ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.

EHSV podporuje Komisi ve snaze trestat porušování pravidel hospodářské soutěže – je toho názoru, že výše peněžitých sankcí by měla subjekty odrazovat a že by se sankce měly v případě opakovaného porušení pravidel zvyšovat. Politiku hospodářské soutěže je navíc třeba vysvětlovat, a to i v podnicích, aby k protisoutěžnímu jednání nedocházelo.
4.1.

Agresivní daňové plánování prosazované podniky s přeshraniční činností vytváří pro rozpočty členských států ztráty v řádu stovek miliard eur ročně. EHSV souhlasí se zavedením CCCTB a domnívá se, že by se měl stát obecnou normou v oblasti zdanění zisků v EU. To by vedlo ke zjednodušení daňového režimu pro podniky a odstranilo by to situace, kdy by členské státy měly uplatnit CCCTB na podniky s přeshraniční činností a odlišný režim na ostatní společnosti.
4.5.2.

Počet rozsudků Evropského soudu pro lidská práva během roku 2014 odsuzující dotčené země neodráží aktuální situaci v navržených zemích v oblasti lidských práv. Většina rozsudků vynesených v roce 2014 se týká událostí, ke kterým došlo o mnoho let dříve, což je důsledkem jak časových prodlev ze strany ESLP, tak nezbytnosti vyčerpat před obrácením se na tento soud všechny vnitrostátní možnosti. Analýza údajů, kterou provádí Komise, může vést k omylům. Komise dává do souvislosti odsuzující rozsudky s celkovým počtem rozhodnutí ESLP týkajících se dotčené země, aniž by rozlišovala, kolik z těchto rozsudků se týkalo daného tématu, tj. míry dodržování lidských práv. Například co se týče Turecka, bylo Evropskému soudu pro lidská práva předloženo 2 899 případů, které Komise bere v úvahu, ačkoli se neuvádí časové rozmezí těchto případů ani doba jejich řešení, ale ve skutečnosti byl vynesen rozsudek týkající se daného tématu jen ve 110 případech a porušení Evropské úmluvy o lidských právech bylo konstatováno v 94 případech, což představuje 93 % (2). V případě Bosny a Hercegoviny se v roce 2014 daného tématu týkalo sedm rozhodnutí, přičemž v pěti případech bylo konstatováno porušení lidských práv (71 %) (3). V případě Černé Hory by šlo o 100 % (4), u Srbska o 88 % (5), u Bývalé jugoslávské republiky Makedonie o 66 % (6) a u Albánie také o 66 % (7). Rovněž se neuvádí, jaká lidská práva byla porušena, ani obsah těchto rozsudků, což jsou základní informace nezbytné při posuzování toho, zda existuje pronásledování z důvodů, jež ospravedlňují mezinárodní ochranu.
2.5.

Evropská rada se na svém zasedání ve dnech 23. a 24. října 2014 dohodla na rámci pro politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030. Přijala rovněž závěry a zejména potvrdila tyto čtyři důležité cíle: — závazný cíl EU týkající se snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 nejméně o 40 % ve srovnání s úrovní roku 1990 s postupným každoročním snižováním o 1,74 %; — závazný cíl spotřeby energie z obnovitelných zdrojů v objemu nejméně 27 % do roku 2030, ale bez závazných cílů pro jednotlivé členské státy; — orientační cíl v oblasti zlepšení energetické účinnosti o nejméně 27 % do roku 2030, který není závazný, ale může být podroben revizím a zvýšen na 30 %; — podpořit urychlené dokončení vnitřního trhu s energií nejpozději do roku 2020 a dosáhnout 10 % cíle u stávajících elektrických propojení.
4.5.

Pravidla týkající se trvalého travního porostu vytváří problémy pro klasifikaci dočasného travního porostu jako orné půdy nebo trvalého travního porostu. Mělo by být možné zachovat status dočasného travního porostu (klasifikovaného jako orná půda), i když se zemědělci rozhodnou využívat tento pozemek jako travní porost nepřetržitě po dobu pěti a více let. Zemědělci by tak nemuseli svůj pozemek zorat pouze proto, aby se z něj nestal trvalý travní porost. Dotčené pozemky by tedy mohly zůstat déle v ekologicky výhodnějším využití jako travní porost.
3.1.4.

Je v zájmu všech členských států, aby byl zaveden solidární a odolný systém řešení pro případ, že by masová migrace pokračovala v budoucnu. Okamžitě musí být zaveden stálý, spravedlivý a závazný systém sdílení zátěže spočívající v rozdělování osob žádajících o ochranu mezi všechny členské státy EU. To je třeba podpořit přijetím stálého distribučního klíče vycházejícího z řady aspektů, jako je hospodářský a územní rozsah země, HDP, pracovní příležitosti a nedostatek specifických dovedností, existence komunit stejné národnosti a etnických komunit a menšin v přijímacích zemích. Tento distribuční klíč by měl být pravidelně přezkoumáván. Zohledňovat by se měly i preference žadatelů o azyl, pokud souvisejí s aspekty, které by usnadnily integraci (např. znalost jazyka, rodina v dané zemi apod.). To by mělo ukončit neustálá disharmonická zasedání Rady, která poškozují image Evropy.
3.3.

Při určování, zda se jedná o stav nouze, by Evropská komise posuzovala, je-li situace taková, že ji členský stát není schopen zvládnout ani s „dobře připraveným azylovým systémem“. Jak je to vymezeno? Jaká jsou kritéria pro to, aby byl azylový systém popsán jako „dobře připravený“? Návrh udává některá kritéria, která by Komise mohla uvážit, nicméně tato kritéria jsou velmi flexibilní a označena jako „mimo jiné“.
2.3.

Důvodem tohoto návrhu Komise (6) je skutečnost, že se situace v oblasti migrace ve středním a východním Středomoří vyostřila. Podle údajů agentury Frontex za období od 1. ledna do 30. srpna 2015 došlo k většině (99 %) nedovolených překročení hranic do EU v oblasti středního a východního Středomoří a trasou přes západní Balkán. Agentura Frontex rovněž poukázala na to, že trasou přes západní Balkán došlo v roce 2015 k více než 30 % ze všech nedovolených překročení hranic. To představuje příliv žadatelů o azyl čítající zhruba 500 000 osob, což působí velký tlak na hraniční státy EU (7). Většina z těch, kteří přicházejí přes střední Středomoří, jsou migranti ze Sýrie a Eritrey, u nichž podle údajů Eurostatu činí míra uznaných žádostí o azyl více než 75 %. Podobně většina migrantů přicházejících přes východní Středomoří a západní Balkán pochází ze Sýrie a Afghánistánu. To odpovídá prohlášení UNDOC, že přes 80 % osob, které se v letošním roce dostaly do Evropy po moři, přichází ze zemí, které patří mezi 10 zemí, z nichž pochází nejvíce migrantů na světě (8).
1.3.

V tomto kontextu je na prvním místě nutné zaplnit mezeru v dovednostech. To se týká jak znalosti základních početních úkonů a gramotnosti, tak digitálních dovedností a jejich odpovědného využívání. Zadruhé by se nemělo omezovat fungování platforem, jelikož jejich snadné používání je nezbytné k pohánění trhu. Zatřetí jsou zapotřebí náležité aplikace, zaměření na normalizaci je tedy vítáno. Širší elektronická veřejná správa přispěje k většímu zapojení občanů do digitální činnosti. Z pohledu spotřebitele vítá EHSV iniciativy týkající se lepšího přístupu spotřebitelů a podniků k digitálnímu zboží a digitálním službám po celé Evropě.
3.1.

EHSV závěrem prohlašuje, že sdílí a podporuje návrh Komise, i když ho považuje za nedostačující. Jak totiž EHSV navrhl v řadě svých stanovisek, domnívá se, že evropské instituce a členské státy by měly zavést program pomoci pro země eurozóny nacházející se v obtížích, počínaje Řeckem, který by byl rozsáhlejší a důvěryhodnější, než se doposud navrhovalo, byl by flexibilnější z hlediska nové evropské správy v oblasti daňové a rozpočtové politiky, podstatným způsobem by navyšoval zdroje EIB a Evropského investičního fondu (EIF) určené k financování (počínaje Junckerovým plánem) a umožnil by funkčnější integraci a koordinaci prostředků určených k financování ostatních politik EU.
4.5.1.

Je důležité vypracovat inovativní přístupy, jejichž cílem je využívat součinnost a doplňkovost mezi evropskými strukturálními a investičními fondy na období 2014–2020 a jinými evropskými programy řízenými přímo, jak se uvádí v příručce Evropské komise Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020 (17).
3.7.

Za účelem překonání vnější hrozby spojené se zabezpečením dodávek energie by EU mohla použít stávající ustanovení článku 194 SFEU a vykročit tak směrem k energetické unii. EHSV soustavně obhajuje „větší zapojení Evropy“ v oblasti energetické politiky a vyzývá k tomu, aby se solidarita stala hybnou silou rozvoje evropské energetické politiky. Ustanovení článku 194 by umožnilo zavedení účinného a transparentního systému správy a řízení energetické unie, díky kterému by energetická politika EU byla efektivnější, snížily by se náklady, přineslo by to prospěch občanům a současně by se zlepšilo postavení EU ve vztahu k jejím mezinárodním partnerům. Nedílnou součástí tohoto procesu je podpora obnovitelných zdrojů energie a energetické transformace v podnicích.
4.2.5.

Kvalita dotazů (často sugestivních), jejich výběr i mechanismy Komise pro získávání zpětné vazby mají namnoze velké rezervy (11). EHSV v tomto směru předložil rozsáhlé návrhy, jak by bylo možné tyto nedostatky odstranit (12). EHSV by mohl mít při sestavování dotazníků ke konzultacím vliv na volbu otázek, ať už tím, že by přispíval k formulaci některých otázek, nebo tím, že by pravidelně fungoval jako „kontrolní grémium“, které by přezkoumávalo, zda jsou otázky relevantní. Pokud by EHSV připadl úkol sledovat průběh konzultací a dohlížet na něj a pokud by za tím účelem zřídil monitorovací středisko (13), mohl by tím náležitě přispět ke zvyšování kvality konzultací.
2.2.2.

Revize rámce pro shromažďování údajů by měla rovněž zajistit, že údaje budou shromažďovány v souladu s analýzou nákladů a přínosů nebo nákladů a využívání, pokud jde o přesnost získanou na základě vědeckých modelů a související úroveň rizika (šetření by se např. nepořádala jednou za rok, ale jednou za tři roky). Uvedená analýza by měla být založena na diskusi mezi subjekty odpovědnými za rybolov, osobami shromažďujícími údaje a poskytovateli vědeckého poradenství.
2.3.

Na základě požadavků stanovených právními předpisy se již více než deset let pravidelně informuje o přítomnosti GMO na označení potravin a krmiv. V současné době je 85–90 % průmyslových krmiv vyrobených v EU označeno jako GMO nebo obsahující GMO, protože jejich složení obsahuje vysoký podíl surovin pocházejících z GMO, buď dovezených do EU nebo v ní vyprodukovaných, jež v průměru představují 20–25 % složení průmyslového krmiva. Pokud tento návrh vstoupí v platnost, může zásadně ovlivnit poptávku a nabídku v oblasti potravin a krmiv v EU. Je třeba důkladně posoudit dopad, který by to mohlo mít na evropské zemědělství, a tedy i na společnou zemědělskou politiku. Evropské předpisy určené k zajištění řádné sledovatelnosti přítomnosti GMO v potravinách a krmivech by měly být rozšířeny tak, aby se na jejich základě tyto produkty označovaly rovněž jako geneticky nemodifikované, pokud GMO skutečně neobsahují.
1.7.

EHSV je přesvědčen, že připravovaná strategie se musí zakládat na konstruktivním sociálním dialogu. Na úrovni EU by měly probíhat konzultace s Výborem pro sociální dialog v odvětví civilního letectví, kde by se jednalo o iniciativách institucí EU v tomto odvětví. Na vnitrostátní úrovni existují některá ustanovení, která by měla být provedena, aby bylo možné zajistit sociální a pracovní podmínky a zabránit narušení hospodářské soutěže působením pod tzv. výhodnou vlajkou. Ačkoli pravomoci Evropské unie jsou v této oblasti omezené, měla by Komise vyvinout veškeré úsilí, aby pro své iniciativy získala silnou podporu sociálních partnerů na úrovni EU i členských států.
3.2

Výbor se však domnívá, že stávající znění návrhu by bez upřesnění vhodných nástrojů pro zjednodušení systému mohlo způsobit obrovskou byrokratickou a administrativní zátěž, která by v případě, že nebudou dány k dispozici technické, materiální a lidské zdroje, bránila v dosažení zamýšleného zjednodušení. Je nutné zavést takový postup vydávání licencí, který by byl efektivní a zaručoval jejich legalitu, ale zároveň by byl i jednoduchý a rychlý. Pokud by tomu tak nebylo, mělo by to závažný dopad na provozovatele z EU, kteří by nesli následky zpoždění při předávání licencí, a v důsledku toho přicházeli o dny rybolovu, což by na ně mělo ze socioekonomického hlediska negativní dopad.
3.1.4

V posouzení, které provedla Komise, se klade důraz na navrhovaný model a nevzaly se v něm řádně v úvahu ekonomické důsledky ostatních čtyř možných modelů (posouzení dopadu, s. 23 a následující strany), které by rovněž přispěly k odstranění stejných překážek. Bylo by tak možné provést srovnávací analýzu. Zejména se jedná o možnost 5 – evropská vzorová smlouva na dobrovolném základě ve spojení se značkou důvěry EU (s. 25), přestože by šlo o jednoduchou alternativu s nízkými náklady a malou byrokratickou zátěží (s. 38 a následující strany), tj. nejlépe by vyhovovala zásadám balíčku v oblasti zlepšování právní úpravy (7) a REFIT (8). V přípravných konzultacích také získala podporu.
3.8.1

Zadruhé se pak ve sdělení navrhuje, že by taková dohoda, jako je TTIP, měla být zpřístupněna dalším zemím – pokud by se tento návrh (i když byl předložen se zřetelem na Turecko, Norsko a další členské státy EHP) promítl do jiných významných dohod (například do dohody mezi EU a Japonskem nebo do komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci), mohlo by to zpochybnit samotný význam WTO, a to především proto, že by to mohlo znamenat návrat do doby, kdy rozhodující úlohu hrála „čtyřkoalice“ („Quad“) či skupina „G4“.
1.7

Výbor se domnívá, že hlavní body analýzy, jež Komise stanovila, jsou správné, je však třeba je doplnit. V současném znění návrhu jsou to: — dekarbonizace ekonomiky; — energetická účinnost jakožto krok ke zmírnění poptávky po energii; — vytvoření vnitřního trhu s energií; — bezpečnost dodávek energie, solidarita a důvěra; — výzkum, inovace a konkurenceschopnost; — provedení energetické unie. EHSV je toho názoru, že není kladen dostatečný důraz na sociální rozměr energetické unie a že by tento aspekt měl figurovat mezi kritérii pro hodnocení energetické unie. Tato unie by totiž na jednu stranu měla mít příznivý dopad z hlediska vytváření nových pracovních míst, konkurenceschopnosti a inovací, na druhou stranu by však mohla ovlivnit některá odvětví, v důsledku čehož bude nutné přijmout doprovodná sociální a vzdělávací opatření. Tato opatření musí být preventivní, aby dotčení zaměstnanci nepřišli o práci a aby zavedená vzdělávací opatření předjímala budoucí vývoj v odvětví energetiky. Bylo by tedy vhodné zahrnout tento sociální rozměr v příští výroční zprávě mezi posuzovaná kritéria. Stejně tak je nezbytné posoudit hospodářské dopady opatření, jež si energetická přeměna vyžádá, a to zejména z toho důvodu, že sociální dopady jsou neodlučně spjaty s hospodářskými dopady prováděných opatření.
4.3.

EHSV je překvapen způsobem jmenování členů poradní rady. Stačí připomenout, že tři z celkových pěti členů doporučuje jmenovaný předseda, aniž by byl do jmenování zapojen Evropský parlament, jak EP sám správně ve svém usnesení připomíná (12). Proto se nezdá, že by šlo o radu, která by podporovala Komisi v rozhodování, ale spíše o určitou „nucenou správu“ ze strany Rady, jíž je v současné době pověřena Komise. To by mohlo vést ke zhoršení stávající situace, která již dnes vychází z velmi křehké rovnováhy.
4.10.

EHSV navrhuje zařadit také návrhy zaměřené na větší standardizaci postupů při přezkumu prospektu v případě, že je zveřejnění pozastaveno či zrušeno. Konečnému rozhodnutí regulačního orgánu v mnoha případech často předchází četné regresivní i progresivní postupy. Vede to ke zbytečným odkladům, které mohou být pro emitenta značně nákladné v porovnání se situací, kdy regulační orgán předloží veškerá doporučení v jediném kroku. K příznivému vývoji unie kapitálových trhů by tudíž dle názoru Výboru přispělo to, že by orgán ESMA vypracoval jednotná pravidla pro členské státy týkající se lhůt a formátů konkrétních instrukcí pro potenciální emitenty o tom, jak řešit případné nedostatky v návrhu prospektu. Emitentům – zejména malým a středním podnikům – by to usnadnilo vypracovávání prospektů a díky tomu, že by došlo k omezení důvodů pro volnost při regulačním rozhodování, by to rovněž vytvořilo stejnorodější prostředí.
1.3.

Balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil by se měl zaměřit na odstranění všech překážek volného pohybu pracovníků a současné zachování vysoké úrovně ochrany. Za tímto účelem požaduje EHSV lepší koordinaci mezi systémy sociálního zabezpečení a zřízení úřadů sociálního zabezpečení, jejichž úloha by byla uznávána na evropské úrovni. Považuje za zásadně důležité důsledně uplatňovat ustanovení Smlouvy týkající se práv zaměstnanců na informace a konzultace a doufá, že zaměstnanci budou více zapojeni do řízení podniků.
1.2.

S ohledem na to, že je nyní jasné, že systém EDIS a avizovaná opatření k minimalizaci rizik mají v souvislosti s posílením a dokončením bankovní unie řadu zásadních a důležitých společných cílů, je Výbor celkem vzato a v zásadě toho názoru, že oba druhy opatření se musí uskutečnit jednotným způsobem a pomocí skutečně rovnocenných nástrojů a metod. Tyto metody, které musí pro skutečné dosažení plánovaných cílů poskytovat stejné záruky, jsou na místě o to víc, že oba druhy opatření se doplňují a jsou nutná, aby nabídla řešení, které by bylo přijatelné a vyvážené pro každého, a současně i definitivní. Proto a za účelem dosažení reálného pokroku považuje Výbor za zásadní, aby jak systém EDIS, tak i relevantní opatření k minimalizaci rizik byly bezodkladně a skutečně současně používány a realizovány, a to v souladu s jasným a konkrétně stanoveným harmonogramem. Vytvoření vhodných podmínek k tomu, aby bylo možné podnikat další kroky, má rovněž velký význam pro další dotváření hospodářské a měnové unie (HMU), jejíž významnou součástí bankovní unie je.
3.6.

Potřeba zaměření se na MMF vyplývá ze silné komplementarity mezi hospodářskými politikami a jejími nástroji na úrovni EU a MMF poté, co na úrovni EU, a zvláště eurozóny, došlo k jejich výraznému posílení a koordinaci (2). MMF je pak klíčovou globální institucí v oblasti správy ekonomických záležitostí a navíc, v součinnosti s Evropskou komisí a Evropskou centrální bankou, sehrál významnou roli při formování a realizaci programů záchrany členských států zasažených ekonomickou a dluhovou krizí. Očekávaná role MMF by se měla dále posílit a potřeba součinnosti eurozóny s MMF bude pojímána z daleko širší a komplexnější perspektivy než jen z izolovaného pohledu jednotlivých členských států. EHSV současně poukazuje na fakt, že pokud by byl od samého počátku součástí eurozóny Evropský měnový fond, který již figuroval v původních návrzích před vznikem Evropského měnového systému na konci 70. let, mohl by tento v období krize sehrát roli, která byla v realitě naplněna právě MMF.
2.3.

Rady by sledovaly vývoj konkurenceschopnosti v jednotlivých členských státech, zejména faktory, které ovlivňují ceny a kvalitu zboží a služeb, a to v porovnání se světovými konkurenty v krátkém období. Rady by se měly zabývat „dynamikou mezd, jakož i nemzdovými faktory a faktory stimulujícími produktivitu a měly by přihlížet k dynamice investic, inovací a přitažlivosti ekonomiky pro podniky“. Rady by analyzovaly a posuzovaly příslušná opatření a předkládaly doporučení ohledně opatření, a to s přihlédnutím ke specifikům a zavedeným postupům každého státu. Rady by rovněž poskytovaly relevantní informace, aby podpořily proces tvorby mezd na vnitrostátní úrovni. V souladu s článkem 28 Listiny základních práv Evropské unie nebude dotčeno právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy.
3.2.

Výbor souhlasí s cíli akčního plánu a se stanovenými prioritními oblastmi: — zajištění většího výběru možností financování pro evropské společnosti, a zejména malé a střední podniky. Unie kapitálových trhů by měla rozšířit škálu možností financování pro společnosti. Tyto možnosti by měly existovat všude a být k dispozici pro všechny podnikatele ve všech fázích procesu financování; — zajištění vhodného regulačního prostředí pro dlouhodobé a udržitelné investice a zajištění financování evropské infrastruktury; — více investic a větší výběr pro drobné a institucionální investory prostřednictvím vhodného rámce pro ochranu investorů; — zvýšení úvěrové kapacity bank, mimo jiné prostřednictvím vhodného oživení sekuritizačních operací a trhů. To by jim mělo umožnit uvolnit větší objem finančních prostředků pro malé a střední podniky; — podrobné posouzení kumulativního účinku a soudržnosti finančních právních předpisů, které byly přijaty v reakci na finanční krizi, a to z hlediska financování reálné ekonomiky; — odstranění přeshraničních překážek pro všech 28 členských států a podpoření rozvoje kapitálových trhů, mimo jiné odstraněním řady stávajících fiskálních a jiných překážek. Je důležité nejen to, že početné kroky potřebné pro budování unie kapitálových trhů jsou shrnuty v jednom plánu, ale také to, že existuje jasná vůle k diskusi, stejně jako ochota odstraňovat překážky, jež stojí v cestě dalšímu rozvoji evropského finančního systému.
2.5.

Plán SET je nezbytně nutný a ambiciózní prostředek k dosažení energetické bezpečnosti. Tohoto žádoucího cíle lze dosáhnout širokou veřejnou rozpravou a EHSV může v tomto dialogu působit jako katalyzátor. EHSV věří, že zapojení veřejnosti (viz návrh EHSV na evropskou energetickou vkladní knížku) do problematiky přechodu na jiné zdroje energie má zásadní význam. Konkrétně by se mohlo jednat o fórum evropské (organizované) občanské společnosti, které by propagovalo evropský energetický dialog.
2.9.

EHSV požaduje plné zapojení sociálních partnerů a dalších organizací zastupujících občanskou společnost do sociálních politik a do národních plánů reforem, například prostřednictvím národních hospodářských a sociálních rad a obdobných organizací. Pokud jde o návrh Komise zřídit vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost v eurozóně, EHSV přijme samostatné stanovisko v březnu 2016. Tyto rady by v každém případě měly být plně slučitelné se svobodou kolektivního vyjednávání a mechanizmy pro účast a dialog se sociálními partnery, jež existují v každém členském státě.
3.1.

Každý občan EU má právo být informován o politikách EU, porozumět jim a také je ovlivňovat. EHSV poukazuje na to, že partnerství by neměla být uzavřená. Způsob, jakým budou partnerství komunikovat s vnějším světem, je velmi důležitý. Otevřená veřejná správa, která komunikuje se širokou veřejností a organizacemi zastupujícími zájmy občanů, by měla být klíčovým prvkem rozvoje měst. Protože strategických cílů není možné dosáhnout bez podpory místních občanů a organizací občanské společnosti, je důležité zajistit transparentnost a účinné zapojení zainteresovaných stran do přípravy a provádění městské agendy. Spolupráce s těmi, kteří mají zájem zapojit se, představuje nejlepší způsob, jak zajistit podporu lidí pro výsledky partnerství. EHSV navrhuje oslovit rovněž organizace, které by měly zájem podělit se o své zkušenosti a myšlenky týkající se témat městské agendy a mohly by se některých schůzek partnerství zúčastnit.
1.6.

Oživení sekuritizace předpokládá, že nový režim bude dostatečně široký. Kritéria JTS by měla být realistická a dosažitelná pro všechny banky, a to jak velké, tak i místní a malé banky, jež působící v oblasti financování. Sekuritizace by měla být atraktivní i pro investory. V případě úspěchu by to znamenalo významný přínos pro lepší financování ekonomiky, navýšení investicí a podporu růstu. Zároveň by měla být jasně stanovena možná rizika a kdo tato rizika nese, přičemž je třeba zohlednit celý řetězec od vydavatele až po investora. Nyní jde o to, aby se neopakovaly chyby z minulosti.
4.3.5

EHSV se domnívá, že by si Komise měla uvědomit to, že neaktivní mladí lidé nepředstavují homogenní skupinu, a proto vyžadují různou úroveň podpory a opatření, aby se mohli plně zapojit do vzdělávání, odborné přípravy a pracovního procesu. To vše by mělo odpovídat současným potřebám příslušného trhu práce, aby se zaručily lepší vyhlídky pro budoucí zaměstnání. EHSV za tímto účelem doporučuje, aby byli mladí lidé a jejich organizace v úzké spolupráci s potenciálními zaměstnavateli a jejich organizacemi více zapojeni do provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a aby se opustily čistě administrativní postupy, jež nedovolují flexibilitu v národních akčních plánech této iniciativy.