CS    CS CS 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 16.7.2008 
SEK(2008) 2288 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
Návrhu 
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
kterou se m ění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/116/ES o dob ě ochrany 
autorského práva a ur čitých práv s ním souvisejících 
 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů NA PRÁVNÍ A EKONOMICKOU  
SITUACI VÝKONNÝCH UM ĚLCŮ A VÝROBC Ů ZVUKOVÝCH ZÁZNAM Ů 
V EVROPSKÉ UNII  
{KOM(2008) 464 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2287} 
CS 2   CS SHRNUTÍ  
Toto posouzení dopad ů analyzuje ekonomickou a sociální situaci výkonných um ělců 
a výrobců zvukových záznam ů v Evropské unii. 
Co se tý če výkonných um ělců, toto posouzení dopad ů ukazuje, že mnoho evropských 
hudebníků nebo zpěváků začíná svou kariéru brzy po dvacátém roku v ěku. To znamená, že 
když uplyne sou časných 50 let ochrany, bude jim 70 let a pravd ěpodobně budou žít do 80 
nebo 90 let (pr ůměrná předpokládaná délka života v EU je 75 let u muž ů a 81 let u žen). 
V důsledku toho tedy u výkonných um ělců existuje na záv ěr jejich života p říjmová propast, 
neboť ztrácí licen ční poplatky od nahrávacích spole čností i odm ěny za rozhlasové a televizní 
vysílání nebo ve řejné předvádění svých zvukových nahrávek. Tyto posledn ě uvedené p říjmy 
jsou výkonným um ělcům vypláceny p římo prost řednictvím jejich organizací pro kolektivní 
správu práv a nejsou ovlivn ěny jejich smluvními ujednáními s nahrávacími spole čnostmi. 
U studiových hudebník ů, kteří hrají doprovodnou hudbu, a u mén ě známých um ělců to 
znamená, že p říjmy z rozhlasového a tele vizního vysílání nebo ve řejného p ředvádění 
poklesnou ve chvíli, kdy se nacházejí v nejzraniteln ějším období života, tj. v dob ě, kdy se blíží 
odchodu do d ůchodu. Jakmile uplyne ochrana autorských práv, ztratí i možný p říjem, jsou-li 
jejich dřívější výkony prodávány na internetu. 
Kromě toho, když jejich práva uplynou, jsou výkonní um ělci vystaveni problematickému 
používání svých výkon ů, které poškozuje jejich jméno nebo pov ěst. Výkonní um ělci jsou 
rovněž znevýhodn ěni ve srovnání s autory, jejichž díla jsou chrán ěna 70 let po jejich smrti. 
Lze říci, že je to nespravedlivé, nebo ť výkonní um ělci jsou dnes nejen stejn ě potřební jako 
autoři, ale mají mnohem v ětší přínos k obchodnímu úsp ěchu zvukových nahrávek. 
Co se týče výrobců zvukových nahrávek, posouzení dopad ů ukazuje, že hlavním problémem je 
tzv. „peer-to-peer“ pirátství a pot řeba přizpůsobit svou činnost dematerializované distribuci. 
Za těchto okolností čelí problému udržet stálý proud p říjmů, který je nezbytný pro investice 
do nových talent ů. Nahrávací spole čnosti uvád ějí, že investují p řibližně 17 % svých p říjmů 
do rozvoje nových talent ů, tj. do smluv s novými talenty, do propagace talentovaných um ělců, 
kteří nemají žádné zkušenosti, a do výroby inovativních nahrávek. Proto by delší doba 
ochrany zajistila další p říjmy, které by pomohly financovat  nové talenty a umožnily by 
nahrávacím spole čnostem lépe rozložit rizika p ři rozvíjení nových talent ů. V důsledku nejisté 
návratnosti (jen jedna zvuková nahrávka z osmi je úsp ěšná) a tzv. „informa čních asymetrií“ 
není takový p říjem často na kapitálo vém trhu dostupný. 
Posouzení dopad ů analyzuje ekonomické, sociální  a kulturní dopady šesti možností 
Toto posouzení dopad ů představuje sedm možností, ale jedna možnost byla vy řazena 
před provád ěním analýzy dopad ů. Kromě standardní možnosti „ned ělat nic“ a nechat 
hudební trh, aby se rozvíjel sám, analyzuje posouzení dopad ů dvě možnosti spojené s dobou 
ochrany zvukových záznam ů a tři možnosti, které by nevyžadovaly zm ěnu stávajících 
podmínek, které se používají u zvukových záznam ů. 
Co se týče doby ochrany, toto posouzení dopad ů se zabývá možností prodloužit dobu ochrany 
výkonných um ělců na „život nebo 50 let“, podle toho, která možnost je delší. Tato možnost by 
posílila postavení výkonných um ělců a spojením ochrany s jejich životem by uznala 
individuální a tv ůrčí povahu jejich výkonu. Tato možnost by se použila nejen na výlu čná 
CS 3   CS práva výkonných um ělců, ale i na celou řadu práv spojených s televizním a rozhlasovým 
vysíláním a ve řejným předváděním, která se nep řevádí na nahrávací spole čnosti. 
Další možností obsahující dobu ochrany by bylo  prodloužení stávajících 50 let na 95 let 
u výkonných um ělců a nahrávacích spole čností. Tato možnost zajiš ťuje úplnou rovnocennost 
s nejdelší dobou ochrany ve sv ětě. Aby bylo zajišt ěno, že výhoda prodloužení doby ochrany 
bude přínosem pro výkonné um ělce, zejména studiové hudebníky, kte ří převedli svá související 
práva za jednorázovou platbu, m ělo by být prodloužení doby ochrany u nahrávacích 
společností doprovázeno platbou ur čitého procenta ze zvýšených p říjmů nahrávacích 
společností do fondu ur čeného na zlepšení situace studiových hudebník ů. Stejně jako 
u možnosti „život nebo 50 let“ by odm ěna za televizní a rozhlasové vysílání nebo ve řejné 
předvádění náležela výkonnému um ělci po dobu 95 let. 
Dalších n ěkolik možností hledá cesty, jak řešit výše uvedené problémy bez úpravy doby 
ochrany. Tyto možnosti zahrnují r ůzná řešení, která by mohla zlepšit finan ční situaci 
a morální práva výkonných um ělců. Tato opat ření by mohla být samoz řejmě používána jako 
alternativní řešení k prodloužení doby ochrany nebo jako opat ření doplňující prodloužení 
doby ochrany. Jen n ěkterá z těchto opat ření by mohla být p ředmětem právních p ředpisů 
Společenství. 
Posouzení dopad ů popisuje, jak výkonní um ělci smluvn ě převádějí svá výlu čná práva 
na nahrávací spole čnosti (včetně svých práv na rozmnožování, rozši řování, pronájem 
a zpřístupnění, nikoli však své požadavky na odm ěnu za televizní a rozhlasové vysílání a 
veřejné předvádění. Aby se omezil ú činek systematického smluvního p řevádění výlučných práv 
výkonných um ělců na nahrávací spole čnosti, zkoumá posouzení dopad ů možnost 
„nezadatelného“ práva na odm ěnu, k níž by výkonní um ělci byli oprávn ěni i po p řevodu 
práva na zp řístupnění na výrobce zvukových záznam ů. Vytvoření nároku na spravedlivou 
odměnu za prodej on-line nebo jiné formy zp řístupnění výkonů on-line je zajímavou možností, 
jejíž čas může ještě přijít. V tomto stádiu je však nejistota, kdo by m ěl platit tuto spravedlivou 
odměnu, taková, že pravd ěpodobné ú činky této možnosti nelze kvantifikovat žádným 
přiměřeným měřítkem jistoty. Ve sv ětle nejistoty týkající se praktické správy nároku na 
spravedlivou odm ěnu je nutno tuto možnost dále studovat. P řestože v budoucnosti by bylo 
možno tuto možnost zavést a podpo řit tak podíl výkonných um ělců na příjmu vzniklém on-line, 
je v tomto stádiu na diskuzi p říliš brzy. Tato možnost byla proto vy řazena ješt ě před analýzou 
dopadů. 
Další analyzovanou možností je pos ílení morálních práv výkonných um ělců. Rozsah jejich 
morálních práv by mohl být harmonizov án tak, aby obsahoval právo na omezení zleh čujícího 
použití jejich výkon ů. 
Další možností je zajistit, aby ve smlouvách mezi výkonnými um ělci a nahrávacími 
společnostmi byly obsaženy doložky „use  it or lose it“ (použij ne bo se vzdej). To znamená, že 
pokud nahrávací spole čnost nechce op ětovně vydat výkon v pr ůběhu prodloužené doby 
ochrany, m ůže výkonný um ělec přejít k jiné nahrávací spole čnosti nebo využívat záznam sám. 
Dopady jednotlivých možností 
Všechny možnosti jsou posuzovány v souvislos ti se šesti operativními cíli: 1) postupn ě uvést 
v soulad ochranu autor ů a výkonných um ělců; 2) zvyšovat odm ěny výkonných um ělců; 3) 
omezit rozdíly v ochran ě mezi EU a USA; 4) zvyšovat zdroje na hledání talent ů, tj. rozvoj 
CS 4   CS nových talent ů; 5) zajistit dostupnost hudby za p řiměřené ceny a 6) podpo řit digitalizaci 
katalogu mén ě poptávaných d ěl. 
Z posouzení dopad ů vyplývá, že možnost „ned ělat nic“ nelze doporu čit. Pokud se nic neud ělá, 
tisíce evropských výkonných um ělců, jejichž výkony by ly zaznamenány koncem padesátých let 
a v šedesátých letech, ztratí v pr ůběhu příštích deseti let veškeré své p říjmy z autorských 
honorářů. To by m ělo značné sociální a kulturní dopady. Pr ůmysl zvukových nahrávek by byl 
zároveň nucen omezit tvorbu nových zvukových nahrávek v Evrop ě. 
V posouzení dopad ů se hodnotí možnosti, které neobsahují dobu trvání práva výkonných 
umělců a výrobc ů záznamů (možnosti 3a, b, c a d). Možnost 3a (nezadatelné právo 
na spravedlivou odm ěnu) se zdá být p ředčasná, nebo ť není jasné, kdo by platil tuto odm ěnu a 
je obtížné odhadnout finan ční přínos. Možnost 3b (posílení morálních práv) nemá žádný 
finanční dopad na výkonné um ělce a výrobce záznam ů. Možnost 3c, doložka „use it or lose 
it“, by byla pro výkonné um ělce přínosem, nebo ť by jim umož ňovala zajistit, aby jejich výkon 
byl dostupný na trhu. Prosp ěla by i kulturní rozmanitosti. Možnost 3d, z řízení fondu výrobci 
zvukových záznam ů, by byla velmi výhodná pro málo známé výkonné um ělce. Výrobci 
záznamů by však museli platit do fondu nejmén ě 20 % z dodate čného příjmu z prodloužení 
doby ochrany. V posouzení dopad ů se však došlo k záv ěru, že prodej zvukových nahrávek by 
byl i nadále pro nahrávací spole čnosti rentabilní, i když by musely platit 20 % do tohoto 
fondu. 
Možnosti zahrnující prodloužení doby ochrany  (2a „život nebo 50 let“ a 2b „95 let 
u výkonných um ělců a výrobc ů zvukových záznam ů“) se zdají být vhodn ější tím, že p řispívají 
ke splnění šesti politických cíl ů. Možnost 2a i 2b p řináší výkonným um ělcům finanční výhody, 
a umožnila by tak, aby více výkonných um ělců věnovalo více času své um ělecké činnosti. 
Možnost 2a by tím, že spojuje dobu ochrany s životem výkonného um ělce, přispěla 
ke sjednocení právní ochrany výkonných um ělců a autor ů. Odrážela by osobní povahu 
uměleckého p řínosu výkonných um ělců a uznávala by, že výkonní um ělci jsou k tomu, aby se 
hudba dostala k ve řejnosti, stejn ě důležití jako auto ři. Umožnila by i výkonným um ělcům, aby 
protestovali proti zleh čujícímu využívání své práce b ěhem svého života. 
Možnost 2b by výrobc ům zvukových nahrávek zvýšila zdroje na hledání talent ů, a mohla by 
tak mít další kladný vliv na kultu rní rozmanitost. Posouzení dopad ů rovněž ukazuje, že výhody 
prodloužení doby ochrany nejsou nutn ě asymetrické ve prosp ěch známých p ředních 
výkonných um ělců. Zatímco p řední výkonní um ělci jistě vydělávají velké částky na autorských 
honorářích za autorská práva, které jsou  sjednány s nahr ávacími spole čnostmi, všichni 
výkonní um ělci, ať přední výkonní um ělci nebo studioví hudebníci , mají nárok na tzv. 
„druhotný“ zdroj p říjmů, jako je jednorázová spravedlivá odm ěna, pokud je zvukový záznam 
obsahující jejich výkony vysílán nebo ve řejně předváděn. Prodloužení doby ochrany by 
zajistilo, aby tyto zdroje p říjmů neskončily během života výkonného um ělce. Dokonce 
i odstupňovaná zvýšení p říjmu využívají výkonní um ělci k tomu, aby v ěnovali více času své 
umělecké karié ře a aby strávili mén ě času v zam ěstnání na částečný úvazek. Krom ě toho, pro 
tisíce anonymních studiových hudebník ů, kteří byli na vrcholu své kariéry koncem padesátých 
let a v šedesátých letech, je  „jednorázová spravedlivá odm ěna“ za vysílání jejich záznam ů 
často jediným zdrojem p říjmu z jejich um ělecké kariéry. 
Kromě toho, že zajiš ťuje zvýšené zdroje na hledání talent ů, lze možnost 2b provést snadn ěji 
než možnost 2a, nebo ť možnost 2a je spojena s životem jednotlivých výkonných um ělců. Jak 
ukazuje p říklad spole čně vytvořených děl, spojování autorského pr áva s životem jednotlivých 
CS 5   CS umělců však přináší složité situace v p řípadě, kdy zvukový záznam obsahuje p říspěvky 
několika výkonných um ělců. To by zvýšilo legislativ ní a administrativní zát ěž členských stát ů 
a přineslo právní nejistotu, nebo ť doba ochrany by již nebyla vázána na ur čité a jednotné 
datum, tj. vydání zvukového záznamu, který obsahuje záznam výkonu, ale na n ěkdy velmi 
odlišnou délku života jednotlivých spole čníků. 
Jaká jsou pravd ěpodobná ustanovení návrhu, která mají zajistit, aby to byli výkonní um ělci, 
kdo budou mít prosp ěch? 
Aby bylo zajišt ěno, že výnos z prodloužení doby ochrany p řipadne výkonným um ělcům, 
zejména studiovým hudebník ům, dochází toto posouzení dopad ů k závěru, že nahrávací 
společnosti by m ěly přispívat do fondu pro studiové hudebníky (možnost 3d). Aby se 
shromáždil pot řebný objem finan čních prost ředků nezbytný k zajišt ění skutečného prosp ěchu 
studiových hudebník ů, navrhuje toto posouzení dopad ů, aby nahrávací spole čnosti vyčlenily 
nejméně 20 % z p říjmů shromážd ěných v období prodloužené doby ochrany pro studiové 
hudebníky. Dopad fondu na studiové hude bníky by byl kladný, nebo ť průměrné dodate čné 
roční příjmy výkonného um ělce po dobu 45 let by se tém ěř ztrojnásobily. 
Posouzení dopad ů rovněž navrhuje, aby prodloužení doby ochrany bylo doprovázeno 
ustanovením „use it or lose it“ (možnost 3c). To znamená, že pokud nahrávací spole čnost 
nechce op ětovně vydat výkon v pr ůběhu prodloužené doby ochrany, m ůže výkonný um ělec 
přejít k jiné nahrávací spole čnosti nebo využívat záznam sám. 
Empirické studie ukazují, že dopad prodloužení doby ochrany by pro spot řebitele nebyl 
negativní. 
Empirické studie ukazují, že cena zvukových záznam ů, které nejsou chrán ěny autorským 
právem, není nižší než cena zvukových záznam ů chráněných autorským právem. To platí pro 
zákonné nároky na odm ěnu a pro prodej CD . 
„Jediná spravedlivá odm ěna“ za vysílání a hudební výkony na ve řejných akcích by z ůstala 
stejná, nebo ť tyto platby jsou vypo čítávány jako procento z p říjmu vysílajících subjekt ů nebo 
jiných provozovatel ů. Co se tý če prodeje CD, velmi málo studií analyzuje rozdíl mezi cenami 
zvukových nahrávek chrán ěných autorským právem a zvukových nahrávek nechrán ěných 
autorským právem. Studie spole čnosti Price Waterhouse Coopers došla k záv ěru, že 
neexistuje systematický rozdíl mezi cenami záznam ů chráněných a nechrán ěných autorským 
právem. Je to doposud nejúpln ější studie a zahrnuje 129 alb za znamenaných v letech 1950 až 
1958. Na základ ě toho nenalézá žádný jasný d ůkaz, že záznamy, u nichž s nimi související 
práva uplynula, by byly soustavn ě prodávány za nižší ceny ne ž záznamy, které jsou stále 
chráněny. 
Jiné studie byly vzaty v úvahu p ři analýze dopad ů autorského práva nebo souvisejících práv 
na ceny. V ětšina z nich se zam ěřuje na knihy. Avšak ani v této kategorii nebyl nalezen celkový 
cenový rozdíl mezi vzorky knih chrán ěných a nechrán ěných autorským právem nebo je vliv 
autorského práva na cenu mimo řádně závislý na daném vzorku, a proto nelze získané odhady 
považovat za nijak p řesvědčivé. Vzhledem k nedostatku všeobecn ě přijatelných vzork ů a na 
časovém rozp ětí je třeba říci, že neexistuje jasný d ůkaz o tom, že ceny v d ůsledku prodloužení 
ochrany vzrostou. 
Prodloužená doba ochrany by krom ě toho měla mít celkov ě kladný dopad na možnosti výb ěru 
spotřebitele a na kulturní rozmanitost. V dlouhodobé perspektiv ě je tomu tak proto, že 
prodloužení doby prosp ěje kulturní rozmanitosti tím, že zajis tí zdroje na financování a rozvoj 
CS 6   CS nových talent ů. V krátkodobé až st řednědobé perspektiv ě poslouží prodloužení doby ochrany 
nahrávacím spole čnostem jako podn ět k digitalizaci a k obchodování se starými a mén ě 
poptávanými záznamy. Již te ď je jasné, že internet ová distribuce nabízí jedine čné možnosti, 
jak dostat na trh bezp říkladné množství zvukových záznam ů. 
Mezinárodní rozm ěr 
Posouzení dopad ů se zabývalo i obchodními souvislostmi delší doby ochrany a prozatím došlo 
k závěru, že většina z dodate čného příjmu pobíraného po dobu prodloužené ochrany by 
zůstala v Evrop ě a šla by ve prosp ěch evropských výkonných um ělců. To je dobré pro 
propagaci evropských výkonných um ělců a kulturní rozmanitosti evropských zvukových 
nahrávek.