Aby této žádosti vyhověla, Komise v letech 1982 a 1992 předložila návrhy, ale Rada nemohla s žádným z těchto návrhů souhlasit. Komise následně předložila nový návrh v únoru 1997 a ten byl v prosinci 2002 konečně zařazen do programu pracovní skupiny Rady. Na tomto zasedání většina členských států souhlasila s tím, že uvádění složek alkoholických nápojů na etiketách by mělo být více sladěno s přepracovanými obecnými pravidly označování.

Tato zpráva je odpovědí na povinnost uloženou Komisi podle čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům (dále jen „nařízení“). Uvedené ustanovení vyjímá alkoholické nápoje, jejichž obsah alkoholu je vyšší než 1,2 % objemových, z uvádění povinného seznamu složek a výživových údajů a uvádí, že Komise vypracuje zprávu a zaměří se na to, zda by se měl v budoucnu na alkoholické nápoje vztahovat zejména požadavek na uvádění informací o energetické hodnotě, a na důvody pro možné výjimky, s ohledem na potřebu zajistit soulad s jinými příslušnými politikami Unie. V této souvislosti Komise zváží, zda by nebylo vhodné navrhnout definici pojmu „alkoholické limonády“.

Pokud jde o seznam složek, stejně jako v předchozím právním předpise se na alkoholické nápoje vztahuje článek 21 o označování určitých látek nebo produktů vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost. Spotřebitelé jsou tudíž informováni, je-li v alkoholických nápojích přítomna látka nebo produkt, které podle přílohy II nařízení představují nejběžnější alergeny, např. siřičitany přidávané do vína. Avšak jiné složky potravin, u nichž společní normotvůrci neuvažovali o tom, že je třeba je uvést v seznamu látek, které by mohly vyvolat alergické reakce u určitých skupin spotřebitelů, v příloze II nařízení nejsou, a proto by kvůli nepřítomnosti seznamu složek nebyly uvedeny na etiketě alkoholických nápojů. Ačkoli neexistuje žádný požadavek, aby byly na alkoholických nápojích uváděny jejich složky, provozovatelé potravinářských podniků mohou tyto informace poskytovat spotřebitelům dobrovolně. V souladu s článkem 36 tyto informace musí vyhovovat ustanovením, která upravují povinné uvádění složek.

Sdružení v oblasti veřejného zdraví podporují povinné uvádění složek a výživových údajů na etiketách v rámci komplexní strategie pro poskytování informací a zvyšování povědomí spotřebitelů o alkoholu, neboť podle skupiny nevládních organizací a organizací v oblasti veřejného zdraví, které prosazují prevenci a snižování škod způsobených požíváním alkoholu v Evropě, mají spotřebitelé právo znát složky alkoholických nápojů, které pijí. Co je důležitější, výživové informace, např. obsah energie, by se spotřebitelům měly poskytovat proto, aby mohli lépe sledovat svoji stravu a snadněji si osvojili zdravý životní styl.

Zástupci spotřebitelů tvrdí , že nejednotné označování alkoholických nápojů a jiných potravin je nepřípustné a že by seznam složek a výživové údaje měly být povinné u všech alkoholických nápojů, aby se spotřebitelé mohli informovaně rozhodovat o tom, co a v jakém množství budou pít.

V rámci studie zadané Komisí, která se zabývá tím, jaký dopad mají informace o potravinách na rozhodování spotřebitelů, bylo zkoumáno chování spotřebitelů ve vztahu k informacím na alkoholických nápojích. Poté, co byli informováni o obsahu energie v alkoholických nápojích, jako je pivo, víno a lihoviny, byl 2031 respondentům z 8 členských států položen dotaz, jaké ideální informace by podle nich měly být v budoucnosti uváděny na alkoholických nápojích. Téměř polovina (49 %) účastníků prohlásila, že by na alkoholických nápojích měly být uvedeny informace o jejich energetické hodnotě, a 16 % tvrdilo, že na základě těchto informací hodlá omezit konzumaci alkoholu.

V poslední době se výrazně změnil postoj výrobního odvětví k této otázce. Zatímco v minulosti provozovatelé potravinářských podniků nesouhlasili s dodatečným požadavkem na označování, dnes většina odvětví uznává, že spotřebitelé mají právo znát obsah svých nápojů, a subjekty z různých odvětví vyvíjejí a provádějí řadu společných či nezávislých dobrovolných iniciativ s cílem poskytovat spotřebitelům dodatečné informace.

Podle sdružení, které zastupuje evropské pivovary, mají spotřebitelé právo vědět, co konzumují. Pivovary v celé Evropě zorganizovaly dobrovolnou iniciativu s názvem Závazek evropského pivovarnictví (European Beer Pledge) a její členové se zavázali, že provedou společnou a měřitelnou akci s cílem zlepšit informace pro spotřebitele tím, že budou mimo jiné poskytovat výživové informace o pivech. Domnívají se, že by provozovatelům mělo být umožněno vybrat si, zda tyto informace poskytnou na etiketách či jiných platformách, např. webových stránkách či v aplikacích pro rychlou odpověď na základě kódu (quick response (QR)-code-driven applications), přičemž v takovém případě by měl být na pivní etiketě uveden jasný odkaz na tyto informace. Někteří členové organizace již dobrovolně na etiketách či mimo ně uvádějí seznam složek, kalorií či úplné výživové údaje (energie, tuk, nasycené mastné kyseliny, sacharidy, cukry, bílkoviny a sůl).

Odvětví lihovin zastává názor, že by pro spotřebitele byly užitečné jasnější a smysluplnější informace o tom, co jejich nápoj obsahuje, a že by se jim měly poskytovat jednotné informace o odpovědné konzumaci lihovin, které jim umožní rozhodovat se tak, aby si osvojili zdravější životní styl. Odvětví souhlasí s tím, že by spotřebitelům měly být poskytovány takové informace o obsahu kalorií, které by byly přizpůsobeny jejich potřebám. Tyto informace by mohly být poskytovány jinak než uvedením na etiketě. Tak by spotřebitelé mohli získat přístup k těmto informacím prostřednictvím alternativních platforem, které jsou k nim vstřícnější. Zatímco někteří výrobci jsou odhodláni uvádět takové informace na etiketách, mnoho výrobců lihovin již poskytuje informace o energetické hodnotě na svých webových stránkách, jakož i prostřednictvím sociálních médií a jiných platforem, a někteří z nich se zavázali, že rozsah těchto informací rozšíří tak, aby uváděl úplné výživové údaje.

Odvětví vína se domnívá, že vyvážená strava je klíčovou součástí zdravého životního stylu a že by si spotřebitelé měli pečlivě vybírat, co vypijí a snědí. Odvětví je odhodláno dobrovolně spotřebitelům poskytovat výživové informace o kaloriích, a to podle jejich potřeb, a výrazně podporuje uvádění informací i jinde než na etiketách. Odvětví zahájilo soustředěnou akci a na společných webových stránkách poskytuje informace o kaloriích podle podaného množství a kategorií vína.

Nadnárodní společnost, která vyrábí lihoviny, víno a pivo, se zavázala, že bude spotřebitelům na etiketě poskytovat úplné výživové údaje podle podaného množství a na 100 ml a že bude tyto údaje uvádět u všech alkoholických nápojů ve svém portfoliu. Na základě celosvětového průzkumu, který měl určit, jaké informace by se měly poskytovat a jaký způsob poskytování je nejlepší, již byla vyvinuta nová výživová etiketa, jež bude upevněna na balení. Postupně se budou provádět změny balení s cílem uvést na trh první výrobky s novou etiketou na počátku roku 2017.

Některé z těchto závazků, byly rovněž učiněny v kontextu Evropského fóra o alkoholu a zdraví, což je platforma, kde mohou subjekty působící na evropské úrovni diskutovat, srovnávat přístupy a přijímat kroky s cílem omezit škody způsobené alkoholem.

Je příliš brzy, aby bylo možné posoudit dopad těchto nedávných dobrovolných iniciativ. Lze však očekávat, že mohou zvýšit zájem spotřebitelů o systematičtější uvádění seznamu složek a výživových údajů.

Výrobci alkoholických nápojů obecně zastávají názor, že by se veškeré nové požadavky ohledně označování měly ve stejné míře vztahovat na všechny druhy alkoholických nápojů,.

7.Výzvy k akci

7.1Světová zdravotnická organizace

Podle Akčního plánu Světové zdravotnické organizace pro omezení škodlivé konzumace alkoholu na období let 2012–2020 by se na etiketách měly uvádět „složky týkající se zdraví včetně obsahu kalorií“ a obecně by označení alkoholických nápojů mělo být stejné jako u jiných potravin, aby se zaručilo, že spotřebitelé mají přístup k úplným informacím o obsahu a složení výrobku, čímž se ochrání jak jejich zdraví, tak zájmy. V září 2011 na zasedání Regionálního výboru pro Evropu tento akční plán potvrdilo 53 zemí včetně členských států EU.

Světová zdravotnická organizace má navíc za to, že energetická hodnota je nejdůležitější výživovou hodnotou, která by se měla na etiketách uvádět.

7.2Evropský parlament a Rada

V souvislosti s usnesením , které bylo přijato dne 29. dubna 2015, Evropský parlament vyzývá Komisi, aby mimo jiné předložila legislativní návrh, který bude vyžadovat, aby byl od roku 2016 na etiketách alkoholických nápojů uváděn obsah kalorií. Třebaže nařízení (EU) č. 1169/2011 vyloučilo alkoholické nápoje z povinného uvádění seznamu složek a výživových údajů na etiketách, podle usnesení je vzhledem rizikům, která souvisejí s alkoholem, poskytování komplexních informací o alkoholických nápojích nezbytné.

Komisi byla také předložena řada písemných dotazů k označování alkoholických nápojů, v nichž se žádalo o předložení této zprávy a které zdůrazňovaly, že stávající výjimky z povinnosti uvádět na etiketách seznam složek a výživové údaje nejsou odůvodněné, a které vyzývaly k tomu, aby byly zahájeny legislativní podněty, které by posílily označování alkoholických nápojů.

V závěrech přijatých dne 7. prosince 2015 Rada vyzývá Komisi, aby zvážila možnost zavedení povinného uvádění složek a výživových údajů na etiketách alkoholických nápojů, a to zejména energetické hodnoty.

7.3Konzultace odborníků členských států vedené Komisí

Při přípravě této zprávy bylo dne 28. října 2013 uspořádáno setkání pracovní skupiny Komise k nařízení (EU) č. 1169/2011, jehož účelem bylo hovořit o otázkách, o nichž pojednává tato zpráva, s odborníky z příslušných vnitrostátních orgánů členských států; tato diskuse se rovněž zabývala definicí „alkoholických limonád“, které zpravidla bývají předem smíchané alkoholické a nealkoholické výrobky. Mnoho odborníků z členských států se domnívá, že je neodůvodněné a nedůsledné, pokud na etiketách nealkoholických nápojů nemusejí být uváděny složky míchané s alkoholem, zatímco složky nealkoholického nápoje bez alkoholu uváděny být musejí. Obdobně neexistuje žádný důvod, proč by měl nealkoholický nápoj uvádět výživové údaje, když by byl stejný nealkoholický nápoj smíchaný s lihovinou od uvádění výživových údajů osvobozen.

Kromě toho vyšlo během diskuse najevo, že pojem „alkoholické limonády“ není na vnitrostátní úrovni vždy relevantní a že někdy bývá příliš neurčitý na to, aby bylo možné formulovat jeho konstruktivní definici. Kromě toho měli účastníci za to, že pokud jde o uvádění zvažovaných údajů na etiketách, mělo by se se všemi alkoholickými nápoji včetně „alkoholických limonád“ v první řadě a bez toho, aby byla předem vyloučena jakákoli zdůvodněná výjimka, zacházet stejně.

8.Závěry