DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Vzdělávání, odborná příprava a mládež se v poslední době dostaly do popředí pozornosti vedoucích představitelů EU. V Římském prohlášení ze dne 25. března 2017 požadovali „Unii, která občanům skýtá nové příležitosti ke kulturnímu a společenskému rozvoji a hospodářskému růstu“, a zavázali se, že budou usilovat o „Unii, kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu.“

Ve svém usnesení ze dne 14. září 2017 „o budoucnosti programu Erasmus+“ Evropský parlament zdůraznil, že budoucí program by měl být v konečném důsledku zaměřen na všechny mladé lidi a že tyto ambicióznější vyhlídky pro další programové období by se měly odrážet ve zvýšení rozpočtu, aby se využil plný potenciál programu.

Na sociálním summitu v Göteborgu dne 17. listopadu 2017 Evropský parlament, Rada a Komise slavnostně vyhlásily a podepsaly evropský pilíř sociálních práv, který ve své první zásadě stanoví, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce.

Evropská rada ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017 zdůraznila význam sociálního, vzdělávacího a kulturního rozměru politik Unie při sbližování Evropanů a budování naší společné budoucnosti a vyzvala členské státy, Radu a Komisi, aby v souladu se svými příslušnými pravomocemi pokročily v práci s cílem zintenzivnit mobilitu a výměny, mimo jiné prostřednictvím značně posíleného, inkluzivního a rozšířeného programu.

Ve svém sdělení ze dne 14. února 2018 „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ Komise zdůraznila, že rozpočet Unie musí plnit sliby učiněné lídry Unie, mimo jiné prostřednictvím plného provedení evropského pilíře sociálních práv a podpory mladých lidí a mobility evropských občanů. Sdělení rovněž zdůraznilo jasnou shodu v tom, že je nutné zintenzívnit mobilitu a výměny, mimo jiné prostřednictvím značně posíleného inkluzivního a rozšířeného programu Erasmus+, a zdůraznilo, že program vybavuje mladé lidi dovednostmi na trhu práce, posiluje kulturní porozumění a upevňuje sociální strukturu Unie.

Ve svém sdělení „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání: víceletý finanční rámec na období 2021–2027“ přijatém dne 2. května 2018 navrhla Komise „klást v příštím finančním rámci větší důraz na mládež. Tohoto cíle bude dosaženo tím, že se více než zdvojnásobí objem programu Erasmus+ (…), který je jedním z nejviditelnějších úspěchů Unie.“ Nový program bude klást důraz „na začleňování a oslovení většího počtu mladých lidí ze znevýhodněných poměrů. Tím umožní většímu počtu mladých lidí přestěhovat se do jiné země, aby se tam učili nebo pracovali.“ Komise proto navrhla „posílený program Erasmus, který dosáhne během daného období objemu 30 miliard EUR“. Navrhuje rovněž zahrnout částku ve výši 700 milionů EUR na novou iniciativu „DiscoverEU“, která mladým lidem nabídne příležitost poznávat další země EU.

Cíle nového programu (dále jen „program“) jsou v souladu s vizí Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025, jak je uvedeno ve sdělení o Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury ze dne 14. listopadu 2017. Evropským prostorem vzdělávání je míněna „Evropa, v níž studiu, učení ani výzkumu nestojí v cestě hranice. Kontinent, kde se stal samozřejmostí studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě a kde je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky. Kontinent, kde lidi pojí silný pocit identity Evropanů, s vědomím evropského kulturního dědictví i evropské rozmanitosti“. Program se stane klíčovým prvkem na podporu úsilí o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání.

Cílem je posílit osvědčený program, pokud jde o všechny kategorie účastníků vzdělávání zapojených do vysokoškolského vzdělávání, všeobecného vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých nebo do neformálního učení, činností mládeže a činností s aktivní účastí. Zlepšení dostupnosti programu pro větší počet osob znamená zvýšení finančních investic do programu, ale především představuje i soubor opatření, pravidel a způsobů účasti, který umožní úspory z rozsahu, zavede zjednodušující opatření s cílem zmírnit administrativní zátěž, čímž dojde k odstranění překážek mobility, a zvýší se tak význam, atraktivita a inkluzivní charakter programu. Cílem je ztrojnásobit počet účastníků a současně zavést kvalitativní opatření a pobídky, které umožní zlepšit účast studentů s omezenými příležitostmi.

Evropané musí být vybaveni dovednostmi potřebnými ve společnosti, která se stává stále více mobilní, multikulturní a digitální. Je zapotřebí tuto výzvu řešit a investovat do činností, které jednotlivcům poskytnou vhodný soubor znalostí, dovedností a kompetencí, včetně jazyků, z perspektivy celoživotního učení. To zlepší jejich odolnost i výhlídky na získání zaměstnání a posílí sociální soudržnost. Evropa rovněž potřebuje více investic do digitálních dovedností a do oblastí orientovaných na budoucnost, jako je změna klimatu, čistá energie, umělá inteligence, robotika, analýza údajů, umění/design atd. Jde o všechny základní oblasti budoucího udržitelného růstu a soudržnosti Evropy. Program může významně přispět tím, že podpoří inovace a zaplní v Evropě mezery ve znalostech, dovednostech a kompetencích. Díky cíleným akcím bude Unie moci plně využít svůj potenciál v oblasti inovací, kreativity a podnikání v digitální ekonomice. Podpora kultury a kreativity ve vzdělávání přispěje ke zvýšení odolnosti evropské společnosti.

Aby došlo ke zvýšení kvalitativního dopadu stávajícího programu, měl by být budoucí program více a lépe dostupný pro osoby různého věku a z různých kulturních, sociálních i ekonomických prostředí. Měl by se více zaměřit na osoby s omezenými příležitostmi, včetně osob se zdravotním postižením a migrantů, jakož i na občany Unie žijící v odlehlých oblastech. U žáků nejsou zkušenosti se vzdělávací mobilitou prozatím bohaté. Co se týče vysokoškolských studentů, stážistů, učňů a mladých lidí obecně, stávající program není schopen uspokojit velkou a rostoucí poptávku po účasti v činnostech v oblasti vzdělávací mobility. Z tohoto důvodu je zapotřebí vyvinout další úsilí, aby program více podporoval začleňování a aby se dále zvyšovala jeho účinnost, a to na základě vynikajících výsledků dosažených za posledních třicet let v rámci programů Unie v této oblasti. Toho bude dosaženo především tím, že se posílí a podpoří činnosti v oblasti mobility žáků, účastníků odborného vzdělávání, učňů a mládeže. Pro všechny druhy činností v oblasti mobility by měla být optimalizována úroveň grantové podpory, mimo jiné zajištěním vyšších grantů pro určité kategorie studentů a účastníků vzdělávání, rovněž ve vysokoškolské vzdělávací mobilitě. Budou rozšířeny příležitosti v oblasti mobility pro zapojení mládeže do činností neformálního učení s cílem zapojit více mladých lidí. Přijmou se opatření, jež budou mladé lidi motivovat k tomu, aby se angažovali a naučili se zapojovat do občanské společnosti, a to tím, že posílí povědomí o společných hodnotách Unie, poskytnou prostor pro setkání mladých lidi a osob s rozhodovací pravomocí na místní, národní a evropské úrovni a podpoří proces evropské integrace.

Program by měl oslovit větší cílovou skupinu jak uvnitř Unie, tak mimo ni, a to lepším využíváním informačních, komunikačních a technologických nástrojů, kombinované mobility (kombinace fyzické a virtuální mobility) a virtuální spolupráce. Aby byl program inkluzivnější a zejména aby se řešily potřeby některých cílových skupin, jako jsou například dospělí účastníci vzdělávání, budou podporovány pružnější struktury vzdělávací mobility (např. krátkodobá, skupinová nebo virtuální mobilita). Osvědčené postupy týkající se inkluze u mládeže by se mohly rozšířit na další oblasti. Bude navrženo zvláštní opatření – partnerství malého rozsahu s cílem zpřístupnit program organizacím s malými nebo žádnými zkušenostmi nebo s menší provozní kapacitou, zejména základním organizacím a organizacím, které pracují s lidmi s omezenými příležitostmi.

Program bude řešit celoevropský trend nedostatečného zapojování se do demokratického života a nízkého povědomí o evropských záležitostech, které ovlivňují životy všech evropských občanů. Mnoho lidí váhá nebo má potíže s aktivní účastí a zapojením se v rámci svých komunit nebo politického a společenského života Unie. Ačkoli se 70 % Evropanů v dnešní době cítí být občany Unie, přičemž mezi mladšími generacemi je toto procento ještě vyšší, panuje všeobecně nízké povědomí a malý přehled o tom, co je Evropská unie, jak funguje a jakou přidanou hodnotu vytváří pro své občany. Posílení evropské identity a zapojení mladých lidí do demokratických procesů má pro budoucnost Unie zásadní význam. Program může více přispět ke zvýšení povědomí a znalostí o Evropské unii mezi lidmi, než tomu bylo doposud. Organizace a instituce působící v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu hrají obecně klíčovou úlohu při rozvoji vzdělávání k občanství a při předávání znalostí o otázkách Unie. Budeme-li se zajímat o to, jak mladí Evropané rozumějí Evropské unii, zjistíme, že jejich znalosti často nepřekračují rámec základních faktů. Téměř devět z deseti mladých lidí v Unii se domnívá, že by se v rámci škol měla posílit výuka v oblasti práv a povinností občana Unie. Tématika Evropské unie je v národních vzdělávacích programech pojata velmi frangmentárně a prvek aktivního zapojení většinou chybí. Všeobecně je také zapotřebí vést lidi k tomu, aby se ve společnosti více angažovali a byli ochotni a schopni plně se zapojit do společnosti a do demokratického života v Evropě.

Podpora a usnadňování nadnárodní a mezinárodní spolupráce mezi organizacemi v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu jsou pro dosažení cílů a řešení výše popsaných problémů zásadní. Spolupráce mezi organizacemi a institucemi urychlí vznik inovativních způsobů podpory účastníků ve vzdělávání při jejich osobním, vzdělávacím a profesním rozvoji. Bude mít konkrétní pozitivní dopad na jednotlivce tím, že například přinese lidem větší klíčové kompetence, sníží míru předčasného odchodu ze vzdělávání, uzná kompetence získané prostřednictvím dobrovolnické činnosti a neformálního učení, zlepší dosažené výsledky vysokoškolského vzdělávání nebo uskuteční boloňské reformy. Usnadní šíření názorů a přenos osvědčených postupů a odborných znalostí, čímž přispěje k vysoce kvalitnímu vzdělávání. Intenzita a kapacita činností souvisejících se spoluprací v rámci stávajícího programu Erasmus+ zůstává však nedostatečná, zejména pokud jde o malé a základní organizace. Intenzita spolupráce se mezi jednotlivými zeměmi a regiony i mezi odvětvími liší. Je co zlepšovat, pokud jde o zapojení škol, zařízení pro vzdělávání dospělých a sdružení mládeže. Tato situace brání institucionálním reformám a modernizaci systémů vzdělávání, odborné přípravy a mládeže na národní i evropské úrovni.

Mezinárodní rozměr programu je zásadním a průřezovým prvkem, který je důležitý pro mobilitu, spolupráci i pro činnosti v oblasti politického dialogu. Je třeba především zintenzívnit mezinárodní mobilitu a spolupráci s třetími zeměmi – zejména přistupujícími, sousedními, průmyslovými a rozvíjejícími se zeměmi, aby se dostalo podpory evropským institucím a organizacím při řešení problémů globalizace. Zároveň je důležité zajistit součinnost s vnějšími nástroji Unie při plnění cílů jejích vnějších činností, s cílem podpořit lidský a institucionální rozvoj ve třetích zemích, včetně rozvojových zemí, a být v kontaktu s jejich mladými lidmi, což je zásadní pro budování odolnější společnosti a posilování důvěry mezi kulturami.

Program bude muset řešit průřezové otázky, které se týkají všech programů Unie, například zjednodušení přístupu k programu co největšímu počtu cílových skupin (například jednodušší pravidla a správní postupy a optimalizované internetové nástroje), a zároveň zajistit konkurenční a transparentní výběr projektů, správný cyklus řízení grantů s minimálním finančním rizikem pro Unii. Kromě toho je třeba zjednodušit podmínky provádění mezinárodního prvku, aby se zvýšila dostupnost akce.

Tento návrh stanoví jako datum použití 1. leden 2021 a je předložen pro Unii 27 členských států v souladu s oznámením záměru Spojeného království vystoupit z Evropské unie a z Evropského společenství pro atomovou energii na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017.