Ke spravedlivé ekologické transformaci přispívá několik dalších strategií a akčních plánů. Cílem Evropské agendy dovedností z roku 2020 je umožnit vzdělávání jednotlivcům a zajistit, aby jejich dovednosti byly vhodné pro souběžnou transformaci. V agendě dovedností Komise oznamuje soubor opatření na podporu získávání dovedností pro ekologickou transformaci, včetně individuálních vzdělávacích účtů, evropského přístupu k mikrokreditům a vzdělávání v zájmu environmentální udržitelnosti. Cílem Paktu pro dovednosti je mobilizovat soukromé a veřejné zúčastněné strany, aby přijaly konkrétní opatření za účelem prohlubování dovedností a změny kvalifikace lidí na trhu práce, a případně spojily síly v rámci partnerství. Ke konci listopadu 2021 bylo zřízeno pět takových partnerství, která se zavázala v nadcházejících letech k prohloubení dovedností a změně kvalifikace u 1,5 milionu osob. Do konce listopadu 2021 shromáždil Pakt pro dovednosti více než 500 členů, včetně odvětvových podnikatelských organizací, velkých a malých podniků, univerzit, poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy, sociálních partnerů, obchodních komor, regionálních a místních orgánů, jakož i veřejných a soukromých služeb zaměstnanosti. Aktualizovaná nová průmyslová strategie EU podporuje vytváření pracovních míst v zelené ekonomice a stanoví například důležité úlohy investic do dovedností, aktivních partnerství veřejného a soukromého sektoru, spolupráce při podněcování sociálního dialogu, jakož i vytváření zelených pracovních míst, například prostřednictvím různých celoevropských aliancí, zejména v oblasti baterií, vodíku z obnovitelných zdrojů, plastů v oběhovém hospodářství a surovin. Nová agenda pro spotřebitele má pomoci ekologické transformaci a motivovat a podporovat všechny spotřebitele bez ohledu na jejich finanční situaci a umožnit jim, aby hráli aktivní úlohu v ekologické transformaci, aniž by od nich byl vyžadován konkrétní životní styl nebo docházelo k sociální diskriminaci.

Podle nařízení o společných ustanoveních, které se vztahuje mimo jiné na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond plus (ESF+), Fond soudržnosti a Fond pro spravedlivou transformaci (FST), se očekává, že členské státy ve svých programech zohlední obsah svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a doporučení Komise týkající se těchto plánů, a to mimo jiné v rámci přezkumu v polovině období. Plány spravedlivé územní transformace v rámci FST by se měly zaměřit na řešení socioekonomického dopadu transformace ve vybraných územích závislých na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech s vysokými emisemi skleníkových plynů a měly by obsahovat obecný oddíl o procesu vnitrostátní transformace na základě vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Na podporu všech příslušných zúčastněných stran při využívání zdrojů mechanismu pro spravedlivou transformaci byla zřízena platforma pro spravedlivou transformaci. Kromě Fondu pro spravedlivou transformaci (pilíř 1) obsahuje zvláštní režim v rámci programu Invest EU (pilíř 2) a úvěrový nástroj pro veřejný sektor (pilíř 3).

V rámci nařízení o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu vypracují členské státy integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu pokrývající desetiletá období, přičemž přihlédnou k dlouhodobé perspektivě a pěti rozměrům energetické unie, tj. energetické bezpečnosti, vnitřnímu trhu s energií, energetické účinnosti, snižování emisí uhlíku a výzkumu, inovacím a konkurenceschopnosti. Tyto vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu budou aktualizovány pět let po jejich prvním předložení a následně vždy jednou za deset let. Ustanovení čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu stanoví, že pokud některý členský stát zjistí, že má značný počet domácností trpících energetickou chudobou, zařadí do svého plánu vnitrostátní orientační cíl snížení energetické chudoby spolu s časovým rámcem, do kdy by takový cíl měl být splněn, jakož i politiky a opatření týkající se energetické chudoby, včetně opatření sociální politiky a dalších příslušných národních programů. Několik členských států vypracovalo konkrétní iniciativy zaměřené na boj proti energetické chudobě a/nebo podporu zranitelných spotřebitelů, které mohou rovněž řešit potenciální distribuční účinky politik v oblasti klimatu, Komise však přesto ve svém posouzení konečných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu z roku 2020 dospěla k závěru, že „velká většina členských států musí ještě vypracovat jasnější strategie a cíle pomocí průřezového přístupu s cílem určit a změřit důsledky transformace energetiky v sociální oblasti, v oblasti zaměstnanosti a dovedností a další distribuční dopady a náležitě zvážit, jak tyto problémy řešit“.

Doporučení Komise o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE) zdůrazňuje, že by EU a členské státy měly jednat společně s cílem prosazovat dynamické a inkluzivní oživení doprovázené tvorbou pracovních míst a usnadnit ekologickou a digitální transformaci na evropském trhu práce. Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států z roku 2020 uvádějí, že politická opatření by měla kombinovat opatření na podporu poptávky po pracovní síle, zvýšení nabídky práce, zlepšení přístupu k zaměstnání, dovednostem a kompetencím, jakož i zlepšení fungování trhů práce a účinnosti sociálního dialogu, a to s přihlédnutím k jejich dopadu na životní prostředí, zaměstnanost a sociální situaci. Návrh společné zprávy o zaměstnanosti pro rok 2022 zdůrazňuje, že investice do prohlubování dovedností a změny kvalifikace jsou nejvyšší prioritou na podporu inkluzivního oživení a digitální a ekologické transformace. Členské státy se vyzývají, aby mimo jiné zavedly opatření na podporu přerozdělení pracovní síly, například ve formě dobře koncipovaných pobídek k zaměstnávání a odborné přípravě zaměřených zejména na přechod k zelené a digitální ekonomice, a zároveň pracovníky během transformace chránily. To je v souladu s předchozími souvisejícími doporučeními Rady, jako je doporučení o posílení záruk pro mladé lidi a doporučení o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost.

Ačkoli členské státy zavedly a připravují řadu opatření na podporu spravedlivého přechodu ke klimatické neutralitě, stále existuje prostor pro další zlepšení koncepce politik na podporu spravedlivé ekologické transformace a zajištění soudržnosti činností vyvíjených napříč různými nástroji, které jsou k dispozici na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni (viz následující oddíl). Komise proto v rámci balíčku „Fit for 55“ oznámila, že do konce roku 2021 předloží návrh doporučení Rady, které by členským státům poskytlo další vodítka, jak optimálně řešit sociální a pracovní aspekty ekologické transformace. Souběžně s plněním Zelené dohody pro Evropu Komise rovněž pozorně sleduje krátkodobý vývoj na trzích s energií, který se odvíjí především od vývoje na světovém trhu, a dne 13. října 2021 předložila sdělení „Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor“, v němž nastiňuje okamžitá opatření na ochranu spotřebitelů a podniků. Na tento připravovaný návrh je rovněž odkazováno v uvedeném sdělení jako na politický rámec sloužící k podpoře spravedlivé ekologické transformace ve střednědobém horizontu a budování odolnosti vůči jakémukoli budoucímu vývoji cen.

Spolu se správnými politikami by v důsledku transformace mohl v EU vzniknout do roku 2030 přibližně 1 milion pracovních míst a do roku 2050 2 miliony pracovních míst. Nově vytvořená pracovní místa by byla určena především pro pracovníky se střední kvalifikací a ohodnocena průměrnou mzdou, čímž bude dosaženo různých dopadů v jednotlivých zemích, regionech a odvětvích. To by mohlo přispět ke zmírnění polarizace trhu práce, k níž dochází v důsledku jiných megatrendů, zejména digitalizace, jakož i ke zvýšení příjmů a celkovému snížení chudoby. Jak je zdůrazněno v posouzeních dopadů plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030 a legislativních návrhů balíčku „Fit for 55“, značné přerozdělení pracovních sil v rámci jednotlivých odvětví i mezi nimi bude vyžadovat rozsáhlé investice do změny kvalifikace a prohlubování dovedností. Podle odhadů by například v důsledku transformace v oblasti klimatu mohlo do roku 2030 v EU vzniknout 160 000 nových pracovních míst ve stavebnictví, nicméně v současné době jsou v tomto odvětví patrné nedostatky dovedností u pracovníků týkající se „zeleného“ designu, technologií a materiálů. Správně zvolené doprovodné politiky mohou snížit energetickou chudobu, k níž dochází v důsledku kombinace nízkých příjmů, vysokého podílu disponibilních příjmů vynaložených na energie a nízké energetické účinnosti, nebo jí dokonce předcházet. Kromě toho mohou podpořit přístup k cenově dostupné a nízkoemisní dopravě a mobilitě, řešit sociální vyloučení, socioekonomické a regionální nerovnosti a nerovnosti v oblasti zdraví, zlepšovat zdraví a životní podmínky a podporovat rovné zacházení, a to jak obecně, tak ve vztahu ke zranitelným osobám.

V červnu 2021 přijaly Rada Evropské unie a Evropský parlament „evropský právní rámec pro klima“, který stanoví závazný cíl dosáhnout klimatické neutrality v Unii do roku 2050, jakož i závazný střednědobý cíl spočívající v čistém snížení emisí skleníkových plynů na území Unie do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Za účelem dosažení těchto cílů Komise v červenci 2021 předložila návrh legislativního balíčku „Fit for 55“. Ten je tvořen uceleným souborem opatření obsažených v legislativních návrzích. Balíček obsahuje mimo jiné návrh na zřízení nového Sociálního fondu pro klimatická opatření ve výši 72,2 miliardy EUR na období 2025–2032 na podporu zranitelných domácností, uživatelů dopravy a mikropodniků zasažených zavedením obchodování s emisemi z paliv používaných v silniční dopravě a budovách.

Zelená dohoda pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda“) je zahájením nové strategie, jejímž cílem je do roku 2050 přeměnit Evropskou unii v udržitelnou, spravedlivou a prosperující společnost s moderním oběhovým a konkurenceschopným hospodářstvím a neutrální bilancí emisí skleníkových plynů. Zdůrazňuje závazek Komise bojovat proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí a plnit cíle přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „Pařížská dohoda“), tj. udržet nárůst globální teploty výrazně pod hranicí 2 °C a usilovat, aby nepřesáhl 1,5 °C. Pokud by v rámci politiky v oblasti klimatu a životního prostředí nebyla přijata žádná opatření, vedlo by to k obrovským nákladům pro občany, zejména ty ve zranitelném postavení, což by se odrazilo v jejich životní úrovni, zdraví i životních podmínkách. Za účelem dosažení neutrální bilance je potřeba spravedlivé transformace nedílnou součástí Zelené dohody pro Evropu, která zdůraznila, že by neměl být opomenut žádný jednotlivec ani region.

Kromě toho členské státy mohou dále využívat příjmy z dražeb povolenek v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, odvodů a daní z cen energie, jakož i z environmentálních daní na podporu znevýhodněných skupin, jak je uvedeno v posouzení dopadů připojeném k plánu pro dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030 a v některých iniciativách balíčku „Fit for 55“.

Navrhovaný Sociální fond pro klimatická opatření pomůže zmírnit dopad na zranitelné domácnosti, uživatele dopravy a mikropodniky, které jsou významně zasaženy nárůstem cen fosilních paliv v důsledku zavedení obchodování s emisemi z paliv používaných v budovách a silniční dopravě. Podpoří spravedlnost a solidaritu mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých členských států a zároveň zmírní riziko energetické chudoby a problémů v oblasti dopravy a doplní stávající mechanismy. Fond bude podporovat domácnosti při investicích do energetické účinnosti a ekologického vytápění a chlazení budov včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů a rovněž bude financovat přístup k mobilitě s nulovými a nízkými emisemi. Do doby, než se projeví dopad investic na snížení emisí a účtů za energii u zranitelných skupin, umožní fond členským státům financovat v případě potřeby opatření poskytující dočasnou přímou podporu příjmů zranitelným domácnostem a domácnostem, které jsou zranitelnými uživateli dopravy, s cílem snížit bezprostřední dopad nárůstu cen fosilních paliv v důsledku zahrnutí budov a silniční dopravy do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES.

Sociální spravedlnost je součástí koncepce legislativních návrhů v rámci balíčku „Fit for 55“. Návrh revize směrnice o zdanění energie nabízí zejména možnosti dočasného osvobození zranitelných domácností od vyšších daní z energie. Navrhované přepracované znění směrnice o energetické účinnosti, jakož i přepracované znění směrnice o energetické náročnosti budov a navrhovaná revize směrnice o obnovitelných zdrojích energie stimulují úspory energie, které mohou být silným nástrojem pro zmírnění energetické chudoby. Uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ dále zajistí, aby měly ekonomicky znevýhodněné skupiny prospěch z toho, že budou řešení v oblasti energetické účinnosti považována za první možnost při rozhodování o politice, plánování a investicích i v dalších oblastech politiky. Návrh přepracovaného znění směrnice o energetické účinnosti rovněž obsahuje zvláštní povinnost členských států podporovat domácnosti čelící energetické chudobě a zranitelné domácnosti za účelem dosažení úspor energie. Navrhované nařízení o infrastruktuře pro alternativní paliva zajistí, aby se infrastruktury pro dobíjení a doplňování paliva vozidel s nulovými emisemi dostaly do všech částí Evropy a byly přístupné všem.

Doprovodný pracovní dokument útvarů Komise poskytuje přehled a diskusi o dostupných poznatcích, na nichž jsou založeny doporučené politické zásahy, přičemž vychází z analýz uvedených v příslušných zprávách o posouzení dopadů připojených ke sdělení o plánu cílů v oblasti klimatu do roku 2030 a z iniciativ balíčku „Fit for 55“. Začleňuje nové poznatky z dodatečných analýz provedených Evropskou komisí včetně aktualizací ukazatelů energetické chudoby podle příjmových skupin pro členské státy, u nichž jsou již v databázi EU-SILC k dispozici údaje za rok 2020. V neposlední řadě využívá zpětné vazby získané během cílených konzultací na podzim 2021, kdy Evropská komise oslovila mimo jiné členské státy, sociální partnery, občanskou společnost, včetně mladých lidí, a odborníky v oblasti analýzy trhu práce, sociální politiky a spravedlivé transformace.

Seminář rovněž vymezil oblasti, které by bylo záhodno dále zkoumat. Patří mezi ně mimo jiné: a) geoprostorový aspekt zaměstnanosti, sociálních a distribučních účinků opatření v oblasti klimatu, mimo jiné prostřednictvím dalších simulací zahrnujících všechny země EU a odhadu dopadů podle oblastí a stupně urbanizace; b) integrace makro- a mikromodelů, včetně podrobnějšího modelování přechodů na trhu práce, zejména napříč odvětvími, a souvisejících potřeb sociálních investic na podporu změn kvalifikace a dovedností, jakož i prohlubování dovedností; c) integrace modelů rozdělení příjmů a rozpočtu domácností do základních makromodelů a d) vypracování ukazatelů „míry ekologičnosti“ činností, pracovních míst a dovedností.

Od 29. října 2021 do 19. listopadu 2021 Komise rovněž vyhlásila otevřenou výzvu k předložení faktických podkladů poté, co obdržela 66 příspěvků od širokého spektra zúčastněných stran: veřejných orgánů, evropských a vnitrostátních sociálních partnerů, organizací občanské společnosti v oblasti sociálních věcí, ale také organizací zabývajících se klimatem a životním prostředím, jakož i akademických a výzkumných institucí.

Konzultace poskytly širokou podporu iniciativě zabývající se sociálními a pracovními aspekty transformace a zajistily, aby nebyl nikdo opomenut. Konkrétně se účastníci celkově shodli na tom, že je třeba se zaměřit na několik aspektů: komplexní balíčky politických opatření k dosažení spravedlivé transformace včetně opatření k prohlubování dovedností a změnám kvalifikace; řádné využívání stávajících politik a nástrojů financování, zamezení duplicitě a administrativní zátěži; lepší pochopení dopadů politik v oblasti změny klimatu na zaměstnanost a sociální oblast včetně dopadů na kvalitu pracovních míst a související monitorování a podávání zpráv na základě „údajů z praxe“ a příslušných ukazatelů; začleňování hlediska rovnosti, ale také požadavky na více finančních prostředků a budování kapacit, zejména pro malé a střední podniky; začlenění do stávajících mechanismů správy a zapojení sociálních partnerů a občanské společnosti do navrhování a provádění strategií v oblasti změny klimatu a financování spravedlivé transformace.

Kromě toho se navrhuje, aby členské státy zohlednily toto doporučení Rady při aktualizaci svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2023 (co se týče návrhů vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu) a v roce 2024 (co se týče konečných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu) podle článku 14 nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu (dále jen „nařízení o správě“) a ve svých vnitrostátních zprávách o pokroku v oblasti energetiky a klimatu podle článku 17 uvedeného nařízení. Doporučení by mělo zejména informovat o začleňování aspektů spravedlivé transformace do všech opatření a akcí plánovaných v rámci každého z pěti rozměrů energetické unie uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení o správě. Doporučení by mělo rovněž sloužit jako podklad pro konkrétní vnitrostátní akce a opatření zaměřující se na řešení zaměstnanosti, dovedností, energetické chudoby a dalších sociálních a distribučních aspektů vnitřního trhu s energiemi, pokud se pro ně členské státy rozhodnou, a tím členské státy podpořit, aby ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu nastínily odpovídající politiky a opatření zaměřená na tuto problematiku v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. d), včetně opatření sociální politiky a dalších příslušných národních programů a politik, přičemž tato podpora bude směřovat zejména k těm členským státům, které mají významné množství domácností trpících energetickou chudobou.

(8)Při zavedení vhodných doprovodných politik by ekologická transformace mohla celkově vytvořit v EU do roku 2030 přibližně 1 milion dalších kvalitních pracovních míst a do roku 2050 pak další 2 miliony v odvětvích, jako je stavebnictví, IKT či obnovitelná energie, a zároveň zmírnit dlouhodobý úbytek pracovních míst pro pracovníky se střední kvalifikací, k němuž dochází v důsledku automatizace a digitalizace. V pesimistickém scénáři by však důsledky ekologické transformace na klimatickou neutralitu v kombinaci s nevhodnou kombinací politik mohly znamenat pokles HDP v Unii až o 0,39 % a ztrátu pracovních míst až o 0,26 %.

(7)Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv zdůrazňuje, že aby bylo možné se posunout kupředu směrem k zelenějšímu a digitálnějšímu desetiletí, v němž se Evropanům bude dařit, bude zapotřebí jednota, koordinace a solidarita. Navrhuje tři hlavní cíle EU pro rok 2030, a sice že do roku 2030 by mělo být zaměstnáno nejméně 78 % obyvatel ve věku od 20 do 64 let; minimálně 60 % všech dospělých osob by se mělo každý rok účastnit odborné přípravy; počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením by se měl do roku 2030 snížit alespoň o 15 milionů. Tyto hlavní cíle pro rok 2030 uvítali jak vedoucí představitelé EU v Portském prohlášení z května 2021, tak i Evropská rada v červnu 2021.

(5)Členské státy se ve strategické agendě Evropské rady na období 2019–2024 zavázaly, že zajistí spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě, která bude inkluzivní a nikoho neopomine. Na mezinárodní úrovni členské státy podpořily cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodu, která odkazuje na nezbytnost spravedlivého přesunu pracovní síly a podporu důstojné práce a kvalitních pracovních míst. Pokyny Mezinárodní organizace práce (MOP) poskytují mezinárodně uznávaný politický rámec pro spravedlivý přechod k environmentálně udržitelným ekonomikám a společnostem pro všechny. Kromě toho 54 signatářů (států a sociálních partnerů) podpořilo Slezské prohlášení o solidaritě a spravedlivé transformaci z roku 2018, které bylo přijato na konferenci COP 24 v Katovicích, a to včetně Evropské komise, která tak učinila jménem Evropské unie, a 21 jednotlivých členských států EU. Evropská unie a deset jednotlivých členských států podepsaly prohlášení z roku 2021 o podpoře podmínek pro spravedlivou transformaci na mezinárodní úrovni, které bylo přijato na konferenci COP 26 v Glasgow, v němž se zavázaly zahrnout informace o spravedlivé transformaci do dvouletých zpráv o transparentnosti v rámci podávání zpráv o našich politikách a opatřeních k dosažení našich vnitrostátně stanovených příspěvků.

(4)Přechod ke klimaticky neutrální ekonomice a společnosti vyžaduje komplexní politická opatření a značné investice v mnoha oblastech, jako jsou opatření v oblasti klimatu, energetiky, životního prostředí, průmyslu, výzkumu a inovací. Za účelem splnění závazného cíle pro rok 2030 na úrovni Unie předložila Komise dne 14. července 2021 balíček „Fit for 55“. Tento balíček obsahuje návrhy na aktualizaci příslušných právních předpisů včetně systému EU pro obchodování s emisemi (ETS), směrnice o zdanění energie, směrnice o energetické účinnosti a směrnice o obnovitelných zdrojích energie, nařízení o normách pro emise CO2 pro osobní automobily a lehká užitková vozidla (dodávky), nařízení o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva a nařízení o „sdílení úsilí“ s ohledem na odvětví mimo stávající systém ETS, konkrétně odvětví dopravy a budov. Obsahuje rovněž nové legislativní návrhy, zejména na podporu používání čistších paliv v odvětví letecké a námořní dopravy a také zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření, který přímo souvisí s navrhovaným zavedením systému obchodování s emisemi z paliv používaných v budovách a v silniční dopravě. Balíček „Fit for 55“ ve spojení s opatřeními přijatými na úrovni EU na podporu a stimulaci nezbytných veřejných a soukromých investic pomůže podpořit a urychlit růst nových trhů, například pro čistá paliva a vozidla s nízkými emisemi, čímž se sníží náklady na udržitelnou transformaci pro podniky i občany.

(3)Zelená dohoda pro Evropu vymezuje strategii pro Unii s cílem stát se prvním klimaticky neutrálním kontinentem a přeměnit se v udržitelnou, spravedlivější a prosperující společnost, jež respektuje meze naší planety. Potřeba spravedlivé transformace je nedílnou součástí Zelené dohody pro Evropu, která zdůrazňuje, aby nebyl opomenut žádný jednotlivec či region. Evropský právní rámec pro klima stanoví závazný celounijní cíl dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050 a závazný střednědobý cíl spočívající ve snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Cílem 8. akčního programu pro životní prostředí na období do roku 2030 je chránit, zachovávat a posilovat přírodní kapitál Unie a chránit zdraví a blahobyt občanů před environmentálními riziky a dopady.

(2)Změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí představují vážné hrozby, které vyžadují naléhavá opatření, jak nedávno potvrdila šestá hodnotící zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o fyzikálních základech. Lidské utrpení a hospodářské ztráty způsobené častějšími extrémními jevy souvisejícími s klimatem, jako jsou povodně, vlny veder, sucha a lesní požáry, jsou stále častější. V EU tyto ztráty činí v průměru již více než 12 miliard EUR ročně. Pokud globální oteplování dosáhne 3 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí, mohly by tyto ztráty dosáhnout dalších 175 miliard EUR (1,38 % HDP EU). Tak by tomu bylo v případě 3 °C oproti 65 miliardám EUR v případě 2 °C a 36 miliardám EUR ročně v případě 1,5 °C. To by neúměrně poškodilo určité skupiny, zejména osoby, které se již nyní nacházejí ve zranitelném postavení, a regiony, které již nyní čelí problémům.

(9)Dopady ekologické transformace na podnikání a zaměstnanost se budou lišit podle odvětví, povolání, regionů a zemí, což bude znamenat změny pracovních míst v rámci odvětví a průmyslových ekosystémů, jakož i rozsáhlé přerozdělení pracovních sil mezi nimi. Restrukturalizace a přizpůsobení dotčených společností, odvětví a ekosystémů vyžadují rozvoj nových obchodních modelů a rozsáhlé přerozdělení pracovních sil napříč odvětvími a regiony. Ztráta pracovních míst se očekává například v některých těžebních činnostech nebo u výroby energie z fosilních paliv a také v částech automobilového průmyslu. Nové pracovní příležitosti se naopak očekávají v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zachování oběhové hodnoty, jakož i v souvislosti s udržitelnou dopravou a výrobou energie. Členské státy by proto měly ve spolupráci se sociálními partnery a/nebo místními a regionálními orgány a zúčastněnými stranami uplatňovat podrobný přístup zaměřený na jednotlivé dotčené regiony a ekosystémy.

(10)Vytvářením kvalitních pracovních příležitostí pro každého se souběžným přijímáním opatření ke zmírňování energetické a dopravní chudoby a jejich předcházení může ekologická transformace přispět ke zvýšení příjmů a celkovému snížení nerovnosti a chudoby. Může tak pomoci řešit již existující sociálně-ekonomické nerovnosti a sociální vyloučení, zlepšovat zdraví a životní podmínky a podporovat rovnost. Zvláštní pozornost by měla být věnována určitým skupinám obyvatelstva, zejména těm, které se již nacházejí ve zranitelném postavení. Sem se řadí zejména domácnosti s nízkými a nižšími středními příjmy, které vynakládají vysoký podíl svých příjmů na základní služby, jako jsou energie, doprava a bydlení, jakož i mikropodniky a malé a střední podniky. Výsledky modelování ukazují, že to, zda jsou ekologické daně progresivní nebo regresivní, bude z velké části záviset na koncepci nástrojů, včetně například míry, do jaké je snížení daně z příjmu, popř. do jaké jsou jiné možnosti recyklace příjmů zaměřeny na osoby s nižšími příjmy.

(11)Činnosti oběhového hospodářství zaměřené na uchovávání hodnoty (včetně obchodních modelů založených na opravách, opětovném použití, repasování a servitizaci) mohou podpořit cenově dostupný a udržitelný přístup ke zboží a službám. Vytvářejí rovněž pracovní místa a příležitosti pro pracovníky s různými úrovněmi dovedností včetně žen, osob se zdravotním postižením a skupin ve zranitelném postavení, přičemž v těchto oblastech působí podniky sociální ekonomiky. Tím, že se vyhýbají novým nákupům, výrazně snižují emise uhlíku a zároveň vytvářejí lokální pracovní místa v souvislosti s produkty, které je třeba opravovat, renovovat nebo sdílet.

(12)Podle nejnovějších dostupných údajů v databázi EU-SILC za období 2019/2020 postihla energetická chudoba přibližně 8 % obyvatelstva EU, tj. více než 35 milionů osob, které nebyly schopny dostatečně vytápět své domovy, přičemž mezi jednotlivými členskými státy a příjmovými skupinami existovaly značné rozdíly. Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Evropské unii. Energetická chudoba, která je důsledkem kombinace nízkých příjmů, vysokého podílu disponibilních příjmů vynaložených na energie a nízké energetické účinnosti, představuje pro Unii již nějakou dobu velkou výzvu. Tato forma chudoby postihuje nejen domácnosti s nízkými příjmy, ale v mnoha členských státech rovněž domácnosti s nižšími středními příjmy. Náchylnější k energetické chudobě a jejím dopadům jsou rovněž domácnosti s nadprůměrnými energetickými potřebami, mezi něž patří rodiny s dětmi, osoby se zdravotním postižením a starší osoby. Energetickou chudobou jsou obzvláště postiženy také ženy, a zejména samoživitelky a starší ženy. Kromě energetické chudoby se stále více uznává pojem dopravní chudoby v případech, kdy některé kategorie obyvatelstva nejsou schopny dosáhnout společensky a materiálně nezbytné úrovně dopravních služeb. Bez vhodných doprovodných opatření ke zmírnění energetické a dopravní chudoby a předcházení jí hrozí její vystupňování zejména v důsledku internalizace nákladů na emise v tvorbě cen nebo nákladů na přizpůsobení se účinnějším alternativám s nižšími emisemi.

(13)Zásady sociální spravedlnosti a solidarity jsou pevně zakotveny v koncepci příslušných rámců v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí na úrovni Unie, mimo jiné ve formě zásady „znečišťovatel platí“ a úsilí sdíleného mezi členskými státy, jakož i v částečném přerozdělování povolenek ETS za účelem solidarity, růstu a propojení v rámci Unie a jejich využití pro Modernizační fond, který přispívá k významným investičním potřebám členských států s nižšími příjmy na modernizaci jejich energetických systémů. Rámec právních předpisů EU v oblasti energetické politiky navíc poskytuje členským státům nástroje k zajištění ochrany zákazníků v domácnostech, které trpí energetickou chudobou nebo jsou zranitelné, a zároveň zabraňuje narušování trhu. Ačkoli tyto nástroje pomáhají usnadnit ekologickou transformaci, mají zároveň poskytnout prostředky k zajištění nezbytné ochrany v obecnější rovině, jak ukazuje například nedávné sdělení „Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor“. Zřízení nového Sociálního fondu pro klimatická opatření ve výši 72,2 miliardy EUR na období 2025–2032 navíc podpoří zranitelné domácnosti, uživatele dopravy a mikropodniky zasažené zavedením obchodování s emisemi z paliv používaných v silniční dopravě a budovách. Fond usnadňuje řešení sociálních dopadů prostřednictvím opatření a investic, jejichž cílem je snížit závislost na fosilních palivech prostřednictvím vyšší energetické účinnosti budov, dekarbonizace vytápění a chlazení budov, včetně integrace energie z obnovitelných zdrojů, a zajištěním lepšího přístupu k mobilitě a dopravě s nulovými či nízkými emisemi ve prospěch zranitelných domácností, zranitelných mikropodniků a zranitelných uživatelů dopravy, v případě potřeby doplněných o dočasnou přímou podporu příjmů pro zranitelné domácnosti, včetně zranitelných uživatelů dopravy.

(14)Členské státy mají k dispozici celou řadu nástrojů, jak nastínit a koordinovat svá opatření pro spravedlivou transformaci. Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly vyhodnotit počet domácností trpících energetickou chudobou a nastínit opatření potřebná k řešení sociálních a územních dopadů transformace energetiky. Plány spravedlivé územní transformace by měly určit území způsobilá do roku 2027 pro podporu z Fondu pro spravedlivou transformaci. Národní plány pro oživení a odolnost financované z nástroje NextGenerationEU stanoví reformy a investice na podporu ekologické transformace, inkluzivního růstu, sociální a územní soudržnosti, odolnosti a vyhlídek pro příští generaci s horizontem provedení do roku 2026.

(15)V návaznosti na zásady a politiky Zelené dohody pro Evropu, a zejména evropského pilíře sociálních práv, existuje prostor pro komplexní zlepšení koncepce politik napříč odvětvími a zajištění soudržnosti vynakládání prostředků, a to jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Ve svém posouzení konečných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu Komise sice uznala, že tyto plány obsahují některé ukazatele a politiky týkající se energetické chudoby, avšak dospěla k závěru, že ne vždy jasně stanovují priority financování potřebného pro spravedlivou transformaci, ani pro změny kvalifikace a prohlubování dovedností či podporu přizpůsobení trhu práce. Plány spravedlivé územní transformace by se měly zaměřit na vybraná území, a proto se od nich neočekává, že by stanovovaly celkovou strategii a politiky pro spravedlivou transformaci na vnitrostátní úrovni. Zatímco jimi podpořené reformy a investice, jež pomáhají financovat, jsou koncipovány tak, aby měly trvalý dopad, plány spravedlivé územní transformace i plány pro oživení a odolnost jsou časově omezené. Některá opatření pro spravedlivou transformaci jsou prováděna rovněž v rámci jiných programů a iniciativ, zejména fondů politiky soudržnosti. Sociální plány pro klimatická opatření budou hrát důležitou úlohu při poskytování pomoci nejvíce zasaženým a zranitelným skupinám v souvislosti se zavedením obchodování s emisemi z paliv používaných v silniční dopravě a budovách.

(16)Spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě v Unii do roku 2050 zajistí, aby nebyl nikdo opomenut, zejména pracovníci a domácnosti nejvíce zasažené ekologickou transformací, především pak ti, kteří se již nyní nacházejí ve zranitelném postavení. Za tímto účelem by členské státy měly v souladu s obsahem tohoto doporučení zavést komplexní balíčky politických opatření, posílit průřezové prvky, které podporují spravedlivou ekologickou transformaci, a optimálně využívat veřejné a soukromé financování. Balíčky politických opatření by měly zohledňovat ty osoby a domácnosti, které jsou nejvíce zasaženy ekologickou transformací, zejména ztrátou pracovních míst, ale také změnou pracovních podmínek a/nebo novými požadavky na pracovní pozice, jakož i ty, které jsou vystaveny nepříznivým dopadům na disponibilní příjmy, výdaje a přístup k základním službám. V rámci nejvíce zasažených skupin by balíčky politických opatření měly zohledňovat zejména – nikoliv však výlučně – osoby a domácnosti ve zranitelném postavení, zejména osoby nejvíce vzdálené trhu práce, například z důvodu jejich dovedností, územně specifických podmínek na trhu práce nebo jiných charakteristik, jako je pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientace. Mezi osoby a domácnosti ve zranitelném postavení mohou navíc patřit osoby trpící chudobou a/nebo energetickou chudobou, popř. osoby ohrožené chudobou či energetickou chudobou, které se potýkají s překážkami mobility, nebo jsou nadměrně zatíženy náklady na bydlení. Balíčky politických opatření by měly být přizpůsobeny místním podmínkám a měly by zohledňovat potřeby nejzranitelnějších a nejodlehlejších částí EU, včetně nejvzdálenějších regionů.

(17)Aktivní podpora kvalitního zaměstnávání by se měla zaměřit na pomoc pracovníkům, uchazečům o zaměstnání, osobám, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a osobám samostatně výdělečně činným, které jsou nejvíce zasaženy ekologickou transformací. Zejména nedostatečně zastoupené osoby, jako jsou ženy nebo osoby s relativně nízkou schopností přizpůsobit se změnám na trhu práce, potřebují podporu za účelem zlepšení jejich zaměstnatelnosti a při hledání zaměstnání, a to v souladu s doporučením Komise o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE). Na základě předchozích politických pokynů by tedy balíčky politických opatření měly zahrnovat opatření na míru, která by podporovala pobídky k zaměstnávání a přechodu mezi zaměstnáními, podnikání a opatření pro vytváření kvalitních pracovních míst, zejména pro mikropodniky, malé a střední podniky a nejvíce zasažená území. Měly by rovněž napomáhat účinnému provádění a prosazování stávajících pravidel týkajících se pracovních podmínek a podporovat společensky odpovědnou restrukturalizaci v souladu se stávajícími pravidly a normami. Zásadní úlohu mají sociální partneři, kteří by měli prostřednictvím dialogu přispět k řešení dopadů obtížných aspektů ekologické transformace na zaměstnanost a sociální oblast.

(18)Přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a celoživotnímu učení pro všechny je zásadní pro zajištění toho, aby měla pracovní síla dovednosti potřebné k uskutečnění ekologické transformace. Aspekty spravedlivé transformace by proto měly být začleněny do koncipování a provádění národních strategií v oblasti dovedností v souladu s Evropskou agendou dovedností a novou aktualizovanou průmyslovou strategií EU. Zásadní vliv budou mít rovněž partnerství v oblasti dovedností v rámci Paktu pro dovednosti. Aktuální poznatky a prognózy týkající se trhu práce a dovedností získané mimo jiné na regionální, odvětvové a profesní úrovni umožňují určit a předpovědět příslušné potřeby v oblasti dovedností specifických pro jednotlivá povolání a průřezových dovedností a mohou posloužit i jako základ pro přizpůsobení učebních osnov, aby odpovídaly dovednostem potřebným pro ekologickou transformaci. Odborné vzdělávání a příprava by měly mladé lidi a dospělé, především ženy, vybavit dovednostmi potřebnými ke zvládnutí ekologické transformace. Učňovská příprava a placené stáže, včetně těch s důrazem na odbornou přípravu, určené především pro mladé lidi přispívají k přechodu na trhu práce, zejména směrem k činnostem napomáhajícím dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a do odvětví, která se obzvlášť potýkají s nedostatkem kvalifikovaných pracovníků. Aby se naplnily potřeby v oblasti prohlubování dovedností a změn kvalifikace, je třeba podporovat vyšší zapojení dospělých do celoživotního učení mimo jiné tím, že se jednotlivcům umožní vyhledávat odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám, a prostřednictvím krátkých a kvalitních kurzů dovedností pro ekologickou transformaci, přičemž se bude vycházet z evropského přístupu k mikrokreditům, což rovněž usnadní oceňování a uznávání výsledků těchto kurzů.

(19)Mělo by dojít k přezkumu složení systémů daní a dávek a systémů sociální ochrany s ohledem na specifické potřeby vyplývající z ekologické transformace, přičemž by měla být zohledněna i zásada „znečišťovatel platí“ a potřeba, aby doprovodné politiky nezaváděly dotace na spotřebu fosilních paliv, neomezovaly spotřebitele na využití konkrétní technologie a nesnižovaly pobídky k renovaci budov, nahrazování systémů tepelné energie a opatření v oblasti energetické účinnosti obecně. Podporu nejzranitelnějších domácností a pracovníků nejvíce zasažených ekologickou transformací lze zajistit kombinací různých politik. V závislosti na vnitrostátní a individuální situaci by mohla zahrnovat například přesun daňové zátěže z práce na cíle v oblasti klimatu a životního prostředí v souladu s návrhem revize směrnice o zdanění energií, přezkum systémů pro případ nezaměstnanosti a/nebo v případě potřeby dočasnou a cílenou přímou podporu příjmů. Je možné posoudit systémy sociální ochrany a sociálního začleňování a případně je upravit s ohledem na ekologickou transformaci, zejména s cílem zajistit jistotu příjmu, především při přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, a poskytovat odpovídající sociální, zdravotní a pečovatelské služby prostřednictvím vhodné sociální infrastruktury, zejména na nejvíce zasažených územích (např. ve venkovských a odlehlých oblastech), aby se zabránilo sociálnímu vyloučení, a řešit zdravotní rizika. Pro vybudování fyzické a finanční odolnosti vůči nezvratným dopadům změny klimatu inkluzivním způsobem je třeba podporovat zvyšování povědomí o rizicích, snižování rizik a řešení pro jejich přenos, zejména zvýšením dostupnosti pojištění a investicemi do řízení rizik katastrof a přizpůsobování se této změně s cílem snížit její fyzické dopady, a tím snížit ztráty a vyplnit mezeru v ochraně klimatu, s přihlédnutím k mikropodnikům, malým a středním podnikům, jakož i venkovským a odlehlým oblastem. Mělo by být posíleno řízení rizik katastrof, včetně systémů civilní ochrany na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU, aby bylo možné lépe předcházet otřesům souvisejícím s klimatem, připravit se a reagovat na ně.

(20)Každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně energií, dopravy, hygienických podmínek, finančních služeb a digitálních komunikací, přičemž osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro přístup k těmto službám. Osobám v nouzi by rovněž měl být poskytnut přístup k sociálnímu bydlení nebo k pomoci v oblasti bydlení dobré kvality. Kromě toho mohou mít z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci, včetně konečných uživatelů, osoby trpící nebo ohrožené energetickou chudobou a osoby žijící v sociálním bydlení. Kromě ochrany spotřebitelů energií a posílení jejich postavení je třeba přijmout konkrétní opatření k prevenci a řešení základních příčin energetické chudoby, zejména podporou investic zaměřených na zvýšení energetické účinnosti, především v oblasti sociálního bydlení, v souladu s návrhem směrnice o energetické účinnosti v přepracovaném znění přijatým dne 14. července 2021, jakož i s návrhem směrnice o energetické náročnosti budov přijatým dne 14. prosince 2021, který se rovněž zabývá hlavními neekonomickými překážkami renovací, jako je rozdílná motivace, včetně nastavení vztahů mezi vlastníky a nájemci, a struktury spoluvlastnictví. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost konkrétním skupinám, které jsou více ohroženy energetickou chudobou, jako jsou ženy, osoby se zdravotním postižením, starší osoby, děti a osoby, které jsou příslušníky rasových či etnických menšin. Již existující a nově se objevující problémy v oblasti mobility lze řešit prostřednictvím podpůrných opatření a rozvojem nezbytné infrastruktury, jako je veřejná doprava. Cenová dostupnost, přístupnost a bezpečnost udržitelné mobility a různých druhů dopravy, včetně soukromé a veřejné dopravy, jsou klíčem k zajištění toho, aby měli z ekologické transformace všichni prospěch a byli její součástí. V této souvislosti hraje významnou úlohu městská mobilita, což odráží i evropský rámec pro městskou mobilitu přijatý dne 14. prosince 2021.

(21)Celohospodářský přístup ke spravedlivé transformaci by měl podpořit politická opatření, a to na základě koordinace tvorby politik a posílení provozních kapacit na všech úrovních a ve všech příslušných oblastech politiky, přičemž by měl rovněž zajistit aktivní úlohu regionálních a místních orgánů, zapojení sociálních partnerů na všech úrovních a ve všech fázích, jakož i účinné a smysluplné zapojení občanské společnosti a zúčastněných stran. Taková koordinace a zapojení by mohly zajistit, aby byly zásady Zelené dohody pro Evropu týkající se spravedlnosti a solidarity od počátku začleněny do tvorby, provádění a monitorování politik, což by poskytlo základ pro širokou a dlouhodobou podporu inkluzivních politik podporujících ekologickou transformaci.

(22)Pro zavedení řádné sociální politiky a politiky trhu práce, které zajistí spravedlivou a inkluzivní transformaci, mají klíčový význam přesvědčivé faktické podklady. Za tímto účelem se prostřednictvím postupné harmonizace a jednotnosti definic, pojmů, klasifikací a metodik, zejména na základě doporučení Komise (EU) 2020/1563 týkajícího se energetické chudoby, usiluje o usnadnění posuzování a srovnatelnosti příslušných výstupů. Ke znalostní základně, z níž poté lze vycházet při politické i veřejné diskusi, přispívají rovněž další akce v oblasti výzkumu a inovací. Výměna informací s veřejností v celé její rozmanitosti a s klíčovými zúčastněnými stranami, například o výsledcích hodnocení, prognózování a monitorování, může přispět k tvorbě politik a angažovanosti.

(23)Vhodné podrobné a vysoce kvalitní údaje a ukazatele jsou zapotřebí zejména pro posouzení dopadů politik v oblasti změny klimatu na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i jejich distribučních dopadů. Tyto údaje a ukazatele nejsou v současné době plně k dispozici. Ačkoli bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti měření energetické chudoby, mohly by být například vypracovány ukazatele pro posouzení dopravní chudoby. Monitorování a hodnocení lze posílit řadou opatření zaměřených na ukazatele, srovnávací přehledy, jakož i na pilotní projekty malého rozsahu a experimentování s politikami. Opatření mohou vycházet ze stávajících srovnávacích přehledů, jako je srovnávací přehled sociálních ukazatelů a přehled ukazatelů Zelené dohody pro Evropu, které obsahují relevantní informace o konkrétních aspektech politik spravedlivé transformace, nebo z nich čerpat.

(24)Vzhledem ke značným investicím, které si ekologická transformace vyžádá, je v neposlední řadě obzvláště důležité zajistit optimální a účinné využívání veřejných a soukromých finančních prostředků a mobilizaci všech dostupných zdrojů a jejich účinné použití. Na úrovni Unie jsou příslušná opatření podporována z rozpočtu EU a nástroje NextGenerationEU. Budou prováděna v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, mechanismu pro spravedlivou transformaci, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU), ERASMUS+ a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), programu LIFE, programu Horizont Evropa, Modernizačního fondu, Sociálního fondu pro klimatická opatření a fondů v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Kromě toho Komise podporuje členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu tím, že jim poskytuje technické odborné znalosti přizpůsobené konkrétním potřebám pro navrhování a provádění reforem včetně těch, které podporují spravedlivý přechod k uhlíkové neutralitě.

(25)Evropský semestr je rámcem EU pro koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, a to i ve vztahu k hospodářsky a sociálně relevantním aspektům ekologické a digitální transformace. Tuto úlohu bude plnit i nadále ve fázi oživení a při prosazování souběžné transformace, která je strukturována podle čtyř rozměrů konkurenceschopné udržitelnosti a v souladu s cíli udržitelného rozvoje. V rámci evropského semestru bude Komise pečlivě sledovat socioekonomické výsledky a dopady a v případě potřeby navrhne cílená doporučení pro jednotlivé země, aby nikdo nezůstal opomenut. Prioritou bude doplňkovost s opatřeními podporovanými v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Monitorování tohoto doporučení bude proto probíhat v rámci evropského semestru na základě odpovídajících posouzení, hodnocení dopadů politik a stavu provádění pokynů uvedených v tomto doporučení.

(26)Kromě toho by členské státy měly z tohoto doporučení vycházet v rámci návrhu a konečné aktualizace svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2023, resp. 2024 v souladu s článkem 14 nařízení o správě a zvážit začlenění posouzení dopadů na zaměstnanost, jakož i sociálních a distribučních dopadů a aspektů spravedlivé transformace do všech pěti rozměrů energetické unie, a dále posílit politická opatření pro řešení těchto dopadů se zvláštním zaměřením na energetickou chudobu.

(27)Monitorování provádění tohoto doporučení může dále vycházet ze stávajících poznatků v kontextu zavedených procesů mnohostranného dohledu, zejména v rámci evropského semestru. Rada nebo Komise mohou v souladu s články 150 a 160 Smlouvy o fungování EU požádat Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu, aby v rámci svých příslušných pravomocí posoudily provádění tohoto doporučení na základě náležitých zpráv Komise a dalších nástrojů mnohostranného dohledu. V této souvislosti Komise rovněž pracuje na zlepšení dostupnosti údajů, aktualizaci, vývoji a používání rámců a metodických pokynů, mimo jiné pro měření energetické a dopravní chudoby a nerovností v oblasti životního prostředí a pro hodnocení účinnosti a skutečného dopadu politických opatření,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ: