SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o uzavření mezivládní dohody pro provozní činnosti Evropského programu monitorování Země (GMES) od roku 2014 do roku 2020 /* COM/2012/0218 final */





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ o uzavření mezivládní dohody pro provozní činnosti Evropského programu monitorování Země (GMES) od roku 2014 do roku 2020 (Text s významem pro EHP) 1. Úvod Cílem programu GMES je vytvořit vysoce kvalitní evropskou kapacitu pro pozorování Země. V době, kdy mezinárodní partneři EU do těchto kapacit výrazně investují, má koordinovaná reakce EU strategický význam. Služby GMES jako takové budou přínosem pro široké spektrum evropských politik. Program rovněž představuje významný potenciál pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst, v souladu se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Budoucí program GMES: aktuální situace Ve svém sdělení nazvaném „Rozpočet – Evropa 2020“[1] Komise s ohledem na omezení rozpočtu EU na financování tohoto typu rozsáhlého projektu navrhla financovat Evropský program monitorování Země (GMES) mimo příští víceletý finanční rámec (VFR). Komise je nicméně pevně odhodlána zajistit úspěch GMES a v této souvislosti přijala v listopadu 2011 sdělení[2] obsahující hlavní prvky pro určení vhodného řízení a dlouhodobého financování programu GMES od roku 2014. Komise zejména navrhla zřízení zvláštního fondu GMES, do kterého by finančně přispívalo všech 27 členských států EU v závislosti na svém hrubém národním důchodu (HND), podobně jako u Evropského rozvojového fondu. K tomu je zapotřebí, aby členské státy EU zasedající v Radě uzavřely mezivládní dohodu. Řízení fondu by mělo být svěřeno Komisi. Dne 16. února 2012 přijal Evropský parlament usnesení o budoucnosti GMES, v němž uvádí, že upřednostňuje financování GMES v rámci VFR. Sdělení bylo rovněž projednáváno v Radě, zejména otázka financování prostřednictvím mezivládního fondu, nedospělo se však k žádným závěrům. Rizika spojená se zpožděním V programu GMES nedošlo od počátku v roce 1998 k překročení nákladů ani k významným zpožděním. Případné přerušení provozních činností by však poškodilo uživatele a ohrozilo dosavadní investice a důvěryhodnost programu. Navíc by vedlo k překročení nákladů. V předprovozní fázi vedly služby GMES k významným synergiím v oblasti vnitrostátních nebo regionálních investic. Od začátku roku 2012 jsou v provozu dvě služby GMES: služba GMES pro monitorování země a služba GMES pro nouzovou reakci, které nyní využívají příslušné skupiny uživatelů. Přerušení poskytování těchto služeb by vedlo ke značnému nedostatku informací a mělo by nepříznivý dopad na činnosti uživatelů. To by platilo i pro ostatní služby GMES, které jsou poskytovány předprovozním způsobem, jako jsou služby GMES pro monitorování moře a monitorování atmosféry, nebo pro služby GMES pro bezpečnost a změnu klimatu, služeb, které jsou stále ve fázi vývoje. V tomto ohledu současné nejistoty při přípravě provozní fáze již brání zapojení zúčastněných stran, ať už jde o civilní ochranu, životní prostředí nebo vědeckou obec nebo o soukromé společnosti, zejména malé a střední podniky v oblasti navazujících služeb. Rovněž hrozí, že nejistoty ohledně provozní fáze povedou k obtížím při zavádění vesmírné složky, pro kterou budou první tři družice Sentinel připraveny k vypuštění v roce 2013. Rada Evropské kosmické agentury (ESA) se na svém zasedání v dubnu 2012 vyjádřila pochybnosti o tom, zda je vhodné povolit jejich vypuštění bez jasnějších informací o provozních činnostech a budoucích institucionálních ujednáních. Zpoždění vypuštění by vedlo ke značným dodatečným nákladům, zejména na uskladnění družic ve vhodných podmínkách. V důsledku nedávné ztráty družice ENVISAT[3], která již zdaleka překročila svou jmenovitou životnost, potřebují evropští uživatelé údaje družice Sentinel ještě naléhavěji. Přestože Komise svůj postoj ohledně financování GMES mimo víceletý finanční rámec nezměnila, je i nadále odhodlána podporovat úsilí členských států o uzavření potřebné mezivládní dohody a připravit nezbytné předpisy pro provozní činnosti systému GMES včas, aby nedošlo k narušení programu. Uzavření mezivládní dohody, doprovázené nařízením, kterým se uvedená dohoda provádí, a finančním nařízením, bude trvat určitou dobu. Jelikož tyto právní akty musí být v platnosti již 1. ledna 2014, Komise naléhavě vyzývá členské státy, aby zahájily přípravu mezivládní dohody bez dalších odkladů. S cílem usnadnit probíhající diskuse je v příloze tohoto sdělení obsažen podrobnější návrh hlavních prvků mezivládní dohody, které mohou sloužit jako základ pro jednání. 2. Fond GMES Ve svém sdělení z listopadu 20112 Komise potvrdila, že maximální finanční částka potřebná pro činnosti GMES v období od roku 2014 do roku 2020 činí 5 841 milionů EUR ve stálých cenách. Z možných řešení financování GMES byly dosud zkoumány tři varianty, přičemž všechny byly mimo finanční rámec od roku 2014: zvláštní fond GMES (podobný modelu zvolenému pro Evropský rozvojový fond), možnost posílené spolupráce (která by znamenala zapojení členských států s velkým zájmem o tento program), a konečně možnost účasti průmyslu, kdy by odpovědnost a financování sdílely hospodářské subjekty. Komise ve svém hodnocení také uvedla, že nepodporuje poslední dvě uvedené možnosti, neboť posílená spolupráce by na jednu stranu ohrozila rozměr programu zahrnující všech 27 členských států a na druhou stranu zkušenosti s projektem Galileo již ukázaly, že by v krátkodobém horizontu bylo obtížné přilákat a udržet soukromý sektor a že tato možnost není v souladu s rozměrem programu, kterým je veřejný zájem. Z těchto důvodů Komise navrhla vytvořit zvláštní fond GMES. Základem tohoto fondu by měly být příspěvky všech 27 členských států. Přestože se jedná o rozhodnutí, které nakonec spadá výhradně do pravomoci členských států, vyzývá Komise všechny členské státy, aby se k tomuto úsilí připojily s cílem zjistit a upevnit evropský rozměr programu GMES. To by vyžadovalo mezivládní dohodu mezi všemi členskými státy EU zasedajícími v Radě. Hlavní prvky takové dohody jsou podrobněji uvedeny v příloze tohoto sdělení. Mezivládní dohoda by určovala finanční příspěvky všech 27 členských států EU na základě jejich hrubého národního důchodu (HND) za období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Zřídila by „Radu GMES“ jakožto hlavní kontrolní orgán fondu, který by byl zejména oprávněn přijímat souhrnný rozpočet, schvalovat plnění rozpočtu a účetní závěrku za předchozí rok, schvalovat uzavření veškerých dohod s členskými státy, třetími zeměmi, mezinárodními vládními a nevládními organizacemi nebo vnitrostátními organizacemi členských států. V zájmu zajištění nepřetržité činnosti programu by měla být od 1. ledna 2014 do ratifikace 27 členskými státy prozatímně prováděna některá ustanovení týkající se fondu GMES. 3. Provádění programu finacovaného fondem GMES Mezivládní dohoda je prvním krokem v budování programu GMES po roce 2013, který by měl být dále rozvinut, pokud jde o podrobné způsoby realizace, v nařízení provádějícím uvedenou dohodu. Nařízení o provozních činnostech GMES by mělo obsahovat pravidla, která tvůrcům politik v EU a jejích členských státech zajistí nepřetržité poskytování přesných a spolehlivých údajů a informací týkajících se otázek životního prostředí, změny klimatu a bezpečnostních záležitostí. Mělo by rovněž přispívat k hospodářské stabilitě a růstu tím, že prostřednictvím plného a otevřeného přístupu k informacím a údajům získaným pozorováním v rámci GMES podpoří komerční využití v mnoha rozličných odvětvích. Uvedené nařízení by mělo stanovit pravidla pro správu, řízení, provádění, účetnictví, audit a absolutorium použitelná pro fond GMES. Mělo by být přijato Radou a Evropským parlamentem na návrh Komise. Rovněž by mělo obsahovat ustanovení o plánování a provádění akcí GMES, včetně pravidel týkajících se dohod o přenesení pravomoci, zadávání zakázek a udělování grantů. Také by mělo obsahovat vhodná ustanovení, která Komisi umožní při sledování a monitorování provádění GMES využívat odborných znalostí třetích stran. V zájmu zajištění dlouhodobého trvání GMES je důležité, aby měl program GMES, bez ohledu na zvolenou strukturu, jak nezbytnou provozní kapacitu, zejména pokud jde o zdroje a know-how, tak i vhodné právní možnosti k jejich užití a k provádění akcí GMES, aby byly cíle programu v souladu s očekáváními uživatele splněny. 4. Závěry Vzhledem k době potřebné k přípravě nezbytných opatření pro provozní fázi a riziko přerušení činnosti, Komise: – vyzývá členské státy, aby zahájily opatření nezbytná pro včasné přijetí mezivládní dohody a nařízení pro provozní činnosti programu GMES, a – znovu zdůrazňuje svůj závazek podporovat členské státy v tomto procesu. Příloha Hlavní prvky návrhu mezivládní dohody o zřízení mezivládního fondu pro Evropský program monitorování Země (GMES) na období 2014 až 2020 mezi zástupci vlád členských států Evropské unie, zasedajícími v Radě, o financování Evropského programu monitorování Země (GMES) na období 2014 až 2020 ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ, vzhledem k těmto důvodům: (1) [Velké počáteční písmeno …]. (2) [Velké počáteční písmeno …]. (3) [Velké počáteční písmeno …]. SE DOHODLI TAKTO: Zřízení fondu GMES 1. Touto dohodou členské státy mezi sebou zřizují fond na financování Evropského programu monitorování Země zvaného GMES, dále jen „fond GMES“. 2. Fond GMES financuje veškeré provozní činnosti a akce programu GMES. Za tímto účelem může využít všechny finanční nástroje, které jsou považovány za nezbytné nebo nejvhodnější k dosažení cílů GMES. 3. Fond GMES má nařízení, které stanoví pravidla pro správu, řízení, provádění, účetnictví, absolutorium a audit použitelná pro tento fond. Nařízení přijímá Rada a Evropský parlament na návrh Komise. 4. Uvedené nařízení obsahuje ustanovení týkající se fungování fondu GMES a plánování a provádění akcí GMES, včetně pravidel, kterými se řídí svěření pravomocí Komisi, pravidel týkajících se dohod o přenesení pravomoci s agenturami, které se řídí právem Unie, subjekty zřízenými Společenstvími a ostatními specializovanými subjekty Unie a vnitrostátními či mezinárodními veřejnými subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřenými výkonem veřejné služby, a pravidel pro zadávání zakázek a udělování grantů. 5. Nařízení dále stanoví pro členské státy povinnost kontroly a auditu při plnění rozpočtu, jakož i z toho vyplývající odpovědnosti. Stanoví rovněž odpovědnosti a podrobná pravidla pro každý subjekt, na který jsou přeneseny pravomoci týkající se správy rozpočtu, pokud jde o jejich podíl na vynakládání vlastních výdajů. Dohled a řízení 6. Na fond GMES dohlíží rada GMES, do níž každý členský stát jmenuje jednoho svého zástupce a které předsedá Komise. 7. Řízení fondu GMES je svěřeno Komisi. Komise zajišťuje finanční plnění rozpočtu schváleného radou GMES a zajišťuje finanční provádění projektů a programů. 8. Komise provádí akce financované fondem GMES. Za tímto účelem může prováděcí úkoly svěřit: a) agenturám, které se řídí právem Unie; b) subjektům zřízeným Společenstvími a ostatním specializovaným subjektům Unie, pokud je to slučitelné s úkoly jednotlivých subjektů stanovenými v základním právním aktu; c) vnitrostátním nebo mezinárodním veřejnoprávním subjektům nebo subjektům soukromého práva pověřeným výkonem veřejné služby, které poskytují dostatečné finanční záruky a dodržují podmínky uvedené v nařízení, kterým se tato dohoda provádí. 9. Při tom však Komise nesmí přenést pravomoci, které má na základě Smluv nebo této dohody, pokud je s nimi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu. 10. Pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek budou rozhodnutí Komise vykonatelná v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rada GMES 11. Rada GMES je zmocněna kvalifikovanou většinou dvou třetin svých členů s hlasovacím právem: a) přijímat souhrnný rozpočet a schvalovat plnění rozpočtu a účetní závěrku za předchozí rok, jakož i stav aktiv a závazků fondu GMES, po zvážení zprávy externího auditora; b) rozhodovat o jakýchkoli opatřeních programů financování, též prostřednictvím specializovaných finančních nástrojů; c) rozhodovat o podmínkách pro přistoupení třetích zemí; d) schvalovat uzavření jakýchkoli dohod s členskými státy, třetími zeměmi, mezinárodními vládními a nevládními organizacemi nebo vnitrostátními organizacemi členských států. 12. Rada GMES je zmocněna prostou většinou svých členů s hlasovacím právem: a) rozhodovat o úpravě ročních příspěvků svých členských států do fondu GMES; b) jmenovat auditory a rozhodovat o délce jejich funkčních období; c) přijímat svůj jednací řád; d) přijímat doporučení členským státům týkající se změn této dohody; e) provádět jakákoli řídicí opatření, která nebyla svěřena Komisi a která jsou odůvodněna řádným fungováním fondu GMES. 13. Rada GMES jednomyslným hlasováním členských států GMES rozhoduje o vyloučení členského státu, o podmínkách takového vyloučení, jakož i rozpuštění či likvidaci fondu GMES. 14. Každý členský stát má v radě GMES takový počet hlasů, který je přímo úměrný jejich příspěvku do fondu GMES. Členský stát však v radě GMES nemá žádný hlas, pokud výše jeho nedoplatku příspěvků překročí vyměřenou částku jeho příspěvků za běžný rozpočtový rok. Členské státy, které se zdrží hlasování, jsou považovány za nehlasující. 15. Celkový počet hlasů činí 999 a je rozdělen takto: Členský stát || Počet hlasů Belgie || 29 Bulharsko || 3 Česká republika || 12 Dánsko || 19 Německo || 203 Estonsko || 1 Irsko || 12 Řecko || 17 Španělsko || 85 Francie || 157 Itálie || 126 Kypr || 1 Lotyšsko || 2 Litva || 2 Lucembursko || 3 Maďarsko || 8 Malta || 1 Nizozemsko || 48 Rakousko || 24 Polsko || 29 Portugalsko || 14 Rumunsko || 10 Slovinsko || 3 Slovensko || 6 Finsko || 15 Švédsko || 31 Spojené království || 138 Celkem || 999 16. Rada GMES může dát Komisi mandát a veškeré další vyžadované pravomoci, nad rámec jejích řídicích pravomocí, k dosažení cílů GMES, a zrušit každé takové pověření. Složení fondu GMES 17. Fond GMES obsahuje 5 841 milionů EUR v cenách roku 2011, kterými přispívají členské státy na základě jejich hrubého národního důchodu, a zahrnuje období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Pro první rok provozní činnosti uvolní členské státy před 30. zářím 2013 tyto prostředky: Členský stát || Klíč pro příspěvky || Příspěvek pro rok 2014 v eurech[4] Belgie || 2,93 % || 24 451 749 Bulharsko || 0,31 % || 2 573 644 Česká republika || 1,25 % || 10 398 781 Dánsko || 1,91 % || 15 917 693 Německo || 20,34 % || 169 693 249 Estonsko || 0,13 % || 1 056 893 Irsko || 1,23 % || 10 304 449 Řecko || 1,72 % || 14 378 433 Španělsko || 8,49 % || 70 851 816 Francie || 15,72 % || 131 203 971 Itálie || 12,55 % || 104 702 411 Kypr || 0,14 % || 1 183 430 Lotyšsko || 0,16 % || 1 294 145 Litva || 0,24 % || 2 004 516 Lucembursko || 0,33 % || 2 757 700 Maďarsko || 0,79 % || 6 553 633 Malta || 0,05 % || 425 091 Nizozemsko || 4,81 % || 40 095 555 Rakousko || 2,38 % || 19 861 219 Polsko || 2,92 % || 24 377 945 Portugalsko || 1,36 % || 11 329 104 Rumunsko || 1,04 % || 8 681 881 Slovinsko || 0,28 % || 2 363 824 Slovensko || 0,55 % || 4 616 893 Finsko || 1,50 % || 12 521 438 Švédsko || 3,06 % || 25 492 378 Spojené království || 13,82 % || 115 336 728 Celkem || 100 % || 834 430 583 18. Rada GMES rozhodne o úpravě ročního příspěvku členských států pro každý následující rok na základě revidovaného klíče pro určování příspěvků v souladu s příslušným hrubým národním důchodem uvedených členských států. Rozhodnutí o úpravě bude provedeno Komisí a je vykonatelné v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jakmile je rozhodnutí o úpravě členským státům oznámeno, uhradí tyto státy příslušné částky před 30. zářím. 19. Finanční prostředky fondu GMES nebudou po 31. prosinci 2020 dále přidělovány, pokud Rada Evropské unie na návrh Komise jednomyslně nerozhodne jinak. Příspěvky do fondu GMES 20. Každý rok Komise vypracuje a radě GMES do 30. září sdělí výkaz závazků, plateb a roční výše výzev k poskytnutí příspěvků, které mají být provedeny v běžném rozpočtovém roce a následujících dvou rozpočtových letech. 21. Tyto částky jsou založeny na schopnosti požadované zdroje účinně využít. 22. Na návrh Komise rada GMES kvalifikovanou většinou rozhodne o stropu pro roční výši příspěvku pro druhý rok následující po návrhu Komise (n + 2) a, v rámci stropu, o němž bylo rozhodnuto v předchozím roce, o roční částce výzvy k poskytnutí příspěvku pro první rok následující po návrhu Komise (n + 1). 23. Pokud by se příspěvky od skutečných potřeb GMES během daného rozpočtového roku odlišovaly, předloží Komise návrhy na změnu částek příspěvků radě GMES, která rozhodne kvalifikovanou většinou. 24. Výzvy k poskytnutí příspěvku nemohou překročit strop zmíněný ve výše uvedených odstavcích ani nelze tento strop zvýšit, pokud tak rada nerozhodne kvalifikovanou většinou v případech zvláštních potřeb vyplývajících z výjimečných či nepředvídaných okolností. V tomto případě Komise a rada GMES zajistí, aby příspěvky odpovídaly očekávaným platbám. 25. Komise každý rok do 30. října sdělí radě GMES své odhady závazků, výplat a příspěvků pro každý následující rok. 26. Podrobná pravidla pro platbu příspěvků členskými státy stanoví nařízení, kterým se tato dohoda provádí. Jiné zdroje fondu GMES 27. Přistoupí-li nová země k EU, rozdělení příspěvků se změní rozhodnutím rady GMES. 28. Finanční zdroje mohou být upraveny rozhodnutím rady GMES přijatým kvalifikovanou většinou. 29. Aniž jsou dotčena pravidla a postupy rozhodování, které jsou stanoveny v uvedeném nařízení, může každý členský stát poskytnout Komisi příspěvky na podporu cílů GMES. Členské státy mohou rovněž spolufinancovat projekty nebo programy v rámci zvláštních iniciativ řízených Komisí, EIB či jakýmkoliv subjektem nebo organizací Unie, se kterými fond GMES uzavřel dohodu o partnerství nebo kterým byly svěřeny některé prováděcí úkoly. 30. Nařízení, kterým se tato dohoda provádí, zahrnuje nezbytná ustanovení pro spolufinancování ze strany fondu GMES, jakož i pro spolufinancování činností prováděných členskými státy. 31. Členské státy předem informují radu GMES o svých příspěvcích. Akce v rámci fondu GMES 32. Provozní činnosti služeb GMES a) Provozní činnosti služeb GMES: – globální systematické/rutinní činnosti pro monitorování a předpověď stavu subsystémů Země na regionální a globální úrovni zahrnující zejména mořské prostředí, kvalitu atmosféry a ovzduší, služby monitorování země a změny klimatu; – regionální/místní činnosti na vyžádání zahrnující zejména služby nouzového řízení, bezpečnostní služby a služby celoevropského monitorování země, v Evropě či mimo ni. b) Vývojové činnosti zahrnující zlepšení kvality a výkonu stávajících služeb, rozvoj nových prvků služeb a podporu uplatnění v navazujících odvětvích. 33. Provozní činnosti vesmírné složky 34. Provozní činnosti vesmírných pozorování: a) činnosti specializované vesmírné infrastruktury (tj. mise Sentinel); b) přístup k misím třetích stran; c) distribuce údajů; d) technická pomoc Komisi při sdružování požadavků týkajících se údajů služeb; e) zjišťování nedostatků při pozorování, přispívání ke stanovení nových vesmírných misí. 35. Vývojové činnosti: a) návrh a zadávání zakázek na nové prvky vesmírné infrastruktury; b) poskytování technické podpory Komisi při převádění požadavků kladených na služby do stanovování nových vesmírných misí s podporou provozovatelů vesmírné infrastruktury; c) koordinace rozvoje vesmírných činností, včetně vývoje zaměřeného na modernizaci a doplnění vesmírné pozorovací kapacity. 36. Provozní činnosti pozorování GMES in situ: a) koordinace poskytování údajů in situ službám GMES se správními ujednáními ad hoc s provozovateli in situ; b) koordinace poskytování údajů třetích stran in situ na mezinárodní úrovni; c) poskytování technické pomoci pro převádění požadavků ohledně údajů služeb GMES do stanovení infrastruktur a sítí pro pozorování in situ; d) součinnost s provozovateli in situ za účelem podpory souladu vývojových činností týkajících se pozorovací kapacity GMES. Účast třetích zemí a mezinárodních organizací 37. Rada GMES může uzavírat mezinárodní dohody, včetně jejich přístupu k fondu GMES, s těmito třetími zeměmi: a) země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; b) kandidátské země, jakož i potenciální kandidátské země zapojené do procesu stabilizace a přidružení v souladu s rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení týkajícími se obecných zásad účasti těchto zemí v programech Unie, které byly s těmito zeměmi uzavřeny; c) Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v bodech 1) a 2) a mezinárodní organizace, v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti. Přijetí a vstup v platnost 38. Členské státy oznámí Generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie dokončení vnitřních postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost. 39. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce po oznámení generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie o dokončení vnitřních postupů nezbytných pro vstup dohody v platnost posledním členským státem, který tento krok učinil. 40. Tato dohoda pozbývá platnosti po 31. prosinci 2020 a žádný právní nebo finanční závazek nelze po uvedeném dni učinit. 41. Aniž jsou dotčena výše uvedená ustanovení, veškeré platby a povinnosti vyplývající ze závazků učiněných fondem GMES nebo jeho jménem před 31. prosincem 2020 musí být provedeny fondem GMES do 31. prosince 2023. Po uvedeném dni budou veškeré nevyřízené povinnosti převedeny na členské státy. 42. Generální tajemník Rady Evropské unie je depozitářem této dohody, která bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. NA DŮKAZ ČEHOŽ níže podepsaní zástupci vlád členských států zasedající v Radě připojili k této dohodě své podpisy. [1] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29.6.2011. [2] KOM(2011) 831 v konečném znění ze dne 30.11.2011. [3] ENVISAT je vědecká družicová mise ESA. Družice byla vypuštěna v roce 2002 s deseti přístroji na palubě. Jde o největší civilní družici pro pozorování Země. Její očekávaná životnost skončila již v roce 2007. [4] Zdroj: Eurostat, 2012.