Stanovisk o Evropského hospodářské ho a sociálního výbor u k sdělení Komise o jader ném ukázkovém 
prog ramu předloženému Evropské mu hospodářskému a sociálnímu výbor u v souladu s článkem 40 
Smlouvy o Euratom u k vyjádření stanovisk a
[COM(2016) 177 final]
(2016/C 487/17)
Zpra vodaj: Brian CURTIS
Konzultace Evropská komise, 04/04/2016
Právní základ Článek 40 Smlouvy o ESAE
Odpo vědná specializo vaná sekce Dopra va, energ etika, infrastr uktura a informační společnost
Přija to ve specializo vané sekci 07/09/2016
Přija to na plenár ním zasedání 22/09/2016
Plenár ní zasedání č. 519
Výsledek hlaso vání
(pro/proti/zdrželi se hlaso vání)210/2/11
1.Závěry a dopor učení
1.1. Na podpor u rozvoje programu energetic ké unie v současnosti probíhají četné legislativní přezkum y a iniciativy 
týkají cí se energ etiky a další budou předložen y během nadcházejícíc h 12 měsíců. Od tohoto strat egick ého přezkumu by se 
dalo očeká vat, že k obsáhlému legislativnímu balíčku přispěje tím, že zformuluje hlavn í problém y, s nimiž se potýká 
jader ná energetika a výzkum a které jsou spojeny s vyřazo váním jader ných zařízení z provozu. Jader ný ukázk ový program 
(PINC) však nepředstavuje jasný a komplexní přístup, který by nabízel strate gické řešení složité budoucnosti jader né energie 
v evropské skladbě zdrojů energie.
1.2. Výroba jader né energie je ve většině členských států politic ky citlivým témat em a ovlivňují ji proměnlivé sociální 
a hospodářsk é otázky na vnitrostátní úrovni. Výbor naléhavě vyzývá Komisi, aby využila příležit osti a navr hla jasný 
analytický postup a meto diku, které by představ ovaly ucelený a dobro volný rámec pro rozhodo vání států o tom, jakou 
úlohu má či nemá jader ná energie ve skladbě zdrojů energie mít.
1.3. EHSV proto – jak podrobněji uvádí odstave c 4.3 – požaduje revizi a doplnění návr hu sdělení tak, aby obsaho val 
zvláštní oddíly věno vané:
—konkurenceschopnosti jader né energie v krátk odobém, střednědobém i dlouhodobém výhledu,
—souvisejícím hospodářským aspektům,
—přínosu k bezpečnosti dodávek,
—změně klimatu a cílům, které se týkají uhlíku,
—přijetí ze stran y veřejnosti, odpo vědnosti za škody vzniklé na základě využívání jader né energie, transparentnosti 
a efektivnímu vnitrostátnímu dialogu.
1.4. Transparentní monitor ování je zásadní jak kvůli jader né bezpečnosti, tak kvůli důvěře veřejnosti. EHSV prot o 
navr huje, aby dokument jasně podpořil návrh y ohledně monitor ování a podá vání zpráv v rámci národníc h akčních plánů 
členskýc h států, jak dopor učuje Skupina evropských dozor ných orgánů pro jader nou bezpečnost. Měla by být vyvinuta 
větší snaha o zapojení sousedních zemí, které nejsou člen y EU.C 487/104 CS Úřední věstník Evropsk é unie 28.12.2016
1.5. Pokud jde o důvěr u veřejnosti, bylo by rovněž dobré dále zmínit rozsáhlou činnost zaměřenou na havarijní 
připrave nost mimo areál jader ného zařízení a za hranicemi (Pro věrka stáva jící havarijní připravenosti mimo areál jader ného 
zařízení a opatření pro reakci v členskýc h státech EU a v sousedních zemíc h, Euratom, prosinec 2013) a závěry summitu 
o jader né bezpečnosti 2016, zejména co se týče potenciálníc h teror istick ých hrozeb.
1.6. Bylo by rovněž užitečné zahr nout do dokumentu plán znázorňující posun ve výrobě energie z jader né fúze směrem 
ke komerční výrobě, neboť EU významným dílem přispívá k výzkumu v této oblasti.
1.7. Vzhledem k tomu, že se Spojené králo vství na základě hlaso vání rozhodlo vyst oupit z EU, by měl být zvážen 
strate gický dopad tohot o kroku, a zejména jeho význam pro Smlouvu o Euratomu. Potřeba tyto potenciá lně dalek osáhlé 
důsledky projednat by v jader ném ukázk ovém programu měla být výslo vně uznána.
2.Úvod
2.1. Podle článku 40 Smlouvy o Euratomu Komise pravid elně zveřejňuje „program y informativní povahy , které se týkají 
zejména cílů výroby jader né energie a investic jakék oli povahy nezbyt ných pro jejich dosažení. Komise si vyžádá stano visk o 
Hospodářské ho a sociálního výbor u k těmto programům před jejich zveřejněním.“ (CO M(2003) 370 final ). Od roku 1958 
bylo zveřejněno pět takovýcht o jader ných ukázk ových programů (PINC), poslední v roce 2007 a jedna aktualizace v roce 
2008. Konečné znění bude připrave no a zveřejněno, jakmile Komise obdrží stano visk o EHSV .
2.2. Výbor si stejně jako při dřívějšíc h příležitost ech cení možnosti prezent ovat své stano visk o k návr hu dokumentu 
předtím, než Komise představí konečné znění Radě a Evropskému parlamentu. EHSV co nejdůrazněji vyzývá Komisi, aby do 
textu začlenila dopor učení uvedená v prvním oddílu tohoto stano viska, a učinila tak z jader ného ukázk ového programu 
komplexně jší a strategičtější dokument. Tím záro veň zajistí, že program bude pro balíček týkající se energetic ké unie větším 
přínosem.
2.3. Jader ná energie je jedním z hlavníc h zdrojů energie v EU. Zprá va o stavu energetic ké unie za rok 2015 uvádí, že „EU 
je jednou z pouhýc h tří velkých ekonomik , které vyrábějí více než polo vinu své elektřiny bez produkce skleník ových plynů“, 
neboť „27 % elektřin y se vyrábí z obno vitelnýc h zdrojů a 27 % z jader né energie“. Zprá va také uvádí, že by jader ný 
ukázk ový program měl „lépe vyjasnit dlouhodobé potřeb y invest ic do jader né energie a sprá vu odpo vědnosti v této oblasti“ 
(COM(2015) 572 final).
2.4. Energe tická strategie EU prošla od posledního jader ného ukázk ového programu rozsáhlým vývojem a v současnosti 
představu je jednu z priorit. Cíle pro roky 2020, 2030 a 2050 jsou sice stano veny , stále však zbývá několik důležitých 
proměnnýc h a přetr vává značná nejist ota. To zahr nuje i otázku, do jaké míry bude provedena Pařížs ká dohoda o změně 
klimatu, volatilitu mezinárodního trhu s fosilními palivy , míru uplatnění nových technologi í, otázku, které země budou 
členy EU, vliv globálního ekonomick ého výhledu a rozsah, v jakém se uskute ční předpokládané masivní investice do celého 
energetic kého řetězce.
2.5. Bez ohledu na politiku EU v oblasti energ etiky zůstáva jí klíčo vá rozhodnutí o skladbě zdrojů pro výrobu energie 
výsadou členskýc h států. Energe tickou politiku EU lze u těcht o rozhodnutí použít jako vodítk o, energ etika je však politicky 
vysoce citlivým tématem, a tudíž podléhá proměnlivé společenské a politic ké atmosfé ře na vnitrostátní úrovni. Tvorba 
politik EU vyžaduje jasný analytický postup a meto diku, které by představ ovaly ucelený rámec pro rozhodo vání států. 
Příležito stí by v tomt o směr u mohl být jader ný ukázk ový program – jak pro členské státy , které o využívání jader né energie 
teprve uvažují, tak pro ty, které už ji využíva jí nyní a zvažují její budoucnost.
3.Shr nutí návrhu sdělení Komise
3.1. Sdělení Komise začíná prohlášením, že „sdělení o jader ném ukázk ovém programu (PINC) poskytuje základ pro 
debatu o tom, jak může jader ná energie pomoci při dosaho vání cílů EU v oblasti energetiky“, a doch ází k závěr u, že „jader ná 
energie jako jedna z nízk ouhlík ových technologií, která významně přispívá k zabezpečení a diverzifi kaci dodáve k energie, 
bude nadále tvoři t důležitou součást skladb y zdrojů energie EU do roku 2050“.28.12.2016 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 487/105
3.2. Sdělení se soustředí na investice související s posílením bezpečnosti po havárii v jader né elektrár ně Fukušima 
a s bezpečným provozo váním stáva jícíc h jader ných zařízení. Dále pak také poukazuje na odhado vané finanč ní prostředky 
potřebné k vyřazo vání jader ných elektráren z provozu a k nakládání s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem.
3.3. Ve 14 členskýc h státec h funguje 129 jader ných reakt orů a v 10 z těcht o států se předpokládá výstavba nových. EU 
má nejvyspělejší právně závazné standardy pro jader nou bezpečnost na světě. Tyto normy se udržují a aktualizují 
prostřednictvím pravidelných revizí směr nice o jader né bezpečnosti (1).
3.4. Jader ný prům ysl EU působí na celosvět ovém trhu, který do roku 2050 dosáhne hodnoty 3 bilionů EUR, a má 
v oblasti technologií vedoucí pozici. Přímo zaměstnává 400 000–500 000 osob a umožňuje existe nci dalších 400 000 
praco vníc h míst.
3.5. Evropsk é společnosti se výrazně podílejí na celosvěto vé výrobě jader ného paliva, přičemž úzce spolupracují se 
Zásobo vací agenturou Euratomu. Splňují potřeb y reaktorů západní konstr ukce v EU a jsou schop ny vyvinout paliv ové 
soubor y pro reaktory ruské konstr ukce (19 z nich je v současnosti činných v EU).
3.6. Komise předpo vídá, že stáva jící kapacita EU pro výrobu jader né energie se do roku 2025 sníží (o 120 GW e), do 
roku 2030 by se však tento trend měl zvrátit. Kapacita výrob y jader né energie se má do roku 2050 stabilně pohyb ovat mezi 
95 a 105 GW e, přičemž se předpokládá, že do té doby bude nahrazeno 90 % stáva jícíc h jader ných zařízení. Odhado vané 
invest ice činí 350 až 450 miliard EUR a zajistily by provoz do konce století.
3.7. Překročení nákladů a dlouhá zpoždění u nových projektů a rozdílné přístup y vnitrostátních orgánů, které udělují 
povolení, způsobují potíže při investo vání. Za základní prvky budoucí politiky jsou považo vány standardizace konstr ukcí 
a posílená spolupráce mezi vnitrostátními regulačními orgány .
3.8. U mnoha reaktorů v EU jsou připrav ovány program y prodloužení jejich životního cyklu (o 10–20 let) 
s odhado vanými náklady ve výši 45–50 miliard EUR. V souvislosti s tím je třeba očeká vat a napláno vat regulační činnost 
v souladu s pozměněnou směr nicí o jader né bezpečnosti.
3.9. Podle plánu by do roku 2025 mělo být odstaveno 50 reakto rů. Ačk oli je tato záležit ost politicky citlivá, akce 
a investice spojené s dlouhodobým nakládáním s radioaktivním odpadem a jeho geologic kým ukládáním i související 
otázky ohledně vyřazo vání z provozu vyžadují bezodkladná rozhodnutí členských států.
3.10. V oblasti sklado vání a znešk odňo vání nízk o a středně radioaktivního odpadu bylo již dosaženo značné úrovně 
odbor nosti a pro konečné ukládání vysoce radioaktivního odpadu začnou mezi lety 2020 a 2030 fungo vat hlubinná 
geologická úložiště ve Finsku, Švédsku a Francii. Případné sdílení těch to odbor ných poznatků a možnost dohodnout se na 
společných úložištíc h pro více členskýc h států budou přínosem jak z hlediska efekt ivnosti, tak pro bezpečnost. Podpor u 
v tomt o směr u bude znamenat i vytvoření evropského střediska excelence.
3.11. Provozovatelé jader ných zařízení odhadují, že náklady na vyřazo vání těch to zařízení z provozu si vyžáda jí 253 
miliard EUR, přičemž zjištěné prostředky v účelo vých fondech dosahují výše 133 miliard EUR. Členské státy odpo vída jí za 
poskytnutí záruky, že provozovatelé dodrží své závazky v plném rozsahu a vyřazo vání zařízení z provozu proběhne 
v jasném časo vém rámci.
3.12. Je zapotřebí více koordino vat technický rozvoj využívání radiačníc h technologií mimo oblast energetiky a jejich 
uvádění na trh. Například trh s lékařskými zobrazo vacími zařízeními má jen v Evropě hodnotu 20 miliard EUR za rok 
a k nárůstu využívání těcht o technologií dochází i v zemědělství, prům yslu a výzkumu. Pokračují významné investice nejen 
do výzkumu v oblasti nových elektráren a modulár ních štěpnýc h zařízení, ale i do udržení vedoucí pozice ve výzkumu 
jader né fúze, což je považo váno za naprost o zásadní, mají -li být zach ovány odbor nost, praco vní místa i celosvět ový vliv. To 
je obzvláště důležité , neboť jader ná energetika je nadále celosvět ově na vzestupu, i když v Evropě tomu tak není.C 487/106 CS Úřední věstník Evropsk é unie 28.12.2016
(1) Úř. věst. L 219, 25.7.2014, s. 42.
4.Obecné připomínky
4.1. Výbor v souvislosti s bezpečností a úlohou jader né energie ve skladbě zdrojů energie v EU pravid elně předkládá svá 
stano viska (2). Toto sdělení je prvním ukázk ovým přezkumem politiky v oblasti jader né energ etiky ze stran y Komise od 
havárie ve Fukušimě, a ačkoli předc hozí jader ný ukázk ový program slibo val „zveřejňo vat jader ný ukázk ový program častěji“ 
(COM(2007) 565 final), nestalo se tak. Sdělení o jader ném ukázk ovém programu z roku 2016 – přestože jej dopro vází 
obsáhlý praco vní dokument útvarů Komise – má oproti sdělení z roku 2007 pouze polo viční délku. Výbor navr huje doplnit 
do sdělení o jader ném ukázk ovém programu některé položky , aby tak vznikl strategic ký dokument, který se věnuje 
souvisloste m, jež jsou určující pro invest ice a pro rozhodnutí ohledně stano vování cílů.
4.2. Výbor oceňuje rozsáhlou analýzu invest ic v celém životním cyklu jader ného paliva, která je ve sdělení o jader ném 
ukázk ovém programu obsažena, a uznává, že vymezuje výzvy , s nimiž se odvětví potýká, i příležit osti, které se mu 
naskýtaj í. Vítán je rovněž důraz kladený na nejpřísnější bezpečnostní standardy a na nutnost zajistit komp lexní financ ování 
všech aspektů vyřazo vání zařízení z provozu. Praco vní dokument nabízí značně podrobný pohled a zmiňuje také úlohu 
pokračujícího výzkumu. V jinýc h oblaste ch však zůstalo mnohé nevyřčeno, což oslabuje strategic kou hodnotu tohoto 
dokumentu.
4.3. Návrh sdělení o jader ném ukázk ovém programu pro rok 2016 ohlašuje zásadní změnu přístupu ze stran y Komise. 
Předchozí sdělení o jader ném ukázk ovém programu kladla přezkum do souvislosti s výzvami v oblasti energ etiky , jimž čelí 
EU i celosvěto vé společenství. Například sdělení o jader ném ukázk ovém programu z roku 2007 obsaho valo oddíly , které ve 
sdělení z roku 2016 chybí. Ty přitom poskyto valy strate gický vhled do dané problematiky . Tyto oddíly by měly být do 
stáva jícího návr hu doplněny . Měly by se týkat:
—konkurenceschopnosti – současných a budoucích faktorů ovlivňujících konkurencesc hopnost jader né energie, jako jsou 
například: úloha státní pomoci, zejména finanč ní a fiskální pomoci, změn y v pohledu na náklady na výstavbu , 
kapitálo vé náklady , odstraňo vání odpadů, licenční řízení, prodlužo vání životnosti a poměr né náklady jiných zdrojů 
energie;
—hospodářskýc h aspektů – struktura trhu s energií zůstává nejistá, což odrazuje od dlouhodobých investic, a hospodářská 
rizika jader né energie jsou v období finanč ní a politick é nejist oty významná;
—bezpečnosti dodávek – popt ávka po energii v celém světě vytr vale roste, přesto že v Evropě se stabilizuje či snižuje, a je 
nutno věno vat více pozor nosti důsledkům tohoto trendu a jeho politic kým a zahraničně-politickým aspektům. Oblastí, 
k níž jader ná energie může přispívat a přispívá, je především energetic ká bezpečnost, neboť zdroje dodávek paliva 
(uranu) se v současné době zdají bezpečnější než ropa a plyn (3);
—změn y klimatu – jader ná energie přispívá z jedné polo viny k nízk ouhlík ové elektřině Evrop y;
—přijetí ze stran y veřejnosti – velmi různorodé postoje veřejnosti k jader né energii, jež panují napříč EU, jsou málo 
pochopeným faktem, jenž má podstatný dopad na politic kou přijatelnost.
Význam všech těch to oblastí během posledních devíti let vzrostl, sdělení o jader ném ukázk ovém programu se však 
soustředí především na bezpečnost a paliv ový cyklus, zatímco o uvedených tématec h jak sdělení samotné, tak praco vní 
dokument pojednáva jí pouze okra jově. Sdělení nenastiňuje ani charakter debaty o těch to záležit ostec h, z nichž mnohé jsou 
považo vány za spor né a kontro verzní (například zacho vání vysokýc h standardů v práci prováděné subdodavat eli), stejně 
jako neobsahuje soubor pokynů a nenabízí strate gický přístup k diskusi o úloze jader né energie ve skladbě zdrojů energie 
jako takové. To odráží přístup celého balíčku týkají cího se energetic ké unie, z něhož je patr ná podobná neoc hota vyvozovat 
důsledky evropsk é strategie v oblasti energetik y pro diskusi na úrovni jednotlivých států o pokračující úloze jader né energie 
(pokud nějak ou úlohu vůbec má) ve skladbě zdrojů energie.
4.4. Jak již bylo zmíněno, sdělení Komise má údajně „[poskytnout] základ pro debatu o tom, jak může jader ná energie 
pomoci při dosaho vání cílů EU v oblasti energetik y“ coby „[důležitá] součást skladby zdrojů energie EU do roku 2050“. 
Takovéto tvrzení nelze na základě obsahu tohoto dokumentu zcela doložit. Předchozí ukázk ové program y představ ovaly 
zásadní analytický přezkum úlohy jader né energie a poskyto valy vodítka pro budoucí politiku.28.12.2016 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 487/107
(2) Úř. věst. C 341, 21.11.2013, s. 92; Úř. věst. C 133, 14.4.2016, s. 25.
(3) Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 8.
4.5. Zejména je nyní rozhodně třeba, aby analýza investičních potřeb v oblasti jader né energie (za stáva jící situace zjevně 
značný problém) byla zasazena do souvislostí s celk ovými investicemi nutnými k dosažení cílů energetic ké unie, neboť 
invest iční rozhodnutí, která se týkají technologií a infrastr uktur y všech generací, jsou spolu provázána a navzájem se 
ovlivňují.
4.6. Politiku a ekonomiku v oblasti jader né energie navíc utváří řada dalšíc h faktorů, které vyplýva jí ze souvislostí 
a nejsou dostatečně zohledněny , a pro Komisi je obtížné zabývat se jimi podrobněji, neboť jsou předměte m neustálého 
přezkumu či reformy. Patří mezi ně fungo vání systému obchodo vání s emisemi, návr hy ohledně dotací v rámci kapacitního 
mechanismu , vývoj v odvětví obno vitelnýc h zdrojů energie atd.
4.7. Jader ná energetika se na celk ové domácí produkci energie v EU v současné době podílí 28 % a představuje 50 % 
zdejší nízk ouhlík ové výroby elektřiny (Eurostat, květen 2015). Snižo vání emisí CO 2 je jak pro EU, tak pro celosvěto vou 
energetic kou politiku zásadním cílem. Udržení nárůstu teploty do 2 oC bude mezi lety 2030 a 2050 vyžado vat snížení 
celosvěto vých emisí CO 2 při výrobě energie v průměr u o 5,5 % za rok. Způsob, jakým má EU k tomuto úsilí přispět, je 
nastíněn v Energ etick ém plánu do roku 2050, který prostřednictvím vícero scénářů popisuje, jak se bude skladba zdrojů 
energie proměňo vat v závislosti na nejrůznějších politickýc h, hospodářskýc h a sociálníc h faktorec h (COM(2011) 885 final). 
Sdělení na základě číselných údajů poskytnutýc h členskými státy počítá v roce 2050 s kapacitou výroby jader né energie 
přibližně 100 GW e, avšak s ohledem na současnou debatu nelze tento předpoklad považo vat za příliš spolehlivý.
4.8. Výbor bere na vědomí příklad Švédska, které nedávno – až po zveřejnění sdělení o jader ném ukázk ovém programu, 
do nějž se to tudíž nijak nepromítlo – přijalo rozhodnutí o postupném nahrazení elektráren vyřazených z provozu deseti 
novými jader nými reaktor y a kromě toho se záro veň zavázalo, že bude usilo vat o to, aby do roku 2040 získáva lo 100 % 
dodávek energie z obno vitelnýc h zdrojů (Financial Times ze dne 10. června 2016). Jak důrazná politika v oblasti 
obno vitelných zdrojů energie, tak dodatečná kapacita pro nízk ouhlík ové dodávky energie sousedním zemím jsou v tomto 
případě politic ky přijatelné pro všechn y stran y, a tudíž v evropsk ém kontextu strategic ky významné. Dokument by tedy měl 
být aktualizo ván a měl by tuto skut ečnost zohlednit.
4.9. EHSV již mnoho let vytr vale prosazuje strate gičtější přístup k záležit ostem týkají cím se energetik y i větší důraz na 
rozsáhlý dialog s veřejností, pokud jde o výrobu a využívání energie (4). Technologie nejsou hodnoto vě neutrální 
a technologie v odvětví energetiky zahr nují celou škálu etickýc h, společenských i politickýc h úvah. O skladbě svých zdrojů 
energie rozhodují člensk é státy . Pouze polo vina z nich má fungující jader né elektrár ny a názor y na jader nou energ etiku se 
od posledního sdělení o jader ném ukázk ovém programu polar izovaly . Tento důležitý dokument zajišťující cyklický 
přezkum by obohatila objektivní prezentace aktuálníc h a nejzásadnějších témat, která jsou součástí debaty „o tom, jak může 
jader ná energie pomoci při dosaho vání cílů EU v oblasti energetiky“. Navrhuje se prot o, aby bylo do konečného dokumentu 
zařazeno několik nových oddílů, jak je uvedeno v odstav ci 4.3, a aby celk ová strate gie více zohlednila konkrétní připomínky 
obsažené v odstav cích 5.3.1 až 5.3.4 níže.
5.Konkrétní připomínky
5.1. Dokument zdůrazňuje význam lepší koordinace mezi jednotlivými členskými státy , zlepšené spolupráce mezi 
zúčastněnými stranami a větší transparentnosti a zapojení veřejnosti do otázek souvisejících s jader nou energií. V této 
souvislosti je zmíněna důležitá role Skupiny evropských dozor ných orgánů pro jader nou bezpečnost (ENSREG), stejně jako 
nutnost „nadále podporo vat dialog mezi zúčastněnými stranami Evropsk ého jader ného fóra“ (ENEF). V prosinci roku 2015 
vydala skupina ENSREG prohlášení o pokroku v provádění národních akčních plánů v návaznosti na havárii ve Fukušimě, 
v němž konstatuje, že stav provádění se různí a že tempo moder nizace v souvislosti s bezpečností je třeba zintenzivnit, 
mají- li být dodrženy dohodnuté lhůty pro provedení. Dopor učuje, aby byly zprá vy o stavu provádění národníc h akčních 
plánů za každou zúčastněnou zemi pravid elně aktualizo vány a zveřejňo vány , čímž se zajistí transparentní monito rování 
s cílem zveřejnit v roce 2017 zprá vu o provádění (Čtvr tá zpráva skupin y ENSREG, listopad 2015). EHSV navr huje, aby 
Komise ve svém sdělení o jader ném ukázk ovém programu toto dopor učení podpořila.C 487/108 CS Úřední věstník Evropsk é unie 28.12.2016
(4) Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 8.
5.2. Sdělení zmiňuje vztah y se zeměmi sousedícími s EU, které využívají jader nou energii, a EHSV je přesvědčen, že 
zejména širší aktivní zapojení Bělor uska by pomohlo vyřešit obavy týka jící se transparentnosti a bezpečnosti, které vyvstaly 
v souvislosti s výstavb ou prvního jader ného reaktor u této země v Ostro vci. Upřednostňo vány by měly být vazby 
prostřednictvím skupiny ENSREG.
5.3. Co se týče dialogu a transparentnosti obecně, EHSV konstatuje, že v praxi byly úloha, zdroje, kapacita i status fóra 
ENEF během posledních dvou let značně omezeny . Je naprost o zásadní dále vyjasnit klíčo vé otázky , s nimiž se dialog 
o evropské jader né politice potýká, jakož i společný rámec navr hovaný pro diskusi na úrovni jednotlivýc h států. To se 
v rámci fóra ENEF za současné situace pravděpodobně nepodaří a ve sdělení o jader ném ukázk ovém programu toto téma 
chybí. Takovýto rámec by rovněž napomohl řízení energ etick é unie v budoucnu a měl by být uplatňo ván jednotným 
způsobem na veškeré primár ní zdroje energie. Aby sdělení o jader ném ukázk ovém programu k tomu to vyjasnění přispělo, 
mělo by obsaho vat zvláštní oddíly , jež by nastínily důsledky a význam investiční politiky v oblasti jader né energie. Tato 
témata, o nichž podrobněji pojednáva jí následující čtyři odstav ce, jsou podstatnými oblastmi v rámci debaty , jež jsou zcela 
zásadní pro jakoukoli strategic kou vizi.
5.3.1. Přechod na elektřinu a míra, do jaké mohou být soustavné dodávky elektřiny zajištěny prostřednictvím primár ních zdrojů: 
Jader ná energetika může na jednu stranu napomáhat energetic ké bezpečnosti, neboť lze nepřetržitě vyrábět velké 
a předvídatelné objem y elektřiny po delší období a tent o způsob výrob y může přispívat ke stabilnímu fungo vání 
elektroenergetic kých soustav (např. udržo vání frekvence sítě). Na druhou stranu jsou náklady na výstavb u vysoké , nové 
bezpečnostní požadavky náročné, financ ování nejisté a budoucí podmínky na trhu do značné míry nepředvídate lné. To jsou 
problém y, před nimiž stojí každý členský stát s kapacitami pro výrobu jader né energie a které mohou zásadně ovlivnit, zda 
a jakým způsobem bude možné dodržet realistick é vnitrostátní plány a přispět k celk ovým cílům EU v oblasti energetiky 
a klimatu. Sdělení o jader ném ukázk ovém programu by mělo odkazo vat na společný rámec pro diskusi o těch to otázkác h, 
jak Komise navr huje v jiných strategic kých sděleních týkají cích se energetik y, a mělo by obsaho vat vyváženou analýzu úlohy 
jader né energie.
5.3.2. Infor movanost, postoje a povědomí veřejnosti o rizicích spojených s výrobou energie: Jader ná bezpečnost, dopad Černob ylu 
a Fukušim y a nevyřešené otázky ohledně vyřazo vání zařízení z provozu a nakládání s radioaktivním odpadem na jednu 
stranu vzbuzují v některýc h zemíc h vážné obavy veřejnosti. Na druhou stranu jsou i s ostatními primár ními zdroji energie 
spojeny podstatné a často podhodnoco vané negativní faktor y. EHSV soustavně zdůrazňuje, že je zcela zásadní, aby 
veřejnost pochopila energetic ké „dilema“ – tedy v podstatě to, jak nalézt rovnováhu mezi provázanými a občas 
protikladnými cíli energetic ké bezpečnosti, ceno vé dostupnosti a envir onmentální udržitelnosti. Politick ou vůli utvářejí 
převážně postoje veřejnosti a nízká úroveň celk ového povědomí o energ etice může vést k ne právě optimálním politic kým 
rozhodnutím. Byly by užitečné další zdroje a podpůr ný právní rámec, který by umožnil zřídit například místní informační 
výbor y tak, jak fungují ve Francii.
5.3.3. Metodika posuzo vání nákladů a konkurenceschopnosti: Ceno vě dostupná nízk ouhlík ová energie má zásadní význam 
pro dosažení dohodnutých cílů v oblasti klimatu a energetiky , tato oblast je však chrá něna před tržní konkurencí. Neexistuje 
ani žádná standardní nebo přijatelná meto dika, kterou by člensk é státy používaly při posuzo vání budoucích nákladů na 
alternativy pro svou skladbu zdrojů energie před přijetím politickýc h rozhodnutí (která budou ovlivněna jinými faktory).
5.3.4. Význam aktivního výzkumu a základny pro výrobu energie pro vedoucí postavení na trhu a v oblasti technologií i bezpečnosti: 
Jak důležité je zacho vat významnou a rozvíjející se oblast výroby jader né energie, má-li být zach ována zaměstnanost a vliv 
Evrop y a její vedoucí posta vení v odvětví, které je celosvěto vě na vzestupu (Úřad pro informace týkají cí se energ etiky USA 
(U.S. Energy Information Administration), World nuclear generation to double by 2040 (Výroba jader né energie ve světě se 
má do roku 2040 zdvojná sobit), květen 2016)? Čína má například v úmyslu zdvojná sobit do období 2020–21 svou 
kapacitu výroby jader né energie, aby dosaho vala nejméně 58 GW e, a do roku 2030 ji dále navýšit na 150 GW e. Je 
zmiňo ván význam vysoce kvalitníc h a dobře placených praco vníc h míst v EU, a pokud by tato místa měla být postupně 
zrušena, bylo by třeba, aby existo val program zajišťující spra vedliv ou a podporo vanou transf ormaci.
5.4. Nejvýznamnějším prvkem financová ní EU v oblasti jader ného výzkumu je rozvoj společného programu jader né 
fúze (Mezinárodní termonukleár ní exper imentální reaktor , ITER). Plán, který je součástí dohody EFD A (Evropsk é dohody 
pro rozvoj termonukleár ní reakce), popisuje cestu od současných pokusů s jader nou fúzí k demonstrační elektrár ně 
založené na jader né fúzi, která by vyráběla čistou elektřinu a dodávala ji do sítě. EHSV žádá Komisi, aby případné dodávky 
elektřiny z elektráren založených na jader né fúzi zohlednila ve všech náklado vě efektivních scénářích týka jících se 
energetik y po roce 2050. Kromě toho by se mělo pobízet k tomu, aby byl i nadále podporo ván výzkum reaktorů čtvr té 
generace, s nimiž jsou spojeny pote nciální úspor y nákladů a podstatně nižší objem y vysoce radioaktivního odpadu.28.12.2016 CS Úřední věstník Evropsk é unie C 487/109
5.5. Návrh byl vypraco ván předtím, než Spojené králo vství v hlaso vání rozhodlo o vystoupení z Evropsk é unie. 
Současné právní stano visk o naznačuje, že vystoupit z EU znamená rovněž vystoupit z Euratomu. Z toho vyplýva jí 
podstatné strate gick é důsledky –, a to zejména pro cíle v oblasti energetiky do roku 2030, ale také pro spolupráci v oblasti 
výzkumu, regulace, dodavat elskéh o řetězce a bezpečnosti. Tato problematika tudíž musí být v tomt o návr hu zohledněna, 
přestože je v této fázi problematic ké předvídat konkrétní výsledky .
V Bruselu dne 22. září 2016.
předseda  
Evropsk ého hospodářského a sociálního výbor u
George s DASSIS C 487/110 CS Úřední věstník Evropsk é unie 28.12.2016