenat investi ční náklady v řádu několika miliard EUR. Pokud by však již byly 
zahájeny projekty v rámci plánu evropského hospodá řské obnovy, dodate čné investi ční 
náklady vyplývající z použití standardu N-1 po celé Evrop ě by byly nižší.  
Došlo by k pozitivní interakci s vnit řním trhem posílením pobídek k investování, 
vytvořením rovných podmínek týkajících se povinností v oblasti zabezpe čení dodávek 
a jasným vymezením nouzových situací, v nich ž by mohly být nastoleny jiné než tržní 
nástroje. Zlepšení infrastruktury, nap říklad v podob ě flexibilnějších propojení, by m ělo 
zkvalitnit možnosti obchodu, likviditu a tvorbu cen na vnit řním trhu, jakož i zabezpe čení 
dodávek.  Administrativní náklady pro podniky a ve řejné orgány v rámci obou vybraných možností 
politiky by byly okrajové ve srovnání s investicemi a dalšími náklady.  Pokud jde o pracovní místa, zna čné využití plynu v pr ůmyslu vede k p ředpokladu, že 
v přímém důsledku jakékoli ztráty d ůvěry v dodávky m ůže dojít k úbytku pracovních 
míst. Přibližně 25 % plynu se v EU spot řebuje v pr ůmyslu (v oblasti hnojiv, jiných 
chemických látek atd.).  
CS 7   CS Pokud jde o životní prost ředí, nepřiměřená ustanovení v oblasti zabezpe čení dodávek 
plynu budou vybízet k odklonu ad hoc  k alternativním paliv ům. V období, než budou 
obnovitelné zdroje energie konkurenceschopné, než dojde k nezbytnému vývoji sít ě a než 
bude zachycování a ukládání uhlíku komer čně dostupné, by to pro oblast výroby 
elektřiny mohlo znamenat v ětší investice do výroby z uh lí a zachování technologií 
s vysokými emisemi CO 2.  
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ : J A K Á  J E  U P ŘEDNOST ŇOVANÁ MOŽNOST 
A NA ZÁKLAD Ě JAKÝCH KRITÉRIÍ /ODŮVODNĚNÍ?  
Dopady základní možnosti a dvou vybraných mo žností politiky lze porovnat takto:  
Možnost 
politiky Účinnost při 
dosahování cíl ů Účinnost Soudržnost 
Žádné 
nové opatření ze 
strany EU Cíl lze částečně splnit 
díky třetímu balí čku 
opatření pro vnit řní trh 
s energií, plánu evropské hospodá řské 
obnovy, programu TEN-E, v ědomí 
potřeby účinné 
spolupráce pro p řípad 
krizí. Problém je ovšem s časovým 
harmonogramem, neboť třetí balíček 
opatření nebude pln ě 
funkční do roku 2011. 
Rozvoj sít ě by mohl 
provozovatel ům 
přepravních soustav a 
regulačním orgán ům 
zkomplikovat rovn ěž 
chybějící standard pro 
zabezpečení dodávek 
do infrastruktury. Bude zřejmě třeba 
podpořit provádění 
třetího balíčku 
opatření, zejména 
prostřednictvím 
posouzení p řípadných 
narušení dodávek plynu na úrovni EU a praktických pokyn ů 
pro regula ční orgány; 
stávající standardy[bezpe čnosti
] zabezpe čení 
dodávek ze sm ěrnice 
z roku 2004 jsou p říliš 
nepřesné. Není relevantní. 
Revize 
směrnice  Ano Znamenala by 
patřičně zacílené, 
omezené investi ční 
náklady; obdobn ě 
náležitě zaměřená 
ustanovení ze strany účastníků trhu a rovné 
podmínky; snížilo by se odrazování 
účastníků trhu od 
investic v oblasti zabezpečení dodávek, 
což by znamenalo Měla by pozitivní ú činek na 
rozvoj a fungování vnit řního 
trhu s energií; vznikl by pozitivní ú činek na životní 
prostředí, zejména tím, že se 
sníží neplánovaný odklon k alternativním paliv ům s 
vyššími emisemi; vznikl by pozitivní ú činek na 
konkurenceschopnost, na 
pracovní místa v pr ůmyslu 
využívajícím plyn a na domácnosti.  
CS 8   CS úlevu pro ve řejnost a 
veřejné orgány; 
znamenala by administrativní zát ěž 
pro veřejné orgány, 
pokud jde o nouzová ustanovení  
Nové nařízení  Ano Oproti revizi sm ěrnice 
je výhodou na řízení 
jeho rychlejší 
uplatňování; k 
závažným narušením dodávek m ůže dojít 
kdykoli; má rovn ěž 
přímější dopad na 
ustanovení a investice účastníků trhu; bylo 
by účinnější při 
dosahování jasných ujednání pro spolupráci v případech stavu 
nouze, kdy by existovala jasná povinnost ke spolupráci; znamenalo by srovnatelnou administrativní zát ěž 
pro veřejné orgány, 
pokud jde o nouzová ustanovení.  Pokud by se tohoto na řízení 
dosáhlo, znamenalo by 
přímější zapojení ve řejných 
orgánů a účastníků trhu do 
zabezpečování dodávek plynu 
v rámci Evropy a d řívější 
zavedení soustav. Náklady by se příliš nelišily od náklad ů v 
souvislosti s revizí sm ěrnice.  
 
Obě vybrané možnosti politiky by m ěly ve srovnání s žádným novým opat řením 
ze strany EU podobné hospodá řské, sociální a environmen tální dopady. Hlavní rozdíl 
mezi těmito možnostmi spo čívá v rychlosti a ú činnosti jejich provád ění. Je 
pravděpodobnější, že na řízení by patrn ě bylo účinnější (jasně rozděluje povinnosti 
účastníkům trhu), spravedliv ější (rovné podmínky ve vztahu k povinnostem v oblasti 
zabezpečení dodávek) a mohlo by být rychleji zavedeno a d říve nabýt ú činku.  
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ : JAKÉ JSOU MECHANISMY PRO STANOVENÍ 
SKUTEČNÝCH NÁKLAD Ů A PŘÍNOSŮ PŘI DOSAŽENÍ POŽADOVANÝCH Ú ČINKŮ? 
Pro vnitřní trh s energií je zaveden systém podávání zpráv a sledování. Úloha 
Koordina ční skupiny pro otázky plynu by se navíc mohla rozší řit, aby zahrnovala 
i pravidelné sledování a posuzování a vycházela z p ředpokládaných p řezkumů posouzení 
rizik vypracovaných členskými státy. Hodnocení rizik v oblasti zabezpe čení dodávek by 
měly podpořit analýzy na úrovni EU.