Obchodníci s lidmi využívají mezery v prosazování a kontrole právních předpisů týkajících se pracovních povolení, víz, pracovních práv a pracovních podmínek. Obchodování s lidmi pro účely vykořisťování jako pracovní síly není v EU rozhodně novým jevem, v důsledku hospodářské krize se poptávka po levné pracovní síle zvýšila a prostřednictvím obchodování s lidmi se lidé dostávají do EU nebo se s nimi obchoduje v rámci EU za účelem vykonávání neplacené či velmi málo placené práce v životních a pracovních podmínkách, které nerespektují jejich lidskou důstojnost.

Z údajů shromážděných pro tuto zprávu vyplývá, že navzdory dosavadnímu úsilí není obchodování s lidmi pro účely pohlavního vykořisťování účinně řešeno a nesnižuje se. Členské státy by měly v úsilí v boji proti obchodování s lidmi pro účely pohlavního vykořisťování pokračovat a toto úsilí ještě zintenzivnit.

Podle Europolu je „v zemích, v nichž je prostituce legální a regulovaná, poskytování sexuálních služeb případně ovlivněno poptávkou po levné pracovní síle“ a v těchto zemích to mají „obchodníci s lidmi, kteří chtějí využít právní prostředí k vykořisťování svých obětí, mnohem snazší“. Mění se rovněž charakter a dochází k posunu od viditelných k méně viditelným formám prostituce.

Členské státy a ostatní subjekty by měly na boj proti obchodování s lidmi vynakládat přiměřené zdroje, aby bylo možné zabývat se účinně všemi formami obchodování s lidmi, včetně nově se objevujících forem, a zajistit sledování tendencí v oblasti obchodování s lidmi.

Obchodování s lidmi je společenský jev, který má mnoho forem. V průběhu času se vyvíjí, často v závislosti na poptávce a vynalézavosti obchodníků s lidmi. Seznam jednotlivých forem vykořisťování uvedený ve směrnici o boji proti obchodování s lidmi není úplný, takže do definice obchodování s lidmi mohou být zahrnuty i nové formy vykořisťování.

Vzhledem k těmto důkazům je důležité, aby členské státy usilovaly i nadále o zlepšení sběru údajů (rozčleněných podle věku a pohlaví) o obchodování s lidmi v zájmu sledování tohoto jevu. Sběr údajů je stejně tak důležitý pro měření dopadů opatření na boj proti obchodování s lidmi. Konzistentnost statistických trendů v obou obdobích naznačuje, že by členské státy měly zvýšit své úsilí v oblasti vyšetřování trestné činnosti, stíhání pachatelů a identifikace potenciálních obětí. Komise je odhodlána členské státy v tomto úsilí podporovat. To bude zahrnovat vydání lepších pokynů a shromáždění údajů o dalších ukazatelích s cílem zvýšit spolehlivost a srovnatelnost údajů.

Obchodování s lidmi za účelem jiných forem vykořisťování

Podle statistických údajů pro roky 2013–2014 připadalo na ostatní formy vykořisťování 12 % celkového počtu obětí.

Mezi jiné formy vykořisťování hlášené členskými státy patří obchodování s lidmi pro účely nuceného žebrání, trestné činnosti, fiktivních sňatků, fingovaných manželství nebo odebrání lidských orgánů, obchodování s kojenci a malými dětmi za účelem osvojení, obchodování s těhotnými ženami za účelem prodeje novorozenců, obchodování s lidmi za účelem pěstování konopí a obchodování s lidmi za účelem pašování nebo prodeje drog.

Členské státy hlásí rovněž případy, kdy se lidé stanou obětí několika forem vykořisťování, například vykořisťování jako pracovní síly a pohlavního vykořisťování, nebo se stanou obětí obchodování s lidmi pro účely vykořisťování jako pracovní síly a rovněž nucené účasti na trestné činnosti.

Ze zpráv členských států vyplývá, že vzestupnou tendenci vykazuje vykořisťování osob s tělesným postižením a duševními a vývojovými poruchami. Nahlášen byl rovněž nárůst počtu obětí obchodování s lidmi pro účely nuceného žebrání, které pocházejí z romského etnika. Oběti obchodování s lidmi jsou využívány i jako drogoví kurýři, vykořisťovány při pěstování konopí nebo využívány k podvodům s dávkami. Členské státy taktéž uvádějí, že jsou najímány těhotné ženy, které jsou nuceny prodat své novorozené děti.

Členské státy hlásí v souvislosti s obchodováním s lidmi stále častěji nucené sňatky a fiktivní sňatky. Europol uvádí, že lze očekávat, že stávající migrační a uprchlická krize povede k většímu počtu nucených sňatků kvůli rostoucím snahám migrantů a žadatelů o azyl získat legální pobyt.





Tendence v oblasti obchodování s dětmi

Obchodování s dětmi uvádějí členské státy jako jednu z tendencí, která se v EU zvyšuje nejvýrazněji. Statistické údaje pro roky 2013–2014 ukazují, že z celkem 15 846 registrovaných obětí obchodování s lidmi v EU bylo nejméně 2 375 dětí.

Sítě obchodníků s lidmi se zaměřují na sociálně a ekonomicky znevýhodněné rodiny a nutí je do dluhů, které nemohou splatit. V této situaci jsou pak děti odebrány rodičům jako forma splacení dluhu.

Děti představují jednu z nejzranitelnějších skupin, na něž se obchodníci s lidmi zaměřují. Organizované zločinecké skupiny se zaměřují na obchodování s dětmi, jelikož je lze snadno najmout a rychle nahradit. Ačkoliv se obchodování s dětmi vyskytuje většinou v situacích, které nesouvisejí s migrací, ze získaných informací vyplývá, že tento jev zhoršuje stávající migrační krize, během níž počet dětí přicházejících do EU roste exponenciálně. Značný počet těchto dětí je bez doprovodu a cestuje do EU a v rámci EU bez odpovědné dospělé osoby, nebo zůstane bez doprovodu po vstupu do EU.

Stále větším problémem je identifikace dětí, které se staly oběťmi obchodování s lidmi, a zjištění jejich skutečné totožnosti, jelikož jejich zranitelnost znamená, že jsou upřednostňovaným cílem obchodníků s lidmi.

Na vzestupu je rovněž obchodování s dětmi za účelem nucené kriminality a pohlavního vykořisťování. Dětské oběti čelí nejen vysokému riziku toho, že se znovu stanou obětí obchodování s lidmi, nýbrž rovněž riziku druhotné viktimizace – tj. tomu, že s nimi bude zacházeno jako s pachateli trestné činnosti, a nikoli jako s oběťmi obchodování s lidmi.

Komise doporučuje vyvíjet společné a koordinované úsilí s cílem předcházet a řešit obchodování s dětmi, snížit zranitelnost ohrožených dětí, poskytovat odpovídající ochranu dětským obětem a zajistit, aby do všech opatření zaměřených na děti byl zahrnut aspekt ochrany dítěte, zejména posílením integrovaných systémů ochrany dětí a jejich přeshraniční spolupráce.

Tendence v oblasti obchodování s lidmi a organizované trestné činnosti

Obchodování s lidmi je obvykle spojeno s organizovanou trestnou činností, ačkoli se vyskytují určité případy, kdy je malý počet obětí vykořisťován v místě a kdy jednotliví pachatelé jednají jen v omezené míře organizovaně. Zločinecké organizace zapojené do obchodování s lidmi se vyznačují volnými, pružnými sítěmi, které se rychle přizpůsobují a které spojují příbuzenské vztahy nebo etnický původ. Úlohy jednotlivých členů jsou často zaměnitelné a organizace jsou obvykle přítomné v řadě zemí.

Jako závažná forma organizované trestné činnosti a významná bezpečnostní hrozba vyžaduje obchodování s lidmi koordinovanou a cílenou politickou reakci na úrovni EU, jak je uvedeno v Evropském programu pro bezpečnost. Tato reakce by měla zahrnovat i řešení ostatních souvisejících trestných činů, jako je padělání dokladů, nedovolený obchod s drogami, počítačová kriminalita, dětská pornografie, převaděčství migrantů a podvody s dávkami. Výskyt těchto souvisejících trestných činů často znamená, že obchodování s lidmi není jako takové vyšetřeno nebo zaznamenáno. Neustále se vyvíjející formy obchodování s lidmi a schopnost obchodníků s lidmi rychle se přizpůsobit nové situaci mají za následek, že vyšetření trestné činnosti a stíhání pachatelů je ještě obtížnější.

Tendence v oblasti obchodování s lidmi v souvislosti s migrací a azylem

Podle nedávného sdělení Komise o aktuálním stavu provádění prioritních opatření v rámci Evropského programu pro migraci existují přesvědčivé důkazy o tom, že migrační krize je zločineckými sítěmi zapojenými do obchodování s lidmi využívána k zaměřování se na nejzranitelnější osoby, zejména ženy a děti. Obchodníci s lidmi v rostoucí míře zneužívají azylové systémy, které nejsou vždy propojené s vnitrostátními mechanismy předávání. Byl zjištěn znepokojivý prudký nárůst počtu nigerijských žen a dívek opouštějících Libyi (4 371 od ledna do září 2015 v porovnání s 1 008 v předchozím roce, z toho se podle odhadů IOM Itálie 80 % stalo oběťmi obchodování s lidmi) a panují obecné obavy ohledně rostoucího rizika obchodování s lidmi pro účely pohlavního vykořisťování.

Jako jeden z nástrojů k řešení migrační krize posílila EU v roce 2015 významně spolupráci se třetími zeměmi a obchodování s lidmi nyní představuje jednu z hlavních oblastí spolupráce s africkými a západobalkánskými zeměmi a s Tureckem.