EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 801 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011  
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému progr amu stability Rakouska na období 2011–2014 
{SEK(2011) 728 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2011  
  
a pro vydání stanoviska Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Rakouska na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský  potenciál pro udržitelný r ůst 
a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí 
o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně tvoří 
„integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované 
hlavní sm ěry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C, , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy ekonomickýc h záležitostí a prvního evropského 
semestru ex ante  a integrované koordinace polit iky, jejímž základem je strategie 
Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 
a v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba 
se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Žádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem.  
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Rakousko dne 27. dubna 2011 p ředložilo sv ůj aktualizovaný program stability na 
období 2011–2014 a dne 2. kv ětna 2011 pak sv ůj národní program reforem na rok 
2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány 
současně. 
(7) Rakouská ekonomika vstoupila do období kr ize se zdravými základy a bez toho, že 
by v období p ředcházejícím vykazovala výraznou nevyváženost či deformaci. 
Navzdory tomu ji finan ční a hospodá řská krize uvrhla do nejhlubší recese za celá 
desetiletí. V roce 2009 klesl reálný HDP o celkov ě téměř 4 % a zam ěstnanost vlivem 
krize poklesla o zhruba 1 % a vyhnala míru nezam ěstnanosti na 4,8 % (oproti 3,8 % 
v roce předcházejícím). Dosavadní trvalý r ůst přebytku běžného účtu se následkem 
krize zastavil. Hospodá řská a finan ční krize si vyžádala svou da ň i na veřejných 
financích. V d ůsledku přijetí soubor ů stimulačních opaření a v situaci, kdy se naplno 
projevil ú činek automatických stabilizátor ů, dosáhl schodek ve řejných financí v roce 
2009 výše 4,1 % a v roce 2010 pak 4,6 %. Ve řejný dluh vzrostl v témže období na 
69,6 %, resp. 72,3 % HDP. Vzhledem k trvalému charakteru v ětšiny stimula čních 
opatření bylo nutno p řikročit k fiskální konsolidaci, jakmile se hospodá řské 
podmínky zlepší. Spolu se zákonnou úpravou rozpo čtu na rok 2011 byl p řijat soubor 
konsolida čních opat ření v hodnot ě téměř 1 % HDP. Od t řetího čtvrtletí 2009 se 
ekonomika z krize trvale zotavuje. D ěje se tak díky vyšší zahrani ční poptávce 
a zejména výrazn ější hospodá řské aktivit ě v Německu. V roce 2010 dosáhl r ůst 
reálného HDP 2 %. 
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného programu stability podle čl. 5 odst. 1 na řízení 
Rady (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scéná ř, o nějž se 
opírají rozpo čtové projekce, vychází z realistick ých a ke konci pr ogramového období 
z příliš optimistických p ředpokladů. Střednědobá rozpo čtová strategie, kterou 
poslední aktualizovaný program stability p ředstavil, si jako hla vní cíl vytkla snížit 
schodek ve řejných financí, jenž má mezi lé ty 2010 a 2014 klesnout zejména díky 
omezování výdaj ů ze 4,6 % HDP na 2,4 % HDP. Spln ění těchto cílů ohrožují rizika, 
jež spočívají především v možnosti horšího vý voje, než s jakým program po čítá. 
Tato rizika jsou dána jednak tím, že nejsou specifikována opat ření na podporu 
konsolidace na úrovních nižších, než je úrove ň celostátní, jednak tím, že n ěkterá 
 
CS 4   CS opatření přijatá na spolkové úrovni nep řinesou očekávané úspory; zde se jedná nap ř. 
o zisky z kampan ě proti daňovým podvod ům, jejichž p ředpovídaný dopad je podle 
všeho velmi spekulativní. Na stran ě druhé je dán i pozitivní  rizikový faktor, jímž je 
víceletý výdajový rámec zavedený pro spolkovou vládu v roce 2009. Tento rámec podle všeho p řispěl k tomu, že lze ve st řednědobém horizontu lépe p ředvídat vývoj 
rozpočtového procesu, p řestože pouze na spolkové úrovni. Program stanoví, že 
poměr dluhu k HDP vzroste mezi léty 2010 a 2013 ze 72,3 % na 75,5 % a následn ě v 
roce 2014 klesne na 75,1 %. Tato proj ekce je však vystavena jistým rizik ům, jež jsou 
dána rostoucím zadlužením státních podnik ů, které jsou vykazovány mimo sektor 
vládních institucí, a možností, že další zát ěž budou znamenat opat ření na podporu 
bankovního sektoru. Sou časně by však mohla míra zadlužení dosáhnout nakonec 
nižší úrovn ě, neboť je pravděpodobné, že banky, jež b ěhem krize získaly podporu z 
veřejných zdroj ů, tuto podporu vrátí k d řívějšímu termínu, než s jakým po čítá 
program.  
(9) Podle programu má schodek ve řejných financí poklesnout pod 3% referen ční 
hodnotu v roce 2013 a tento p ředpoklad je v souladu s termínem, který stanovila 
Rada. Průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,35 % HDP, s níž program na období 
2011–2013 po čítá, je však výrazn ě pod úrovní 0,75 % HDP, k jejímuž dosažení Rada 
Rakousko vyzvala.  
(10) Rakousko sice zavedlo národní pakt stability, avšak zna čných úspor, podpory 
fiskální konsolidace a uvoln ění zdrojů v zájmu pror ůstových investic nap ř. v oblasti 
výzkumu a vývoje či vzdělání by dosáhlo, pokud by reformovalo fiskální vztahy 
mezi jednotlivými úrovn ěmi veřejné správy. Panuje široká shoda v tom, že jsou tyto 
vztahy v sou časnosti složité: nejen že se o v ětšinu příjmů z daní fyzických osob d ělí 
v pevně stanovených pom ěrech různé územní celky, ale mezi r ůzné úrovn ě veřejné 
správy jsou v řadě oblastí rozd ěleny i rozhodovací procesy. U řady činností není za 
výběr příjmů a uskutečňování výdaj ů odpovědna vždy táž úrove ň veřejné správy. 
Jako nápadné p říklady neefektivnosti, jež pramení ze stávající podoby t ěchto 
fiskálních vztah ů, lze uvést oblast zdravotnictví a vzd ělávání. 
(11) Průměrná daňová zátěž v Rakousku pat ří k nejvyšším v EU. P říspěvky zaměstnanců 
na sociální zabezpe čení jsou v porovnání s ostatními zem ěmi EU velmi vysoké. V 
roce 2008 byly omezeny p říspěvky na pojišt ění pro případ nezam ěstnanosti, které 
odvádějí pracovníci s nízkými p říjmy, a v roce 2009 prob ěhla reforma dan ě z příjmů, 
což pomohlo da ňové zatížení práce snížit. Tyto kroky však nedokázaly zabránit 
mírnému nár ůstu daňového zatížení osob s nízkými a pr ůměrnými příjmy, k němuž 
oproti po čátku posledního desetiletí došlo. Toto  zatížení má negativní dopad na 
zaměstnanost, zejména u pracovník ů s nízkými p říjmy a nízkou kvalifikací. 
(12) Míra zam ěstnanosti starších pracovník ů v Rakousku je stále výrazn ě pod průměrem 
EU, a to navzdory prudkému nár ůstu během posledních deseti let. V Rakousku jsou 
stále velmi rozší řeny systémy p ředčasného odchodu do d ůchodu a invalidní d ůchody. 
Ještě před dosažením zákonného v ěku pro odchod do d ůchodu bylo v roce 2010 nov ě 
přiznáno celkem 72 % d ůchodů. Dalším faktorem, jenž se na nízké zam ěstnanosti 
starších pracovník ů podílí, je stále relativn ě nízká zákonná v ěková hranice pro 
odchod do d ůchodu u žen (60). Vzhledem k demografickému vývoji v Rakousku je 
zvýšení reálné v ěkové hranice pro odchod do d ůchodu a zlepšení podmínek k tomu, 
aby starší pracovníci z ůstávali déle za členěni na trhu práce, d ůležité jak z hlediska 
 
CS 5   CS udržitelnosti ve řejných financí, tak z hlediska st imulace nabídky pracovních sil, jež 
má podle prognóz po čínaje rokem 2020 za čít klesat. 
(13) Relativně vysokou míru zam ěstnanosti žen v Rakousku doprovází jeden z nejvyšších 
výskytů práce žen na částečný úvazek. Vysokým podílem žen se vyzna čuje i segment 
zaměstnání s nízkým platovým ohodnocením. V d ůsledku těchto vzorc ů dosahuje 
rozdíl v odm ěňování žen a muž ů druhé nejvyšší p říčky v EU – 25,4 % – a p řispívá 
spolu s dalšími faktory k relativn ě vysokému riziku chudoby u žen. Jedním z d ůvodů, 
proč ženy volí práci na částečný úvazek, je jednak nerovná d ělba povinností mezi 
ženami a muži v pé či o děti a staré lidi, jednak nedostate čná nabídka služeb pé če o 
dítě a dlouhodobé pé če. 
(14) Vzdělávací systém se vyzna čuje brzkým roz řazováním žák ů do různých typ ů škol, 
kdy se žáci musí o své budoucí vzd ělávací dráze rozhodovat ve v ěku deseti let 
a možnosti zm ěnit tuto dráhu jsou p řitom omezené. Dalším charakteristickým rysem 
je rozšířená půldenní školní docházka. Tento systém m ůže mít za následek 
suboptimální výsledky v p řípadě zranitelných skupin mladých lidí, zejména t ěch, kdo 
pocházejí z p řistěhovaleckého prost ředí. Rozhodování v raném v ěku do zna čné míry 
předurčuje budoucí vzd ělávací dráhu a zt ěžuje možnost získat vyšší úrovn ě vzdělání 
v pozdější fázi. P řínosem pro rovnost p říležitostí ve vzd ělávacím systému a pro 
omezení p řípadů předčasného ukon čování školní docházky by byl spole čný typ školy 
pro všechny d ěti ve věku 10–14 let.  
(15) V odvětví služeb, zejména služeb sí ťových, k nimž pat ří telekomunikace, doprava 
a veřejné služby, jakož i v odv ětví maloobchodu a mezi p říslušníky svobodných 
povolání není dostate čně rozvinuta hospodá řská soutěž. Růst produktivity doposud 
váznul a struktura trhu nenapom áhala ani kupní síle, ani spot řebitelské poptávce. 
Přínosem pro dostupnost služeb a výb ěr pro spot řebitele by byla podpora 
hospodářské soutěže, jež by spo čívala ve zjednodušování podmínek pro vstup na trh, 
omezování zákonné regulace výkonu živností a svobodných povolání a zajišt ění 
konkurenceschopné tvorby cen. Pokud by Rakousko dohnalo zna čný skluz, k n ěmuž 
došlo při provádění směrnice o službách, p řispělo by to k uvoln ění růstového 
potenciálu. Zejména dosud nebyl p řijat spolkový horizontální právní p ředpis, jímž by 
byly provedeny hlavní  zásady uvedené sm ěrnice. 
(16) V rámci Paktu euro plus p řijalo Rakousko řadu závazk ů4, jež spadají do t ří ze čtyř 
tematických okruh ů paktu. Ve fiskální oblasti řeší předmětná opatření potřebu 
navýšit reálnou v ěkovou hranici pro odchod do d ůchodu i pot řebu zefektivnit 
kontrolu ve řejných výdaj ů na jednotlivých úrovních ve řejné správy. Pokud jde o 
zaměstnanost, jsou tato opat ření zacílena na boj proti nezam ěstnanosti mezi mladými 
lidmi. V oblasti konkurenceschopnosti se hlavní pozornost upírá na další investice do 
výzkumu a technického vzd ělávání a na vývoj model ů škol s celodenním 
programem. Tyto iniciativy p ředstavené v rámci paktu jsou v souladu s národním 
programem reforem, se spolkovým rámcovým zákonem o rozpo čtu i s programem 
stability. Je však t řeba konstatovat, že jakkoli související opat ření řeší některé z 
hlavních sociáln ě-ekonomických problém ů země, mohly být v rámci závazk ů 
pojednány i další zbývající problémy, mj . v oblasti fiskální politiky, vzd ělávání, 
                                                 
4 Více podrobností o závazcích p řijatých v rámci Paktu euro plus lze nalézt v dokumentu 
SEK(2011) 728. 
 
CS 6   CS hospodářské soutěže a inovací. Závazky p řijaté v rámci Paktu euro plus byly 
posouzeny a p ři zpracování doporu čení k nim bylo p řihlédnuto.  
(17) Komise posoudila program stability a národní program reforem Rakouska, jakož 
i závazky, jež tato zem ě přijala v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu nejen jejich 
význam z hlediska udržitel né fiskální a sociáln ě-ekonomické politiky Rakouska, ale 
rovněž míru, v jaké tyto dokumenty re spektují pravidla a hlavní sm ěry EU, vzhledem 
k tomu, že správu ekonomických záležitostí Evropské unie je zapot řebí celkov ě 
posílit tím, že EU dodá podn ět k budoucím rozhodnutím členských stát ů. Komise je 
toho názoru, že s ohledem na p říznivé hospodá řské podmínky by m ělo být úsilí o 
fiskální konsolidaci zejména v roce 2012 posíleno a že by m ěla pokračovat reforma 
fiskálních vztah ů mezi jednotlivými úrovn ěmi veřejné správy. Dynamice trhu práce 
by prosp ělo snížení da ňové zátěže, zlepšení výsledk ů vzdělávání a boj proti 
genderové segmentaci. Konkurencesc hopnosti by pak napomohlo posílení 
hospodářské soutěže a podpora inovací.  
(18) Na základ ě tohoto posouzení a s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 2. prosince 
2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování  Evropské unie Rada posoudila 
aktualizaci programu stabil ity Rakouska na rok 2011 s tím, že její stanovisko6 je 
vyjádřeno zejména v doporu čení č. 1 a 2 níže, 
DOPORU ČUJE, aby Rakousko v období 2011–2012 provedlo tato opat ření: 
(19) Využít stávajícího ekonomického oživen í k tomu, aby byla urychlena náprava 
nadměrného schodku. Za tímto ú čelem přijmout a provést mj. na  úrovních nižších, 
než je úrove ň celostátní, nezbytná opat ření, tak aby pr ůměrné roční fiskální úsilí 
dosahovalo v roce 2012 a 2013 alespo ň 0,75 % HDP.  
(20) Přijmout kroky k dalšímu posílení vnitrostátního rozpo čtového rámce, za jehož 
účelem bude mezi jednotlivými úrovn ěmi veřejné správy slad ěna odpov ědnost 
legislativní a administrativní, jakož i odpov ědnost za výb ěr příjmů a uskute čňování 
výdajů, zejména v oblasti zdravotnictví.  
(21) V konzultaci se sociálními partnery a v souladu s vnitrostátními postupy p řijmout 
opatření k postupnému zrušení stávajícího systému p ředčasného odchodu do 
důchodu pro osoby s dlouhým pojistným obdo bím a navrhnout zvýšení zákonného 
věku pro odchod do d ůchodu u žen, tak aby byla zajišt ěna udržitelnost a p řiměřenost 
důchodového systému. P řísně uplatňovat podmínky k získání invalidního d ůchodu.  
(22) Přijmout opat ření ke zvýšení ú časti pracovník ů na trhu práce a za tímto ú čelem mj.: 
rozpočtově neutrálním zp ůsobem snížit da ňové zatížení práce a související odvody 
na sociální zabezpe čení, zejména v p řípadě pracovník ů s nízkými a st ředními příjmy; 
provést národní ak ční plán pro rovné zacházení s ženami a muži na trhu práce, v četně 
zlepšení dostupnosti pe čovatelských služeb a míst  ve školách s celodenním 
programem, jež zvýší možnosti že n pracovat na plný úvazek, a v četně omezení 
vysokého rozdílu v odm ěňování žen a muž ů; přijmout kroky ke zkvalitn ění výsledk ů 
vzdělávání a k prevenci p ředčasného ukon čování školní docházky. 
                                                 
5 SEK(2011) 728. 
6 Upraveno v ustanovení čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 7   CS (23) Přijmout další kroky k posílení hospodá řské soutěže, zejména v odv ětví služeb, 
prostřednictvím uvoln ění překážek vstupu na trh, odstran ění bezdůvodných omezení 
pro výkon živností a svobodných povolání, jakož i posílení pravomocí orgán ů pro 
hospodářskou sout ěž. Urychlit p řijetí dosud neschváleného ho rizontálního právního 
předpisu k provedení sm ěrnice o službách.  
V Bruselu dne  
 Za Radu  
 p ředseda / p ředsedkyně