Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2006–2009 /* SEK/2007/0724 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.5.2007 SEK(2007) 724 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dnem 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program České republiky byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných programů stability a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. 2. VÝCHODISKA PRO HODNOCENÍ AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu České republiky předloženou dne 15. března 2007 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku) 3. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu); a 4. vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené Komisí. 2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období České hospodářství poté, co se vymanilo z recese pozdních devadesátých let, během posledních šesti let stabilně rostlo. V posledních dvou letech hospodářství zaznamenalo rekordní meziroční růst ve výši 6 % HDP. Situace na pracovním trhu se od roku 2004 neustále zlepšuje, přičemž v roce 2006 nezaměstnanost klesla na úroveň přibližně 7 %. HDP na osobu v současné době představuje 76,2 % průměru EU. HISC v roce 2006 lehce přesáhl úroveň 2 %. Od roku 2004 vykazuje roční rozpočet nižší schodek, než se předpokládalo, a to především v důsledku růstu, který byl oproti očekávání vyšší, a v důsledku přesunu nevyužitých rozpočtových prostředků do rezervního fondu. Limity výdajů stanovené ve střednědobém rámci však přesto byly překročeny. 2.2. Postup při nadměrném schodku v České republice Rada dne 5. července 2004 přijala rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Česká republika má nadměrný schodek ve smyslu čl. 104 odst. 6. Rada současně přijala podle čl. 104 odst. 7 doporučení, ve kterém stanovuje, že by měl být nadměrný schodek do roku 2008 napraven. České republice bylo především doporučeno, aby nadměrný schodek co nejrychleji odstranila a podnikla ve střednědobém rámci kroky k dosažení věrohodného a udržitelného snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2008, a to v souladu s postupem snižování schodku stanoveným v konvergenčním programu předloženém orgány a schváleném ve stanovisku Rady ze dne 5. července 2004. České republice bylo dále doporučeno rázně provést opatření naplánovaná v konvergenčním programu z května 2004, především snížit platy zaměstnanců vládního sektoru a omezit výdaje jednotlivých ministerstev, a podniknout do 5. listopadu 2004 účinné kroky k provádění opatření určených k dosažení hodnoty schodku stanovené pro rok 2005. Komise dne 22. prosince 2004 dospěla k názoru, že česká vláda podnikla v reakci na doporučení Rady v termínu do 5. listopadu účinné kroky k provádění opatření určených k dosažení hodnoty schodku stanovené pro rok 2005 a že v rámci postupu při nadměrném schodku není potřeba žádných dalších kroků. 2.3. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 24. ledna 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2008. Rada dospěla k závěru, že „program dodržuje postup nápravy schodku vyplývající z doporučení Rady přijatých podle čl. 104 odst. 7“. Rada vyzvala Českou republiku, aby: „ (i) v souvislosti s možným lepším rozpočtovým výsledkem v roce 2005, jakož i se silným skutečným a předpokládaným růstem zvýšila úsilí zaměřené na strukturální změny rozpočtu s ohledem na malou rezervu pod referenční hodnotou plánovanou na rok 2008 (což je konečný termín pro odstranění nadměrného schodku) a za účelem urychlení dosažení střednědobého cíle; (ii) zkvalitnila plánování rozpočtu především cestou analýzy příčin velkých nevyčerpaných a přenášených výdajů (a posílila střednědobé výdajové stropy); (iii) zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí zejména urychlením důchodové reformy a uskutečněním reformy systému zdravotní péče.“ 2.4. Vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem České republiky, která se předkládá v rámci obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 21. listopadu 2006. Národní program reforem České republiky uvádí jako hlavní výzvy a priority pokračování v reformě veřejných financí, posílení a zvýšení konkurenceschopnosti v průmyslu s ohledem na potřebu udržitelných zdrojů a zvýšení pružnosti trhu práce. Komise ve svém hodnocení této zprávy (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) konstatovala, že Česká republika dosahuje při provádění svého národního programu reforem omezeného pokroku. V několika oblastech není pokrok jasně vysvětlen; některé reformy byly odloženy, zatímco jiné nebyly vůbec zahájeny. Silný hospodářský růst by však měl provádění reforem usnadnit. V makroekonomické oblasti existují určitá rizika, především pokud jde o střednědobou konsolidaci rozpočtu a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. I když v mikroekonomické oblasti Česká republika obecně vykazuje dostatečný pokrok, v oblasti výzkumu a vývoje je tento pokrok jen nepatrný. Pokud jde o zaměstnanost, je třeba v reakci na klíčové výzvy související se zlepšením pružnosti pracovního trhu vyvinout větší úsilí. Komise na základě identifikovaných úspěchů a nedostatků České republice doporučila, aby přijala opatření v oblasti: (i) reformy důchodového systému a systému zdravotní péče; (ii) spolupráce mezi podniky a veřejnými institucemi pro výzkum a vývoj; a (iii) ochrany zaměstnanosti a výchovných a vzdělávacích systémů. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší; u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli). Zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů a včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z jara 2007, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 5. Dne [10. července 2007] posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program České republiky na období 2006–2009. Aktualizace byla předložena opožděně dne 15. března 2007 (oproti lhůtě stanovené na den 1. prosince uvedeném v kodexu chování), a to z důvodu politické situace v České republice, kde byla stálá vláda po všeobecných volbách v červnu 2006 schválena parlamentem až dne 19. ledna 2007. 6. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP poklesne z úrovně 6,1 % v roce 2006 na 4,9 % v roce 2007 a poté se víceméně ustálí. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na realistických předpokladech růstu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 7. Prognóza útvarů Komise z jara 2007 uváděla celkový schodek veřejných financí v roce 2006 ve výši 2,9 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 3,8 % HDP. Silnější růst HDP a zaměstnanosti a přenos značné části nevyužitých rozpočtových prostředků přispěly k vytvoření nižšího schodku, než se očekávalo. 8. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie programu je dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, a to zejména přiblížením se ke střednědobému cíli pro strukturální saldo rozpočtu (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření) ve výši 1 % HDP. Podle programu by se měl souhrnný schodek v roce 2007 zvýšit na 4 % HDP, a to především v důsledku diskrečního zvýšení výdajů v sociální oblasti, a poté se postupně snižovat na 3,5 % HDP v roce 2008 a 3,2 % HDP v roce 2009. Primární schodek by se měl snížit z 2,4 % HDP v roce 2006 na 1,6 % HDP v roce 2009. Plánovaná fiskální konsolidace po roce 2007 spoléhá na zvýšení příjmů o 0,4 procentního bodu HDP během programového období, a to především „ostatních příjmů“ (bez uvedení konkrétních opatření, která se však pravděpodobně týkají transferů v rámci EU), které bohatě vyrovnají snížení daní a příspěvků na sociální zabezpečení. V podstatě však ke konsolidaci dochází díky výdajům a postupnému snižováním spotřeby veřejného sektoru především z důvodu snižování mezd ve veřejné správě, díky čemuž se zvýšení veřejných investic a úrokových výdajů bohatě vyrovná. Ve srovnání s předchozí aktualizací nový program odsouvá plánované snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % přinejmenším o dva roky, a to v případě příznivějšího makroekonomického scénáře. Je třeba připomenout, že vláda v programu uvažuje i o alternativě, kterou jsou nižší cílové hodnoty schodku: 3,2 % HDP v roce 2008 a 2,8 % HDP v roce 2009. Tato alternativa vychází z řady politických opatření a ze zavedení větší pružnosti ve veřejných financích plynoucí ze snížení podílu povinných výdajů. Je však založena na politických opatřeních, která musí být nejprve dokončena a schválena, a program nabízí soudržný a dostatečně vyčíslený střednědobý rozpočtový rámec pouze pro dříve uvedené vyšší schodky. 9. Je plánováno, že se strukturální schodek vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zvýší z 3,5 % HDP v roce 2006 na přibližně 4,5 % HDP v roce 2007 a poté se bude postupně zlepšovat na 3,5 % HDP v roce 2009. Stejně jako v předchozí aktualizaci je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v tomto programu strukturální schodek ve výši 1 % HDP. Ve srovnání s předchozí aktualizací se dosažení střednědobého cíle odložilo o jeden rok, tedy do roku 2013. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Ve střednědobém cíli programu se přiměřeně odráží dlouhodobá zadluženost a průměrný růst potenciálního produktu 10. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnaná. Rizika vyplývající z makroekonomického scénáře jsou obecně neutrální a zdá se, že daňová prognóza je zcela založena na opatrných předpokladech. Plánovaná fiskální konsolidace v programu do značné míry spoléhá na omezení výdajů veřejné spotřeby, program však neposkytuje dostatečné informace o tom, jakým způsobem toho bude dosaženo. Na druhou stranu Česká republika v posledních letech dosáhla dobrých výsledků, i když plnění jejích rozpočtových cílů napomohl vyšší růst, než se očekávalo. Existuje i politické riziko spojené s velmi vyrovnanou situací v parlamentu. 11. S ohledem na toto posouzení rizik je stav rozpočtu v rámci programu neslučitelný s nápravou nadměrného schodku do roku 2008, kterou Rada doporučila dne 5. července 2004. Vzhledem k tomu, že hospodářství v současné době zažívá dobré období a že růst je vyšší, než se očekávalo v době předložení doporučení Rady v červenci 2004, naskytuje se dostatečná příležitost posilnit konsolidační úsilí a dosáhnout výraznějšího snížení, než jaké se plánuje v rámci programu. 12. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2006 činí 30,4 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že se míra zadlužení v době trvání tohoto programu zvýší téměř o 2 procentní body. 13. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva v České republice na rozpočet vysoce převyšuje průměr EU. Významně k němu přispívá podstatné zvýšení výdajů na důchody v poměru k HDP a významný nárůst výdajů na zdravotní péči. Provádění opatření strukturální reformy především v oblasti důchodů a zdravotní péče, která jsou zaměřena na omezení velkého nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, přispěje ke snižování rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Stav rozpočtu očekávaný na konci programového období, který se v porovnání s předcházejícím obdobím zhoršil, představuje riziko pro udržitelnost veřejných finance i bez toho, že se bere v úvahu dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Konsolidace veřejných financí ve větší míře, než je v současné době plánováno, by přispěla ke snížení rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí České republiky je vystavena vysokému riziku. 14. Konvergenční program neobsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z listopadu 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho neobsahuje ani systematické informace o přímých rozpočtových výdajích (nebo úsporách) v souvislosti s hlavními reformami předpokládanými v národním programu reforem s výjimkou zvýšení výdajů na výzkum a vývoj v rozpočtu na rok 2007, ale zdá se, že jeho rozpočtové prognózy zohledňují dopad opatření uvedených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která jsou uvedena v konvergenčním programu, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem – jedná se zvláště o přesun daňového zatížení z přímých na nepřímé daně a dodatečnou podporu výzkumu a vývoje. 15. Rozpočtová strategie v programu není v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008, a to především kvůli odchylce od postupu úprav směřujících k dosažení střednědobých cílů, které byly v červenci 2004 za účelem odstranění nadměrného schodku stanoveny Radou, a kvůli nedostatečnému pokroku v provádění důchodové reformy a reformy zdravotní péče. 16. Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[6]. Celkový závěr je takový, že navzdory lepším vyhlídkám růstu a oproti očekávání nižšímu výsledku schodku v roce 2006 program odsouvá odstranění nadměrného schodku do roku 2010, zatímco Rada ve svém doporučení z července 2004 podle čl. 104 odst. 7 stanovila lhůtu do roku 2008. Vzhledem k trvalému růstu by odklad, který odráží vyšší schodek zvláště z důvodu plánovaného růstu sociálních výdajů v roce 2007, vedl rovněž k procyklickému expanzivnímu stavu rozpočtové politiky. S ohledem na uvedené hodnocení Rada vyzývá Českou republiku: (i) aby zamezila zhoršení stavu rozpočtu v roce 2007 a zajistila přesvědčivé a trvalé odstranění nadměrného rozpočtového schodku, a to nejpozději do roku 2008; (ii) aby přezkoumala složení veřejných výdajů a snížila procento povinných výdajů; (iii) aby s ohledem na předpokládané zvyšování výdajů spojených se stárnutím obyvatelstva zlepšila dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním nezbytné důchodové reformy a reformy zdravotní péče. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP březen 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 | KOM květen 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | neuvedeno | KP listopad 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | KP březen 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | KOM květen 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | neuvedeno | KP listopad 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP březen 20071 | –0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 | KOM květen 20073 | –1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | neuvedeno | KP listopad 20051 | –0,8 | –0,1 | 0,3 | 0,8 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP březen 20076 | –3,6 | –3,5 | –4,0 | –3,5 | –3,2 | KOM květen 2007 | –3,5 | –2,9 | –3,9 | –3,6 | neuvedeno | KP listopad 2005 | –4,8 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP březen 2007 | –2,5 | –2,4 | –2,6 | –2,0 | –1,6 | KOM květen 2007 | –2,4 | –1,8 | –2,8 | –2,6 | neuvedeno | KP listopad 2005 | –4,1 | –3,0 | –2,4 | –1,7 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP březen 20071 | –3,4 | –3,9 | –4,4 | –3,9 | –3,5 | KOM květen 2007 | –3,1 | –3,1 | –4,1 | –3,8 | neuvedeno | KP listopad 20051 | –4,5 | –3,8 | –3,4 | –3,0 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | KP březen 2007 | –3,4 | –3,9 | –4,4 | –3,9 | –3,5 | KOM květen 20074 | –2,0 | –2,8 | –4,1 | –3,8 | neuvedeno | KP listopad 20055 | –3,4 | –3,8 | –3,4 | –3,0 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP březen 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 | KOM květen 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | neuvedeno | KP listopad 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | neuvedeno | Poznámky: | 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. | 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. | 3 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2005–2008 ve výši 4,2 %, 4,6 %, 4,8 % a 4,9 %. | 4 Jednorázová a jiná dočasná opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z jara 2007 | (1,1 % HDP v roce 2005 a 0,2 % HDP v roce 2006 – obojí zvyšující schodek). | 5 Jednorázová a jiná dočasná opatření z KP na rok 2005: | (1,1 % HDP v roce 2005 – zvyšující schodek). | 6 Alternativní cílové hodnoty schodku založené na dosud neschválených opatřeních nové české vlády: 3,2 % HDP v roce 2008, 2,8 % HDP v roce 2009. | Zdroj: | Konvergenční program (KP); Hospodářská prognóza útvarů Komise z jara roku 2007 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Poskytnuty nebyly především o údaje o veřejných výdajích na rok 2009 rozepsaných podle účelu.