CS Úřední věstník Evropské unie C 124/1

Sdělení komise o technických pokynech pro klasifikování odpadu

(2018/C 124/01)

Účelem tohoto sdělení je poskytnout technické pokyny k některým aspektům směrnice 2008/98/ES o odpadech („rámcová směrnice o odpadech“, anglická zkratka „WFD“) (1) a rozhodnutí Komise 2000/532/ES o seznamu odpadů („seznam odpadů“, anglická zkratka „LoW“) ve znění revidovaném v letech 2014 a 2017 (2).

Zejména poskytuje objasnění a pokyny pro vnitrostátní orgány včetně místních orgánů a pro podniky (např. k problematice povolování) ohledně správného výkladu a uplatňování příslušných právních předpisů EU týkajících se klasifikace odpadů, jmenovitě identifikace nebezpečných vlastností, posouzení toho, zda má odpad nebezpečné vlastnosti, a v konečném důsledku klasifikování odpadu jako nebezpečného, nebo nikoliv nebezpečného.

Sdělení bylo přijato na základě jednání a konzultací s členskými státy a zúčastněnými stranami (3).

Sdělení je rozčleněno do tří kapitol a čtyř příloh:

— Kapitola 1 poskytuje všeobecné informace o klasifikaci odpadů a návod, jak tyto pokyny číst.

— V kapitole 2 jsou stručně představeny příslušné části právních předpisů EU o odpadech a jejich význam pro definování a klasifikování (nebezpečných) odpadů.

— Kapitola 3 představuje všeobecné kroky postupu klasifikování odpadů, přičemž poukazuje na základní pojmy, avšak bez podrobnějšího rozboru.

Pro účely podrobných informací se odkazuje na příslušné přílohy, ve kterých jsou jednotlivé aspekty popsány šířeji:

— Příloha 1 poskytuje informace o seznamu odpadů a o výběru odpovídajících položek seznamu odpadů.

— Příloha 2 uvádí různé zdroje informací o nebezpečných látkách a jejich klasifikaci.

— Příloha 3 popisuje zásady pro posuzování jednotlivých nebezpečných vlastností HP 1 až HP 15.

— Příloha 4 uvádí přehled základních pojmů a odkazuje na dostupné normy a metody týkající se odběru vzorků a chemických analýz odpadů.

Tento dokument poskytuje vysvětlení v souladu se stávajícími právními předpisy EU a zohledňuje pokyny různých členských států EU pro klasifikování odpadů.

Tyto technické pokyny lze podle potřeby aktualizovat na základě zkušeností s prováděním příslušných právních předpisů EU.

Pokyny uvedenými v tomto sdělení není dotčen výklad, který může poskytnout Soudní dvůr Evropské unie. Názory uvedené v těchto technických pokynech nepředjímají postoj, který může Komise zaujmout u Soudního dvora Evropské unie.

Zkratky

ATP Přizpůsobení technickému pokroku BDE Bromované difenylethery BREF Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách BTEX Benzen, toluen, ethylbenzen a xylen CEN Evropský výbor pro normalizaci C&L Klasifikace a označování CLP Klasifikace, označování a balení CLRTAP Úmluva o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států ECHA Evropská agentura pro chemické látky EEA Evropská agentura pro životní prostředí ELV Vozidla s ukončenou životností GHS Globálně harmonizovaný systém ODS Látky poškozující ozonovou vrstvu PAU Polycyklické aromatické uhlovodíky POP Perzistentní organická znečišťující látka BL Bezpečnostní list OSN Organizace spojených národů WAC Kritéria pro přijímání odpadu OEEZ Odpadní elektrická a elektronická zařízení

OBSAH

ZKRATKY 3

1. ÚVOD 5

1.1. Souvislosti 5

1.2. Komu jsou tyto pokyny určeny? 5

1.3. Jak tyto pokyny číst? 5

2. PRÁVNÍ RÁMEC 6

2.1. Právní předpisy týkající se odpadů 6

2.1.1. Rámcová směrnice o odpadech 6

2.1.2. Evropský seznam odpadů 7

2.1.3. Nařízení o přepravě odpadů(anglická zkratka WSR) 8

2.1.4. Směrnice o skládkách odpadů 8

2.1.5. Směrnice o odpadech z těžebního průmyslu (směrnice o těžebních odpadech) 9

2.1.6. Nařízení REACH 9

2.1.7. Nařízení o klasifikaci, označování a balení (CLP) 10

2.1.8. Nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP) 10

2.1.9. Směrnice Seveso III 11

3. POSTUPY KLASIFIKOVÁNÍ ODPADŮ 12

3.1. Všeobecný přístup ke klasifikování odpadů 12

3.1.1. Krok 1: Je použitelná rámcová směrnice o odpadech? 13

3.1.2. Krok 2: Která položka seznamu odpadů se má použít? 14

3.2. Přiřazení odpadu k položce typu MH nebo MNH 15

3.2.1. Krok 3: Je k dispozici dostatek poznatků o složení odpadu, aby bylo možno určit, zda vykazuje nebezpečné vlastnosti, a to buď výpočtem, nebo zkoušením podle kroku 4? 16

3.2.2. Krok 4: Vykazuje odpad některou z nebezpečných vlastností HP 1 až HP 15? 17

3.2.3. Krok 5: Je pravděpodobné nebo je známo, že odpad obsahuje perzistentní organické znečišťující látky uvedené v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka)? 18

PŘÍLOHY:

PŘÍLOHA 1: Anotovaný seznam odpadů 21

PŘÍLOHA 2: Zdroje údajů a databáze informací o nebezpečných látkách 83

PŘÍLOHA 3: Konkrétní přístupy k určování nebezpečných vlastností (HP 1 až HP 15) 87

PŘÍLOHA 4: Odběr vzorků a chemická analýza odpadu 124

PŘÍLOHA 5: Zdroje a externí odkazy 134

1. ÚVOD

1.1. Souvislosti

Klasifikování odpadu jako nebezpečného nebo nikoliv nebezpečného, a zejména pochopení, kdy a za jakých okolností má být odpad považován za nebezpečný, je rozhodujícím rozhodnutím v celém řetězci nakládání s odpady od vzniku až po konečné zpracování. Když je odpad správně klasifikován jako nebezpečný, vstupuje do hry řada důležitých povinností, například ohledně označování a balení, ale také pokud jde o dostupný způsob vyhovujícího zacházení.

Evropská unie se poučila z uplatňování právních předpisů o odpadech a zohlednila vědecký a ekonomický pokrok, když byl v roce 2014 a v roce 2017 přezkoumáván rámec pro klasifikaci odpadů a seznam vlastností, které činí odpad nebezpečným. Tato aktualizace právních předpisů, která rovněž bere v úvahu zásadní změny právních předpisů EU týkajících se chemických látek, k nimž v uplynulých letech došlo, znovu staví příslušné orgány a odvětví před náročné úkoly.

Jak je rovněž zdůrazněno ve sdělení Komise o možnostech, jak řešit otázky na pomezí právních předpisů týkajících se chemických látek, výrobků a odpadů (COM(2018) 32 final), způsob zavádění a prosazování pravidel pro klasifikaci odpadu má významné dopady na budoucí volby týkající se nakládání s odpady, jako je proveditelnost a rentabilita sběru, metoda recyklace nebo volba mezi recyklací a likvidací. Zmíněné rozdíly mohou mít dopad na využívání druhotných surovin. Tyto pokyny ohledně klasifikace odpadů jsou prvním nástrojem navrženým ve sdělení proto, aby napomohl zpracovatelům odpadů a příslušným orgánům zaujmout jednotný přístup k charakteristice a klasifikaci odpadů, čímž dojde k minimalizaci takových rozdílů a dopadů.

1.2. Komu jsou tyto pokyny určeny?

Tento dokument poskytuje pokyny pro vnitrostátní orgány včetně místních orgánů a pro podniky (např. k problematice povolování) ohledně správného výkladu a uplatňování příslušných právních předpisů EU týkajících se klasifikace odpadů, zejména rámcové směrnice o odpadech (4) a seznamu odpadů (5).

1.3. Jak tyto pokyny číst?

Celkové souvislosti a konkrétní legislativní rámec jsou uvedeny v kapitolách 1 a 2.

Kapitola 3 provádí uživatele základními kroky postupu klasifikace. Neobsahuje konkrétní informace o tom, jak provádět kroky nezbytné pro klasifikování, ale spíše uvádí všeobecný přehled. U některých kroků se odkazuje na příslušnou přílohu, v níž lze nalézt podrobnější informace.

2. PRÁVNÍ RÁMEC

2.1. Právní předpisy týkající se odpadů

2.1.1. Rámcová směrnice o odpadech

Rámcová směrnice o odpadech určuje, co je odpad a jak se s ním má nakládat. Nebezpečný odpad je definován jako odpad, který vykazuje jednu nebo více z patnácti nebezpečných vlastností uvedených v příloze III rámcové směrnice o odpadech. Článek 7 rámcové směrnice o odpadech stanoví základ pro seznam odpadů.

Rámeček 1: Rámcová směrnice o odpadech

Rámcová směrnice o odpadech 2008/98/ES (dále jen „rámcová směrnice o odpadech“) je hlavním legislativním dokumentem o odpadech na úrovni EU. Jelikož se jedná o směrnici, provádí se do vnitrostátních právních předpisů členských států prostřednictvím samostatných právních aktů.

Oblast působnosti směrnice je určen definicí „odpadu“ v čl. 3 odst. 1 rámcové směrnice o odpadech, která stanoví, že odpad je:

„jakákoli látka nebo předmět, kterých se držitel zbavuje nebo má v úmyslu se zbavit nebo se od něho požaduje, aby se jich zbavil“.

V mnoha případech lze snadno určit, zda je určitá látka nebo předmět „odpadem“ podle rámcové směrnice o odpadech. V některých jiných případech je to však obtížnější. Rozsáhlé pokyny k definici „odpadu“ včetně informací o případech vynětí z oblasti působnosti rámcové směrnice o odpadech a příkladů ze závazné jurisprudence Soudního dvora Evropské unie lze nalézt v dokumentu Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC (Pokyny k výkladu klíčových ustanovení směrnice 2008/98/ES) (6) (dále jen „pokyny k rámcové směrnici o odpadech“). Pokud nějaká látka nebo předmět splňuje kritéria odpadu, podléhá právním předpisům o odpadech, a to včetně pravidel o klasifikaci odpadů (pokud není výslovně vyňata z působnosti směrnice o odpadech).

Rámcová směrnice o odpadech definuje „nebezpečný odpad“ v čl. 3 odst. 2 jako:

„odpad, který vykazuje jednu nebo více nebezpečných vlastností uvedených v příloze III“.

Zda lze látku nebo předmět považovat za „odpad“ ve smyslu rámcové směrnice o odpadech, je důležitým rozhodnutím a stejně důležité je i rozhodnutí, zda se má klasifikovat jako „nikoliv nebezpečný odpad“, nebo jako „nebezpečný odpad“.

Na nakládání s nebezpečnými odpady se vztahují přísné podmínky, a to zejména:

— povinnost poskytnout důkazy pro sledování odpadů v souladu se systémem zavedeným příslušným členským státem (článek 17 rámcové směrnice o odpadech),

— zákaz směšování (článek 18 rámcové směrnice o odpadech, podrobnosti viz pokyny k rámcové směrnici o odpadech),

— konkrétní povinnosti týkající se označování a balení (článek 19 rámcové směrnice o odpadech).

Právní předpisy EU dále stanoví, že nebezpečný odpad se musí zpracovávat pouze ve speciálně určených zařízeních pro zpracování odpadu, která získala zvláštní povolení požadované podle článků 23 až 25 rámcové směrnice o odpadech, ale také podle jiných právních předpisů, jako je směrnice o skládkách odpadů (7) a směrnice o průmyslových emisích (8).

Vlastnosti odpadu, které ho činí nebezpečným, stanovené v příloze III rámcové směrnice o odpadech, byly nedávno přizpůsobeny vědeckému pokroku prostřednictvím nařízení Komise (EU) č. 1357/2014 (9), které je použitelné od 1. června 2015, a nařízení Rady (EU) 2017/997 (10), které je použitelné od 5. července 2018. Nařízení EU jsou přímo použitelná v členských státech bez provedení do vnitrostátních právních předpisů. Nebezpečné vlastnosti jsou podrobně rozebrány v příloze 3 tohoto dokumentu.

V souvislosti s klasifikací odpadů stanoví článek 7 rámcové směrnice o odpadech základ pro seznam odpadů (viz níže) a jeho používání. Členské státy mohou do svých vnitrostátních dokumentů zavést další položky odrážející seznam odpadů.

Článek 7 rámcové směrnice o odpadech V čl. 7 odst. 2 a 3 rámcové směrnice o odpadech jsou uvedena ustanovení pro případ, že některý členský stát považuje za nebezpečný takový odpad, který je uveden v seznamu jako nikoliv nebezpečný odpad, a naopak. Příslušné dva odstavce mají toto znění: „2. Členský stát může považovat odpady za nebezpečné odpady, pokud, přestože nejsou uvedeny na tomto seznamu odpadů, vykazují jednu nebo více vlastností uvedených v příloze III. Členský stát oznámí neprodleně tyto případy Komisi. Uvede je ve zprávě podle čl. 37 odst. 1 a poskytne Komisi veškeré příslušné informace. S ohledem na tyto informace se seznam přezkoumá za účelem rozhodnutí o jeho úpravě. 3. Pokud členský stát prokáže, že konkrétní druh odpadu, který je uveden na seznamu jako nebezpečný odpad, nevykazuje žádné z vlastností uvedených v příloze III, může tento odpad považovat za nikoliv nebezpečný odpad. Členský stát neprodleně oznámí tyto případy Komisi a poskytne Komisi nezbytné doklady. S ohledem na tyto informace se seznam přezkoumá za účelem rozhodnutí o jeho úpravě.“ Čl. 7 odst. 2 a 3 nestanoví příslušný orgán ani příslušný postup pro taková rozhodnutí; toto je záležitost, která je ponechána na vnitrostátní právní a správní organizaci každého členského státu (hospodářské subjekty ani jiné soukromé subjekty se však nepovažují za „členské státy“ a nejsou oprávněny přijmout rozhodnutí podle čl. 7 odst. 2 a 3 rámcové směrnice o odpadech).

Rámeček 2: Článek 7 rámcové směrnice o odpadech

2.1.2. Evropský seznam odpadů

Seznam odpadů obsahuje další ustanovení pro posuzování nebezpečných vlastností a klasifikování odpadů. Stanoví seznam odpadů rozčleněný do jednotlivých kapitol, podkapitol a položek. Položky v seznamu odpadů lze rozdělit na „absolutně nebezpečné položky“, „položky absolutně nikoliv nebezpečné“ a „zrcadlové položky“.

Rámeček 3: Evropský seznam odpadů

Rozhodnutí Komise 2000/532/ES (11) stanoví evropský seznam odpadů (dále jen „seznam odpadů“). Seznam odpadů je rozhodující dokument pro klasifikování odpadů. Konsolidovaná verze seznamu odpadů existuje od roku 2000 a byla změněna rozhodnutím Komise 2014/955/EU (12), aby byl seznam odpadů přizpůsoben vědeckému pokroku a uveden do souladu s vývojem právních předpisů týkajících se chemických látek. Jakožto rozhodnutí EU je seznam odpadů závazný v celém svém rozsahu, je určen členským státům a nevyžaduje provedení do vnitrostátních předpisů. Některé členské státy zveřejnily dokumenty s pokyny, které odrážejí seznam odpadů a které mají pomáhat podnikům a orgánům provádějícím seznam odpadů v rámci členského státu, zejména v případech, kdy členské státy využijí čl. 7 odst. 2 nebo 3 (viz rámeček 2 výše).

Klasifikace podle seznamu odpadů v prvé řadě znamená, že každý odpad má být klasifikován šestimístným číslem (podrobně viz příloha 1).

Úplná a vyhovující klasifikace umožňuje podnikům a příslušným orgánům rozhodnout, zda je odpad nebezpečný, nebo nikoli (podrobněji viz 2.3.1). V tomto ohledu seznam odpadů rozeznává tři typy položek:

— „absolutně nebezpečné položky“: odpady zařazené mezi absolutně nebezpečné položky nelze zařadit mezi nikoliv nebezpečné položky a jsou považovány za nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení,

— „absolutně nikoliv nebezpečné položky“: odpady zařazené mezi absolutně nikoliv nebezpečné položky nelze zařadit mezi nebezpečné položky a jsou považovány za nikoliv nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení,

— „zrcadlové položky“, kde by odpad z téhož zdroje mohl být podle seznamu odpadů zařazen do nebezpečné položky nebo do nikoliv nebezpečné položky v závislosti na konkrétním případu a na složení odpadu.

2.1.3. Nařízení o přepravě odpadů(anglická zkratka WSR)

Seznam odpadů obsahuje další ustanovení pro posuzování nebezpečných vlastností a klasifikování odpadů. Stanoví seznam odpadů rozčleněný do jednotlivých kapitol, podkapitol a položek. Položky v seznamu odpadů lze rozdělit na „absolutně nebezpečné položky“, „položky absolutně nikoliv nebezpečné“ a „zrcadlové položky“.

Rámeček 4: Nařízení o přepravě odpadů

Nařízení (ES) č. 1013/2006 o přepravě odpadů (dále jen „nařízení o přepravě odpadů“) (13) provádí do práva EU ustanovení Basilejské úmluvy a rozhodnutí OECD C(2001)107/Final. Nařízení o přepravě odpadů, které je přímo použitelné ve všech členských státech, stanoví postupy, podmínky a požadavky, které musí být splněny při přeshraniční přepravě odpadů včetně případů přepravy mezi členskými státy. Podle článků 34 a 36 nařízení o přepravě odpadů je zakázán vývoz odpadu k odstranění mimo území EU/ESVO, jakož i vývoz nebezpečných odpadů z EU do kterékoli země, na niž se nevztahuje uvedené rozhodnutí OECD.

Pro přepravu odpadu existují dva kontrolní postupy, a to:

— obecné požadavky na informace stanovené v článku 18, který se obvykle vztahuje na případy přepravy za účelem využití odpadů uvedených v příloze III (odpady uvedené v „zeleném“ seznamu odpadů) nebo IIIA, a

— postup předchozího písemného oznámení a souhlasu pro jakýkoli jiný typ přepravy odpadů.

V souvislosti s určením odpadu pro účely správného postupu a dokumentace se použije klasifikace podle seznamů obsažených v přílohách III–IV nařízení o přepravě odpadů (začleněné seznamy podle mezinárodních smluv). Tyto seznamy stanoví přístup ke klasifikaci, jenž je odlišný od toho, který uvádí seznam odpadů.

Klasifikace podle rámcové směrnice o odpadech a seznamu odpadů je však také významná v souvislosti s nařízením o přepravě odpadů, například jako kritérium, zda se smí odpad vyvážet v případě některých zemí, které nejsou členy EU a nevztahuje se na ně dotyčné rozhodnutí OECD (čl. 36 odst. 1 nařízení o přepravě odpadů). Klasifikace odpadů v souladu s položkami uvedenými v přílohách III a IV (tj. kódy podle Basilejské úmluvy a kódy OECD), jakož i s položkami seznamu odpadů (část 2 přílohy V nařízení o přepravě odpadů) má být uvedena na použitém oznámení a dokladu o přepravě v rámci příslušného postupu oznamování a také v souladu s pokyny uvedenými v bodě 25 přílohy IC. Podobně je nutno identifikovat odpad v dokumentu podle přílohy VII v případě přepravy, která podléhá obecným požadavkům na informace podle článku 18.

Pokud jde o případy přepravy odpadů, na které se vztahuje postup předchozího písemného oznámení a souhlasu, mají se pro identifikaci nebezpečných vlastností (kódy H) a postupů zpracování (kódy D a R) v oznámení a dokladech o přepravě (přílohy IA a IB) používat kódy stanovené v přílohách III respektive IV Basilejské úmluvy.

2.1.4. Směrnice o skládkách odpadů

Směrnice o skládkách odpadů obsahuje pravidla týkající se řízení provozu skládek, podmínek pro jejich povolování a uzavírání a následné péče o ně. Rozhodnutí Rady 2003/33/ES stanoví kritéria přijímání odpadu pro různé třídy skládek, jak je uznává směrnice o skládkách odpadů. Analýzy provedené v souvislosti s kritérii pro přijímání odpadu obvykle nelze použít ke klasifikování odpadů podle seznamu odpadů.

Rámeček 5: Směrnice o skládkách odpadů

Směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů (dále jen „směrnice o skládkách odpadů“) (14) obsahuje pravidla týkající se řízení provozu skládek, podmínek pro jejich povolování a uzavírání a následné péče o ně. Rozhodnutí Rady 2003/33/ES stanoví kritéria přijímání odpadu na skládkách různých tříd, které uznává směrnice o skládkách odpadů.

Klasifikace odpadu jako nebezpečného podle seznamu odpadů a přílohy III rámcové směrnice o odpadech je důležitá také pro účely směrnice o skládkách odpadu, jelikož nebezpečný odpad by se měl zpravidla odstraňovat uložením na skládkách nebezpečného odpadu, zatímco nikoliv nebezpečný odpad by se měl odstraňovat uložením na skládkách nikoliv nebezpečného odpadu nebo inertního odpadu. Stabilní, nereaktivní nebezpečné odpady lze odstraňovat uložením na skládkách nikoliv nebezpečných odpadů, pokud jsou splněny podmínky stanovené v příloze II směrnice o skládkách odpadu a kritéria přijímání odpadu. Dodatek B rozhodnutí Rady 2003/33/ES jasně stanoví úlohu „základní charakterizace“ a výsledných závěrů o nebezpečnosti a o přijetí odpadu na skládku a ilustruje tento přístup na obrázku 1.

Klasifikace odpadu jako nebezpečného či nikoliv podle principů rámcové směrnice o odpadech a podle seznamu odpadů se však nesmí zaměňovat s posuzováním odpadů za účelem určení souladu s kritérii pro přijímání odpadů stanovenými v příloze II směrnice o skládkách a v rozhodnutí Rady 2003/33/ES (rozhodnutí o kritériích přijímání odpadu).

2.1.5. Směrnice o odpadech z těžebního průmyslu (směrnice o těžebních odpadech)

Směrnice o těžebních odpadech stanoví rámec pro řádné nakládání s odpady vznikajícími v těžebních průmyslových odvětvích. Ačkoli je z působnosti rámcové směrnice o odpadech vyloučena, měla by se nebezpečnost odpadů z těžebního průmyslu klasifikovat v souladu se seznamem odpadů.

Rámeček 6: Směrnice o těžebních odpadech

Cílem směrnice 2006/21/ES o nakládání s odpady z těžebního průmyslu (dále jen „směrnice o těžebních odpadech“) (15) je zajistit, aby se s odpadem z těžebních průmyslových odvětví nakládalo způsobem, který zabraňuje jakýmkoli nepříznivým účinkům na životní prostředí a jakýmkoli následným rizikům pro lidské zdraví nebo tyto účinky a rizika co nejvíce snižuje. Odpad z těžebního průmyslu, na který se vztahuje směrnice o těžebních odpadech, je sice z působnosti rámcové směrnice o odpadech výslovně vyloučen (čl. 2 odst. 2 písm. d) rámcové směrnice o odpadech), avšak klasifikace podle seznamu odpadů je přesto důležitá: na provozovatele se vztahuje směrnice o těžebních odpadech, podle níž mají vypracovat plán nakládání s odpady a stanovit nezbytná opatření pro řádné nakládání s dotyčným odpadem. V souladu s plánem nakládání s odpady by se měla nebezpečnost odpadu z těžebního průmyslu klasifikovat v souladu s kritérii seznamu odpadů.

2.1.6. Nařízení REACH

Nařízení REACH upravuje registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek v EU. Odpad není látka, předmět ani směs ve smyslu nařízení REACH. Nicméně informace vypracované v rámci registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek mohou být důležité pro klasifikaci odpadů.

Rámeček 7: Nařízení REACH

Nařízení (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (dále jen „nařízení REACH“) (16) vstoupilo v platnost v roce 2007. Nařízení REACH je obecný právní předpis o chemických látkách na úrovni EU, který se vztahuje na látky (jako takové, ve směsích nebo v předmětech). Účelem nařízení REACH je zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, včetně podpory alternativních metod hodnocení nebezpečnosti látek, a volný pohyb látek na vnitřním trhu při současném posílení konkurenceschopnosti a inovace. Nařízení REACH definuje a stanoví řadu postupů, jejichž hlavním cílem je zajistit bezpečné používání chemických látek:

— registraci látek (vyžaduje předložení informací o vlastnostech a použití látek za určitých podmínek Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA)),

— zlepšení komunikace v dodavatelském řetězci prostřednictvím rozšířených bezpečnostních listů (eSDS),

— hodnocení látek orgány veřejné správy s cílem poskytnout jistotu, pokud jde o řádné fungování postupu registrace, a dále rozptýlit obavy ohledně některých látek,

— omezení používání látek, u nichž bylo zjištěno nepřijatelné riziko,

— povolování – vztahuje se na některé látky vzbuzující mimořádné obavy (SVHC), které lze uvádět na trh a používat pouze za předpokladu, že bude za určitých podmínek uděleno zvláštní a časově omezené povolení.

Je důležité poznamenat, že podle čl. 2 odst. 2 nařízení REACH se odpad (jak je definován v rámcové směrnici o odpadech) nepovažuje za látku, směs ani předmět ve smyslu nařízení REACH; podle nařízení REACH se na producenty nebo držitele odpadu nevztahují žádné přímé povinnosti (i když se stav odpadu musí zvažovat v rámci zprávy o chemické bezpečnosti, která se má předkládat jako součást registrační dokumentace u látek vyráběných v EU nebo do EU dovážených v množství větším než 10 tun ročně).

Avšak informace o chemických látkách vypracované a sdělované v rámci registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, zejména informace o nebezpečnosti, a jejich následné použití při klasifikování podle nařízení CLP jsou zásadní (viz příloha 2) pro klasifikování odpadů.

Upozorňujeme, že zkušební metody, které se mají používat pro účely nařízení REACH, jsou uvedeny v nařízení (ES) č. 440/2008 (dále jen „nařízení o zkušebních metodách“). V rámci klasifikování odpadů lze používat některé zkušební metody stanovené v tomto nařízení nebo jejich přizpůsobené varianty.

2.1.7. Nařízení o klasifikaci, označování a balení (CLP)

Nařízení CLP stanoví kritéria pro klasifikaci nebezpečnosti látek a směsí. Odpad se nepovažuje za látku, směs ani předmět ve smyslu nařízení CLP. Nebezpečné vlastnosti, jež se vztahují na odpad, však souvisejí s kritérii pro klasifikaci, označování a balení. Klasifikace látek podle nařízení CLP může být rovněž důležitá i pro klasifikaci odpadů.

Rámeček 8: Nařízení CLP

Nařízení (ES) č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (dále jen „nařízení CLP“) (17) přizpůsobuje pro EU mezinárodní systém OSN pro klasifikaci chemických látek (globálně harmonizovaný systém – GHS). V této souvislosti stanoví podrobná kritéria pro posuzování látek a určování klasifikace jejich nebezpečnosti.

Podobně jako nařízení REACH stanoví čl. 1 odst. 3 nařízení CLP, že odpad se nepovažuje za látku, směs ani předmět, a tudíž se na výrobce nebo držitele odpadu nevztahují žádné povinnosti podle nařízení CLP.

Ačkoli příloha III rámcové směrnice o odpadech vychází z nařízení CLP, neobsahuje úplné („v poměru jedna ku jedné“) provedení kritérií stanovených v nařízení CLP. Pokud jde o klasifikaci odpadu, je nutno poznamenat, že některé z kritérií nebezpečných vlastností v příloze III rámcové směrnice o odpadech přímo odkazují na třídy a kategorie nebezpečnosti podle nařízení CLP a na standardní věty o nebezpečnosti a související kritéria pro klasifikaci. Mnoho zrcadlových položek konkrétně odkazuje na „nebezpečné látky“. Klasifikování látek se provádí podle nařízení CLP, zatímco přítomnost nebezpečných látek obsažených v odpadu je nutno hodnotit v souladu s přílohou III rámcové směrnice o odpadech (viz podrobně 2.3.2 a příloha 3). Kromě toho tabulka 3.1 v části 3 přílohy VI nařízení CLP obsahuje soubor oficiálních harmonizovaných klasifikací látek. Pokud je taková harmonizovaná klasifikace k dispozici, musí se ke klasifikování odpadu použít (tento zvláštní aspekt viz bod 2.1.1 přílohy 2).

2.1.8. Nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP)

Cílem nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách je chránit životní prostředí a lidské zdraví před perzistentními organickými znečišťujícími látkami. Odpad, který obsahuje určité perzistentní organické znečišťující látky uvedené v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka) v množství přesahujícím příslušnou prahovou hodnotu stanovenou v nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, musí být klasifikován jako nebezpečný.

Rámeček 9: Nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách

Jedním z cílů nařízení (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách (18) je prováděním příslušných mezinárodních dohod chránit životní prostředí a lidské zdraví před některými specifikovanými látkami, které se přepravují přes mezinárodní hranice daleko od jejich zdrojů, přetrvávají v životním prostředí a mohou se biologicky akumulovat v živých organismech. Oblast působnosti nařízení se omezuje na látky uvedené v přílohách nařízení.

Podle článku 7 nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách se odpady, které jsou tvořeny perzistentními organickými znečišťujícími látkami, tyto látky obsahují nebo jsou jimi kontaminovány v míře přesahující konkrétní mezní hodnoty (koncentrační limit uvedený v čl. 7 odst. 4 písm. a) – tzv. „mezní hodnota nízkého obsahu POP“) (19), musí bez zbytečného odkladu a v souladu s ustanoveními nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách odstraněny nebo využity takovým způsobem, aby bylo zajištěno zničení nebo nevratná přeměněna obsažených perzistentních organických znečišťujících látek a aby zbývající odpad a úniky nevykazovaly vlastnosti perzistentních organických znečišťujících látek. Postupy odstranění nebo využití, které mohou vést k využití, recyklaci, obnově nebo opětovnému použití perzistentních organických znečišťujících látek, jsou zakázány.

Klasifikace zrcadlových položek ve znění rozhodnutí Komise 2014/955/EU musí zohledňovat existenci některých perzistentních organických znečišťujících látek. Odpady, které obsahují určité perzistentní organické znečišťující látky (uvedené v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka) (20)) v koncentracích přesahujících příslušné prahové hodnoty podle nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, se bez dalšího posouzení považují za nebezpečné (viz příklad v části 1.4.10 přílohy 1).

Upozorňujeme, že:

— přítomnost perzistentních organických znečišťujících látek uvedených v přílohách nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, které nejsou konkrétně uvedeny v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka), dokonce ani v koncentracích, jež překračují mezní hodnoty stanovené v příloze IV nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách, nevede automaticky k tomu, že bude odpad klasifikován jako nebezpečný. Klasifikování by záviselo na klasifikaci nebezpečnosti látky a musí být posouzeno za použití všeobecných pravidel přílohy III rámcové směrnice o odpadech, která se vztahují na nebezpečné vlastnosti HP 1 až HP 15,

— tento dopad na klasifikaci je zcela nezávislý na všech povinnostech stanovených pro výrobce a držitele odpadů obsahujících perzistentní organické znečišťující látky podle nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách.

2.1.9. Směrnice Seveso III

Cílem směrnice Seveso III je předcházet závažným haváriím s přítomností nebezpečných látek a omezit jejich dopady na životní prostředí a lidské zdraví. Směrnice se vztahuje i na odpady. Provozovatelé, kteří zacházejí s nebezpečnými látkami přítomnými v odpadech v koncentracích přesahujících určité prahové hodnoty, musí klasifikovat odpad na základě jeho vlastností jako směs. Mezi příslušné zdroje informací může patřit klasifikace podle právních předpisů EU o odpadech.

Rámeček 10: Směrnice Seveso III

Hlavním cílem směrnice 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek („směrnice Seveso III“) (21) je předcházet závažným haváriím s přítomností nebezpečných látek a omezit jejich dopady na lidské zdraví a životní prostředí, aby byla zajištěna vysoká úroveň důsledné a účinné ochrany v celé Unii.

Provozovatelé, kteří zacházejí s nebezpečnými látkami vyskytujícími se v koncentracích, jež převyšují určité prahové hodnoty, jsou povinni přijmout veškerá nezbytná opatření k předcházení závažným haváriím a k omezení jejich následků. Příslušné požadavky zahrnují poskytování informací veřejnosti, která by mohla být havárií postižena, předkládání bezpečnostních zpráv, zavedení systému řízení bezpečnosti a vnitřních havarijních plánů. Členské státy musí mimo jiné zajistit, aby byly připraveny havarijní plány pro okolní oblasti a aby byla naplánována opatření ke zmírnění následků.

Směrnice Seveso III se vztahuje i na odpad, ale skládky odpadů včetně podzemních úložišť odpadu jsou z působnosti směrnice Seveso III vyloučeny. Poznámka 5 přílohy I směrnice Seveso III odkazuje na nařízení CLP (ES) č. 1272/2008 a výslovně zmiňuje odpad:

„Nebezpečné látky, na které se nevztahuje nařízení (ES) č. 1272/2008, ale přesto jsou nebo by mohly být v závodě přítomny a mají nebo by mohly mít za podmínek existujících v závodě rovnocenné vlastnosti z hlediska potenciálu závažné havárie, včetně odpadu, budou dočasně zařazeny do nejvhodnější kategorie nebo přiřazeny k nejvhodnější jmenovitě uvedené kategorii nebo nebezpečné látce spadající do oblasti působnosti této směrnice.“

3. POSTUPY KLASIFIKOVÁNÍ ODPADŮ

3.1. Všeobecný přístup ke klasifikování odpadů

Posuzování a klasifikování odpadů se provádí u každého jasně odlišeného toku odpadu generovaného výrobcem, a to po získání reprezentativního vzorku. Pokud je přítomen více než jeden typ odpadu, je nutno posoudit každý z nich samostatně. Tím se zajistí, že položky nebo šarže nebezpečného odpadu:

— nebudou chybně klasifikovány jako nikoliv nebezpečný odpad v důsledku smísení s (případně zředění) jinými odpady (viz čl. 7 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech),

— budou včas identifikovány, aby se zabránilo jejich smísení s jinými odpady, např. v nádobě, pytli, hromadě nebo kontejneru (viz článek 18 rámcové směrnice o odpadech).

Pouze na směsný komunální odpad z domácností se tyto požadavky nevztahují.

Následující kapitola a vývojový diagram (viz též Figure 2) slouží jako vysvětlení všeobecného přístupu ke klasifikování odpadů. Vývojový diagram znázorňuje odkazy na:

— příslušnou kapitolu tohoto dokumentu, kde je dotyčný krok postupu klasifikování celkově vysvětlen, a

— příslušnou přílohu tohoto dokumentu obsahující podrobné informace.

Po dokončení prvních dvou kroků popsaných níže by mělo být známo, zda:

— dotyčná látka nebo předmět podléhá rámcové směrnici o odpadech a seznamu odpadů,

— se použije „absolutně“ (nebezpečná nebo nikoliv nebezpečná) položka, nebo zda se použije „zrcadlová položka“, a je tudíž nutno provést další posouzení.

3.1.1. Krok 1: Je použitelná rámcová směrnice o odpadech?

Nežli lze nějaký odpad klasifikovat, je nutno nejprve zkontrolovat, zda se na něj vůbec vztahuje rámcová směrnice o odpadech:

— za prvé je nutno ověřit, zda je daná látka nebo předmět odpad (jak je definován v rámcové směrnici o odpadech). Určení, zda se daný předmět nebo látka považuje za odpad ve smyslu rámcové směrnice o odpadech, je předpokladem dalšího posouzení ohledně jeho nebezpečnosti. Pro toto konkrétní posouzení poskytují pokyny k rámcové směrnici o odpadech vodítko ohledně klíčové definice pojmu „zbavit se“ podle rámcové směrnice o odpadech a souvisejících pojmů podle rámcové směrnice o odpadech, jako jsou „vedlejší produkt“ a „stav, kdy odpad přestává být odpadem“,

— za druhé je nutno zkontrolovat, zda nejsou určité specifikované toky odpadu vyloučeny z působnosti rámcové směrnice o odpadech. I když se látka nebo předmět považují za odpad, je nutno posoudit, zda se na ně vztahuje některé z ustanovení o vynětí z oblasti působnosti uvedených v článku 2 rámcové směrnice o odpadech. Znění článku 2 rámcové směrnice o odpadech je uvedeno v tabulce níže. Podrobné pokyny k vybraným ustanovením o vynětí z oblasti působnosti jsou uvedeny v pokynech k rámcové směrnici o odpadech. Pokud posouzení vede k závěru, že se má vynětí uplatnit, nevztahuje se na danou položku ani rámcová směrnice o odpadech, ani seznam odpadů (zvláštním případem je směrnice o těžebních odpadech, jak je popsáno v kapitole 2.1.5, která nespadá do působnosti rámcové směrnice o odpadech, avšak za okolností popsaných v uvedené směrnici musí být odpad klasifikován v souladu se seznamem odpadů). Všechny toky odpadů, které nejsou podle rámcová směrnice o odpadech výslovně vyloučeny, se mají klasifikovat podle rámcové směrnice o odpadech a seznamu odpadů, a tedy na základě přístupu uvedeného v těchto technických pokynech. Sem patří případy, kdy pro konkrétní tok odpadu existují další právní předpisy (např. na odpadní elektrická a elektronická zařízení (OEEZ) se vztahuje směrnice OEEZ 2012/19/EU (22) nebo na odpadní baterie se vztahuje směrnice o bateriích 2006/66/ES (23)), jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech.

Směrnice 2008/98/ES Článek 2 – Vynětí z oblasti působnosti 1. Z oblasti působnosti této směrnice jsou vyňaty tyto položky: a. plynné emise vypouštěné do ovzduší; b. půda (in situ) včetně nevytěžené kontaminované zeminy a budov trvale spojených s půdou; c. nekontaminovaná zemina a jiný přírodní materiál vytěžený během stavebních činností, pokud je jisté, že materiál bude použit ve svém přirozeném stavu pro účely stavby na místě, na kterém byl vytěžen; d. radioaktivní odpad; e. vyřazené výbušniny; f. exkrementy, pokud nejsou zahrnuty do odst. 2 písm. b), sláma a jiné přírodní látky pocházející ze zemědělské výroby nebo lesnictví, které nejsou nebezpečné a které se využívají v zemědělství, lesnictví nebo k výrobě energie z této biomasy prostřednictvím postupů nebo metod, které nepoškozují životní prostředí ani neohrožují lidské zdraví. 2. Následující položky jsou vyňaty z oblasti působnosti této směrnice v rozsahu, v jakém se na ně vztahují jiné právní předpisy Společenství: a. odpadní vody; b. vedlejší produkty živočišného původu, včetně zpracovaných výrobků, upravené nařízením (ES) č. 1774/2002 kromě těch, které jsou určeny ke spalování, skládkování nebo využití v zařízení na výrobu bioplynu nebo kompostování; c. mrtvá těla zvířat, která uhynula jiným způsobem než porážkou, včetně zvířat usmrcených za účelem eradikace epizootie, a která jsou odstraněna v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002; d. odpady vznikající při vyhledávání, těžbě, úpravě a skladování nerostných surovin a při provozu lomů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu. 3. Aniž by byly dotčeny povinnosti podle příslušných právních předpisů Společenství jsou sedimenty přemísťované v rámci povrchových vod za účelem správy vod a vodních cest nebo předcházení povodním či zmírnění účinku povodní a období sucha a rekultivace půdy vyňaty z oblasti působnosti této směrnice, pokud je prokázáno, že sedimenty nejsou nebezpečné. 4. Zvláštní pravidla pro jednotlivé případy nebo doplňující pravidla k pravidlům této směrnice pro nakládání s jednotlivými druhy odpadů mohou být stanovena zvláštními směrnicemi.

Rámeček 11: Článek 2 rámcové směrnice o odpadech – Vynětí z oblasti působnosti

3.1.2. Krok 2: Která položka seznamu odpadů se má použít?

Seznam odpadů obsahuje 20 kapitol (dvoumístné kódy), jež jsou dále rozčleněny do podkapitol (čtyřmístné kódy) a položek (šestimístné kódy).

Přiřazení konkrétní položky se provádí postupem pro použití seznamu odpadů. Tento postup vytváří přednostní pořadí kapitol. Anotovanou verzi seznamu odpadů a postup pro její použití lze nalézt v příloze 1.

Jakýkoli odpad, který lze identifikovat za použití položky označené hvězdičkou (*), je nutno považovat za nebezpečný. Odpady vymezené pomocí všech ostatních položek se považují za nikoliv nebezpečné. Za účelem dokončení kroku 2 a určení příslušné položky nebo položek seznamu odpadů

— je nutno u daného odpadu posoudit odpovídající položku nebo položky seznamu odpadů, přičemž je třeba vzít v úvahu, že na základě čl. 7 odst. 2 nebo 3 rámcové směrnice o odpadech mohly být zavedeny ve vnitrostátních právních předpisech určité položky na úrovni členských států,

— následně je nutno posoudit, ke kterému z následujících typů položek je třeba posuzovaný odpad přiřadit: — Absolutně nebezpečná položka (absolute hazardous – AH) (označená hvězdičkou (*)) Odpady zařazené mezi absolutně nebezpečné položky nelze zařadit mezi nikoliv nebezpečné položky a jsou považovány za nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení. V případě přiřazení odpadu k absolutně nebezpečné položce bude odpad klasifikován jako nebezpečný a není zapotřebí další posouzení, aby bylo možné rozhodnout, zda má být daný odpad klasifikován jako nebezpečný. Stále však bude nutno pokračovat kroky 3–5 (viz kapitola 3.2) aby bylo možno určit, které nebezpečné vlastnosti daný odpad vykazuje, neboť tyto informace mohou být nezbytné ke splnění ustanovení článku 19 rámcové směrnice o odpadech, jež se týká správného označování nebezpečných odpadů (např. k vyplnění nákladního listu pro přepravu odpadu). Informace o absolutně nebezpečných položkách, které nevykazují nebezpečné vlastnosti, naleznete v rámečku 1 v části 1.1 přílohy 1. — Absolutně nikoliv nebezpečná položka (absolute non-hazardous – ANH) Odpady zařazené mezi absolutně nikoliv nebezpečné položky nelze zařadit mezi nebezpečné položky a jsou považovány za nikoliv nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení. V případě přiřazení odpadu k absolutně nikoliv nebezpečné položce bude odpad klasifikován jako nikoliv nebezpečný a není zapotřebí další posouzení, aby bylo možné rozhodnout, zda má být daný odpad klasifikován jako nikoliv nebezpečný. Informace o absolutně nikoliv nebezpečných položkách, které vykazují nebezpečné vlastnosti, naleznete v rámečku 1 v části 1.1 přílohy 1. — Zrcadlová položka Zrcadlové položky lze definovat jako dvě nebo více souvisejících položek, z nichž jedna je nebezpečná a druhá není. Na rozdíl od absolutně nebezpečných položek nebo absolutně nikoliv nebezpečných položek je v případě, že má být odpad zařazen do skupiny alternativních položek, nutno provést další kroky k posouzení správného zařazení. Alternativní položky jsou tvořeny alespoň následujícími položkami: — Zrcadlová nebezpečná položka (mirror hazardous – MH) (označená hvězdičkou (*)) — Zrcadlová nikoliv nebezpečná položka (mirror non-hazardous – MNH) Pokud se nabízí možnost přiřadit odpad k zrcadlové nebezpečné položce nebo k zrcadlové nikoliv nebezpečné položce, je nutné pokračovat kroky 3–5 (viz kapitola 3.2) postupu klasifikace, aby bylo možné na základě výsledků těchto zkoumání určit, zda se má odpad přiřadit k zrcadlové nebezpečné položce, nebo k zrcadlové nikoliv nebezpečné položce.

Další informace o přiřazení odpadu k položkám typu ANH, AH, MH a MNH jsou uvedeny v části 1 přílohy 1.

3.2. Přiřazení odpadu k položce typu MH nebo MNH

Následující kapitoly je nutno použít při výběru odpovídající zrcadlové položky. Kromě toho je lze použít k určení nebezpečných vlastností odpadu souvisejících s absolutně nebezpečnou položkou, jelikož tyto informace mohou být nezbytné ke splnění ustanovení článku 19 rámcové směrnice o odpadech, jež se týká správného označování nebezpečných odpadů (např. k vyplnění nákladního listu pro přepravu odpadu).

Po provedení kroků 3–5 by mělo být nakonec známo, zda posuzovaný odpad obsahuje nebezpečné složky a vykazuje jednu nebo více nebezpečných vlastností (HP 1 až HP 15) a/nebo zda obsahuje nějaké významné perzistentní organické znečišťující látky. Tak lze rozhodnout, zda je odpad nebezpečný, nebo nikoliv nebezpečný. Níže uvedený vývojový diagram zobrazuje potřebné kroky a odkazuje na následující kapitoly (a příslušné přílohy s dalšími podrobnostmi).

3.2.1. Krok 3: Je k dispozici dostatek poznatků o složení odpadu, aby bylo možno určit, zda vykazuje nebezpečné vlastnosti, a to buď výpočtem, nebo zkoušením podle kroku 4?

Důležitým krokem při klasifikování odpadů je získat dostatečné informace o přítomnosti a obsahu nebezpečných látek v odpadu, aby bylo možno určit, zda by odpad mohl vykazovat některou z nebezpečných vlastností HP 1 až HP 15. Jak je popsáno v kroku 4, jsou požadovány určité informace o složení odpadu, a to bez ohledu na zvolenou metodu posuzování nebezpečných vlastností (výpočet nebo zkoušení). Existuje několik způsobů, jak shromáždit informace o relevantním složení odpadu, nebezpečných látkách v něm přítomných a možných nebezpečných vlastnostech, jež vykazuje:

— informace o výrobním postupu nebo chemickém procesu, v jehož důsledku odpad vzniká, a jeho vstupních látkách a meziproduktech, včetně odborných posudků (užitečným zdrojem mohou být referenční dokumenty o nejlepších dostupných technikách, příručky pro průmyslové procesy, popisy procesů, seznamy vstupních materiálů poskytované výrobcem atd.),

— informace od původního výrobce látky nebo předmětu, než se z dané látky nebo předmětu stal odpad, např. bezpečnostní listy, štítky výrobků nebo informační listy výrobků (podrobnosti viz příloha 2),

— databáze údajů o analýzách odpadů dostupné na úrovni členských států,

— odběr vzorků a chemická analýza odpadu (viz příloha 4).

Po shromáždění informací o složení odpadu lze posoudit, zda jsou zjištěné látky klasifikovány jako nebezpečné, tzn. zda jim je přidělen některý z kódů standardních vět o nebezpečnosti (viz Box 12). Abyste zjistili, zda jsou obsažené látky klasifikovány jako nebezpečné, a abyste se dozvěděli více o konkrétních třídách a kategoriích nebezpečnosti, k nimž mohou být látky přiřazeny podle nařízení CLP, přečtěte si pokyny uvedené v příloze 2.

Kódy standardních vět o nebezpečnosti Zda se látky identifikované jako složky daného odpadu považují za nebezpečné látky, je nutno posuzovat v souladu s kritérii uvedenými v nařízení CLP. Přehled informačních nástrojů, které jsou v této souvislosti užitečné, naleznete v příloze 2 tohoto dokumentu. Všimněte si, že podle nařízení CLP se „standardní věty o nebezpečnosti“ definují takto: „standardní větou o nebezpečnosti“ se rozumí věta přiřazená dané třídě a kategorii nebezpečnosti, která popisuje povahu nebezpečnosti dané nebezpečné látky nebo směsi, případně i včetně stupně nebezpečnosti. Příklad kódu standardní věty o nebezpečnosti a přiřazené třídy a kategorie nebezpečnosti z tabulky 3.1 části 3 přílohy VI nařízení CLP je: Standardní věta o nebezpečnosti: Popis: Třída a kategorie nebezpečnosti: H330 Při vdechování může způsobit smrt Acute Tox. 2 Tudíž první číslice za písmenem „H“ představuje kategorizaci nebezpečí (2 – fyzická nebezpečí, 3 – zdravotní nebezpečí, 4 – nebezpečí pro životní prostředí), zatímco druhá a třetí číslice jsou po sobě jdoucí číslice seskupující kódy nebezpečnosti. Informace o kódech standardních vět o nebezpečnosti přiřazených látkám lze nalézt v příloze 2.

Rámeček 12: Poznámka ke kritériím nařízení CLP: Kódy standardních vět o nebezpečnosti

Vezměte prosím na vědomí, že pokud se zvažuje přímé zkoušení nebezpečných vlastností (které se typicky provádí u fyzických nebezpečných vlastností, viz krok 4), chemická analýza posuzovaného odpadu nemusí být nutná. Výše uvedené zdroje informací totiž už mohou naznačovat, zda lze přiměřeně provést přímé zkoušení dotyčných nebezpečných vlastností.

Pokud se k určení chemického složení posuzovaného odpadu zvažuje odběr vzorků a chemická analýza (např. za účelem uplatnění výpočetního přístupu při posuzování nebezpečných vlastností, jak je popsáno v kroku 4), prostudujte si prosím přílohu 4.

Očekává se, že osoby, které odpad klasifikují, přijmou veškerá přiměřená opatření k určení složení a nebezpečných vlastností odpadu, ještě než se dospěje do tohoto bodu.

A konečně, pokud shromážděné informace o složení odpadu (s přihlédnutím ke všem výše uvedeným možnostem) neumožňují vynést závěr ohledně nebezpečných vlastností, jež odpad vykazuje, nebo tyto vlastnosti posoudit, a to ani výpočtem, ani zkoušením odpadu v souladu s níže uvedeným krokem 4, měl by provozovatel zvážit možnost klasifikovat odpad jako nebezpečný (v případě nutnosti po konzultaci s příslušným orgánem, pokud je to zapotřebí).

Je nutno poznamenat, že ačkoli pro některé nebezpečné vlastnosti jsou k dispozici metody přímého zkoušení popsané v kroku 4, nejsou k dispozici pro všechny nebezpečné vlastnosti. V důsledku toho nelze přímé zkoušení použít k tomu, aby byl odpad neznámého složení v plném rozsahu klasifikován jako nikoliv nebezpečný.

3.2.2. Krok 4: Vykazuje odpad některou z nebezpečných vlastností HP 1 až HP 15?

Jak je uvedeno v kapitole 2.1.1 a dále popsáno v příloze 3 tohoto dokumentu, příloha III rámcové směrnice o odpadech popisuje 15 vlastností (HP 1 až HP 15) odpadu, které jej činí nebezpečným. Table 1 poskytuje přehled výše uvedených nebezpečných vlastností.

Tabulka 1

Vlastnosti odpadu, které jej činí nebezpečným (popis převzatý z přílohy III rámcové směrnice o odpadech)

Nebezpečné vlastnosti HP1 Výbušný HP2 Oxidující HP3 Hořlavý HP4 Dráždivý – dráždivý pro kůži a pro oči HP5 Toxicita pro specifické cílové orgány (Specific Target Organ Toxicity, STOT) / Toxicita při vdechnutí HP6 Akutní toxicita HP7 Karcinogenní HP8 Žíravý HP9 Infekční HP10 Toxický pro reprodukci HP11 Mutagenní HP12 Uvolňování akutně toxického plynu HP13 Senzibilizující HP14 Ekotoxický HP15 Odpad schopný vykazovat některou z výše uvedených nebezpečných vlastností, kterou v době vzniku neměl

Po dokončení kroku 3 by měl být k dispozici dostatek informací o relevantním složení posuzovaného odpadu. To znamená, že by měly být k dispozici dostatečné poznatky o nebezpečných látkách obsažených v odpadu a o tom, jak jsou klasifikovány (např. zda jim byly přiřazeny nějaké příslušné kódy standardních vět o nebezpečnosti podle nařízení CLP), a to v takové míře, že lze použít alespoň jednu z následujících metod pro určení toho, zda odpad vykazuje nebezpečné vlastnosti:

— výpočet, zda koncentrace látek obsažených v posuzovaném odpadu dosahuje prahových limitů na základě kódů standardních vět o nebezpečnosti (jednotlivě závisejících na vlastnostech HP 4 až HP 14, viz příloha 3) nebo tyto limity překračuje,

— zkoušení, zda odpad vykazuje nebezpečné vlastnosti, či nikoli.

Příloha 3 obsahuje podrobný popis a pokyny, jak posuzovat jednotlivé nebezpečné vlastnosti HP 1 až HP 15 prostřednictvím výpočtu nebo zkoušení.

Pokud jde o metodu výpočtu, je nutno poznamenat, že hodnoty obsahu nebezpečných látek v odpadu, jak byly stanoveny, např. odběrem vzorků a chemickou analýzou posuzovaného odpadu, se musí porovnat s koncentračními limity uvedenými v příloze III rámcové směrnice o odpadech. Tyto koncentrační limity se vztahují na stav odpadu v okamžiku klasifikování odpadu, tj. na hmotnost odpadu včetně obsažené vody. Mnoho analytických metod však specifikuje výsledky na základě hmotnosti sušiny. V důsledku toho je nutno analytické hodnoty vyjádřené na základě hmotnosti sušiny upravit zohledněním obsahu vlhkosti v odpadu, aby se určila koncentrace látky v původním odpadu, protože s ním se bude následně nakládat. Odborníci provádějící klasifikaci odpadu by si měli být vědomi, že laboratoře často vyjadřují výsledky na základě hmotnosti sušiny, a proto by měli postupovat pozorně, aby bylo zajištěno, že jsou si vědomi, na jakém základě jsou analytické výsledky poskytovány. Klasifikování odpadu se musí provádět na základě údajů o hmotnosti odpadu včetně obsažené vody (buď původně zjištěných při zkoušení, nebo převedených z údajů o hmotnosti sušiny). Kromě toho je nutno výslovně uvést, že čl. 7 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech nepovoluje ředění nebo mísení odpadu s cílem snížit počáteční koncentrace nebezpečných látek.

Je rovněž třeba si uvědomit, že koncentrační limity stanovené v příloze III rámcové směrnice o odpadech se nevztahují na čisté slitiny kovů v kompaktní formě, pokud ovšem nejsou kontaminovány nebezpečnými látkami. Další informace o klasifikaci kovových slitin lze nalézt v části 1.4.6 přílohy 1.

Další pokyny ohledně odběru vzorků a chemických analýz odpadů s cílem využít metodu výpočtu lze nalézt v příloze 4.

Přímé zkoušení za účelem stanovení, zda odpad vykazuje určitou nebezpečnou vlastnost, může být vhodné v některých případech, u některých nebezpečných vlastností (například u fyzických vlastností, jako je HP 1 „výbušný“, HP 2 „oxidující“ a HP 3 „hořlavý“).

V příloze seznamu odpadů se uvádí, že

„pokud byla nebezpečná vlastnost odpadu posouzena na základě zkoušky, jakož i za využití koncentrací nebezpečných látek uvedených v příloze III směrnice 2008/98/ES, mají přednost výsledky zkoušky.“

A konečně, pokud odpad vykazuje jednu nebo více z 15 nebezpečných vlastností, musí se přiřadit k odpovídající zrcadlové nebezpečné položce (MH). Kdežto pokud odpad nevykazuje žádnou nebezpečnou vlastnost, je nutno provést krok 5 za účelem zjištění, zda odpad neobsahuje určité perzistentní organické znečišťující látky v koncentracích přesahujících příslušné mezní hodnoty. Toto je poslední krok předtím, než lze posuzovaný odpad přiřadit k položce typu MH nebo typu MNH.

3.2.3. Krok 5: Je pravděpodobné nebo je známo, že odpad obsahuje perzistentní organické znečišťující látky uvedené v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka)?

Posledním krokem při klasifikování odpadu jako nebezpečného nebo nikoliv nebezpečného je určit, zda odpad obsahuje některou z perzistentních organických znečišťujících látek uvedených v příloze seznamu odpadů (bod 2 třetí odrážka), konkrétně zda obsah určitých perzistentních organických znečišťujících látek v daném odpadu nepřekračuje příslušné mezní hodnoty podle nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách. Podrobný přehled včetně seznamu perzistentních organických znečišťujících látek, které je nutno vzít v úvahu, a příslušných koncentračních limitů je uveden v části 1.4.10 přílohy 1.

Jestliže odpad neobsahuje příslušné perzistentní organické znečišťující látky nebo je jeho obsah perzistentních organických znečišťujících látek nižší než koncentrační limity, přiřadí se odpadu zrcadlová nikoliv nebezpečná položka (MNH). V opačném případě se odpadu přiřadí zrcadlová nebezpečná položka (MH).

(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

(2) Rozhodnutí Komise 2000/532/ES o seznamu odpadů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3).

(3) Konzultace se zúčastněnými stranami, které trvaly jeden měsíc, proběhly v červnu 2015, viz http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. Pracovní setkání se zúčastněnými stranami se uskutečnilo 30. června 2015 v Bruselu.

(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

(5) Rozhodnutí Komise 2000/532/ES o seznamu odpadů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3).

(6) Evropská komise – Generální ředitelství pro životní prostředí (2013): Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (Pokyny k výkladu klíčových ustanovení směrnice 2008/98/ES o odpadech), viz http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(8) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

(9) Nařízení Komise (EU) č. 1357/2014 ze dne 18. prosince 2014, kterým se nahrazuje příloha III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 365, 19.12.2014, s. 89).

(10) Nařízení Rady (EU) 2017/997 ze dne 8. června 2017, kterým se mění příloha III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES, pokud jde o nebezpečnou vlastnost HP 14 „ekotoxický“ (Úř. věst. L 150, 14.6.2017, s. 1).

(11) Rozhodnutí Komise 2000/532/ES o seznamu odpadů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3).

(12) Rozhodnutí Komise 2014/955/EU ze dne 18. prosince 2014, kterým se mění rozhodnutí 2000/532/ES o seznamu odpadů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (Úř. věst. L 370, 30.12.2014, s. 44).

(13) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů (Úř. věst. L 190, 12.7.2006, s. 1).

(14) Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(15) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/21/ES ze dne 15. března 2006 o nakládání s odpady z těžebního průmyslu a o změně směrnice 2004/35/ES – Prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15).

(16) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

(18) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 7).

(19) Je nutno zmínit, že některé členské státy EU používají pro určité perzistentní organické znečišťující látky přísnější mezní hodnoty.

(20) Perzistentní organické znečišťující látky uvedené v seznamu odpadů jsou tzv. „staré perzistentní organické znečišťující látky“. Jako nebezpečné se tudíž klasifikují pouze odpady obsahující „staré perzistentní organické znečišťující látky“ v koncentracích, které překračují mezní hodnotu nízkého obsahu POP.

(21) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU ze dne 4. července 2012 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o změně a následném zrušení směrnice Rady 96/82/ES (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 1).

(22) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU ze dne 4. července 2012 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 38).

(23) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/66/ES ze dne 6. září 2006 o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS (Úř. věst. L 266, 26.9.2006, s. 1).

PŘÍLOHY sdělení Komise o technických pokynech pro klasifikování odpadu OBSAH PŘÍLOHA 1: Anotovaný seznam odpadů 21 1.1. Struktura seznamu odpadů 21 1.2. Určení odpovídající položky 24 1.2.1. Anotovaný seznam odpadů 27 1.3. Příklady klasifikace složitých položek 62 1.3.1. Odpadní obaly a jejich obsah 62 1.3.2. Odpadní elektrická a elektronická zařízení (OEEZ) 64 1.3.3. Vozidla s ukončenou životností 66 1.4. Příklady pro posuzování určitých složek určitých typů odpadu 67 1.4.1. Organické složky a určité chemické sloučeniny 67 1.4.2. Látky, které poškozují ozonovou vrstvu 69 1.4.3. Azbest 71 1.4.4. Odpady obsahující CaO a Ca(OH) 2 72 1.4.5. Odpady obsahující uhelný dehet a asfalt 74 1.4.6. Kovy a slitiny 75 1.4.7. Organické peroxidy 76 1.4.8. Kaučukový odpad 77 1.4.9. Plastové odpady 78 1.4.10. Odpady obsahující perzistentní organické znečišťující látky 80 PŘÍLOHA 2: Zdroje údajů a báze informací o nebezpečných látkách 83 2.1 Klasifikace látek jako nebezpečných podle nařízení CLP 83 2.1.1 Harmonizovaná klasifikace látek 83 2.1.2 Vlastní klasifikace 84 2.1.3 Seznam klasifikací a označení jako vyhledávací nástroj 84 2.2 Informace o složení a vlastnostech látek nebo směsí, které se stanou odpadem, a o nakládání s těmito odpady 85 2.3 Další zdroje informací 86 PŘÍLOHA 3: Konkrétní přístupy k určování nebezpečných vlastností (HP 1 až HP 15) 87 3.1. Určení vlastnosti HP 1: Výbušný 87 3.2. Určení vlastnosti HP 2: Oxidující 88 3.3. Určení vlastnosti HP 3: Hořlavý 91 3.4. Určení vlastnosti HP 4: Dráždivý – dráždivý pro kůži a pro oči 96 3.5. Určení vlastnosti HP 5: Toxicita pro specifické cílové orgány (Specific Target Organ Toxicity, STOT) / Toxicita při vdechnutí 99 3.6. Určení vlastnosti HP 6: Akutní toxicita 102 3.7. Určení vlastnosti HP 7: Karcinogenní 105 3.8. Určení vlastnosti HP 8: Žíravý 106 3.9. Určení vlastnosti HP 9: Infekční 108 3.10. Určení vlastnosti HP 10: Toxický pro reprodukci 111 3.11. Určení vlastnosti HP 11: Mutagenní 113 3.12. Určení vlastnosti HP 12: Uvolňování akutně toxického plynu 114 3.13. Určení vlastnosti HP 13: Senzibilizující 118 3.14. Určení vlastnosti HP 14: Ekotoxický 119 3.15. Určení vlastnosti HP 15: Odpad schopný vykazovat při nakládání s ním některou z výše uvedených nebezpečných vlastností, kterou v době vzniku neměl 122 PŘÍLOHA 4: Odběr vzorků a chemická analýza odpadu 124 4.1. Odběr vzorků 124 4.1.1. Rámec pro odběr vzorků 124 4.1.2. Metodika odběru vzorků 126 4.1.3. Doporučené postupy odběru vzorků různých typů odpadu 128 4.1.4. Strategie odběru vzorků pro řešení homogenity/heterogenity 128 4.1.5. Statistický přístup při vzorkování 128 4.2. Chemická analýza odpadu 129 4.2.1. Látky přítomné v realisticky předpokládatelném nejméně příznivém případě 131 4.2.2. Obecné položky 132 PŘÍLOHA 5: Zdroje a externí odkazy 134

PŘÍLOHA 1 Anotovaný seznam odpadů 1.1. Struktura seznamu odpadů Seznam odpadů ve verzi stanovené rozhodnutím 2000/532/ES a ve znění rozhodnutí 2014/955/EU platí ode dne 1. června 2015. Seznam odpadů obsahuje 20 kapitol (dvoumístné kódy, viz též tabulka 1 níže). Tyto kapitoly jsou dále rozčleněny do podkapitol (čtyřmístné kódy) a položek (šestimístné kódy). Příklady kapitol, podkapitol a položek jsou uvedeny níže: Kapitola : 20 KOMUNÁLNÍ ODPADY (ODPADY Z DOMÁCNOSTÍ A PODOBNÉ ODPADY Z OBCHODU, PRŮMYSLU A INSTITUCÍ), VČETNĚ SLOŽEK Z ODDĚLENÉHO SBĚRU Podkapitola : 20 01 Složky z odděleného sběru (kromě čísla 15 01) Položka : 20 01 02 Sklo Při klasifikování odpadu je nutno se nejprve ujistit, že posuzovaný odpad spadá do dané kapitoly. Pokud ano, následně je třeba zkontrolovat, zda spadá do dané podkapitoly. Teprve tehdy lze v této podkapitole vyhledat odpovídající kód. U výše uvedeného příkladu odpadu zařazeného do položky 20 01 02 to znamená, že odpad: — musí pocházet z domácností nebo z komerčního, průmyslového nebo institucionálního prostředí podobného domácnostem (aby spadal do kapitoly 20), — musí se sbírat odděleně (aby spadal do podkapitoly 20 01) a — musí být tvořen sklem, — ale nesmí se jednat o skleněné obaly, protože odpadní obaly jsou vyloučeny z podkapitoly 20 01 na základě jejího názvu a musí být přiřazeny k některé položce z kapitoly 15 pro odpadní obaly. Přednostní pořadí kapitol seznamu odpadu, jak je stanoveno v seznamu odpadů Při určování absolutní položky nebo zrcadlové položky, která nejlépe odpovídá posuzovanému odpadu, se začíná od kapitol. Kapitoly (dvoumístné kódy) lze rozdělit do tří různých souborů, které je nutno zvážit za použití předem určené posloupnosti stanovené v příloze seznamu odpadů: A. 01 až 12 a 17 až 20 kapitoly týkající se zdroje odpadu, B. 13 až 15 kapitoly týkající se typu odpadu, C. 16 kapitola pro odpad, který není v seznamu jinak blíže určen. Nejprve je důležité zvážit kapitoly 01 až 12 a 17 až 20 (s výjimkou jejich obecných položek končících dvojčíslím 99), které identifikují odpad odkazem na jeho zdroj nebo průmyslové odvětví původu. Namísto zvažování obecného typu odvětví, kde odpad vzniká, je nutno spíše zvažovat konkrétní průmyslový proces. Jedním z příkladů je odpad z automobilového průmyslu: v závislosti na procesu lze odpad zařadit do kapitoly 12 (odpady z tváření a z fyzikální a mechanické povrchové úpravy kovů a plastů), kapitoly 11 (odpady z chemických povrchových úprav, z povrchových úprav kovů a jiných materiálů; z hydrometalurgie neželezných kovů) nebo kapitoly 08 (odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání nátěrových hmot (barev, laků a smaltů), lepidel, těsnicích materiálů a tiskařských barev). Kód 99 z těchto kapitol se nesmí v tomto stádiu použít. Pokud nelze v kapitolách 01 až 12 nebo 17 až 20 nalézt žádný vhodný kód odpadu, je podle definovaného přednostního pořadí nutno zkontrolovat kapitoly 13 až 15 (s výjimkou jejich obecných položek končících dvojčíslím 99). Tyto kapitoly souvisejí s povahou samotného odpadu jako například kapitola odpadních obalů. Pokud se nehodí žádný z těchto kódů odpadu, musí se odpad identifikovat podle kapitoly 16 (s výjimkou jejích obecných položek končících dvojčíslím 99), která představuje různorodou skupinu toků odpadů, jež nelze jinak konkrétně přiřadit k danému procesu nebo odvětví, např. OEEZ nebo vozidla s ukončenou životností. Jestliže odpad nelze opodstatněně přiřadit ani k žádné z položek v kapitole 16, musí se pro tento odpad vyhledat vhodný kód 99 (odpady jinak blíže neurčené) v tom oddílu seznamu, který odpovídá zdroji odpadu určenému v prvním kroku. Určení nejvhodnější položky je důležitým krokem při klasifikování odpadů a vyžaduje rozumné a poctivé posouzení provozovatelem na základě jeho znalostí o původu a procesu, při kterém odpad vzniká, jakož i jeho možného složení. Příloha 1.2 poskytuje podrobnější informace o tom, jak seznam a jeho předem stanovené přednostní pořadí kapitol používat, a shrnuje informace již uvedené ve vývojovém diagramu (viz obrázek 1). Tabulka 1 Kapitoly seznamu odpadů KÓD POPIS KAPITOLY PŘEDNOSTNÍ POŘADÍ 01 ODPADY Z GEOLOGICKÉHO PRŮZKUMU, TĚŽBY, ÚPRAVY A DALŠÍHO FYZIKÁLNÍHO A CHEMICKÉHO ZPRACOVÁNÍ NEROSTŮ A KAMENE A 02 ODPADY ZE ZEMĚDĚLSTVÍ, ZAHRADNICTVÍ, AKVAKULTURY, LESNICTVÍ, MYSLIVOSTI, RYBOLOVU A Z VÝROBY A ZPRACOVÁNÍ POTRAVIN 03 ODPADY ZE ZPRACOVÁNÍ DŘEVA A VÝROBY DESEK A NÁBYTKU, CELULÓZY, PAPÍRU A LEPENKY 04 ODPADY Z KOŽEDĚLNÉHO, KOŽEŠNICKÉHO A TEXTILNÍHO PRŮMYSLU 05 ODPADY ZE ZPRACOVÁNÍ ROPY, ČIŠTĚNÍ ZEMNÍHO PLYNU A Z PYROLYTICKÉHO ZPRACOVÁNÍ UHLÍ 06 ODPADY Z ANORGANICKÝCH CHEMICKÝCH PROCESŮ 07 ODPADY Z ORGANICKÝCH CHEMICKÝCH PROCESŮ 08 ODPADY Z VÝROBY, ZPRACOVÁNÍ, DISTRIBUCE A POUŽÍVÁNÍ NÁTĚROVÝCH HMOT (BAREV, LAKŮ A SMALTŮ), LEPIDEL, TĚSNICÍCH MATERIÁLŮ A TISKAŘSKÝCH BAREV 09 ODPADY Z FOTOGRAFICKÉHO PRŮMYSLU 10 ODPADY Z TEPELNÝCH PROCESŮ 11 ODPADY Z CHEMICKÝCH POVRCHOVÝCH ÚPRAV, Z POVRCHOVÝCH ÚPRAV KOVŮ A JINÝCH MATERIÁLŮ; Z HYDROMETALURGIE NEŽELEZNÝCH KOVŮ 12 ODPADY Z TVÁŘENÍ A Z FYZIKÁLNÍ A MECHANICKÉ POVRCHOVÉ ÚPRAVY KOVŮ A PLASTŮ 13 ODPADY Z OLEJŮ A ODPADY Z KAPALNÝCH PALIV (KROMĚ POKRMOVÝCH OLEJŮ A POLOŽEK V KAPITOLÁCH 05 A 12) B 14 ODPADNÍ ORGANICKÁ ROZPOUŠTĚDLA, CHLADICÍ A HNACÍ MÉDIA (KROMĚ KAPITOL 07 A 08) 15 ODPADNÍ OBALY, ABSORPČNÍ ČINIDLA, ČISTICÍ TKANINY, FILTRAČNÍ MATERIÁLY A OCHRANNÉ ODĚVY JINAK NEURČENÉ 16 ODPADY JINDE V TOMTO SEZNAMU NEUVEDENÉ C 17 STAVEBNÍ A DEMOLIČNÍ ODPADY (VČETNĚ VYTĚŽENÉ ZEMINY Z KONTAMINOVANÝCH MÍST) A 18 ODPADY ZE ZDRAVOTNICTVÍ A VETERINÁRNÍ PÉČE A/NEBO ZE SOUVISEJÍCÍHO VÝZKUMU (S VÝJIMKOU KUCHYŇSKÝCH ODPADŮ A ODPADU ZE STRAVOVACÍCH ZAŘÍZENÍ, KTERÉ SE ZDRAVOTNICTVÍM BEZPROSTŘEDNĚ NESOUVISEJÍ) 19 ODPADY ZE ZAŘÍZENÍ NA ZPRACOVÁNÍ ODPADU, Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD PRO ČIŠTĚNÍ TĚCHTO VOD MIMO MÍSTO JEJICH VZNIKU A Z VÝROBY VODY URČENÉ K LIDSKÉ SPOTŘEBĚ A VODY PRO PRŮMYSLOVÉ ÚČELY 20 KOMUNÁLNÍ ODPADY (ODPADY Z DOMÁCNOSTÍ A PODOBNÉ ODPADY Z OBCHODU, PRŮMYSLU A INSTITUCÍ) VČETNĚ SLOŽEK Z ODDĚLENÉHO SBĚRU Typy položek seznamu odpadů Položka označená hvězdičkou (*) se považuje za nebezpečný odpad. Jak již bylo uvedeno v kapitole 3.1.2, lze celkově 842 položek seznamu odpadů rozdělit na absolutně nebezpečné položky (AH), absolutně nikoliv nebezpečné položky (ANH), zrcadlové nebezpečné položky (MH) a zrcadlové nikoliv nebezpečné položky (MNH) (viz též Tabulka 2). Každý odpad je tudíž buď nebezpečný, nebo nikoliv nebezpečný. Tabulka 2 Počet položek v seznamu odpadů 842 položek v seznamu odpadů 408 nebezpečných položek 434 nikoliv nebezpečných položek 230 položek typu AH 178 položek typu MH 188 položek typu MNH 246 položek typu ANH — Absolutně nebezpečná položka (absolute hazardous – AH) Odpady zařazené mezi absolutně nebezpečné položky nelze zařadit mezi alternativní nikoliv nebezpečné položky a jsou považovány za nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení. Absolutně nebezpečné položky jsou v anotovaném seznamu odpadů označeny tmavočervenou barvou (viz též Tabulka 3 v části 1.2.1 této přílohy). V případě přiřazení odpadu k absolutně nebezpečné položce bude odpad klasifikován jako nebezpečný a není zapotřebí další posouzení, aby bylo možné rozhodnout, zda má být daný odpad klasifikován jako nebezpečný. Stále však bude nutno pokračovat kroky 3–4 (viz kapitola 3.2) aby bylo možno určit, které nebezpečné vlastnosti daný odpad vykazuje, neboť tyto informace mohou být nezbytné ke splnění ustanovení článku 19 rámcové směrnice o odpadech, jež se týká správného označování nebezpečných odpadů (např. k vyplnění nákladního listu pro přepravu odpadu). — Absolutně nikoliv nebezpečná položka (absolute non-hazardous – ANH) Odpady zařazené mezi absolutně nikoliv nebezpečné položky nelze zařadit mezi alternativní nebezpečné položky a jsou klasifikovány jako nikoliv nebezpečné bez jakéhokoli dalšího posouzení. Absolutně nikoliv nebezpečné položky jsou v anotovaném seznamu odpadů označeny černou barvou (viz též tabulka 3 v části 1.2.1 této přílohy). V případě přiřazení odpadu k absolutně nikoliv nebezpečné položce bude odpad klasifikován jako nikoliv nebezpečný a není zapotřebí další posouzení, aby bylo možné rozhodnout, zda má být daný odpad klasifikován jako nikoliv nebezpečný. — Zrcadlová položka Zrcadlové položky lze definovat jako dvě nebo více souvisejících položek, z nichž jedna je nebezpečná a druhá není. Někdy může odpad spadající do nějaké zrcadlové položky odpovídat několika možným souvisejícím alternativním položkám. Na rozdíl od absolutně nebezpečných položek nebo absolutně nikoliv nebezpečných položek je v případě, že má být odpad zařazen do skupiny alternativních položek, nutno provést další kroky k posouzení správného zařazení. Alternativní položky jsou tvořeny alespoň následujícími položkami: — Zrcadlová nebezpečná položka (mirror hazardous – MH) Zrcadlové nebezpečné položky jsou v anotovaném seznamu odpadů označeny oranžovou barvou (viz též tabulka 3 v části 1.2.1). — Zrcadlová nikoliv nebezpečná položka (mirror non-hazardous – MNH) Zrcadlové nikoliv nebezpečné položky jsou v anotovaném seznamu odpadů označeny modrou barvou (viz též tabulka 3 v části 1.2.1). Zrcadlové položky se dělí do těchto podkategorií: — Rozhodnutí mezi alternativními položkami typu MH a MNH je určeno všeobecným odkazem na nebezpečné látky, např.: 10 12 09* Tuhé odpady z čištění plynu obsahující nebezpečné látky MH 10 12 10 Tuhé odpady z čištění plynu neuvedené pod položkou 10 12 09 MNH — Rozhodnutí mezi alternativními položkami typu MH a MNH je určeno konkrétním odkazem na určité nebezpečné látky, např.: 16 01 11* Brzdové destičky obsahující azbest MH 16 01 12 Brzdové destičky neuvedené pod číslem 16 01 11 MNH — U položek odkazujících na více možností může přiřazení položky záviset na původu nebo určitých vlastnostech dotyčného odpadu, jakož i na nebezpečných látkách, které může obsahovat, např.: 17 06 01* Izolační materiály s obsahem azbestu MH 17 06 03* Izolační materiály sestávající z nebezpečných látek nebo nebezpečné látky obsahující MH 17 06 04 Izolační materiály neuvedené pod položkami 17 06 01 a 17 06 03 MNH Často, ale ne nutně, lze při volbě mezi položkou typu MH a položkou typu MNH rozpoznat odpovídající zrcadlovou položku podle odkazu „neuvedené pod…“. Pokud se nabízí možnost přiřadit odpad k zrcadlové nebezpečné položce nebo k zrcadlové nikoliv nebezpečné položce, je nutné pokračovat kroky 3–5 (viz kapitola 3.2) procesu klasifikace za účelem zjištění přítomnosti a obsahu nebezpečných látek v příslušných koncentracích nebo určení, zda odpad přímo vykazuje nebezpečné vlastnosti, aby byl posuzovaný tok odpadu správně přiřazen k položce typu MH, nebo k položce typu MNH. Absolutně nikoliv nebezpečná položka vykazující nebezpečné vlastnosti Vezměte prosím na vědomí, že odpad přiřazený k absolutně nikoliv nebezpečné položce (ANH) je klasifikován jako nikoliv nebezpečný bez jakéhokoli dalšího posuzování jeho nebezpečných vlastností. Jediná výjimka z této zásady je popsána v čl. 7 odst. 2 rámcové směrnice o odpadech, který stanoví, že pokud příslušný orgán dotyčného členského státu na základě dostatečných důkazů usoudí, že daný odpad, jemuž je přiřazen kód ANH, má být ve skutečnosti klasifikován jako nebezpečný, bude tento odpad klasifikován jako nebezpečný. Toto je nutno sdělit Komisi, aby mohly být případně v budoucnu provedeny změny seznamu odpadů. Absolutně nebezpečná položka nevykazující žádné nebezpečné vlastnosti Jestliže lze dotyčnému odpadu přiřadit pouze položku typu AH, je odpad klasifikován jako nebezpečný. Jedinou výjimkou z této zásady je, pokud příslušný členský stát považuje dotyčný odpad za nikoliv nebezpečný, a to na základě předložení dostatečných důkazů v souladu s čl. 7 odst. 3 rámcové směrnice o odpadech. Toto je nutno sdělit Komisi, aby mohly být případně v budoucnu provedeny změny seznamu odpadů. Rozhodnutí, kterou ze zrcadlových položek použít - Posouzení nebezpečných vlastností Kroky popsané v kapitole 3.2 jsou nezbytné pouze v případě, že se má dotyčný odpad přiřadit k položce typu MH nebo položce typu MNH nebo pokud je nutno posoudit nebezpečné vlastnosti odpadu přiřazeného k položce typu AH, např. pro účely vyplnění nákladního listu. Rámeček 1: Posouzení nebezpečných vlastností: Položky typu ANH, typu AH a zrcadlové položky 1.2. Určení odpovídající položky Aby bylo možno odpad klasifikovat, je nezbytné vynaložit veškeré úsilí ke zjištění: — jeho zdroje (konkrétního procesu nebo činnosti, při nichž odpad vznikl), — jeho typu (nebo typů, pokud jde o směsný odpad). Jakmile máte tyto informace, je třeba zvážit celý seznam odpadů a postupovat podle níže uvedených pokynů. Zvolit nejvhodnější položku pro daný odpad z celkově dostupných 842 položek v seznamu odpadů je složité. Nejprve je nutno zvážit úplně celý seznam a odpad musí odpovídat konečné zvolené položce, podkapitole a kapitole, jak je popsáno v příkladu pro položku 20 01 02 v předchozí kapitole. Z koncepce seznamu vyplývá, že můžete určit více než jednu položku, a budete tudíž muset k výběru nejpříhodnější položky použít další kroky procesu posuzování popsané v kapitole 3.2. Názvy kapitol a podkapitol omezují rozsah podkapitol a položek, jež jsou jejich součástmi, a mohou také obsahovat zvláštní výjimky. Před zvolením příslušné položky je nezbytné zkontrolovat tyto názvy kapitol a podkapitol. K dispozici je vývojový diagram (obrázek 1 v příloze 1), který vám ukáže, jak postupovat, a který by se měl používat ve spojení s pokyny. Jedná se o postupný proces, jehož kroky může být nezbytné několikrát opakovat. Krok A1: První krok je tvořen těmito úkony: — Porovnejte konkrétní proces nebo činnost, při které odpad vzniká, s názvy kapitol 01 až 12 a 17 až 20. Pokud daný proces nebo činnost spadá do jedné nebo více kapitol, podívejte se na názvy podkapitol v dotyčné kapitole. — Pokud proces nebo činnost spadá do nějaké kapitoly a podkapitoly, pak v dotyčné podkapitole vyhledejte položku, která jednoznačně odpovídá konkrétnímu typu odpadu. — V tomto stadiu by se neměla použít obecná položka XX XX 99. — Pokud nelze odpovídající položku (nebo položky) nalézt, pokračujte krokem A2. Konkrétní proces nebo činnost Proces nebo činnost není obecné odvětví ani typ podniku. U podniku může být nezbytné klasifikovat každou z jeho činností nebo fází procesu v různých kapitolách. Například v rámci procesu výroby automobilů lze identifikovat odpady z různých fází procesu v kapitole 12 (odpady z tváření a povrchové úpravy kovů), v kapitole 11 (anorganické odpady obsahující kovy ze zpracování kovů a z povrchové úpravy kovů) a v kapitole 08 (odpady z používání nátěrových hmot). Krok A2: Druhý krok je tvořen těmito úkony: — Porovnejte konkrétní typ odpadu s nadpisy kapitol 13 až 15. Pokud daný typ odpadu spadá do jedné nebo více kapitol, podívejte se na názvy podkapitol v dotyčných kapitolách. — Pokud typ odpadu spadá do nějaké kapitoly a podkapitoly, pak v dotyčné podkapitole vyhledejte položku, která jednoznačně odpovídá konkrétnímu typu odpadu. — V případě, že je to vhodné, můžete použít položku XX XX 99. — Pokud nelze odpovídající položku (nebo položky) nalézt, pokračujte krokem A3. Přiřazení takového obecného kódu XX XX 99 musí být naprosto poslední možností použitelnou jen v krajním případě a je nutno se jí co nejvíce vyhýbat. Krok A3: Třetí krok je tvořen těmito úkony: — Zkontrolujte, zda odpad spadá do některé z podkapitol v kapitole 16. — Pokud typ odpadu spadá do nějaké podkapitoly, pak v dotyčné podkapitole vyhledejte položku, která jednoznačně odpovídá konkrétnímu typu odpadu. — Pokud nelze odpovídající položku (nebo položky) nalézt, pokračujte krokem A4 Krok A4: Poslední krok je tvořen těmito úkony: — Vraťte se ke kroku A1 a přiřaďte obecnou položku XX XX 99 z kapitoly a podkapitoly, která odpovídá procesu nebo činnosti, při nichž odpad vzniká. — Před přiřazením kódu XX XX 99 se ujistěte, že byly zváženy kroky A1 až A3. Při provádění kroků A1 až A4 je nutno danému odpadu přiřadit buď položku typu AH či ANH, nebo nejvhodnější zrcadlové položky. V posledně uvedeném případě je nutno pokračovat krokem 3 (viz též kapitola 3.2) klasifikačního postupu, aby se nakonec rozhodlo, zda má být přiřazena položka typu MH, nebo typu MNH. Vývojový diagram, který uvádí obrázek 1 v příloze 1, má sloužit pouze jako pomůcka pro přiřazení nejvhodnější položky nebo dvojice zrcadlových položek k danému toku odpadu, přičemž je třeba poznamenat, že klasifikování je nutno chápat jako postupný proces, jehož kroky může být nezbytné několikrát opakovat. V této souvislosti mají poskytnout další pomoc následující části tohoto dokumentu: — část 1.2.1 obsahuje anotovanou verzi seznamu odpadů, — část 1.3 obsahuje konkrétní příklady složitých položek, které slouží k ilustraci postupu klasifikace, — část 1.4 uvádí příklady klasifikace konkrétních složek určitých typů odpadu. Klasifikace směsného odpadu Pokud je přítomen více než jeden typ odpadu, je nutno posoudit každý z nich samostatně. Tím se zajistí, že položky nebo šarže nebezpečného odpadu: — nebudou chybně klasifikovány jako nikoliv nebezpečný odpad v důsledku smísení s (případně zředění) jinými odpady (viz čl. 7 odst. 4 rámcové směrnice o odpadech), — budou včas identifikovány, aby se zabránilo jejich smísení s jinými odpady, např. v nádobě, pytli, hromadě nebo kontejneru (viz článek 18 rámcové směrnice o odpadech). Pouze na směsný komunální odpad z domácností se tyto požadavky nevztahují. Seznam obsahuje několik položek pro směsný odpad. Obecně platí (aby byla splněna kritéria týkající se směšování podle rámcové směrnice o odpadech), že se jedná o položky pro odpady z podniků, které vznikají při určitém procesu jako jediný směsný odpad. Nejsou určeny pro odpady (nebo odpadní předměty), které vznikají odděleně a následně jsou zkombinovány s jinými odpady (například umístěny ve stejné nádobě). 1.2.1. Anotovaný seznam odpadů Tabulka 3 uvádí přehled všech položek seznamu odpadů, přičemž jasně uvádí, které položky jsou typu ANH, typu AH, typu MNH a typu MH. Mějte prosím na paměti, že výklad typů položek v následujícím anotovaném seznamu odpadů je jedním z možných výkladů, který navzájem vyvažuje pohledy různých členských států. Na úrovni jednotlivých členských států existují rozdílné výklady, které lze rovněž vzít v úvahu (1). Tabulka 3 Anotovaný seznam odpadů KÓD POPIS KAPITOLY TYP POLOŽKY 1 ODPADY Z GEOLOGICKÉHO PRŮZKUMU, TĚŽBY, ÚPRAVY A DALŠÍHO FYZIKÁLNÍHO A CHEMICKÉHO ZPRACOVÁNÍ NEROSTŮ A KAMENE 01 01 Odpady z těžby nerostů 01 01 01 Odpady z těžby rudných nerostů ANH 01 01 02 Odpady z těžby nerudných nerostů ANH 01 03 Odpady z dalšího fyzikálního a chemického zpracování rudných nerostů 01 03 04* Kyselinotvorná hlušina ze zpracování sirníkové rudy MH B 01 03 05* Ostatní hlušina obsahující nebezpečné látky MH 01 03 06 Hlušina neuvedená pod položkami 01 03 04 a 01 03 05 MNH 01 03 07* Ostatní odpady obsahující nebezpečné látky z fyzikálního a chemického zpracování rudných nerostů MH 01 03 08 Rudný prach neuvedený pod položkou 01 03 07 MNH 01 03 09 (2) Červený kal z výroby oxidu hlinitého neuvedený pod položkou 01 03 10 MNH 01 03 10* (3) Červený kal z výroby oxidu hlinitého obsahující nebezpečné látky neuvedený jako odpady pod položkou 01 03 07 MH A 01 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH C 01 04 Odpady z dalšího fyzikálního a chemického zpracování nerudných nerostů 01 04 07* Odpady obsahující nebezpečné látky z fyzikálního a chemického zpracování nerudných nerostů MH 01 04 08 Odpadní štěrk a kamenivo neuvedené pod položkou 01 04 07 MNH 01 04 09 Odpadní písek a jíl ANH 01 04 10 Rudný prach neuvedený pod položkou 01 04 07 MNH 01 04 11 Odpady ze zpracování potaše a kamenné soli neuvedené pod položkou 01 04 07 MNH 01 04 12 Hlušina a další odpady z praní a čištění nerostů neuvedené pod položkami 01 04 07 a 01 04 11 MNH 01 04 13 Odpady z řezání a broušení kamene neuvedené pod položkou 01 04 07 MNH 01 04 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 01 05 Vrtné kaly a ostatní vrtné odpady 01 05 04 Vrtné kaly a odpad obsahující sladkou vodu ANH 01 05 05* Vrtné kaly a odpady obsahující ropné látky MH B 01 05 06* Vrtné kaly a ostatní vrtné odpady obsahující nebezpečné látky MH 01 05 07 Vrtné kaly a odpady obsahující baryt neuvedené pod položkami 01 05 05 a 01 05 06 MNH 01 05 08 Vrtné kaly a odpady s obsahem chloridů neuvedené pod položkami 01 05 05 a 01 05 06 MNH 01 05 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 2 ODPADY ZE ZEMĚDĚLSTVÍ, ZAHRADNICTVÍ, AKVAKULTURY, LESNICTVÍ, MYSLIVOSTI, RYBOLOVU A Z VÝROBY A ZPRACOVÁNÍ POTRAVIN 02 01 Odpady ze zemědělství, zahradnictví, akvakultury, lesnictví, myslivosti a rybolovu 02 01 01 Kaly z praní a z čištění ANH 02 01 02 Odpady z živočišných tkání ANH 02 01 03 Odpady z rostlinných tkání ANH 02 01 04 Odpadní plasty (kromě obalů) ANH 02 01 06 Zvířecí trus, moč a hnůj (včetně znečištěné slámy), kapalné odpady, soustřeďované odděleně a zpracovávané mimo místo vzniku ANH 02 01 07 Odpady z lesnictví ANH 02 01 08* Agrochemické odpady obsahující nebezpečné látky MH 02 01 09 Agrochemické odpady neuvedené pod položkou 02 01 08 MNH 02 01 10 Odpadní kovy ANH 02 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 02 Odpady z výroby a zpracování masa, ryb a jiných potravin živočišného původu 02 02 01 Kaly z praní a z čištění ANH 02 02 02 Odpady z živočišných tkání ANH 02 02 03 Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování ANH 02 02 04 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 02 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 03 Odpady z výroby a ze zpracování ovoce, zeleniny, obilovin, jedlých olejů, kakaa, kávy a tabáku; odpady z konzervárenského průmyslu; z výroby kvasnic a kvasnicového extraktu, přípravy a fermentace melasy 02 03 01 Kaly z praní, čištění, loupání, odstřeďování a separace ANH 02 03 02 Odpady z konzervačních činidel ANH 02 03 03 Odpady z extrakce rozpouštědly ANH 02 03 04 Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování ANH 02 03 05 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 04 Odpady z cukrovarnictví 02 04 01 Zemina z čištění a praní řepy ANH 02 04 02 Uhličitan vápenatý nevyhovující jakosti ANH 02 04 03 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 04 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 05 Odpady z mlékárenského průmyslu 02 05 01 Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování ANH 02 05 02 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 05 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 06 Odpady z pekáren a výroby cukrovinek 02 06 01 Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování ANH 02 06 02 Odpady z konzervačních činidel ANH 02 06 03 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 06 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 02 07 Odpady z výroby alkoholických a nealkoholických nápojů (s výjimkou kávy, čaje a kakaa) 02 07 01 Odpady z praní, čištění a mechanického zpracování surovin ANH 02 07 02 Odpady z destilace lihovin ANH 02 07 03 Odpady z chemického zpracování ANH 02 07 04 Suroviny nevhodné ke spotřebě nebo zpracování ANH 02 07 05 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 02 07 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 3 ODPADY ZE ZPRACOVÁNÍ DŘEVA A VÝROBY DESEK A NÁBYTKU, CELULÓZY, PAPÍRU A LEPENKY 03 01 Odpady ze zpracování dřeva a výroby desek a nábytku 03 01 01 Odpadní kůra a korek ANH 03 01 04* Piliny, hobliny, odřezky, dřevo, dřevotřískové desky a dýhy obsahující nebezpečné látky MH 03 01 05 Piliny, hobliny, odřezky, dřevo, dřevotřískové desky a dýhy neuvedené pod položkou 03 01 04 MNH 03 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 03 02 Odpad z impregnace dřeva 03 02 01* Nehalogenovaná organická činidla k impregnaci dřeva AH 03 02 02* Chlorovaná organická činidla k impregnaci dřeva AH 03 02 03* Organokovová činidla k impregnaci dřeva AH 03 02 04* Anorganická činidla k impregnaci dřeva AH 03 02 05* Ostatní činidla k impregnaci dřeva obsahující nebezpečné látky AH B 03 02 99 Činidla k impregnaci dřeva jinak blíže neurčená ANH B 03 03 Odpady z výroby a zpracování celulózy, papíru a lepenky 03 03 01 Odpadní kůra a dřevo ANH 03 03 02 Kaly zeleného louhu (ze zpracování černého louhu) ANH 03 03 05 Kaly z odstraňování tiskařské černi při recyklaci papíru ANH 03 03 07 Mechanicky oddělený výmět z rozvlákňování odpadního papíru a lepenky ANH 03 03 08 Odpady z třídění papíru a lepenky určené k recyklaci ANH 03 03 09 Odpadní kaustifikační kal ANH 03 03 10 Výmětová vlákna, kaly z mechanického oddělování obsahující vlákna, výplně a povrchové vrstvy ANH 03 03 11 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 03 03 10 ANH 03 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 4 ODPADY Z KOŽEDĚLNÉHO, KOŽEŠNICKÉHO A TEXTILNÍHO PRŮMYSLU 04 01 Odpady z kožedělného a kožešnického průmyslu 04 01 01 Odpadní klihovka a štípenka ANH 04 01 02 Odpad z loužení ANH 04 01 03* Odpady z odmašťování obsahující rozpouštědla bez kapalné fáze AH B 04 01 04 Činicí břečka obsahující chrom ANH 04 01 05 Činicí břečka neobsahující chrom ANH 04 01 06 Kaly obsahující chrom, zejména kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 04 01 07 Kaly neobsahující chrom, zejména kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku ANH 04 01 08 Odpady z usní (odpadní holina, postružiny, odřezky, prach z broušení) obsahující chrom ANH 04 01 09 Odpady z úpravy a apretace ANH 04 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH B 04 02 Odpady z textilního průmyslu 04 02 09 Odpady z kompozitních tkanin (impregnované tkaniny, elastomer, plastomer) ANH 04 02 10 Organické hmoty z přírodních produktů (např. tuk, vosk) ANH 04 02 14* Odpady z apretace obsahující organická rozpouštědla MH 04 02 15 Odpady z apretace neuvedené pod položkou 04 02 14 MNH 04 02 16* Barviva a pigmenty obsahující nebezpečné látky MH 04 02 17 Barviva a pigmenty neuvedené pod položkou 04 02 16 MNH 04 02 19* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 04 02 20 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 04 02 19 MNH 04 02 21 Odpady z nezpracovaných textilních vláken ANH 04 02 22 Odpady ze zpracovaných textilních vláken ANH 04 02 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 5 ODPADY ZE ZPRACOVÁNÍ ROPY, ČIŠTĚNÍ ZEMNÍHO PLYNU A Z PYROLYTICKÉHO ZPRACOVÁNÍ UHLÍ 05 01 Odpady ze zpracování ropy 05 01 02* Kaly z odsolovacích zařízení AH 05 01 03* Kaly ze dna nádrží na ropné látky AH 05 01 04* Kyselé alkylové kaly AH 05 01 05* Uniklé ropné látky AH 05 01 06* Ropné kaly z údržbářské činnosti v závodech a zařízeních AH 05 01 07* Kyselé dehty AH 05 01 08* Ostatní dehty AH 05 01 09* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 05 01 10 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 05 01 09 MNH 05 01 11* Odpady z čištění paliv pomocí alkálií AH 05 01 12* Ropa obsahující kyseliny AH 05 01 13 Kaly z napájecí vody pro kotle ANH 05 01 14 Odpad z chladicích kolon ANH 05 01 15* Upotřebené filtrační hlinky AH 05 01 16 Odpady obsahující síru z odsiřování ropy ANH 05 01 17 Asfalt ANH 05 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 05 06 Odpady z pyrolytického zpracování uhlí 05 06 01* Kyselé dehty AH 05 06 03* Ostatní dehty AH 05 06 04 Odpad z chladicích kolon ANH 05 06 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 05 07 Odpady z čištění a z přepravy zemního plynu 05 07 01* Odpady obsahující rtuť AH B 05 07 02 Odpady obsahující síru ANH 05 07 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH B 6 ODPADY Z ANORGANICKÝCH CHEMICKÝCH PROCESŮ 06 01 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání kyselin 06 01 01* Kyselina sírová a kyselina siřičitá AH 06 01 02* Kyselina chlorovodíková AH 06 01 03* Kyselina fluorovodíková AH 06 01 04* Kyselina fosforečná a kyselina fosforitá AH 06 01 05* Kyselina dusičná a kyselina dusitá AH 06 01 06* Ostatní kyseliny AH 06 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 02 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání alkálií 06 02 01* Hydroxid vápenatý AH 06 02 03* Hydroxid amonný AH 06 02 04* Hydroxid sodný a hydroxid draselný AH 06 02 05* Ostatní alkálie AH 06 02 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 03 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání solí a jejich roztoků a oxidů kovů 06 03 11* Tuhé soli a roztoky obsahující kyanidy MH 06 03 13* Tuhé soli a roztoky obsahující těžké kovy MH 06 03 14 Tuhé soli a roztoky neuvedené pod položkami 06 03 11 a 06 03 13 MNH 06 03 15* Oxidy kovů obsahující těžké kovy MH 06 03 16 Oxidy kovů neuvedené pod položkou 06 03 15 MNH 06 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 04 Odpady s obsahem kovů neuvedené pod číslem 06 03 06 04 03* Odpady obsahující arzen AH B 06 04 04* Odpady obsahující rtuť AH B 06 04 05* Odpady obsahující ostatní těžké kovy AH B 06 04 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH B 06 05 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku 06 05 02* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 06 05 03 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 06 05 02 MNH 06 06 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání sirných sloučenin, z chemických procesů výroby a zpracování síry a z odsiřovacích procesů 06 06 02* Odpady obsahující nebezpečné sulfidy MH 06 06 03 Odpady s obsahem sulfidů neuvedené pod položkou 06 06 02 MNH 06 06 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 07 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání halogenů a z chemických procesů zpracování halogenů 06 07 01* Odpady obsahující azbest z elektrolýzy AH B 06 07 02* Aktivní uhlí z výroby chloru AH 06 07 03* Kaly síranu barnatého obsahující rtuť AH B 06 07 04* Roztoky a kyseliny, např. kontaktní kyselina AH 06 07 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH B 06 08 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání křemíku a jeho derivátů 06 08 02* Odpady obsahující nebezpečné chlorosilany MH 06 08 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 09 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání fosforečných sloučenin a z chemických procesů zpracování fosforu 06 09 02 Fosforečná struska ANH 06 09 03* Reakční odpady na bázi vápníku obsahující nebezpečné látky nebo těmito látkami znečištěné MH 06 09 04 Reakční odpady na bázi vápníku neuvedené pod položkou 06 09 03 MNH 06 09 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 10 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání dusíkatých sloučenin, z chemických procesů zpracování dusíku a z výroby hnojiv 06 10 02* Odpady obsahující nebezpečné látky MH 06 10 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 11 Odpady z výroby anorganických pigmentů a kalidel 06 11 01 Reakční odpady na bázi vápníku z výroby oxidu titaničitého ANH 06 11 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 06 13 Odpady z jiných anorganických chemických procesů 06 13 01* Anorganické přípravky na ochranu rostlin, činidla k impregnaci dřeva a další biocidy AH 06 13 02* Upotřebené aktivní uhlí (kromě položky 06 07 02) AH 06 13 03 Saze z ropných surovin ANH 06 13 04* Odpady ze zpracování azbestu AH 06 13 05* Saze AH 06 13 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 7 ODPADY Z ORGANICKÝCH CHEMICKÝCH PROCESŮ 07 01 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání základních organických sloučenin 07 01 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 01 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 01 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 01 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 01 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 01 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 01 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 01 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 01 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 01 11 MNH 07 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 02 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání plastů, syntetického kaučuku a umělých vláken 07 02 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 02 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 02 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 02 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 02 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 02 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 02 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 02 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 02 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 02 11 MNH 07 02 13 Plastové odpady ANH 07 02 14* Odpady z přísad obsahující nebezpečné látky MH 07 02 15 Odpady z přísad neuvedené pod položkou 07 02 14 MNH 07 02 16* Odpady obsahující nebezpečné silikony MH 07 02 17 Odpady s obsahem silikonů neuvedené pod položkou 07 02 16 MNH 07 02 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 03 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání organických barviv a pigmentů (kromě čísla 06 11) 07 03 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 03 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 03 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 03 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 03 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 03 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 03 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 03 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 03 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 03 11 MNH 07 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 04 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání organických přípravků na ochranu rostlin (kromě položek 02 01 08 a 02 01 09), činidel k impregnaci dřeva (kromě čísla 03 02) a dalších biocidů 07 04 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 04 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 04 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 04 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 04 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 04 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 04 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 04 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 04 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 04 11 MNH 07 04 13* Tuhé odpady obsahující nebezpečné látky MH 07 04 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 05 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání farmaceutických výrobků 07 05 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 05 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 05 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 05 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 05 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 05 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 05 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 05 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 05 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 05 11 MNH 07 05 13* Tuhé odpady obsahující nebezpečné látky MH 07 05 14 Tuhé odpady neuvedené pod položkou 07 05 13 MNH 07 05 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 06 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání tuků, maziv, mýdel, detergentů, dezinfekčních prostředků a kosmetiky 07 06 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 06 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 06 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 06 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 06 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 06 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 06 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 06 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 06 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 06 11 MNH 07 06 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 07 07 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání čistých chemických látek a blíže nespecifikovaných chemických výrobků 07 07 01* Vodné promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 07 03* Organická halogenovaná rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 07 04* Ostatní organická rozpouštědla, promývací kapaliny a matečné louhy AH 07 07 07* Halogenované destilační a reakční zbytky AH 07 07 08* Ostatní destilační a reakční zbytky AH 07 07 09* Halogenované filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 07 10* Ostatní filtrační koláče a upotřebená absorpční činidla AH 07 07 11* Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku obsahující nebezpečné látky MH 07 07 12 Kaly z čištění odpadních vod v místě jejich vzniku neuvedené pod položkou 07 07 11 MNH 07 07 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 8 ODPADY Z VÝROBY, ZPRACOVÁNÍ, DISTRIBUCE A POUŽÍVÁNÍ NÁTĚROVÝCH HMOT (BAREV, LAKŮ A SMALTŮ), LEPIDEL, TĚSNICÍCH MATERIÁLŮ A TISKAŘSKÝCH BAREV 08 01 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání a odstraňování barev a laků 08 01 11* Odpadní barvy a laky obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 01 12 Odpadní barvy a laky neuvedené pod položkou 08 01 11 MNH 08 01 13* Kaly z barev nebo z laků obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 01 14 Kaly z barev nebo z laků neuvedené pod položkou 08 01 13 MNH 08 01 15* Vodné kaly obsahující barvy nebo laky s obsahem organických rozpouštědel nebo jiných nebezpečných látek MH 08 01 16 Vodné kaly obsahující barvy nebo laky neuvedené pod položkou 08 01 15 MNH 08 01 17* Odpady z odstraňování barev nebo laků obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 01 18 Odpady z odstraňování barev nebo laků neuvedené pod položkou 08 01 17 MNH 08 01 19* Vodné suspenze obsahující barvy nebo laky s obsahem organických rozpouštědel nebo jiných nebezpečných látek MH 08 01 20 Vodné suspenze s obsahem barev nebo laků neuvedené pod položkou 08 01 19 MNH 08 01 21* Odpadní odstraňovače barev nebo laků AH 08 01 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 08 02 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání ostatních nátěrových hmot (včetně keramických materiálů) 08 02 01 Odpadní práškové nátěrové barvy ANH 08 02 02 Vodné kaly obsahující keramické materiály ANH 08 02 03 Vodné suspenze obsahující keramické materiály ANH 08 02 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 08 03 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání tiskařských barev 08 03 07 Vodné kaly obsahující tiskařské barvy ANH 08 03 08 Vodné kapalné odpady obsahující tiskařské barvy ANH 08 03 12* Odpadní tiskařské barvy obsahující nebezpečné látky MH 08 03 13 Odpadní tiskařské barvy neuvedené pod položkou 08 03 12 MNH 08 03 14* Kaly tiskařských barev obsahující nebezpečné látky MH 08 03 15 Kaly tiskařských barev neuvedené pod položkou 08 03 14 MNH 08 03 16* Odpadní leptací roztoky AH 08 03 17* Odpadní tiskařský toner obsahující nebezpečné látky MH 08 03 18 Odpadní tiskařský toner neuvedený pod položkou 08 03 17 MNH 08 03 19* Disperzní olej AH 08 03 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 08 04 Odpady z výroby, zpracování, distribuce a používání lepidel a těsnicích materiálů (včetně hydroizolačních výrobků) 08 04 09* Odpadní lepidla a těsnicí materiály obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 04 10 Odpadní lepidla a těsnicí materiály neuvedené pod položkou 08 04 09 MNH 08 04 11* Kaly z lepidel a těsnicích materiálů obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 04 12 Kaly z lepidel a těsnicích materiálů neuvedené pod položkou 08 04 11 MNH 08 04 13* Vodné kaly s obsahem lepidel nebo těsnicích materiálů obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky MH 08 04 14 Vodné kaly s obsahem lepidel nebo těsnicích materiálů neuvedené pod položkou 08 04 13 MNH 08 04 15* Vodné kapalné odpady obsahující lepidla nebo těsnicí materiály s organickými rozpouštědly nebo s jinými nebezpečnými látkami MH 08 04 16 Vodné kapalné odpady s obsahem lepidel nebo těsnicích materiálů neuvedené pod položkou 08 04 15 MNH 08 04 17* Kalafunový olej AH 08 04 99 Odpady jinak blíže neurčené ANH 08 05 Odpady v kapitole 08 jinak blíže neurčené 08 05 01* Odpadní isokyanáty AH 9 ODPADY Z FOTOGRAFICKÉHO PRŮMYSLU 09 01 Odpady z fotografického průmyslu 09 01 01* Roztoky vodou ředitelných vývojek a aktivátorů AH 09 01 02* Roztoky vodou ředitelných vývojek ofsetových desek AH 09 01 03* Roztoky vývojek v rozpouštědlech AH 09 01 04* Roztoky ustalovačů AH 09 01 05* Bělicí roztoky a roztoky bělicích ustalovačů AH 09 01 06* Odpady obsahující stříbro ze zpracování fotografického odpadu v místě jeho vzniku AH B 09 01 0