Návrh nařízení Rady kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů /* KOM/2006/0100 konecném znení - CNS 2006/0030 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 8.3.2006 KOM(2006) 100 v konecném znení 2006/0030 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Důvody a cíle návrhu Tento návrh má za cíl aktualizovat právní předpisy Společenství, které provádějí technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů přijatá v rámci regionálních rybolovných organizací (RFOs), které jsou příslušné v oblasti řízení a ochrany druhů tuňáků a příbuzných druhů. Jedná se o tyto regionální organizace: - Mezinárodní komise pro zachování atlantických tuňáků (ICCAT), jejíž smluvní stranou je Společenství od 14. listopadu 1997. - Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), jejíž smluvní stranou je Společenství od 18. září 1995. - Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC), v jejímž případě Společenství zahájilo postup přistoupení a účastnilo se přístupového procesu za účelem přijetí Úmluvy pro posílení úlohy IATTC, která ještě nevstoupila v platnost. - Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC), jejíž smluvní stranou je Společenství od 25. ledna 2005. | 120 | Obecné souvislosti Evropské společenství je smluvní stranou regionálních rybolovných organizací (RFOs), které stanoví rámec pro regionální spolupráci v oblasti zachování a řízení vysoce stěhovavých druhů ryb. Tyto regionální rybolovné organizace přijímají doporučení, zejména technická opatření, jejichž účelem je stanovit minimální velikost ryb, oblasti a období zákazu rybolovu, omezení intenzity rybolovu. Tato doporučení jsou závazná pro smluvní strany, které proti nim nevyslovily námitky. Společenství jako smluvní strana těchto regionálních rybolovných organizací musí uplatńovat přijatá doporučení, proti kterým nevzneslo námitku. Některá z těchto doporučení přijatých regionálními rybolovnými organizacemi jsou již prováděna právem Společenství. Provádění technických opatření přijatých těmito regionálními rybolovnými organizacemi právem Společenství je v současnosti zajištěno nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (Úř. věst L.137, 19. 5. 2001), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L.127, 29. 4. 2004). Za účelem přijetí nových technických opatření těmito organizacemi a aktualizace technických opatření platných již od přijetí výše uvedeného nařízení, je třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je tímto návrhem. Ve snaze zajistit provádění ustanovení nařízení a změny jeho příloh používá návrh postupy projednávání ve výboru podle rozhodnutí (ES) č. 1999/468. | 130 | Platná ustanovení v oblasti návrhu Provádění technických opatření přijatých těmito regionálními rybářskými organizacemi právem Společenství je v současnosti zajištěno nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (Úř. věst L.137, 19. 5. 2001), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L.127, 29. 4. 2004). Technická opatření se týkají minimální velikosti ryb, zákazu používání některých lovných zařízení, oblastí a období zákazu rybolovu a omezení kapacit, které byly předmětem změn během výročních schůzí regionálních rybolovných organizací. Proto je třeba platné právní předpisy upravit a aktualizovat. | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je součástí rámce pro udržitelné využívání zdrojů tuňáka v souladu s cíli Společné rybářské politiky a podílí se na udržitelném rozvoji. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 211 | Použité metody konzultace, hlavní dotčená odvětví a obecný profil respondentů S cílem připravit postoj Společenství v rámci jednání, které se konají během výročních schůzí regionálních rybolovných organizací, Komise konzultuje členské státy, odborníky a nevládní organizace. | 212 | Shrnutí obdržených odpovědí a způsobu jejich zohlednění Hlavní dotčená odvětví schválila postoj Společenství k přijetí technických opatření pro udržitelné využívání populací tuňáka. | Získání a využití expertízy | 221 | Dotčená vědecká / odborná odvětví Vědecké výbory regionálních rybolovných organizací. | 222 | Použitá metodologie Vědecké výbory hodnotí populace a doporučují přijetí opatření pro řízení a zachování za účelem zajištění udržitelného využívání populací tuňáka, zejména prostřednictvím přijetí technických opatření. | 223 | Nejvýznamnější konzultované organizace / odborníci Vědecké výbory regionálních rybolovných organizací pro lov tuňáka. | 2244 | Shrnutí obdržených a použitých stanovisek Byla zmíněna existence možných vážných rizik s nezvratnými následky. Existence takových rizik byla jednoznačně stanovena. | 225 | Vědecké výbory regionálních rybolovných organizací doporučily přijetí technických opatření pro udržitelné využívání populací tuňáka, zejména prostřednictvím stanovení minimální velikosti ryb, oblastí a období zákazu rybolovu, omezení a intenzity rybolovu. | 226 | Prostředky použité pro zpřístupnění odborných stanovisek veřejnosti Stanoviska vědeckých výborů jsou zveřejněny na internetových stránkách jednotlivých regionálních rybolovných organizací. | 230 | Posouzení dopadů Cílem technických opatření je zajistit udržitelné využívání populací tuňáka a zejména omezit odlov nedospělých jedinců. Technická opatření se budou vztahovat na rybáře Společenství, kteří loví druhy tuňáka v Atlantickém oceánu, ve Středozemním moři, v Indickém a Tichém oceánu. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Provádění technických opatření přijatých regionálními rybolovnými organizacemi příslušnými v oblasti řízení druhů tuňáka, jejichž smluvní stranou je Společenství, v právních předpisech Společenství. | 310 | Právní základ Článek 37 Smlouvy. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh se týká oblasti, která spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z níže uvedených důvodů: | 331 | Doporučení přijatá regionálními rybolovnými organizacemi lze přímo uplatnit ve Společenství a členských státech, ale z důvodu jasnosti a transparentnosti jsou provedeny do nařízení Rady, aby jejich jasné vyjádření umožnilo lepší provádění ze strany členských států a rybářů. | 332 | Nejsou s tím spojené žádné finanční náklady. | Volba nástrojů | 341 | Navrhovaný nástroj (navrhované nástroje): nařízení. | 342 | Jiné nástroje by nebyly přiměřené z těchto důvodů: Provádění doporučení přijatých regionálními rybolovnými organizacemi je stanoveno nařízením Rady „Článnek 37 Smlouvy“, kterým se stanoví zásady, zatímco způsob provádění se stanoví nařízením Komise. | DOPAD NA ROZPOčET | 409 | Návrh nemá dopad na rozpočet Společenství. | DOPLňUJÍCÍ INFORMACE | 510 | Zjednodušení | 511 | Návrh zavádí zjednodušení legislativního rámce. | 512 | Opatření stanoví zrušení nařízení Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů (Úř. věst L 137, 19. 5. 2001), naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L 127, 29. 4. 2004). Nové nařízení umožní shromáždit v jediném nařízení všechna technická opatření přijatá jednotlivými regionálními rybolovnými organizacemi pro lov tuňáka, jejichž smluvní stranou je Společenství. | 520 | Zrušení platných právních předpisů Přijetí tohoto návrhu povede ke zrušení některých právních předpisů. | 570 | Podrobné vysvětlení návrhu po kapitolách či článcích Cílem tohoto návrhu je provádět technická opatření přijatá regionálními rybolovnými organizacemi, zejména minimální velikost ryb, oblasti a období zákazu rybolovu, omezení a intenzitu rybolovu. | 1. 2006/0030 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], vzhledem k těmto důvodům: 2. Rozhodnutím 98/392/ES[3] Společenství schválilo Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, která obsahuje určité zásady a pravidla pro zachování a řízení živých vodních zdrojů. V rámci širších mezinárodních závazků se Společenství podílí na úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách. 3. Podle rozhodnutí 86/238/EHS[4] je Společenství od 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu, dále jen „úmluva ICCAT“. 4. Úmluva ICCAT stanoví rámec pro regionální spolupráci za účelem zachování a řízení zdrojů tuňáků a příbuzných druhů v Atlantickém oceánu a přilehlých mořích vytvořením Mezinárodní komise pro zachování tuňáků v Atlantickém oceánu (dále jen „ICCAT“) a přijetím doporučení pro zachování a řízení v oblasti vymezené úmluvou, která se pro smluvní strany stávají závazná. 5. ICCAT doporučila určitá technická opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů v Atlantickém oceánu a ve Středozemním moři, zejména pokud jde o povolené velikosti a hmotnosti ryb, omezení odlovu v určitých oblastech nebo v určitých obdobích anebo pomocí některých lovných zařízení a omezení kapacity. Tato doporučení jsou pro Společenství závazná, a proto by měla být prováděna. 6. Rozhodnutím 95/399/ES[5] Společenství schválilo Dohodu o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu. Zřízením Komise pro tuňáky Indického oceánu (dále jen „IOTC“) a přijetím usnesení pro zachování a řízení v oblasti působnosti IOTC, která jsou pro smluvní strany závazná, tato dohoda vytváří užitečný rámec pro upevnění mezinárodní spolupráce za účelem zachování a rozumného využívání tuňáků a příbuzných druhů v Indickém oceánu. 7. IOTC doporučila určitá technická opatření pro některé populace vysoce stěhovavých druhů, zejména omezení kapacity. Toto usnesení je pro Společenství závazné, a proto by mělo být prováděno. 8. Rozhodnutím 1999/337/ES[6] Společenství podepsalo Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů a rozhodnutím 1999/386/ES[7] rozhodlo, že ji před jejím schválením bude prozatímně používat. 9. Rozhodnutím 2005/…./ES[8] Společenství schválilo Dohodu o mezinárodním programu na ochranu delfínů. Společenství by proto mělo ustanovení této dohody používat. 10. Mezi cíle této dohody patří postupné snižování vedlejší úmrtnosti delfínů při lovu tuňáků košelkovými nevody ve východním Tichém oceánu na úroveň blížící se nule prostřednictvím stanovení ročních limitů odlovu a dlouhodobé udržitelnosti populací tuňáků v oblasti stanovené dohodou. 11. Společenství má rybolovné zájmy ve východním Tichém oceánu a zůčastnilo se procesu za účelem přijetí Úmluvy pro posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (dále jen „Úmluva z Antiguy“). Rozhodnutím 2005/26/ES Společenství podepsalo Úmluvu z Antiguy a zahájilo postup přistoupení k této nové úmluvě. Společenství se jako nesmluvní spolupracující strana Meziamerické komise pro tropické tuňáky (dále jen „IATTC“) rozhodlo používat technická opatření přijatá IATTC. Tato opatření by proto měla být provedena do právních předpisů Společenství. 12. Rozhodnutím 2005/75/ES[9] je Společenství ode dne 25. ledna 2005 smluvní stranou Úmluvy o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (dále jen „úmluva WCPFC“). 13. Úmluva WCPFC stanoví rámec pro regionální spolupráci za účelem dlouhodobého zachování a udržitelného využívání vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu vytvořením Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC). 14. Společenství by proto mělo provádět ustanovení Úmluvy a technická opatření přijatá WCPFC. 15. Technická opatření přijatá těmito regionálními rybolovnými organizacemi byla provedena do nařízení Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů[10]. 16. Přijetí nových technických opatření těmito organizacemi a aktualizace technických opatření platných již od přijetí výše uvedeného nařízení vyžaduje, aby nařízení (ES) č. 973/2001 bylo zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. 17. Omezení kapacity je třeba určit podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[11]. 18. Je třeba přijmout opatření nezbytná k provádění tohoto nařízení v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[12], PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I Úvodní ustanovení Článek 1Účel Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování použitelná pro odlov a vykládku některých populací vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze I. a pro odlov vedlejších druhů. Článek 2Oblast působnosti Aniž je dotčen článek 9, použije se toto nařízení pro plavidla plující pod vlajkou členských států a registrovaná ve Společenství (dále jen „rybářská plavidla Společenství“). Článek 3Definice Pro účely tohoto nařízení se: 1) „vysoce stěhovavými druhy“ rozumí druhy uvedené v příloze I; 2) „tuňáky a příbuznými druhy podle ICCAT“ rozumí druhy uvedené v příloze II; 3) „hranicí úmrtnosti delfínů“ rozumí hranice stanovená v článku V Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů[13]; 4) „sportovním rybolovem“ rozumí rybolovné činnosti využívající živé vodní zdroje k rekreačním nebo sportovním účelům; 5) „kruhovými zátahovými sítěmi“ rozumí sítě případně vybavené pohyblivým zařízením, které při odlovu ryby zároveň z boční a vrchní strany obklopí; 6) „dlouhou lovnou šňůrou“ rozumí lovné zařízení složené z hlavní udice, na kterou jsou připevněny vedlejší udice (návazce) vybavené četnými háčky a jejíž délka a vzdálenost mezi háčky závisí na loveném druhu. Dlouhá lovná šňůra může být umístěna vertikálně nebo horizontálně vzhledem k hladině vody. Může se používat na dně nebo u dna (nástražné dlouhé lovné šňůry), pod vodou nebo v blízkosti hladiny (plovoucí dlouhé lovné šňůry); 7) „háčkem“ rozumí zahnutý a ostrý kousek ocelového drátu zpravidla vybavený protihrotem. Špička háčku může být rovná nebo obrácená a zahnutá. Ramínko může mít různý tvar a délku a může být zčásti zahnuté (běžný typ) nebo zploštělé (kované). Celková délka háčku odpovídá maximální délce ramínka měřené od místa upevnění udice (které má zpravidla formu očka) až k vrcholu obloučku. Šířka háčku odpovídá největší horizontální vzdálenosti měřené od vnější strany ramínka k vnější straně protihrotu; 8) „zařízením s uzavíracím mechanismem“ rozumí každé zařízení plovoucí na hladině moře, které umožní pod sebou shromáždit nedospělé nebo dospělé jedince vysoce stěhovavých druhů; 9) „košelkovým nevodem“ rozumí každá kruhová zatahovací síť, jejíž dno se uzavírá pomocí lana, které je u okraje provlečeno větším počtem ok, což umožňuje roztažení a stažení sítě a její uzavření. Košelkový nevod se může používat pro odlov malých pelagických druhů, velkých pelagických druhů a druhů žijících při dně. Článek 4Oblasti Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice námořních vod: 19. Oblast 1 veškeré vody Atlantického oceánu a přilehlých moří spadající do oblasti podle úmluvy ICCAT, jak je definována v článku 1 této úmluvy. 20. Oblast 2 veškeré vody Indického oceánu spadající do oblasti působnosti Dohody o zřízení IOTC, jak je definována v článku 2 této dohody. 21. Oblast 3 veškeré vody východního Tichého oceánu spadající do oblasti definované v článku 3 Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů. 22. Oblast 4 Veškeré vody západního a středního Tichého oceánu spadající do oblasti definované v článku 3 úmluvy WCPFC. HLAVA IITechnická opatření použitelná v oblasti 1 Kapitola 1 Omezení používání některých typů plavidel a lovných zařízení Článek 5Ochrana tuňáka velkookého v některých tropických vodách 1. Lov pomocí plavidel lovících vlečnou sítí s košelkovým nevodem nebo plavidel lovících na pruty je v období od 1. do 30. listopadu zakázán v oblasti, která je vymezena takto: - jižní hranice: na 0° jižní šířky; - severní hranice: na 5° severní šířky; - západní hranice: na 20° západní délky; - východní hranice: na 10° západní délky; 2. Nejpozději 15. srpna každého roku předají členské státy Komisi zprávu o provádění tohoto opatření včetně případného výkazu porušení, kterých se dopustila rybářská plavidla Společenství plující pod jejich vlajkami a stíhaná jejich příslušnými orgány. Článek 6Lov tuňáka obecného ve Středozemním moři 1. Lov tuňáka obecného košelkovými nevody je ve Středozemním moři zakázán od 16. července do 15. srpna. 2. V období od 1. června do 31. července je plavidlům delším než 24 m zakázáno lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři pomocí povrchových dlouhých lovných šňůr. Délka plavidel je stanovena v souladu s přílohou III. 3. V období od 1. do 30. června je při lovu tuňáka obecného ve Středozemním moři zakázáno používat během rybolovných činností letadla nebo vrtulníky. 4. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle článku 30 může Komise změnit období a oblasti definované v tomto článku a délku plavidel definovanou v příloze III. Článek 7Lov tuňáka pruhovaného, tuňáka velkookého nebo tuňáka žlutoploutvého v některých portugalských vodách Je zakázáno uchovávat na palubě jakékoli množství tuňáka pruhovaného, tuňáka velkookého nebo tuňáka žlutoploutvého ulovené pomocí košelkových nevodů ve vodách spadajících pod svrchovanost nebo jurisdikci Portugalska v podoblasti ICES X (Mezinárodní rada pro průzkum moří) severně od 36°30' severní šířky nebo v oblastech spadajících pod CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantickém oceánu) severně od 31° severní šířky a východně od 17°30' západní délky nebo tyto druhy v uvedených oblastech takovými lovnými zařízeními lovit. Kapitola 2Minimální velikost Článek 8Rozměry 1. Druh uvedený v příloze IV se považuje za podměrečný, jsou-li jeho rozměry menší než minimální rozměry stanovené v uvedené příloze. 2. Na základě doporučení ICCAT, která jsou pro Společenství závazná, a postupem podle článku 30 lze rozměry stanovené v příloze IV změnit. Článek 9Zákazy 1. Podměrečné ryby vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze IV, které byly uloveny v oblasti 1, nesmějí být uchovávány na palubě, překládány na jiné plavidlo, převáženy, skladovány, vystavovány za účelem prodeje, uváděny na trh a prodávány. Tyto druhy musejí být neprodleně po odlovu zpětně vypuštěny do moře. 2. Propouštění podměrečných ryb vysoce stěhovavých druhů uvedených v příloze IV pocházejících ze třetích zemí, které byly uloveny v oblasti 1, do volného oběhu nebo jejich uvádění na trh ve Společenství se zakazuje. Článek 10Měření velikosti 1. Všechny druhy s výjimkou rodu istiophorus se musí měřit pomocí délky „fork length“, což je vertikální projekce vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve. 2. U rodu istiophorus se velikost měří od konce dolní čelisti až po začátek středních paprsků ocasní ploutve. Článek 11Postup odběru vzorků tuňáka obecného v klecích 1. Každý členský stát stanoví postup odběru vzorků, jehož cílem je odhadnout množství uloveného tuňáka obecného pomocí velikosti. 2. Odběr vzorků velikosti v klecích se provádí na vzorku 100 jedinců na 100 tun živých ryb nebo na vzorku 10 % z celkového počtu ryb v kleci. Vzorek velikosti se odebere během odlovu na farmě podle metody přijaté ICCAT pro sdělování údajů v rámci úkolu II. 3. Připravují se další metody a odběr vzorků pro ryby chované déle než 1 rok. 4. Odběr vzorků se provádí během náhodně vybraného odlovu ve všech klecích. Údaje o odběru vzorků za předchozí rok se předají ICCAT do 31. července. Kapitola 3Omezení počtu plavidel Článek 12Tuňák velkooký a tuňák křídlatý ze severního Atlantického oceánu 1. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada stanoví počet a celkovou kapacitu v hrubé registrované prostornosti (BRT) rybářských plavidel Společenství o celkové délce větší než 24 metrů, která loví tuňáka velkookého jako cílový druh v oblasti 1. Toto stanovení se uskutečňuje: a) podle průměrného počtu a kapacity vyjádřené v BRT rybářských plavidel Společenství, která v období 1991/1992 lovila v oblasti 1 tuňáka velkookého jako cílový druh, jakož i b) na základě omezení počtu plavidel Společenství lovících tuňáka velkookého v roce 2005, které bylo sděleno ICCAT dne 30. června 2005. 2. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada stanoví počet rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu loví tuňáka křídlatého jako cílový druh. Počet plavidel se stanoví podle průměrného počtu rybářských plavidel Společenství, která v severním Atlantickém oceánu v období 1993-1995 lovila tuňáka křídlatého jako cílový druh. 3. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada rozdělí mezi členské státy: a) počet a kapacitu vyjádřenou v BRT podle odstavce 1; b) počet plavidel stanovených podle odstavce 2. 4. Každý členský stát předá do 15. května každého roku obvyklým způsobem Komisi tyto údaje: a) seznam plavidel o délce větší než 24 metrů plujících pod jeho vlajkou a která loví tuňáka velkookého; b) seznam plavidel plujících pod jeho vlajkou, která provozují cílený rybolov tuňáka křídlatého v severním Atlantickém oceánu. Do 31. května každého roku zašle Komise tyto údaje sekretariátu ICCAT. 5. V souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství[14] se na seznamech podle odstavce 4 uvede identifikační číslo „registru CFR“ a typ používaného lovného zařízení. Kapitola 4 Necílové druhy a sportovní rybolov Článek 13 Marlíni a plachetníci Členské státy podporují používání návazců složených z jednoho provazce na otočných úchytech, aby se usnadnilo samovolné zpětné vypouštění živých marlínů modrých a plachetníků bílých do vody. Článek 14Žraloci 1. Členské státy podporují zpětné vypouštění živých, náhodně ulovených žraloků, zejména nedospělých jedinců do vody. 2. Členské státy podporují snížení počtu žraloků vrácených do moře zlepšením výběru rybolovných zařízení. Článek 15Želvy Členské státy podporují zpětné vypouštění živých náhodně ulovených mořských želv do vody. Článek 16Sportovní rybolov ve Středozemním moři 1. Každý členský stát přijme opatření nezbytná k zákazu používání vlečných sítí, kruhových zátahových sítí, košelkových nevodů, drapáků, tenatových sítí, třístěnných tenatových sítí a dlouhých lovných šňůr pro lov tuňáka a příbuzných druhů v rámci sportovního a rekreačního rybolovu ve Středozemním moři. 2. Každý členský stát dbá na to, aby se tuňáci a příbuzné druhy ulovené ve Středozemním moři v rámci sportovního a rekreačního rybolovu neuváděli na trh. Článek 17Zpráva Nejpozději do 15. srpna každého roku zašlou členské státy Komisi zprávu o provádění této kapitoly. HLAVA IIITechnická opatření použitelná v oblasti 2 Kapitola 1Omezení počtu plavidel Článek 18Počet plavidel oprávněných provádět rybolov 1. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada stanoví počet rybářských plavidel Společenství o celkové délce větší než 24 metrů, která jsou oprávněna provádět rybolov v oblasti 2. Počet plavidel je stanoven podle počtu rybářských plavidel Společenství registrovaných v roce 2003 v Rejstříku plavidel IOTC. Omezení počtu plavidel musí odpovídat celkové kapacitě v hrubé registrované prostornosti (BRT) a v případě výměny plavidel nesmí dojít k překročení celkové kapacity. 2. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada rozdělí mezi členské státy počet plavidel stanovený podle odstavce 1. Kapitola 2Necílové druhy Článek 19Žraloci 1. Členské státy všestranně podporují zpětné vypouštění živých náhodně ulovených žraloků a zejména nedospělých jedinců do vody. 2. Členské státy podporují snížení počtu žraloků vhozených do moře. Článek 20Želvy 1. Členské státy všestranně usilují o snížení dopadů rybolovu na mořské želvy, zejména prováděním opatření stanovených v odstavcích 2, 3 a 4. 2. Používání každého rybolovného zařízení podléhá těmto podmínkám: a) správné zacházení včetně oživení nebo rychlého zpětného vypuštění do vody náhodně (na háček nebo do sítí) nebo druhotně ulovených mořských želv; b) vybavení na palubě nezbytné ke zpětnému vypouštění náhodně nebo druhotně ulovených mořských želv do vody. 3. Používání košelkového nevodu podléhá těmto podmínkám: a) povinnost vyloučit v rámci možností kruhový zátah mořských želv; b) vývoj a používání specifikací vhodných zařízení za účelem minimalizace náhodných odlovů mořských želv; c) přijetí všech nezbytných opatření pro vypuštění obklíčených nebo chycených želv; d) přijetí všech nezbytných opatření pro dozor nad zařízeními s uzavíracím mechanismem (FAD), do kterých by se mořské želvy mohly chytit, pro vypuštění chycených želv a pro zpětné převzetí nevyužitých zařízení FAD. 4. Používání dlouhé lovné šňůry podléhá těmto podmínkám: a) rozvoj a umístění kombinací tvarů háčků typu hlubinných návnad a koncepce sítí a rybolovných postupů umožňujících minimalizaci náhodných nebo druhotných odlovů a úmrtnosti mořských želv; b) vybavení na palubě nezbytné ke zpětnému vypouštění náhodně nebo druhotně ulovených mořských želv do vody, včetně nástrojů, kterými lze vyprostit želvy nebo přeřezat udice, a podběráků. HLAVA IVTechnická opatření použitelná v oblasti 3 Článek 21Překládka 1. Plavidla, která loví pomocí zařízení s uzavíracím mechanismem, nesmějí používat pomocná plavidla. 2. Plavidla lovící vlečnou sítí nesmějí provádět překládky na moři. Článek 22Omezení počtu plavidel 1. Postupem podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 Rada stanoví počet plavidel Společenství lovících vlečnou sítí, která jsou oprávněna provádět rybolov v oblasti 3. Počet plavidel je stanoven podle počtu plavidel Společenství lovících vlečnou sítí registrovaných v rejstříku IATTC ke dni 28. června 2002. 2. Do 10. prosince každého roku zašle každý členský stát Komisi: seznam plavidel plujících pod jeho vlajkou, která hodlají během daného roku lovit tuňáka v oblasti 3. Plavidla, která nejsou zapsaná na seznamu, se považují za plavidla v nečinnosti a nejsou oprávněna provádět rybolov v průběhu běžného roku. 3. V souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství se na seznamech uvede identifikační číslo „registru CFR“přidělené plavidlu a typ používaného lovného zařízení. Článek 23Ochrana delfínů 1. Pouze rybářským plavidlům Společenství, která provádějí rybolovné činnosti za podmínek stanovených v Dohodě o mezinárodním programu na ochranu delfínů a kterým byla přidělena hranice úmrtnosti delfínů (DML), je povoleno při lovu tuňáka žlutoploutvého v oblasti 3 používat košelkové nevody ke kruhovým zátahům na hejna nebo skupiny delfínů. Článek 24Žádosti o LMD Do 15. září každého roku předají členské státy Komisi: a) seznam plavidel o nosnosti vyšší než 363 tun (400 čistých tun), která plují pod jejich vlajkou a která požádala o DML pro celý následující rok; b) seznam plavidel o nosnosti vyšší než 363 tun (400 čistých tun), která plují pod jejich vlajkou a která požádala o DML pro první nebo druhou polovinu následujícího roku; c) pro každé plavidlo, které žádá o DML, osvědčení, které potvrzuje, že uvedené plavidlo má náležitá zařízení a vybavení pro ochranu delfínů a že jeho velitel dokončil schválený vzdělávací kurz o metodách vyprošťování a záchrany delfínů; d) seznam plavidel, která plují pod jejich vlajkou a pravděpodobně budou v dané oblasti v průběhu následující roku provádět rybolovné činnosti. Článek 25Rozdělení DML 1. Členský stát zajistí, že žádosti o DML jsou v souladu s podmínkami Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC. 2. Komise posoudí seznamy a ověří, že jsou v souladu s ustanoveními Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů a s opatřeními pro zachování přijatými IATTC, a předá je řediteli IATTC. Pokud se při posouzení žádosti ukáže, že nesplňuje podmínky uvedené v tomto odstavci, Komise neprodleně uvědomí příslušný členský stát, že celou žádost nebo její část nemůže předat řediteli IATTC, přičemž uvede důvody. 3. Komise předá každému členskému státu celkovou DML, která se rozdělí mezi plavidla plující pod jeho vlajkou. 4. Do 15. ledna každého roku oznámí každý členský stát Komisi způsob rozdělení DML mezi plavidla plující pod jeho vlajkou. 5.. Do 1. února každého roku předá Komise řediteli IATTC seznam a rozpis rozdělení DML mezi rybářská plavidla Společenství. Článek 26Ochrana jiných necílových druhů 1. Plavidla lovící vlečnou sítí s košelkovým nevodem rychle zpětně vypustí, pokud možno bez způsobení újmy, všechny mořské želvy, všechny žraloky, tuňáky pruhované, rejnoky, zlaky a jiné necílové druhy do vody. 2. Rybáři jsou podporováni, aby vyvinuli a používali způsoby a zařízení usnadňující rychlé a bezpečné zpětné vypouštění všech těchto zvířat do moře. Článek 27Želvy 1. Pokaždé, když se v síti objeví mořská želva, je třeba vynaložit veškeré přiměřené úsilí pro její záchranu dříve, než se v síti uvězní, včetně případného vyslání rychlého člunu. 2. Pokud je mořská želva uvězněna v síti, je třeba zastavit navíjecí zařízení sítě v okamžiku, kdy se želva ocitne venku z vody a znovu ho uvést do chodu až poté, co byla želva vyproštěna a zpětně vypuštěna do vody. 3. Pokud se mořská želva ocitne na palubě lodi, je třeba použít všechny prostředky umožňující její zotavení dříve, než bude zpětně vypuštěna do vody. 4. Plavidla lovící tuňáky mají zákaz vhazovat pytle od soli nebo jakékoli jiné odpady z plastických hmot do moře. 5. Mořské želvy chycené v zařízeních s uzavíracím mechanismem a jiných rybolovných zařízeních musí být zpětně vypuštěny do vody. 6. Je třeba převzít zařízení s uzavíracím mechanismem, která se nepoužívají v rámci rybolovu. HLAVA VTechnická opatření použitelná v oblasti 4 Článek 28Omezení odpadu Členské státy přijmou opatření zaměřená na minimalizování odpadu, vhozených zvířat, odlovů ztracenými nebo opuštěnými zařízeními, znečišťování rybářskými plavidly, úlovků ryb a zvířat necílových druhů a nepříznivého dopadu rybolovu na příbuzné nebo závislé druhy, zejména ohrožené druhy. HLAVA VIObecně použitelná ustanovení Článek 29Mořští savci 1 Je zakázáno obklopovat košelkovými nevody hejna nebo skupiny mořských savců. 2. Odstavec 1 se použije pro všechna rybářská plavidla Společenství s výjimkou plavidel podle článku 23. HLAVA VIIZávěrečná ustanovení Článek 30Postup projednávání ve výboru Opatření podle čl. 6 odst. 4 a čl. 8 odst. 2 se přijmou postupem podle čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002. Článek 31Zrušení Nařízení (ES) č. 973/2001 se zrušuje. Článek 32Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda PŘÍLOHA I Seznam vysoce stěhovavých druhů - Tuňák křídlatý: Thunnus alalunga - Tuňák obecný: Thunnus thynnus - Tuňák velkooký: Thunnus obesus - Tuňák pruhovaný: Katsuwonus pelamis - Pelanida obecná: Sarda sarda - Tuňák žlutoploutvý: Thunnus albacares - Tuňák atlantský: Thunnus atlanticus - Tuňák (rod): Euthynnus spp . - Tuňák australský: Thunnus maccoyii - Tuňák nepravý: Auxis spp . - Pražma obecná; Bramidae - Plachetník nebo marlín: Tetrapturus spp.; Makaira spp. - Plachetník (rod): Istiophorus spp . - Mečoun obecný: Xiphias gladius - Rohoretka (rod): Scomberesox spp.; Cololabis spp . - Zlak; Zlak obecný: Coryphaena hippurus; coryphaena equiselis - Žraloci: Hexandus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Rhincodon typus; Carcharhinide; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae - Kytovci (velryby a sviňuchy): Physeteridae; Balenidae; Eschrichtiidae; Monodontidae; Ziphiidae; Delphinidae. PŘÍLOHA II Seznam tuňáků a příbuzných druhů ICCAT - Tuňák obecný: Thunnus thynnus - Tuňák australský: Thunnus maccoyii - Tuňák žlutoploutvý: Thunnus albacares - Tuňák křídlatý: Thunnus alalunga - Tuňák velkooký: Thunnus obesus - Tuňák černoploutvý: Thunnus atlanticus - Tuňák (rod): Euthynnus alletteratus - Tuňák pruhovaný: Katsuwonus pelamis - Pelanida obecná: Sarda sarda - Tuňák nepravý (rod): Auxis thazard - Tuňák nepravý (rod): Auxis rochei - Palometa jednobarevná: Orcynopsis unicolor - Makrela Solandrova: Acanthocybium solandri - Makrela španělská: Scomberomorus maculatus - Makrelovec kavala: Scomberomorus cavalla - Makrelovec západoafrický: Scomberomorus tritor - Makrelovec (rod): Scomberomorus brasilliensis - Makrelovec skvrnitý: Scomberomorus regalis - Plachetník: Istiophorus albicans - Marlín indický: Makaira indica - Marlín modrý: Makaira nigricans - Plachetník bílý: Tetrapturus albidus - Mečoun obecný: Xiphias gladius - Plachetník (druh): Tetrapturus pfluegeri PŘÍLOHA III Délka plavidel (čl. 6 odst. 2) Vymezení délky plavidel podle ICCAT: - pro všechna rybářská plavidla postavená po 18. červenci 1982: 96 % celkové délky na čáře ponoru v 85 % nejmenší konstrukční hloubky, měřeno od vrcholu kýlu, nebo délka od přední strany klounovce k ose perutě kormidla na této čáře ponoru, je-li tato délka vyšší. U plavidel s převislým kýlem je čára ponoru, na které se délka měří, rovnoběžná s hlavní čárou ponoru; - pro rybářská plavidla postavená před 18. červencem 1982: zapsaná délka, jak je uvedena ve vnitrostátním rejstříku nebo jiném průkazním dokumentu plavidel. PŘÍLOHA IV MINIMÁLNÍ VELIKOST (čl. 8 odst. 1) Druh: | Minimální velikosti | Tuňák obecný (Thunnus thynnus)(2) | 6,4 kg nebo 70 cm | Tuňák obecný (Thunnus thynnus)(3) | 10 kg nebo 80 cm | Mečoun obecný (Xiphias gladius)(1) | 25 kg nebo 125 cm (dolní čelist) | (1) tato minimální velikost se použije pouze pro Atlantický oceán (2) tato minimální velikost se použije pouze pro východní Atlantický oceán (3) tato minimální velikost se použije pouze pro Středozemní moře | [1] Úř. věst C [..] ze dne [..], s. [..]. [2] Úř. věst C [..] ze dne [..], s. [..]. [3] Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1. [4] Úř. věst. L.162, 18.6.1986, s. 33. [5] Úř. věst. L 236, 5.10.1995, s. 24. [6] Úř. věst. L 132, 27.05.1999, s. 1. [7] Úř. věst. L 147, 12.6.1999, s. 23. [8] Úř. věst. L [..] ze dne [..], s. [..]. [9] Úř. věst. L 32, 4.2.2005. [10] Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 831/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 33). [11] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [12] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [13] Úř. věst. L 132, 27.5.1999, s. 1. [14] Úř. věst. L. 5, 9.1.2004, s. 25.