Spojeno s urychlením inovací v oblasti čisté energie: viz výše sdělení COM(2016) 763; viz rovněž zastřešující sdělení COM(2016) 860 k balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“, přijaté dne 30. listopadu 2016, příloha 2: Opatření na podporu přechodu na čistou energii

Legislativní návrhy týkající se rozhodnutí o sdílení úsilí a zahrnutí problematiky využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.11.2017 COM(2017) 688 final SDĚLENÍ KOMISE Třetí zpráva o stavu energetické unie {SWD(2017) 384 final}

{SWD(2017) 385 final}

{SWD(2017) 386 final}

{SWD(2017) 387 final}

{SWD(2017) 388 final}

{SWD(2017) 389 final}

{SWD(2017) 390 final}

{SWD(2017) 391 final}

{SWD(2017) 392 final}

{SWD(2017) 393 final}

{SWD(2017) 394 final}

{SWD(2017) 395 final}

{SWD(2017) 396 final}

{SWD(2017) 397 final}

{SWD(2017) 398 final}

{SWD(2017) 399 final}

{SWD(2017) 401 final}

{SWD(2017) 402 final}

{SWD(2017) 404 final}

{SWD(2017) 405 final}

{SWD(2017) 406 final}

{SWD(2017) 407 final}

{SWD(2017) 408 final}

{SWD(2017) 409 final}

{SWD(2017) 411 final}

{SWD(2017) 412 final}

{SWD(2017) 413 final}

{SWD(2017) 414 final}



I. ÚVOD Přechod Evropy na nízkouhlíkovou společnost se nyní v praxi stává novou realitou. Energetická unie, která je jednou z deseti priorit této Komise, vytváří nová pracovní místa, růst a příležitosti k investicím. Hlavními milníky tohoto procesu byl loňský balíček Čistá energie pro všechny Evropany a návrhy nízkoemisní mobility předložené v listopadu 2017. Necelé tři roky od zveřejnění rámcové strategie k vytvoření energetické unie již Komise předložila téměř všechny návrhy potřebné k zajištění první zásady energetické účinnosti, podpoře globálního postavení EU v oblasti klimatu a energie z obnovitelných zdrojů a zajištění spravedlivých podmínek pro spotřebitele energie. Tato třetí zpráva o stavu energetické unie sleduje pokrok dosažený v uplynulém roce a přináší výhled na rok následující. Nyní je načase zmobilizovat celou společnost – občany, města, venkovské oblasti, společnosti, akademickou obec, sociální partnery –, aby převzala plnou odpovědnost za energetickou unii, posunula ji kupředu a zapojila se do tvorby řešení pro budoucnost. Komise vítá pevný závazek Evropského parlamentu a Rady přijmout přednostně legislativní iniciativy týkající se energetiky a klimatu navržené v letech 2015 a 2016 v souladu se společným prohlášením tří předsedů . Komise spolunormotvůrce vyzývá, aby zachovali vysoké ambice a vzájemnou provázanost jednotlivých návrhů. Mezitím je důležité pokračovat v rychlém zavádění řady opatření umožňujících , aby přechod k nízkouhlíkovému hospodářství plně přispěl k modernizaci evropské ekonomiky. To také pomůže členským státům plnit společně dohodnuté cíle v oblasti energetiky a klimatu do roku 2020 a 2030 a obecnější cíle energetické unie. Dokončení energetické unie vyžaduje úzkou spolupráci mezi Komisí, členskými státy a všemi složkami společnosti. Jedná se o proces společné tvorby, pro nějž je klíčové, aby členské státy včas předložily návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu na období po roce 2020. Většina členských států již své vnitrostátní plány začala připravovat, všechny však musí vynaložit značné úsilí, aby je nejpozději začátkem roku 2018 dokončily . Jejich včasné předložení má zásadní význam pro získání důvěry investorů a jistoty v období po roce 2020. Dokončení návrhů plánů začátkem roku 2018 je rovněž nezbytným faktorem k tomu, aby Unie ukázala své silné vedoucí postavení na mezinárodní scéně. Globální změny v oblasti výroby energie a poptávky po ní mají značný dopad na geopolitickou situaci a konkurenceschopnost průmyslu. To představuje pro Evropu velkou výzvu, ale zároveň i jedinečnou příležitost. EU hodlá v této souvislosti posílit svou celosvětovou vedoucí úlohu v přechodu na čistou energii a současně zajistit energetickou bezpečnost všem svým občanům. Proto jsou její ambice dokončit a realizovat energetickou unii i nadále vysoké. Tato práce však v žádném případě není u konce. Prokazovat ambice v otázkách, jako jsou například obnovitelné zdroje energie, energetická účinnost, opatření v oblasti klimatu a inovace v oblasti čisté energie a zajištění správných cenových signálů na trhu, je předpokladem k přilákání investic do modernizace celé ekonomiky. Musíme proto urychlit své úsilí o spolupráci a splnit závazek dokončit energetickou unii do konce stávajícího mandátu Komise. V roce 2019 nesmí být energetická unie již nadále otázkou politiky. Musí být skutečností. II. TRENDY A POZNÁMKY K POLITICE Evropa přechází z energetického systému založeného na fosilních palivech na systém nízkouhlíkový, plně digitální a zcela zaměřený na spotřebitele. Hlavní trendy pozorované v posledních letech pokračovaly a v některých oblastech dokonce zesílily . Podíl obnovitelné energie v celkové skladbě zdrojů energie v EU stále roste a směřuje k dosažení 20% cíle v roce 2020. V roce 2015 tvořila obnovitelná energie většinu (77 %) nových výrobních kapacit EU, a to již osmým rokem v řadě . Náklady na obnovitelné zdroje, například solární (fotovoltaické) a rovněž na využívání energie větru na souši a na moři, klesají. Ukazuje to důvěru investorů v technologický pokrok, dobře nastavenou politiku a reformy trhu s elektřinou . V minulosti byly investice do obnovitelných zdrojů energie negativně ovlivněny tím, že členské státy uplatňovaly retroaktivní opatření. Z hlediska bezpečnosti dodávek uspořily obnovitelné zdroje odhadem 16 miliard EUR na dovozu fosilních paliv (údaje za rok 2015) . Graf 1: Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie v EU v porovnání se směrnicí o obnovitelných zdrojích energie a národními akčními plány pro energii z obnovitelných zdrojů. I nadále pokračovalo oddělování emisí skleníkových plynů a hrubého domácího produktu (HDP), především díky inovacím . Oživení evropského hospodářství v roce 2016 vedlo ke zvýšení průmyslové a hospodářské aktivity a k celkovému nárůstu HDP o 1,9 %. Důsledkem mohlo být zvýšení emisí skleníkových plynů, namísto toho však celkové emise klesly o 0,7 % a ještě rychleji klesaly (o 2,9 %) v odvětvích, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi. Souhrnný HDP EU celkově mezi roky 1990 a 2016 vzrostl o 53 %, zatímco celkový objem emisí se snížil o 23 % . V odvětví dopravy se však emise skleníkových plynů zvyšovaly i nadále. Graf 2: Změny HDP EU (v reálném vyjádření), emisí skleníkových plynů a intenzity emisí skleníkových plynů v rámci hospodářství EU (poměr objemu emisí k HDP) (1990 = 100). K oddělení došlo rovněž u ekonomického růstu a spotřeby energie. Stále klesající poptávka po energii v EU je způsobena zejména opatřeními v oblasti energetické účinnosti v členských státech. Přestože v roce 2015 se spotřeba energie mírně zvýšila v důsledku vyššího hospodářského růstu, nižších cen ropy a plynu a chladnější zimy v porovnání s výjimečně teplým rokem 2014, je jasně patrný dlouhodobý klesající trend: v roce 2015 spotřebovala EU o 2,5 % méně primární energie než v roce 1990, zatímco HDP ve stejném období vzrostlo o 53 %. EU však i přesto musí v období 2015 až 2020 snížit svou spotřebu primární energie o 3,1 %, má-li dosáhnout svého cíle v oblasti energetické účinnosti .

Graf 3: Vývoj HDP a spotřeby primární energie v zemích EU-28. Zdroj: Eurostat. Díky probíhající transformaci energetiky dochází k modernizaci evropského hospodářství. V Evropě se například zintenzivňuje patentová činnost v oblasti technologií pro čistou energii. Evropské společnosti se rovněž stále častěji snaží získat mezinárodní ochranu svých vynálezů, což svědčí o jejich rostoucí důvěře ve vlastní konkurenceschopnost na globálním trhu s energetickými technologiemi. EU zaujímá v oblasti mezinárodních patentů druhé místo za Japonskem. Graf 4: Trend patentů EU v oblasti technologií pro čistou energii. Zdroj údajů: Evropská komise / Společné výzkumné středisko (na základě údajů Evropského patentového úřadu). Údaje za roky 2014, 2015 a 2016 jsou odhady. Navzdory těmto pozitivním trendům může přechodu na čistou energii bránit nekalá hospodářská soutěž, pokud budou členské státy i nadále udílet dotace na fosilní paliva. Ty mají mnoho podob, například přímé dotace nehospodárným uhelným dolům , kapacitní mechanismy pro elektrárny s vyššími úniky emisí, daňové úlevy pro služební automobily nebo motorovou naftu a podobná opatření. Dotace na fosilní paliva zvyšují rovněž riziko investic do nevyužitých aktiv, která je třeba před koncem jejich životnosti vyměnit. K lepšímu sledování a posuzování úsilí členských států o snižování dotací na fosilní paliva by měly pomoci integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu. Příští zpráva o cenách energie a energetických nákladech v roce 2018 přinese aktualizované údaje o dotacích fosilních paliv v EU. III. POSOUZENÍ POKROKU Transformace energetiky by měla být sociálně spravedlivá, měla by vést k inovaci, měla by být založena na progresivní infrastruktuře a současně zvyšovat bezpečnost dodávek. Transformaci energetiky v Evropě podporují investiční nástroje Evropské unie a její zahraniční a rozvojové politiky. Ve všech těchto oblastech bylo v roce 2017 dosaženo značného pokroku. Sociálně spravedlivá transformace energetiky Přechod na nízkouhlíkovou společnost ovlivňuje mnoho lidí, jako jsou například spotřebitelé, dělníci, zaměstnanci nebo účastníci energetického trhu. Zatímco v krátkodobém měřítku nemůže z transformace energetiky těžit každý, v konečném měřítku, pokud bude pečlivě řízena, bude přínosem pro celé hospodářství EU, neboť bude vytvářet nové pracovní příležitosti, přinášet úspory nákladů na energii a zlepšovat kvalitu ovzduší. Cílem řady opatření, která jsou obsažena v balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“, je řešit obtíže, které mají při využívání výhod plynoucích z transformace energetiky některé regiony nebo skupiny obyvatel. Opatření na podporu regionů a ostrovů s vysokými emisemi uhlíku V roce 2017 začala Komise poskytovat podporu a pomoc uzpůsobenou na míru regionům ve fázi přechodu, které byly nebo nadále jsou závislé na odvětvích s vysokou spotřebou uhlí a s vysokými emisemi uhlíku. Tyto regiony čelí specifickým ekonomickým a sociálním problémům. Zahájena byla práce s regiony Trenčín na Slovensku a Śląsk v Polsku v úzké spolupráci s vnitrostátními a regionálními orgány. Podpora zahrnuje výzkum silných ekonomických stránek těchto regionů, technickou pomoc a poradenství ohledně cíleného využití řady dostupných fondů a programů EU. Komise bude s regiony úzce spolupracovat i nadále a pilotní projekt rozšíří i na další členské státy, které o něj projeví zájem. Cílem iniciativy bude rovněž využít zkušeností evropských regionů, které transformaci již úspěšně dovršily. Za tím účelem bude v prosinci roku 2017 zřízena platforma zúčastněných stran z celé EU. Ostrovy, přestože mají často dobré předpoklady k tomu, aby přilákaly investice do čisté energie, rovněž čelí specifickým výzvám, jež plynou z jejich geografických podmínek, malého rozsahu ekonomiky a silné závislosti na dovozu fosilních paliv. Komise společně se 14 členskými státy podepsala v květnu roku 2017 na Maltě politické prohlášení o urychlení přechodu ostrovů na čistou energii. První fórum v rámci této iniciativy se konalo v září na Krétě. Cílem je vytvořit pro 2 400 obydlených ostrovů Evropy dlouhodobý rámec, který jim pomůže snížit závislost na dovozu energie lepším využíváním vlastních zdrojů obnovitelné energie. Přechodem na nízkouhlíkové hospodářství vzniknou v odvětví energetiky i v širší ekonomice nové pracovní příležitosti, jež budou vyžadovat nové dovednosti a schopnosti. Komise proto právě zveřejnila výzvu k předkládání návrhů na plány pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, která řeší potřeby týkající se dovedností v oblasti čistých technologií, obnovitelných energií a stavebnictví . Podobný rámec byl v loňském roce zaveden pro automobilový průmysl. S cílem lépe porozumět nedostatkům v dovednostech v jednotlivých zemích a odvětvích provádí Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) analýzu hromadných údajů založenou na dotazování o volných pracovních místech v reálném čase, jejíž první výsledky budou k dispozici v roce 2018. Energetická chudoba v EU postihuje téměř 50 milionů lidí. V rámci balíčku předpisů v oblasti „čisté energie“ navrhla Komise řadu opatření k jejímu řešení prostřednictvím energetické účinnosti, záruk proti narušení dodávek a lepšího vymezení a monitorování této problematiky na úrovni členských států. Do konce roku 2017 zveřejní evropské Středisko pro sledování energetické chudoby statistiky a zprávy na interaktivním webovém portálu. V další fázi se zaměří na výměnu informací a sdílení osvědčených postupů mezi odborníky a tvůrci politik. V průběhu příštího roku bude ve čtyřech členských státech (Česká republika, Řecko, Portugalsko a Rumunsko) spuštěna pilotní informační kampaň zaměřená na zvyšování povědomí energeticky chudých spotřebitelů o jejich právech, která spotřebitelům mimo jiné nabídne tipy na úsporu energie a informace, jak s minimálními náklady zlepšit energetickou účinnost. Transformace energetiky má pozitivní dopad na zdraví mnoha evropských občanů. Celkový objem emisí znečišťujících látek, jako je oxid siřičitý, oxidy dusíku a částice, se v EU snižuje, přesto ale znečištění ovzduší způsobí více než 400 000 předčasných úmrtí ročně . Směrnicí o národních emisních stropech přijatou v prosinci 2016 se EU snaží snížit do roku 2030 počet předčasných úmrtí způsobených znečištěním ovzduší o polovinu. Transformace energetiky by mohla ještě více omezit toxické emise a urychlit zlepšování kvality života v mnoha evropských městech, kde se občané každodenně čelí znečištěnému ovzduší . Ekonomiku podpoří i inteligentní investice do čistší dopravy a vytápění domácností, neboť sníží náklady na zdravotní péči a délku pracovní neschopnosti způsobené respiračními onemocněními. Transformace energetiky, která inovuje

Energetická unie je hlavní hnací silou inovací v oblasti čisté energie v Evropě i ve zbývající části světa. V čele tohoto hnutí by měli stát evropští inovátoři a evropské společnosti a využít výhody, jež průkopnictví v nových technologiích a obchodních modelech přináší. Jedná se o jeden z klíčových cílů strategie urychlení inovací v oblasti čisté energie . Evropa je jedním z nejinovativnějších regionů na celém světě, musí však vynaložit více úsilí k tomu, aby se inovace dostávaly na trh a vytvářely příležitosti k růstu a pracovní příležitosti. Vzhledem k tomu, že výzkum a inovace vyžadují čas, jsou střednědobé přínosy v praxi závislé na bezprostřední přípravné akci. Proto bylo v loňském roce navýšeno financování z prostředků EU. Politika soudržnosti podporuje inovace prostřednictvím inteligentní specializace (nejméně 2,6 miliardy EUR bude určeno na výzkum a inovace v oblasti technologií s nízkými emisemi uhlíku), zatímco program Horizont 2020 uvolní v období 2018–2020 přes 2 miliardy EUR, přičemž se zaměří na čtyři klíčové priority v oblasti energie a klimatu: skladování, obnovitelné zdroje energie, budovy a (městskou) e-mobilitu. Při započtení aktivit vycházejících „zdola nahoru“ se může tato celková částka dokonce zvýšit až na 3 miliardy EUR. Rozpočet na demonstrační projekty v oblasti energetiky v rámci iniciativy InnovFin – finančního nástroje, který podporuje průkopnické projekty týkající se nízkouhlíkových energetických technologií – se navíc s využitím prostředků z programu Horizont 2020 rovněž zdvojnásobil na 300 milionů EUR a je nyní schopen využít i další nevyčerpané výnosy z první výzvy programu NER 300 . Strategickou součástí inovačních priorit stanovených v listopadu minulého roku jsou baterie. S rostoucím výkonem a snižujícími se náklady budou baterie představovat základní technologii umožňující splnění cílů energetické unie, zejména díky využití v elektromobilitě a skladování elektřiny. Pokud jde o financování, je Komise připravena mobilizovat pro baterie a technologie bateriových článků značnou podporu. Za tím účelem spolupracuje s inovačním ekosystémem, členskými státy a zúčastněnými průmyslovými subjekty z celého hodnotového řetězce výroby baterií s cílem určit priority a potřeby a vybudovat bateriovou alianci EU, jejíž jádro bude tvořit výroba bateriových článků. Výsledky budou projednány v rámci fóra pro konkurenceschopnost průmyslu v oblasti čisté energie, které se bude konat v únoru 2018. Tyto iniciativy doplňují regulační opatření, jejichž cílem je odstranit překážky bránící skladování energie a podporovat elektromobilitu. Podobné společné přístupy se replikují i v dalších prioritních oblastech, jako je například obnovitelná energie a dekarbonizace evropského fondu budov, což vede k prokazatelným průmyslovým a ekonomickým přínosům pro Evropu. Opatření umožňující inovace ve městech Města jsou místy, kde se uskutečňuje značná část inovací a investic potřebných pro transformaci energetiky. V roce 2017 přijala města v celé EU s cílem podpořit transformaci energetiky řadu konkrétních iniciativ zaměřených na rozvoj a zavádění nových a inovativních technologií. Města Göteborg, Paříž a Viladecans zahájila prostřednictvím městských inovativních opatření testování inovativních řešení, která by bylo možno převést i do jiných měst EU . V rámci iniciativy Pakt starostů a primátorů, která se nyní rozšiřuje i za hranice Evropy , zaujala evropská města, regiony sousedství a regiony, které usilují o přistoupení, integrovaný přístup a podnikly rozhodné kroky v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně a přístupu k cenově dostupné a udržitelné energii. Navíc byla v rámci městské agendy pro EU vytvořena různá městská partnerství, která nabízejí inovativní způsob řízení zahrnující spolupráci místních orgánů, členských států a evropských orgánů. Významnou úlohu při zajišťování inovativní energetické transformace budou hrát partnerství pro transformaci energetiky, městskou mobilitu, kvalitu ovzduší, udržitelné využívání půdy a řešení založená na přírodních procesech, digitální transformaci, oběhové hospodářství, přizpůsobení se změně klimatu a bydlení. Města a průmysl v rámci evropského inovačního partnerství inteligentních měst a společenství usilují o to, aby do roku 2025 splnily cíl, kterým je zajistit interoperabilní městské datové platformy, které by ve městech poskytovaly služby 300 milionům evropských občanů; a rovněž byly vypracovány pokyny, jež mají usnadnit zapojení rozhodovacích orgánů měst. Komise přebírá vedoucí úlohu i na celosvětové úrovni. V únoru 2017 převzala od Spojených států předsednictví řídícího výboru Mise inovací a postavila se do čela dvou inovačních výzev: „Převádění slunečního světla na skladovatelná solární paliva“ a „Cenově dostupné vytápění a chlazení“. Jako spoluorganizátor summitu Mise inovací v květnu roku 2018 a zasedání ministrů věnovaného čisté energii hodlá Komise poskytnout velký prostor nestátním zúčastněným subjektům včetně podniků, inovátorů, soukromých investorů a měst. To by se mohlo uskutečnit v úzké spolupráci s Globálním paktem starostů a primátorů , který začal fungovat v roce 2017. Zároveň Evropská unie spolupracuje s Čínou a Kanadou na šíření iniciativy čisté energie po celém světě. Komise také i nadále zůstává jménem Euratomu vedoucí stranou v mezinárodním inovačním projektu ITER pro rozvoj jaderné syntézy jako komerčně životaschopného zdroje energie . Transformace energetiky, která vyžaduje progresivní infrastrukturu Transformace energetiky se nemůže uskutečnit bez infrastruktury přizpůsobené potřebám budoucího energetického systému. Energetická, dopravní a telekomunikační infrastruktura se stále těsněji propojují. Meziodvětvová integrace bude dál pokračovat, přičemž se ještě zvýší důležitost místních sítí v každodenním životě evropských občanů, kteří budou ve stále větší míře přecházet na elektromobilitu, decentralizovanou výrobu energie a reakci na straně poptávky. V zájmu zavádění příští generace inteligentní infrastruktury a optimalizace využívání infrastruktury stávající vybízí Komise předkladatele projektů, kteří žádají o finanční podporu, aby se snažili vytvářet synergie mezi energetickou, dopravní a telekomunikační infrastrukturou. Komise zváží, jak v propagaci takových inovačních projektů v oblasti infrastruktury pokračovat i v období po roce 2020. Vzrůstající digitalizace infrastruktury již nyní umožňuje inteligentní správu sítě a reakci na straně poptávky. Balíček „Čistá energie pro všechny Evropany“ vytvořil pro reakci na straně poptávky jednotný rámec, který umožňuje inteligentní nabíjení elektrických vozidel, motivuje spotřebitele k dobíjení v době nízkých cen elektřiny a umožňuje provozovatelům distribučních soustav aktivní správu sítě . Směrnice o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva se promítla do vnitrostátních rámců politik a podpůrných akcí, které Komise podrobně vyhodnotila. K řešení zjištěných nedostatků navrhla Komise počátkem tohoto měsíce další akce včetně financování infrastruktury pro alternativní paliva až do výše 800 milionů EUR. V digitálním věku má lepší ochrana naší energetické infrastruktury zásadní význam. Platforma odborníků na kybernetickou bezpečnost v odvětví energetiky ve své zprávě zveřejněné v únoru 2017 popsala výzvy a konkrétní potřeby odvětví energetiky, které v současné době nejsou ošetřeny právními předpisy EU. Komise spolu se zúčastněnými stranami v rámci pracovní skupiny pro inteligentní sítě začala pracovat na vytvoření kodexu sítě o kybernetické bezpečnosti v energetice, jenž má být hotov do konce roku 2018. Byla zahájena studie o rizicích a prevenci počítačových útoků v odvětví energetiky. Současně pokračují práce na zlepšení integrace vnitřního trhu s energií a bezpečnosti dodávek. Regionální spolupráce, která byla zpočátku zaměřena na zlepšení fyzické infrastruktury a její účinné využívání, rozšiřuje svou působnost a zahrnuje aspekty, jako je rozvoj obnovitelných zdrojů a energetická účinnost. Její další vývoj by mohl směřovat ke společným projektům členských států a příslušných předkladatelů v oblasti obnovitelných zdrojů, případně dokonce ke společným dlouhodobějším strategiím využívání obnovitelných zdrojů v regionálním měřítku. Navzdory značným úspěchům je však třeba zdůraznit, že stále existují významné nedostatky. Předpokládá se, že čtyři členské státy (Kypr, Polsko, Španělsko a Spojené království) ani v roce 2020 nedosáhnou cíle 10% propojení elektrických sítí . Za účelem řešení této otázky dnes Komise přijala sdělení o cíli propojení elektrických sítí do roku 2030. Přijala rovněž třetí seznam projektů společného zájmu. Ten obsahuje klíčové projekty potřebné ke splnění cílů propojeného vnitřního trhu s energií, zejména těch, na nichž se shodly všechny čtyři skupiny na vysoké úrovni, tj. propojovací vedení spojující Pyrenejský poloostrov s Francií a zbývající částí EU, zajištění rozvoje obnovitelných zdrojů energie, projekty synchronizace pobaltských zemí s evropskými sítěmi, projekty v oblasti plynárenství zajišťující bezpečnost dodávek a hospodářskou soutěž ve střední a jihovýchodní Evropě, jakož i první projekty směřující k vytvoření integrované sítě v oblasti Severního moře. Regionální integrace v celé Evropské unii V září roku 2017 odsouhlasila skupina na vysoké úrovni pro propojení plynových sítí střední a jihovýchodní Evropy, že rozšíří svou geografickou působnost na celou oblast západního Balkánu a že se zaměří na vybudování propojeného trhu s elektřinou, zvýšení investic do obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost. Díky Nástroji pro propojení Evropy došlo k podstatnému zlepšení prvního propojovacího plynovodu mezi Rumunskem a Bulharskem. V rámci plánu propojení baltského trhu s energií (BEMIP) byla provedena technická a ekonomická analýza synchronizace elektrické rozvodné sítě pobaltských států s elektrickou sítí EU přes Litvu/Polsko . Analýza představuje kvalitní základ pro rychlý pokrok směrem k energetické nezávislosti. Objevují se první regionální projekty spolupráce v oblasti energetiky mezi zeměmi v oblasti severních moří a formují se regionální uskupení. Tzv. North Sea Power Hub, plánovaný umělý ostrov obklopený tisíci větrných turbín, přinese konkrétní výhody evropským pracovníkům i spotřebitelům. Pokračuje výstavba jižního koridoru pro přepravu plynu. Projekt má i nadále strategický význam ve snaze o diverzifikaci v rámci EU, neboť přivádí nové zdroje plynu novou cestou. Bylo dosaženo určitého, i když nikoli dostačujícího, pokroku, pokud jde o lepší propojení Pyrenejského poloostrova s vnitřním trhem s energií. V roce 2017 rozhodly regulační orgány Francie a Španělska o přeshraničním rozdělení nákladů na vedení v Biskajském zálivu, které po svém dokončení v roce 2025 téměř zdvojnásobí kapacitu propojení elektrických sítí mezi oběma zeměmi. Naplánováno je vybudování propojovacího vedení mezi Španělskem a Portugalskem, a jakmile bude uvedeno do provozu, naplní Portugalsko svůj cíl 10% propojení. Pokračoval vývoj východní plynárenské osy ze Španělska a Portugalska směřující k vnitřnímu trhu se zemním plynem a plánovaný nový plynovod ukončí přetížení francouzské sítě.

Kromě fyzické infrastruktury vyžaduje vzájemně propojený a bezpečně provozovaný trh s energií také lepší koordinaci mezi provozovateli přenosových soustav (PPS) a ukončení prioritizace interních výměn oproti výměnám mezi jednotlivými oblastmi. V zajišťování plné flexibility v oblasti dodávek plynu bude hrát mimořádně významnou úlohu také účinnější využívání zařízení na skladování plynu a vytvoření skutečného globálního trhu se zkapalněným zemním plynem . Transformace energetiky jako investiční příležitost Dokončení energetické unie a urychlení transformace energetiky s sebou přinášejí obrovské investiční příležitosti. Proto bylo jednou z hlavních priorit energetické unie na rok 2017 uvolnění investic. Evropská unie k tomu přispěla několika způsoby. Až doposud Evropský investiční plán vyvolal investice ve výši 240,9 miliardy EUR prostřednictvím Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), přičemž odvětví energetiky je z hlediska počtu schválených operací EFSI na prvním místě. Většina podporovaných projektů představuje investice do obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a energetické infrastruktury . Členské státy rovněž urychlily využívání evropských strukturálních a investičních fondů na podporu transformace energetiky: v první polovině roku 2017 došlo k prudkému nárůstu výběru projektů v praxi. V rámci investiční priority v oblasti nízkouhlíkové ekonomiky bylo do konce června 2017 přibližně 28 % rozpočtu (tj. 18 miliard EUR ) přiděleno na více než 8 500 konkrétních projektů (v porovnání s 19 % do konce roku 2016 ), přičemž jejich realizace bude probíhat až do konce roku 2023 . V odvětví dopravy bude do konce roku 2017 vyčleněno 22,4 miliardy EUR na Nástroj pro propojení Evropy v oblasti dopravy, což v EU mobilizuje celkové investice v hodnotě přibližně 46,7 miliardy EUR. V loňském roce Komise rovněž oznámila iniciativu inteligentního financování inteligentních budov s cílem podpořit investice do energetické renovace fondu budov v Evropě . Iniciativa, která byla vyvinuta ve spolupráci s Evropskou investiční bankou, umožní členským státům kombinovat různé zdroje financování z veřejných i soukromých prostředků s cílem umožnit domácnostem a malým a středním podnikům přístup k úvěrům na rekonstrukci přizpůsobeným na míru. Vzhledem k obrovským investičním potřebám v oblasti renovace budov je třeba soukromé zdroje financování mobilizovat v mnohem větším měřítku. S cílem vybudovat důvěru a pomoci tvůrcům projektů a investorům lépe vyhodnocovat rizika a přínosy investic do energetické účinnosti zahájila v listopadu roku 2016 skupina finančních institucí pro energetickou účinnost (EEFIG) s podporou Evropské komise provoz platformy pro odstraňování rizik z hlediska energetické účinnosti (De-risking Energy Efficiency Platform, DEEP) . Jedná se o největší databázi s otevřeným zdrojovým kódem v EU, která obsahuje údaje o více než 7 800 projektech a prokazuje, že energetická účinnost je finančně atraktivní. Dále byla v červnu 2017 vydána příručka pro finanční instituce o upisování (Underwriting Toolkit), která pomáhá bankám a investorům rozšířit vyčleňování kapitálu na energetickou účinnost tím, že poskytuje rámec pro posouzení rizik a přínosů těchto investic . Další iniciativou, která má být zahájena v letošním roce, je poradenská platforma pro investice do měst. Platforma, kterou Komise připravuje ve spolupráci s Evropskou investiční bankou, bude vycházet z již existujících struktur v rámci Evropského centra pro investiční poradenství. Poskytuje městským orgánům, které fungují jako předkladatelé projektů a/nebo příjemci, poradenské služby a možnosti financování na míru. Podpůrná opatření pro investice: Evropský fond pro strategické investice (EFSI) nebo Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) v praxi ELEKTRICKÉ PROPOJOVACÍ VEDENÍ ITÁLIE-FRANCIE (IT-FR): (170 milionů EUR) Podpora italské části propojovacího vedení stejnosměrného proudu s vysokým napětím Piemonte-Savojsko, spojujícího Francii a Itálii přes Alpy. PROPOJOVACÍ VEDENÍ STEJNOSMĚRNÉHO PROUDU S VYSOKÝM NAPĚTÍM NORDLINK (DE-NO): (150 milionů EUR) Podpora prvního propojení mezi Německem a Norskem, jehož výsledkem bude lepší diverzifikace a zabezpečení dodávek a silnější integrace trhu s elektřinou v obou zemích a v daném regionu. ENERGA HYBRID BOND (PL): (250 milionů EUR) Tříletý investiční program (2017–2019) modernizace a rozšíření elektrické rozvodné soustavy v severním a středním Polsku. Usnadní rovněž připojení nových uživatelů systému včetně výrobců energie z obnovitelných zdrojů. RIGA TRANSPORT COMPANY (LV): (175 milionů EUR) Úvěr EFSI v kombinaci s financováním z grantu Nástroje pro propojení Evropy poskytl finanční prostředky společnosti Riga Transport na vybudování infrastruktury vodíkových paliv pro provoz autobusů s vodíkovými palivovými články. BALTCAP INFRASTRUCTURE FUND (LT, LV, EE): Projekt EFSI podporující investici EIB (do výše 20 milionů EUR) do obecného fondu pro infrastrukturu BaltCap, zaměřeného na obnovitelnou energii, energetickou účinnost a dopravní projekty ve třech pobaltských zemích. PROJEKT SOCIÁLNÍHO BYDLENÍ NAVARRA NZEB (ES): S podporou záruky EU v rámci fondu EFSI podpoří tento úvěr EIB ve výši 39 milionů EUR výstavbu 524 sociálních bytových jednotek v Pamploně v autonomní oblasti Navarra. Bytové jednotky budou představovat budovy s téměř nulovou spotřebou energie. PROGRAM RENOVACE BYTOVÝCH DOMŮ (LT): (Podpora ESI fondů ve výši 314 milionů EUR v letech 2014–2020, s možným navýšením ze strany EFSI). Cílem je zvýšit energetickou účinnost bytových domů s nejvyšší tepelnou náročností prostřednictvím několika finančních nástrojů (půjčky a záruky). Je třeba rovněž připomenout, že v rámci revize systému Evropské unie pro obchodování s emisemi pro období po roce 2020 navrhla Komise inovační fond pro podporu inovací v odvětví energetiky a průmyslu. V roce 2017 zahájila Komise řadu odborných kulatých stolů zaměřených na konkrétní odvětví, aby mohla řádně nastavit oblast působnosti fondu . Návrh zahrnuje také vytvoření Modernizačního fondu na podporu členských států s nižším příjmem při modernizaci jejich energetických soustav. Navzdory všem těmto snahám by bylo možné pracovat na vytvoření prostředí příznivého pro investice ještě usilovněji. Nekoordinované a nepředvídatelné vnitrostátní energetické a klimatické politiky omezují jistotu investic. Až do velmi nedávné doby měly jen některé členské státy vypracovány klimatické a energetické plány a strategie přesahující rok 2020. Žádný z nich neměl komplexní plán, který by obsáhl všech pět dimenzí energetické unie, a pouze omezený počet vlád zvažoval při stanovování vnitrostátních politik i přeshraniční dopady. Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu umožní potenciálním investorům přijímat potřebná dlouhodobá investiční rozhodnutí i na období po roce 2020 . Aby bylo možné investiční výzvu spojenou s transformací energetiky splnit, musí být financování propojeno s cíli politik v oblasti energetiky a klimatu. Udržitelné investice se staly jednou z nových prioritních akcí unie kapitálových trhů. Důležitá iniciativa byla přijata v červnu roku 2017 formou zveřejnění pokynů, jež mají pomoci společnostem zveřejňovat environmentální a sociální informace. Komise zahájila práci skupiny odborníků na vysoké úrovni pro udržitelné finance, jejímž úkolem je poskytovat poradenství ohledně toho, jak zohlednit udržitelnost ve finanční regulaci EU a tržní praxi. Doporučení skupiny budou představena počátkem roku 2018 . Evropa v této oblasti stále zaujímá vedoucí postavení, zejména vzhledem k tomu, že Francie vydává v lednu vůbec první svrchovaný referenční ekologický dluhopis (za rekordních 7 miliard EUR). EIB je i nadále největším světovým emitentem ekologických dluhopisů s neustále rostoucím portfoliem. V září bylo přijato důležité rozhodnutí o usnadnění investic do energetické náročnosti budov. Nedávné pokyny Eurostatu ohledně zaznamenávání smluv o energetické náročnosti na účtech vládních institucí objasňují statistické zaznamenávání těchto smluv včetně okolností, za nichž mají být smlouvy zaznamenávány mimo rozvahu vládních institucí. To usnadní obcím využívat smlouvy o energetické náročnosti, aby zvýšily energetickou účinnost veřejných budov, jako jsou nemocnice, školy nebo sociální bydlení, aniž by to mělo negativní dopad na veřejný schodek a zadlužení. Usnadní to rovněž vytvoření silnějšího trhu poskytovatelů služeb v oblasti energetické náročnosti včetně mnoha malých a středních podniků. Ke konci roku budou vydány praktické pokyny pro praxi.

Vnější rozměr transformace energetiky Vnější a rozvojová politika EU mají zásadní význam pro podporu přechodu na čistou energii a nízkouhlíkovou energetiku v globálním měřítku a pro posílení energetické bezpečnosti a konkurenceschopnosti EU. V roce 2017 EU upevnila synergie mezi svou diplomacií v oblasti klimatu a v oblasti energetiky. V reakci na záměr vlády USA odstoupit od Pařížské dohody EU znovu potvrdila svůj závazek k celosvětovému boji proti změně klimatu a upevňuje svá stávající globální partnerství. EU bude i nadále navazovat nová spojenectví, od největších světových ekonomik až po nejzranitelnější ostrovní státy. V loňském roce EU významně navýšila financování v oblasti klimatu a v roce 2016 poskytla rozvojovým zemím více než 20 miliard EUR . Evropská unie plně podpořila hamburský akční plán skupiny G20 pro růst v oblasti klimatu a energetiky a prohloubila spolupráci s řadou klíčových partnerů, zejména v Asii. Podepsala plán o energetické spolupráci s Čínou a memorandum o spolupráci s Japonskem na podporu globálního trhu se zkapalněným zemním plynem. Upevňování vazeb s Indií pokračovalo prohlášením vrcholných představitelů EU a Indie o energetice a klimatu, které bylo schváleno dne 6. října 2017. EU rovněž prohloubila energetické a klimatické vztahy s Íránem a uspořádala první podnikatelské fórum EU-Írán o udržitelné energii. Evropská unie prosazuje přijetí ambiciózní strategie snižování emisí skleníkových plynů v Mezinárodní námořní organizaci, jež má zajistit, aby odvětví mezinárodní lodní dopravy přispělo ke společnému celosvětovému úsilí směřujícímu ke splnění cílů Pařížské dohody. Unie také pokračovala v práci v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectví na snižování emisí skleníkových plynů z letecké dopravy. Dlouhodobým cílem EU je vznik celosvětového trhu s uhlíkem, zejména pak na základě propojení systémů obchodování s emisemi. Takový trh nabízí příležitosti pro další snižování emisí a současně dále snižuje náklady na zmírňování změny klimatu. Rada a Evropský parlament v současné době posuzují návrhy na podpis a uzavření dohody o propojení systémů obchodování s emisemi se Švýcarskem. I v ostatních částech světa hraje EU i nadále aktivní roli, a to jak prostřednictvím mnohostranných iniciativ , tak i dvoustranných aktivit, zejména zintenzívněním spolupráce s Čínou, která připravuje celostátní systém. Spolupráce EU se sousedními státy je zaměřena především na energetiku. Prioritou jsou regulační a tržní reformy, podpora energetické účinnosti a využívání obnovitelných zdrojů energie, budování propojení, podpora bezpečnosti dodávek energie a podpora nejvyšších standardů jaderné bezpečnosti. Významného pokroku v regulačních reformách v roce 2017 dosáhla Ukrajina. Provedla reformu svého politického rámce upravujícího trh s elektřinou a energetickou účinnost. Vytváří rovněž rozsáhlý fond na financování energetické účinnosti v odvětví bydlení, mimo jiné s finanční podporou EU. Evropská unie také i nadále zajišťuje, aby se energetické účinnosti věnovala náležitá pozornost jak ve stávajících, tak v budoucích obchodních jednáních se třetími zeměmi. To je klíčovým předpokladem zajištění udržitelného přístupu k energii na celosvětových trzích, toho, aby evropské společnosti mohly plně využívat příležitostí k podnikání na exportních trzích, a podpory transformace energetiky ve třetích zemích prostřednictvím know-how a technologií EU. Důležitý rámec pro spolupráci v oblasti udržitelné energie představuje energetické partnerství mezi Afrikou a EU. Kromě toho EU podporuje Africkou iniciativu pro obnovitelnou energii . Komise přispívá k naplňování záměrů a cílů této iniciativy zejména prostřednictvím svých nástrojů pro předkládání smíšených projektů, které využívají financování z grantů pro uvolňování investic veřejného nebo soukromého sektoru do odvětví obnovitelných energií. Dosud bylo tímto způsobem dosaženo navýšení prostředků na další kapacitu výroby energie z obnovitelných zdrojů odhadem ve výši 4,8 miliardy EUR. Komise nabízí rovněž přímou podporu soukromému sektoru prostřednictvím iniciativy ElectriFI, jejíž současné investiční portfolio ve výši přibližně 30 milionů EUR by mělo v této fázi dle předpokladu přispět k nově instalované kapacitě obnovitelné energie v přibližné výši 88 MW. A konečně v dubnu roku 2017 Komise spolupořádala kulatý stůl na vysoké úrovni o investicích do udržitelné energie v Africe, jehož účelem bylo podpořit zapojení soukromého sektoru EU do afrického odvětví čisté energie. Na summitu Africké unie a Evropské unie v listopadu 2017 má být schváleno partnerství pro výzkum a inovace v oblasti změny klimatu a udržitelné energie. Dále EU pokračovala ve zvyšování energetické bezpečnosti a spolupracovala s mezinárodními partnery na posílení globálních trhů s energií pomocí transparentnosti a výměny osvědčených postupů. V tomto kontextu zůstává důležitý vztah se Spojenými státy, který je dále rozvíjen prostřednictvím Rady pro energetiku EU-USA a jejích pracovních skupin. Dne 9. června 2017 přijala Komise doporučení Radě Evropské unie povolit jednání o dohodě s Ruskou federací o provozu plánovaného plynovodu Nord Stream 2. Komise usiluje o to, aby v Radě dosáhla dohody se silným mandátem, s nímž by byla připravena jednání s Ruskem zahájit. Nedávný návrh změny směrnice o plynu objasňuje, že plynovody do třetích zemí a ze třetích zemí podléhají společným pravidlům pro vnitřní trh se zemním plynem až po hranici jurisdikce Unie. Mezinárodní dohody s dotčenými třetími zeměmi zůstávají nejvhodnějším nástrojem zajišťujícím existenci soudržného regulačního rámce pro celý plynovod. IV. Energetická unie – cesta k dokončení Díky pokroku dosaženému v roce 2017 je EU na cestě k realizaci projektu energetické unie a k zajištění pracovních míst, růstu a investic. Komise předložila většinu legislativních návrhů nezbytných k vytvoření předvídatelného regulačního rámce a jsou zaváděna opatření umožňující urychlit veřejné a soukromé investice a podporovat sociálně spravedlivý přechod na čistou energii. Je však naléhavě nutné vynaložit další úsilí, aby byla energetická unie dokončena do konce stávajícího mandátu Komise v roce 2019. Proto je nutné skutečně pokročit v přijímání legislativního rámce, provádění rámce umožňujícího dosažení uvedených cílů a zajišťování účasti všech částí společnosti. Vytvoření právního rámce V souladu se společným prohlášením o legislativních prioritách je nutné rychle a úspěšně završit jednání v Evropském parlamentu a Radě a mezi těmito orgány. Spolunormotvůrci již přijali rozhodnutí o výměně informací o mezivládních dohodách mezi členskými státy a třetími zeměmi v oblasti energetiky a nařízení o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek plynu , která zajišťují lepší přeshraniční spolupráci a větší solidaritu v případě krize. Tento měsíc spolunormotvůrci rovněž dospěli k politické dohodě o přezkumu systému EU pro obchodování s emisemi. Tyto příklady dokládají schopnost Evropské unie a jejích orgánů dosahovat významných úspěchů, pokud je k nim politická vůle. Komise spolunormotvůrce vyzývá, aby zachovali celkovou soudržnost zbývajících legislativních návrhů a aby udrželi vysoké ambice tak, aby EU upevnila svou vedoucí úlohu v přechodu na čistou energii, zejména pokud jde o správu, obnovitelné zdroje energie, opatření v oblasti klimatu, energetickou účinnost a inovace v oblasti čisté energie. To EU umožní, aby v rámci facilitativního dialogu v roce 2018 skutečně pokročila v plnění závazků vyplývajících z Pařížské dohody a splnila vysoká očekávání evropských občanů ohledně přechodu na čistou energii. Vytvoření rámce podpory Prioritou v roce 2018 bude podpora investic do inovativních městských projektů v obecném kontextu městské agendy EU. Komise bude ve spolupráci s průkopnickými městy a regiony podporovat meziodvětvové inovativní projekty, které budou moci posloužit jako zkušební platformy nových obchodních modelů a použitých technologií. Takovéto inovativní projekty by měly být napodobovány jak v Evropě, tak na celém světě. Nadcházející summit Jedna planeta v prosinci 2017, třetí zasedání ministrů v rámci iniciativy Mise inovací v květnu 2018 a summit nestátních subjektů o klimatu v San Francisku v září roku 2018 představují vhodné příležitosti pro prezentaci evropského vůdčího postavení v inovacích čisté energie a vedoucí úlohy, kterou v ní hrají evropská města. Komise rovněž zvýší podporu, kterou poskytuje regionům s vysokou spotřebou uhlíku v procesu transformace, a pomůže jim tak vyvíjet krátkodobá řešení i dlouhodobější strategie, které povedou k udržitelné transformaci hospodářství. Toho bude dosaženo kombinací práce národních týmů pro větší počet členských států EU a multilaterální platformy regionů s vysokou spotřebou uhlí a uhlíku v procesu transformace, která bude zřízena v prosinci roku 2017. Další prioritou bude zajistit, aby úsilí jednotlivých odvětví bylo v souladu s úsilím tvůrců politik spočívajícím v podpoře přechodu strategických odvětví, jako je výroba obnovitelné energie, stavebnictví a výroba baterií, na čistou energii. K tomuto procesu dále přispěje zahájení fóra o konkurenceschopnosti průmyslu v oblasti čisté energie.