CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 17.3.2014  
COM(2014) 155 final 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉ 
CENTRÁLNÍ BANCE, EVROPSKÉMU HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU 
VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Srovnávací p řehled EU o soudnictví z roku 2014 
 
 
 
 
2 
 1. Ú VOD  
Srovnávací p řehled EU o soudnictví z roku 2014 („srovnávací p řehled“) je p ředkládán v dob ě, 
kdy řada členských stát ů zahájila proces reformy svých systém ů soudnictví, aby je v zájmu 
občanů a podnik ů zefektivnily. Tyto reformy jsou pro EU velmi d ůležité a evropské orgány a 
zúčastněné strany je pe člivě sledují. 
Mezi klíčové složky efektivního systému soudnictví pat ří úroveň, nezávislost a ú činnost. 
Dobře fungující systémy soudnictví jsou d ůležitou strukturální podm ínkou, na jejímž základ ě 
členské státy provád ějí své politiky udržitelného r ůstu a sociální stability. Z t ěchto důvodů 
jsou vnitrostátní reformy soudnict ví od roku 2011 nedílnou sou částí strukturálních složek 
v členských státech, na n ěž se vztahují ekonomické ozdravné programy1. Zvýšení úrovn ě, 
nezávislosti a ú činnosti systém ů soudnictví je od roku 20122 také prioritou v evropském 
semestru, novém ro čním cyklu koordinace hospodá řských politik EU, což vyplývá z ro ční 
analýzy r ůstu 20143. Poskytováním objektivních údaj ů o fungování vnitrostátních systém ů 
soudnictví obohacuje srovnávací p řehled proces evropského semestru. P řispívá tak k 
odhalování problém ů, které si zasluhují zvláštní  pozornost, pokud jde o provád ění reforem.  
Přístup k efektivnímu systému soudnictví je zá kladním právem evropských demokracií a je 
uznán ústavními tradicemi spole čnými členským stát ům. Proto je právo na ú činnou právní 
ochranu zakotveno v Listin ě základních práv Evropské unie ( článek 47). Pokaždé, když 
vnitrostátní soud použije právní p ředpisy EU, koná jako „soud Uni e“ a musí zajistit efektivní 
soudní ochranu pro každého, pro ob čany a podniky, jejichž práva zaru čená v právu EU byla 
porušena. Ú činnost systém ů soudnictví má proto pro provád ění práva EU a posilování 
vzájemné d ůvěry zásadní význam. 
 
Co je srovnávací p řehled EU o soudnictví? 
Srovnávací p řehled EU o soudnictví je informa čním nástrojem, který má pomoci EU a členským 
státům zajistit ú činnější soudnictví na základ ě objektivních, spolehlivých a srovnatelných údaj ů o 
úrovni, nezávislosti a ú činnosti systém ů soudnictví všech členských stát ů.  
Přispívá k odhalení možných nedostatk ů, zlepšení a osv ědčených postup ů a jeho cílem je ukázat 
trendy ve fungování vnitrostátních soudních systém ů v průběhu času. Nepředstavuje obecný žeb říček 
hodnocení, ale poskytuje p řehled o fungování všech systém ů soudnictví na základ ě různých ukazatel ů, 
jež jsou ve spole čném zájmu všech členských stát ů.  
Srovnávací p řehled neprosazuje žádný konkrétní typ systému soudnictví.  Bez ohledu na model 
vnitrostátního systému soudnictví nebo právní  tradici, ve které je zakotven, pat ří rychlost, nezávislost, 
dostupnost a snadný p řístup k základním parametr ům účinného systému soudnictví. 
Srovnávací p řehled 2014 se zam ěřuje na sporné ob čanskoprávní, obchodní a správní v ěci s cílem 
pomoci členským stát ům v jejich úsilí o zlepšení podnikatelského prost ředí a překonání dluhové a 
finanční krize. Srovnávací p řehled je nástrojem, jenž se vyvíjí v dialogu s členskými státy a 
Evropským parlamentem a jehož cílem je ur čit hlavní parametry ú činného systému soudnictví. 
Evropský parlament vyzval Komisi, aby p ůsobnost srovnávací p řehledu postupn ě rozšiřovala. 
                                                            
1  V roce 2014 obsahují ekonomické ozdravné programy v Řecku, Portugalsku a na Kypru také podmínku 
provést reformu soudnictví. 
2  Sdělení Komise, Ro ční analýza r ůstu 2013, COM(2012) 750 final. 
3 Sdělení Komise, Ro ční analýza r ůstu 2014, COM(2013) 800 final. 
 
3 
 Jakým způsobem srovnávací p řehled EU o soudnictví obohacuje evropský semestr? 
Pokud ukazatele odhalí nedostatky, je t řeba vždy provést hlubší analýzu d ůvodů takového výsledku. 
Toto hodnocení jednotlivých zemí se provádí v rámci procesu evropského semestru formou 
dvoustranného dialogu s p říslušnými orgány a zú častněnými stranami. P řihlíží ke p řitom zvláštnostem 
právního systému a situaci dot čených členských stát ů. V konečném důsledku může Komise navrhnout 
Radě doporučení pro jednotlivé zem ě ohledně potřeby zlepšit systémy soudnictví4. 
Jaká je metodika srovnávacího p řehledu EU o soudnictví? 
Srovnávací p řehled vychází z r ůzných zdroj ů informací. V ětšinu kvantitativních údaj ů v současné 
době poskytuje Evropská komise pro efektivitu ju stice (CEPEJ) Rady Evropy, se kterou Komise 
uzavřela smlouvu na vypracování zvláštní studie5. Tyto údaje jsou z roku 2012 a poskytly je členské 
státy podle metodiky CEPEJ6. Studie obsahuje rovn ěž přehledy o jednotlivých zemích s bližšími 
informacemi, které je t řeba vedle číselných údaj ů zohlednit.  
Komise pro vypracování srovnávacího p řehledu 2014 využila i další zdroje informací, konkrétn ě 
Eurostat, Sv ětovou banku, Sv ětové hospodá řské fórum a Evropské justi ční sítě, zejména Evropskou 
síť rad pro justici, která poskytla odpov ědi na dotazník o nezávislosti soudc ů. Další údaje byly čerpány 
ze dvou pilotních oborových studií o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel 
spotřebitelského práva a práva hospodá řské soutěže7. 
 
Účinnost vnitrostátních systém ů soudnictví jako st rukturální složka r ůstu  
Vysoce kvalitní instituce, v četně účinných vnitrostátních systém ů soudnictví, jsou pro 
hospodářskou výkonnost rozhodujícím faktorem. B ěhem dluhové, finan ční a hospodá řské 
krize hrají klí čovou roli p ři obnově důvěry a podporování návratu k r ůstu. Předvídatelná, 
rychlá a vymahatelná soudní rozhodnutí jsou d ůležitými strukturálními složkami atraktivního 
podnikatelského prost ředí. Přispívají k zachování d ůvěry a stability b ěhem celého 
hospodářského cyklu, tj. p ři zakládání podnik ů, vymáhání smluv, p řilákání investic, 
vyrovnávání soukromých dluh ů nebo při ochraně majetku a dalších práv.  
Vliv vnitrostátních systém ů soudnictví na hospodá řství zdůrazňuje Mezinárodní m ěnový 
fond8, Evropská centrální banka9, OECD10, Světové ekonomické fórum11 i Světová banka12. 
Účinnost systém ů soudnictví vytvá ří v dané zemi pobídky k investicím13. Výzkumy prokazují, 
že existuje p římá souvislost mezi velikostí podnik ů a účinnými systémy soudnictví a menší 
                                                            
4  Důvody pro doporu čení pro jednotlivé zem ě Komise uvedla v pracovním dokumentu útvar ů Komise, viz 
internetová stránka: http://ec.europa.eu/europe2020/europe-2020-in-your-country/index_cs.htm  
5  Viz internetová stránka http://ec.europa.eu/justice/effec tive-justice/scoreboard/index_en.htm   
6  Ne všechny členské státy poskytly komisi CEPEJ údaje.  
7  Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel práva hospodá řské soutěže, vypracovaná 
ICF GHK, 2014. Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel spot řebitelského práva, 
vypracovaná St řediskem pro strategii a služby hodnocení LPP, 2014. Viz internetová stránka 
http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/scoreboard/index_en.htm  
8  MMF, „Fostering Growth in Europe Now“ (Podpo řit růst v Evrop ě nyní), 18. červen 2012.  
9 Viz internetová stránka http://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2013/html/sp130516.en.html  
10 Viz nap ř. „What makes civil justice effective?“ (Co činí civilní soudnictví efektivním?), politická sd ělení 
oddělení OECD pro ekonomiku, 18. června 2013, a „The Economics of Civil Justice: New Cross-Country 
Data and Empirics“, pracovní dokument odd ělení OECD pro ekonomiku č. 1060. 
11 Světové ekonomické fórum „The Global Competitiveness Report; 2013–2014“, dostupné na stránce: 
http://www3.weforum.org/docs/WEF_Global CompetitivenessReport_2013-14.pdf  
12 Viz internetová stránka http://www.doingbusiness.org/reports/global-
reports/~/media/GIAWB/Doing%20Business/Documents/Annual-Reports/English/DB14-Chapters/DB14-
Enforcing-contracts.pdf  
13 Viz Zpráva MMF o zemích č. 13/299. 
 
4 
 motivací investovat a zam ěstnávat v dob ě, kdy se ve fungování justice vyskytují nedostatky14. 
Zejména r ůst v inovativn ějších odvětvích, která jsou často založena na nehmotných aktivech, 
jako je právo duševního vlas tnictví, je závislý na dob ře fungujícím systému vymáhání práva15. 
Účinné systémy soudnictví rovn ěž podporují hospodá řskou sout ěž na trhu. Pokud systémy 
soudnictví zaru čují plnění smluv, jsou podniky odrazovány chovat se ve svých hospodá řských 
vztazích oportunisticky a snižují se transak ční náklady. Vždy ť důvěra v dob ře fungující 
systémy usnad ňuje podnikání. Nedostatky v systémech soudnictví vedou k vyšším výp ůjčním 
nákladům16. Věřitelé budou s v ětší pravd ěpodobností p ůjčovat své peníze, budou-li 
přesvědčeni, že jsou své p ůjčky schopni získat zp ět.  
Široká diskuse o ú činnosti systém ů soudnictví 
Předložení prvního vydání srovnávacího p řehledu přispělo k rozsáhlé vým ěně názorů o 
účinnosti vnitrostátních systém ů soudnictví v EU. Evropský parlament ve svém usnesení ze 
dne 4. února 2014 o srovnávacím p řehledu EU o soudnictví17 projevil o srovnávací p řehled 
velký zájem a vyzval Komisi, aby byl tento p řehled dále rozpracováván.  Poukázal na to, jak je 
důležité zajistit ú činné a nezávislé soudnictví, které m ůže přispět k hospodá řskému růstu v 
Evropě a podpo řit konkurenceschopnost, a zd ůraznil, že nezávislý a d ůvěryhodný systém 
soudnictví vybízí podniky k rozvoji a investicím na vnitrostátní a p řeshraniční úrovni. 
V Radě proběhla v prosinci na neformálním zas edání Rady pro spravedlnost a vnit řní věci 
výměna názor ů na aspekty evropské ho semestru 2014 souvise jící s justicí, v četně 
srovnávacího p řehledu 2013. Hlavní charakteristiky p říštího srovnávacího p řehledu EU o 
soudnictví 2014 p ředstavila Komise na zasedán í Rady pro spravedlnost a vnit řní věci v březnu 
2014. Rada a členské státy p řijaly dne 4. b řezna závěry o systémech ob čanskoprávního a 
obchodního soudnictví členských stát ů18. 
Účinnost vnitrostátních systém ů soudnictví a srovnávací p řehled 2013 byly projednávány 
rovněž během „Assises de la Justice“, konference na vysoké úrovni o formování politik v 
oblasti justice v Evrop ě na následující roky po řádané Evropskou komisí ve dnech 21. a 22. 
listopadu 2013 v Bruselu19. Zástupci justi čních orgán ů (např. nejvyšších soud ů, soudních rad a 
rad soudc ů) a odborník ů v oblasti práva (nap ř. advokát ů a soudních ú ředníků) projevili také 
zájem a p ředložili návrhy pro budoucí rozvoj srovnávacího p řehledu. Do diskuse p řispěly 
některé členské státy a poukázaly na aspekty met odiky, které by bylo možné dále vylepšit. P ři 
této příležitosti byl zve řejněn průzkum Eurobarometr20 o „spravedlnosti v Evropské unii“, 
který především zd ůraznil, že míra d ůvěry ve vnitrostátní systémy soudnictví v jednotlivých 
členských státech zna čně kolísá.  
Komise zahájila systema tický dialog s odborníky členských stát ů, aby podpo řila výměnu 
osvědčených postup ů v oblasti ú činnosti systém ů soudnictví a dalšího rozvoje srovnávacího 
přehledu. Od členských stát ů se požaduje, aby jmenovaly dv ě kontaktní osoby, jednu ze 
                                                            
14 Viz pracovní dokument banky Banco de España 1303; viz pracovní dokument banky Banca d'Italia 898; 
zpráva MMF o zemích č. 13/299 uvedená výše. 
15 Oddělení OECD pro ekonomiku uvedené výše.  
16 Zpráva MMF o zemích č. 13/299. 
17 Usnesení „o srovnávacím p řehledu EU o soudnictví – civilní a správní soudnictví v členských státech“. 
18 Pokud jde o Výbor region ů, předseda Komise pro ob čanství, správu, institucionální a vn ější věci (CIVEX) 
předložil řadu připomínek, ve kterých zd ůrazňuje význam ú činného soudnictví a r ůstu na místní a regionální 
úrovni. 
19 Informace o konferenci, projevech a písemných p říspěvcích viz http://ec.europa.eu/justice/events/assises-
justice-2013/index_en.htm   
20  Bleskový pr ůzkum Eurobarometr 385, Spravedlnost v EU, viz  
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_390_375_en.htm#385  
 
5 
 soudnictví a jednu z mini sterstva spravedlnosti.  Na prvních dvou sch ůzkách kontaktních osob 
se projednávala dostupnost údaj ů o fungování systém ů soudnictví a osv ědčené postupy p ři 
sběrů údajů.  
2. O PATŘENÍ NAVAZUJÍCÍ NA SROVNÁVACÍ P ŘEHLED EU O SOUDNICTVÍ 2013 
Zjištění vyplývající ze srovnávacího p řehledu 2013 pomohla, spolu se zvláštním hodnocením 
situace v členských státech, zformulovat doporu čení pro jednotlivé zem ě v oblasti soudnictví. 
Na návrh Komise Rada doporu čila deseti členským stát ům21, aby podle situace v dané zemi 
zvýšily nezávislost, úrove ň a/nebo ú činnost svých systém ů soudnictví nebo dále posílily své 
soudnictví. U šesti z t ěchto deseti členských stát ů bylo 22 již v roce 2012 zjišt ěno, že mají 
problémy s fungováním systému soudnictví.  
Tyto členské státy nyní p řijímají opat ření týkající se fungování soudnictví. Tato opat ření 
sahají od provozních opat ření, jako je modernizace správních postup ů u soudů, využívání 
nových informa čních technologií, rozvoj alternativního řešení spor ů, po více strukturální 
opatření, jako je restrukt uralizace soustavy soud ů nebo zjednodušení pravidel ob čanského 
práva procesního, která mohou vést ke zkrácení délky řízení. Intenzita a stav reforem se v 
jednotlivých členských státech liší. Zatímco v n ěkterých členských státech byla opat ření již 
přijata a jsou provád ěna, v jiných členských státech se nacházejí ješt ě v rané fázi. Srovnávací 
přehled uvádí údaje z roku 2012, a proto ješt ě nemůže zachycovat ú činky probíhajících 
reforem, což platí i v p řípadě členských stát ů, které již ambiciózní opat ření přijaly23. 
Zjištění vyplývající ze srovnávacího p řehledu pomáhají stanovit priority pro strukturální 
fondy EU. Z p ředchozích zkušeností vyplývá, že f ondy EU lze využít ke zvýšení ú činnosti 
systémů soudnictví. Nap říklad Estonsko využilo prost ředky ze strukturálních fond ů na vývoj 
                                                            
21  Doporu čení Rady (2013/C 217/03) ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Bulharska  na 
rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Bulharska na období 2012–2016 (viz odst. 5); 
Doporučení Rady (2013/C 217/20) ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Španělska na 
rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Špan ělska na období 2012–2016 (viz odst. 9); Doporu čení 
Rady (2013/C 217/10) ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2013 a 
stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Ma ďarska na období 2012–2016 (viz odst. 5); Doporu čení 
Rady (2013/C 217/11) ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2013 a 
stanovisko Rady k programu stability Itálie na období 2012-2017 (viz odst. 2); Doporu čení Rady (2013/C 
217/12) ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2013 a stanovisko Rady ke 
konvergen čnímu programu Lotyšska na období 2012–2016 (viz odst. 7); Doporu čení Rady (2013/C 217/15) 
ze dne 9. července 2013 k národnímu programu reforem Malty na rok 2013 a stanovisko Rady k programu 
stability Malty na období 2012-2016 (viz odst. 5); Doporu čení Rady (2013/C 217/16) ze dne 9. července 
2013 k národnímu programu reforem Polska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu 
Polska na období 2012–2016 (viz odst. 7); Doporu čení Rady (2013/C 217/17) ze dne 9. července 2013 k 
národnímu programu reforem Rumunska na rok 2013 a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu 
Rumunska na období 2012–2016 (viz odst. 7); Doporu čení Rady (2013/C 217/19) ze dne 9. července 2013 k 
národnímu programu reforem Slovinska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska na 
období 2012–2016 (viz odst. 7); Doporu čení Rady (2013/C 217/18) ze dne 9. července 2013 k národnímu 
programu reforem Slovenska na rok 2013 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska na období 
2012–2016 (viz odst. 6). K dispozici na adrese: http://eur-
lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:C:2013:217:SOM:CS:HTML   
22  BG, IT, LV, PL, SI, SK. 
23  Například Portugalsko po podpisu ekonomického ozdravného programu v roce 2011 p řijalo opat ření 
zaměřená na zlepšení ú činného a v časného pln ění smluv, restrukturalizaci systému soud ů a zabrán ění 
hromadění nevyřízených soudních p řípadů. Předběžné údaje za rok 2013 ukazují pozitivní vývoj, nap říklad 
pokud jde o míru vy řešených p řípadů týkajících se prosazování právních p ředpisů. 
 
6 
 nástrojů v oblasti e-justice a nyní pat ří mezi nejvysp ělejší země, co se týče využívání nástroj ů 
IKT pro řízení soud ů a komunikaci mezi soudy a stranami.  
Komise u dvanácti členských stát ů stanovila soudnictví za je dnu z oblastí, které mají být 
přednostně financovány v rámci víceletého finan čního rámce na období 2014–202024. Členské 
státy vypracovávají své st rategie využívání prost ředků EU na podporu strategie EU 2020 v 
tzv. „dohodách o partnerství“. T ěmito dohodami je možné zajistit odpovídající p říděly 
finančních prost ředků plně odrážejících význam, který se klade na zefektivn ění systém ů 
soudnictví. 
3. U KAZATELE SROVNÁVACÍHO P ŘEHLEDU EU O SOUDNICTVÍ 2014   
Účinnost systém ů soudnictví  
V roce 2014 zachovává srovnávací p řehled tytéž ukazatele související s ú činností řízení, které 
byly použity i v roce 2013: délku řízení, míru vy řešených p řípadů a počet projednávaných 
věcí. Kromě toho srovnávací p řehled v roce 2014 p ředkládá výsledky dvou pilotních studií25 
zaměřených na poskytování p řesnějších údaj ů o délce soudních řízení v souvislosti s právem 
hospodářské soutěže a spotřebitelským právem, vyjád řené průměrným počtem dní. Ú činnost 
systémů soudnictví v t ěchto dvou oblastech má význam pro hospodá řství. Odhaduje se 
například, že negativní dopa d všech tvrdých kartel ů na blaho spot řebitelů vyjádřený jako 
podíl hrubého domácího produktu EU, dosahuje 0,20 % až 0,55 % HDP EU z roku 201126. 
Totéž platí pro spot řebitelské právo, které je pro ekonomiku stejn ě důležité, nebo ť konečná 
spotřeba domácností p ředstavuje 56 % HDP27. 
Úroveň systémů soudnictví 
Pokud jde o úrove ň systémů soudnictví, používají se pro srovnávací p řehled 2014 stejné 
ukazatele jako v roce 2013. Vyzdvihují se ur čité faktory, které mohou zlepšit úrove ň 
soudnictví, nap ř. odborné vzd ělávání, monitorování a hodnocení činností soud ů, rozpočet, 
lidské zdroje a dostupnost systém ů informační a komunika ční technologie (IKT) pro soudy 
(které zejména usnad ňují vztah mezi ú častníky řízení a soudy) a dostupnost metod 
alternativního řešení spor ů, které stranám umož ňují nalézt jiné metody řešení jejich spor ů. 
Srovnávací p řehled 2014 navíc poskytuje podrobn ější údaje o odborném vzd ělávání v oblasti 
práva EU, využívání pr ůzkumů spokojenosti, rozpo čtu pro soudy a po čtu soudců. 
Nezávislost soudnictví 
Srovnávací p řehled podává údaje o vnímání nezávislost i systému soudnictví, jak je poskytuje 
Světové ekonomické fórum (WEF) ve své výro ční Zprávě o globální konkurenceschopnosti.  
                                                            
24 BG, CZ, EL, HR, IT, LV, LT, HU, PL, RO, SI a SK. Postoje útvar ů Komise k p řípravě dohod o partnerství a 
programům pro tyto zem ě viz: http://ec.europa.eu/regional_policy/what/future/program/index_cs.cfm   
25  Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel práva hospodá řské soutěže, vypracovaná 
ICF GHK, 2014. Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel spot řebitelského práva, 
vypracovaná St řediskem pro strategii a služby hodnocení LPP, 2014. 
26  Pracovní dokument útvar ů Komise, Shrnutí posouzení dopad ů, Žaloby o náhradu škody zp ůsobené 
porušením antimonopolních pravidel EU, Pr ůvodní dokument k návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a 
Rady o ur čitých pravidlech upravujících žaloby o náhradu škody podle vnitrostátního práva v p řípadě 
porušení právních p ředpisů členských stát ů a Evropské unie v oblasti hospodá řské soutěže, 11. června 2013, 
SWD(2013) 203 (odstavec 65). 
27  Pracovní dokument útvar ů Komise, Posílení pravomocí spot řebitelů v Evropské unii, 7. dubna 2011, 
SEK(2011) 469, (odstavec 2). 
 
7 
 I když je vnímání nezávislosti d ůležité, nebo ť může ovlivnit investi ční rozhodnutí, d ůležitější 
je, že nezávislost soudnictví je v systému soudnictví ú činně chráněna právními zárukami. Jak 
bylo oznámeno ve srovnávacím p řehledu za rok 2013, Komise zahájila spolupráci v oblasti 
strukturální nezávislosti s oudnictví s Evropskými justi čními sítěmi, zejména s Evropskou sítí 
rad pro justici. V p říloze srovnávacího p řehledu 2014 se p ředkládá první obecný srovnávací 
přehled právních záruk týkajících se ochrany st rukturální nezávislosti soudnictví v právních 
systémech členských stát ů.  
4. K LÍČOVÁ ZJIŠT ĚNÍ SROVNÁVACÍHO P ŘEHLEDU EU O SOUDNICTVÍ 2014 
4.1 Účinnost systém ů soudnictví 
Odložená spravedlnost znamená odep řenou spravedlnost. Rychlá  rozhodnutí mají pro podniky 
a investory zásadní význam. Spole čnosti při rozhodování o investicích zvažují riziko, že se 
octnou v obchodních, pracovních nebo da ňových sporech nebo úpadku. Ú činnost, s jakou 
systém soudnictví dané členského státu spor vy řizuje, je tedy velmi d ůležitá. Nap říklad právní 
vymáhání smlouvy o dodávce ne bo poskytování služeb se s prodlužující se délkou soudního 
sporu velmi prodražuje a po uplynutí ur čité doby dokonce ztrácí smysl, protože 
pravděpodobnost, že budou peníze z plat eb a penále získány zp ět, se zmenšuje.  
4.1.1 Délka řízení 
Délkou řízení se rozumí doba (ve dnech) pot řebná pro vy řešení věci u soudu, tj. doba, kterou 
soud potřebuje pro vydání rozhodnutí v prvním stupni. Ukazatelem „dispozi čního času“ je 
počet nevyřešených v ěcí dělený počtem vyřešených v ěcí na konci roku vynásobený 365 
dny28. 
S výjimkou obrázk ů 4, 11 a 12 se všechny údaje týkají řízení v prvním stupni. I když mohou 
mít různé opravné prost ředky velký vliv na délku řízení, úrove ň a účinnost systému 
soudnictví by se m ěla odrážet již v prvním st upni, protože první stupe ň je povinným krokem 
pro každého, kdo se obrací na soud.  
                                                            
28  Délka řízení, míra vy řešených p řípadů a počet projednávaných v ěcí jsou standardními ukazateli podle 
CEPEJ. Jejich definice a vzájemný vztah jsou k dispozici na 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
 
8 
 Obrázek 1: Doba pot řebná k vy řešení občanskoprávních, obchodních, správních a 
ostatních v ěcí* (první stupe ň / ve dnech) (zdroj: studie CEPEJ29) 
020040060080010001200
DK EE LT PL AT BG NL FI SI CZ HR SE LV SK FR IT CY EL MT PT HU DE RO LU ES BE IE UK2010
 2012
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
* Podle metodiky CEPEJ tento obrázek zahrnuje všechny ob čanskoprávní a obchodní sporné a nesporné v ěci, 
výkon rozhodnutí, v ěci katastru nemovitostí a v ěci správního práva (sporné nebo nesporné) a jiné než trestní 
věci. 
Obrázek 2: Doba pot řebná k vy řešení sporných ob čanskoprávních a obchodních v ěcí* 
(první stupe ň / ve dnech) (zdroj: studie CEPEJ)   
0100200300400500600700800900
LT LU HU AT DK EE CZ SE DE RO PL LV ES FR FI PT SI SK HR EL IT MT CY BE BG IE NL UK2010
 2012
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
*Sporné ob čanskoprávní (a obchodní) v ěci se podle metodiky CEPEJ týkají spor ů mezi stranami, nap říklad 
sporů ohledně smluv. Oproti tomu nesporné ob čanskoprávní (a obchodní) v ěci se týkají nenapadených řízení, 
například nenapadených platebních rozkaz ů. Obchodní v ěci řeší v některých zemích zvláštní obchodní soudy, 
v jiných zemích obecné (ob čanskoprávní) soudy.  
                                                            
29  Zpráva o fungování systém ů soudnictví v členských státech EU, vypracovaná pro Komisi sekretariátem 
CEPEJ.  Ve všech grafech se porovnávají údaje za rok 2010 s údaji za rok 2012, pokud jsou k dispozici. 
Údaje za rok 2010 obsahují aktua lizace, které komise CEPEJ po zve řejnění studie pro rok 2013 p ředala 
Komisi.  
 
 
9 
 Obrázek 3: Doba pot řebná k vy řešení správních v ěcí* (první stupe ň / ve dnech) (zdroj: 
studie CEPEJ)   
050010001500200025003000
EE PL SE LT HU BG NL SI FI RO LV FR ES DE HR SK CY MT EL LU BE CZ DK IE IT AT PT UK2010
 2012
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
*Věci správního práva se podl e metodiky CEPEJ týkají spor ů mezi ob čany a místními, 
regionálními nebo vnitrostátními orgány.  Věci správního práva řeší v některých zemích zvláštní správní 
soudy, v jiných zemích obecné (ob čanskoprávní) soudy. 
Obrázek 4: Délka insolven čního řízení * (v letech) (zdroj: Sv ětová banka: Doing 
Business) 
0,00,51,01,52,02,53,03,54,04,5
IE BE FI DK UK AT NL DE CY ES LV IT FR LT HU LU PT SE SI CZ EE MT PL HR BG RO EL SKPrůzkum z června 2010
 Průzkum z června 2013 
*Čas potřebný k tomu, aby v ěřitelé získali zp ět svůj úvěr. Období se po čítá od okamžiku selhání dlužníka do 
zaplacení části nebo celé částky dluhu bance. Zohled ňuje možné odkládací taktiky stran jako zdržovací opravné 
prostředky nebo žádosti o prodloužení lh ůty. Údaje jsou shromážd ěny z odpov ědí místních insolven čních 
pracovník ů na dotazník a jsou ov ěřeny studií o zákonech a p ředpisech; údaje pocházejí i z ve řejně dostupných 
informací o úpadkových systémech. 
4.1.2 Míra vy řešených p řípadů  
Míra vyřešených p řípadů je podílem po čtu vyřešených v ěcí a počtu nově přicházejících v ěcí. 
Je měřítkem toho, zda je soud schopen vy řizovat nov ě přicházející v ěci. Délka řízení je 
spojena s po čtem věcí, které jsou soudy schopné vy řešit, tedy „mírou vy řešených p řípadů“, a 
s počtem věcí, které se ješt ě musí vy řešit, tedy „projednávanými v ěcmi“. Je-li míra 
vyřešených p řípadů přibližně 100 % nebo vyšší, znamená to, že soudy jsou schopny uzav řít 
nejméně tolik věcí, kolik jich nov ě přichází. Je-li míra vy řešených p řípadů nižší než 100 %, 
znamená to, že soudy uzav řou méně věcí, než je po čet nově přicházejících v ěcí; výsledkem je, 
 
10 
 že na konci roku se po čet nevyřešených v ěcí přičte k projednávaným v ěcem. Pokud tato 
situace přetrvává několik let, m ůže naznačovat, že existuje systémov ější problém; hromadí se 
nevyřízené věci, čímž se zvyšuje pracovní zatížení soud ů a prodlužuje délka řízení. 
Obrázek 5: Míra vy řešených ob čanskoprávních, obchodních, správních a ostatních v ěcí 
(první stupe ň / v % – hodnoty vy šší než 100 % nazna čují, že je uzav řeno více v ěcí než 
nově přicházejících, zatímco hodn oty nižší než 100 % nazna čují, že se uzav řelo méně 
věcí než nov ě přicházejících) (zdroj: studie CEPEJ)   
 
Obrázek 6: Míra vy řešených sporných ob čanskoprávních a obchodních v ěcí* (první 
stupeň / v %) (zdroj: studie CEPEJ) 
 
 
 
 
11 
 Obrázek 7: Míra vy řešených správních v ěcí* (první stupe ň / v %) (zdroj: studie CEPEJ)   
 
 
4.1.3 Projednávané v ěci 
Počtem projednávaných v ěcí se rozumí po čet věcí, které zbývá vy řešit na konci ur čitého 
období. Po čet projednávaných v ěcí má dopad na dispozi ční čas. Aby se délka řízení zkrátila, 
je třeba snížit po čet projednávaných v ěcí. 
 
Obrázek 8: Po čet projednávaných ob čanskoprávních, obchodních, správních a ostatních 
věcí (první stupe ň / na 100 obyvatel) (zdroj: studie CEPEJ) 
 
 
Obrázek 9: Po čet projednávaných sporných ob čanskoprávních a obchodních v ěcí (první 
stupeň / na 100 obyvatel) (zdroj: studie CEPEJ)   
 
12 
 
 
 
Obrázek 10: Po čet projednávaných správních v ěcí (první stupe ň / na 100 obyvatel) 
(zdroj: studie CEPEJ) 
 
 
 
 
13 
  
4.1.4. Výsledky pilotních oborových studií 
Výsledky pilotních oborových studií týkající se délky řízení v oblasti práva hospodá řské 
soutěže a spotřebitelského práva uvád ějí průměrný počet dní pot řebných k p řijetí rozhodnutí v 
těchto dvou specifických oblastech. Pr ůměrná délka ve dnech se uvádí pro v ěci v prvním, 
druhém a (pokud je to relevantní) t řetím stupni, pokud jsou tyto informace k dispozici. 
Vzhledem k odlišným zp ůsobům předkládání údaj ů pro tyto stupn ě jsou členské státy řazeny 
abecedně v jejich p ůvodním jazyce. 
Průměrná doba pot řebná pro soudní p řezkum ve v ěcech práva hospodá řské soutěže uvedená 
níže se zdá být obecn ě delší než pr ůměrná délka ob čanskoprávních, obchodních, správních a 
jiných v ěcí znázorn ěná na obrázku 1. D ůvodem m ůže být složitost tohoto typu 
specializovaného sporu. Z obrázku níže je rovn ěž patrné, že v n ěkolika členských státech byly 
zaznamenány zna čné rozdíly v délce prvního, druhého (a pokud k n ěmu dojde) t řetího stupn ě 
soudního p řezkumu. 
Obrázek 11: Pr ůměrná délka řízení u soudu - správní žaloby proti rozhodnutím vnitrostátních 
orgánů pro hospodá řskou sout ěž uplatňujícím články 101 a 102 SFEU * (ve dnech) (zdroj: 
pilotní oborová studie30) 
020040060080010001200140016001800
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
 První stupe ň
 Druhý stupe ň
 Třetí stupe ň
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
 
*Délka řízení byla vypo čítána na základ ě studie, která se snažila zjistit všechny p řípady správních žalob proti 
rozhodnutím vnitrostátních orgán ů pro hospodá řskou sout ěž uplatňujícím články 101 a 102 Smlouvy o fungování 
Evropské unie, u nichž bylo soudní rozhodnutí ve v ěci vydáno v letech 2008 až 2013. Údaje jsou uvedeny pro první a 
druhý stupe ň, a pokud to bylo relevantní, i pro t řetí stupeň. 
                                                            
30  Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel práva hospodá řské soutěže, vypracovaná 
ICF GHK, viz: http://ec.europa.eu/justice/effectiv e-justice/scoreboard/index_en.htm .  
 
14 
  
Obrázek 12: Pr ůměrná délka řízení ve v ěcech spot řebitelského práva * (ve dnech) (zdroj: pilotní 
oborová studie31)  
I když se pr ůměrná délka řízení zdá být vyšší než v p řípadě sporných ob čanskoprávních a 
obchodních v ěcí uvedených na obrázku 2, je t řeba vzít v úvahu skute čnost, že délka řízení 
byla vypo čítána na základ ě zveřejněných případů spotřebitelských spor ů, které bývají 
složitější. Graf rovn ěž potvrzuje, že řada členských stát ů uvádí výrazn ě odlišné pr ůměrné 
délky řízení, pokud jde o první, druhý a t řetí stupeň spotřebitelských spor ů.  
020040060080010001200140016001800
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES** FR HR IT CY* LV LT LU HU MT* NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK***
První stupe ň
 Druhý stupe ň
 Třetí stupe ň
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
*Délka řízení byla vypo čítána na základ ě vzorků případů týkajících se uplat ňování směrnice o nep řiměřených podmínkách ve 
spotřebitelských smlouvách, sm ěrnice o prodeji na dálku, sm ěrnice o prodeji spot řebitelům a zárukách, sm ěrnice o nekalých 
obchodních praktikách a odpovída jících vnitrostátních provád ěcích předpisů, kde byla rozhodnutí vydána v letech 2008 až 
2013. Jelikož se velikost vzorku lišila v závislosti na dostupnosti zve řejněných rozhodnutí, je t řeba k údaj ům přistupovat 
zdrženlivě32. 
                                                            
31  Studie o fungování vnitrostátních soud ů při uplatňování pravidel spot řebitelského práva, vypracovaná 
Střediskem pro strategii a služby hodnocení LPP, viz: http://ec.europa.eu/justice/effective-
justice/scoreboard/index_en.htm . 
32  Pro některé členské státy (*) je uvedena jen délka řízení v posledním stupni, jelikož pro ostatní stupn ě nebyly 
k dispozici údaje. U ES (**) se pr ůměrná délka řízení ve t řetím stupni v roce 2008 výrazn ě liší od délky 
řízení v roce 2012: v roce 2008 trvalo více než 2 600 dní a v roce 2012 se výrazn ě snížilo na p řibližně 1 000 
dní. V UK (***) se údaje týkají Anglie a Walesu a uvád ějí průměrnou délku řízení v prvním stupni u soud ů 
hrabství (county court). 
 
15 
  
 
 
¾ Závěry o účinnosti systém ů soudnictví 
 
• Ze srovnávacího p řehledu vyplývá, že n ěkteré členské státy i nadále čelí 
specifickým problém ům, pokud jde o ú činnost jejich systém ů soudnictví, nap ř. 
problému dlouhých řízení v prvním stupni a nízké míry vy řešených p řípadů 
nebo velkého po čtu projednávaných v ěcí. Tyto členské státy byly již zmín ěny v 
evropském semestru 2013 a ekonomic kých ozdravných programech a v 
současnosti stanovují, p řijímají nebo provád ějí opatření pro zlepšení fungování 
svých systém ů soudnictví. Údaje potvrzují, jak je d ůležité důsledně provádět 
všechny nezbytné reformy a odhodlan ě v tomto úsilí pokra čovat.  
• U několika členských stát ů číselné údaje prokazují prodloužení délky řízení. 
Důvody se mohou lišit. Nap říklad na fungování systému soudnictví u zemí 
zvláště dotčených dluhovou, finan ční a hospodá řskou krizí m ěl dopad nár ůst 
počtu nově napadajících v ěcí33.  
• Účinek ambiciózních reforem, které ur čité členské státy v nedávné dob ě přijaly, 
se ještě nemohl projevit, nebo ť údaje pochází z roku 2012. Provád ění a 
využívání výhod strukturálních reforem so udnictví, zejména v ze mích, v nichž se 
uskutečňují ekonomické ozdravné programy34, potřebuje čas. Vzhledem k tomu, 
že srovnávací p řehled je sestavován pravideln ě, mohly by se tyto reformy 
projevit v budoucích srovnávacích p řehledech. 
 
                                                            
33  Například v EL se po čet nově napadajících sporných ob čanskoprávních a obchodních v ěcí v letech 2010 až 
2012 zvýšil o 42 %. 
34  Viz poznámka pod čarou 23. 
 
16 
  
4.2. Úrove ň systémů soudnictví 
Účinné soudnictví p ředpokládá kvalitu b ěhem celého trvání soudního řízení. Špatná úrove ň 
soudních rozhodnutí m ůže zvýšit rizika podnikání pro velké spole čnosti i malé a st řední 
podniky a m ůže negativn ě ovlivnit rozhodování spot řebitelů. Určité ukazatele vstup ů, jako je 
odborná výše vzd ělávání, monitorování a hodnocení činností, dostupnost systém ů IKT a 
metod alternativního řešení spor ů a rozpočtové a lidské zdroje mohou p řispívat ke zlepšování 
úrovně systémů soudnictví. 
4.2.1 Monitorování a hodnocení pomáhá zkracovat délku řízení 
Stanovení politik jakosti a hodnocení činností soud ů jsou nástroji ke zlepšení p řístupu ke 
spravedlnosti, zvýšení d ůvěry v soudnictví, p ředvídatelnosti a rychlosti soudních rozhodnutí, 
a tudíž obecn ě ke zvýšení úrovn ě soudnictví. Tyto nástroje mohou spo čívat ve sledování 
každodenní činnosti soud ů na základ ě sběru údajů nebo hodnocení výkonu systému 
soudnictví použitím ukazatel ů nebo zavedením systém ů kvality u soud ů. Pokud nedochází ke 
spolehlivému monitorování a hodnocení, m ůže být nesnadné zlepš ovat fungování systému 
soudnictví. Efektivní časová organizace soudních v ěcí předpokládá, že se soudy, soudnictví a 
všichni koncoví uživat elé justice mohou info rmovat o fungování soud ů prostřednictvím 
systému pravidelného monitorování. 
Údaje ve sloupcových grafech o faktorech kvality jsou z roku 2012, nebo ť vycházejí z 
popisných ukazatel ů, které obvykle z ůstávají stabilní. Rozdíly od p ředchozích p řehledů mezi 
určitými členskými státy jsou vysv ětleny jednotliv ě. Pro členské státy na pravé stran ě grafů, u 
kterých nejsou hodnoty uvedeny, nebyly údaje k dispozici. Pokud ukazatele v n ěkterých 
členských státech neexistují nebo nejsou možné, je to výslovn ě uvedeno na pravé stran ě grafu. 
Obrázek 13: Dostupnost monitorování činností soud ů v roce 2012* (zdroj: studie 
CEPEJ)  
DK EE ES FR LV LT HU AT PL RO SI BE BG DE EL HR IT CY NL PT SK FI CZ MT SE IE LU UK
Výroční zpráva o činnosti
 Počet nových v ěcí
 Počet rozhodnutí
Počet odložených v ěcí
 Délka řízení (lhůty)
 Další prvky
Ž
Á
D
NÉ
Ú
DA
J
E
 
*CY, EL (výro ční zprávy o činnosti) a SI (jiné prvky monitorování) vykazují rostoucí dostupno st monitorovacích 
nástrojů a SK (žádná výro ční zpráva o činnosti, nebo ť jednotlivé soudy musí  zasílat statistické údaje ministerstvu 
spravedlnosti, které je zve řejňuje za celé soudnictví) vykazu je klesající dostupnost. 
 
 
17 
 Obrázek 14: Dostupnost hodnocení činností soud ů v roce 2012* (zdroj: studie CEPEJ)   
EL ES FR NL SI SK EE HR HU PL FI CZ DK DE IT LV LT AT PT RO SE BG IE CY MT BE LU UK
Specializovaní soudní zam ěstnanci pov ěření politikou kvality a/nebo systémy kvality
Stanovené normy kvality
Systém pravidelného hodnocení
Ukazatele úrovn ě a účinnostiŽÁDNÉ
Ž
Á
D
NÉ
Ú
D
A
JE
 
*EE, HU a SI vykazují ro stoucí dostupnost t ěchto nástroj ů a LV klesající dostupnost. 
 
Obrázek 15: Pr ůzkumy provedené mezi osobami, kte ří přicházejí se soudy do styku, 
nebo právníky v roce 2012* (zdroj: studie CEPEJ) 
Průzkumy provedené mezi právníky, kte ří pracují u soud ů, a/nebo osobami, které p řicházejí 
se soudy do styku, mohou o úrovn i systému soudnictví poskytovat d ůležité informace. Byl 
zaveden dodate čný ukazatel, který by zohled ňoval jednotlivé cílové s kupiny a rozsah, v jakém 
jsou podobné pr ůzkumy využívány v členských státech. 
DK DE IE NL AT RO SE SI EE ES LV LT FI BE IT HU FR PL PT BG CZ EL HR CY LU MT SK UK
Průzkumy provedené mezi osobami, které p řicházejí se soudy do styku
Průzkumy zam ěřené na ú častníky řízení
Průzkumy zam ěřené na advokáty
Průzkumy zam ěřené na státní zástupce
Průzkumy zam ěřené na soudní zam ěstnance
ŽÁDNÉ PR ŮZKUMY
Ž
Á
DNÉ
Ú
D
A
JE
 
Průzkumy se zam ěřovaly na osoby, které byly podle metodiky CEPEJ v p římém styku se soudy (právníci, 
účastníci řízení a další osoby, nap ř. svědkové, znalci, tlumo čníci atd.). 
 
 
18 
 4.2.2 Systémy informa ční a komunika ční technologie pomáhají zkrátit délku řízení a 
usnadňují přístup ke spravedlnosti 
Systémy IKT pro registraci a správu v ěcí jsou nepostradatelnými nástroji, které mají soudy 
k dispozici pro efektivní časovou organizaci v ěcí, protože p řispívají k rychlejšímu projednání 
věci, a tím zkracují celkovou délku řízení35. 
 
Obrázek 16: Systémy IKT pro registraci a správu v ěcí (vážený ukazatel – minimum = 0, 
maximum = 4)36 (zdroj: studie CEPEJ)  
 
Obrázek 17: Elektronická komunikace mezi soudy a ú častníky řízení (vážený ukazatel – 
minimum = 0, maximum = 4) (zdroj: studie CEPEJ)  
 
Systémy IKT pro komunikaci mezi soudy a ú častníky řízení (nap ř. elektronické podávání 
nároků) mohou pomoci omezit zpožd ění a náklady pro ob čany a podniky usnadn ěním 
přístupu ke spravedlnosti. Systémy IKT sehrávají také stále významn ější úlohu p ři 
přeshraniční spolupráci mezi justi čními orgány, a usnad ňují tak provád ění právních p ředpisů 
EU. 
                                                            
35  CY, IE a SI komisi CEPEJ uvedly, že n ěkteré otázky týkající se IKT vykládaly jinak než v roce 2010. Tím se 
vysvětluje, proč hodnoty n ěkterých ukazatel ů IKT jsou v roce 2012 nižší než v roce 2010. 
36  Obrázky 16 a 17 ukazují sl ožené ukazatele sestavené z n ěkolika ukazatel ů IKT, kde každý m ěří dostupnost 
těchto systém ů od 0 do 4 (0 = dostupné u 0 % soud ů; 4 = dostupné u 100 % soud ů). 
 
19 
  
 
20 
  
Obrázek 18: Elektronické zpracování drobných nárok ů (0 = dostupné u 0 % soud ů; 4 = 
dostupné u 100 % soud ů) (zdroj: studie CEPEJ)  
 
*Pojem „drobné nároky“ ozna čuje občanskoprávní v ěc, kde je pen ěžitá hodnota nároku relativn ě nízká. 
Význam tohoto pojmu se v jednotlivých členských státech liší a ve studii C EPEJ je tak použita pro každý členský 
stát národní definice. 
Obrázek 19: Elektronické zpracování vymáh ání nesporných pohledávek (0 = dostupné 
u 0 % soud ů; 4 = dostupné u 100 % soud ů) (zdroj: studie CEPEJ) 
 
Obrázek 20: Elektronické podávání nárok ů (0 = dostupné u 0 % soud ů; 4 = dostupné u 
100 % soud ů) (zdroj: studie CEPEJ)  
 
 
21 
  
4.2.3 Metody alternativního řešení spor ů mohou pomoci omezit pracovní zát ěž soudů 
Efektivní mediace a dalš í metody alternativního řešení spor ů rozšiřují možnosti ob čanů a 
podniků urovnat spory a p řispívají ke kultu ře pokojného řešení spor ů. Zájem o tyto metody 
potvrzuje také pr ůzkum Eurobarometru, z n ěhož vyplývá, že 89 % respondent ů by usilovalo o 
mimosoudní dohodu, zatímco 8 % respondent ů prohlásilo, že by v každém p řípadě šli k 
soudu37. Alternativní řešení spor ů rovněž přispívá k lepšímu fungování soud ů. Metody 
alternativního řešení spor ů usnadňují dobrovolné řešení spor ů mezi stranami v rané fázi, a 
snižují tak po čet projednávaných v ěcí. Mohou mít kladný dopad na pracovní zát ěž soudů, 
které pak mohou snadn ěji dodržovat p řijatelné lh ůty.  
Obrázek 21: Dostupnost metod alternativního řešení spor ů v roce 2012* (zdroj: studie 
CEPEJ) 
BE DE EE IE EL ES FR HR IT LT LU HU MT PL PT RO SI SK FI SE BG DK CY NL AT LV CZ UK
Soudní mediace
 Mimosoudní mediace
 Rozhodčí řízení
 Smírčí řízení
Ž
Á
D
NÉ
Ú
D
A
JE
 
*Ohledně dostupnosti alternativního řešení spor ů nebyly zaznamenány tém ěř žádné zm ěny. Dostupnost se 
zřejmě zvýšila na CY a snížila v LV, kde probíhá první fáze vytvá ření nového právního základu pro mediaci a 
střediska pro mediaci. 
 
 4.2.4 Podpora odborného vzd ělávání soudc ů může pomoci zlepšit ú činnost soudnictví 
Vzdělávání soudc ů je důležitým prvkem kvality soudních rozhodnutí. Byl zaveden nový 
ukazatel, jenž by poskytoval informace o skute čném procentním podílu soudc ů, kteří se trvale 
účastní dalšího vzd ělávání v oblasti práva EU nebo práva jiného členského státu. 
                                                            
37  Bleskový pr ůzkum Eurobarometru 385, listopad 2013, k dispozici na adrese: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_385_en.pdf  
 
 
22 
 Obrázek 22: Povinné odborné vzd ělávání soudc ů v roce 2012* (zdroj: studie CEPEJ)  
IE EL FR LT EE ES NL BE LV HU PL PT RO SI BG CZ DK DE HR IT LU AT SK CY MT FI SE UK
Profesní p říprava na pracovišti k využívání po čítačových za řízení u soudu
Profesní p říprava na pracovišti pro řídicí soudní funkce
Profesní p říprava na pracovišti pro specializované soudní funkce
Obecná profesní p říprava na pracovišti
Počáteční vzdělávání
ŽÁDNÁ
Ž
Á
D
NÉ
Ú
D
A
JE
 
*EL, HU a LT v porovnání s rokem 2010 zvýšily po čet kategorií povinného vzd ělávání, zatímco v LU, SE a RO 
se některé dříve povinné kategorie zm ěnily na dobrovolné. 
 
Obrázek 23: Ú čast soudc ů na dalším vzd ělávání v oblasti práva EU nebo práva jiného 
členského státu (jak o % z celkového po čtu soudců)* (zdroj: Evropská komise, Evropské 
justiční vzdělávání, 201238) 
0%20%40%60%80%100%120%140%
IE SI NL UK
  (EN+
  WL)SE IT EE DK FI AT HR LT PT CY SK LU PL BG HU LV BE EL RO ES FR DE CZ MT UK
   (SC+
 NI)
Procento soudc ů účastnících se dalšího…
Ž
ÁDN
É
Ú
D
A
J
E
 
*Členské státy v n ěkolika případech uvád ěly poměr účastníků vůči skutečným členům právnické profese vyšší než 
100 %, což znamená, že se ú častníci zú častnili více než jedné vzd ělávací akce o právu EU. N ěkteré výjime čně 
vysoké údaje mohou nazna čovat, že se poskytnuté údaje týkají vzd ělávání ve všech oblastech a nikoli jen v 
oblasti práva EU.  
 
 
                                                            
38 Studie je k dispozici na adrese: 
http://ec.europa.eu/justice/criminal/files/european_judicial_training_annual_report_2012.pdf   
 
23 
  
4.2.5 Zdroje 
Obrázek 24: Rozpo čet soudů* (v EUR na obyvatele)* (zdroj: studie CEPEJ) 
020406080100120140160
LU DE AT BE SI SE FR NL IT FI DK PT EL HR PL CY CZ HU SK MT ES IE EE LV LT BG RO UK2010
 2012
Ž
Á
DN
É
Ú
DAJE
 
* Obrázek 24 ukazuje schválený ro ční rozpočet přidělený na fungování všech soud ů, bez ohledu na to, z jakého 
zdroje prost ředky pocházejí (vnitrostátní nebo regionální) a jak jsou vysoké. Nep řihlíží ke ú řadům státního 
zastupitelství (krom ě BE, DE, EL, ES (za rok 2010), FR, LU a AT), ani k právní pomoci (krom ě BE, ES (za rok 
2010) a AT).39 
Obrázek 25: Celkové vládní výdaje na „soud y“* (v EUR na obyvatele) (zdroj: Eurostat) 
Tento dodate čný ukazatel týkající se zdroj ů vychází z údaj ů Eurostatu o vládních výdajích. 
Uvádí skute čné výdaje a dopl ňuje existující ukazatel o prost ředcích přidělených soud ům. 
Porovnávají se roky 2010, 2011 a 2012. 
020406080100120140160180200
LU UK DE SE NL AT FI SI DK IT IE FR MT PT EL PL CZ LV HU BG CY LT EE RO ES BE HR SK2010 2011
 2012
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
 
*Zatímco obrázek 24 ukazuje schválený ro ční rozpočet přidělený na fungování všech soud ů, bez ohledu na zdroj 
a výši tohoto rozpo čtu (vnitrostátní nebo regionální), obrázek 25 p ředstavuje celkové (skute čné) vládní výdaje na 
soudy (údaje z národních ú čtů, klasifikace funkcí vládních institucí, skupina 03.3). Obrázek 25 zahrnuje rovn ěž 
probační systémy a právní pomoc.40 
Obrázek 26: Celkové vládní výdaje na soudy jako procento HDP (zdroj: Eurostat)41 
                                                            
39  Na obrázku 24 odráží výrazný pokles v p řípadě ES skute čnost, že údaje od autonomních oblastí a Rady pro 
soudnictví nebyly zahrnuty mezi údaje za rok 2012. 
40  Následující údaje jsou p ředběžné: BG, EL a HU za všechny  roky, SE za rok 2012. 
41  Následující údaje jsou p ředběžné: BG, EL a HU za všechny  roky, SE za rok 2012. 
 
24 
 
00,10,20,30,40,50,60,70,8
BG SI UK PL HU PT DE LV IT CZ EL LT MT NL AT FI SE RO IE LU DK EE FR CY ES BE HR SK 2010 2011
 2012
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
 
Obrázek 27: Po čet soudců* (na 100 000 obyvatel) (zdroj: studie CEPEJ) 
V zájmu lepší porovnatelnosti a cílen ějšího pohledu byl tento ukazatel oproti srovnávacímu 
přehledu za rok 2013 p řepracován. Nezahrnuje již Rechtspfleger  / soudní ú ředníky, kte ří 
existují jen v n ěkterých členských státech. V úvahu se berou výlu čně soudci pracující na plný 
úvazek. 
0102030405060
SI HR LU BG CZ HU PL LT DE SK EL LV RO PT EE AT FI BE NL CY SE ES IT FR MT DK IE UK2010
 2012
Ž
Á
D
NÉ
Ú
D
AJ
E
 
*Kategorie zahrnuje soudce pracující na plný úvazek podle metodiky CEPEJ. Nezahrnuje Rechtspfleger / soudní 
úředníky, kte ří existují jen v n ěkterých členských státech. 
 
25 
 Obrázek 28: Po čet advokát ů* (na 100 000 obyvatel) (zdroj: studie CEPEJ) 
050100150200250300350400450
LU EL IT MT CY ES PT IE DE BG BE HU PL DK CZ SK HR NL RO AT FR SI LV EE LT SE FI UK2010
 2012
Ž
Á
D
N
É
Ú
D
AJ
E
 
*Advokát je osoba, která je podle vnitrostátního práva kvalifikovaná a oprávn ěná obhajovat klienty a jednat 
jejich jménem, vykonávat právní praxi, vystupovat p řed soudy nebo poskytovat klient ům rady a zastupovat je 
v právních záležitostech (doporu čení Rec(2000)21 Výboru ministr ů Rady Evropy o svobod ě výkonu profese 
advokáta). 
 
  
 
¾ Závěry o úrovni systém ů soudnictví 
 
• Monitorování a hodnocení činností soud ů se již provádí ve v ětšině členských 
států. Jen několik zemí nezavedlo systémy hodnocení. Pr ůzkumy se provád ějí 
mezi osobami, které p řicházejí se soudy do styku,  nebo právníky ve více než 
polovině členských stát ů.  
• Metody alternativního řešení spor ů jsou k dispozici tém ěř ve všech členských 
státech. Aktualizované údaje o využívání t ěchto metod zatím chybí. 
• Dostupnost informa čních a komunika čních technologií pro soudy se zvyšuje. 
Dostupné jsou p řevážně pro správu a řízení soud ů a v menší mí ře pro 
elektronickou komunikaci mezi soudy a ú častníky řízení. Ve zna čném počtu 
členských stát ů není možné elektronicky zpra covávat drobné nároky, vymáhat 
nesporné pohledávky a elektr onicky podávat nároky.  
• Téměř ve třetině členských stát ů je podíl soudc ů účastnících se dalšího vzd ělávání 
v oblasti práva EU vyšší než 50 %. U poloviny členských stát ů je podíl soudc ů 
účastnících se vzd ělávání v oblasti práva EU nižší než 20 %. 
• Vzdělávání soudc ů a pracovník ů v oblasti práva a nástroje IKT mají zásadní 
význam pro ú činné fungování evropského prostoru práva založeného na 
vzájemné d ůvěře. Zjištění srovnávacího p řehledu potvrzují, že další vzd ělávání a 
 
26 
 IKT by m ěly být klí čovými prvky budoucí po litiky EU v oblasti spravedlnosti a že 
pomohou upevnit výsledky dosažené v této oblasti b ěhem posledních 15 let. 
 
4.3 Nezávislost 
Nezávislost soudnictví je d ůležitá pro atraktivní podnikatelské prost ředí. Zajišťuje 
předvídatelnost, jistotu, spravedlnost a stab ilitu právního systému, ve kterém podniky p ůsobí. Z 
tohoto důvodu je nezávislost vn itrostátních systém ů soudnictví spolu s jejich úrovní a 
účinností důležitým prvkem evropského semestru. Po žadavek nezávislosti soudnictví také 
vyplývá z práva na ú činnou právní ochranu zakotveného v Listin ě základních práv EU. 
Nezávislost soudnictví je rovn ěž důležitá pro ú činný boj proti korupci, jak zd ůrazňuje zpráva 
o boji proti korupci42. 
Za účelem poskytnutí informací o nezávislosti soudnictví v členských státech byl pro 
srovnávací p řehled 2013 využit ukazatel vnímání nezávislosti systému soudnictví. Vnímaná 
nezávislost soudnictví je skute čně faktorem podporujícím r ůst, neboť vnímaný nedostatek 
nezávislosti m ůže investory odrazovat. Obecn ě platí, že spravedlnost musí být nejen 
vykonávána, ale musí být také navenek vid ět. 
I když je vnímaná nezávislost d ůležitým ukazatelem, je t řeba také získat informace o tom, jak 
je soudní nezávislost právn ě zaručena a prosazována. Z tohoto d ůvodu bylo v srovnávacím 
přehledu 2013 oznámeno, že Komise spolu se sít ěmi soudců a soudních orgán ů prozkoumá, 
jak by se mohla zlepšit kvalita  a dostupnost sr ovnatelných údaj ů ohledně strukturální 
nezávislosti.  
Komise zahájila ve spolupráci s Evropskou sítí rad pro justici sb ěr informací o právní ochran ě 
nezávislosti soudnictví v členských státech. Údaje v p říloze představují první srovnatelný 
přehled o tom, jak jsou systémy soudnictví stru kturovány, aby chránily nezávislost soudnictví 
v určitých typech situací, ve kterých m ůže být jejich nezávislost ohrožena. Pro následující 
situace bylo použito p ět ukazatel ů: i) záruky týkající se p řeložení soudc ů bez jejich souhlasu , 
ii) odvolání soudce z funkce , iii) přidělování nových v ěcí v rámci soudu,  iv) vyloučení soudc ů 
z rozhodování a v) ohrožení nezávislosti soudce . Pro tyto situace obsahuje doporu čení Rady 
Evropy z roku 2010 o soudcích: nezávislost, ú činnost a odpov ědnost (dále jen „doporu čení“) 
normy zajiš ťující respektování ne závislosti soudnictví43. 
  
Obrázek 29: Vnímaná nezávislost soudnictví  
(vnímání – vyšší hodnota znamená lepší vnímání) (zdroj: Sv ětové ekonomické 
                                                            
42  COM(2014) 38 final, 4.2.2014, viz: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/e-
library/documents/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/docs/acr_2014_en.pdf  a 
http://ec.europa.eu/anti-corruption-report/   
43  Doporu čení CM/Rec(2010) 12 Výboru ministr ů členským stát ům o soudcích: nezávislost, ú činnost a 
odpovědnost. 
 
27 
 fórum44)
(2)*(3)(6) (7) (8) (9)(13)
(18)(20) (24)(30)(31)(39)
(47)
(51) (54)(63)(66) (68)(70) (71)(72)(76)(84)
(109)(114) (123)(133)
01234567
FI IE UK NL DK SE DE LU EE BE AT FR MT CY PT PL LV HU CZ IT LT ES SI EL HR RO BG SKúdaje 2010-12
 údaje 2012-13 *Číslo udává po řadí ze 148 zemí na sv ětě.  
 
¾ Závěry k nezávislosti soudnictví 
• V některých členských státech se vnímání nezávi slosti zlepšilo, zatímco v jiných 
členských státech se zhoršilo. 
• Srovnávací p řehled 2014 p ředkládá v p říloze rovn ěž první v ěcný srovnávací 
přehled právních záruk ochrany nezávislosti soudnictví v ur čitých situacích, ve 
kterých by nezávislost mohla být ohrožena. Komise spolu se sít ěmi soudních 
orgánů a soudc ů, jakož i s členskými státy, prozkoumá, jak by srovnávací 
přehled mohl dále vyvinout srovnatelné údaje o ú činnosti těchto právních záruk 
a o dalších zárukách týkajících se strukturální nezávislosti. 
 
 
 
                                                            
44 Ukazatel WEF vychází z odpov ědí na otázku kladenou v rámci pr ůzkumu: „Do jaké míry je soudnictví ve 
vaší zemi nezávislé na vlivu členů vlády, ob čanů nebo firem?“ V pr ůzkumu odpovídal reprezentativní vzorek 
podniků ve všech zemích, který p ředstavoval hlavní odv ětví hospodá řství (zem ědělství, výrobní pr ůmysl, 
nevýrobní pr ůmysl a služby). Pr ůzkum byl proveden r ůznými zp ůsoby, včetně osobních pohovor ů 
s vedoucími pracovníky podnik ů, pohovory po telefonu, poštovními zásilkami a alternativn ě průzkumem 
online. Studie je k dispozici na adrese: http://www.weforum.org/reports/global-competitiveness-report-2013-
2014   
 
28 
  
5. D ALŠÍ KROKY  
Zjištění srovnávacího p řehledu budou zohledn ěna při přípravě nadcházejících analýz, které 
jsou specifické pro danou zemi evropského semestru 2014. Budou také zohledn ěny v rámci 
ekonomických ozdravných program ů.  
Srovnávací p řehled 2014 potvrzuje, že shromaž ďování objektivních a spolehlivých údaj ů o 
účinnosti systém ů soudnictví, které by zahrnovaly všechny členské státy, z ůstává i nadále 
komplikované. D ůvody pro to mohou být r ůzné: nedostupnost údaj ů z důvodu nedostate čné 
statistické kapacity, neexistence srovnatelnosti z d ůvodu zna čných rozdíl ů v postupech či 
definicích nebo neochoty pln ě spolupracovat s komisí CEPEJ. 
K o m i s e  s e  d o m n í v á ,  ž e  j e  d ůležité dosáhnout skute čného pokroku, pokud jde o schopnost 
shromažďovat údaje o úrovni, ú činnosti a nezávislosti systém ů soudnictví. Všechny členské 
státy by vzhledem k významu, který mají dob ře fungující vnitrostátní systémy soudnictví pro 
dosahování cíl ů Unie, m ěly prioritn ě řešit otázku shromaž ďování správných, nestranných, 
spolehlivých, objektivních a srovnatelných údaj ů a měly by tyto údaje dát k dispozici pro 
vypracovávání srovnávacích p řehledů. Členské státy a vnitrostátn í systémy soudnictví mají 
společný zájem na tom, aby se shromaž ďování těchto údajů pro lepší definici  politik v oblasti 
spravedlnosti rozvíjelo. 
Komise hodlá zintenzívnit práci skupiny odborník ů na vnitrostátních systémech soudnictví, 
aby se zlepšila dostupnost , kvalita a srovnatelnost údaj ů relevantních pro EU. Komise krom ě 
spolupráce s komisí CEPEJ posiluje  spolupráci s evropskými sít ěmi v oblasti justice, zejména 
s Evropskou sítí rad pro justici, Sítí p ředsedů nejvyšších soud ů Evropské unie, Asociací 
státních rad a nejvyšších správních soud ů a s komorami zastupujícími právnické profese, 
především advokáty.  Bude prozkoumána možnost sb írat údaje o fungování systém ů 
soudnictví v dalších konkr étních oblastech d ůležitých pro r ůst, jako jsou finan ční a 
hospodářská kriminalita. 
6. Z ÁVĚRY 
Srovnávací p řehled EU o soudnictví p řispívá v rámci otev řeného dialogu s členskými státy k 
určení dobrých p říkladů a možných nedostatk ů vnitrostátních systém ů soudnictví. V souladu 
se zásadou rovného zacházení je d ůležité, aby byly všechny členské státy zahrnuty do 
srovnávacího p řehledu a aby poskytovaly p říslušné údaje. Jedná se o v ěc společného zájmu 
pro zajišt ění řádného fungování spole čného evropského prostoru práva založeného na 
vzájemné d ůvěře a obecn ěji celé Unie. 
Srovnávací p řehled EU o soudnictví 2014 poukazuje na to, jak je d ůležité i nadále odhodlan ě 
usilovat o zvyšování ú činnosti systém ů soudnictví, aby bylo možné pln ě využít přínosů těchto 
reforem. Na základ ě tohoto srovnávacího p řehledu Komise vyzývá členské státy, Evropský 
parlament a všechny zú častněné strany k otev řenému dialogu a konstr uktivní spolupráci 
na dosažení tohoto cíle. 
 
 
29 
  
PŘÍLOHA: STRUKTURÁLNÍ NEZÁVISLOST SOUDNICTVÍ 
Údaje uvedené níže jsou prvním p řehledem právních záruk v ur čitých typech situací, aniž by 
bylo provedeno hodnocení jejich ú činnosti45. Údaje vycházejí z odpov ědí na dotazník, který 
vypracovala Komise v úzké spoluprác i s Evropskou sítí rad pro justici46. 
Obrázek I: Záruky týkající se p řeložení soudc ů bez jejich souhlasu (neodvolatelnost 
soudců) 
Obrázek znázor ňuje scéná ř přeložení soudc ů bez jejich souhlasu, zda je takové p řeložení 
přípustné a kdy je p řípustné: i) orgány, které o takovém p řeložení rozhodují, ii) d ůvody (nap ř. 
organizační, disciplinární), za kterých je takové p řeložení p řípustné a iii) zda je možné se 
proti rozhodnutí odvolat47. 
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Možnost odvolat se proti rozhodnutí u soudu / Rady pro soudnictví / jiného subjektu
Přeložení z jiných d ůvodů
Přeložení z disciplinárních d ůvodů
Přeložení z organiza čních důvodů (např. uzavření soudu, reorganizace)
Přeložení rozhodnuté ministrem spravedlnosti / vládou / hlavou státu / parlamentem / jiným subjektem
Přeložení rozhodnuté Radou pro soudnictví / soudem / p ředsedou soudu
NEPŘÍPUSTNÉ
ŽÁDNÉ ÚDAJE
NEPŘÍPUSTNÉ
NEPŘÍPUSTNÉ
 
                                                            
45  Tento p řehled obsahuje pouze základní informace o to m, jak jsou systémy soudnictví uspo řádány, a nemá 
odrážet složitost a podrobnosti t ěchto systém ů. Cílem tohoto oddílu je první zmapování záruk soudní 
nezávislosti, a proto údaje p ředstavují členské státy v abecedním po řadí podle jejich zem ěpisných názv ů v 
původním jazyce.  
46  Pro členské státy, které nemají Rady pro soudnictví, byly odpov ědi na dotazník získány ve spolupráci se Sítí 
předsedů nejvyšších soud ů Evropské unie. 
47 V odstavci 52 doporu čení jsou uvedeny záruky ohledn ě neodvolatelnosti soudc ů, zejména, že soudce by 
neměl být bez svého souhlasu p řeložen do jiné soudní funkce s výjimkou p řípadů, kdy se jedná o kárný trest 
nebo reformu organizace soustavy soud ů. 
 
30 
  
Obrázek II: Odvolávání soudc ů prvního a druhého stupn ě z funkce soudce 
Tento obrázek p ředstavuje orgány s pravomocí navrhovat a rozhodovat o odvolání soudc ů 
prvního a druhého stupn ě z funkce soudce v r ůzných členských státech48. Horní část sloupce 
uvádí, kdo p řijímá kone čné rozhodnutí49 a dolní část – pokud je to relevantní – , kdo navrhuje 
odvolání nebo kdo musí být p řed přijetím rozhodnutí konzultován.  
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)Rozhodnutím Rady pro soudnictví / soudu
Rozhodnutím parlamentu
Rozhodnutím ministra spravedlnosti / p řesedy vlády / hlavy státu
Na návrh soudního orgánu (Rady pro soudnictví / soudu) nebo jiného nezávislého subjektu
Na návrh ministra spravedlnosti / p ředsedy vlády / hlavy státu
Na návrh parlamentu
Možné na návrh parlamentu / nezávislého subjektu / ministra spravedlnosti / soudu
ŽÁDNÉ 
ÚDAJE
 
 
Obrázek III: P řidělování věcí v rámci soudu  
Obrázek znázor ňuje, na jaké úrovni jsou definována kritéria pro p řidělování věcí u soudu 
(např. právní p ředpisy, zavedená praxe), jak se v ěci přidělují (např. předsedou soudu, 
soudními zam ěstnanci, náhodným p řidělením, v p ředem stanoveném po řadí) a který orgán na 
přidělování dohlíží50.  
                                                            
48 V odstavcích 46 a 47 doporu čení se požaduje, aby vnitrostátní systémy poskytly záruky ohledn ě odvolávání 
soudců. 
49 Může se jednat o jeden nebo dva r ůzné subjekty v závislosti na d ůvodu odvolání nebo typu soudce (nap ř. 
předseda atd.). 
50 V odstavci 24 doporu čení se požaduje, aby se systémy p řidělování věcí u soudu řídily objektivními, p ředem 
stanovenými kritérii za ú čelem zaru čení práva na nezávislého a nestranného soudce. 
 
31 
 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Na přidělování dohlíží ministr spravedlnosti
Na přidělování dohlíží p ředseda soudu / Rada pro soudnictví / jiný nezávislý subjekt / justi ční inspekce / zam ěstnanci soudu
Přidělování předsedou soudu / soudními zam ěstnanci (nap ř. registra ční úředník)
Náhodné p řidělování / v p ředem stanoveném po řadí (např. abecedn ě, podle p ředmětu)
Kritéria stanovená v zákon ě soudem / Radou pro soudnictví nebo zavedená soudní praxí
Kritéria stanovená právními p ředpisy / provád ěcími nařízeními
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
 
32 
  
Obrázek IV: Vylou čení soudce  
Obrázek znázor ňuje, zda mohou být soudc ům ukládány sankce, pokud nedodrží povinnost 
vyloučit se z projednávání v ěci, ve které je zpochybn ěna nebo ohrožena jejich nestrannost 
nebo existuje d ůvod pochybovat o jejich nepodjatosti. Obrázek rovn ěž ukazuje, který orgán51 
rozhoduje o námitce ú častníka řízení, jejímž cílem je vylou čit soudce52.  
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Možnost odvolat se proti rozhodnutí o vylou čení k vyššímu /nejvyššímu soudu nebo jeho p ředsedovi
Žádost o vylou čení rozhodnutá nejvyšším / vyšším / jiným soudem nebo jeho p ředsedou / jiným nezávislým orgánem
Žádost o vylou čení rozhodnutá p ředsedou soudu / jiným soudcem nebo porotou u stejného soudu
Žádost o vylou čení rozhodnutá soudcem / porotou rozhodující ve stejné v ěci
Na soudce, který se sám nevylou čí, mohou být uvaleny sankce (nap ř. disciplinární)
ŽÁDNÉ ÚDAJE
 
 
Obrázek V: Postupy v p řípadě ohrožení nezávislosti soudce  
Obrázek znázor ňuje, které orgány mohou jednat v p řípadě konkrétních postup ů pro ochranu 
soudní nezávislosti, pokud se soudci domníva jí, že je ohrožena jejich nezávislost53. Zároveň 
představuje opat ření, která mohou tyto orgány p řijmout (nap ř. vydat formální prohlášení, 
podat stížnost nebo uložit sankce osobám, které se snaží nep řiměřeným způsobem ovliv ňovat 
soudce). Opat ření přijatá za účelem ochrany soudní nezávislosti navrhuje státní zastupitelství 
nebo soud v p řípadě sankcí, nebo v p řípadě ostatních opat ření Rada pro soudnictví.  
                                                            
51  V některých p řípadech m ůže o žádosti rozhodovat více orgán ů v závislosti na úrovni soudu, u kterého 
soudce, proti n ěmuž byla vznesena námitka, zasedá. 
52 V odstavcích 59, 60 a 61 doporu čení se stanoví, že soudci musí jednat nezávisle a nestrann ě ve všech v ěcech 
a měli by být vylou čeni z projednávání a rozhodování ve v ěci pouze tehdy, pokud existují zákonem 
definované pádné d ůvody.  
53 V odstavcích 8, 13 a 14 doporu čení se stanoví, že pokud se soudci domnívají, že je jejich nezávislost 
ohrožena, m ěli by mít možnost využít ú činné právní nápravy. 
 
33 
 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Možné opat ření: formální prohlášení soudní nezávislosti / tisková zpráva
Možné opat ření: podání stížnosti / oznámení orgánu
Možné opat ření: sankce (nap ř. trestní, správní)
ŽÁDNÉ ÚDAJE
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP
ŽÁDNÝ ZVLÁŠTNÍ POSTUP