Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU /* KOM/2010/0658 konecném znení - NLE 2010/0324 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 10.11.2010 KOM(2010) 658 v konečném znění 2010/0324 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu | Odůvodnění a cíle návrhu Každý rok je Rada ministrů povinna přijmout rozhodnutí o rybolovných právech pro populace v Atlantiku, Severním moři a o mezinárodním rybolovu, na němž se plavidla EU podílí. Co do počtu regulovaných populací je toto nařízení hlavním nařízením o rybolovných právech. Spolu s nařízeními, kterými se stanoví rybolovná práva pro Baltské moře, Černé moře a hlubinné populace (přičemž rybolovná práva pro hlubinné populace se stanoví každé dva roky), omezují tato nařízení odlov populací na míru, která musí odpovídat celkovým cílům společné rybářské politiky. V této souvislosti stanoví nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[1] cíle pro každoroční návrhy na omezení odlovu a intenzity rybolovu, aby bylo zajištěno, že rybolov EU je ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný. Rybolovná práva stanovená v těchto nařízeních odrážejí míru úspěchu politiky jako celku. K prosazování cílů politiky využívá Unie řadu nástrojů, které by společně měly zajistit, že základna zdrojů evropského rybolovu je využívána ve správné míře, a nikoliv nadměrně. Řízení rybolovu nespočívá jen v omezování rybolovných práv. Určující mohou v této souvislosti být i politika týkající se loďstva a kontrola rybolovných činností, což jsou dvě z dalších oblastí, v nichž politika aktivně působí prostřednictvím regulačních opatření. Klíčovým rysem každoročního stanovování rybolovných práv je jeho krátkodobá povaha, což je v zásadě důsledkem historického vývoje souvisejícího se způsobem, kterým společná rybářská politika (SRP) umožňuje vnitrostátním loďstvům EU sdílet námořní prostor a jeho zdroje. V případě tohoto celounijního paktu je důležité tento každoročně se opakující postup zachovat jako základ politiky. To však nepředstavuje překážku pro zavedení dlouhodobého postoje v oblasti řízení rybolovu. Unie v této souvislosti značně pokročila a klíčové populace, jež jsou předmětem obchodního zájmu, jsou nyní upraveny víceletými plány řízení, které je třeba u celkových přípustných odlovů (TAC) a stropů intenzity rybolovu dodržet. Z celkového hodnocení plyne, že víceleté plány fungují, jelikož většina takto regulovaných populací se obecně nachází v lepším stavu než ostatní. Zejména v dobách nedostačujících rybolovných zdrojů je zapotřebí dlouhodobé perspektivy, aby regulační subjekty mohly provádět smysluplnou politiku a vytvořit si podmínky pro dosažení svých cílů. V této souvislosti Komise již pět let zveřejňuje sdělení, v němž hodnotí situaci, na niž návrhy o stanovení rybolovných práv musí reagovat. Letošní sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění) uvádí i dobré zprávy, protože stav některých populací se zlepšil. I nadále se však doporučuje snížit odlov mnoha rybích populací na nulu či na nejnižší možnou úroveň. U mnohých populací došlo k překročení bezpečných biologických hodnot. I přes opatření pro zachování zdrojů přijatá v rámci SRP patří příliš mnoho populací do těchto kategorií ohrožených druhů a ke zlepšení stavu došlo jen u velmi málo populací. Z analýzy vyplývá, že u nadměrně lovených populací ryb je třeba posílit opatření pro zachování zdrojů. Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) ve svém doporučení na rok 2011 opět poukazují na špatný stav mnoha rybolovných zdrojů ve vodách EU. Zaznamenávají však zlepšení u některých důležitých populací, jako je štikozubec obecný, jazyk obecný a ďasovití. Na žádost Komise poskytuje rada ICES ke strategii doporučení, aby do roku 2015 bylo dosaženo stavu řízení, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem (MSY). K tomuto cíli se Unie zavázala tím, že souhlasila se závěry světového summitu o udržitelném rozvoji pořádaného v roce 2002 v Johannesburgu a s plánem provádění těchto závěrů. | Obecné souvislosti Stanovení a sdílení rybolovných práv spadá do výlučné pravomoci Unie. Závazky EU ve věci udržitelného využívání živých vodních zdrojů vyplývají z povinností stanovených v článku 2 nařízení Rady č. 2371/2002. Unií stanovená rybolovná práva, jež se týkají tažných a vysoce stěhovavých populací, musí být v souladu s mezinárodními dohodami, mj. s dohodou Organizace spojených národů o zachování a řízení tažných a vysoce stěhovavých populací ryb z roku 1995. Tímto návrhem se do právních předpisů EU provádí opatření pro zachování zdrojů, na kterých se Unie v případě těchto populací se svými mezinárodními protějšky dohodla, přičemž se tato opatření vyjadřují jako rybolovná práva, ať už jde o omezení odlovu či omezení intenzity rybolovu. U populací, jejichž řízení náleží pouze Unii, odpovídají navrhovaná rybolovná práva vědeckému doporučení, které Komise obdržela v souvislosti se stavem populací a na jehož základě jsou určována omezení odlovu, jež jsou v souladu s víceletými plány řízení. U populací, které takovými plány nejsou upraveny, reagují navrhované TAC na vědecké doporučení způsobem stanoveným ve sdělení KOM(2010) 241 v konečném znění. Uvedené sdělení uvádí pro oblast řízení řadu doporučení vhodných pro každý z různých scénářů, které mohou být ve vědeckém doporučení vypracovány v závislosti na stavu populace (od „lovených udržitelným způsobem“ až po „zdecimované“) nebo v závislosti na zaznamenaných tendencích, pokud není na základě dostupných údajů možné provést přesné hodnocení. Populace jsou zařazeny do kategorií. Pro každou kategorii jsou poté vypracována pravidla, podle nichž se určují omezení odlovu či intenzity rybolovu. Vědecké doporučení lze v zásadě vypracovat na základě údajů. Hodnotit lze pouze populace, pro něž jsou k dispozici dostatečné a spolehlivé údaje. Vypracují se odhady velikosti populace, jakož i prognózy, jak budou populace reagovat na různé scénáře odlovu (tzv. „tabulky možností odlovu“). Tento postup se provádí pouze u určitého počtu regulovaných populací. Pro zbývající populace musí jejich řízení vycházet z tendencí zaznamenaných na základě takových ukazatelů jako hlášené odlovy, které mohou být více či méně spolehlivé. V některých případech nemohou vědečtí pracovníci vypracovat stanovisko ani k tendencím, jelikož nemají k dispozici dostatek spolehlivých údajů. Ve všech těchto případech by Rada měla rozhodnout o rybolovných právech na základě preventivního přístupu, a uplatnit tak opatření pro zachování zdrojů. To je někdy vzhledem k různorodosti zájmů, o které zde je, poněkud obtížné. Komise je nicméně povinna předkládat návrhy v souladu s touto zásadou. Jako zásadní se jeví zejména přísné dodržování pravidla, podle nějž nesmí dojít ke zvýšení tlaku na rybolov. Výjimku lze učinit tehdy, kdy z vědeckého doporučení vyplyne, že zvýšení intenzity rybolovu je možné, aniž by došlo k zhoršení stavu dotčené populace. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu jsou použitelné do 31. prosince 2010, s výjimkou některých omezení intenzity rybolovu, která jsou použitelná do 31. ledna 2011. | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tato opatření jsou navržena v souladu s cíli a pravidly společné rybářské politiky a odpovídají politice Unie v oblasti udržitelného rozvoje. | 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů | Konzultace zúčastněných stran | Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů Návrh zohledňuje konzultace s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu (výbor „ACFA“ je složen ze zástupců profesních organizací zastupujících výrobní odvětví, zpracovatelský průmysl a obchod s produkty rybolovu a akvakultury, jakož i neprofesních organizací zastupujících zájmy spotřebitelů, životní prostředí a rozvoj) a regionálními poradními sbory působícími v oblastech rybolovů, jež jsou předmětem návrhu. Tyto konzultace se uskutečnily na základě sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění), ve kterém jsou stanoveny zásady pro tzv. jednání s předstihem. Komise v tomto rámci vypracovala čtyři konzultační dokumenty o specifických tématech týkajících se tohoto návrhu, konkrétně o: prostorově strukturovaném řízení humrů v zóně VII; oddělení oblastí TAC pro platýse evropského v zóně VIId a VIIe; řízení intenzity rybolovu v zóně VIIfg podle přístupu založeného na ekosystému; rozhodnutích v oblasti řízení zabývajících se nejistotami ve stavu populací kategorie 11. První dva dokumenty se zabývají technickými úpravami prostorového provádění omezení odlovu a výpočty potřebnými pro odpovídající sjednocení kvót členských států. Třetí dokument se zaměřuje na zavedení horní hranice intenzity rybolovu jako reakce na obecné doporučení zmrazit či snížit intenzitu rybolovu populací v Keltském moři. Poslední dokument se zabývá možným postupem při rozhodování ohledně populací, pro něž vědečtí pracovníci nemohou vydat doporučení z důvodu nedostatku vhodných údajů. Toto téma je v současnosti předmětem diskuzí, které by měly vést k návrhu v roce 2012. Je tomu tak proto, že provedení navrhovaného postupu by se nejdříve mělo projednat v rámci vydávání vědeckého doporučení v první polovině roku 2011. Tyto dokumenty byly členským státům předloženy v rámci jednání s předstihem a byly rovněž předány regionálním poradním sborům, aby se k nim mohly vyjádřit. Dne 14. října zorganizovala Komise společné jednání s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a regionálními poradními sbory. Tomuto jednání předcházel veřejný seminář pořádaný dne 14. září za účasti členských států, členů Evropského parlamentu, odborníků v oblasti rybolovu, zúčastěných stran, tisku a veřejnosti, na němž byly předloženy a projednány výsledky vědeckého doporučení a jeho klíčové dopady. Konzultace vycházely rovněž ze sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), ve kterém Komise v očekávání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2010 uvedla svá stanoviska a své záměry týkající se návrhů rybolovných práv. | Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Zatímco postup jednání s předstihem se zaměřuje na technické aspekty, reakce na konzultace Komise k rybolovným právům odráží názory členských států a zúčastněných stran na hodnocení, které Komise provedla v souvislosti se stavem zdrojů, a názory na to, jak zajistit vhodný postup v oblasti řízení. V této souvislosti předložily čtyři členské státy a čtyři regionální poradní sbory názory na sdělení Komise. Připomínky vznesené každým ze čtyř regionálních poradních sborů lze shrnout takto: Regionální poradní sbor pro jihozápadní vody: Podporuje cíl MSY a vyslovuje lítost, že Komise nezaměřila svou činnost tímto směrem již dříve. Cíl by měl být zaveden ve smíšeném rybolovu v kontextu ekosystému. RPS však s politováním konstatuje, že u populací v kategoriích 2 a 3 povede tento přístup k větším snížením TAC, než je obvyklé. Pokud jde o převod rozhodnutí o TAC jednotlivých členských států na příslušný členský stát, regionální poradní sbor pro jihozápadní vody se domnívá, že by měl být vytvořen mechanismus pro konzultace v odvětví, pouhé pověření členského státu je nepostačující. Podporuje víceleté plány, ty by však měly zahrnovat technická opatření, omezení kapacity a intenzity rybolovu atd. a měly by být vypracovány v regionálním rámci. Zdůrazňuje problém chybějících vědeckých informací. Zpochybňuje údaje o intenzitě rybolovu u populace štikozubce novozélandského. Nesouhlasí s tím, aby se údaje u odlovů u kategorií 6 a 9 opíraly o průměrné hodnoty. Regionální poradní sbor pro severozápadní vody: Bere na vědomí legislativní závazek EU dosáhnout cíle MSY. Vzhledem k vědeckým nejistotám a nedostatku údajů však Komise bude muset v případě preventivní úrovně volit z různých možností. Regionální poradní sbor se obává, že podobně jako v případě regionálního poradního sboru pro jihozápadní vody povede tento přístup ve srovnání s předchozími roky k větším snížením TAC u populací v kategoriích 2 a 3. Členové regionálního poradního sboru zastupující odvětví uznávají, že je zcela nemožné provést pro každou populaci hodnocení sociálně-ekonomických důsledků, které návrhy za rok 2011 vypracované podle nové zásady mají na všechny rybáře. Členové nicméně zdůrazňují, že takové posouzení by mělo být provedeno před prosazením velmi důležitých politických změn. Pokud jde o řízení rybolovu v Keltském moři, zasazuje se regionální poradní sbor pro severozápadní vody spíše o zavedení horní hranice u kapacity rybolovu než u jeho intenzity. Pokud jde o řízení platýse v subdivizích VII d a VII e, regionální poradní sbor nesouhlasí s navrhovaným rozdělením TAC z důvodů týkajících se smíšení těchto dvou populací a domnívá se, že za účelem dosažení cílů udržitelnosti je nejlepší, aby TAC řídily členské státy podílející se na rybolovu v těchto zónách. Regionální poradní sbor pro severozápadní vody navrhuje, aby byl vypracován integrovaný plán řízení rybolovu pro lov humra severského v zóně VIIa, který by se měl zabývat i zachováním zdrojů tresky bezvousé a jazyka obecného, protože ty v tomto rybolovu v zásadě představují vedlejší úlovky. Regionální poradní sbor pro pelagické populace: Uvítal by, kdyby Komise byla předložila pozitivnější obraz pelagických populací. Podporuje rámec ICES pro MSY. Uvítal by, kdyby bylo potvrzeno, že TAC pro pelagické druhy jsou stanovovány v souladu s vědeckým doporučením. I nadále se zasazuje o zlepšení údajů. Uvítal by dlouhodobý plán pro populace sledě obecného v západní části Baltského moře. S politováním bere na vědomí zpoždění při příjímání víceletého plánu pro západní populaci kranase. Poznamenává, že je třeba zrevidovat odhady míry úmrtnosti ryb v souladu s MSY (Fmsy). S politováním konstatuje, že neexistuje sociální ani ekonomická analýza. Regionální poradní sbor pro Severní moře Upřednostňuje přístup zaměřený na více druhů a založený na ekosystému. Nesouhlasí s 25% snížením pro populace v kategoriích 2 a 10; mělo by dojít pouze k 15% snížení. Místo přechodu na Fmsy ve 4 rovnoměrných krocích do roku 2015 by bylo lepší zachovat určitou pružnost. Vyslovuje obavy ohledně vysokého počtu populací, u nichž chybí údaje, a podporuje využívání informací poskytovaných rybáři. Tvrdí, že neustálé snižování intenzity způsobuje výměty. S politováním konstatuje, že neexistuje sociální ani ekonomická analýza pro účely rozhodnutí učiněných během roku. Uvítal by jakékoliv iniciativy týkající se převodu odpovědnosti i na zúčastněné strany. Připojuje objasnění týkající se stropů v intenzitě rybolovu pro hlubinné druhy a uvádí, že stropy jsou stanoveny s ohledem na záznamy úlovků každého členského státu zvlášť. Nesouhlasí se snížením u populací kategorie 11. * * * Zúčastněné strany trvají na zásadě, aby změny v ročních TAC a kvótách byly postupné, čímž se krátkodobá narušení hospodářské činnosti sníží na minimum. Z níže uvedeného podrobného zdůvodnění návrhu jasně vyplývá, že do něj byla zahrnuta zásada postupného přizpůsobení a omezení každoročních změn rybolovných práv pokud možno tak, aby nedocházelo k poškození stavu ohrožených zdrojů. Zúčastněné strany rovněž reagují na cíl obnovit populace na maximální udržitelný výnos v souladu se závazkem, který Unie přijala na světovém summitu o udržitelném rozvoji pořádaném v roce 2002 v Johannesburgu. Strany s cílem obecně souhlasí, avšak s politováním konstatují, že vyvinout postupný přístup k dosažení cíle do roku 2015 může být nyní pro odvětví obtížné, protože zbývá už jen 5 let. Strany očekávají, že nezbytné úpravy mohou snížit jejich očekávaný odlov u populací, které jsou v poměrně dobrém stavu zachování zdrojů. U takových populací je možné, že pro splnění cíle MSY bude třeba mírně snížit odlovy, aby byly maximálně využity výhody lepšího stavu těchto populací, na rozdíl od úrovně těch odlovů, u nichž jde jen o to, aby byla populace udržena v rámci bezpečných biologických limitů. Pro populace, u nichž existuje dostatečná technická základna umožňující pokrok této strategie, se dodržoval postup navržený radou ICES, tj. postupné plnění MSY, avšak s dodatečnými ochrannými opatřeními použitými pro populace s početně nízkými stavy. V souladu se stanovisky regionálních poradních sborů by to u populací nacházejících se v poměrně dobrém stavu znamenalo upustit od cílů vytyčených v Johannesburgu, konkrétně u zdrojů, u nichž se to jeví jako nejproveditelnější. Zúčastněné strany se vcelku shodují, že je třeba převést odpovědnost na odvětví. Všechny reakce zdůrazňují potřebu lepších údajů a navrhují, aby odvětví rybolovu při poskytování těchto údajů vědcům hrálo aktivnější úlohu. Převedení odpovědnosti však také znamená, že v případě nečinnosti je třeba nést následky. Takové následky se stávají zřejmými v průběhu vývoje stavu populací. Pokud se stav nezlepší, musí rybolovná práva zůstat nízká nebo je třeba je ještě více snížit. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Příslušné vědecké/odborné oblasti Biologie a ekonomie rybářství. | Použitá metodika Komise konzultovala nezávislý mezinárodní vědecký subjekt ICES a zorganizovala plenární zasedání Vědecko-technického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR). Doporučení rady ICES vychází z poradního rámce vypracovaného v rámci ICES a používaného v souladu s požadavky jejích klientů, mj. i Komise. VTHVR vydává své doporučení na základě mandátu vydaného Komisí. | Hlavní konzultované organizace / odborníci - Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES). - Vědecko-technický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR). | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Rada ICES v roce 2010 ve svém doporučení poprvé předložila tři možnosti týkající se: provádění rámce „preventivního přístupu“, vypracovaného z důvodu historické kontinuity; okamžitého uplatňování rámce ICES pro MSY; postupného provádění rámce ICES pro MSY, vedoucího k úplnému provedení v roce 2015 (v souladu se světovým summitem v Johannesburgu). Tyto možnosti se předkládají vedle informací potřebných pro provedení pravidel vypracovaných ve sdělení KOM(2010) 241 v konečném znění, včetně postupného přechodu od současné míry úmrtnosti ryb k míře, jež je v souladu s MSY (Fmsy), do roku 2015. Nejdůležitější body plynoucí z obdržených doporučení lze podle oblastí shrnout takto: Severní moře, Skagerrak a Kattegat (oblasti ICES IIa (vody EU), III, IV) Mírné zvýšení u platýse evropského je možné. Mírné snížení je zapotřebí pro jazyk obecný, sledě obecného, humra, tresku jednoskvrnnou, tresku bezvousou a tresku tmavou. Úmrtnost tresky obecné se od roku 2007 zvyšuje a populace je stále pod hranicí referenčního bodu biomasy, a to i přesto, že jsou uplatňována opatření pro zabránění výmětům. Odlovy se odhadují přibližně v trojnásobné výši kvóty. Sleď obecný a treska jednoskvrnná se stále loví v souladu s MSY. Vody západně od Skotska a severně od Irska (oblast ICES VI) Při lovu druhů žijících při dně v této oblasti byly téměř vyčerpány zdroje bělomasých ryb a odlov nyní závisí na humrech, ďasovitých a pakambale průsvitné. Ďasovití: nové průzkumy naznačují, že od roku 2007 došlo k úbytku početního stavu a od roku 2009 k úbytku biomasy. Proto bude nutné použít kategorii 7 a snížit TAC o 15 %. Bělomasé ryby jsou i nadále problematické. I přes (velmi sporná) nová technická opatření prováděná západně od Skotska dosahoval výmět tresky jednoskrvnné v roce 2009 stále 66 %. Stav tresky jednoskrvnné je stále značně pod limitní úrovní biomasy. Stavy tresky bezvousé jsou vyčerpány; treska obecná vykazuje velmi malé zvýšení, avšak i tak je rovněž stále značně pod limitní úrovní biomasy. Doporučení ohledně humra je opět restriktivní a navrhuje 15% snížení. Z důvodu nespolehlivých zpráv o odlovu jsou k dispozici nedostačující výchozí informace. Plán pro tresku obecnou vyžaduje další 25% snížení TAC i intenzity rybolovu. Irské moře (oblast ICES VIIa) Od loňska se situace nezměnila. Přetrvávají problémy s podáváním zpráv o odlovu. Zatím není v dohledu řešení problému zdecimovaného stavu tresky bezvousé či jazyka obecného. Plán pro tresku obecnou vyžaduje alespoň 25% snížení TAC i intenzity rybolovu. Všechny populace jsou ve zdecimovaném stavu s výjimkou platýse evropského a sledě obecného. Je zapotřebí zvážit hloubkový přezkum rybolovu v této oblasti. Keltské moře (oblast ICES VIIb až k) Potvrdil se špatný stav humra severského v oblasti Porcupine Bank, avšak účinky sezónního uzavření oblasti v roce 2010 jsou povzbuzující. Míra výmětů humra severského se odhaduje okolo 20 až 25 %. Posouzení a doporučení pro jazyk obecný v oblasti VIIe je obnoveno: víceletý plán je opět použitelný. Nárůst TAC u ďasovitých je možný, toto doporučení však nezohledňuje nárůst dohodnutý Radou již vloni. Biskajský záliv a iberská oblast Atlantiku Stavy sardele obecné v západoiberských vodách vykazují snížení. TAC pro ďasovité je možné zvýšit. Provádění plánu pro štikozubce novozélandského nebylo účinné: úmrtnost ryb se nesnížila a TAC byly překročeny. Mírné snížení TAC u pakambaly průsvitné. Humr severský: 10% snížení v oblastech VIIIc a IXa; v oblasti VIIIab beze změny. Je třeba snížit TAC u jazyka obecného v Biskajském zálivu. Hlubinné populace (všechny oblasti) Z některých ukazatelů četnosti jsou patrné tendence růstu u mníka mořského, mníkovce bělolemého a mníka modrého, z dostupných informací však není možné učinit závěry ohledně tendencí ve velikosti populace. Vědečtí pracovníci i nadále doporučují, aby primárním nástrojem řízení zůstalo omezování intenzity a aby i nadále byla uplatňována či rozšiřována opatření, která zabraňují zdecimování některých místních druhů (červenice obecná, mník modrý). | VTHVR potvrzuje a v některých případech i rozvíjí doporučení poskytnutá radou ICES. | Prostředky zveřejnění odborných stanovisek Všechny zprávy výboru VTHVR jsou po formálním schválení Komisí k dispozici na internetových stránkách generálního ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE). Všechny zprávy rady ICES jsou k dispozici na její internetové stránce. | Posouzení dopadů Nařízení o rybolovných právech již více není nástrojem, který umožňuje, aby komplexní soubory opatření přijímala pouze Rada, a musí omezit svou působnost vymezenou čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Je tudíž dobře přizpůsobené řízení založeném na výsledcích. Pokud politika bude celkově fungovat lépe, zlepší se i roční rybolovná práva. Ucelená politika námořních záležitostí zahrnuje zejména řízení loďstva, strukturální podporu, kontrolu a prosazování předpisů, regulaci trhů a integraci nástrojů řízení. I nadále je však důležité používat tento nástroj pro provádění úprav, jež jsou nezbytné pro zachování zdrojů evropského rybolovu a zpracovatelského průmyslu, a pro prevenci či nápravu negativních dopadů příliš vysoké úmrtnosti ryb na mořské životní prostředí. Pro populace klíčového hospodářského významu, včetně štikozubce obecného, tresky obecné, platýse a jiných, přijala Unie řadu víceletých plánů řízení. Před jejich přijetím je třeba provést posouzení dopadů. Jakmile plány vstoupí v platnost, určují úroveň TAC, kterou je třeba pro daný rok stanovit, aby byly dosaženy dlouhodobé cíle těchto plánů. V souladu s těmito plány je Komise povinna předložit svůj návrh na TAC. Četné zásadní TAC obsažené v návrhu jsou tudíž výsledkem konkrétního posouzení dopadů vypracovaného pro plán, jehož jsou základem. U zbývajících populací, i přestože pro ně neexistují víceleté plány, se návrh snaží vyhnout krátkodobým přístupům a upřednostňuje dlouhodobá, udržitelná rozhodnutí. V mnoha případech toto vede k postupnějšímu snižování rybolovných práv. V souvislosti s tím, jak se stav nadměrně lovených populací obnovuje, povedou tudíž snížené TAC v krátkodobém výhledu ke zvýšení možností rybolovu. Díky snížení intenzity rybolovu, snížení počtu plavidel v odvětví rybolovu a/nebo průměrné intenzity rybolovu na plavidlo, přičemž vykládka se zvýší nebo zůstane nezměněná, by měly střednědobé až dlouhodobé důsledky tohoto přístupu mít snížený dopad na životní prostředí. | 3. Právní stránka návrhu | Shrnutí navrhovaných opatření Návrh upravuje omezení odlovu a intenzity rybolovu v rybolovných oblastech EU a v mezinárodních rybolovných oblastech, kde působí plavidla EU. Účelem návrhu je dosáhnout cíle společné rybářské politiky směřujícího k provozování biologicky, hospodářsky a sociálně udržitelného rybolovu. | Právní základ Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Unie podle čl. 3 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu: | Společná rybářská politika je společnou politikou. Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie musí Rada přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv. Navrhované nařízení Rady přiděluje členským státům rybolovná práva. S ohledem na čl. 20 odst. 3 nařízení č. 2371/2002 mohou členské státy taková práva regionům či subjektům volně přidělit tak, jak považují za vhodné. Členské státy tak mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena. | Návrh nemá dodatečné finanční dopady na členské státy. Rada toto nařízení přijímá každý rok. Jsou proto již zavedeny jak veřejné, tak soukromé nástroje pro jeho provádění. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jedná se o návrh řízení rybolovu na základě čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a v souladu s článkem 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002. | 4. Rozpočtové důsledky | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. | 5. Další informace | Zjednodušení | Tímto návrhem se zjednodušují administrativní postupy veřejných orgánů (EU nebo vnitrostátních), zejména požadavky na řízení intenzity rybolovu. | Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti | Návrh se týká každoročního nařízení na rok 2011, a proto neobsahuje doložku o revizi. | Podrobné vysvětlení návrhu Lisabonská smlouva jako obvyklý postup přijímání rozhodnutí pro záležitosti společné rybářské politiky zakotvuje spolurozhodování. Ustanovení čl. 43 odst. 3 Smlouvy stanoví odchylku, pokud jde o opatření týkající se „stanovení a přidělení rybolovných práv“. Tato opatření jsou přijímána Radou na základě návrhu Komise a bez účasti Evropského parlamentu. Tento návrh je tedy omezen na stanovení a přidělení rybolovných práv a podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. V případě omezení odlovu a řízení intenzity rybolovu je návrh v souladu se zásadami tzv. postupu jednání s předstihem, které byly stanoveny ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství (KOM(2006) 246 v konečném znění) a sdělení Komise o konzultacích k rybolovným právům pro rok 2011 (KOM(2010) 241 v konečném znění), v němž jsou uvedena stanoviska a záměry Komise týkající se návrhů rybolovných práv až do vydání vědeckého doporučení o stavu populací v roce 2011. V souladu s uvedeným sdělením byla pro rostoucí počet populací, mezi něž patří například štikozubec obecný, jazyk obecný, platýs evropský a humr, stanovena rybolovná práva na základě předpisů příslušných víceletých plánů. Pokud jde o populace, pro něž byly navrženy nové víceleté plány (západní populace kranasů), jakož i populace, ohledně nichž se Rada a Komise zavázaly v prohlášení přijatém na zasedání Rady v prosinci 2009 (sleď obecný v Keltském moři a treska jednoskvrnná v oblastech Vb a VIa), je návrh v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném prohlášení. Je třeba poukázat na specifickou situaci populací tresky obecné. V západních vodách (Irském moři, západně od Skotska a Kattegatu) se čistá biomasa těchto populací snížila pod 5 %, takže jejich stavy jsou vyčerpány. Tyto populace jsou společně s populací v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu předmětem víceletého plánu řízení (nařízení (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008), který není s ohledem na vědecké doporučení řádně prováděn. Stav populací se i nadále zhoršuje, o zlepšení nelze příliš hovořit. Odhaduje se, že odlovy mnohem více převyšují regulované úrovně, což poukazuje na nedostatečnou přiměřenou kontrolu rybolovu a nedostatek spolehlivých údajů, včetně údajů o výmětech. Důsledkem je, že u tří populací (v Irském moři, západně od Skotska a v Kattegatu) je situace u údajů neuspokojivá a neexistují náznaky, že by se trendy, které vedly k současnému stavu vyčerpání těchto populací, zvrátily. Situaci ohledně tresky obecné v Severním moři je třeba projednat s Norskem, jelikož se jedná o sdílenou populaci. Avšak pro populace, které spadají do odpovědnosti pouze Unie, čl. 10 odst. 2 plánu řízení uvádí, že Rada přijme opatření přísnější, než jsou opatření přijatá v případě, že VTHVR sdělí, že se náležitá obnova některé z populací tresky obecné nedaří. Na základě informací obsažených v předloženém doporučení lze dospět k závěru, že toto ustanovení lze použít a i samotná rada ICES a výbor VTHVR to výslovně poznamenávají. Vzhledem k vyčerpanému stavu populací se jeví jako vhodné postupně zastavit jejich odlov. Návrh tak stanoví 50% snížení TAC, na rozdíl od 25% snížení, které by bylo použito za běžných okolností. Snížení intenzity rybolovu o 25 % by se použilo v každém případě. Pro rybolovné období 2012 by byl tudíž navržen nulový TAC. Komise zároveň požádá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k důsledné kontrole provádění uvedených opatření. Návrh je navíc sladěn se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu (KOM(2006) 360 v konečném znění), neboť navrhovaná rybolovná práva nepovedou ke zvyšování úmrtnosti příslušných populací. Takové zvyšování by bylo v rozporu se závazkem EU a členských států učiněným na světovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu, jehož cílem je udržet populace nebo je obnovit na úroveň, která přinese maximální udržitelný výnos. Těchto cílů by mělo být u vyčerpaných populací dosaženo co nejrychleji a pokud možno nejpozději do roku 2015. Pokud jde o možnost zavedenou v loňském roce v souvislosti s dodatečnými úlovky tresky obecné do výše až 5 % kvóty u řádně zdokumentovaného rybolovu tresky obecné, jsou tyto údaje v návrhu i nadále obsaženy, jsou však uvedeny v hranatých závorkách, protože tato ustanovení jsou předmětem dohody s Norskem. Jakékoliv takové iniciativy by v každém případě měly být předmětem vědeckého posouzení provedeného ex-ante, zejména posouzení ze strany VTHVR. Z tohoto základu vychází i systém pobídek v rámci kvót pro odlovy uvedený v návrhu pro TAC jazyka obecného v oblasti VIIe. Návrh obsahuje omezení odlovu, která byla dohodnuta v rámci některých regionálních organizací pro řízení rybolovu. Omezení odlovu a jiná doporučení Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO), Komise na ochranu tuňáka modroploutvého (CCSBT), Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC), Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO), Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC), Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) a Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) budou k dispozici, jakmile tyto organizace v říjnu až prosinci 2010 uskuteční svá výroční zasedání. TAC týkající se populací v grónských vodách a populací sdílených s Norskem a Faerskými ostrovy dosud nejsou k dispozici a budou záviset na závěrech konzultací probíhajících v listopadu a prosinci 2010. Tyto TAC jsou proto uváděny jako pro memoria (pm). V souvislosti s řízením intenzity rybolovu se pro lov tresky obecné používá od roku 2009 systém založený na kilowattdnech, který se bude používat i v roce 2011. Pokud jde o řízení intenzity rybolovu jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu, štikozubce novozélandského a humrů, bude se v roce 2011 i nadále používat systém řízení dní na moři podle typu plavidla působícího prokazatelně v odvětví rybolovu, avšak navrhované nařízení bude členským státům i nadále umožňovat používání systému založeného na počtu kilowattdní s cílem účinněji využívat rybolovná práva a podnítit ochranná opatření po dohodě s odvětvím rybolovu. Zejména pokud jde o předpisy intenzity rybolovu pro štikozubce novozélandského a humra severského, bude při stanovení stropů intenzity rybolovu jednotlivých států sytém díky návrhu fungovat účinněji. Počínaje rokem 2011 bude v nařízení uveden konkrétní číselný údaj pro každý členský stát. Tak bude možné transparentnějším způsobem přerozdělit dny na moři získané od plavidel vyřazených z rybolovu těchto populací, a pro každý členský stát se tak stanoví specifické číselné údaje v souladu s jejich vyřazovacími činnostmi. Maximální možná intenzita rybolovu stanovená pro různé populace v příloze II, ať už se měří v počtu dní na moři na plavidlo nebo v kilowattdnech na skupinu intenzity rybolovu, se v současnosti uvádí prozatímně a je možné, že ji bude třeba aktualizovat s ohledem na závěrečné doporučení výboru VTHVR po jeho plenárním zasedání v listopadu 2010. Také se stále analyzuje metodologie pro stanovení konečné intenzity rybolovu smáčkovitých v oblastech vod EU IIa, IIIa a IV. Tento návrhu obsahuje opatření, která se týkají omezení intenzity rybolovu v Keltském moři a která budou v roce 2011 navržena poprvé. Základem těchto navrhovaných opatření je stanovení horní hranice intenzity rybolovu pro tuto oblast, která by se vztahovala na rybolov všech populací. Navrhuje se, aby tato horní hranice byla stanovena ve výši 10% snížení intenzity rybolovu vynaložené v referenčním roce 2007. Tento referenční rok byl zvolen proto, aby nebyly postihovány členské státy, které v několika posledních letech snížily intenzitu, zatímco jiné státy naopak svou intenzitu rybolovu v dané oblasti ve stejném období ještě zvýšily. Opatření je odůvodněno skutečností, že vědecké doporučení pro většinu populací v této oblasti navrhuje buď snížit, nebo nezvyšovat intenzitu rybolovu. Díky smíšené povaze rybolovu těchto populací je vhodné zavést obecné opatření ke stanovení horní hranice, které bude snadnější provést a kontrolovat. Opatření by platilo v subdivizích f a g oblasti ICES VII, v níž dochází k většině rybolovné činnosti. Očekávaný dopad na loďstvo je zanedbatelný, protože opatření by měla současnou situaci v rybolovných oblastech stabilizovat. Pro populace to bude přínosem, protože se zabrání odklonu intenzity rybolovu do této oblasti ze sousedních oblastí, v nichž jsou populace ohroženy vážněji, jako například v Irském moři (subdivizi VIIa). Pokud jde o řízení intenzity rybolovu hlubinných populací, Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) v roce 2002 doporučila zmrazit intenzitu rybolovu na dva roky. Maximální přípustná intenzita byla následně postupně snižována na základě roční úmluvy v NEAFC a jejího provádění v Radě a v roce 2008 dosáhla 75 % intenzity vynaložené v referenčním roce 2003 a v roce 2009 byla snížena na 65 % intenzity referenčního roku. Pro období 2010 až 2012 doporučila NEAFC zavést horní hranici intenzity rybolovu ve výši maximálně 65 %. Pro splnění mezinárodních závazků EU i pro ochranu populací, které jsou – jak již několik let zdůrazňuje ICES – maximálně zranitelné a kvůli extrémně nízké reprodukční úrovni potřebují akutní ochranu, je nutné další omezení intenzity rybolovu. Byly zachovány systémy meziročního řízení pro populace s krátkou délkou života, jako například smáčkovité, tresku Esmarkovu a šprota obecného v Severním moři. V těchto případech by měla být rybolovná práva navrhovaná pro počátek roku 2011 v průběhu roku upravena podle nejnovějších vědeckých doporučení prostřednictvím nařízení Komise, která umožní rychlé provedení zamýšlených řídicích opatření. Metodika řízení populace smáčkovitých je však v současnosti podrobována přezkumu, díky němuž by revize v průběhu roku nemusely být nutné. Tyto možné změny bude potřeba prodiskutovat a dohodnout na podzim s Norskem a je možné, že s ohledem na výsledek těchto diskuzí bude nutno značně pozměnit či dokonce vypustit přílohu IID. Poprvé v každoročním stanovování rybolovných práv umožňuje toto nařízení, aby některé TAC přijaly samotné členské státy. Tak se to navrhuje u 7 TAC, pro něž má rybolovná práva pouze jeden členský stát. V tomto případě se nejedná o skutečné přidělení, protože TAC v podstatě „vlastní“ a spravuje pouze jeden stát. V této situaci je vhodné zjednodušit nařízení tím, že se navrhne, aby odpovědnost v těchto případech byla převzata zúčastněným členským státem, avšak pod podmínkou, že je povinen jednat v souladu s cíli společné rybářské politiky. | 2010/0324 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[2], vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv. (2) Podle nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[3] je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností. (3) Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002. (4) V případech, kdy se TAC přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie zmocnit dotčený členský stát, aby určil úroveň takového TAC. Nicméně je třeba přijmout ustanovení, jimiž se zajistí, že při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jedná v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistí, aby dotčená populace byla využívána v míře, která skutečně povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu. (5) TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory. (6) Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního[4], nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005 , kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova[5], nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu[6], nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu[7], nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři[8], nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace[9], nařízení (ES) č. 1342/2008 a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři[10]. (7) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[11], je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení. (8) U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů. (9) Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska známé pod názvem Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížily odlovy humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při jejichž odlovu se neprovádí odlov humra severského. (10) Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008[12]. [(11) Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení intenzity rybolovu smáčkovitých ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV.] (12) S ohledem na vědecké doporučení ohledně stavu populací v Keltském moři a s ohledem na smíšenou povahu rybolovu v této oblasti je vhodné přijmout opatření ke stanovení horní hranice intenzity rybolovu pro rybolov v subdivizích f a g statistické oblasti ICES VII. (13) V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů. (14) Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem[13], Faerskými ostrovy[14] a Grónskem[15] jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. (15) Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s Aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Unie by tato rybolovná práva měla provést. (16) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Nicméně většina smluvních stran včetně Evropské unie byla toho názoru, že tyto tři populace by měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie v této souvislosti přijala opatření. (17) Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006–2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007–2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďsva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o zachování zdrojů liškouna obecného (rod Alopiidae ) loveného společně s populacemi v oblasti její působnosti. (18) Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti, až do vytvoření uvedené regionální organizace pro řízení rybolovu. Tato opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích pořádaných za účelem založení SPFRMO v listopadu 2009 a budou opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Současná prozatímní opatření tak zůstanou v platnosti až do přijetí nových opatření. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o rybích populacích je však žádoucí tato opatření začlenit do práva Unie. (19) Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie. (20) V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[16]. (21) Některá mezinárodní opatření, kterými se pro EU vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádí, byla platná zpětně. (22) Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky[17], a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populace podle tohoto nařízení. (23) Při využívání rybolovných práv by se měly plně dodržovat platné právní předpisy Unie upravující tuto oblast, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE ČLÁNEK 1 Předmět Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto rybolovných práv: a) na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a b) na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu, c) na období uvedená v článcích 18 až 20 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); [d) na období uvedená v článku 26 rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC). Článek 2 Oblast působnosti Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na: a) plavidla EU a b) na plavidla třetích zemí ve vodách EU. Článek 3 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a) „plavidlem EU“ se rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii; b) „plavidly třetí země“ se rozumí rybářská plavidla plující pod vlajkou třetích zemí a registrovaná ve třetích zemích; c) „vodami EU“ se rozumějí vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy; d) „celkovým přípustným odlovem“ (TAC) se rozumí množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a může být provedena jeho vykládka; e) „kvótou“ se rozumí podíl TAC přidělený EU, členským státům nebo třetí zemi; f) „mezinárodními vodami“ se rozumí vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu; g) „velikostí oka“ se rozumí velikost oka určená v souladu s nařízením Komise (ES) č. 517/2008 ze dne 10. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 850/98, pokud jde o určování velikosti ok a posuzování síly vlákna rybářských sítí[18]; h) „rejstříkem rybářského loďstva EU“ se rozumí rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002; i) „lodním deníkem rybolovu“ se rozumí lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009. Článek 4 Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí: a) oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009[19]; b) oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; c) oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu; d) oblastí „VII (východní část Irského moře – jednotka 14)“ se rozumí oblast vymezená i) loxodromou, která postupně spojuje tyto souřadnice: - průsečík poledníku 5° z.d. a britského pobřeží poblíž obce Portpatrick; - – 54°30' s.š. 5° z.d.; - 54°30' s.š. 4° z.d.; - průsečík poledníku 4° z.d. a britského pobřeží poblíž obce Llanfairfechan; ii) britským pobřežím; e) oblastí „VII (západní část Irského moře – jednotka 15)“ se rozumí oblast vymezená: i) loxodromou, která postupně spojuje tyto souřadnice: - průsečík rovnoběžky 55° s.š. a irského pobřeží poblíž obce Camlough; - průsečík rovnoběžky 55° s.š. a britského pobřeží poblíž obce Stranraer; ii) britským pobřežím mezi průsečíkem rovnoběžky 55° s.š. a pobřeží poblíž obce Stranraer a průsečíkem poledníku 5° z.d. a pobřeží poblíž obce Portpatrick; iii) loxodromou, která postupně spojuje tyto souřadnice: - průsečík poledníku 5° z.d. a britského pobřeží poblíž obce Portpatrick; - 54°30' s.š. 5° z.d.; - 54°30' s.š. 4° z.d.; - průsečík poledníku 4° z.d. a britského pobřeží poblíž obce Llanfairfechan; iv) britským pobřežím mezi průsečíkem poledníku 4° z.d. a pobřeží poblíž obce Llanfairfechan a průsečíkem rovnoběžky 53° s.š. a pobřeží poblíž poloostrova Llyn; v) loxodromou, která postupně spojuje tyto souřadnice: - průsečík rovnoběžky 53° s.š. a britského pobřeží poblíž poloostrova Llyn; - průsečík rovnoběžky 53° s.š. a irského pobřeží poblíž obce Wicklow; - východní pobřeží Irska mezi rovnoběžkami na 53°00' s.š. a 55°00' s.š.; f) oblastí „VII (Porcupine Bank – jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: - 53°30' s.š. 15°00' z.d.; - 53°30' s.š. 11°00' z.d.; - 51°30' s.š. 11°00' z.d.; - 51°30' s.š. 13°00' z.d.; - 51°00' s.š. 13°00' z.d.; - 51°00' s.š. 15°00' z.d.; - 53°30' s.š. 15°00' z.d.; g) oblastí „VII (Aran Grounds – jednotka 17)“ se rozumí oblast vymezená: i) západním pobřežím Irska; ii) rovnoběžkou na 53°30' s.š.; iii) poledníkem na 11°00' z.d.; iv) rovnoběžkou na 52°30' s.š.; h) oblastí „VII (severní a severozápadní Irsko – jednotka 19)“ se rozumí oblast vymezená i) loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: - průsečík rovnoběžky na 52°30' s.š. a západního pobřeží Irska - 52°30' s. š. 11°00' z. d.; - 51°00' s. š. 11°00' z. d.; - 51°00' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 8°00' z. d.; - 51°30' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 7°00' z. d.; - 52°00' s. š. 6°00' z. d.; - 52°30' s. š. 6°00' z. d.; - průsečík rovnoběžky na 52°30' s.š. a ii) východním pobřežím Irska jižně od 52°30' s.š. i) oblastí „VII (Keltské moře – jednotky 20 až 22)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: - 51°00' s.š. 9°00' z.d.; - 51°00' s.š. 8°00' z.d.; - 51°30' s.š. 8°00' z.d.; - 51°30' s.š. 7°00' z.d.; - 52°00' s.š. 7°00' z.d.; - 52°00' s.š. 6°00' z.d.; - 51°30' s.š. 6°00' z.d.; - 51°30' s.š. 5°00' z.d.; - 51°00' s.š. 5°00' z.d.; - 51°00' s.š. 6°00' z.d.; - 50°30' s.š. 6°00' z.d.; - 50°30' s.š. 7°00' z.d.; - 49°30' s.š. 7°00' z.d.; - 49°30' s.š. 9°00' z.d.; - 51°00' s.š. 9°00' z.d.; j) oblastí „VII (severozápadní Irsko a jiné oblasti – jednotka 18)“ se rozumí část oblasti VII, která není zahrnutá do oblastí uvedených v písmenech d) až i) výše; k) „Cádizským zálivem“ se rozumí oblast ICES IXa východně od 7o23'48″ z. d.; l) oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[20]; m) oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 217/2009[21]; n) oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím[22]; o) oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku[23]; p) oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě[24]; q) oblast úmluvy IATTC (Úmluva Meziamerické komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949[25]; r) oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu[26]; s) „oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu jménem Evropského společenství[27] a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky; t) oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu[28]; u) „oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře. HLAVA II RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 5 TAC a rozdělení 1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU a rozdělení takových TAC mezi členské státy a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I. 2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 13 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení Rady (ES) č. 1006/2008[29] a v prováděcích předpisech k němu. 3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v oblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem, v souladu s dohodou uzavřenou s danou zemí. 4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise revidovat TAC stanovené v příloze I pro následující populace v souladu s postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002: [a) smáčkovité ve vodách EU v oblastech ICES IIa, IIIa a IV v souladu s pravidly stanovenými v příloze IID bodu 6;] b) populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v oblastech ICES IIa, IIIa a IV a populace šprota obecného ve vodách EU v oblastech ICES IIa a IV; c) populace tresky bezvousé ve vodách EU v oblastech ICES IIa, IIIa a IV a populace tresky jednoskrvnné ve vodách EU v oblastech ICES IIa, III a IV, a to s přihlédnutím k průmyslovým vedlejším úlovkům tresky Esmarkovy. Článek 6 Zakázané druhy 1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy: a) žralok veliký ( Cetorhinus maximus ) a žralok bílý ( Carcharodon carcharias ) ve všech vodách EU i mimo ně; b) polorejnok křídlatý ( Squatina squatina ) ve všech vodách EU; c) rejnok hladký ( Dipturus batis ) ve vodách EU oblastí ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; d) rejnok vlnitý ( Raja undulata ) a rejnok bílý ( Rostroraja alba ) ve vodách EU oblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X a e) žralok nosatý ( Lamna nasus ) v mezinárodních vodách a f) pilohřbetovití ( Rhinobatidae ) ve vodách EU oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII . 2. Druhy uvedené v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné. Článek 7 Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení 1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny: a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002; b) přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008; c) dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; d) množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; e) odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC. Článek 8 Omezení intenzity rybolovu Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 se omezení intenzity rybolovu stanovená a) v příloze IIA uplatňují na řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části oblasti ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v oblastech ICES IV, VIa, VIIa, VIId a ve vodách EU oblastí ICES IIa a Vb; b) v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v oblastech ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu; c) v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v oblasti ICES VIIe; [d) v příloze IID uplatňují na řízení populací smáčkovitých ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a IV;] e) v příloze IIe uplatňují na řízení některých populací v oblastech ICES VIIf a g. Článek 9 Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu 1. Článek 3 nařízení Rady (ES) č. 2347/2002[30] se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku. 2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu a/nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská. Článek 10 Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud: a) byl odlov proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo b) odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána. Článek 11 Omezení využívání určitých rybolovných práv 1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný [a ostrouna obecného] v oblasti ICES VII či jejích příslušných podoblastech jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů či jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné údaje v příloze I se určí křížovým odkazem na tento článek. 2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice: Bod | Zeměpisná šířka | Zeměpisná délka | 1 | 52o27' s.š. | 12o19' z.d. | 2 | 52o40' s.š. | 12o30' z.d. | 3 | 52o47' s.š. | 12o39,600' z.d. | 4 | 52o47' s.š. | 12o56' z.d. | 5 | 52o13,5' s.š. | 13o53,830' z.d. | 6 | 51o22' s.š. | 14o24' z.d. | 7 | 51o22' s.š. | 14o03' z.d. | 8 | 52o10' s.š. | 13o25' z.d. | 9 | 52o32' s.š. | 13o07,500' z.d. | 10 | 52o43' s.š. | 12o55' z.d. | 11 | 52o43' s.š. | 12o43' z.d. | 12 | 52o38,800' s.š. | 12o37' z.d. | 13 | 52o27' s.š. | 12o23' z.d. | 14 | 52o27' s.š. | 12o19' z.d. | 3. Ustanovení čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009 se použijí v oblasti uvedené v odstavci 2. Článek 12 Přenos dat Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení. KAPITOLA II OPRÁVNěNÍ K RYBOLOVU VE VODÁCH TřETÍCH ZEMÍ ČLÁNEK 13 Oprávnění k rybolovu 1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III. 2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen. KAPITOLA III RYBOLOVNÁ PRÁVA VE VODÁCH REGIONÁLNÍCH ORGANIZACÍ PRO řÍZENÍ RYBOLOVU ODDÍL 1 OBLAST MEZINÁRODNÍ ÚMLUVY PRO OCHRANU TUňÁKů V ATLANTIKU (ICCAT) ČLÁNEK 14 Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného 1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1. 2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2. 3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3. 4. Počet a celková hrubá tonáž rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4. 5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5. 6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6. Článek 15 Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011. Článek 16 Rekreační a sportovní rybolov Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID. Článek 17 Žraloci 1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého ( Alopias superciliosus ) nebo části jeho upravených těl. 2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias . Oddíl 2 OBLAST ÚMLUVY O ZACHOVÁNÍ žIVÝCH MOřSKÝCH ZDROJů V ANTARKTIDě (CCAMLR) ČLÁNEK 18 Zákazy a omezení rybolovu 1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán. 2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se TAC pro úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené. Článek 19 Průzkumný rybolov 1. Plavidla EU, která byla v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. 2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v příloze V části B stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období. 3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m. Článek 20 Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012 1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou ( Euphausia superba ) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2011: a) za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou; b) za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí. 2. Oznámení uvedené v odstavci 1 zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovek krilových. 3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení. 4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 oznámeno CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne: a) úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004; b) úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy. 5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR. Oddíl 3 OBLAST KOMISE PRO TUňÁKY INDICKÉHO OCEÁNU (IOTC) ČLÁNEK 21 Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC 1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v příloze VI bodě 1. 2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného ( Xiphias gladius ) a tuňáka křídlatého ( Thunnus alalunga ) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé tonáže (GT) jsou stanoveny v příloze VI bodě 2. 3. Členské státy mohou přerozdělit plavidla, jež jsou přidělena pro jeden ze dvou typů rybolovů uvedených v odstavcích 1 a 2, pro druhý typ rybolovu, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb. 4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, kterékoli regionální organizace pro řízení rybolovu. Členské státy mohou zvýšit omezení rybářské kapacity, jak jsou uvedena v tomto článku, v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech. Článek 22 Uzavření oblasti a časové uzavření Žraloci 1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškouna velkookého, a to všech žraloků druhu Alopiidae , nebo části jejich upravených těl. 2. Druh uvedený v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné. Oddíl 4 OBLAST REGIONÁLNÍ ORGANIZACE PRO řÍZENÍ RYBOLOVU V JIžNÍM TICHOMOřÍ (SPRFMO) ČLÁNEK 2 3 Omezení kapacity pelagického rybolovu Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti (GT) plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 GT v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří. Článek 2 4 TAC u pelagického rybolovu 1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 24 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ. 2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé tonáže (GT). 3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o odlovech, a – pokud jsou k dispozici – i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce. Článek 2 5 Rybolov při dně Členské státy omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny. Oddíl 5 OBLAST ÚMLUVY MEZIAMERICKÉ KOMISE PRO TROPICKÉ TUňÁKY (IATTC) ČLÁNEK 2 6 Rybolov pomocí košelkových nevodů 1. Lov tuňáka žlutoploutvého ( Thunnus albacares ), tuňáka velkookého ( Thunnus obesus ) a tuňáka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje: a) buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi: tichomořským pobřežím Ameriky, zeměpisnou délkou 150° z. d., zeměpisnou šířkou 40° s. š., zeměpisnou šířkou 40° j. š.; b) od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi: zeměpisnou délkou 96° z. d., zeměpisnou délkou 110° z. d., zeměpisnou šířkou 4° s. š., zeměpisnou šířkou 3° j. š. 2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí ve stanovené oblasti a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody. 3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti upravené předpisy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě. Oddíl 6 OBLAST ORGANIZACE PRO RYBOLOV V JIHOVÝCHODNÍM ATLANTIKU (SEAFO) ČLÁNEK 2 7 Opatření na ochranu hlubinných žraloků V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků: - rejnokovitých ( Rajidae ), - ostrouna obecného ( Squalus acanthias ), - světlouna Bigelowova ( Etmopterus bigelowi ), - světlouna krátkoocasého ( Etmopterus brachyurus ), - světlouna velkého ( Etmopterus princeps ), - světlouna malého ( Etmopterus pusillus ), - máčky přízračné ( Apristurus manis ), - světlouna šupinkatého ( Scymnodon squamulosus ) - a hlubinnych žraloků nadřádu Selachimorpha . Oddíl 7 OBLAST ÚMLUVY PRO RYBOLOV V ZÁPADNÍM A STřEDNÍM TICHÉM OCEÁNU (WCPFC) ČLÁNEK 2 8 Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého ( Thunnus obesus ), tuňáka žlutoploutvého ( Thunnus albacares ), tuňáka pruhovaného ( Katsuwonus pelamis ) a jihotichomořského tuňáka křídlatého ( Thunnus alalunga ) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu. Článek 29 Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) 1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu: a) nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení, b) neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD. 2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované. 3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech: a) v závěrečné části plavby, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb; b) pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo c) pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení. Článek 3 0 Oblasti uzavřené pro rybolov pomocí plavidel s košelkovými nevody Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého pomocí plavidel s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře: a) mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy–Nové Guiney; b) mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy–Nové Guiney. Článek 3 1 Omezení počtu plavidel oprávněných lovit mečouna obecného Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného ( Xiphias gladius ) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII. Oddíl 8 BERINGOVO MOřE ČLÁNEK 3 2 Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře Rybolov tresky tmavé ( Theragra chalcogramma ) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje. HLAVA III RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU ČLÁNEK 3 3 TAC Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008 a v této hlavě. Článek 3 4 Oprávnění k rybolovu 1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII. 2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána. Článek 3 5 Zakázané druhy 1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy: a) žraloka velikého ( Cetorhinus maximus ) a žraloka bílého ( Carcharodon carcharias ) ve všech vodách EU; b) polorejnoka křídlatého ( Squatina squatina ) ve všech vodách EU; c) rejnoka hladkého ( Dipturus batis ) ve vodách EU oblastí ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX a X; a d) rejnoka vlnitého ( Raja undulata ) a rejnoka bílého ( Rostroraja alba ) ve vodách EU oblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X. 2. Druhy uvedené v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné. HLAVA IV ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ ČLÁNEK 3 6 Vstup v platnost a použitelnost Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se ode dne 1. ledna 2011. Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 18 až 20 a přílohy IE a V. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda PŘÍLOHA I Omezení rybolovu platná pro plavidla EU v oblastech, na něž se vztahují TAC, a pro plavidla třetích zemí ve vodách EU podle druhu a oblasti (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) Tyto tabulky stanoví TAC a kvóty (v tunách živé hmotnosti, není-li uvedeno jinak) podle druhu a podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv Všechny TAC stanovené v této příloze se považují za kvóty pro účely tohoto nařízení, a proto se na ně vztahují pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména v článcích 33 a 34 uvedeného nařízení. Není-li uvedeno jinak, představují odkazy na rybolovné oblasti odkazy na oblasti ICES. V rámci každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí podle latinského názvu druhů. Pro účely tohoto nařízení je níže uvedena srovnávací tabulka latinských a obecných názvů: Vědecké názvosloví | Třípísmenný kód | Obecný název | Amblyraja radiata | RJR | Rejnok hvězdnatý | Ammodytes spp. | SAN | Smáčci rodu Ammodytes | Argentina silus | ARU | Stříbrnice atlantská | Beryx spp. | ALF | Pilonoši rodu Beryx | Brosme brosme | USK | Mníkovec bělolemý | Centrophorus squamosus | GUQ | Bezkýlovec listošupinatý | Centroscymnus coelolepis | CYO | Světloun bělooký | Chaceon maritae | CGE | Krab hlubokomořský | Champsocephalus gunnari | ANI | Ledařka makrelovitá | Chionoecetes spp. | PCR | Krab rodu Chionoecetes | Clupea harengus | HER | Sleď obecný | Coryphaenoides rupestris | RNG | Hlavoun tuponosý | Dalatias licha | SCK | Světloun Bonnaterrův | Deania calcea | DCA | Bezkýlovec lopatonosý | Dipturus batis | RJB | Rejnok hladký | Dissostichus eleginoides | TOP | Ledovka patagonská | Engraulis encrasicolus | ANE | Sardel obecná | Etmopterus princeps | ETR | Světloun velký | Etmopterus pusillus | ETP | Světloun malý | Euphausia superba | KRI | Krunýřovka krilová | Gadus morhua | COD | Treska obecná | Galeorhinus galeus | GAG | Psohlav obecný | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Platýs protažený | Hippoglossoides platessoides | PLA | Platýs atlantský | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Platýs obecný | Hoplostethus atlanticus | ORY | Červenice atlantská | Illex illecebrosus | SQI | Kalmar tryskový | Lamna nasus | POR | Žralok nosatý | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Ledovka příčnopruhá | Lepidorhombus spp. | LEZ | Pakambaly rodu Lepidorhombus | Leucoraja circularis | RJI | Rejnok kruhový | Leucoraja fullonica | RJF | Rejnok valchář | Leucoraja naevus | RJN | Rejnok dvouskvrnný | Limanda ferruginea | YEL | Limanda žlutoocasá | Limanda limanda | DAB | Limanda obecná | Lophiidae | ANF | Ďasovití | Macrourus spp. | GRV | Hlavouni rodu Macrourus | Makaira nigricans | BUM | Marlín modrý | Mallotus villosus | CAP | Huňáček severní | Martialia hyadesi | SQS | Kalmar Haydesův | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Treska jednoskvrnná | Merlangius merlangus | WHG | Treska bezvousá | Merluccius merluccius | HKE | Štikozubec obecný | Micromesistius poutassou | WHB | Treska modravá | Microstomus kitt | LEM | Platýs červený | Molva dypterygia | BLI | Mník modrý | Molva molva | LIN | Mník mořský | Nephrops norvegicus | NEP | Humr severský | Pandalus borealis | PRA | Kreveta severní | Paralomis spp. | PAI | Poustevníčci rodu Paralomis | Penaeus spp. | PEN | Krevety rodu Penaeus | Platichthys flesus | FLE | Platýs bradavičnatý | Pleuronectes platessa | PLE | Platýs evropský | Pleuronectiformes | FLX | Platýsi | Pollachius pollachius | POL | Treska sajda | Pollachius virens | POK | Treska tmavá | Psetta maxima | TUR | Pakambala velká | Raja brachyura | RJH | Rejnok plavý | Raja clavata | RJC | Rejnok ostnatý | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Rejnok norský | Raja microocellata | RJE | Rejnok světloskvrnný | Raja montagui | RJM | Rejnok devonshirský | Raja undulata | RJU | Rejnok vlnitý | Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rejnokovití | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Platýs černý | Rostroraja alba | RJA | Rejnok bílý | Scomber scombrus | MAC | Makrela obecná | Scophthalmus rhombus | BLL | Pakambala východoatlantská | Sebastes spp. | RED | Okouník | Solea solea | SOL | Jazyk obecný | Solea spp. | SOO | Jazyk obecný | Sprattus sprattus | SPR | Šprot obecný | Squalus acanthias | DGS | Ostroun obecný | Tetrapturus albidus | WHM | Marlín bělavý | Thunnus maccoyii | SBF | Tuňák modroploutvý | Thunnus obesus | BET | Tuňák velkooký | Thunnus thynnus | BFT | Tuňák obecný | Trachurus spp. | JAX | Kranasi | Trisopterus esmarkii | NOP | Treska Esmarkova | Urophycis tenuis | HKW | Mníkovec bělavý | Xiphias gladius | SWO | Mečoun obecný | Níže uvedená srovnávací tabulka obecných a latinských názvů je uvedena výlučně pro vysvětlující účely: Pilonoši rodu Beryx | ALF | Beryx spp. | Platýs atlantský | PLA | Hippoglossoides platessoides | Sardel obecná | ANE | Engraulis encrasicolus | Ďasovití | ANF | Lophiidae | Ledařka makrelovitá | ANI | Champsocephalus gunnari | Platýs obecný | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Tuňák velkooký | BET | Thunnus obesus | Bezkýlovec lopatonosý | DCA | Deania calcea | Rejnok plavý | RJH | Raja brachyura | Mník modrý | BLI | Molva dypterygia | Marlín modrý | BUM | Makaira nigricans | Treska modravá | WHB | Micromesistius poutassou | Tuňák obecný | BFT | Thunnus thynnus | Pakambala východoatlantská | BLL | Scophthalmus rhombus | Huňáček severní | CAP | Mallotus villosus | Treska obecná | COD | Gadus morhua | Rejnok hladký | RJB | Dipturus batis | Jazyk obecný | SOL | Solea solea | Poustevníčci rodu Paralomis | PAI | Paralomis spp. | Rejnok dvouskvrnný | RJN | Leucoraja naevus | Limanda obecná | DAB | Limanda limanda | Krab hlubokomořský | CGE | Chaceon maritae | Platýsi | FLX | Pleuronectiformes | Platýs bradavičnatý | FLE | Platichthys flesus | Světloun velký | ETR | Etmopterus princeps | Stříbrnice atlantská | ARU | Argentina silus | Platýs černý | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Hlavouni rodu Macrourus | GRV | Macrourus spp. | Ledovka příčnopruhá | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Treska jednoskvrnná | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Štikozubec obecný | HKE | Merluccius merluccius | Sleď obecný | HER | Clupea harengus | Kranasi | JAX | Trachurus spp. | Světloun Bonnaterrův | SCK | Dalatias licha | Krunýřovka krilová | KRI | Euphausia superba | Bezkýlovec listošupinatý | GUQ | Centrophorus squamosus | Platýs červený | LEM | Microstomus kitt | Mník mořský | LIN | Molva molva | Makrela obecná | MAC | Scomber scombrus | Pakambaly rodu Lepidorhombus | LEZ | Lepidorhombus spp. | Kreveta severní | PRA | Pandalus borealis | Humr severský | NEP | Nephrops norvegicus | Treska Esmarkova | NOP | Trisopterus esmarkii | Rejnok norský | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Červenice atlantská | ORY | Hoplostethus atlanticus | Ledovka patagonská | TOP | Dissostichus eleginoides | Krevety rodu Penaeus | PEN | Penaeus spp. | Platýs evropský | PLE | Pleuronectes platessa | Treska sajda | POL | Pollachius pollachius | Žralok nosatý | POR | Lamna nasus | Světloun bělooký | CYO | Centroscymnus coelolepis | Okouník | RED | Sebastes spp. | Hlavoun tuponosý | RNG | Coryphaenoides rupestris | Treska tmavá | POK | Pollachius virens | Smáčci rodu Ammodytes | SAN | Ammodytes spp. | Rejnok kruhový | RJI | Leucoraja circularis | Rejnok valchář | RJF | Leucoraja fullonica | Kalmar tryskový | SQI | Illex illecebrosus | Rejnokovití | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae | Rejnok světloskvrnný | RJE | Raja microocellata | Světloun malý | ETP | Etmopterus pusillus | Krab rodu Chionoecetes | PCR | Chionoecetes spp. | Jazyk obecný | SOX | Solea spp. | Tuňák modroploutvý | SBF | Thunnus maccoyii | Rejnok devonshirský | RJM | Raja montagui | Šprot obecný | SPR | Sprattus sprattus | Ostroun obecný | DGS | Squalus acanthias | Kalmar Haydesův | SQS | Martialia hyadesi | Rejnok hvězdnatý | RJR | Amblyraja radiata | Mečoun obecný | SWO | Xiphias gladius | Rejnok ostnatý | RJC | Raja clavata | Psohlav obecný | GAG | Galeorhinus galeus | Pakambala velká | TUR | Psetta maxima | Mníkovec bělolemý | USK | Brosme brosme | Rejnok vlnitý | RJU | Raja undulata | Mníkovec bělavý | HKW | Urophycis tenuis | Marlín bělavý | WHM | Tetrapturus albidus | Rejnok bílý | RJA | Rostroraja alba | Treska bezvousá | WHG | Merlangius merlangus | Platýs protažený | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Limanda žlutoocasá | YEL | Limanda ferruginea | PŘÍLOHA IA Skagerrak, Kattegat, oblasti ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV, vody EU oblasti CECAF, vody Francouzské Guyany Druh: | Smáčkovití Ammodytes spp. | Oblast: | Vody Norska oblasti IV (SAN/04-N.) | Dánsko | pm | Analytický TAC. Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Spojené království | pm | EU | pm | TAC | Nepoužije se | Druh: | Smáčkovití Ammodytes spp. | Oblast: | Vody EU oblastí IIa, IIIa a IV(1) (SAN/2A3A4.) | Dánsko | pm | Preventivní TAC | Spojené království | pm | Německo | pm | Švédsko | pm | EU | pm | Norsko | pm | Faerské ostrovy | pm | TAC | pm | (1) Kromě vod v pásmu šesti mil od základních linií Spojeného království na Shetlandských ostrovech a na ostrovech Fair Isle a Foula. (2) Má být odloveno v oblasti IV. | Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I a II (ARU/1/2.) | Německo | 25 | Preventivní TAC | Francie | 8 | Nizozemsko | 20 | Spojené království | 42 | EU | 95 | TAC | 95 | Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody EU oblastí III a IV (ARU/3/4.) | Dánsko | 963 | Preventivní TAC | Německo | 10 | Francie | 7 | Irsko | 7 | Nizozemsko | 45 | Švédsko | 37 | Spojené království | 17 | EU | 1 086 | TAC | 1 086 | Druh: | Stříbrnice atlantská Argentina silus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII (ARU/567.) | Německo | 330 | Preventivní TAC | Francie | 7 | Irsko | 306 | Nizozemsko | 3 449 | Spojené království | 242 | EU | 4 334 | TAC | 4 334 | Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, II a XIV (USK/1214EI.) | Německo | 6 | (1) | Analytický TAC | Francie | 6 | (1) | Spojené království | 6 | (1) | Ostatní | 3 | (1) | EU | 21 | (1) | TAC | 21 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. | Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | IIIa; vody EU oblastí IIIb, IIIc a subdivizí 22–32 (USK/03-C.) | Dánsko | 12 | Analytický TAC | Švédsko | 6 | Německo | 6 | EU | 24 | TAC | 24 | Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | Vody EU oblasti IV (USK/04-C.) | Dánsko | 15 | Analytický TAC | Německo | 16 | Francie | 37 | Švédsko | 5 | Spojené království | 80 | Ostatní | 5 | (1) | EU | 196 | TAC | 196 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. | Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí V, VI a VII (USK/567EI) | Německo | pm | Analytický TAC Článek 11 se použije | Španělsko | pm | Francie | pm | Irsko | pm | Spojené království | pm | Ostatní | pm | (1) | EU | pm | Norsko(2) | pm | (3)(4) | TAC | 3 217 | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. (2) Odlov se provede ve vodách EU oblastí IIa, IV, Vb, VI a VII. (3) Z toho jsou v oblastech Vb, VI a VII kdykoli povoleny náhodné úlovky jiných druhů ve výši pm % na plavidlo. Tento procentní podíl však může být překročen během prvních 24 hodin po zahájení rybolovu v daném místě. Souhrn náhodných úlovků jiných druhů v oblastech Vb, VI a VII nesmí překročit pm tun. (4) Včetně mníka mořského. Kvóty pro Norsko činí pm tun pro mníka mořského a pm tun pro mníkovce bělolemého, jsou vzájemně zaměnitelné až do výše pm tun a mohou být loveny pouze pomocí dlouhých lovných šňůr v oblastech Vb, VI a VII. | Druh: | Mníkovec bělolemý Brosme brosme | Oblast: | Vody Norska oblasti IV (USK/04-N.) | Belgie | pm | Analytický TAC | Dánsko | pm | Německo | pm | Francie | pm | Nizozemsko | pm | Spojené království | pm | EU | pm | TAC | Nepoužije se | (1) Pouze pro vedlejší úlovky. V rámci této kvóty není povolen cílený rybolov. (2) Odlov se provede ve vodách EU oblastí IIa, IV, Vb, VI a VII. (3) Z toho jsou v oblastech Vb, VI a VII kdykoli povoleny náhodné úlovky jiných druhů ve výši pm % na plavidlo. Tento procentní podíl však může být překročen během prvních 24 hodin po zahájení rybolovu v daném místě. Souhrn náhodných úlovků jiných druhů v oblastech Vb, VI a VII nesmí překročit pm tun. (4) Včetně mníka mořského. Kvóty pro Norsko činí pm tun pro mníka mořského a pm tun pro mníkovce bělolemého, jsou vzájemně zaměnitelné až do výše pm tun a mohou být loveny pouze pomocí dlouhých lovných šňůr v oblastech Vb, VI a VII. | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | IIIa (HER/03A.) | Dánsko | pm | Analytický TAC | Německo | pm | Švédsko | pm | EU | pm | Faerské ostrovy | pm | (2) | TAC | pm | (1) Vykládky sledě obecného uloveného s použitím sítí o velikosti ok 32 mm nebo větší. (2) Má být odloveno ve Skagerraku. | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | Vody EU a Norska oblasti IV severně od 53º30' s. š. (HER/4AB.) | Dánsko | pm | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Německo | pm | Francie | pm | Nizozemsko | pm | Švédsko | pm | Spojené království | pm | EU | pm | Norsko | pm | (2) | TAC | pm | (1) Vykládky sledě obecného uloveného s použitím sítí o velikosti ok 32 mm nebo větší. Členské státy musí informovat Komisi o svých vykládkách sledě obecného, přičemž rozlišují mezi oblastmi IVa a IVb. (2) Lze odlovit ve vodách EU. Úlovky v rámci této kvóty se odečtou od norského podílu TAC. | Zvláštní podmínka: | V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství: | vody Norska jižně od 62º s. š. (HER/*04N-) | EU | pm | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | Vody Norska jižně od 62ºs. š. (HER/04-N.) | Švédsko | pm | (1) | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | EU | pm | TAC | pm | (1) Vedlejší úlovky tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky sajda, tresky bezvousé a tresky tmavé se započítávají do kvóty pro tyto druhy. | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | Vedlejší úlovky v oblasti IIIa (HER/03A-BC) | Dánsko | pm | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Německo | pm | Švédsko | pm | EU | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sledě obecného odloveného s použitím sítí o velikosti ok menší než 32 mm. | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | Vedlejší úlovky v oblasti IV, VIId a ve vodách EU oblasti IIa (HER/2A47DX) | Belgie | pm | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Dánsko | pm | Německo | pm | Francie | pm | Nizozemsko | pm | Švédsko | pm | Spojené království | pm | EU | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sledě obecného odloveného s použitím sítí o velikosti ok menší než 32 mm. | Druh: | Sleď obecný(1) Clupea harengus | Oblast: | IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) | Belgie | pm | (3) | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Dánsko | pm | (3) | Německo | pm | (3) | Francie | pm | (3) | Nizozemsko | pm | (3) | Spojené království | pm | (3) | EU | pm | TAC | pm | (1) Vykládky sledě obecného uloveného s použitím sítí o velikosti ok 32 mm nebo větší. (2) Kromě populace v oblasti Blackwater: odkazuje se na populaci sledě obecného v námořní oblasti ústí řeky Temže v pásmu vymezeném loxodromou vedoucí jižně od Landguard Point (51º56' s. š. 1º19.1' v. d.) k zeměpisné šířce 51º33' s. š. a odtud na západ až k pobřeží Spojeného království. (3) Až do 50 % této kvóty může být uloveno v oblasti IVb. Použití této zvláštní podmínky však musí být předem oznámeno Komisi (HER/*04B.). | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, VIb a VIaN (1) (HER/5B6ANB) | Německo | pm | Analytický TAC | Francie | pm | Irsko | pm | Nizozemsko | pm | Spojené království | pm | EU | pm | Faerské ostrovy | pm | (2) | TAC | 22 481 | (1) Odkaz se týká populace sledě obecného v oblasti VIa, severně od 56º00' s. š. a v části oblasti VIa, která se nachází východně od 07º00' z. d. a severně od 55º00' s. š., kromě oblasti Clyde. (2) Tato kvóta může být lovena pouze v oblasti VIa severně od 56º30' s. š. | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) | Irsko | 3 387 | Nizozemsko | 339 | EU | 3 726 | TAC | 3 726 | (1) Odkaz se týká populace sledě obecného v oblasti VIa jižně od 56°00' s. š. a západně od 07°00' z. d. | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VI Clyde (1) (HER/06ACL.) | Spojené království | nestanoveno | (2) | Preventivní TAC | EU | nestanoveno | (3) | TAC | nestanoveno | (3) | (1) Populace oblasti Clyde: odkaz se týká populace sledě obecného v námořní oblasti nacházející se severovýchodně od spojnice mezi Mull of Kintyre a Coresewall Point. (2) Určí dotčený členský stát na úrovni, která je v souladu s udržitelným využíváním populace a která velmi pravděpodobně povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem v roce 2015 a poté. Dotčený členský stát do 28. února 2011 oznámí Komisi přijatou úroveň a opatření týkající se řízení, která hodlá přijmout, aby dodržel výše uvedené zásady a cíle. (3) Stanoveno stejné množství jako podle poznámky pod čarou 2. | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIa (1) (HER/07A/MM) | Irsko | 1 250 | Analytický TAC | Spojené království | 3 550 | EU | 4 800 | TAC | 4 800 | (1) Tato oblast je zmenšena o oblast připojenou k oblastem VIIg, VIIh, VIIj a VIIk ohraničenou: – na severu 52o30' s. š., – na jihu 52o00' s. š., – na západě pobřežím Irska, – na východě pobřežím Spojeného království. | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIe a VIIf (HER/7EF.) | Francie | 425 | Preventivní TAC | Spojené království | 425 | EU | 850 | TAC | 850 | Druh: | Sleď obecný Clupea harengus | Oblast: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) a VIIk(1) (HER/7G-K.) | Německo | 147 | Analytický TAC | Francie | 815 | Irsko | 11 407 | Nizozemsko | 815 | Spojené království | 16 | EU | 13 200 | TAC | 13 200 | (1) Tato oblast je zvětšena o oblast ohraničenou: – na severu 52o30' s. š., – na jihu 52o00' s. š., – na západě pobřežím Irska, – na východě pobřežím Spojeného království. | Druh: | Sardel obecná Engraulis encrasicolus | Oblast: | IX a X; vody EU oblasti CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) | Španělsko | 3 252 | Analytický TAC | Portugalsko | 3 548 | EU | 6 800 | TAC | 6 800 | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | Oblast Skagerraku (COD/03AN.) | Belgie | pm | (1) | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Dánsko | pm | (1) | Německo | pm | (1) | Nizozemsko | pm | (1) | Švédsko | pm | (1) | EU | pm | TAC | pm | (1) Kromě této kvóty mohou členské státy plavidlům zapojeným do iniciativ v rámci řádně zdokumentovaného rybolovu povolit, aby prováděla dodatečné odlovy do celkové výše dalších 5 % kvóty přidělené příslušnému členskému státu, jsou-li splněny tyto podmínky: - plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém senzorů, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla; - všechny úlovky tresky obecné uvedeného plavidla, včetně ryb, jež nedosahují minimální velikosti pro vykládku, se započítávají do kvóty; - dodatečné odlovy jsou omezeny na 30 % běžného omezení odlovu platného pro takové plavidlo nebo na množství, jímž se prokazatelně zajistí, že nedojde ke zvýšení úmrtnosti populací tresky obecné. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo zapojené do uvedené iniciativy nesplňuje výše zmíněné podmínky, odejme příslušnému plavidlu přidělené dodatečné odlovy a vyloučí ho z další účasti v uvedené iniciativě. | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | Kattegat (COD/03AS.) | Dánsko | 118 | Analytický TAC | Německo | 2 | Švédsko | 70 | EU | 190 | TAC | 190 | Druh: | Treska obecná Gadus morhua | Oblast: | IV; vody EU oblasti IIa; část oblasti IIIa, která nepatří do oblasti Skagerraku a Kattegatu (COD/2A3AX4) | Belgie | pm | (1) | Analytický TAC Článek 3 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. Článek 4 nařízení (EC) č. 847/96 se nepoužije. | Dánsko | pm | (1) | Německo | pm | (1) | Francie | pm | (1) | Nizozemsko | pm | (1) | Švédsko | pm | (1) | Spojené království | pm | (1) | EU | pm | Norsko | pm | (2) | TAC | pm | (1) Kromě této kvóty mohou členské státy plavidlům zapojeným do iniciativ v rámci řádně zdokumentovaného rybolovu povolit, aby prováděla dodatečné odlovy do celkové výše dalších 5 % kvóty přidělené příslušnému členskému státu, jsou-li splněny tyto podmínky: plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém senzorů, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla; všechny úlovky tresky obecné uvedeného plavidla, včetně ryb, jež nedosahují minimální velikosti pro vykládku, se započítávají do kvóty; dodatečné odlovy jsou omezeny na 30 % běžného omezení odlovu platného pro takové plavidlo nebo na množství, jímž se prokazatelně zajistí, že nedojde ke zvýšení úmrtnosti populací tresky obecné. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo zapojené do uvedené iniciativy nesplňuje výše zmíněné podmínky, odejme příslušnému plavidlu přidělené dodatečné odlovy a vyloučí ho z další účasti v uvedené iniciativě.] (2) Lze odlovit ve vodách EU. Úlovky v rámci této kvóty se odečtou od norského podílu TAC. | Zvláštní podmínka: | V rám