ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 o strukturální statistice podniků /* COM/2014/0243 final */





Obsah 1............ ÚVOD.. 3 1.1......... Nařízení o strukturální statistice podniků. 3 1.2......... Obsah hlavních souborů údajů. 3 1.3......... Dostupnost strukturálních statistik podniků. 4 1.4......... Publikace v letech 2012 a 2013. 5 2............ ÚČINNOST NAŘÍZENÍ A RELEVANTNOST SOUBORŮ ÚDAJŮ.. 5 2.1......... Dostupnost a úplnost údajů. 5 2.2......... Pravidla důvěrnosti a jejich uplatňování 7 2.3......... Užitečnost strukturálních statistik podniků. 8 3............ PŘESNOST. 9 4............ SOUDRŽNOST A SROVNATELNOST. 9 4.1......... Soudržnost 10 4.2......... Srovnatelnost 10 5............ LHŮTY PRO DODÁNÍ ÚDAJŮ.. 10 6............ DOSTUPNOST A JASNOST. 11 7............ DODRŽOVÁNÍ NAŘÍZENÍ O STRUKTURÁLNÍ STATISTICE PODNIKŮ.. 11 8............ ZATÍŽENÍ PODNIKŮ A OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA JEHO SNÍŽENÍ. 12 8.1......... Souvislosti 12 8.2......... Opatření přijatá za účelem snížení zátěže pro podniky. 13 9............ DALŠÍ VÝVOJ. 13 1. ÚVOD 1.1. Nařízení o strukturální statistice podniků Podle čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 295/2008[1] o strukturální statistice podniků (dále jen „nařízení o strukturální statistice podniků“) „do 29. dubna 2011 a dále každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o statistikách sestavených podle tohoto nařízení, zejména o jejich kvalitě a o zátěži, které pro podniky představují“. Tato zpráva navazuje na zprávu z května 2011[2] předloženou podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 58/97 (dřívější nařízení, nyní nahrazeno výše uvedeným nařízením o strukturální statistice podniků). Tato zpráva podává přehled o pokroku v provádění nařízení o strukturální statistice podniků na základě konečných údajů za rok 2010, tj. referenční rok, pokud jde o strukturální statistiku podniků v oblasti: · služeb, · průmyslu, · obchodu, · stavebnictví, · podnikatelských služeb a · demografie podniků. Poskytuje informace o opatřeních přijatých Komisí pro zajištění vysoké kvality evropské strukturální statistiky podniků a o provádění nařízení o strukturální statistice podniků členskými státy. Rovněž poskytuje informace o zátěži, kterou zajišťování statistiky klade na podniky, a o opatřeních přijatých Eurostatem a členskými státy za účelem snížení této zátěže. 1.2. Obsah hlavních souborů údajů Strukturální statistiky podniků poskytují komplexní přehled o struktuře, rozvoji a rysech evropských podniků jako celku a o jednotlivých sektorech a představují významný příspěvek pro několik dalších oblastí, jako jsou národní účty, krátkodobé statistiky a registry hospodářských subjektů. Obecně pokrývají údaje všechna odvětví kromě zemědělství a osobních služeb. Údaje se shromažďují pro následující proměnné: · proměnné týkající se výstupů (např. obrat a přidaná hodnota), · proměnné týkající se vstupů práce (např. zaměstnanost a odpracované hodiny), vstupů zboží a služeb (např. nákup celkem) a kapitálových vstupů (např. investice do hmotných aktiv) a · proměnné demografie podniků (např. soubor aktivních podniků, počet nově vytvořených podniků a počet uzavřených podniků). Z výše uvedených skutečností se navíc odvozují některé další významné ukazatele v podobě podílů určitých měnových proměnných nebo hodnot na obyvatele. Všechny členské státy zasílají podle požadavků nařízení Komise (ES) č. 251/2009[3] několik souborů údajů. Hlavními soubory údajů jsou: · roční statistiky podnikání (všechny ukazatele jsou zveřejněny podle zemí na úrovni třídy (čtyřmístný číselný kód) NACE Rev. 2[4]), · roční statistiky podnikání v členění podle velikostních skupin (všechny ukazatele jsou zveřejněny podle zemí na úrovni skupiny (třímístný číselný kód) NACE Rev. 2, přičemž velikostní skupina je určena počtem zaměstnaných osob), · roční regionální statistiky (čtyři ukazatele jsou zveřejněny podle regionu NUTS 2 na úrovni oddílu (dvoumístný číselný kód) NACE Rev. 2) a · roční demografické statistiky v členění podle právní formy nebo velikostních skupin zaměstnanců (ukazatele jsou zveřejněny podle zemí na úrovni třídy (čtyřmístný číselný kód) NACE Rev. 2). Většinu údajů shromažďují národní statistické úřady pomocí statistických šetření, z registrů hospodářských subjektů nebo z různých administrativních zdrojů. K zajištění kvality poskytovaných strukturálních statistik podniků používají členské státy v závislosti na zdroji údajů různé statistické metody, např. výpočet odhadů, odhad založený na modelu nebo různé podoby imputace. Všechny údaje získané od členských států podléhají před zveřejněním na internetových stránkách Eurostatu kontrole kvality. 1.3. Dostupnost strukturálních statistik podniků Všechny údaje poskytnuté členskými státy za rok 2010, tj. referenční rok, i souhrnné výsledky EU jsou od listopadu 2012 volně dostupné na internetových stránkách Eurostatu. Oddíl strukturálních statistik podniků lze na těchto stránkách snadno nalézt pod názvem „Industry, trade and services“ (Průmysl, obchod a služby)[5] nebo pomocí vyhledávací funkce[6]. 1.4. Publikace v letech 2012 a 2013 Kromě zpřístupnění na internetových stránkách Eurostatu se výsledky rovněž objevily v řadě článků zveřejněných v nově uspořádaném oddílu stránek Statistics Explained[7] týkajícím se evropských podniků. Stránky Statistics Explained jsou založeny na technologii typu wiki web 2.0 a jejich hlavním účelem je poskytovat vysvětlení evropské statistiky pomocí prezentace údajů a poukázání na to, co je na těchto údajích zajímavé nebo překvapivé, při zohlednění všech nezbytných podkladových informací. Strukturální statistiky podniků byly rovněž použity v mnoha dalších publikacích. V roce 2012 a 2013 se významně podílely na ročence Eurostatu, příručce Eurostatu a regionální ročence. 2. ÚČINNOST NAŘÍZENÍ A RELEVANTNOST SOUBORŮ ÚDAJŮ 2.1. Dostupnost a úplnost údajů Tabulky 1, 2 a 3 ukazují, že celkově vzato jsou údaje zaslané členskými státy přiměřeně úplné pro všechny moduly strukturálních statistik podniků. Země se považují za „velké“, „střední“ nebo „malé“ podle jejich podílu na celkové přidané hodnotě EU v podnikové ekonomice. Chybějící údaje byly vysvětleny tím, že se vyskytly problémy ve výpočtu některých ukazatelů, že některé údaje nebyly pro referenční rok 2010 k dispozici, chyběly zdroje údajů pro regionální údaje a údaje za činnostní jednotky a že údaje byly k dispozici až po uplynutí lhůty pro předání údajů nebo nebyly poskytnuty nulové hodnoty. Země přislíbily, že při příštím předávání údajů poskytnou úplné soubory údajů (referenční rok 2011). Dostupnost strukturálních statistik podniků na internetových stránkách Eurostatu však byla omezena skutečností, že některé údaje, zejména v případě malých zemí, jsou důvěrné. Tabulka 1: Dostupnost a důvěrnost konečných údajů za rok 2010 o službách, průmyslu, obchodu a stavebnictví, NACE Rev. 2 Země[8] || Podíl zaslaných buněk celkem na buňkách požadovaných nařízením o strukturální statistice podniků v % || Podíl důvěrných buněk na zaslaných buňkách v % Velké země || 94 || 10 Střední země || 92 || 15 Malé země[9] || 98 || 24 VŠECHNY || 95 || 18 Výsledky za rok 2010 pro 27 členských států EU a Norsko ve srovnání s předchozí zprávou Evropskému parlamentu a Radě ukázaly 5% nárůst v dostupnosti údajů. Zejména malé země poskytly více údajů o čtyřech sektorech uvedených v tabulce 1. Podobně byla velmi dobrá dostupnost údajů (95 %) v případě statistiky podnikatelských služeb (tabulka 2) a demografie podniků (tabulka 3). K této vysoké míře dostupnosti údajů významně přispěly také malé země. K vysoké dostupnosti údajů přispěla také skutečnost, že se některé členské státy rozhodly neoznačit hodnoty některých ukazatelů za důvěrné, ačkoli tak mohly učinit. Tabulka 2: Dostupnost a důvěrnost konečných údajů za rok 2010 o podnikatelských službách, NACE Rev. 2 Země || Podíl zaslaných buněk celkem na buňkách požadovaných nařízením o strukturální statistice podniků v % || Podíl důvěrných buněk na zaslaných buňkách v % Velké země || 100 || 0 Střední země || 97 || 10 Malé země || 90 || 15 VŠECHNY || 95 || 11 Tabulka 3: Dostupnost a důvěrnost konečných údajů za rok 2010 o demografii podniků, NACE Rev. 2 Země || Podíl zaslaných buněk celkem na buňkách požadovaných nařízením o strukturální statistice podniků v % || Podíl důvěrných buněk na zaslaných buňkách v % Velké země || 99 || 10 Střední země || 91 || 12 Malé země || 98 || 13 VŠECHNY || 95 || 12 2.2. Pravidla důvěrnosti a jejich uplatňování Tabulky v odstavci 2.1 ilustrují, do jaké míry se kvůli důvěrnosti údajů snížila jejich dostupnost. Všechny členské státy uplatnily podobná pravidla důvěrnosti, zejména proto, aby zabránily uvolnění údajů týkajících se jednoho nebo více konkrétních podniků. V několika členských státech byl navíc tento přístup doplněn o „pravidlo dominantního postavení“, podle něhož údaje nebyly zveřejněny, pokud jeden respondent převažoval v číselných údajích o více než určité stanovené procento. Tato procenta se mezi členskými státy mírně lišila. Procentní podíly údajů označených jako důvěrné se pohybují v rozmezí od 0 % do 24 %, přičemž v důsledku výše uvedených pravidel byly vyšší podíly zaznamenány u středních a malých zemí. Míry důvěrnosti byly v případě statistik sektorů služeb, průmyslu, obchodu a stavebnictví za rok 2010 nicméně o 4 % nižší než v předchozí zprávě. Kromě toho, že byla uplatněna pravidla důvěrnosti na údaje na úrovni země, nebyly do zveřejněných statistik rovněž zahrnuty některé údaje na úrovni EU, a to z důvodu ochrany důvěrných vnitrostátních údajů. Pravidla určující okolnosti, za nichž nesmí být zveřejněny údaje za EU celkem, jsou stanovena v chartě o důvěrnosti přijaté všemi členskými státy. Z důvodu důvěrnosti proto nemohlo být zveřejněno 8,3 % souhrnných výsledků EU za rok 2010, tj. referenční rok, pokud jde o statistiky v oblasti služeb, průmyslu, obchodu a stavebnictví. V důsledku pravidel důvěrnosti nebylo zveřejněno 14 % souhrnných výsledků EU týkajících se podnikatelských služeb a demografie podniků. Počty a procentní podíly buněk důvěrných údajů jsou uvedeny v následující tabulce. Tabulka 4: Důvěrnost hlavních proměnných v ročních podnikových statistikách, pro které byly zveřejněny agregované statistiky EU 2010 podle všech úrovní NACE Rev. 2 Oblast strukturálních statistik podniků || Celkový počet buněk údajů || Počet buněk důvěrných údajů || Důvěrné údaje (%) Služby || 5 569 || 679 || 12,2 Průmysl || 8 008 || 457 || 5,7 Obchod || 2 092 || 170 || 8,1 Stavebnictví || 732 || 56 || 7,7 Celkem (služby, průmysl, obchod a stavebnictví) || 16 401 || 1 362 || 8,3 Podnikatelské služby || 151 || 21 || 13,9 Demografie podniků || 18 532 || 2 700 || 14,6 2.3. Užitečnost strukturálních statistik podniků Ukazatelem užitečnosti strukturálních statistik podniků je počet stažení z internetových stránek Eurostatu. Čísla v následující tabulce platí pro období říjen 2012 až srpen 2013, během nějž byly údaje za rok 2010 k dispozici. Tabulka 5: Počet stažení Oblast strukturálních statistik podniků || Počet stažení 127 574 Služby, průmysl, obchod a stavebnictví || 106 594 Průmysl a stavebnictví || 59 540 Obchod || 20 302 Služby || 13 885 Regionální údaje – všechny sektory || 12 867 Podnikatelské služby || 5 954 Demografie podniků || 15 026 3. PŘESNOST Pro měření přesnosti strukturálních statistik podniků nařízení Komise (EU) č. 275/2010[10] požaduje, aby všechny členské státy Eurostatu každoročně poskytovaly informace o kvalitativních ukazatelích, jako jsou variační koeficienty. Také musí podávat zprávu o použité metodice shromažďování a zpracování údajů. Na základě informací poskytnutých všemi členskými státy provedl Eurostat pro referenční rok 2010 hodnocení, jehož hlavní části jsou obsaženy v této zprávě. Členské státy si mohou zvolit nejúčinnější a nejefektivnější způsob shromažďování a zpracování údajů v souladu s vnitrostátními zvláštnostmi (např. velikostní třída, ekonomická činnost a regiony) a dostupnými administrativními zdroji. Za účelem hodnocení kvality údajů na úrovni EU vypočetl Eurostat na základě vnitrostátních variačních koeficientů souhrnné variační koeficienty EU pro šest ukazatelů a pro všechny sektory na úrovni sekce (jednomístný číselný kód) NACE Rev. 2. Tabulka 6: Souhrnné variační koeficienty (VK) EU pro statistiky služeb, průmyslu, obchodu a stavebnictví (%) 2010 || Podíl variačních koeficientů EU (%) Variační koeficienty EU[11] || Počet podniků || Obrat || Přidaná hodnota || Osobní náklady || Hrubé investice || Počet zaměstnaných osob 0,0–0,5 || 69 || 62 || 69 || 85 || 0 || 100 0,6–1,5 || 23 || 31 || 31 || 8 || 31 || 0 1,6–2,5 || 8 || 0 || 0 || 8 || 31 || 0 >2,5 || 0 || 8 || 0 || 0 || 38 || 0 Výše uvedená tabulka ukazuje, že souhrnné variační koeficienty EU pro proměnné jsou ve většině případů nižší než 1,5, s výjimkou proměnné „hrubých investic“, u které se koeficienty většinou pohybují mezi 0,6 a 2,5. Variační koeficienty jsou obecně nižší pro průmysl a mírně vyšší pro stavebnictví, obchod a služby. 4. SOUDRŽNOST A SROVNATELNOST Jak je uvedeno výše, členské státy by měly podávat zprávu za každý referenční rok a poskytovat informace o metodice shromažďování a zpracování údajů. 4.1. Soudržnost Soudržnost souvisí s tím, do jaké míry statistická správnost umožňuje kombinovat údaje z různých zdrojů. Eurostat se proto snaží určit společné rysy strukturálních statistik podniků a dalších šetření podniků a stanovit, do jaké míry jsou konzistentní. Strukturální statistiky podniků lze používat vedle statistik z řady dalších zdrojů, např. registrů hospodářských subjektů, národních účtů, šetření nákladů práce, statistik pracovních sil, demografie podniků a krátkodobých statistik. Analýza soudržnosti strukturálních statistik podniků a dalších statistických zdrojů odhalila řadu rozdílů v údajích i použitých metodikách. U jednotlivých statistických zdrojů se zvolí metodika, která nejlépe odpovídá účelům tohoto zdroje, a proto se mezi jednotlivými zdroji objevují rozdíly v metodikách. 4.2. Srovnatelnost Statistiky služeb, průmyslu, obchodu a stavebnictví jsou srovnatelné v čase a napříč zeměmi teprve počínaje referenčním rokem 2005, protože některé země provedly před tímto rokem změny metodiky a rozsahu. Zavedení nové klasifikace činností (NACE Rev. 2) v roce 2008 vylučuje přenos jakýchkoli časových řad přes tento rok. Statistiky podnikatelských služeb a demografie podniků jsou srovnatelné od roku 2008, od kterého je toto zjišťování povinné. 5. LHŮTY PRO DODÁNÍ ÚDAJŮ Lhůty, ve kterých musí členské státy dodat údaje za příslušný referenční rok, stanovené nařízením o strukturální statistice podniků jsou následující: · 10 měsíců po skončení roku pro předběžné statistiky služeb, průmyslu, obchodu a stavebnictví a · 18 měsíců po skončení roku pro konečné údaje pro všechny sektory. Pro referenční rok 2010 dodalo své údaje včas za všechny oblasti strukturálních statistik podniků 19 zemí. Některým členským státům byly z ustanovení nařízení o strukturální statistice podniků povoleny odchylky, aby mohly provést potřebné úpravy svých národních statistických systémů. Estonsku a Francii byly povoleny úplné odchylky pro statistiky podnikatelských služeb. 6. DOSTUPNOST A JASNOST Všechny strukturální statistiky podniků jsou dostupné bezplatně na internetových stránkách Eurostatu v oddílu „Industry, trade and services“ (Průmysl, obchod a služby) společně s podrobným vysvětlením metodických otázek, které mohou mít pro uživatele význam[12]. Národní statistické úřady rovněž zveřejňují strukturální statistiky podniků na vnitrostátní úrovni, což činí údaje pro uživatele snáze dostupnějšími. 7. DODRŽOVÁNÍ NAŘÍZENÍ O STRUKTURÁLNÍ STATISTICE PODNIKŮ Dodržování nařízení o strukturální statistice podniků členskými státy se posuzuje z hlediska úplnosti poskytnutých údajů, počtu verzí obdržených před zveřejněním konečných údajů a toho, zda byly údaje poskytnuty ve stanovených lhůtách. Dosažená míra dodržování nařízení u údajů za rok 2010 ukazuje zlepšení oproti míře dodržování zaznamenané v předchozí zprávě. Většina zemí nyní poskytuje údaje promptněji než v minulosti, ačkoli některé země lhůty nadále nedodržují, což vedlo k opožděnému zveřejnění agregovaných statistik EU. Před zveřejněním konečných údajů poskytl každý členský stát v průměru 1,4 verzí údajů. Tabulka 7 uvádí celkové posouzení dodržování pro všech 27 členských států EU a Norsko ve všech oblastech, na něž se vztahuje nařízení o strukturální statistice podniků, za referenční rok 2010. Země byly ohodnoceny jedním ze čtyř stupňů dodržování: · VD = velmi dobré dodržování. Všechny požadované údaje (s malými výjimkami) byly poskytnuty včas (90 % nebo více). · D = dobré dodržování. Několik prvků chybělo nebo došlo k menšímu zpoždění v poskytnutí údajů (70 do 89 %). · Č = údaje byly částečně k dispozici, ale velké části požadovaných informací chyběly nebo nebyly dodrženy lhůty (10 do 69 %). · N = velká část údajů chyběla nebo došlo k velkému zpoždění v dodání údajů (méně než 10 %). Tabulka 7: Celkové posouzení dodržování Země || Celková míra AT, BE, BG, CZ, DE, EE, ES, FI, FR, HU, LT, LV, NO, PT, RO, SI, SK || VD CY, DK, IE, IT, LU, NL, PL, SE, UK || D EL, MT || Č - || N Výše uvedená tabulka ukazuje, že většina členských států měla „velmi dobrou“ nebo „dobrou“ míru dodržování. Eurostat podnikl kroky s cílem zvýšit míru dodržování dvěma způsoby: podáváním zpráv o prováděném monitorování dodržování a poskytnutím nástroje pro validaci údajů členským státům. Eurostat v současnosti předkládá řídící skupině pro strukturální statistiku podniků dvakrát ročně zprávu o dodržování a jednou ročně rovněž podává zprávu skupině ředitelů pro podnikovou statistiku. V několika případech zaslal generální ředitel Eurostatu také dopisy předsedům národních statistických úřadů. Eurostat prověřil způsoby snížení počtu verzí údajů zasílaných členskými státy před zveřejněním konečných údajů. Vyvinul nástroj pro validaci údajů, který mohou členské státy používat ke kontrole přesnosti a možné důvěrnosti před odesláním údajů Eurostatu. 8. ZATÍŽENÍ PODNIKŮ A OPATŘENÍ ZAMĚŘENÁ NA JEHO SNÍŽENÍ 8.1. Souvislosti Aby se mohl Eurostat rychle přizpůsobovat proměnlivému hospodářskému prostředí a pohotově reagovat na nové potřeby uživatelů požadujících statistiky, snaží se neustále hledat různé způsoby, jak učinit Evropský statistický systém (ESS) z hlediska strukturálních statistik podniků pružnějším. Opatření, která by mohla pomoci dosáhnout pružného, vysoce kvalitního systém statistiky podniků, však musí podléhat omezením implicitně daným cílem snížit statistické zatížení respondentů, zejména podniků, a omezenými zdroji, které mají národní statistické úřady k dispozici. Práce s těmito omezeními znamená, že Eurostat musí usilovat o racionální vývoj podnikových statistik hledáním součinnosti, stanovením priorit a zaměřením na evropské cíle. V souladu se sdělením o vizi pro příští desetiletí (KOM(2009) 404) byl zahájen projekt vytvoření rámcového nařízení pro integraci statistik podnikání (FRIBS), které zjednoduší tvorbu statistik podniků poskytnutím společné infrastruktury a vymezením konzistentních požadavků na údaje. 8.2. Opatření přijatá za účelem snížení zátěže pro podniky Eurostat průběžně spolupracuje s národními statistickými úřady na hledání způsobů, jak snížit zatížení podniků na základě zjednodušení požadavků na údaje a současně zajistit, aby dostupné statistiky odpovídaly potřebám uživatelů. Po několika konzultacích s hlavními uživateli strukturálních statistik podniků uvnitř i vně Komise určil Eurostat řadu možných způsobů snížení zátěže pro národní statistické úřady a podniky. Tato opatření souvisejí s požadavky kladenými na podniky působící v oblasti finančních služeb, podrobnostmi požadovanými u souborů údajů za více let a nepokračování v souborech údajů založených na činnostních jednotkách. Kromě výše uvedených změn v současnosti probíhá přezkum seznamu požadovaných ukazatelů, který zohlední návrhy Výboru pro Evropský statistický systém (ESSC) na oblasti, které nemají být upřednostňovány. Některé kroky provedené členskými státy za účelem snížení zátěže pro podniky souvisely se shromažďováním údajů strukturálních statistik podniků. Většina členských států často používala výběrová šetření a členské státy zavedly nové strategie výběru, aby snížily zátěž pro podniky i náklady pro národní statistické úřady. Řada zemí navíc z šetření vyloučila malé podniky a místo toho používala administrativní zdroje údajů v kombinaci s odhady. Mnoho členských států ve značné a stále větší míře upřednostňuje používání administrativních zdrojů údajů namísto provádění šetření. V používání výhradně administrativních údajů, které se od statistických údajů obvykle liší, však existuje několik překážek, např. pokud jde o použité definice, formáty, kódy a předávací protokoly. Národní statistické úřady spolupracují s orgány odpovědnými za administrativní údaje a snaží se tyto překážky překonat, což by jim umožnilo administrativní údaje více využívat a zjednodušit proces shromažďování údajů. Některé země vytvořily a zavedly online systémy pro shromažďování ročních fiskálních a statistických informací. Tyto systémy využívají moderní informační technologie a mohou zlepšit kvalitu údajů a zkrátit dobu potřebnou k jejich vkládání a zpracování. Zatížení podniků je bráno v úvahu, kdykoli se provádějí změny požadavků na údaje nebo procesů zpracování údajů. Hlavním cílem však zůstává nákladově efektivní zajišťování vysoce kvalitních strukturálních statistik podniků, které odpovídají potřebám uživatelů. 9. DALŠÍ VÝVOJ Evropský statistický systém (ESS) se neustále snaží reagovat na nově se objevující potřeby statistických údajů a současně snižovat jak zatížení respondentů, tak náklady na tvorbu statistik. Eurostat vytvořil program pro modernizaci evropských statistik podnikání a obchodu (MEETS)[13], který probíhal šest let, od roku 2008 do roku 2013. Jeho hlavním výsledkem byl návrh praktických kroků pro modernizaci podnikových statistik, např. vytvoření cíleného souboru ukazatelů a provedení přezkumu priorit. Realizace tohoto návrhu bude v následujících letech vyžadovat značné odhodlání a investice ze strany ESS. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 ze dne 11. března 2008 o strukturální statistice podniků (přepracované znění), Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 13. [2] KOM(2011) 242 v konečném znění. [3] Nařízení Komise (ES) č. 251/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o datové soubory, které se sestavují pro strukturální statistiku podniků, a nezbytné úpravy po revizi statistické klasifikace produkce podle činností (CPA), Úř. věst. L 86, 31.3.2009, s. 170. [4] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech, Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1. [5] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Category:Structural_business_statistics [8] Za účelem snížení zátěže podniků a nákladů národních statistických úřadů mohou členské státy označovat údaje, které mají být využity jako „příspěvek pouze k evropským úhrnům“, jako CETO. Eurostat takové údaje nezveřejňuje a nejsou označeny jako CETO, pokud je členské státy zveřejní vnitrostátně. Použití označení CETO závisí na podílu členského státu na celkové přidané hodnotě v podnikové ekonomice takto: velké země: DE, FR, IT, UK, střední země: BE, DK, ES, GR, IE, NL, AT, PL, PT, FI, SE, NO a malé země: BG, CZ, EE, CY, LV, LT, LU, HU, MT, RO, SI, SK. [9] Údaje pro Maltu jsou z roku 2009. [10] Nařízení Komise (EU) č. 275/2010 ze dne 30. března 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008, pokud jde o kritéria hodnocení kvality strukturální statistiky podniků, Úř. věst. L 86, 1.4.2010, s. 1. [11] Variační koeficienty byly vypočteny pro konečné údaje za rok 2010 pro řady 1A, 2A, 3A a 4A (přílohy I–IV) na úrovni sekce (jednomístný číselný kód) NACE Rev. 2. [12] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home. [13] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES ze dne 16. prosince 2008 o programu modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS), Úř. věst. L 340, 19.12.2008.