[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 21.10.2008

KOM(2008) 660 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Vypracování pracovního plánu na období 2009–2011 podle směrnice o ekodesignu

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Vypracování pracovního plánu na období 2009–2011 podle směrnice o ekodesignu

1. ÚVOD

Účelem „ekodesignu“ je zlepšit vliv výrobků na životní prostředí během celého životního cyklu (výběr a použití surovin; výroba; balení, doprava a distribuce; instalace a údržba; používání; a konec životnosti) systematickým začleňováním environmentálních aspektů hned v počáteční fázi designu výrobku.

Energetické spotřebiče jsou závislé na energetickém vstupu (elektrická energie, fosilní paliva a obnovitelné zdroje energie) nebo jsou určené k výrobě, přenosu nebo měření takové energie. Připadá na ně velká část spotřeby energie a jiných přírodních zdrojů ve Společenství a mají vysoký potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů.

Směrnice o ekodesignu (2005/32/ES[1]) stanoví rámec pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů. Směrnice je proto klíčovou součástí politiky EU na zlepšení energetické účinnosti výrobků na vnitřním trhu a jejich vlivu na životní prostředí. Možnost jejího rozšíření na další výrobky s významným dopadem na životní prostředí, konkrétně na všechny energetické výrobky, byla zdůrazněna v nedávno přijatém akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku[2], kterým nicméně není tento pracovní plán nijak dotčen. Směrnice zajišťuje volný pohyb výrobků v Evropě a podporuje zavedení ekodesignu do malých a středních podniků. Všeobecně přináší rámec vytvořený směrnicí o ekodesignu výhody v podobě výrobků s lepším vlivem na životní prostředí, včetně úspor energie.

Cíl pracovního plánu

Ustanovení čl. 16 odst. 1 směrnice o ekodesignu stanoví, že Komise zveřejní pracovní plán, který sestaví pro následující tři roky orientační seznam skupin energetických spotřebičů, které budou považovány za prioritní pro přijetí prováděcích opatření.

Pracovní plán by měl vycházet z práce vykonané od poloviny roku 2005 v souvislosti s prioritními skupinami výrobků v přechodném období uvedenými v čl. 16 odst. 2 směrnice. Environmentální priority pro přijetí prováděcích opatření nadále zůstávají stejné, což platí zejména pro využití potenciálu energetických spotřebičů pro boj proti změně klimatu nákladově efektivním způsobem.

2. MECHANISMY SMěRNICE O EKODESIGNU

Směrnice o ekodesignu je rámcovou směrnicí. To znamená, že závazné požadavky na ekodesign jsou v praxi určovány prováděcími opatřeními specifickými pro každou skupinu výrobků. Směrnice sama stanoví pouze podmínky a kritéria pro přijetí prováděcích opatření: opatření mohou být přijata pro určitý výrobek, má-li takový výrobek významný dopad na životní prostředí a zároveň velký podíl na objemu prodejů a obchodu na vnitřním trhu a jednoznačný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.

Prováděcí opatření jsou zvážena tehdy, pokud nebyla použita žádná dostatečná samoregulační iniciativa výrobního odvětví. Samoregulace výrobního odvětví, včetně dobrovolných a jednostranných závazků, může vést k rychlému pokroku díky rychlému a nákladově efektivnímu provádění a umožňuje pružné a náležité přizpůsobení se technologickým možnostem a citlivosti trhu.

Každému prováděcímu opatření předcházejí přípravné studie a posouzení dopadů vypracované externími odborníky a Komisí s cílem určit nákladově efektivní řešení pro zlepšení celkového vlivu výrobků na životní prostředí; každé takové opatření zahrnuje participativní a delegované rozhodovací procesy. Prováděcí opatření Komise přijímá regulativním postupem s kontrolou.

3. SKUPINY VÝROBKů, NA KTERÉ SE VZTAHUJE PřECHODNÉ OBDOBÍ (2005–2008)

Během „přechodného období“, tj. mezi vstupem směrnice o ekodesignu v platnost a přijetím tohoto pracovního plánu, bylo třeba přijmout prováděcí opatření pro skupiny výrobků uvedené v čl. 16 odst. 2 směrnice. Uvedený článek klasifikuje řadu energetických spotřebičů, které byly v Evropském programu pro změnu klimatu stanoveny jako prioritní, například topná zařízení a zařízení pro ohřev vody, systémy elektrického pohonu, osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, domácí spotřebiče, kancelářská technika v domácnostech a terciárním sektoru, spotřební elektronika a tzv. systémy HVAC (vytápění/větrání/klimatizace). Kromě toho bylo třeba přijmout samostatné horizontální prováděcí opatření, jehož cílem je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny výrobků.

V souvislosti s těmito prioritními skupinami výrobků v přechodném období bylo zahájeno devatenáct přípravných studií doprovázených setkáními zúčastněných stran, z nichž některé se týkaly zvláštních kategorií výrobků. Každá z těchto studií analyzovala, zda by pro příslušnou skupinu výrobků měly být určeny požadavky na ekodesign, a pokud ano, které. Dokončeno bylo čtrnáct přípravných studií a na základě jejich výsledků a vzhledem k neexistenci odpovídajících samoregulačních opatření začala Komise vypracovávat prováděcí opatření a případně požadavky na označování podle směrnice o označování energetické účinnosti štítky (92/75/EHS) pro určité energetické spotřebiče. Zbývajících pět přípravných studií by mělo být dokončeno do roku 2009.

K dalším krokům navazujícím na přípravnou studii pro každou skupinu výrobků patří konzultace s konzultačním fórem, posouzení ekonomických, environmentálních a sociálních dopadů možného prováděcího opatření a přijetí opatření regulativním postupem s kontrolou.

V průběhu několika následujících měsíců Komise přijme prováděcí opatření pro tyto skupiny výrobků: zařízení pro osvětlení v terciárním sektoru (veřejné osvětlení a kancelářské osvětlení), ztráty elektrické energie v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, vnější elektrické napájení a jednoduché set-top boxy pro digitální příjem televizního signálu. V roce 2009 chce Komise také předložit prováděcí opatření pro televizory, osvětlení v domácnostech, chladničky a mrazničky pro domácnost, pračky, myčky nádobí, kotle a ohřívače vody, počítače, zobrazovací zařízení, průmyslové chladničky, elektromotory, čerpadla, ventilátory, cirkulátory a klimatizátory vzduchu v místnostech.

Příloha II uvádí skupiny výrobků, na které se vztahuje přechodné období.

4. ORIENTAčNÍ SEZNAM SKUPIN VÝROBKů

Tento pracovní plán stanoví orientační seznam skupin výrobků, přičemž přihlíží k práci vykonané v přechodném období. Uvedené skupiny výrobků by měly být v příštích třech letech přednostně předmětem přípravných studií a prováděcích opatření.

Studie Komise[3] týkající se přípravy pracovního plánu identifikovala 57 skupin výrobků spadajících do oblasti působnosti směrnice o ekodesignu, na které se však nevztahovalo přechodné období[4]. Systematická identifikace těchto skupin výrobků, jež vycházela ze seznamu výrobků PRODCOM[5], byla nezbytným předpokladem pro vytvoření pracovního plánu.

Ve studii bylo posouzeno 57 skupin výrobků s ohledem na jejich hlavní dopad na životní prostředí – spotřebu primární energie během používání; účelem byla identifikace skupin výrobků s nejvyšším potenciálem pro snížení emisí skleníkových plynů. Výsledkem bylo vytyčení 25 skupin výrobků označených jako A a 9 skupin výrobků označených jako B[6]. Za účelem stanovení priorit pak Komise 25 skupin výrobků označených jako A posoudila na základě kritérií stanovených v článku 15 směrnice o ekodesignu, konkrétně že:

1) skupina výrobků představuje významný objem prodejů a obchodu ve Společenství;

2) skupina výrobků má významný dopad na životní prostředí v rámci Společenství, který způsobují energetické spotřebiče během svého životního cyklu;

3) skupina výrobků má významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.

Pro účely posouzení na základě kritérií podle článku 15 byly dle potřeby pro danou skupinu výrobků použity tyto zásady posuzování:

Podle nejnovějšího dostupného seznamu výrobků PRODCOM (2005/2006) splňuje deset skupin výrobků, které Komise stanovila za priority, orientační kritérium pro objem prodejů a obchodu ve Společenství, jímž je více než 200 000 jednotek za rok. Zahrnuty jsou energetické spotřebiče v domácnostech, terciárním sektoru a v průmyslu. Toto první kritérium je kritériem vylučovacím, jelikož počet jednotek na skupinu výrobků přímo ovlivňuje hodnocení na základě druhého kritéria.

Pro účely posouzení na základě druhého kritéria (významný dopad na životní prostředí) byly vzaty v úvahu tyto aspekty: vysoká spotřeba primární energie v rámci identifikovaných skupin výrobků (orientačně > 1 000 PJ/rok) a s tím spojené emise, jako například skleníkové plyny, kyselé látky nebo těžké kovy a vznik odpadů. Na tomto základě se již dají vyvodit první informace pro stanovení priorit, které odpovídají ukazateli použitému ve studii. Dlouhá doba provozu (velmi dlouhá: až 24 hodin denně nebo tři výrobní směny; nebo dlouhá: zhruba osm hodin denně nebo doba ohřevu/chlazení), díly podílející se na spotřebě energie nebo předpokládaný růst spotřeby energie v příštím desetiletí v důsledku rychle rostoucího trhu jsou dalšími známkami závažnosti dopadu na životní prostředí ve vztahu se spotřebou energie. Dalším zdrojem, který vyžaduje pozornost, je vzhledem ke stále významnějšímu dopadu nedostatku vody a období sucha v Evropě používání vody. Dalšími formami dopadu na životní prostředí, které byly zohledněny, jsou materiály nebo konstrukční části, jež mají za následek spotřebu dalších zdrojů, vznik odpadů nebo specifické emise, jako jsou elektronické součástky, displeje, chladicí prostředky, oleje, odpad při použití nebo emise výfukových plynů a jemný prach.

Při stanovení priorit bylo vzato v úvahu také třetí kritérium – významný potenciál ke zlepšení dopadu skupiny výrobků na životní prostředí. Ukazatelem významného potenciálu ke zlepšení, k němuž může vést opatření pro ekodesign, je vysoký potenciál pro úspory energie během provozu (orientačně > 20 %). Pokud jde o ostatní zdroje, může zlepšení designu některých zařízení využívajících vodu vést k významným úsporám vody a s tím spojeným úsporám energie. K dalším důležitým opatřením pro ekodesign může patřit snížení hmotnosti nebo objemu výrobku, použití recyklovaných materiálů, snížení emisí, prodloužení minimální zaručené doby životnosti výrobku či zajištění možnosti modernizace, opravitelnosti nebo snadné recyklovatelnosti snížením počtu použitých materiálů, použitím normalizovaných dílů nebo zajištěním snadné dostupnosti hodnotných konstrukčních částí. Stávající specifikace třetích zemí, například japonské minimální normy energetické náročnosti nebo program Energy Star v USA, a technický rozvoj mohou rovněž přispět k procesu identifikace výrobků se stejnou funkčností, avšak s lepším vlivem na životní prostředí.

Žádné jiné právní předpisy Společenství o ekodesignu pro posuzované skupiny výrobků neexistují, ale v každé přípravné studii by mělo být určeno, zda by v souvislosti s dopadem zkoumaných výrobků na životní prostředí měly být zohledněny jiné právní předpisy, například směrnice o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ)[7], pokud jde o recyklaci. V této fázi se má za to, že významný potenciál ke zlepšení dopadu těchto skupin výrobků na životní prostředí nebude představovat nepřiměřeně vysoké náklady a že bez zákonných nebo dobrovolných požadavků neumožní tržní síly dosažení jakéhokoliv pokroku. Tyto předběžné domněnky by měly být přezkoumány v přípravných studiích. K tomu, aby byla zaručena nákladová efektivnost, by se měla navrhovaná zlepšení vlivu na životní prostředí zakládat na nejnižších nákladech na životní cyklus.

Na základě výsledků posouzení byl sestaven tento orientační seznam skupin výrobků. Podrobnější informace ohledně výsledků posouzení jsou uvedeny v příloze I.

Orientační seznam skupin výrobků, na které se vztahuje tento pracovní plán[8]

- klimatizační a větrací systémy;

- elektrická topná zařízení a topná zařízení na fosilní paliva;

- zařízení pro přípravu potravin;

- průmyslové a laboratorní pece;

- obráběcí stroje;

- síťová zařízení a zařízení pro zpracování a ukládání dat;

- chladicí a mrazicí zařízení;

- zvuková a zobrazovací zařízení;

- transformátory;

- zařízení využívající vodu.

V souladu s článkem 18 směrnice o ekodesignu konzultovala Komise konzultační fórum, aby mohla při vytvoření tohoto pracovního plánu a orientačního seznamu skupin výrobků zohlednit připomínky zástupců členských států a zúčastněných stran[9].

Pro účely přípravných studií lze skupiny výrobků uvedené v seznamu rozdělit do několika kategorií s přihlédnutím k závěrům učiněným během přechodného období: výrobky s podobnými technickými, ekonomickými a environmentálními vlastnostmi by měly být v zásadě předmětem společné studie, přičemž s nimi související analýza struktury trhu, způsobů použití, environmentálního a hospodářského dopadu či potenciálu ke zlepšení by měla být oddělená, je-li to relevantní. Přípravné studie týkající se určitých výrobků, které by mohly být zařazeny do různých skupin výrobků (např. chladicí zařízení nebo tepelná čerpadla), musí být koordinovány. Údaje získané z analýzy procesů a komplexních systémů, které jsou obsaženy v referenčních dokumentech týkajících se nejlepší dostupné techniky vypracovaných podle směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění[10], by měly být v případě potřeby použity, podobně jako tomu bylo v případě skupin výrobků „systémy elektrického pohonu“ a „systémy HVAC“ v přechodném období.

Priority, které Komise stanovila, se mohou změnit na základě výsledků úplných kvantitativních posouzení provedených v rámci přípravných studií.

5. VÝHLED

Zařazení skupiny výrobků do orientačního seznamu pro účely tohoto pracovního plánu znamená, že Komise během let 2009–2011 v souvislosti s touto skupinou výrobků zahájí přípravnou studii a případně přijme prováděcí opatření, a to v závislosti na výsledcích přípravné studie a za předpokladu, že bude vypracováno příznivé posouzení dopadů a že nebudou zavedena žádná dostatečná samoregulační opatření.

Informace o časovém rozvrhu přípravných studií a prováděcích opatření pro každou skupinu výrobků budou sděleny všem zúčastněným stranám, a to především na internetových stránkách útvarů Komise odpovědných za směrnici o ekodesignu[11] a rovněž při setkáních zúčastněných stran a na internetových stránkách vytvořených dodavateli pověřenými provedením přípravných studií.

V rámci každé přípravné studie budou přešetřeny možné požadavky na ekodesign na základě technických, ekonomických a envrironmentálních analýz. Prozkoumána by měla být možnost udělení mandátu k normalizaci určitých parametrů na ekodesign. Na této analýze by se měly aktivně podílet zúčastněné strany.

Kromě toho vyzývá Komise výrobní odvětví energetických spotřebičů s významným dopadem na životní prostředí, aby přijalo samoregulační opatření, pomocí kterých by mohlo být politických cílů dosaženo rychleji či nákladově výhodněji než pomocí povinných požadavků. Tato výzva je v souladu se směrnicí o ekodesignu a se strategií Komise pro zlepšení právní úpravy a jejím probíhajícím programem zjednodušování. Komise bude tyto iniciativy v průběhu následujících tří let sledovat a poté vyhodnotí, do jaké míry budou nutná další prováděcí opatření, například pokud se trh nebude vyvíjet správným směrem nebo dostatečně rychle.

V souladu s článkem 16 směrnice Komise pracovní plán pravidelně přezkoumává po konzultaci s konzultačním fórem.

Pokud Evropský parlament a Rada návrh Komise na rozšíření oblasti působnosti směrnice o ekodesignu[12] na všechny energetické výrobky přijmou rychle, pozmění Komise případně pracovní plán tak, aby zahrnoval i tyto nové skupiny výrobků.

Příloha I

Tabulka: Nevyčerpávající posouzení skupin výrobků uvedených v orientačním seznamu pro účely tohoto pracovního plánu

Skupiny výrobků jsou uvedeny v nahodilém pořadí a v seznamu nejsou zahrnuty výrobky, na které se vztahuje přechodné období.

Skupina výrobků | Příklady výrobků | Významný dopad na životní prostředí1 | Významný potenciál ke zlepšení |

Klimatizační a větrací systémy | Velké klimatizátory vzduchu > 12 kW; klimatizátory vzduchu chlazené vodou; větrací systémy. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), dlouhá doba provozu (doba ohřevu/chlazení, prodlužující se doba větrání) a rychle rostoucí trh; další dopad výkonové elektroniky, displejů a chladicích prostředků na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhadovaný průměr > 20 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. nahrazení chladicích prostředků, prodloužení životnosti nebo snadná recyklovatelnost); specifikace třetích zemí (označování energetické účinnosti štítky, ekoznačky, Energy Star a minimální normy energetické náročnosti) nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Elektrická topná zařízení a topná zařízení na fosilní paliva | Elektrické akumulační radiátory; elektrické topné radiátory pro vytápění místností a podlah; suché systémy vytápění místností plynem a olejem; tepelná čerpadla. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), dlouhá doba provozu (doba ohřevu); další dopad výkonové elektroniky, použitých materiálů a emisí výfukových plynů na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhadovaný průměr > 20 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. nižší emise nebo snadná recyklovatelnost). |

Zařízení pro přípravu potravin | Elektrické, plynové a mikrovlnné trouby; přístroje na pečení a grilování; kávovary. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), dlouhá doba provozu v terciárním sektoru (zhruba osm hodin denně) a spotřeba energie integrovaného motoru/ventilátoru. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhad: 10–30 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. snadná recyklovatelnost); specifikace třetích zemí (označování energetické účinnosti štítky, ekoznačky a minimální normy energetické náročnosti) a ekoznačky členských států nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Průmyslové a laboratorní pece | Infračervené pece; odporové a elektrické indukční průmyslové a laboratorní pece; hořáky pro topeniště. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), dlouhá doba provozu (zhruba osm hodin za pracovní den) a spotřeba energie integrovaného ventilátoru; další dopad použitých materiálů na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhadovaný průměr > 20 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. zdokonalené systémy přenosu tepla nebo snížení hmotnosti); specifikace třetích zemí (označování energetické účinnosti štítky a minimální normy energetické náročnosti) nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Obráběcí stroje | Tvářecí stroje; rozdružovací stroje; obráběcí stroje pracující s fyzikálně-chemickými postupy. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), dlouhá až velmi dlouhá doba provozu (až tři výrobní směny) a spotřeba energie integrovaného motoru; další dopad výkonové elektroniky a odpadu při použití na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (nízký faktor výkonu 0,7–0,8, potenciál ke zlepšení v chodu naprázdno a díky pohonům s proměnnými otáčkami; potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. prodloužení životnosti stroje, snadná recyklovatelnost elektronických součástek nebo uzavřená recyklační smyčka). |

Síťová zařízení a zařízení pro zpracování a ukládání dat | Servery; zařízení pro síťovou komunikaci; nepřerušitelné elektrické napájení; ztráty při zapojení do sítě v pohotovostním režimu pro skupinu výrobků. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), velmi dlouhá doba provozu (24 hodin denně) a rychle rostoucí trh; další dopad elektronických součástek na životní prostředí. | Velmi vysoký potenciál pro úspory energie (odhad: 5–30 % u výrobků, 80 % u systémů, funkce pohotovostního režimu a řízení spotřeby energie ze sítě); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. získávání tepla z odpadů nebo snadná recyklovatelnost); rozvíjející se specifikace třetích zemí (Energy Star) nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Chladicí a mrazicí zařízení | Chladící pulty; chladírenské komory; chladicí zařízení; přístroje na výrobu ledu; přístroje na výrobu zmrzliny a mléčných koktejlů. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), velmi dlouhá doba provozu (až 24 hodin denně); další dopad chladicích prostředků na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhad: 10–60 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. nahrazení chladicích prostředků). |

Zvuková a zobracovací zařízení | Přehrávače a rekordéry DVD a videopřehrávače a videorekordéry; videoprojektory; videohry; digitální zesilovače a subwoofery pro domácí kino. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), rostoucí trh; další dopad elektronických součástek a displejů na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (odhadovaný průměr > 20 %); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. prodloužení životnosti nebo snadná recyklovatelnost); specifikace třetích zemí (označování energetické účinnosti štítky, ekoznačky a Energy Star) nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Transformátory | Distribuční transformátory; výkonové transformátory; malé transformátory. | Vysoká spotřeba energie (> 1 000 PJ/rok), velmi dlouhá doba provozu (24 hodin denně); další dopad použitých olejů, barev atd. na životní prostředí. | Vysoký potenciál pro úspory energie (přibližně až 30 %, což odpovídá zhruba 15 % ztrát elektrické energie v sítích, inventář se přibližuje ke konci své 40leté životnosti); potenciál pro další zlepšení vlivu na životní prostředí (např. použité materiály); specifikace třetích zemí (označování energetické účinnosti štítky, ekoznačky, Energy Star a minimální normy energetické náročnosti) nasvědčují potenciálu ke zlepšení. |

Zařízení využívající vodu | Zařízení na čištění využívající vodu; zavlažovací zařízení. | Velké ztráty vody v důsledku používání nevhodných přístrojů a zařízení (přibližně 14 miliard m³ ročně v průmyslu, přibližně 53 miliard m³ ročně v zemědělství a přibližně 24 miliard m³ ročně v domácnostech a veřejných zařízeních). | Vysoký potenciál pro úspory vody (odhadovaný průměr > 40 % v průmyslu a zemědělství a > 30 % ve veřejném zásobování vodou; např. individuální nastavení průtoku a tlaku nebo rozstřikovače a zavlažovače na nízký až střední vodní tlak). |

1 Spotřeba energie je uvedena jako spotřeba primární energie v PJ v roce 2006. „Primární energií“ se rozumí energie obsažená ve fosilních palivech a obnovitelných zdrojích energie, která dosud nebyla přeměněna či transformována. Pro přepočet elektrické energie z veřejné sítě (druhotná energie) na primární energii byl použit faktor 10,5 MJ/kWhe.

Příloha II

Tabulka: Skupiny výrobků, na které se vztahuje přechodné období[13]

Opatření, jejichž přijetí Komise předpokládá ve čtvrtém čtvrtletí 2008 nebo prvním čtvrtletí 2009 |

Zařízení pro osvětlení v terciárním sektoru Ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu Vnější elektrické napájení Jednoduché set-top boxy Zařízení pro osvětlení v domácnostech I (včetně klasických žárovek) Televizní přijímače |

Opatření, která mají být výboru předložena k hlasování v roce 2008 a 2009 |

Kotle Ohřívače vody Pračky a myčky nádobí Chladničky a mrazničky pro domácnost Průmyslové chladničky Elektromotory Cirkulátory (původně pod elektromotory) Počítače Zobrazovací zařízení Elektrická čerpadla (původně pod elektromotory) Ventilátory pro větrání nebytových budov (původně pod elektromotory) Klimatizátory vzduchu v místnostech Ventilátory v domácnostech (původně pod klimatizátory vzduchu v místnostech) |

Ostatní opatření (přípravné studie dokončené v roce 2009) |

Komplexní set-top boxy Sušičky prádla Vysavače Zařízení pro osvětlení v domácnostech II (reflektorové žárovky a svítidla) Kotle na pevná paliva |

[1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a o změně směrnic Rady 92/42/EHS a Evropského parlamentu a Rady 96/57/ES a 2000/55/ES (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/28/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2005/32/ES o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů a směrnice Rady 92/42/EHS a směrnice 96/57/ES a 2000/55/ES, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 48).

[2] Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku (KOM(2008) 397 v konečném znění).

[3] EPTA Ltd, Řecko; PE International, Německo; NTUA, Řecko: Study for preparing the first Working Plan of the Ecodesign Directive, Report for tender No: ENTR/06/026 (Studie pro přípravu prvního pracovního plánu podle směrnice o ekodesignu, zpráva pro nabídkové řízení č.: ENTR/06/026), revidovaná konečná zpráva: 06/12/2007: http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/workingplan.htm.

[4] S. 29 v [3].

[5] PRODCOM je systém pro sběr a šíření statistiky o výrobě průmyslových výrobků. Název pochází z francouzského „PRODuction COMmunautaire“ (výroba ve Společenství) pro těžbu a dobývání a zpracovatelský průmysl, tj. sekce B a C Statistické klasifikace ekonomických činností v Evropské unii (NACE 2).

[6] S. 33 v [3].

[7] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 37, 13.2.2003, s. 24).

[8] Skupiny výrobků jsou uvedeny v nahodilém pořadí a v seznamu nejsou zahrnuty energetické spotřebiče, na které se vztahuje přechodné období.

[9] Zápis ze zasedání konzultačního fóra dne 28. května 2008:http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/workingplan.htm.

[10] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění (kodifikované znění) (Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8). Referenční dokumenty týkající se nejlepší dostupné techniky: http://eippcb.jrc.es/pages/FActivities.htm.

[11] Generální ředitelství pro podniky a průmysl: http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/index_en.htm.Generální ředitelství pro energetiku a dopravu: http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/eco_design_en.htm.

[12] Návrh směrnice Evropského Parlamentu a Rady ze dne 16. července 2008 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie. KOM(2008) 399 v konečném znění, 2008/0151 (COD).

[13] Časový rozvrh přijímání opatření je přibližný a může se změnit, jelikož bude přizpůsoben skutečně dosaženému pokroku přípravných prací.