EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne13.6.2018 COM(2018) 472 final 2018/0250(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost {SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}

{SEC(2018) 315 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Bezpečnostní hrozby v Evropě se v posledních letech zintenzivnily a diverzifikovaly. Projevily se v podobě teroristických útoků, nových typů organizované trestné činnosti, jakož i kyberkriminality. Bezpečnost má ze své podstaty přeshraniční rozměr, a proto je zapotřebí silné a koordinované reakce EU. Kromě vnitřních bezpečnostních rizik čelí Evropa komplexním vnějším hrozbám, které žádný členský stát nemůže zvládnout sám. Akce EU zajistila komplexní a rychlou reakci, jež byla formulována v programu pro bezpečnost z roku 2015. Bezpečnost zůstane rozhodující problematikou pro EU i v nadcházejících letech a evropští občané očekávají, že Unie a vlády jednotlivých zemí zajistí v rychle se měnícím a nejistém světě bezpečnost. Problémy, s nimiž se Unie potýká zejména v souvislosti s mezinárodním terorismem, nemohou členské státy řešit samy a bez finanční a technické podpory ze strany EU. V době, kdy terorismus a jiná závažná trestná činnost přesahují hranice, musí svým občanům zajistit veřejnou bezpečnost v plném souladu se základními právy EU členské státy, ale EU může jejich činnost podporovat. Smlouvy v tomto ohledu stanoví potřebu zajistit vysokou úroveň bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím preventivních opatření a koordinace a spolupráce mezi policejními, justičními a jinými příslušnými orgány. Decentralizované agentury, tj. Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Agentura Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA), hrají hlavní provozní, koordinační a podpůrnou roli při provádění priorit, cílů a činností v oblasti bezpečnosti v EU. Fond pro vnitřní bezpečnost je zřízen za účelem usnadnění přeshraniční spolupráce a výměny informací mezi úředníky donucovacích orgánů a dalších příslušných orgánů členských států, zejména tím, že umožňuje interoperabilitu různých informačních systémů EU pro bezpečnost, zajišťuje účinnější a efektivnější správu hranic a řízení migrace, usnadňuje společná operativní opatření a poskytuje podporu na odbornou přípravu, na výstavbu důležitých zařízení souvisejících s bezpečností, na shromažďování a zpracovávání údajů jmenné evidence cestujících v souladu s příslušným acquis EU a na nákup nezbytného technického vybavení. Jeho cílem je posílit přeshraniční operativní spolupráci v souvislosti s předcházením přeshraniční trestné činnosti, jejím odhalováním a vyšetřováním a podpořit úsilí zaměřené na posílení schopností pro předcházení této trestné činnosti včetně terorismu, zejména prostřednictvím užší spolupráce mezi veřejnými orgány, občanskou společnost a soukromými partnery z různých členských států. Ve svém sdělení s názvem „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání“, navrhuje Komise navýšit financování Unie v oblasti vnitřní bezpečnosti 1,8krát oproti současnému období 2014–2020, aby se zajistila vysoká úroveň bezpečnosti v Unii a zároveň se posílila úloha decentralizovaných agentur v této oblasti. Tento návrh však nezahrnuje finanční prostředky přidělované agenturám a upravuje pouze Fondu pro vnitřní bezpečnost, který bude přispívat k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii. Finanční krytí pro Fond pro vnitřní bezpečnost na období 2021–2027 bude činit 2,5 miliardy EUR (v běžných cenách). Hlavní výzvou, kterou se návrh snaží řešit, je ve srovnání se stávajícím programovým obdobím potřeba větší flexibility při správě budoucího fondu, ale také nástrojů, jež zajistí, aby finanční prostředky byly vynakládány na priority EU a opatření s významnou přidanou hodnotu pro Unii. Pro řešení nových úkolů a priorit jsou nutné nové mechanismy rozdělování financí mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení. Financování je prováděno prostřednictvím sdíleného řízení členskými státy a přímého/nepřímého řízení Komisí. Klíčem pro rozdělování finančních prostředků je flexibilita při stanovení správného způsobu poskytování podpory a témat, na která je třeba finanční prostředky přidělit, přičemž je nutné zachovat kritický objem předem vyplácených finančních prostředků na strukturální a rozsáhlé víceleté investice podle potřeb členských států, pokud jde o další rozvoj jejich bezpečnostních systémů. Přidělování finančních prostředků bude rovněž plně zohledňovat potřebu, aby členské státy jednaly plně v souladu s acquis Unie, a potřebu zaměřit investice na klíčové priority EU. Finanční prostředky na programy členských států budou přidělovány na základě distribučního klíče podle tří kritérií: 1) hrubý domácí produkt, 2) velikost území a 3) počet obyvatel státu. Navrhuje se vážit tato kritéria tímto způsobem: 45 % nepřímo úměrně k hrubému domácímu produktu, 40 % v poměru k počtu obyvatel a 15 % v poměru k velikosti území členského státu. Podíl na programech členských států činí 60 % celkového krytí fondu. Navrhuje se poskytnout členským státům 50 % finančního krytí na začátku programového období a současně zachovat možnost toto finanční krytí pravidelně doplňovat. Předpokládá se, že v polovině období bude doplněna jedna pevně stanovená částka ve výši 10 % finančního krytí (technická úprava distribučního klíče na základě finanční výkonnosti, podle které by měl členský stát předložit žádosti o platbu ve výši alespoň 10 % počáteční výše prostředků na platby). Zbývajících 40 % celkového finančního krytí by mělo být řízeno prostřednictvím tematického nástroje, z něhož se bude pravidelně financovat několik priorit definovaných v rozhodnutích Komise o financování. Tento nástroj nabízí flexibilní řízení fondu tím, že poskytne prostředky na technickou pomoc z podnětu Komise a na tyto složky: –podpora specifických akcí, poskytnutí dodatečného financování zvláštních akcí s vysokou přidanou hodnotou na úrovni EU prostřednictvím programů členských států, –podpora akcí Unie v rámci přímého a nepřímého řízení a –mimořádnou pomoc. Programování akcí v rámci tematického nástroje bude realizováno prostřednictvím ročních a víceletých pracovních programů přijatých prováděcím rozhodnutím Komise. Nástroj umožní řešit nové priority nebo podnikat naléhavé kroky a realizovat je takovým způsobem poskytování podpory, který má nejlepší předpoklady pro dosažení cíle politiky. Je zapotřebí dále zjednodušit provádění nástroje, a to zejména zajištěním soudržného přístupu, pokud jde o pravidla použitelná při správě jiných fondů Unie (díky „jednotnému souboru pravidel“), poskytováním lepšího poradenství ohledně systémů řízení a kontroly a auditních požadavků a zajištěním toho, aby pravidla způsobilosti v rámci sdíleného řízení v plné míře využívala zjednodušeného vykazování nákladů. Je rovněž nezbytné maximalizovat přidanou hodnotu EU v oblastech intervencí a provádět zdokonalený rámec pro monitorování a hodnocení tak, aby bylo posíleno řízení založené na výkonnosti fondů.

Tento návrh stanoví datum použitelnosti ode dne 1. ledna 2021 a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Fond pro vnitřní bezpečnost navazuje na investice a výsledky předchozích nástrojů: i) programu „Bezpečnost a ochrana svobod“ sestávajícího ze dvou zvláštních programů – „Předcházení organizované trestné činnosti a boj proti ní“ (ISEC) a „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností“ (CIPS) – v období 2007–2013; ii) nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí (ISF – policie), který byl zřízen nařízením (EU) č. 513/2014 a tvořil součást Fondu pro vnitřní bezpečnost v období 2014–2020, a iii)části programu Spravedlnost zřízeného nařízením (EU) č. 1382/2013 v období 2014–2020, která je věnována protidrogové politice. Výše uvedené nástroje podporovaly obecné politiky EU v oblasti vnitřní bezpečnosti, jako je policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti (včetně boje proti terorismu, posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a Europolem), řešení krizí (ochrana osob a kritické infrastruktury) a boj proti pašování drog. Činnosti vykonávané v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost budou muset být v souladu s činnostmi Agentury Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Agentury Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA). Fond bude fungovat v plné součinnosti s těmito agenturami. Komise ve svém sdělení „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání“ navrhuje vyčlenit částku ve výši 1 128 000 000 EUR (v běžných cenách) na agentury Unie v oblasti bezpečnosti. Toto nařízení se nevztahuje na financování těchto agentur. Jejich financování se stanoví v rámci pravidelného ročního rozpočtového procesu. •Soulad s ostatními politikami Unie Rozsah a význam, jakož i měnící se a průřezová povaha bezpečnostních hrozeb vyžaduje koordinovanou reakci EU a intervenci všech nástrojů EU. Bezpečnost je průřezovou otázkou a Fond pro vnitřní bezpečnost nemůže účinnou reakci EU zajistit bez součinnosti s ostatními finančními nástroji. Bezpečností se proto zabývá několik programů Unie. Zaprvé bude bezpečnost řešena v součinnosti a v souladu s Azylovým a migračním fondem a Fondem pro integrovanou správu hranic (který sestává z nástroje pro správu hranic a víza a nástroje pro vybavení pro celní kontroly). Sledování, tj. odhalování pašování nelegálního zboží, výbušnin a prekurzorů a nelegální migrace, a bezpečnostní kontroly na vnějších hranicích jsou klíčem k zachování obecné bezpečnosti v EU. Dalším zásadním prvkem součinnosti s politikami v oblasti migrace a ochrany hranic bude významné posílení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž, aby dosáhla plně funkčního stavu s přibližně 10 000 příslušníky pohraniční stráže. Kromě toho má velký význam součinnost a soulad s fondy politiky soudržnosti, s částí programu Horizont Evropa věnovanou výzkumu bezpečnosti, digitální Evropa, programem Spravedlnost a programem Práva a hodnoty. Vzhledem k přirozenému propojení mezi bezpečností a právem v praxi bude k součinnosti rovněž docházet zejména mezi Fondem pro vnitřní bezpečnost a programem Spravedlnost, pokud jde o poskytování adekvátní ochrany obětem trestných činů, financování společných vyšetřovacích týmů a justiční vzdělávání, zajišťování interoperability s evropským informačním systémem rejstříků trestů, zlepšování podmínek ve věznicích nebo meziagenturní spolupráci v oblasti spravedlnosti a bezpečnosti, například prostřednictvím agentur v oblasti spravedlnosti, jako je Eurojust a Úřad evropského veřejného žalobce. V oblasti protidrogové politiky existují synergie s Evropským sociálním fondem+, zejména jeho složkou Zdraví. Bude se usilovat o součinnost zejména v oblasti ochrany infrastruktury a veřejných prostor, kybernetické bezpečnosti a předcházení radikalizaci. ESF+ může hrát významnou úlohu v předcházení radikalizaci prostřednictvím lepší integrace, EFRR i program InvestEU mohou hrát zásadní úlohu při zvyšování bezpečnosti investic do infrastruktury v celé Unii a kybernetickou bezpečnost lze řešit pomocí zvyšování bezpečnosti informačních systémů. Tato otázka má stejně jako bezpečnost přeshraniční a meziodvětvový rozměr a je důležitým prvkem programu Digitální Evropa, a proto musí být zajištěna součinnost s Fondem pro vnitřní bezpečnost. Bezpečnost v globálních otázkách a při akcích mimo území Unie může mít významný dopad na vnitřní bezpečnost Unie. Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím budou proto i nadále fondem podporována, ale měla by být prováděna v plné součinnosti a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím nástrojů pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci, a měla by je doplňovat. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi či regionu vážou. V souvislosti s vnějším rozměrem by fond měl zlepšit spolupráci se třetími zeměmi v oblastech zájmu z hlediska vnitřní bezpečnosti Unie, jako je boj proti terorismu a radikalizaci, spolupráce s donucovacími orgány třetích zemí v boji proti terorismu (včetně detašování a společných vyšetřovacích týmů), závažné a organizované trestné činnosti a korupce, obchodování s lidmi a převaděčství migrantů. Bezpečnost je rovněž úzce spjata s obranou a v oblasti obrany musí Unie převzít větší odpovědnost za ochranu svých zájmů, hodnot a evropského způsobu života. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právo EU konat v oblasti vnitřních věcí je odvozeno zejména z čl. 3 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (Smlouva o EU), který stanoví, že „Unie poskytuje svým občanům prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic, ve kterém je zaručen volný pohyb osob ve spojení s vhodnými opatřeními týkajícími se ochrany vnějších hranic, azylu, přistěhovalectví a předcházení a potírání zločinnosti“. Činnost Unie je odůvodněna cíli uvedenými v článku 67 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví způsoby, jakými je vytvářen prostor svobody, bezpečnosti a práva. Zohledněn byl rovněž článek 80 SFEU, v němž se zdůrazňuje, že tyto politiky Unie a jejich provádění se řídí zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti mezi členskými státy, a to i na finanční úrovni. Toto nařízení je založeno na čl. 82 odst. 1, článku 84 a čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, které vzhledem k právním specifikům vážícím se k rozhodování v rámci hlavy V Smlouvy o fungování EU tvoří kompatibilní právní základy. Toto nařízení poskytne finanční podporu na základě společných politik Unie (strategie, programy a akční plány), právních předpisů, praktické spolupráce a posouzení hrozeb a rizik. Program, v jehož rámci je v současné době poskytována finanční podpora pro tuto oblast politiky (ISF – policie), by proto měly být s účinkem od 1. ledna 2021 zrušen, s výhradou přechodných pravidel. Komise mimo to dne 29. května 2018 přijala návrh nařízení o společných ustanoveních s cílem harmonizovat a lépe koordinovat poskytování podpory v rámci sdíleného řízení a zejména zjednodušit provádění politik. Tato společná ustanovení se vztahují na část ISF v rámci sdíleného řízení. Různé fondy v rámci sdíleného řízení sledují doplňkové cíle a mají stejný režim řízení, proto nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních] stanoví řadu obecných zásad, například partnerství. Zmíněné nařízení obsahuje rovněž společné prvky strategického plánování a programování, včetně ustanovení o dohodě o partnerství, která má být uzavřena s každým členským státem, a stanoví společný postup zaměřený na výkonnost fondů. V souvislosti s tím zahrnuje základní podmínky a opatření pro monitorování, podávání zpráv a hodnocení. Společná ustanovení jsou stanovena, i pokud jde o pravidla způsobilosti, finanční řízení a řízení a opatření pro kontrolu.

•Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Řízení bezpečnostních hrozeb představuje problémy, které nemohou členské státy řešit samostatně. Celkově se jedná o oblast, kde mají intervence Unie a mobilizace rozpočtu EU jasnou přidanou hodnotu. V oblasti bezpečnosti má závažná a organizovaná trestná činnost, terorismus a jiné hrozby související s bezpečností svou povahou stále více přeshraniční charakter. Nadnárodní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány je zásadní pro úspěšné předcházení těmto trestným činům a pro jejich řešení, např. formou výměny informací, společného vyšetřování, interoperabilních technologií a společného posouzení hrozeb a rizik. Finanční podpora podle tohoto nařízení přispěje zejména k posílení vnitrostátních a evropských kapacit v těchto oblastech politiky, ke snadnějšímu zavedení rámce Unie pro vyjádření solidarity a platformy pro vývoj společných systémů informačních technologií na podporu těchto politik. K řešení otázky bezpečnosti EU jsou nutné značné zdroje a kapacity členských států. Zlepšená operativní spolupráce a koordinace, jejíž součástí je slučování zdrojů členských států, vytváří úspory z rozsahu a synergie, a tím zaručuje účinnější využívání veřejných prostředků a posiluje solidaritu, vzájemnou důvěru a sdílení odpovědnosti v oblasti společných politik EU. To je mimořádně důležité v oblasti bezpečnosti, kde je finanční podpora všech forem přeshraničních společných operací zásadní pro zlepšení spolupráce mezi policií, celními úřady, pohraniční stráží a soudními orgány. V souvislosti s vnějším rozměrem oblasti vnitřních věcí je jasné, že pokud budou přijata opatření a sdruženy zdroje na úrovni EU, zvýší se významně vliv EU nezbytný k přesvědčení dalších zemí, aby s EU navázaly vztahy za účelem řešení těch otázek spojených s bezpečností, které jsou v prvé řadě v zájmu EU a členských států. Tento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, jelikož většina finančních prostředků bude použita v rámci sdíleného řízení s ohledem na institucionální pravomoci členských států, a návrh současně plně uznává, že intervence by měly probíhat na odpovídající úrovni a že úloha Unie by neměla překračovat rámec toho, co je nezbytné. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality a spadá do oblasti působnosti opatření v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jak je definován v hlavě V Smlouvy o fungování EU. Cíle a příslušné úrovně financování jsou úměrné tomu, čeho chce fond dosáhnout. Kroky plánované v tomto opatření jsou zaměřeny na evropský rozměr policejní spolupráce. •Volba nástroje Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost. 3.VÝSLEDKY ZPĚTNÝCH HODNOCENÍ, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů Návrh zohledňuje výsledky hodnocení předchozích finančních nástrojů pro policejní spolupráci. Vychází ze zpětných hodnocení programů CIPS a ISEC, což byly nástroje v programovém období 2007–2013, a z průběžného hodnocení Fondu pro vnitřní bezpečnost, nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí, který je fondem ve stávajícím období 2014–2020. Z hlediska různých hodnotících kritérií byla učiněna následující zjištění: Nástroj pro policii (ISF – policie) byl většinou účinný a prostřednictvím předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boje proti nim, jakož i prostřednictvím posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány přispěl k vysoké úrovni bezpečnosti v Unii. Přispěl rovněž ke zlepšení kapacity členských států k účinnému řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí a v menším rozsahu k ochraně občanů a kritické infrastruktury před teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností. Z důkazů vyplývá, že přispěl ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi členskými státy a evropskými institucemi a ke zlepšení kapacity členských států pro vypracovávání komplexních posouzení hrozeb a rizik, přestože financoval poměrně malý počet projektů na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie. Bylo financováno několik opatření Unie v oblasti včasného varování a spolupráce v oblasti předcházení krizím (např. síť ATLAS). Nástroj ISF – policie však dosud učinil pouze omezený pokrok při posilování administrativní a operativní kapacity členských států k ochraně kritické infrastruktury, ochraně obětí, rozvoji systémů odborné přípravy a výměnných programů a k přijímání opatření se zeměmi mimo EU a mezinárodními organizacemi, ačkoli většina projektů týkajících se těchto operačních cílů stále probíhá. Pokud jde o efektivnost, celkově z hodnocení na základě dostupných údajů vyplývá, že výsledků nástroje bylo dosaženo s vynaložením přiměřených nákladů z hlediska lidských i finančních zdrojů. Některé členské státy zavedly opatření ke zvýšení účinnosti. Většina členských států však čelí problémům souvisejícím s pokyny EU, společnými ukazateli a monitorovacím kalendářem / kalendářem pro podávání zpráv. Navzdory zlepšením v oblasti zjednodušení lze vnímanou administrativní zátěž považovat za faktor, který zabránil větší efektivitě. Bylo zjištěno, že jednotný soubor postupů pro tři fondy (Fond pro vnitřní bezpečnost – policie, Fond pro vnitřní bezpečnost – nástroj pro hranice a víza (ISF-BV) a Azylový, migrační a integrační fond (AMIF) vedl ke zjednodušení. Několik členských států, které využily zjednodušeného vykazování nákladů, potvrdilo, že je účinný při snižování administrativní zátěže. Opatření pro zjednodušení a snížení administrativní zátěže však dosáhla svých stanovených cílů pouze částečně. Navzdory zlepšením v oblasti zjednodušení v této fázi existuje jen málo důkazů, že došlo k významnému snížení administrativní zátěže. Opatření týkající se monitorování, podávání zpráv a kontrol jsou stále vnímána jako zatěžující a členské státy požádaly o další pokyny, aby mohly splnit požadavky EU. Bylo rovněž oznámeno, že k administrativní zátěži přispívají také požadavky týkající se podávání zpráv a irelevantnost některých ukazatelů. Původní odůvodnění a cíle nástroje jsou i v situaci po migrační a bezpečnostní krizi stále relevantní. Byly zavedeny vhodné mechanismy pro řešení měnících se potřeb v programovací i prováděcí fázi. Flexibilita nabízená nástrojem (možnost přesouvání finančních prostředků mezi různými cíli) pomohla měnící se potřeby řešit; členské státy by však ocenily ještě větší flexibilitu, která by vyplynula ze snížení počtu vnitrostátních cílů a zrušení minimálních přídělů na jednotlivé cíle. Nástroj je považován za soudržný a jeho cíle doplňují cíle vnitrostátní politiky. Soudržnost a doplňkovost s jinými finančními nástroji EU byla zajištěna ve fázi návrhu, programování i provádění. Byly zavedeny koordinační mechanismy, aby se zajistila soudržnost a doplňkovost ve fázi provádění. Při zajišťování soudržnosti hrají klíčové úlohy monitorovací výbor a příslušné orgány. Různé způsoby provádění se vzájemně doplňují. Zdá se však, že určitý prostor pro zlepšení existuje v souvislosti s agenturami EU a vnitřní soudržností, jelikož mezi příjemci existuje malé povědomí o opatřeních a projektech v rámci fondu ISF. Nástroj celkové zajistil přidanou hodnotu EU z hlediska zlepšení přeshraniční spolupráce, výměny znalostí a osvědčených postupů, důvěry mezi donucovacími orgány členských států a z hlediska uplatňování a provádění klíčových politik EU (účinky týkající se procesu). Přispěl rovněž k rozšíření oblasti působnosti a ke zlepšení kvality opatření z hlediska investic do oblastí, které nepředstavovaly prioritu, nebo které jsou vysoce specializované. Nákup moderního vybavení zvýšil kapacity vnitrostátních orgánů k provádění specializovaných intervencí s širší oblastí působnosti. Nástroj rovněž umožnil rozšíření typů výměny znalostí a odborné přípravy v oblasti prosazování práva (účinky týkající se oblasti působnosti). Přispěl k harmonizaci výzkumu v oblasti předcházení trestné činnosti na úrovni EU, usnadnil zvýšení investic a zaměřil se na dlouhodobá opatření v této oblasti. Umožnil rovněž vysoký objem investic, a to zejména do systémů IT, odborné přípravy a specializovaného vybavení (účinky týkající se objemu). Absence finančních prostředků z fondu ISF – policie by poškodila kvalitu reakce EU na přeshraniční spolupráci a schopnost členských států provádět inovativní řešení (účinky týkající se úlohy).

Udržitelnost nástroje byla zajištěna prostřednictvím sladění a doplnění jeho opatření s opatřeními vypracovanými v reakci na vnitrostátní priority nebo požadavky EU. V programovací a prováděcí fázi byla zavedena komplexní opatření a mechanismy zajišťující udržitelnost, a to v rámci sdíleného i přímého řízení. Kvůli pokračujícímu provádění většiny projektů je však obtížné určit, zda budou účinky na cílové skupiny a konkrétní oblasti nadále přetrvávat. •Konzultace se zúčastněnými stranami Na téma fondů EU v oblastech migrace a bezpečnosti proběhly v období od 10. ledna do 9. března 2018 dvě zvláštní otevřené veřejné konzultace. Obecně lze říci, že respondenti intenzivně zdůrazňovali potřebu jednoduššího provádění finančních nástrojů pro oblast vnitřních věcí, větší flexibility (konkrétně v souvislosti se schopností reagovat na krize týkající se migrace a bezpečnosti) a navýšení financování a větší podpory v oblastech s výraznou mírou sdílení odpovědnosti (azyl a správa hranic) a/nebo potřebu spolupráce mezi členskými státy či s agenturami Unie v oblasti vnitřních věcí. Odpovědi ukazují, že pomocí těchto opatření lze zlepšit účinnost a efektivnost nástrojů a posílit přidanou hodnotu EU. Zúčastněné strany rovněž poukázaly na potřebu většího aktivačního účinku politiky pro oblast vnitřních věcí v třetích zemích. Konzultace s příslušnými orgány členských států proběhly v rámci výboru AMIF-ISF. Členské státy poskytly podněty týkající se hlavních finančních priorit, problémů, architektury fondů a způsobů provádění. Vedle toho proběhly i konzultace s dalšími klíčovými zúčastněnými stranami a příjemci finančních prostředků z AMIF a ISF poskytovaných v režimu přímého a nepřímého řízení, například s mezinárodními organizacemi a organizacemi občanské společnosti, ale i s agenturami pro vnitřní věci. Zúčastněné strany se shodly na tom, že pro maximalizaci přidané hodnoty EU by měly výdaje EU zohledňovat priority a politické závazky na úrovni EU a podporovat provádění acquis EU v oblasti vnitřních věcí. Vyzvaly také k poskytnutí dostatečných finančních prostředků, aby bylo možné čelit stávajícím a nově se objevujícím výzvám. Mělo by být rovněž zajištěno dostatečné financování agentur pro vnitřní věci, aby odráželo rostoucí objem jejich činnosti. Zúčastněné strany se shodly na potřebě větší flexibility, která by vycházela ze samotné struktury fondů. Uvedly také, že je třeba ponechat víceleté národní programy, aby byla zachována dostatečná flexibilita umožňující reagovat na měnící se okolnosti. Nevládní organizace zastávaly názor, že by se mělo pokračovat i v přímém řízení. Tyto konzultace potvrdily obecný konsensus mezi klíčovými zúčastněnými stranami ohledně potřeby zachovat širokou působnost financování z EU, a to i pokud jde o jeho vnější rozměr, zvýšení dopadu politik týkajících se vnitřních věcí, zjednodušení prováděcích mechanismů, jakož i o větší flexibilitu nutnou zejména při reakcích na mimořádné události. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Práce na budoucích finančních nástrojích pro oblast vnitřních věcí započaly v roce 2016 a pokračovaly v roce 2017 a 2018. Jako součást této činnosti byly v roce 2017 provedeny studie VFR, aby podpořily posouzení dopadů zahájené v září 2017. Tyto studie shrnuly dostupné výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů, jakož i výsledky konzultací se zúčastněnými stranami a pojednávaly o problémech, cílech a možnostech politiky zkoumaných v rámci posouzení dopadů, včetně jejich pravděpodobného dopadu. •Posouzení dopadů Pro tento návrh bylo provedeno posouzení dopadů. Posouzení dopadů se vztahovalo k těmto prvkům: Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Fond pro integrovanou správu hranic, jenž se skládá z nástroje pro správu hranic a víza a z nástroje pro vybavení pro celní kontroly. Souhrn posouzení dopadů a kladné stanovisko Výboru pro kontrolu regulace je k dispozici na této internetové stránce: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=cs . Ve zprávě o posouzení dopadů jsou analyzovány různé možnosti, pokud jde o způsob poskytování finančních prostředků či řešení otázek, jako je soudržnost a doplňkovost s jinými nástroji EU pro financování, vnější rozměr migrace a financování bezpečnosti, flexibilita ve stabilním finančním prostředí (včetně tematického nástroje), způsoby provádění (sdílené, přímé a nepřímé řízení), možnost poskytování mimořádné pomoci a mechanismus přezkumu v polovině období. Upřednostňovanou možností je kombinace různých variant, která vychází z výsledků zpětného hodnocení předchozích fondů (programové období 2007–2013) a průběžného hodnocení stávajících fondů (programové období 2014–2020) a souvisejících doporučení. Posouzení dopadů zohledňuje doporučení Výboru pro kontrolu regulace. V tabulce níže jsou uvedeny hlavní připomínky a doporučení ke zlepšení obdržené pro Azylový, migrační a integrační fond, nástroj pro správu hranic a víza (jako součást Fondu pro integrovanou správu hranic) a Fondu pro vnitřní bezpečnost a úpravy zprávy o posouzení dopadů, které tyto připomínky a doporučení zohledňují. Hlavní připomínky Výboru pro kontrolu regulace Změny ve zprávě o posouzení dopadů Zpráva nevysvětluje, jaký budou mít rostoucí pravomoci EU v těchto oblastech (tj. oblasti vnitřní věcí) a posílení agentur vliv na celkový systém. Co se týče Azylového a migračního fondu, nástroje pro správu hranic a víza (jako součásti Fondu pro integrovanou správu hranic) a Fondu pro vnitřní bezpečnost, zpráva byla revidována, aby obsahovala vysvětlení, jak rozšíření pravomocí EU a posílení agentur ovlivňuje roli příslušných fondů (oddíl 3.2). Agentury pro vnitřní věci, které mají klíčový význam při provádění politik Unie v oblasti migrace a bezpečnosti, budou mít důležitou roli během programové fáze národních programů a jejich monitorovací činnost poslouží při přezkumu v polovině období. Rozšířený mandát agentur by neměl za cíl nahradit stávající úkoly prováděné členskými státy, ale spíše posílit a vylepšit činnosti Unie a jejích členských států v oblasti migrace, správy hranic a bezpečnosti. Další připomínky a doporučení ke zlepšení Změny ve zprávě o posouzení dopadů 1) Zpráva by měla představit hlavní změny struktury programu a priorit ve srovnání se stávajícím programovým obdobím. Zpráva by navíc měla objasnit rozsah vnější složky programu, tj. jeho doplňkovost s vnějšími nástroji. Zpráva byla revidována tak, aby obsahovala hlavní změny struktury programu ve srovnání se současným programovým obdobím (oddíl 3.2) a aby objasnila rozsah vnější složky a doplňkovost s vnějšími nástroji (oddíl 3.3). Cíle fondů vycházejí z oblasti působnosti jejich předchůdců, jež byla obecně považována za dostatečně širokou, aby fondy podpořily provádění politických priorit EU, a přinesly tak přidanou hodnotu EU. Přizpůsobení priorit a činností odráží vývoj politiky a potřebu synergií s jinými fondy EU. Intervence v rámci vnějšího rozměru budou navrženy a prováděny v souladu s vnější činností EU a zahraniční politikou, zejména s vnějším nástrojem Unie. 2) Zpráva by měla rovněž vysvětlit, jaký vliv má rozšíření pravomocí EU a posílení agentur na roli příslušných programů. Dochází ke zvyšování potřeby zavádět opatření na vnitrostátní úrovni, k přenášení úkolů na agentury nebo snižování priorit některých intervencí? Viz změny provedené ve zprávě, které zohledňují výše uvedené hlavní připomínky Výboru pro kontrolu regulace. 3) Výbor chápe, že při sestavování zprávy nebyl nový mechanismus pro výkonnostní rezervy ještě hotový. Její konečná verze by však měla aktualizovat a objasnit zvolený mechanismus a zdůvodnit jeho výběr na základě zkušeností z jiných fondů EU (jak bylo výboru ústně vysvětleno). Zpráva byla revidována s cílem aktualizovat a objasnit upřednostňovaný mechanismus s ohledem na zkušenosti z jiných fondů EU a vývoj v rámci příprav budoucího nařízení o společných ustanoveních pro sdílené řízení (oddíl 4.1.4). V upřednostňované možnosti není uvedena žádná zvláštní výkonnostní rezerva. Pro přidělování dodatečných finančních prostředků v rámci technických úprav v polovině období je zahrnuta minimální úroveň finančního plnění, zatímco při poskytování dodatečných finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje by byly zohledněny výkonnostní prvky. 4) Zpráva by měla objasnit jednak způsob fungování nového nouzového mechanismu v rámci finančního krytí všech tří fondů pro migraci a bezpečnost, jednak skutečnost, že využívání mimořádné pomoci by mělo být omezené vzhledem k nové flexibilitě, kterou poskytuje tematický nástroj. Měla by vysvětlit výhody tohoto mechanismu v porovnání s mimořádným financováním v předchozím programovém období. Zpráva byla revidována s cílem objasnit fungování nového nouzového mechanismu (oddíl 4.1.3). Mimořádná pomoc poskytovaná z fondů by měla doplňovat rezervu na pomoc při mimořádných událostech (na úrovni rozpočtu EU) a měla by být používána v jasně definovaných situacích. Vzhledem k flexibilitě tematického nástroje se předpokládá, že mimořádná pomoc se bude v porovnání se současným programovým obdobím využívat v menší míře. Mimořádná pomoc se bude provádět v rámci sdíleného, přímého nebo nepřímého řízení. 5) Monitorovací opatření nejsou dostatečně propracovaná. Zpráva by měla objasnit, jak se bude definovat a měřit úspěšnost programů. Zpráva byla revidována (oddíl 5.1), aby obsahovala hodnoty měření úspěšnosti programů. Bude se vycházet z cílů stanovených mezi Komisí a členskými státy, které budou schváleny v národních programech, a následného měření dosažených výsledků při plnění těchto cílů prostřednictvím ukazatelů výstupů a výsledků uvedených v právních návrzích. Požadavky na podávání zpráv v případě sdíleného řízení jsou stanoveny v nařízení o společných ustanoveních. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Nařízení o společných ustanoveních (společné pro všechny oblasti politik, na které se vztahuje společné řízení) zajistí zjednodušení fondu, a to pokud možno prostřednictvím použití společných pravidel pro provádění národních programů. Členské státy budou navíc povzbuzovány k ještě většímu využívání zjednodušeného vykazování nákladů. Přístup k auditu bude optimalizován tak, aby se více zaměřoval na výběr vzorků pro audit založený na rizicích a dodržoval zásadu jednotného auditu za účelem snížení administrativní zátěže. Dalšího zjednodušení v rámci přímého řízení bude dosaženo použitím společných informačních nástrojů v celé Komisi (systém řízení elektronických grantů). •Základní práva Pro provádění ISF je nezbytná finanční podpora z rozpočtu Unie, aby bylo možné podpořit členské státy v jejich úsilí o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii, a to zejména prostřednictvím boje proti terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a prostřednictvím poskytování pomoci a ochrany obětem trestné činnosti, přičemž je třeba jednat v plném souladu se základními právy. Uvedené cíle budou plněny v plném souladu se závazky Unie v oblasti základních práv. Toto bude během provádění fondu pečlivě sledováno. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Komise ve svém návrhu příštího víceletého finančního rámce navrhuje vyčlenit v období 2021–2027 na Fond pro vnitřní bezpečnost 2 500 000 000 EUR (v běžných cenách).

Provádění bude zajištěno prostřednictvím sdíleného nebo přímého/nepřímého řízení. Finanční krytí se použije takto: 60 % se přidělí na programy členských států, které mají být prováděny v rámci sdíleného řízení, a 40 % se přidělí na tematický nástroj a použije se pro specifické akce na vnitrostátní nebo nadnárodní úrovni, pro akce Unie a pro mimořádnou pomoc. Prostředky pro tematický nástroj budou využity též pro technickou pomoc z podnětu Komise. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Rámec pro monitorování a hodnocení, včetně vylepšené metodiky sledování investic napříč příslušnými fondy EU, bude vylepšen, aby motivoval ke včasnému provádění a zajistil, že hodnocení přinesou výsledky efektivně použitelné v každém budoucím přezkumu politických intervencí. Toho bude dosaženo lepšími ukazateli, užší spoluprací s příslušnými partnery a díky mechanismům pro motivaci k lepší výkonnosti. Komise provede hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení. Tato hodnocení se budou provádět v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v nichž všechny tři orgány Unie potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení budou posuzovat účinky fondu na základě ukazatelů a cílů a podrobné analýzy toho, do jaké míry lze fond považovat za relevantní, účinný, efektivní, do jaké míry dostatečně poskytuje přidanou hodnotu EU a je v souladu s dalšími politikami EU. Budou obsahovat zkušenosti s určováním nedostatků, problémů nebo možností dalšího zlepšení akcí nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich dopady. Pokud jde o podávání zpráv, členské státy mají podat zprávu o provádění svých programů postupem stanoveným v tomto nařízení a nařízení o společných ustanoveních. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I – Obecná ustanovení navrhovaného nařízení stanoví jeho účel, oblast působnosti a klíčové definice. Stanoví rovněž cíle nařízení a rozsah podpory, která má být poskytnuta. Navrhovaný rozsah působnosti těchto článků převážně vychází ze stávajícího nařízení pro Fond pro vnitřní bezpečnost – Policie, přičemž zohledňuje vývoj nových politik, jako jsou například Evropský program pro bezpečnost, boj proti terorismu, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a nová agenda pro interoperabilitu. Kapitola II – Finanční a prováděcí rámec stanoví obecné zásady pro podporu poskytovanou podle tohoto nařízení a zdůrazňuje význam souladu a doplňkovosti s příslušnými nástroji financování z EU. Tato kapitola dále stanoví způsoby poskytování podpory v případě akcí podporovaných podle tohoto nařízení: sdílené, přímé a nepřímé řízení. Navrhovaná kombinace způsobů poskytování podpory vychází z kladných zkušeností s touto kombinací při provádění aktuálního nástroje financování. První oddíl této kapitoly stanoví finanční rámec. Návrh uvádí výši finančního krytí fondu a jeho využívání prostřednictvím různých způsobů provádění. Druhý, třetí a čtvrtý oddíl popisuje prováděcí rámec pro tento fond, jako jsou například programy Komise a členských států. Stanoveny jsou i podmínky týkající se akcí podporovaných podle tohoto nařízení, například akcí související s nákupem vybavení a odbornou přípravou. V tomto oddílu jsou uvedena podrobná pravidla pro přezkum programů členských států v polovině období i pro provádění specifických akcí, akcí Unie, poskytování mimořádné pomoci a technické pomoci, provádění operací kombinování zdrojů a operační podpory. Pátý a závěrečný oddíl obsahuje potřebná ustanovení týkající se výročních zpráv o výkonnosti předkládaných členskými státy, monitorování a hodnocení. Kapitola III – Přechodná a závěrečná ustanovení obsahuje ustanovení týkající se přenesení pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci na Komisi a ustanovení o postupu projednávání ve výborech. Je v ní uvedeno datum vstupu navrhovaného nařízení v platnost a také skutečnost, že toto nařízení bude závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami od 1. ledna 2021. 2018/0250 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, článek 84 a čl. 87 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Zajištění vnitřní bezpečnosti, které je v pravomoci členských států, představuje sdílené úsilí, na němž by se měly společně podílet instituce EU, příslušné agentury Unie a členské státy. Komise, Rada Evropské unie a Evropský parlament definovaly pro období od roku 2015 do roku 2020 společné priority stanovené v Evropském programu pro bezpečnost z dubna 2015, které byly znovu potvrzeny Radou v obnovené strategii vnitřní bezpečnosti z června 2015 a Evropským parlamentem v jeho usnesení z července 2015. Cílem uvedené společné strategie bylo poskytnout strategický rámec pro práci na úrovni EU v oblasti vnitřní bezpečnosti a definovat hlavní akční priority, aby se pro období let 2015–2020 zajistila účinná reakce EU na bezpečnostní hrozby, a to konkrétně boj proti terorismu a předcházení radikalizaci, narušení organizované trestné činnosti a boj proti kyberkriminalitě. (2)V Římském prohlášení podepsaném dne 25. září 2017 vedoucí představitelé 27 členských států potvrdili své odhodlání zajistit bezpečnou Evropu a vybudovat Unii, v níž se všichni občané cítí bezpečně a mohou se volně pohybovat, kde jsou bezpečné vnější hranice a kde existuje účinná, odpovědná a udržitelná migrační politika, která respektuje mezinárodní normy, jakož i Evropu odhodlanou bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti. (3)Evropská rada dne 15. prosince 2016 vyzvala k dalšímu zlepšování interoperability informačních systémů a databází EU. Dne 23. června 2017 zdůraznila Evropská rada potřebu zlepšovat interoperabilitu databází a dne 12. prosince 2017 přijala Komise návrh nařízení, kterým se zřizuje rámec pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU (policejní a justiční spolupráce, azyl a migrace). (4)Cíle Unie, jímž je zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v prostoru svobody, bezpečnosti a práva v souladu s čl. 67 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), by mělo být dosaženo mimo jiné prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní a rovněž prostřednictvím opatření pro koordinaci a spolupráci mezi donucovacími a jinými vnitrostátními orgány členských států, jakož i s příslušnými agenturami Unie a dalšími příslušnými subjekty Unie a s příslušnými třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. (5)V zájmu dosažení tohoto cíle by měla být na úrovni Unie přijata opatření na ochranu osob a veřejných statků proti hrozbám, jež mají stále více nadnárodní charakter, a na podporu činností prováděných příslušnými orgány členských států. Terorismus, závažná a organizovaná trestná činnost, trestné činy páchané přemísťujícími se zločineckými skupinami, obchod s drogami, korupce, kyberkriminalita, obchodování s lidmi a se zbraněmi a další trestná činnost představují i nadále výzvu pro vnitřní bezpečnost Unie. (6)Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na činnosti, kde může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. V souladu s článkem 84 a čl. 87 odst. 2 Smlouvy o fungování EU by financování mělo podporovat pobídková a podpůrná opatření pro činnost členských států v oblasti předcházení trestné činnosti a policejní spolupráce, do níž jsou zapojeny všechny příslušné orgány členských států, týkající se zejména výměny informací, intenzivnější operativní spolupráce a podpory úsilí o posílení schopností pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní. Fond by neměl podporovat provozní náklady a činnosti související se základními funkcemi členských států, pokud jde o udržování práva a pořádku a o ochranu vnitřní a vnitrostátní bezpečnosti, jak je uvedeno v článku 72 Smlouvy o fungování EU. (7)V zájmu zachování schengenského acquis a posílení jeho fungování jsou členské státy ode dne 6. dubna 2017 povinny provádět v příslušných databázích systematické kontroly občanů EU, kteří překračují vnější hranice EU. Kromě toho Komise vydala pro členské státy doporučení, jak lépe využívat policejní kontroly a přeshraniční spolupráci. Klíčovými zásadami, kterými se řídí opatření Unie a členských států vedoucí k rozvoji účinné a skutečné bezpečnostní Unie, by měly být solidarita mezi členskými státy, jasné rozdělení úkolů, dodržování základních práv a svobod a právního státu, silné zaměření na globální perspektivu a na nezbytnou soudržnost s vnějším rozměrem bezpečnosti. (8)V zájmu přispění k rozvoji a provádění účinné a skutečné bezpečnostní unie, jejímž cílem je zajistit vysokou úroveň vnitřní bezpečnosti v celé Evropské unii, by měla být členským státům poskytnuta odpovídající finanční podpora Unie v podobě zřízení a správy Fondu pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“). (9)Při provádění tohoto fondu by měly být plně dodržovány práva a zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie a mezinárodní závazky Unie týkající se základních práv. (10)Podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) by měl fond podporovat činnosti, které zajišťují ochranu dětí před násilím, zneužíváním, vykořisťováním a zanedbáváním. Fond by měl rovněž podporovat ochranu dětských svědků a obětí a pomoc pro ně, a to zejména pokud jde o děti bez doprovodu a děti, které se jiným způsobem ocitnou v situaci, kdy potřebují poručenství. (11)V souladu se společnými prioritami stanovenými na úrovni Unie za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii bude fond podporovat opatření zaměřená na řešení hlavních bezpečnostních hrozeb, a zejména na boj proti terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a na poskytování pomoci a ochrany obětem trestné činnosti. Fond zajistí, že Unie a její členské státy jsou s ohledem na provádění skutečné bezpečnostní Unie dobře vybaveny také pro řešení vyvíjejících se a vznikajících hrozeb. O to by se mělo usilovat prostřednictvím finanční pomoci na podporu lepší výměny informací, na zvýšení operativní spolupráce a na zlepšení vnitrostátních a kolektivních kapacit. (12)V rámci komplexního rámce fondu by finanční pomoc poskytovaná prostřednictvím fondu měla podporovat zejména policejní a justiční spolupráci a prevenci v oblastech závažné a organizované trestné činnosti, nedovoleného obchodu se zbraněmi, korupce, praní peněz, obchodování s drogami, trestné činnosti proti životnímu prostředí, výměny informací a přístupu k nim, terorismu, obchodování s lidmi, vykořisťování nelegálních přistěhovalců, pohlavního vykořisťování dětí, šíření snímků znázorňujících zneužívání dětí a dětské pornografie a kyberkriminality. Fond by měl rovněž podporovat ochranu osob, veřejných prostor a kritické infrastruktury před událostmi souvisejícími s bezpečností a účinné řízení bezpečnostních rizik a řešení bezpečnostních krizí, a to i prostřednictvím rozvoje společných politik (strategií, politických cyklů, programů a akčních plánů), právních předpisů a praktické spolupráce. (13)Fond by měl navazovat na výsledky a investice svých předchůdců: programu Předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC) a programu Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a jiných rizik spojených s bezpečností (CIPS) v období 2007–2013 a nástroje pro policejní spolupráci, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí, který je součástí Fondu pro vnitřní bezpečnost pro období 2014–2020 zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 513/2014, a měl by je rozšířit tak, aby zohledňovaly nový vývoj. (14)Je nutné zajistit co největší dopad financování Unie tím, že budou uvolněny a shromážděny veřejné a soukromé finanční zdroje a bude docíleno jejich pákového účinku. Fond by měl v souvislosti se svým cílem podporovat a prosazovat aktivní a smysluplnou účast a zapojení občanské společnosti, včetně nevládních organizací, a průmyslového odvětví do rozvoje a provádění bezpečnostní politiky, a to případně včetně zapojení dalších příslušných subjektů, agentur a dalších subjektů Unie, třetích zemí a mezinárodních organizací. (15)V rámci komplexní protidrogové strategie Unie zastávající vyvážený přístup, který je založen na souběžném snižování nabídky a poptávky, by finanční pomoc poskytovaná v rámci tohoto fondu měla sloužit na podporu veškerých opatření zaměřených na předcházení obchodování s drogami a boj proti němu (snižování nabídky a poptávky), a zejména opatření zaměřená na výrobu, zhotovování, extrahování, prodej, přepravu, dovoz a vývoz nelegálních drog, včetně jejich držení a nabytí s cílem zapojit se do činností spojených s obchodem s drogami. Fond by měl pokrývat zejména aspekty drogové politiky týkající se prevence. Za účelem vnesení další součinnosti a jasnosti do oblasti související s drogami by měly být tyto prvky cílů souvisejících s drogami – které byly v období 2014–2020 zahrnuté v programu Spravedlnost – začleněny do fondu. (16)Aby bylo zajištěno, že fond účinně přispěje k vyšší úrovni vnitřní bezpečnosti v celé Evropské unii a k rozvoji skutečné bezpečnostní Unie, měl by být využíván tak, aby opatřením členských států přidával co největší hodnotu.

(17)V zájmu solidarity s Unií a v duchu sdílené odpovědnosti za její bezpečnost by v případech, kdy jsou zjištěny nedostatky či rizika, a to zejména v důsledku schengenského hodnocení, měly dotčené členské státy záležitost příslušným způsobem řešit za pomocí zdrojů v rámci svého programu na provádění doporučení přijatých podle nařízení Rady (EU) č. 1053/2013. (18)S cílem přispět k dosažení cílů fondu by členské státy měly zajistit, aby se priority jejich programů zaměřovaly na specifické cíle fondu, aby byly zvolené priority v souladu s prováděcími opatřeními stanovenými v příloze II a aby přidělování zdrojů na jednotlivé cíle zajišťovalo splnění ústředního politického cíle. (19)Je třeba usilovat o součinnost, soulad a efektivnost ve vztahu k jiným fondům EU a zabránit překrývání akcí. (20)Fond by měl být konzistentní s ostatními finančními programy Unie v oblasti bezpečnosti a doplňovat je. Mělo by se usilovat o zajištění součinnosti zejména s Azylovým a migračním fondem, Fondem pro integrovanou správu hranic sestávajícím z nástroje pro správu hranic a víza zřízeného nařízením (EU) X a z nástroje pro vybavení pro celní kontroly zřízeného nařízením (EU) X, jakož i s ostatními fondy politiky soudržnosti, na něž se vztahuje nařízení (EU) X (nařízení o společných ustanoveních), částí programu Horizont Evropa zavedeného nařízením (EU) X věnovanou výzkumu v oblasti bezpečnosti, programem Práva a hodnoty zavedeným nařízením X, programem Spravedlnost zavedeným nařízením X, programem Digitální Evropa zavedeným nařízením X a programem InvestEU zavedeným nařízením X. O součinnost by se mělo usilovat zejména v oblasti bezpečnosti infrastruktury a veřejných prostor, kybernetické bezpečnosti a prevence radikalizace. Účinné koordinační mechanismy jsou nezbytné pro maximalizaci účinnosti při dosahování cílů politiky, pro využití úspor z rozsahu a pro zamezení překrývání jednotlivých kroků. (21)Opatření ve třetích zemích a ve vztahu k těmto zemím podporovaná fondem by měla být prováděna v plné součinnosti a souladu s ostatními akcemi mimo Unii, které získávají podporu prostřednictvím nástrojů pro financování vnější činnosti, a měla by je doplňovat. Při provádění těchto akcí by se mělo zejména dbát na plný soulad se zásadami a obecnými cíli vnější činnosti a zahraniční politiky Unie, jež se k dané zemi či regionu vážou. V souvislosti s vnějším rozměrem by fond měl zlepšit spolupráci se třetími zeměmi v oblastech zájmu z hlediska vnitřní bezpečnosti Unie, jako je boj proti terorismu a radikalizaci, spolupráce s donucovacími orgány třetích zemí v boji proti terorismu (včetně detašování a společných vyšetřovacích týmů), závažné a organizované trestné činnosti a korupce, obchodování s lidmi a převaděčství migrantů. (22)Financování z rozpočtu Unie by se mělo zaměřit na činnosti, kde může intervence Unie přinést přidanou hodnotu ve srovnání s akcemi na úrovni samotných členských států. Bezpečnost má ze své podstaty přeshraniční rozměr, a proto je zapotřebí silné a koordinované reakce Unie. Finanční podpora poskytovaná v rámci tohoto nařízení přispěje zejména k posilování vnitrostátních a unijních kapacit v oblasti bezpečnosti. (23)Lze mít za to, že členský stát nedodržuje příslušné acquis Unie, pokud jde o využívání operační podpory z tohoto fondu, jestliže neplní své povinnosti stanovené Smlouvami v oblasti bezpečnosti, jestliže existuje zjevné riziko závažného porušení hodnot Unie členským státem při provádění acquis týkajícího se bezpečnosti nebo jestliže hodnotící zpráva v rámci schengenského hodnotícího a monitorovacího mechanismu zjistí nedostatky v příslušné oblasti. (24)Fond by měl odrážet potřebu zvýšené flexibility a zjednodušení a současně splňovat požadavky v oblasti předvídatelnosti a zajišťovat spravedlivé a transparentní rozdělování zdrojů s cílem splnit cíle stanovené v tomto nařízení. (25)Toto nařízení by mělo stanovit počáteční částky pro členské státy vypočítané na základě kritérií stanovených v příloze I. (26)Tyto počáteční částky by měly tvořit základ dlouhodobých investic členských států do bezpečnosti. Aby se zohlednily změny v bezpečnostních hrozbách nebo ve výchozí situaci, měla by být členským státům v polovině období přidělena dodatečná částka, a to na základě nejnovějších dostupných statistických údajů, jak je stanoveno v distribučním klíči, přičemž bude zohledněn stav provádění programu. (27)Jelikož se výzvy v oblasti bezpečnosti neustále vyvíjejí, je nutné přizpůsobit přidělování finančních prostředků změnám bezpečnostních hrozeb a financování směrovat na priority s nejvyšší přidanou hodnotou pro Unii. Za účelem reakce na náhlé potřeby, změny politik a priorit Unie a za účelem nasměrování financování k akcím s vysokou přidanou hodnotou pro Unii bude část finančních prostředků prostřednictvím tematického nástroje pravidelně přidělována na specifické akce, akce Unie a na mimořádnou pomoc. (28)Členské státy by měly být prostřednictvím vyššího příspěvku Unie podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na program použily pro financování akcí uvedených v příloze IV. (29)Část prostředků dostupných v rámci fondu by mohla být přidělena rovněž na provádění specifických akcí, jež od členských států vyžadují snahu o spolupráci, nebo v případě, kdy nový vývoj v Unii vyžaduje, aby byly jednomu nebo více členským státům poskytnuty dodatečné finanční prostředky. Tyto specifické akce by měla definovat Komise ve svých pracovních programech. (30)Fond by měl přispívat k podpoře provozních nákladů souvisejících s vnitřní bezpečností a umožnit členským státům udržovat si kapacity, které jsou nezbytné pro Unii jako celek. Tato podpora spočívá v plné náhradě vybraných zvláštních nákladů souvisejících s cíli fondu a měla by být nedílnou součástí programů členských států. (31)S cílem doplnit provádění svého politického cíle na vnitrostátní úrovni prostřednictvím programů členských států by měl fond rovněž poskytovat podporu pro akce na úrovni Unie. Tyto akce by měly sloužit k obecným strategickým účelům v působnosti intervence fondu v souvislosti s analýzou politiky a inovacemi, vzájemným učením a partnerstvími na nadnárodní úrovni a se zkoušením nových iniciativ a akcí na úrovni celé Unie. (32)Za účelem posílení kapacity Unie k okamžité reakci na události související s bezpečností nebo na nově se objevující hrozby pro Unii by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc, a to v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. Mimořádná pomoc by proto neměla být poskytována na podporu pouhých opatření pro nepředvídané události a dlouhodobých opatření či na řešení situací, kde je nutnost jednat výsledkem neodpovídající správní organizace a nedostatečného operačního plánování na straně příslušných orgánů. (33)V zájmu zajištění nezbytné flexibility opatření a reakce na vznikající potřeby by mělo být umožněno, aby byly decentralizovaným agenturám poskytnuty vhodné dodatečné finanční prostředky pro provádění určitých mimořádných úkolů. V případech, kdy je úkol, který je třeba provést, natolik naléhavý, že by nebylo možné dokončit změny jejich rozpočtů včas, by měly být decentralizované agentury způsobilé stát se příjemci mimořádné pomoci, a to i ve formě grantů, je-li to v souladu s prioritami a iniciativami identifikovanými institucemi EU na úrovni Unie. (34)Politický cíl tohoto fondu bude rovněž zohledněn prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci oken politiky programu InvestEU. Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby přiměřeným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (35)Toto nařízení stanoví finanční krytí Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF), které má představovat hlavní referenční částku ve smyslubodu X interinstitucionální dohody ze dne X mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. (36)Na tento fond se vztahuje nařízení (EU, Euratom) č. [nové finanční nařízení] (dále jen „finanční nařízení“). Stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk. Aby byla zajištěna soudržnost při provádění unijních programů financování, finanční nařízení se použije na akce, které mají být prováděny v rámci přímého nebo nepřímého řízení v rámci ISF.

(37)Za účelem provádění akcí v rámci sdíleného řízení by měl být fond součástí soudržného rámce tvořeného tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením o společných ustanoveních (EU) č. X. (38)Nařízení (EU) č. X [nařízení o společných ustanoveních] zavádí rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Fondu soudržnosti, Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF), Azylového a migračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a nástroje pro správu hranic a víza (BMVI), který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic (IBMF), a stanoví zejména pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly fondů EU prováděných v rámci sdíleného řízení. Kromě toho je nezbytné v tomto nařízení upřesnit cíle Fondu pro vnitřní bezpečnost a stanovit zvláštní ustanovení pro činnosti, které mohou být z tohoto fondu financovány. (39)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout cílů akcí a přinášet výsledky, při zohlednění zejména nákladů na kontroly, administrativní zátěže a očekávaného rizika neplnění. Při tom by se mělo zvážit využití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. (40)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením Rady (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (41)Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou uvedena ve finančním nařízení a stanoví zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU se rovněž vztahují na ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z EU. (42)Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (43)Podle článku 349 Smlouvy o fungování EU a v souladu se sdělením Komise „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada schválila ve svých závěrech ze dne 12. dubna 2018, by příslušné členské státy měly zajistit, aby jejich programy řešily specifické výzvy, jimž čelí nejvzdálenější regiony. Fond podpoří tyto členské státy prostřednictvím odpovídajících zdrojů, aby mohly zmíněným regionům případně poskytovat pomoc. (44)Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba tento fond hodnotit na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních požadavků na monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků fondů v praxi. Aby bylo možné výsledky dosažené tímto fondem měřit, je třeba stanovit ukazatele a související cíle pro každý specifický cíl fondu. (45)S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj bude tento fond přispívat k začleňování oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle 25 % výdajů EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění fondu a znovu posouzeny v souvislosti s příslušnými hodnoceními a postupy přezkumu. (46)Prostřednictvím těchto ukazatelů a finančních zpráv by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. X [nařízení o společných ustanoveních] a tohoto nařízení. (47)Za účelem doplnění a změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování, jak jsou uvedeny v příloze IV, operační podporu a další rozvoj rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. (48)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí. Pro prováděcí akty, jež členským státům ukládají společné povinnosti, zejména informační povinnost vůči Komisi, by se měl použít přezkumný postup a pro přijímání prováděcích aktů, jež stanoví způsoby poskytování informací Komisi v rámci programování a podávání zpráv, by se měl vzhledem k jejich čistě technické povaze použít poradní postup. (49)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. (50)V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko [neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro něj není závazné ani použitelné / oznámilo své přání účastnit se přijímání a uplatňování tohoto nařízení]. (51)Je vhodné uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. X, kterým se stanoví víceletý finanční rámec, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I



OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět 1.Toto nařízení zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost (dále jen „fond“).

2.Stanoví cíle fondu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: a)„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; b) „předcházením trestné činnosti“ se rozumí veškerá opatření, která mají snižovat trestnou činnost a pocit nejistoty občanů nebo k tomuto snižování přispět, jak uvádí čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 2009/902/SVV; c)„kritickou infrastrukturou“ se rozumí prostředky, sítě, systémy nebo jejich části, které mají zásadní význam pro zachování nejdůležitějších společenských funkcí, zdraví, bezpečnosti, ekonomického nebo sociálního blahobytu občanů a jejichž narušení nebo zničení by mělo pro členský stát nebo Unii závažný dopad v důsledku selhání těchto funkcí; d)„kyberkriminalitou“ se rozumí trestné činy závislé na kybernetické činnosti, tj. trestné činy, které mohou být spáchány pouze za použití zařízení a systémů informačních a komunikačních technologií (IKT), přičemž tato zařízení nebo systémy jsou buď nástrojem pro spáchání trestné činnosti, nebo primárním cílem této trestné činnosti; a trestné činy umožněné kybernetickou činností, tj. tradiční trestné činy, jako je sexuální vykořisťování dětí, jejichž rozsah nebo dosah může být umocněn používáním počítačů, počítačových sítí a jiných forem IKT; e)„opatřeními EMPACT“ se rozumí opatření přijatá v rámci evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT). EMPACT je strukturovaná multidisciplinární platforma pro spolupráci příslušných členských států, institucí a agentur EU, jakož i třetích zemí, mezinárodních organizací a dalších veřejných a soukromých partnerů za účelem řešení prioritních hrozeb organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti v rámci politického cyklu EU; f)„politickým cyklem EU“ se rozumí multidisciplinární iniciativa založená na zpravodajských informacích, která si klade za cíl bojovat proti nejvýznamnějším závažným hrozbám a hrozbám spojeným s organizovanou trestnou činností v Unii, a to prostřednictvím podpory spolupráce mezi členskými státy, orgány Unie, agenturami a případně příslušnými třetími zeměmi a organizacemi; g)„výměnou informací a přístupem k informacím“ se rozumí bezpečné shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýza a výměna informací relevantních pro orgány uvedené v článku 87 Smlouvy o fungování EU a pro Europol při předcházení trestným činům, jejich odhalování, vyšetřování a stíhání, zejména pokud jde o přeshraniční organizovanou trestnou činnost; h)„justiční spoluprací“ se rozumí justiční spolupráce v trestních věcech; i)„LETS“ se rozumí evropský systém vzdělávání a výcviku v oblasti prosazování práva, jehož cílem je poskytnout pracovníkům donucovacích orgánů znalosti a dovednosti, které potřebují k tomu, aby mohli účinně předcházet přeshraniční trestné činnosti a bojovat proti ní prostřednictvím efektivní spolupráce, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 27. března 2013 o zřízení evropského systému LETS a jak se dále odkazuje v nařízení CEPOL; j)„organizovanou trestnou činností“ se rozumí trestné jednání související s účastí na zločinném spolčení, jak je vymezeno v rámcovém rozhodnutí Rady 2008/841/SVV; k) „připraveností“ se rozumí opatření zaměřená na prevenci nebo omezení rizik spojených s možnými teroristickými útoky a jinými událostmi souvisejícími s bezpečností; l) „schengenským hodnotícím a monitorovacím mechanismem“ se rozumí ověřování správného uplatňování schengenského acquis, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 1053/2013, a to včetně oblasti policejní spolupráce; m)„potíráním korupce“ se rozumí veškeré oblasti uvedené v Úmluvě Organizace spojených národů o boji proti korupci, a to včetně opatření zaměřených na předcházení korupci, kriminalizaci a prosazování práva a včetně mezinárodní spolupráce, vyhledávání majetku, technické pomoci a výměny informací; n)„terorismem“ se rozumí úmyslná jednání a trestné činy definované ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 o boji proti terorismu; Článek 3 Cíle fondu

1.Politickým cílem fondu je přispět k zajištění vysoké úrovně bezpečnosti v Unii, a to zejména prostřednictvím boje proti terorismu a radikalizaci, závažné a organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě a prostřednictvím poskytování pomoci a ochrany obětem trestné činnosti. 2.V rámci politického cíle stanoveného v odstavci 1 přispěje fond k těmto specifickým cílům: a)zlepšit výměnu informací mezi donucovacími orgány Unie a jinými příslušnými orgány a dalšími příslušnými subjekty Unie, jakož i se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi; b)zintenzivnit společné přeshraniční operace mezi donucovacími orgány Unie a jinými příslušnými orgány v souvislosti se závažnou a organizovanou trestnou činností s přeshraničním rozměrem a c)podpořit úsilí o posílení kapacit v oblasti potírání a předcházení trestné činnosti, včetně terorismu, zejména prostřednictvím užší spolupráce mezi veřejnými orgány, občanskou společností a soukromými partnery ve všech členských státech. 3.V rámci specifických cílů stanovených v odstavci 2 se fond provádí prostřednictvím prováděcích opatření uvedených v příloze II. 4.Financovaná opatření musí být prováděna v plném souladu se základními právy a s ohledem na lidskou důstojnost. Opatření musí být zejména v souladu s ustanoveními Listiny základních práv Unie, právními předpisy Unie na ochranu údajů a Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP). Zvláštní pozornost při provádění opatření věnují členské státy pokud možno zejména podpoře a ochraně zranitelných osob, zejména dětí a nezletilých osob bez doprovodu. Článek 4 Rozsah podpory 1.V rámci cílů uvedených v článku 3 a v souladu s prováděcími opatřeními uvedenými v příloze II jsou prostřednictvím fondu podporovány zejména akce vyjmenované v příloze III. 2.Za účelem dosažení cílů tohoto nařízení může fond v souladu s článkem 5 případně podporovat akce prováděné v třetích zemích a ve vztahu k nim, které jsou v souladu s prioritami Unie podle přílohy III. 3.Způsobilé nejsou tyto akce: a)akce omezené na zachování veřejného pořádku na vnitrostátní úrovni; b)akce pokrývající nákupy nebo údržbu běžného vybavení, běžných dopravních prostředků nebo běžných zařízení donucovacích a jiných příslušných orgánů uvedených v článku 87 Smlouvy o fungování EU; c)akce s vojenským nebo obranným účelem; d)vybavení, jehož alespoň jedním účelem je celní kontrola; e)donucovací vybavení včetně zbraní, munice, výbušnin a obušků, s výjimkou případů, kdy je toto vybavení určeno pro odbornou přípravu; f)odměny informátorům a peníze sloužící jako návnada mimo rámec opatření EMPACT. V případě mimořádné situace lze nezpůsobilé akce uvedené v tomto odstavci považovat za způsobilé. Článek 5

Způsobilé subjekty 1.Způsobilé jsou tyto subjekty: a)právní subjekty usazené v jedné z těchto zemí: i)členském státě nebo zámořské zemi nebo území s ním spojeném; ii)třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek v něm stanovených; b)jakýkoli právní subjekt založený podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace. 2.Fyzické osoby nejsou způsobilé. 3.Právní subjekty usazené ve třetí zemi jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti, pokud je to nezbytné pro dosažení cílů daného opatření. 4.Právní subjekty účastnící se konsorcia nejméně dvou nezávislých subjektů, které jsou usazeny v různých členských státech nebo v zámořských zemích nebo územích spojených s těmito státy nebo ve třetích zemích, jsou způsobilé. KAPITOLA II



FINANČNÍ A PROVÁDĚCÍ RÁMEC ODDÍL 1 Společná ustanovení Článek 6 Obecné zásady 1.Podpora poskytovaná podle tohoto nařízení doplňuje celostátní, regionální a místní intervence a zaměřuje se na přinášení přidané hodnoty cílům tohoto nařízení. 2.Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná podle tohoto nařízení a členskými státy byla v souladu s příslušnými činnostmi, politikami a prioritami Unie a doplňovala jiné nástroje Unie. 3.Fond se provádí v rámci sdíleného, přímého nebo nepřímého řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a), b) a c) finančního nařízení. Článek 7 Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění fondu na období 2021–2027 činí 2 500 000 000 EUR v běžných cenách.

2.Finanční krytí se použije takto: a)částka ve výši 1 500 000 000 EUR se přidělí na programy prováděné v rámci sdíleného řízení; b)částka ve výši 1 000 000 000 EUR se přidělí na tematický nástroj. 3.Až 0,84 % finančního krytí se přidělí na technickou pomoc z podnětu Komise za účelem provádění fondu. Článek 8 Obecná ustanovení o provádění tematického nástroje 1.Finanční krytí uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. b) se přiděluje pružně prostřednictvím tematického nástroje, přičemž se použije sdílené, přímé a nepřímé řízení podle toho, jak je stanoveno v pracovních programech. Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na jeho složky: a)specifické akce; b)akce Unie a c)mimořádnou pomoc. Technická pomoc z podnětu Komise je z finančního krytí pro tematický nástroj rovněž podporována. 2.Finanční prostředky z tematického nástroje jsou určeny na priority s vysokou přidanou hodnotou pro Unii nebo k reakci na naléhavé potřeby, a to v souladu se schválenými prioritami Unie vymezenými v příloze II. 3.Pokud jsou členským státům poskytnuty finanční prostředky z tematického nástroje v režimu přímého nebo nepřímého řízení, zajistí se, aby se na vybrané projekty nevztahovalo odůvodněné stanovisko Komise týkající se nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění projektů. 4.Pokud jsou finanční prostředky z tematického nástroje používány v režimu sdíleného řízení, Komise posoudí pro účely článku 18 a čl. 19. odst. 2 nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních], zda se na plánované akce nevztahuje odůvodněné stanovisko Komise týkající se nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování EU, které zpochybňuje legalitu a správnost výdajů nebo provádění projektů. 5.Komise stanoví celkovou částku, jež bude pro tematický nástroj uvolněna z prostředků přidělených v rozpočtu Unie na daný rok. Komise přijme pro tematický nástroj rozhodnutí o financování podle článku 110 finančního nařízení, přičemž definuje cíle a akce, které budou podporovány, a určí částky pro jeho jednotlivé složky uvedené v odstavci 1. V rozhodnutích o financování se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. 6.Po přijetí rozhodnutí o financování uvedeného v odstavci 3 může Komise provést příslušné změny v programech prováděných v rámci sdíleného řízení. 7.Tato rozhodnutí o financování mohou být roční nebo víceletá a mohou se týkat jedné nebo více složek tematického nástroje. ODDÍL 2 Podpora a provádění v rámci sdíleného řízení Článek 9

Oblast působnosti 1.Tento oddíl se vztahuje na část finančního krytí uvedenou v čl. 7 odst. 2 písm. a) a na dodatečné zdroje, které mají být provedeny v rámci sdíleného řízení podle rozhodnutí Komise týkajícího se tematického nástroje podle článku 8. 2.Podpora podle tohoto oddílu se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 63 finančního nařízení a nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních]. Článek 10 Rozpočtové zdroje 1.Zdroje uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. a) se přidělují na národní programy prováděné členskými státy v rámci sdíleného řízení (dále jen „programy“) orientačně takto: a)1 250 000 000 EUR členským státům v souladu s kritérii uvedenými v příloze I; b)250 000 000 EUR členským státům na úpravu přídělů na programy podle čl. 13 odst. 1. 2.Pokud není částka uvedená v odst. 1 písm. b) přidělena, může být zbývající částka přidána k částce uvedené v čl. 7 odst. 2 písm. b). Článek 11 Míra spolufinancování 1.Příspěvek z rozpočtu Unie nepřesáhne 75 % celkových způsobilých výdajů na daný projekt. 2.V případě projektů prováděných v rámci specifických akcí lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů. 3.V případě akcí uvedených v příloze IV lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 90 % celkových způsobilých výdajů. 4.V případě operační podpory lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů. 5.V případě mimořádné pomoci lze příspěvek z rozpočtu Unie zvýšit na 100 % celkových způsobilých výdajů. 6.Míra spolufinancování a maximální výše podpory z tohoto fondu se pro typy akcí uvedené v odstavcích 1 až 5 stanoví v rozhodnutí Komise o schválení programu. 7.U každého specifického cíle se v rozhodnutí Komise stanoví, zda se má míra spolufinancování pro daný specifický cíl vztahovat na: a)celkový příspěvek včetně příspěvků z veřejných a soukromých zdrojů, nebo b)pouze příspěvek z veřejných zdrojů.

Článek 12 Programy 1.Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programech odpovídaly prioritám Unie v oblasti bezpečnosti, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie. Při vymezování priorit svých programů zajistí členské státy, aby byla v programu náležitě zohledněna prováděcí opatření stanovená v příloze II. 2.Komise zajistí, aby Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Agentura Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) byly zapojeny do rozvoje programů v počáteční fázi, pokud jde o oblast jejich působnosti. Konkrétně to znamená, že členské státy konzultují návrh svých opatření s Europolem, zejména zahrnují-li jejich programy politický cyklus EU nebo opatření EMPACT nebo opatření koordinovaná společnou pracovní skupinou pro kyberkriminalitu (Joint Cybercrime Action Taskforce, J-CAT). Před tím, než členské státy začlení do svých programů odbornou přípravu, koordinují svou činnost s agenturou CEPOL, aby se zabránilo překrývání činností. 3.Komise může Agenturu Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol), Agenturu Evropské unie pro vzdělávání a výcvik v oblasti prosazování práva (CEPOL) a Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) ve vhodných případech zapojit do úkolů týkajících se monitorování a hodnocení podle oddílu 5, a to zejména s cílem zajistit, aby akce prováděné s podporou nástroje byly v souladu s příslušným acquis Unie a schválenými prioritami Unie. 4.Na pořízení vybavení, dopravních prostředků nebo na výstavbu zařízení důležitých pro bezpečnost může být použito maximálně 15 % finančních prostředků přidělených na program členského státu. Tento strop smí být překročen pouze v řádně odůvodněných případech. 5.Členské státy by měly ve svých programech prioritně řešit: a)priority Unie a acquis v oblasti bezpečnosti, zejména výměnu informací a interoperabilitu systémů IT; b)doporučení s finančními důsledky učiněná v rámci nařízení (EU) č. 1053/2013 o schengenském hodnotícím a monitorovacím mechanismu v oblasti policejní spolupráce; c)nedostatky týkající se jednotlivých zemí s finančními důsledky, které byly identifikovány v rámci posouzení potřeb, jako zejména v doporučeních evropského semestru v oblasti korupce. 6.V případě potřeby se program změní, aby zohledňoval doporučení uvedená v odstavci 5. V závislosti na dopadu dané úpravy může revidovaný program schvalovat Komise. 7.Členské státy prosazují zejména akce uvedené v příloze IV. V případě nepředvídaných nebo nových okolností nebo s cílem zajistit účinné provádění finančních prostředků je Komisi v souladu s článkem 28 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy IV. 8.Kdykoli se členský stát rozhodne pro provádění projektů s podporou fondu společně s třetí zemí nebo ve třetí zemi, konzultuje tuto skutečnost před zahájením projektu s Komisí. 9.Programování, jak stanoví čl. 17 odst. 5 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních], vychází z typů intervencí uvedených v tabulce 1 přílohy VI. Článek 13 Přezkum v polovině období 1.V roce 2024 přidělí Komise programům dotčených členských států dodatečné finanční prostředky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) v souladu s kritérii uvedenými v bodu 2 přílohy I. Toto financování se použije se na období od kalendářního roku 2025. 2.Pokud nejméně 10 % původního přídělu na program uvedeného v čl. 10 odst. 1 písm. a) nebylo pokryto žádostmi o průběžné platby předloženými v souladu s článkem 85 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních], není dotčený členský stát způsobilý získat dodatečný příděl pro svůj program uvedený v odstavci 1. 3.V rámci přídělu prostředků z tematického nástroje od roku 2025 se případně zohlední pokrok při dosahování milníků výkonnostního rámce podle článku 12 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních] a zjištěné nedostatky při provádění. Článek 14

Specifické akce 1.Specifické akce jsou nadnárodní nebo vnitrostátní projekty v souladu s cíli tohoto nařízení, na něž jeden, několik nebo všechny členské státy mohou obdržet dodatečný příděl do svých programů. 2.Členské státy mohou kromě svého přídělu vypočteného v souladu s čl. 10 odst. 1 získat finanční prostředky na specifické akce za předpokladu, že jsou tyto prostředky jako takové označeny v programu a jsou použity jako příspěvek k provádění cílů tohoto nařízení, a to včetně pokrytí nově vznikajících hrozeb. 3.Toto financování se nepoužije pro jiné akce v daném programu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu schválené Komisí. Článek 15 Operační podpora 1.Operační podpora je část prostředků přidělených členskému státu, kterou lze použít jako podporu pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a služeb, které pro Unii představují veřejnou službu. 2.Členský stát může využít až 10 % částky přidělené v rámci fondu na svůj program na financování operační podpory pro veřejné orgány odpovědné za plnění úkolů a služeb, které představují pro Unii veřejnou službu. 3.Členský stát využívající operační podporu musí jednat v souladu s acquis Unie v oblasti bezpečnosti. 4.Členské státy odůvodní v programu a ve výročních zprávách o výkonnosti podle článku 26 využití operační podpory na dosažení cílů tohoto nařízení. Před schválením programu posoudí Komise výchozí situaci v členských státech, které naznačily svůj úmysl žádat o operační podporu, přičemž zohlední informace poskytnuté těmito členskými státy, jakož i doporučení z mechanismů pro hodnocení a kontrolu kvality, jako jsou například schengenský hodnotící mechanismus a další mechanismy pro hodnocení a kontrolu kvality. 5.Operační podpora se soustředí na specifické úkoly a služby stanovené v příloze VII. 6.Při řešení nepředvídaných nebo nových okolností nebo s cílem zajistit účinné provádění finančních prostředků je Komisi v souladu s článkem 28 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny specifických úkolů a služeb uvedených v příloze VII. Oddíl 3 Podpora a provádění v rámci přímého a nepřímého řízení Článek 16 Oblast působnosti Podpora podle tohoto oddílu je prováděna buď přímo Komisí v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Článek 17 Akce Unie 1.Akce Unie jsou nadnárodní projekty nebo projekty, na kterých má Unie zvláštní zájem a které jsou v souladu s cíli tohoto nařízení.

2.Z podnětu Komise může být fond použit k financování akcí Unie, jež se týkají cílů tohoto nařízení, které jsou uvedeny v článku 3 a jsou v souladu s přílohou III. 3.Akce Unie mohou poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Zároveň mohou poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. 4.Granty prováděné v rámci přímého řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení. 5.Hodnotící výbor, který posuzuje návrhy, může být složen z externích odborníků. 6.Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení stanovená v [článku X] nařízení X [nástupce nařízení o záručním fondu]. Článek 18 Operace kombinování zdrojů Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto fondu se provádějí v souladu s nařízením o InvestEU a hlavou X finančního nařízení. Článek 19 Technická pomoc z podnětu Komise Z fondu lze podpořit opatření technické pomoci prováděná z podnětu nebo jménem Komise. Tato opatření mohou být financována ve výši 100 %. Článek 20 Audity Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 nařízení (EU) [nařízení, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie]. Článek 21 Informace, komunikace a publicita 1.Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ a zajišťují viditelnost těchto prostředků, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. 2.Komise provádí k fondu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na fond rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení. Oddíl 4 Podpora a provádění v rámci přímého a nepřímého řízení

Článek 22 Mimořádná pomoc 1.Fond bude poskytovat finanční pomoc na řešení naléhavých a konkrétních potřeb v případě mimořádné situace, jež byla způsobena událostí související s bezpečností nebo novou hrozbou v oblasti působnosti tohoto nařízení, jež má nebo může mít významný negativní dopad na bezpečnost občanů v jednom či více členských státech. 2.Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám. 3.Mimořádná pomoc může být programům členských států přidělena navíc k jejich přídělu vypočtenému v souladu s čl. 10 odst. 1 za předpokladu, že je v tomto programu jako taková označena. Toto financování se nepoužije pro jiné akce v daném programu s výjimkou řádně odůvodněných případů a na základě změny programu schválené Komisí. 4.Granty prováděné v rámci přímého řízení se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení. Článek 23 Kumulativní, doplňkové a kombinované financování 1.Na akci, na niž byl získán příspěvek z fondu, lze rovněž získat příspěvek z jakéhokoli jiného programu Unie, včetně fondů se sdíleným řízením, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Příspěvek na akci z jednotlivých programů Unie podléhá pravidlům těchto programů. Kumulativní financování nepřekročí celkové způsobilé náklady akce a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory. 2.Akce, které obdržely certifikaci „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní srovnávací podmínky: a)byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle fondu; b)splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; c)nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení; mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova v souladu s čl. [67] odst. 5 nařízení (EU) X [nařízení o společných ustanoveních] a článkem [8] nařízení (EU) X [financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky], za předpokladu, že tato opatření jsou v souladu s cíli příslušného programu. Použijí se pravidla fondu, z něhož se podpora poskytne. Oddíl 5 Monitorování, podávání zpráv a hodnocení Pododdíl 1 Společná ustanovení Článek 24 Monitorování a podávání zpráv 1.Komise na základě své povinnosti podávat zprávy podle čl. [43 odst. 3 písm. h) bodů i) a iii)] finančního nařízení předloží Evropskému parlamentu a Radě informace o výkonnosti v souladu s přílohou V.

2.Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 28 akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy V, pokud jde o provedení nezbytných úprav informací o výkonnosti předkládaných Evropskému parlamentu a Radě. 3.Ukazatele pro vykazování pokroku dosaženého při plnění specifických cílů fondu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze VIII. Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnota stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní. 4.Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie a případně členským státům uloží přiměřené požadavky na podávání zpráv. 5.K zajištění účinného posouzení pokroku fondu při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 28 akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VIII s cílem přezkoumat a doplnit ukazatele, pokud je to nutné, a doplnit toto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení mimo jiné informací o projektech, které mají poskytovat členské státy. Článek 25 Hodnocení 1.Komise provede hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení tohoto nařízení, včetně akcí prováděných v rámci fondu. 2.Hodnocení v polovině období a zpětné hodnocení se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu ve lhůtě stanovené v článku 40 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Pododdíl 2 Pravidla pro sdílené řízení Článek 26 Výroční zprávy o výkonnosti 1.Do 15. února 2023 a ke stejnému datu každého následujícího roku až do roku 2031 předloží členské státy Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 36 odst. 6 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Zpráva předložená v roce 2023 se bude týkat provádění programu do 30. června 2022. 2.Výroční zpráva o výkonnosti obsahuje zejména informace o: a)pokroku při provádění programu a dosahování milníků a cílů, přičemž se zohlední nejnovější údaje požadované v článku 37 nařízení (EU)[nařízení o společných ustanoveních]; b)veškerých otázkách, které ovlivňují výkonnost programu, a opatřeních přijatých za účelem jejich vyřešení; c)doplňkovosti akcí podporovaných fondem a podpory poskytované z jiných fondů Unie, zejména akcí prováděných ve třetích zemích nebo ve vztahu k těmto zemím; d)přispění programu k provádění příslušného acquis Unie a akčních plánů; e)provádění činností v oblasti komunikace a viditelnosti; f)plnění příslušných základních podmínek a jejich uplatňování v průběhu celého programového období. 3.Komise může vznést připomínky k výroční zprávě o výkonnosti do dvou měsíců ode dne jejího obdržení. Pokud Komise nesdělí v této lhůtě své připomínky, považuje se zpráva za schválenou.

4.Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto článku přijme Komise prováděcí akt, kterým se stanoví šablona výroční zprávy o výkonnosti. Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 29 odst. 2. Článek 27 Monitorování a podávání zpráv 1.Monitorování a podávání zpráv v souladu s hlavou IV nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních] vycházejí z typů intervencí uvedených v tabulkách 1, 2 a 3 přílohy VI. Při řešení nepředvídaných nebo nových okolností nebo s cílem zajistit účinné provádění finančních prostředků je Komisi v souladu s článkem 28 svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny přílohy VI. 2.Ukazatele se použijí v souladu s čl. 12 odst. 1 a s články 17 a 37 nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. KAPITOLA III



PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 28 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 12, 15, 24 a 27 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 12, 15, 24 a 27 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 12, 15, 24 a 27 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 29 Postup projednávání ve výboru 1.Komisi je nápomocen Výbor pro koordinaci Azylového a migračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a nástroje pro správu hranic a víza. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011. 3.Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme. Toto se nepoužije na prováděcí akt uvedený v čl. 26 odst. 4. Článek 30

Přechodná ustanovení 1.Nařízení (EU) č. 513/2014 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021. 2.Aniž je dotčen odstavec 1, tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje policejní nástroj, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení. 3.Finanční krytí fondu může zahrnovat i výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu k fondu od opatření přijatých podle jeho předchůdce, policejního nástroje jakožto součásti Fondu pro vnitřní bezpečnost, zřízeného nařízením (EU) č. 513/2014. Článek 31 Vstup v platnost a použitelnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2021. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně

LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.Doba trvání akce a finanční dopad 1.6.Předpokládaný způsob řízení

2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF) 1.2.Příslušné oblasti politik (skupina programů) Okruh 5 (Bezpečnost a obrana); hlava 12. Bezpečnost 1.3.Návrh/podnět se týká: ☑ nové akce ◻ nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci

◻ prodloužení stávající akce ◻ sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.4.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Fond by měl navazovat na výsledky a investice učiněné s podporou jeho předchůdců, tj. podporovat celkové politiky EU v oblasti vnitřní bezpečnosti, jako jsou policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boj proti trestné činnosti a řešení krizí (ochrana osob, veřejných prostorů a kritické infrastruktury), boj proti drogám. Financování EU by kromě toho mělo být schopno řešit situace vyplývající z nově vznikajících bezpečnostních hrozeb nebo jiných situací, které vyžadují okamžité opatření a které nemohou členské státy řešit samostatně. Bez ohledu na jakýkoli vývoj politik bude každý případný návrh v této oblasti obsahovat svůj samostatný legislativní finanční výkaz. Příslušné finanční zdroje by mohly pocházet buď z finančního krytí tohoto fondu, nebo jakýchkoli jiných dodatečných finančních prostředků, jež jsou k dispozici ve finančním krytí víceletého finančního rámce. 1.4.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účelnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota vyplývající ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by se jinak vytvořila činností samotných členských států. Řízení bezpečnostních hrozeb představuje problémy, které nemohou členské státy řešit samostatně. V oblasti bezpečnosti má závažná a organizovaná trestná činnost, terorismus a jiné hrozby související s bezpečností svou povahou stále více přeshraniční charakter. Nadnárodní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány je zásadní pro úspěšné předcházení těmto trestným činům a pro boj s nimi, např. formou výměny informací, společného vyšetřování, interoperabilních technologií a společného posouzení hrozeb a rizik. Finanční podpora poskytovaná podle tohoto nařízení přispívá zejména k posílení vnitrostátních a evropských kapacit v těchto oblastech politiky, k zajištění toho, že Unie bude moci lépe poskytovat rámec pro vyjádření solidarity Unie, a k poskytnutí platformy pro vývoj společných systémů informačních technologií na podporu těchto politik. K řešení otázky bezpečnosti EU jsou nutné značné zdroje a kapacity členských států. Zlepšená operativní spolupráce a koordinace, jejíž součástí je shromažďování zdrojů v oblastech jako např. odborná příprava a vybavení, vytváří úspory z rozsahu a synergie, a tím zaručuje účinnější využívání veřejných prostředků a posiluje solidaritu, vzájemnou důvěru a sdílení odpovědnosti v oblasti společných politik EU mezi členskými státy. To je mimořádně důležité v oblasti bezpečnosti, kde je finanční podpora všech forem přeshraničních společných operací zásadní pro zlep