2009
PROGRAM  EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI 
VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ (2003–2007): 
ÚČELNÝ ZPŮSOB, JAK ZLEPŠOVAT ZDRAVÍ?EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 2
ISSN 1831-0788
CS

PROGRAM EVROPSKÉ UNIE 
V OBLASTI VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ (2003–2007): ÚČELNÝ ZPŮSOB, JAK ZLEPŠOVAT ZDRAVÍ?Zvláštní zpráva  č. 2   2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.:  +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 2   2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009ISBN 978-92-9207-222-3©  Evropská společenství, 2009
Reprodukce je povolena s uvedením zdroje.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?3
OBSAH
Body
 ZKRATKY
I–VI SHRNUTÍ
1–9 ÚVOD
10–12  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
13–82  AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY
13–33  KONCEPCE PROGRAMŮ
14–18 LOGIKA INTERVENCE NEBYLA VÝSLOVNĚ UVEDENA
19–21 CÍLE PROGRAMU NEBYLY KONKRÉTNÍ, MĚŘITELNÉ ANI ČASOVĚ VYMEZENÉ
22–28 CHYBÍ STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ A PRIORITY NEJSOU DOSTATEČNĚ VYMEZENY29–33 UKAZATELE NA ÚROVNI PROGRAMŮ JSOU PRO MONITOROVÁNÍ DOSAŽENÝCH VÝSLEDKŮ NEDOSTATEČNÉ
34–65  PROVÁDĚNÍ PROGRAMU: OD KONCEPCE PROJEKTU K VÝSLEDKŮM
35–38 CÍLE PROJEKTŮ NEBYLY KONKRÉTNÍ, OVĚŘITELNÉ A VYČÍSLITELNÉ
39–49  DEFINOVÁNÍ PŘEDPOKLÁDANÝCH VÝSLEDKŮ PROJEKTŮ, STANOVENÍ CÍLOVÝCH SKUPIN A PLÁNOVÁNÍ UDRŽITELNOSTI 
BYLO SPÍŠ VÝJIMKOU NEŽ PRAVIDLEM
50–54  KOMPLEMENTARITA A VZÁJEMNÝ SOULAD PROJEKTŮ V PORTFOLIU NEBYLY DOSTATEČNĚ MONITOROVÁNY55–65 OMEZENÁ EVROPSKÁ PŘIDANÁ HODNOTA
66–82  ŘÍZENÍ PROJEKTŮ
67–69 PARTNERSTVÍ FUNGOVALO DOBŘE
70–73 KOMISE PROJEKTY MONITOROVALA DLE OKAMŽITÉ POTŘEBY, A NIKOLI SYSTEMATICKY74–78 VÝSTUPY BYLY VYTVOŘENY, AVŠAK NEBYLY AKTIVNĚ ŠÍŘENY
79–82 HODNOCENÍ PROJEKTŮ NENÍ ZATÍM BĚŽNOU PRAXÍ 
83–92  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I:  PVZ 2003–2007 (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – FINANCOVANÉ PROJEKTY PODLE 
JEDNOTLIVÝCH TÉMAT
 PŘÍLOHA II:  PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – ANALÝZA ŠESTI OBLASTÍ POLITIKY PŘÍLOHA III:  PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – POUŽITÍ KRITÉRIÍ SMART NA CÍLE PROJEKTŮ 
UVEDENÉ V GRANTOVÝCH DOHODÁCH K 36 KONTROLOVANÝM PROJEKTŮM
 ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?5
ZKRATKY
ABM :  Řízení podle činností (z angl. activity-based management )
ECDC : Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí
EMCDDA : Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
EPH : Evropská přidaná hodnota
ES: Evropské společenství
EU: Evropská unie
GŘ JLS : Generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost Evropské komise
GŘ SANCO : Generální ředitelství pro zdraví a spotřebitele Evropské komise
GŘ TREN : Generální ředitelství pro energetiku a dopravu Evropské komise
PHEA : Výkonná agentura pro program veřejného zdraví, přejmenovaná v červenci 2008 na 
Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele (EAHC)
PVZ : Program v oblasti veřejného zdraví (2003–2008)
PVZ 2 : Druhý akční program Společenství v oblasti zdraví 2008–2013
VTR : Výzkum a technologický rozvoj
WHO : Světová zdravotnická organizace
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?6
SHRNUTÍ
I.
Cílem programu v oblasti veřejného zdraví 
(PVZ) na období 2003–2007 bylo doplnit  
opatření přijatá členskými státy pro ochranu 
a zlepšování veřejného zdraví. Jeho struk-
turu tvořily tři programové oblasti: „infor-
mace o zdraví“, rychlá reakce v „případech ohrožení zdraví“ a podpora zdraví řešením 
„zdravotních faktorů“.
II.
Během tohoto období byly v rámci programu konsorciím organizací uděleny granty na  
realizaci přibližně 352 projektů, přičemž cel-kový příspěvek společenství činil přibližně 232 milionů EUR.
III.
Otázka, kterou si Účetní dvůr při auditu  kladl, zněla, zda byly vytvořeny správné  
podmínky pro to, aby projekty financované 
z rozpočtu EU účelně přispívaly ke zlepšení 
zdraví evropských občanů, a to jako doplněk 
opatření přijatých členskými státy. Účetní  
dvůr především zkoumal, zda:
koncepce PVZ zajišťovala vhodný rámec a) 
pro účelné provádění a monitorování  
akcí na podporu zdraví financovaných  
Společenstvím;
Komise ve fázi provádění programu  b) 
a výběru projektů zajistila, aby pro-
gramy v oblasti zdravotních faktorů  
PVZ měly potenciál dosáhnout udrži-
telných výsledků, vzájemně se doplňo-valy a vytvářely evropskou přidanou  
hodnotu;
Komise a koordinátoři projektů zajistili, c) 
aby byly projekty řízeny účelně.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?7
IV.
Zjištění a závěry Účetního dvora:
V PVZ byly stanoveny velmi široké  a) 
a ambiciózní cíle, které byly v příkrém  
rozporu s omezenými prostředky, které 
měl program k dispozici. V takové situaci je nejdůležitější zaměřit se na to, čeho lze 
skutečně dosáhnout. Intervenční logika 
však nebyla nikdy přímo vyjádřena, což 
nepomohlo při vymezování konkrétních, smysluplných a logicky provázaných cílů a stanovení vhodných ukazatelů výkon-
nosti. Programu tak chybělo strategické zaměření. „Akční oblasti“ programu  stanovené v ročních pracovních plá-nech byly početnější než financované  
programy, které je měly řešit. Jelikož  
navrhovatelé projektů byli vyzváni, aby předkládali žádosti o financování v rámci 
často velmi obecných okruhů, vedla sku-
tečnost, že témata projektů a cílové sku-
piny byly početné a rozmanité, k tomu, 
že vstupy byly rozptýlené a výsledky  
roztříštěné.
Účelnost projektů snižovaly nedostatky b) 
v jejich koncepci a potíže s realizací.  
S několika málo výjimkami nebyly v pro-
jektech vymezeny zamýšlené cíle, takže 
jejich účinek nebylo možno prokázat.  Účastníci často chápali udržitelnost jako 
pokračování projektových činností, a ta 
pak silně závisela na dalším financování 
ze strany Společenství. Již realizované  
akce v různých prioritních oblastech  
nebyly systematicky monitorovány, což 
někdy vedlo ke zdvojování činností.
Pozitivní bylo, že program svedl dohro- c) 
mady zainteresované subjekty z různých zemí. Projekty měly zpravidla evropský rozměr a v mnoha případech napomáhaly účastníkům sdílet zkušenosti a vzájemně se z nich učit. Evropskou přidanou hod-notu nejzřetelněji vytvářely sítě.SHRNUTÍ
V.
Vzhledem k těmto zjištěním Účetní dvůr  doporučuje, aby ve všech případných podob-
ných předpisech v budoucnosti byla logika 
intervence výslovně vyjádřena. Tam, kde se 
jedná o současný program, by Komise měla 
zmapovat situaci, aby získala přehled o pro-vedených projektech, a mohla tak identi-
fikovat případné zbývající mezery. Počet  
ročních priorit by se měl výrazně snížit  
a priority by se měly zaměřit na strategická témata a činnosti se zřejmou evropskou  přidanou hodnotou. Komise by se též měla 
zabývat nedostatky v koncepci a provádění projektů.
VI.
Komise a členské státy se vyzývají, aby na  období po roce 2013 znovu zvážily způsob financování ze strany EU v oblasti veřej-
ného zdraví. Dále by se mohly rozvíjet jiné, 
již existující mechanismy spolupráce, jako  
například „otevřená metoda koordinace“.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?8
ÚVOD
 1.  Úloha Společenství v oblasti veřejného zdraví se vymezuje v článku 152 
Smlouvy o ES. Tento článek stanoví, že činnosti Společenství se zamě-
řují na „ zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem  
a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví “. Tyto činnosti Spole-
čenství mají doplnit opatření přijímaná na vnitrostátní úrovni, při-
čemž musí respektovat odpovědnost jednotlivých členských států za 
organizaci a poskytování zdravotnických služeb a lékařské péče. 
 2.  Hlavní úkolem Evropské komise v oblasti veřejného zdraví je usnadňo-
vat spolupráci mezi členskými státy a provádět pobídková opatření. S výjimkou zvláštních pravomocí pro normy bezpečnosti orgánů, látek lidského původu a krve se legislativní pravomoci EU v této oblasti  omezují na pobídková opatření, která vylučují jakoukoli harmonizaci zákonů a předpisů členských států.
 3.  První program v oblasti veřejného zdraví (PVZ) byl přijat na období 2003–
2008 rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1786/2002 ES1 
a nahradil osm akčních programů na konkrétní témata v oblasti zdraví2. 
PVZ měl tři obecné cíle:
zlepšit informovanost a prohloubit znalosti za účelem rozvoje  a) 
veřejného zdraví (oblast informací o zdraví);
zvýšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohro- b) 
žení zdraví (oblast ohrožení zdraví);
podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech poli- c) 
tikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní  
faktory (oblast zdravotních faktorů).
 4.  Ke splnění těchto cílů udělila Komise granty konsorciím organizací (vlád-
ních, nevládních, akademických), které prováděly projekty, jež se  
zaměřovaly na prioritní otázky veřejného zdraví stanovené v ročních 
pracovních plánech, které vypracovala Komise a výbor zástupců člen-ských států
3.1 Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s. 1.
2 Jednalo se o akční programy 
Společenství týkající se rakoviny, vzácných nemocí, nemocí 
souvisejících se znečištěním 
životního prostředí, AIDS a dalších 
přenosných nemocí, prevence 
úrazů, prevence drogové závislosti, sledování zdravotního stavu 
a podpory zdraví, informovanosti, 
výchovy a vzdělávání v oblasti 
zdraví.
3 Programový výbor plní ve 
vztahu k ročnímu pracovnímu plánu plnění programu funkci 
řídícího výboru, na nějž odkazují 
články 4 a 7 rozhodnutí Rady 
1999/468/ES (Úř. věst. L 184, 
17.7.1999, s. 23). Dohlíží na 
mechanismy, kritéria a postupy 
pro výběr a financování opatření v rámci programu, na mechanismy 
pro provádění společných strategií 
a opatření a hodnocení programu 
a na některá opatření v souvislosti 
s koordinací sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech 
ohrožení zdraví. Ostatní opatření 
související s prováděním PVZ se 
přijímají poradním postupem 
stanoveným v článcích 3 a 7 rozhodnutí č. 1999/468/ES.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?9
4 Údaje o výzvách k podávání 
návrhů za rok 2007 vycházejí ze 
seznamu přijatých návrhů. V říjnu 
2008 ještě probíhala jednání o několika zakázkách. 5.  PVZ se týkal let 2003–2007. Během tohoto období bylo financováno na 
352 projektů s celkovým příspěvkem ES ve výši 231,7 milionu EUR  
v podobě závazků4 (viz graf 1 ). Z pohledu rozpočtu byla ze tří uvede-
ných oblastí největší oblast zdravotních faktorů s příspěvkem Spole-čenství ve výši 90,8 milionu EUR, který odpovídal 40 % celkové výše závazků na projekty.
CELKOVÝ PŘÍSPĚVEK SPOLEČENSTVÍ (ZÁVAZKY V MILIONECH EUR 
JAKO PROCENTO CELKOVÉHO ROZPOČTU) A POČET PROJEKTŮ V JEDNOTLIVÝCH OBLASTECH PROGRAMUGRAF 1
 6.  V rámci PVZ byly uzavřeny grantové dohody s projektovými koordiná-
tory, kteří obdrželi spolufinancování až do výše 60 % (ve výjimečných 
případech až do výše 80 %) nákladů na provádění projektových čin-
ností. Kromě grantů na projekty byla malá část (asi 3 %) provozního rozpočtu PVZ použita na smlouvy o poskytování služeb sjednané na 
základě zadávacích řízení.Ohrožení zdraví
58,8 milionu EUR (25 %)68 projektů Informace o zdraví
82,1 milionu EUR (35 %)135 projektů 
Zdravotní faktory
90,8 milionu EUR (40 %)149 projektů 
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?10
 7.  Projekty financované z PVZ se velmi lišily co do rozsahu, metod a cílové 
skupiny (viz rámeček 1 ). Konsorcia měla různou velikost od tří do  
60 partnerů, příspěvek Společenství se pohyboval v rozsahu od  45 000 EUR do 2,5 milionu EUR a typy projektových činností se velmi 
různily.
 8.  Dne 1. ledna 2008 vstoupil v platnost druhý akční program Společenství 
v oblasti zdraví 2008–2013 (PVZ 2)5. Komise původně navrhovala pro-
gramy veřejného zdraví a ochrany spotřebitele sloučit6. Navrhovala 
rovněž zvýšit rozpočet o přibližně 270 % (804 milionů EUR na oblast zdraví na období 2008–2013), přičemž argumentovala, že rozpočet PVZ na akce v oblasti zdraví nedostačuje na to, aby bylo zajištěno  splnění závazku reagovat na ohrožení zdraví, který je stanoven ve  Smlouvě
7.
 9.  Nicméně po interinstitucionální dohodě ze dne 17. května 2006 o finanč-
ním rámci 2007–2013 nepřijaly Evropský parlament a Rada ani slou-
čení programů veřejného zdraví a ochrany spotřebitele, ani zvýšený 
rozpočet. Výsledkem legislativního procesu tak byl druhý program  veřejného zdraví s podobnými cíli a činnostmi jako PVZ, avšak se  
sníženým rozpočtem ve výši 322 milionů EUR, což je asi o 9 % ročně 
méně než u předchozího programu (viz rámeček 2 ). 5 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES 
(Úř. věst. L 301, 20.11.2007, s. 3).
6 KOM(2005) 115 v konečném 
znění.
7 Zachování nynějšího rozpočtu 
neumožňuje optimálně plnit závazky plynoucí ze Smlouvy 
ani naplnit politickou vůli učinit 
více pro občany, pokud jde 
o zdraví a ochranu spotřebitelů. 
Stávající finanční prostředky 
totiž Společenství neumožňují 
zajistit v plném rozsahu nutné akce, zejména pokud jde o boj 
proti nejzávažnějším chorobám 
a vážným nemocem a spolupráci 
mezi členskými státy v oblasti 
zdraví. (Hodnocení dopadů 
SEK(2005) 0425, s. 29).
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – PŘÍKLADY PROJEKTOVÝCH ČINNOSTÍ
Sběr údajů o padělaných předpisech jako ukazatel zneužívání drog.• 
Pořádání vědeckého sympozia o vedlejších účincích dopingu ze zdravotního hlediska.• 
Vypracování zprávy o dodržování předpisů pro uvádění alkoholických výrobků na trh.• 
Vypracování a šíření informačního materiálu pro migrující osoby poskytující sexuální služby.• 
Pořádání soutěže na propagaci nekuřáckých školních tříd.• 
Vypracování národní a regionální politiky a plánů kojení.• RÁMEČEK 1
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?11
SROVNÁNÍ PVZ (2003–2007) A PVZ 2 (2008–2013)RÁMEČEK 2
PVZ (2003–2007) PVZ 2 (2008–2013)
Právní základ Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 
č. 1786/2002/ES ze dne 23. září 2002, kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008)Rozhodnutí Evropského parlamentu 
a Rady č. 1350/2007/ES ze dne 23. října 2007, kterým se zavádí druhý akční program Společenství v oblasti zdraví (2008–2013)
Cíle •  zlepšit informovanost a prohloubit znalosti 
za účelem rozvoje veřejného zdraví
•  zvýšit schopnost rychle a koordinovaně 
reagovat v případě ohrožení zdraví
•  podporovat zdraví a předcházet nemocem 
tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní faktory•  vypracovávat a šířit informace 
a znalosti z oblasti zdraví
•  zlepšit ochranu zdraví občanů•  podporovat zdraví, včetně snižování 
zdravotních nerovností
Rozpočet podle rozhodnutí o programu354 milionů EUR (na období 2003–2008)8
tj. 59 milionů EUR ročně po dobu 6 let322 milionů EUR (na období 2008–2013)
tj. 53,7 milionu EUR ročně po dobu 6 let
Mechanismus fi nancování Granty na akce
Zadávací řízení (smlouvy o poskytování služeb)
9Granty na akceGranty na provozní nákladyKonferenceSpolečné akceZadávací řízení (smlouvy o poskytování služeb)
Provádění programu GŘ SANCO10V plném rozsahu řídí PHEA11 
Hodnocení dopadů Neprováděno Rozšířené hodnocení dopadů (2005)12
8 Rozdíl mezi orientačním rozpočtem PVZ, uvedeným v rozhodnutí o programu, a částkou 231,7 milionu EUR, uvedenou v bodě 5, 
která byla přidělena na závazky na projekty na období 2003–2007, má dva důvody: orientační rozpočet zahrnoval asi 58 milionů EU R 
na rok 2008 (které pak byly zajištěny z PVZ 2) a rovněž pokrýval výdaje na výkonnou agenturu.
9 V ročních pracovních plánech byl na výzvy k podávání nabídek stanoven strop ve výši 10 % provozního rozpočtu. Tento strop byl 
u PVZ 2 zvýšen na 20 %.
10 Od roku 2005 se řízení grantů a organizace výzev k podávání návrhů postupně převáděly na Výkonnou agenturu pro program 
veřejného zdraví (PHEA) (plně funkční od 1. ledna 2007).
11 Rozhodnutí Komise 2004/858/ES (Úř. věst. L 369, 16.12.2004, s. 73). V roce 2008 se PHEA přejmenovala na Výkonnou agenturu pro 
zdraví a spotřebitele (EAHC).
12 SEK(2005) 425, příloha ke strategii v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele a návrhu programu (KOM(2005) 115 v konečném znění) .
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?12
ROZSAH A KONCEPCE 
AUDITU
 10.  Akce na podporu zdraví lze definovat jako akce, které podporují oby-
vatelstvo při přijímání a vedení zdravého způsobu života a které  
vytvářejí životní podmínky (prostředí) podporující zdraví13. Akce  
tohoto druhu z velké části spadaly do oblasti zdravotních faktorů  PVZ. V rámci auditu se analyzovalo, zda Evropský parlament, Rada  a Komise při sestavování programu a Komise a koordinátoři projektů při jeho provádění vytvořili správné podmínky k tomu, aby projekty 
účelně přispívaly ke schopnosti občanů EU zlepšovat své zdraví.
 11.  Účetní dvůr zkoumal, zda:
koncepce PVZ zajišťovala vhodný rámec pro účelné provádění  a) 
a monitorování akcí na podporu zdraví financovaných Společen-
stvím, které mají doplňovat opatření přijatá členskými státy;
Komise ve fázi provádění programu a výběru projektů zajistila, aby b) 
programy v oblasti zdravotních faktorů PVZ měly potenciál dosáh-
nout udržitelných výsledků, vzájemně se doplňovaly a vytvářely 
evropskou přidanou hodnotu;
Komise a koordinátoři projektů zajistili, aby byly projekty řízeny c) 
účelně.
 12.  Součástí auditu byly:
analýza právního základu programu a přezkum hodnocení pro- a) 
gramu a další související dokumentace;
analýza akcí Společenství a rozvoje politiky ve vybraných okru- b) 
zích oblasti zdravotních faktorů: drogy, alkohol, duševní zdraví, 
pohlavní a reprodukční zdraví, duševní zdraví a výživa a tělesná aktivita
14. Součástí analýzy byl přezkum politických dokumentů  
Komise, politických dokumentů WHO, iniciativ a programů  
v členských státech a třetích zemích a akademické a vědecké  
literatury;
posouzení vzorku 36 (z celkového počtu 149) projektů financo- c) 
vaných v oblasti zdravotních faktorů, tj. jedné ze tří oblastí PVZ 
(2003–2007). Vzorek zahrnoval všechny projekty v šesti vybraných 
okruzích, které v době auditu dospěly do dostatečně pokročilého 
stavu15. Součástí posouzení byl přezkum projektové dokumentace, 
pohovory se všemi koordinátory projektů a internetový průzkum, 
který se obracel na projektové partnery16;13 Nutbeam, Don et al., The 
Evidence of Health Promotion 
Effectiveness – Shaping Public 
Health in a New Europe , 
International Union for Health 
Promotion and Education (IUHPE), 
1999, s. 3.
14 Vybrané oblasti politiky 
zahrnovaly všech šest prioritních 
okruhů souvisejících s životním 
stylem, které spadají do oblasti 
zdravotních faktorů. V období 
2003–2007 se každoročně vybíraly 
k financování projekty ze všech 
těchto oblastí (viz příloha I ).
15 Vzorek zahrnoval všechny 
projekty, které byly buď již 
ukončeny, nebo u nichž byla 
předložena alespoň první 
průběžná technická zpráva 
a které se týkaly oblastí politiky u šesti „zdravotních faktorů 
souvisejících s životním stylem“: 
alkoholu, tabáku, drog, výživy 
a tělesné aktivity, pohlavního 
a reprodukčního zdraví, duševního zdraví. 
16 Cílem průzkumu, který probíhal 
od 11. března do 4. dubna 2008, 
bylo získat názory ostatních 
účastníků projektů na partnerství 
a řízení projektů na podporu zdraví. Dotazník, který Účetní dvůr 
použil, vycházel z předchozích 
průzkumů v této oblasti (viz 
El Ansari, W., „Educational 
Partnerships for Health: Do Stakeholders Perceive Similar 
Outcomes?“,  Journal of Public 
Health Management and Practice , 
sv. 9(2), 2003, s. 136–156). Průzkum 
se obracel na 505 účastníků ve vzorku projektů, z nichž 242 
dotazník vyplnilo v plném rozsahu, 
což znamená, že odpovědělo 
47,9 % z nich. Dalších 19 
účastníků odpovědělo na některé, 
avšak nikoli na všechny otázky 
v průzkumu.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?13
pohovory s pracovníky GŘ SANCO a PHEA; d) 
kvantitativní analýza předložených návrhů, financovaných pro- e) 
jektů a rozpočtů na projekty;
konzultace se zainteresovanými subjekty na ministerstvech zdra- f) 
votnictví a v ústavech veřejného zdraví, se zástupci členských  
států v programovém výboru a národními kontaktními místy v osmi 
členských státech (Belgie, Estonsko, Finsko, Francie, Německo,  Lotyšsko, Spojené království, Švédsko);
diskuse o relevantních otázkách se skupinou odborníků v oblasti g) 
podpory zdraví a prevenco nemocí v několika fázích během auditu. Hlavní vklad odborníků spočíval v tom, že se podíleli na analýze Účetního dvora, například tím, že navrhli, aby rámcem analýzy  byl cyklus výzkum–rozvoj–realizace (viz rámeček 10 ), a schválili 
auditní připomínky uvedené v této zprávě.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?14
KONCEPCE PROGRAMŮ
 13.  Programy jsou účelnější, pokud jsou řádně koncipovány a zamýšlené 
výsledky jsou jasně stanoveny. Pravděpodobnost, že tomu tak bude, 
se zvyšuje, pokud:
logika, na níž je intervence založena, je v rozhodnutí o programu a) 
(nebo doprovodné dokumentaci k němu) výslovně uvedena;
jsou vymezeny cíle programu, které jsou konkrétní, měřitelné,  b) 
dosažitelné, relevantní a časově vymezené (SMART);
priority jsou stanoveny v souladu se strategií dané organizace; c) 
výkonnost a výsledky lze monitorovat pomocí spolehlivých a smys- d) 
luplných ukazatelů.
LOGIKA INTERVENCE NEBYLA VÝSLOVNĚ UVEDENA
 14.  Klíčovým prvkem koncepce programu je stanovení logiky intervence, tj. 
hypotetických vazeb mezi příčinami a následky, které popisují, jak má 
intervence dosáhnout svých celkových cílů. V kontextu EU jsou tyto 
celkové cíle politik a programů obecně definovány ve Smlouvě. Logika 
intervence představuje pojmovou vazbu mezi vstupy intervence na straně jedné a vytvářením jejích výstupů a následně jejími dopady na 
společnost v podobě výsledků a důsledků na straně druhé
17. Je-li logika 
plánované intervence výslovně vyjádřena, je možno vytvořit hierarchii 
cílů a stanovit klíčové ukazatele pro monitorování a hodnocení.
 15.  Logické modely zobrazující, jak vstupy do jednotlivých činností povedou 
k očekávaným výsledkům, jsou nepříhodnějším způsobem znázor-
nění logiky intervence. Ani legislativní návrh programu předložený 
Komisí18, ani právní základ PVZ, ani žádné jiné relevantní dokumenty 
(například hodnocení dopadů19 nebo roční pracovní plány) výslovně 
intervenční logiku programu tímto způsobem nepopisovaly. U PVZ 2 zůstává situace nezměněna.
 16.  Logické modely se používají v jiných oblastech politiky EU, jako jsou 
vnější akce, a v oblasti veřejného zdraví v jiných částech světa (Spo-jené státy, Kanada). Logické modely byly například použity při pláno-vání, realizaci a hodnocení těchto projektů: Southern Arizona Border  
Health Careers Opportunity Program
20, Health Improvement Initiative , 
financovaného California Wellness Foundation21, a Calgary Cross-Cul-
tural Mental Health Consultation Project22.AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY
17 Evropská komise, GŘ pro 
rozpočet, Evaluating EU activities: 
a practical guide for the Commission 
services  (Hodnocení činností EU: 
praktická příručka pro útvary 
Komise), červenec 2004, s. 87.
18 KOM(2000) 285 v konečném 
znění.
19 Návrh PVZ předložený Komisí 
předcházel zavedení povinných 
hodnocení dopadů v roce 2002 a posléze byl předmětem pouze 
omezené analýzy účelnosti 
nákladů. Naopak u PVZ 2 bylo 
provedeno rozšířené hodnocení 
dopadů (viz Evropská komise, 
SEK(2005) 0425; hodnocení dopadů 
pro navrhovanou společnou strategii a program v oblasti zdraví 
a ochrany spotřebitele).
20 Page, M., Parker, S. H., 
Renger, R., „How Using a Logic Model Refined Our Program to 
Ensure Success“, Health Promotion 
Practice OnlineFirst , vyd. 28. srpna 
2007.
21 Cheadle, A., Beery, W. L., 
Greenwald, H. P., Nelson, G. D., Pearson, D., Senter, S., „Evaluating 
the California Wellness 
Foundation’s Health Improvement 
Initiative: A Logic Model 
Approach“, Health Promotion 
Practice , sv. 4, duben 2003, 
s. 146–156.
22 Thurston, W. E., Graham, J., 
Hatfield, J., „Evaluability Assessment: A Catalyst for Program 
Change and Improvement“, 
Evaluation & the Health Professions , 
sv. 26, červen 2003, s. 206–221.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?15
 17.  Ve své zprávě o hodnocení PVZ v polovině období23 doporučili externí 
hodnotitelé vytvořit systematický a odůvodněný, na důkazních  
informacích založený popis vztahů mezi vstupy, činnostmi, výstupy a důsledky (viz rámeček 3 ). Účetní dvůr doporučil použít intervenční 
logiku při koncipování programů, stanovení cílů a měření výkonnosti 
pro jiné rozpočtové oblasti
24.
 18.  Účetní dvůr se domnívá, že pokud chybí pojmový rámec, je obtížnější cíle 
programu splňující kritéria SMART vymezit (viz body 19–21) a stano-vit spolehlivé ukazatele, pomocí nichž se bude provádění programu monitorovat (viz body 70–73).
DOPORUČENÍ Z PRŮBĚŽNÉHO HODNOCENÍ PROGRAMU V OBLASTI VEŘEJNÉHO 
ZDRAVÍ 2003–2008
V rámci PVZ se v této průběžné fázi program činností stanovený v jeho ročních pracovních plánech 
plní. Teď je však příhodná doba pro to, aby se tyto dosažené výsledky dále rozvíjely:
stanovením zřetelnějších priorit, které vycházejí z očekávání zainteresovaných subjektů a potřeb • 
občanů, a naplňováním cílů politik a dodržováním vysokých norem integrity;monitorováním činností programu nejen podle cílů každého projektu, ale též podle celkových cílů 
• 
stanovených v rozhodnutí o programu;výstižnějším informováním zainteresovaných subjektů o prioritách a akcích programu a posky-
• 
továním cílených sdělení zaměřených na příslušníky širší odborné veřejnosti v oblasti veřejného 
zdraví.
Co je k dosažení výše uvedeného nutné, lépe pochopíme, když vytvoříme logický model, který 
umožní sledovat přesné příčinné vztahy, které mají propojit činnosti v rámci programu s jeho zamýšlenými důsledky.
(Oortwijn, Wija J. et al., „Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–2008. Final Report“, RAND Europe tech-
nical report , 2007, s. 6).RÁMEČEK 323 Oortwijn, Wija J. et al., „Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003–2008. Final 
Report“, RAND Europe technical 
report , 2007, s. 6.
24 Viz zvláštní zpráva č. 9/2007 
k hodnocení rámcových programů 
EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup 
Komise? (Úř. věst. C 26, 30.1.2008), 
body 34–36, a zvláštní zpráva 
č. 7/2008 o programu Inteligentní 
energie na období 2003–2006 (Úř. 
věst. C 279, 1.11.2008), body 18 
a 21.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?16
CÍLE PROGRAMU NEBYLY KONKRÉTNÍ, 
MĚŘITELNÉ ANI ČASOVĚ VYMEZENÉ
 19.  V systému řízení podle činností (ABM), který používá Komise, jsou cíle 
vymezeny jako žádoucí účinky určité činnosti. Neměly by popisovat 
samotnou činnost, nýbrž spíše ilustrovat změnu, které se má danou 
činností dosáhnout25. Stanovení cílů splňujících kritéria SMART pro 
všechny oblasti činností EU, na které se vztahuje rozpočet, je povin-nost stanovená ve finančním nařízení
26.
 20.  Bez výslovně uvedené logiky intervence je obtížné stanovit koherentní 
programové cíle. Jak je ilustrováno na oblasti zdravotních faktorů, 
uvádělo rozhodnutí o PVZ možné činnosti velmi povšechně a obecně. Celkový cíl politiky, totiž „ podporovat zdraví a předcházet nemocem  
tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující  
zdravotní faktory “, nebyl rozčleněn na konkrétní, měřitelné a časově 
vymezené cíle (viz rámeček 4 ).
 21.  Z rozhodnutí o programu není zřejmé, jak mají tyto činnosti přispět 
k obecnému cíli politiky, kterým je podporovat zdraví a předcházet 
nemocem, ani jak by bylo možné dosažení tohoto celkového cíle  
posoudit.
CHYBÍ STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ A PRIORITY NEJSOU 
DOSTATEČNĚ VYMEZENY
 22.  Mají-li mít výdajové programy nějaký měřitelný dopad, musí se soustře-
dit na vybrané činnosti, jež jsou stanoveny na základě strategického 
plánování podle souboru přesně vymezených priorit. Počet priorit by 
měl být souměřitelný s disponibilním rozpočtem, neboť příliš mnoho 
priorit sníží pravděpodobnost, že v kterékoli jednotlivé oblasti bude 
dosaženo dopadu.
 23.  Členské státy EU vydají každý rok v průměru na jednoho obyvatele 
1 400 EUR na oblast zdraví27. Tyto výdaje sice obsahují opatření na 
podporu zdraví a informování o zdraví, avšak jejich podstatná část 
souvisí s poskytováním zdravotnických služeb a zdravotní péče, které jsou podle Smlouvy výhradní pravomocí členských států.25 Evropská komise, SPP/ABM guide  
(Příručka SPP/ABM), druhé vydání, 
říjen 2004, s. 25.
26 Čl. 27 odst. 3 nařízení Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002, kterým 
se stanoví finanční nařízení 
o souhrnném rozpočtu Evropských 
společenství (Úř. věst. L 248, 
16.9.2002, s. 1).
27 Regionální kancelář WHO pro 
Evropu, Kodaň,  Public expenditure 
on health, purchasing power parity 
euro per capita, WHO estimates for 
2003–2005 , Health for all database 
(HFA-DB), (http://www.euro.who.int/hfadb), říjen 2008.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?17CÍL PVZ V OBLASTI ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ
Cíle programu – 
oblast zdravotních faktorůKritéria SMART
Konkrétní
(aby bylo 
možno měřit 
pokrok)Měřitelný 
(potřeba 
informovat 
o pokroku 
věrohodně 
a ověřitelně)Dosažitelný RelevantníČasově 
vymezený
(se lhůtou)
„Podporovat zdraví a předcházet nemocem se zohledněním rozhodujících zdravotních faktorů ve všech politikách a činnostech Společenství prostřednictvím:
Ne
1Ne2Částečně3Ano Ne43.1. vypracování a provádění strategií a opatření, včetně veřejné osvěty, zaměřených 
na rozhodující zdravotní faktory související s životním stylem, například na výživu, tělesnou aktivitu, tabák, alkohol, drogy a jiné látky a na duševní zdraví, včetně opatření obsažených ve veškerých politikách Společenství a strategií specifi  ckých podle věku 
a pohlaví;
3.2. situační analýzy a vypracování strategií týkajících se rozhodujících zdravotních 
faktorů sociálního a hospodářského rázu s cílem zjistit nerovnosti ve zdravotnictví a bojovat proti nim, jakož i s cílem posoudit vliv sociálních a hospodářských faktorů na zdraví;
3.3. situační analýzy a vypracování strategií, které se týkají rozhodujících zdravotních 
faktorů souvisejících s životním prostředím a které přispívají ke stanovení a hodnocení vlivu environmentálních faktorů na zdraví;
3.4. situační analýzy a výměny informací o genetických rozhodujících faktorech 
a využití genetických vyšetření;
3.5. stanovení metod pro hodnocení kvality a účinnosti strategií a opatření na 
podporu zdraví;
3.6. podpory příslušného vzdělávání souvisejícího s výše uvedenými opatřeními.“
1 Cíl neuvádí, co by se mělo změnit, ani neobsahuje cílové ukazatele, podle nichž lze monitorovat pokrok.
2 Cíl není měřitelný ani vyčíslitelný, nejsou defi  novány žádné  ukazatele výkonnosti.
3 Na základě „činností“ uvedených v rozhodnutí o programu jako „cíle“ je cíl alespoň do určité míry dosažitelný.
4 Není uvedeno žádné časové rozpětí.RÁMEČEK 4
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?18
28 Těmito devíti prioritními 
tématy byly alkohol, tabák, drogy, 
výživa a tělesná aktivita, pohlavní a reprodukční zdraví a HIV, duševní 
zdraví, sociálně-ekonomické 
zdravotní faktory, environmentální 
faktory a prevence nemocí a úrazů. 
V roce 2003 a 2004 byly dalšími 
tématy vzdělávání v oblasti 
veřejného zdraví (později změněno na budování kapacit) a podpora 
zdraví ve specifickém prostředí. 
V roce 2005 bylo od posledně 
zmíněného tématu ustoupeno 
a bylo přidáno nové téma 
genetických zdravotních faktorů. 24.  Rozpočet na PVZ v přibližné výši 59 milionů EUR ročně, určený na pod-
poru zdraví a informační opatření a na boj proti ohrožení zdraví, činí 
v přepočtu na jednoho evropského občana 13 centů. Za tohoto stavu by vhodným postupem bylo, kdyby EU zaměřila svůj relativně malý 
rozpočet na několik vybraných prioritních činností v oblastech s jas-
nou evropskou přidanou hodnotou, tj. na otázky, které lze nejúčelněji řešit na mezinárodní úrovni.
 25.  Prioritní úkoly v oblasti veřejného zdraví jsou stanoveny v ročních pracov-
ních plánech, které slouží jako vodítko navrhovatelům projektů. Roční 
pracovní plány na období 2003–2007 obsahovaly pro každou oblast 
programu rozsáhlé seznamy témat, které se týkaly mnoha různých  
otázek. U oblasti zdravotních faktorů bylo každý rok navrženo devět takových témat (s ročním rozpočtem v přibližné výši 18 milionů EUR). V některých, avšak nikoli ve všech letech
28 byly poskytnuty finanční 
prostředky na další tři oblasti (viz příloha I ).
 26.  Pro každé z těchto devíti témat byla stanovena jedna až sedm ročních 
oblastí pro možnou akci, od konkrétních po obecné (viz příklady  
v rámečku 5 ). Tyto „akční oblasti“ byly definovány jako aktivity, k nimž 
bylo možno předkládat návrhy, a nikoli jako cíle, jejichž plnění bylo 
možno posuzovat.
 27.  V ročních pracovních plánech na období 2003–2007 tak bylo jen pro samot-nou oblast zdravotních faktorů stanoveno 154 „akčních oblastí“. Během téhož období bylo v této oblasti financováno pouze 149 projektů, takže ani v ideálním případě nemohl na každou tuto oblast připadnout jeden 
projekt. Ve skutečnosti bylo řešeno ještě méně priorit, protože několik projektů se zabývalo toutéž „akční oblastí“. Navíc širokých zdravotních 
témat jako výživa, alkohol a duševní zdraví se v daném roce často týkal 
pouze jeden nebo dva projekty (viz příloha I ).
 28.  Jelikož organizace a konsorcia byly vyzvány, aby předkládaly žádosti 
o financování v rámci často velmi obecných okruhů (viz příklady  
v rámečku 5 ), žádostem předloženým Komisi velmi často chybělo  
strategické zaměření. Tento problém se týká především oblastí, kde 
měly z projektů vzejít podrobné podkladové studie nebo projekty  
měly jinak přispět k rozvoji politiky. Zadávací řízení (a využívání smluv o poskytování služeb) v těchto oblastech umožňují předpokládané  
výsledky vymezit přesněji. Tento postup však byl omezen na maxi-
málně 10 % rozpočtu na PVZ. Tento limit byl u PVZ 2 zvýšen na 20 % 
(viz rámeček 2 ).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?19
ROČNÍ „AKČNÍ OBLASTI“ PRO OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ V RÁMCI PVZRÁMEČEK 5
Téma Roční „akční oblasti“ stanovené v ročních pracovních plánech (příklady)
(Zdroj: roční pracovní plány k provádění PVZ, 2003–2007 )
Tabák „Podpora strategií zaměřených na to, aby kouření přestalo být považováno za 
,normální‘, včetně strategií a opatření ke snížení rozšířenosti kouření.“ (2004)
Alkohol „Vyhodnotit uplatňování vnitrostátních právních předpisů a samoregulace na reklamu a uvádění alkoholických nápojů na trh v členských státech.“ (2004)
Drogy „Přednost dostanou návrhy týkající se:•  činností souvisejících s léčbou a znovuzačleněním ve všech členských státech, 
které zahrnují nesprávné užívání či zneužívání jak legálních, tak nelegálních drog;
•  osvědčených postupů vedoucích ke zlepšení dostupnosti prevence a služeb 
minimalizace škod a osvědčených postupů upřednostňujících HIV/AIDS a další krví přenosné nákazy“. (2005)
Výživa a tělesná aktivita „Vypracovat inovativní opatření na zlepšení stravovacích návyků a zvyklostí souvisejících s tělesnou aktivitou ve všech skupinách obyvatelstva.“ (2003)
Duševní zdraví „Na základě přezkumu stávajících osvědčených postupů vytvořit strategie provádění intervencí v příslušných prostředích s cílem podporovat duševní zdraví a předcházet depresím, sebevraždám a souvisejícím poruchám.“ (2003)
Pohlavní a reprodukční zdraví „S přihlédnutím k informacím ze systému sledování zdravotního stavu rozvíjet strategie podpory zdraví a určit nejlepší praxi pro sexuální výchovu (těhotenství mladistvých, plánované rodičovství) a prevenci pohlavně přenosných nemocí jako HIV/AIDS, včetně zvážení přístupů ve školním prostředí a přístupů zaměřených na specifi  cké skupiny.“ (2004)
Prevence úrazů „Prostřednictvím evropské konference bude podporováno rozšíření akčního 
plánu pro bezpečnost dětí do všech členských států, zemí EHP a kandidátských zemí a rozvíjení bezpečnosti dětí. Zvláštní pozornost bude věnována boji s fyzickým násilím a oznamování rizika prostřednictvím organizace praktických činností v oblasti prevence úrazů.“ (2006)
Environmentální faktory „V roce 2004 budou mít prioritu akce, které podporují rozvoj zdravotních a environmentálních politik a strategií a integraci otázek týkajících se zdraví a životního prostředí do jiných politik Společenství. Zvláštní pozornost bude věnována poskytování poradenství a expertiz za účelem rozvoje činností, včetně legislativní činnosti a jiných iniciativ týkajících se zdravotních aspektů ve vztahu k životnímu prostředí, zejména pokud jde o znečištění ovzduší (včetně znečištění ovzduší ve vnitřních prostorách) a elektromagnetická pole.“
Sociálně-ekonomické faktory „Řešení sociálně-ekonomických faktorů zůstane i nadále klíčovou prioritou programu. V roce 2004 budou podporovány práce zaměřené na:1.  zjišťování účinných strategií pro řešení nerovností v oblasti zdraví a dopadu 
sociálně-ekonomických faktorů na zdraví ve specifi  ckém prostředí a u skupin 
obyvatelstva, které jsou obzvláště postiženy, zejména u sociálně vyloučených, menšinových a migrujících obyvatel; 
2.  rozvoj strategií pro řešení zdravotních důsledků nezaměstnanosti a nejistých 
pracovních podmínek.“
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?20
UKAZATELE NA ÚROVNI PROGRAMŮ JSOU PRO 
MONITOROVÁNÍ DOSAŽENÝCH VÝSLEDKŮ NEDOSTATEČNÉ
 29.  V rámci ABM mají generální ředitelství Komise pro své činnosti vymezit 
jasné, smysluplné a logicky provázané cíle a stanovit vhodné ukaza-tele výkonnosti pro monitorování dosažených výsledků. Ukazatele  je třeba stanovit jak pro dopady (změna pro cílovou skupinu), tak  
výstupy (prostředky, kterými se změny dosáhne)
29.
 30.  Skutečnost, že v rozhodnutí o PVZ ani v ročních pracovních plánech 
nebyla logika intervence výslovně uvedena a že v něm chyběly i kon-
krétní, měřitelné a časově vymezené cíle, vytvoření takových ukazatelů výkonnosti bránila. Například roční plán řízení GŘ SANCO neobsahoval do roku 2006 žádný ukazatel dopadu pro cíl související se zdravot-ními faktory. Ukazatel dopadu „období života, kdy je člověk zdráv“ 
(počet roků, během nichž může člověk očekávat, že bude žít ve zdraví) 
byl přitom výstupem jednoho projektu spolufinancovaného Komisí 
a v roce 2005 byl stanoven jako lisabonský strukturální ukazatel.
 31.  Avšak i následně vytvořený ukazatel dopadu byl stále příliš obecný na 
to, aby jej bylo možno použít pro monitorování či hodnocení, a nebyl 
svázán s žádným kvantifikovaným cílem. Jak je patrno z příkladu,  
ukazatel dopadu byl koncipován spíše jako cíl než způsob, jak měřit 
dosažené výsledky (viz rámeček 6 ).29 Evropská komise, generální 
sekretariát, SPP/ABM guide  
(Příručka SPP/ABM), druhé vydání, 
říjen 2004, s. 26 a dále.
UKAZATEL DOPADŮ PRO OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ V RÁMCI PVZ
V ROČNÍM PLÁNU ŘÍZENÍ NA ROK 2006
Zvýšit povědomí a odezvu od zainteresovaných subjektů a tvůrců veřejné politiky ve vztahu ke 
zdravotním faktorům souvisejícím s životním stylem, zejména pokud jde o výživu a tělesnou akti-vitu, alkohol a nemoci s klíčovým významem pro veřejné zdraví.RÁMEČEK 6
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?21
VYBRANÉ UKAZATELE PRO CÍL „PODPORA DOBRÉHO ZDRAVOTNÍHO STAVU 
VE STÁRNOUCÍ EVROPĚ“ V ROČNÍM PLÁNU ŘÍZENÍ NA ROK 2009
Míra veřejného povědomí o nezdravém chování a zdravotních rizicích souvisejících s životním • 
stylem a zdravotními faktory, zejména výživou, tělesnou aktivitou a alkoholem, se má zvýšit 
z 66 % na 80 %;
Podíl občanů, kteří si každý rok nechají změřit krevní tlak, se má zvýšit z 59 % na 80 %;• 
Podíl populace, která si je vědoma zdravotních rizik způsobených tabákovým kouřem pro neku-• 
řáky, se má zvýšit z 75 % na 80 %.RÁMEČEK 7 32.  Situace se v poslední době zlepšila v tom smyslu, že ve výkazech o čin-
nosti k předběžnému návrhu rozpočtu na rok 2009 byly stanoveny  
ukazatele dopadu a kvantifikované cíle ve vztahu k veřejnému pově-domí o některých zdravotních faktorech (viz rámeček 7 ). 
 33.  V době vypracování této zprávy však Komise pomocí těchto ukazatelů 
účelnost celého PVZ ani jednotlivých projektů neposuzovala. Během 
auditu bylo zjištěno, že Komise v žádné fázi nevytvořila odpovídající monitorovací systém, který by jí umožnil takové měření výkonnosti 
provést (viz body 70–73).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?22
PROVÁDĚNÍ PROGRAMU: OD KONCEPCE PROJEKTU 
K VÝSLEDKŮM
 34.  Aby byl program účelný, musí související projekty dosáhnout kladných 
výsledků. Že se tak stane, je pravděpodobnější, jestliže jsou před  zahájením projektu vymezeny jeho cíle, cílové skupiny a zamýš-lené výsledky a je stanoveno, jak výsledky povedou k zamýšleným  
dopadům.
  Účelné provádění programů v této oblasti politiky rovněž od Komise jako 
správce programu vyžaduje, aby
měla dostatečný přehled o portfoliu svých projektů, aby tak byla a) 
zajištěna jejich koherence a konzistentnost;
financované projekty zřetelně vykazovaly evropskou přidanou  b) 
hodnotu (EPH).
CÍLE PROJEKTŮ NEBYLY KONKRÉTNÍ, 
OVĚŘITELNÉ A VYČÍSLITELNÉ
 35.  Projekty je třeba koncipovat tak, aby bylo pravděpodobné, že budou 
účelné. Důležitou součástí koncepce projektů je podobně jako na  
úrovni programu stanovení cílů, které splňují kritéria SMART, jež by 
měla být logicky odvozena z cílů politiky, jak jsou definovány v roz-hodnutí o programu. Podle kritérií přidělení v rámci PVZ musí navr-
hovatelé definovat konkrétní a realistické cíle a v projektu musí být stanoveny ověřitelné a vyčíslitelné cíle
30.
 36.  Účetní dvůr provedl analýzu grantových dohod ke kontrolovaným projek-
tům, která ukázala, že návrhy, které navrhovatelé předkládali, obsa-
hovaly spíše směsici činností a výstupů než cíle. Typickými „cíli“ byla výměna informací mezi organizacemi v dané oblasti, budování kapacit a podpora osvědčených postupů (viz rámeček 8 ). Komise však před 
uzavřením grantové dohody nepřijala k nápravě tohoto nedostatku žádné opatření.30 Předpisy, kritéria a postupy pro 
výběr a financování akcí v rámci 
programu veřejného zdraví ( Rules, 
criteria and procedures for the 
selection and funding of actions 
under the public health programme ) 
(Úř. věst. C 62, 15.3.2003).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?23
 37.  Podrobný rozbor Účetního dvora, kterým zjišťoval, zda je možno cíle 
projektů označit jako SMART, obsahuje příloha III . Vyplývá z něj, že 
ani jeden projekt neměl cíle, které by v plné míře splňovaly krité-ria SMART. Cíle nebyly formulovány v měřitelné a časově vymezené 
podobě a bylo nejasné, nakolik jsou dosažitelné. Nebyly vyjádřeny 
jako cíle, podle nichž by bylo možné v pozdější fázi sledovat pokrok. Nicméně v případech, kdy projekty vymezovaly konkrétní cílovou  skupinu, byly vyhlášené cíle obvykle pro cílovou skupinu relevantní 
(viz bod 40).
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – PŘÍKLADY CÍLŮ PROJEKTŮ 
Z GRANTOVÝCH DOHOD
A&M – European Centre AIDS and Mobility : 
Podnítit spolupráci a vytvářet sítě mezi evropskými členskými státy a kandidátskými zeměmi • 
v otázce (mladých) migrantů
Posoudit a zdokumentovat osvědčené postupy, pokud jde o prevenci, péči a podporu v oblasti • 
HIV/AIDS a migrantů, stěhujících se osob a mladých osob v Evropě
CHOB – Children, obesity and associated avoidable chronic diseases  (Děti, obezita a související 
chronické nemoci, kterým lze předejít):
Měřit a analyzovat dopad marketingu potravin na děti a mládež• 
Stanovit a zvážit možnosti politiky zaměřené na snižování obezity u dětí• 
ELSA – Enforcement of National Laws and Self-Regulation on Advertising and Marketing of 
Alcohol  (Uplatňování vnitrostátních právních předpisů a samoregulace na reklamu a uvádění 
alkoholických nápojů na trh): 
Vytvořit síť partnerských odborníků z 28 evropských zemí s cílem školit partnery v posuzování • 
vnitrostátních právních předpisů a samoregulace a uspořádat tři setkání členů sítě
Vypracovat zprávu o stávajících vnitrostátních právních předpisech, strukturách a regulačních • 
a samoregulačních mechanismech v oblasti reklamy a uvádění alkoholických nápojů na trhRÁMEČEK 8
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?24
 38.  Neznamená to však, že v této oblasti není možné stanovit kritéria, která 
by byla SMART. V kontrolovaném vzorku našel Účetní dvůr i případ 
projektu s konkrétními cíli, které by mohly jen po menších úpravách v plné míře kritéria SMART splňovat (viz rámeček 9 ).
DEFINOVÁNÍ PŘEDPOKLÁDANÝCH VÝSLEDKŮ PROJEKTŮ, 
STANOVENÍ CÍLOVÝCH SKUPIN A PLÁNOVÁNÍ UDRŽITELNOSTI 
BYLO SPÍŠ VÝJIMKOU NEŽ PRAVIDLEM
 39.  Kritéria přidělení v rámci PVZ od navrhovatelů požadovala, aby usilovali 
o vytvoření trvalých výsledků, které povedou k uskutečnění cílů pro-
gramu31. Projekty tedy měly specifikovat zamýšlenou cílovou skupinu 
a určit výsledky, kterých chtěly dosáhnout, a způsob, jak budou tyto výsledky zachovány i po uplynutí doby trvání projektu.
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – PROJEKT „PEER DRIVE CLEAN!“ – PŘÍKLAD 
CÍLŮ, KTERÉ TÉMĚŘ SPLŇOVALY KRITÉRIA SMART
Celkovým cílem je zvýšit vnímavost mladých dospělých osob ve věku 18 až 24 let na nebezpečí 
konzumace alkoholu a užívání drog a dosáhnout změny případného vysoce rizikového užívání drog v cílové skupině v rané fázi. Cílová skupina by měla být přímými akcemi vzdělavatelů z řad vrstevníků stejného postavení přesvědčena, aby se při řízení motorového vozidla vzdala konzu-mace omamných látek.
Jsou cíle formulovány jako SMART?
Konkrétní• : ano (cílová skupina i to, co by mělo být změněno, je zřejmé)
Měřitelné• : ne („zvýšit vnímavost“, „přesvědčena“)
Dosažitelné• : ano
Relevantní• : ano (u mladých řidičů je riziko nehody při řízení pod vlivem alkoholu vyšší)
Časově vymezené• : ne
Cíle tohoto projektu splňují kritéria SMART ve všech ohledech kromě měřitelnosti a časové vyme-
zenosti. Tyto dva rozměry mohly být splněny, kdyby byl stanoven cíl pro povědomí (například 
„na konci projektu by mělo X % studentů konajících zkoušku v účastnických autoškolách být schopno 
vyjmenovat X nebezpečí plynoucích z užívání alkoholu a drog “) nebo ještě lépe pro změnu chování 
(například „ nikdo z účastníků nebude v prvním roce po získání řidičského oprávnění přistižen při řízení 
pod vlivem alkoholu “).RÁMEČEK 931 Předpisy, kritéria a postupy pro 
výběr a financování akcí v rámci 
programu veřejného zdraví (Úř. věst. C 62, 15.3.2003).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?25
CÍLOVÉ SKUPINY NEBYLY VE VĚTŠINĚ PŘÍPADŮ VYMEZENY
 40.  Cílová skupina byla jasně vymezena v pouhých 16 grantových doho-
dách na projekty podpory zdraví, které byly ve vzorku. Z nich pouze 
devět uvádělo, jaké změny má projekt cílové skupině přinést. Projekty 
v rámci PVZ se obvykle nezaměřují přímo na evropské občany jako na konečnou cílovou skupinu činností v oblasti podpory zdraví (například lidi žijící s HIV, mladé lidi s nadváhou, uživatele drog nebo lidi, jimž 
hrozí, že se stanou závislými na alkoholu), nýbrž pracují se „zprostřed-
kujícími“ skupinami zdravotnických odborníků a tvůrců politik. Devět z 36 projektů auditovaných Účetním dvorem bylo však od počátku  
postaveno tak, že měly přímý dopad na zdraví obyvatelstva. Z pro-
jektů, které specifikovaly svou cílovou skupinu, představovaly více 
než polovinu (56 %). 
PŘEDPOKLÁDANÉ VÝSLEDKY NEBYLY PROPOJENY 
SE ZAMÝŠLENÝMI DOPADY
 41.  V grantových dohodách byl zvláštní oddíl, v němž byly uvedeny „před-
pokládané výsledky“ každého projektu. Účetní dvůr však při auditu vzorku projektů zjistil, že se jedná o seznam výstupů, výsledků a čin-
ností v rámci daného projektu (například „bude se konat setkání“,  
„vypracuje se příručka pro školení“) bez vysvětlení, jak se těmito  
činnostmi dosáhne změny pro přímé adresáty. Nedostatečné vymezení 
předpokládaných výsledků a nepřítomnost ukazatelů znamenaly, že 
výsledky nebylo možno prokázat ani vyvrátit.
 42.  Účetní dvůr rovněž zjistil, že v návrzích nebylo objasněno logické propo-
jení projektů a jejich možných sociálních přínosů. Existenci takového 
propojení nezjišťovala během výběrového řízení nebo před podpisem grantových dohod ani Komise či koordinátoři. Zdá se, že se vycházelo 
z předpokladu, že kladné účinky vyplynou z toho, že se podpora zdraví 
stane součástí politické agendy, budou se vytvářet sítě a vyměňovat 
informace. V žádné fázi však nebylo objasněno, jak mohou účinky pro-jektových činností proniknout na úroveň, kde skutečně zlepší schop-nost obyvatel zvolit si zdravý životní styl. Z toho rovněž vyplývá, jak je důležité mít vypracovanou logiku intervence.
UDRŽITELNOST VÝSLEDKŮ SE PLÁNOVALA V NĚKOLIKA PŘÍPADECH
 43.  Při posuzování projektů na podporu zdraví lze jednotlivé fáze cyklu roz-
dělit takto: studie a výzkumné projekty, rozvojové projekty, realizační 
projekty a projekty realizace ve větším měřítku („ going-to-scale “),  
které se společně označují jako cyklus výzkum–rozvoj–realizace (viz 
rámeček 10 ).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?26
 44.  Projekty v rámci PVZ, jejichž doba trvání (ve většině případů dva až tři 
roky) a zdroje jsou omezené, nejsou koncipovány tak, aby pokryly  
celý cyklus akcí na podporu zdraví od vytvoření sumy poznatků po vytvoření a realizaci veřejné intervence a docílení trvalého dopadu 
na zdraví. Přesto by měl existovat orientační plán, jak lze výsledky 
projektu přenést do dalšího kroku cyklu.
 45.  Žádný z kontrolovaných projektů neobsahoval plán, jak v rámci cyklu 
výzkum–rozvoj–realizace přenést výsledky na další úroveň či jak je v průběhu doby udržet. Koordinátoři projektů, s nimiž byly vedeny pohovory, obvykle udržitelnost chápali jako pokračování projekto-vých činností, a nikoli jako účelné využití výsledků projektu po uply-nutí jeho doby. V žádném z  kontrolovaných případů nebyly výstupy vytvořené během projektu, např. internetové stránky a databáze, po ukončení projektu aktualizovány.
 46.  Až na několik málo výjimek bylo zjištěno, že projekty ani neobsahovaly 
plán, jak zabezpečit udržitelnost a zachovat výsledky i po ukončení doby financování projektu. Soustředily se na získání následných grantů 
od Komise, aby projektové činnosti mohly pokračovat. Nejběžnějším 
názorem bylo, že výsledky projektů je možno udržet pouze tehdy,  
budou-li partneři schopni zajistit další financování Společenství.
CYKLUS VÝZKUM–ROZVOJ–REALIZACE
Cyklus výzkum–rozvoj–realizace je koncept, který popisuje pořadí kroků při tvorbě programů 
veřejného zdraví, od zjišťování informací a vytvoření sumy poznatků přes vypracování strategie nebo pracovního plánu a pilotní testování až po realizaci v plném rozsahu.
Projekty, jež pokrývají pouze jeden z těchto kroků, lze považovat za udržitelné, pokud se jejich 
výsledky převezmou a využijí v dalším kroku cyklu. Například u výzkumných projektů by mělo být zajištěno, aby jejich výsledky přešly do rozvojové fáze, a projekty na vypracování intervence by měly využívat faktického základu, který byl předtím vytvořen v rámci výzkumných projektů, a měly by obsahovat plán (pilotní) realizace.
Pro účely tohoto auditu byly použity tyto kategorie projektů:
studie a výzkumné projekty (například sběr údajů);
• 
rozvojové projekty (například rozvoj politiky, pokynů nebo programu);• 
realizační projekty (například pilotní realizace, odborná příprava a budování kapacit);• 
projekty typu • going-to-scale  (například šíření, realizace v širším měřítku).RÁMEČEK 10
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?27
PRŮBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ SÍTÍ PO VÍCE NEŽ 10 LET
 47.  Sítě zdravotnických odborníků a organizací z různých členských států 
poskytují platformu pro sdílení zkušeností a výměnu osvědčených  
postupů. Jsou tedy nástrojem pro dosahování určitých výsledků, avšak 
přísně vzato samy o sobě výsledkem nejsou. Vzhledem k jejich povaze je nelze k žádné fázi cyklu výzkum–rozvoj–realizace jednoznačně při-řadit. Vzorek kontrolovaných projektů obsahoval 13 sítí. Při pohovo-
rech koordinátoři uváděli, že vybudování sítě bylo hlavním smyslem 
a důsledkem jejich projektů.
 48.  Sítě byly obzvláště závislé na průběžném financování Společenstvím. 
Některé sítě dostávaly financování v rámci PVZ a předcházejících pro-gramů více než 10 let (viz graf 2 ). Když Komise neudělila následný 
grant, činnosti v rámci sítě ustaly a síť se rozpadla.
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – PŘÍKLADY OPAKUJÍCÍCH 
SE PROJEKTŮ NA VYTVÁŘENÍ SÍTÍGRAF 2
1991 1996 2003 2008AIDS a mobilita
(od r. 1991)
TAMPEP
(od r. 1993)  
ENSP
(1996–2008)  
ENYPAT
(1996–2006)  17 let (stále pokračuje)
15 let (stále pokračuje)
13 let 
10 let Před rokem 1996
(Akční plán Evropa proti
AIDS 1991–1994)Osm akčních programů 1996–2002(Akční program prevence AIDSa přenostných nemocí: Akční programboje proti rakovině )
PVZ(2003–2007)PVZ 2
(2008–2013)
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?28
 49.  Je třeba upozornit, že žádný z mechanismů financování PVZ nebyl vhodný 
pro průběžné financování provozních výdajů sítí. Ve výzvách k podá-
vání návrhů na akce v rámci PVZ se nabízely granty na akce (čl. 108 
odst. 1 písm. a) finančního nařízení), nikoli však granty na provozní náklady. Sítě tak musely být koncipovány jako ten či onen druh pro-
jektu a grantové dohody musely obsahovat projektové činnosti, jejichž 
prostřednictvím bylo možno pokrýt provozní výdaje. Sítě také musely 
odpovídat na výzvy k podávání návrhů a účastnit se týchž výběrových řízení jako ostatní projekty. Tento stav představoval pro účastníky  i Komisi zbytečnou administrativní zátěž. V rámci PVZ 2 lze nyní sítě financovat pomocí pro tento účel vytvořeného mechanismu pro pro-
vozní náklady (viz rámeček 2 ).
KOMPLEMENTARITA A VZÁJEMNÝ SOULAD PROJEKTŮ 
V PORTFOLIU NEBYLY DOSTATEČNĚ MONITOROVÁNY
 50.  Aby mohl být program účelně prováděn, musí mít správce programu 
(tj. Komise nebo výkonná agentura) přesný a aktuální přehled o pro-
jektovém portfoliu. Brání se tak překrývání a zdvojování činností,  
mezi prováděnými akcemi vznikají synergické efekty a program je  plánován, prováděn a následná opatření jsou přijímána koherentně 
a jednotně.
PROJEKTOVÉ PORTFOLIO NEBYLO MONITOROVÁNO
 51.  V době auditu ani GŘ SANCO, ani PHEA nedisponovaly monitorovacím 
nástrojem, který by poskytoval přehled o prováděných projektech, 
pokud jde o priority, na něž se zaměřují, činnosti, které zahrnují,  
a výsledky, kterých dosahují (viz body 70–73). Tato skutečnost byla 
překážkou konzistentního provádění programu. Protože takové kon-solidované informace chyběly, přijímala Komise rozhodnutí o prio-
ritách ve svém ročním pracovním plánu, aniž věděla, jaké projekty  
v jednotlivých oblastech politiky již existují nebo jaké činnosti se  
provádějí.
ROZTŘÍŠTĚNOST, PŘEKRÝVÁNÍ PROJEKTŮ A SOUBĚŽNÉ PROVÁDĚNÍ 
PODOBNÝCH AKCÍ
 52.  Aby Účetní dvůr dospěl při neexistenci takového přehledu k závěru o kom-
plementaritě, provedl analýzu všech projektů zabývajících se jedním ze šesti zdravotních faktorů souvisejících s životním stylem (alkohol, 
tabák, drogy, výživa a tělesná aktivita, pohlavní a reprodukční zdraví, 
duševní zdraví) (viz příloha II ). Tuto podrobnou analýzu doplnil kvan-
titativní analýzou, pohovory se zainteresovanými subjekty a konzul-tacemi s odborníky.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?29
 53.  Z analýzy vyplynulo, že komplementarita mezi projekty a vzájemný soulad 
projektů v celém portfoliu chyběly z těchto důvodů: 
roztříštěnost a) : v oblasti politiky „drogy“ byl počet projektů financo-
vaných z PVZ malý a projekty se zabývaly velmi odlišnými aspekty drogového problému, od dopingu v rekreačním sportu přes padě-lané lékařské předpisy jako ukazatel zneužívání léčiv až po drogo-vou prevenci ve věznicích. Podobná situace byla zjištěna v oblasti politiky „výživa a tělesná aktivita“, kde se několik málo projektů financovaných z PVZ značně lišilo svými cíli a činnostmi;
překrývání činností a zdvojování práce b) : projekty PVZ v oblasti poli-
tiky „alkohol“ se vyznačovaly značným překrýváním, pokud jde  
o účastnící se partnery a vytvořené informace, a to nejen mezi  
projekty ve vzorku, ale též u projektu financovaného z předcho-
zího akčního programu Společenství v oblasti veřejného zdraví  a zprávy vypracované na základě dřívější výzvy k podávání návrhů. 
V oblasti politiky „duševní zdraví“ byly dva projekty s totožnými 
činnostmi financovány na základě následných výzev k podávání 
návrhů;
souběžné provádění podobných akcí c) : v oblasti politiky „tabák“ byly 
hlavními projekty financovanými z PVZ dvě velké sítě, které byly zřízeny pro boj proti kouření. Jedna z nich se zaměřovala na oby-
vatelstvo obecně a druhá pouze na mladé lidi. V oblasti politiky 
„pohlavní a reprodukční zdraví“ se z PVZ financovalo mnoho sítí, 
jejichž cílem bylo posílit kapacitu účastnických nevládních orga-
nizací. Sítě si našly svou „mezeru na trhu“ tím, že se zaměřily na různé přímé a nepřímé adresáty: nevládní organizace ve středo-evropských zemích či nevládní organizace pracující s migranty, migrujícími osobami poskytujícími sexuální služby, místními oso-
bami poskytujícími sexuální služby, uživateli drog aplikovaných 
injekčně či osobami žijícími s HIV/AIDS.
 54.  Ve všech těchto oblastech jsou již jiné mechanismy, které by mohly 
PVZ zastoupit: platformy, pracovní skupiny, agentury (EMCDDA,  
ECDC), WHO a další programy EU, jako rámcové programy VTR nebo 
program Drogová prevence a informovanost o drogách (viz bod 64 a rámeček 12 ). 
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?30
OMEZENÁ EVROPSKÁ PŘIDANÁ HODNOTA
 55.  V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality stanovenými ve 
Smlouvě vyvíjí Společenství činnost ve věcech, které nespadají do  
jeho výlučné pravomoci, jako je veřejné zdraví, pouze tehdy a do  
té míry, pokud sledovaného cíle může být z důvodu jeho rozsahu či účinků lépe dosaženo na úrovni Společenství
32.
EPH PODLE PROGRAMOVÝCH OBLASTÍ: NEJMENŠÍ POTENCIÁL VYTVOŘIT 
EPH MÁ OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ
 56.  Klíčovým důsledkem zásady subsidiarity je skutečnost, že zdravotnická 
politika EU by měla spočívat jen v akcích vytvářejících výstupy, jichž 
členské státy nemohou dosáhnout samostatně, nebo v akcích přináše-
jících úspory z rozsahu. Oblast ohrožení zdraví se zabývá dozorem nad 
přenosnými nemocemi a oblast informací o zdraví shromažďováním 
srovnatelných údajů a vývojem společných ukazatelů. Tyto dvě oblasti 
se zaměřují na otázky, které zřetelně nemohou řešit členské státy samo-
statně. Dle soudu Účetního dvora by však tuto roli mohly hrát i jiné mechanismy spolupráce mezi členskými státy (viz body 64 a 65).
 57.  Oproti tomu řešení zdravotních faktorů s cílem podporovat zdraví a před-
cházet nemocem není přeshraničním úkolem jako takovým. Zejména přímá podpora zdraví – zdravotní výchova a ovlivňování životního stylu – je kulturně podmíněná činnost, která musí zohledňovat spe-
cifika vnitrostátního zdravotnického systému a místní charakteristiky 
a potřeby. Ze srovnání těchto tří oblastí PVZ tedy jako oblast, která má 
nejmenší potenciál vytvořit EPH, vychází oblast zdravotních faktorů.
EPH PODLE DRUHŮ PROJEKTŮ: NEJVĚTŠÍ POTENCIÁL VYTVOŘIT 
EPH MAJÍ SÍTĚ
 58.  Na úrovni projektů na podporu zdraví v oblasti zdravotních faktorů posu-
zoval Účetní dvůr EPH tak, že vzal v úvahu řadu argumentů, proč bylo možno – nebo bylo lépe – dané opatření provést pouze na evropské 
úrovni. Při analýze se zohledňovaly čtyři kategorie projektů vymezené 
v cyklu výzkum–rozvoj–realizace, přičemž sítě se posuzovaly samo-
statně (viz rámeček 10 ).32 Viz články 2 a 5 Smlouvy 
o Evropské unii spolu 
s odstavcem 5 Protokolu (č. 30) 
o používání zásad subsidiarity 
a proporcionality.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?31
 59.  Na všech projektech se musí podílet partneři z několika evropských zemí. 
Vzhledem k přeshraniční povaze sítí je nejpravděpodobnější, že jejich 
EPH bude spočívat ve sdílení odborných poznatků, vytváření konsenzu a výměně osvědčených postupů mezi zeměmi.
 60.  EPH ostatních druhů projektů je méně zjevná.
Studie a výzkumné projekty: a) EPH záleží především ve skutečnosti, 
že byly shromážděny údaje z několika zemí, které byly podrobeny 
srovnávací analýze. Cílem projektů bylo vytvořit společnou ter-
minologii, stanovit společné normy a zajistit srovnatelnost údajů 
a metod mezi členskými státy. Docházelo však k překrývání s čin-
nostmi prováděnými v oblasti informací o zdraví i v rámci jiných programů EU, jako rámcové programy VTR
33 nebo program Drogová 
prevence a informovanost o drogách (viz bod 54 a příloha II ).
Rozvojové projekty: b) EPH těchto projektů spočívala v jejich propo-
jení s rozvojem politik EU. Jejich cílem bylo napomáhat rozvoji  
příslušných prioritních oblastí na evropské úrovni a přispívat ke 
stanovení příslušné agendy v rámci celé Evropy.
Realizační projekty a projekty typu c) going-to-scale : EPH těchto pro-
jektů byla nejméně zjevná, protože související činnosti (napří-
klad pilotní realizace, odborná příprava a budování kapacit, šíření 
a realizace v širším měřítku) se ze své povahy musí odehrávat  v terénu, tj. nikoli na evropské úrovni, nýbrž v určitém regionu či zemi. U této kategorie projektů by bylo možné tvrdit, že aktivity by měl financovat region či země, kde probíhají. U některých pro-
jektů tomu tak vskutku bylo: Společenství financovalo jen „evrop-
ské činnosti“ (například setkání národních koordinátorů), a nikoli 
samotné intervence nebo každodenní činnosti v rámci dané země. 
V jiných případech se však národní či regionální činnosti z PVZ  financovaly.
 61.  Účetní dvůr se domnívá, že všechny druhy projektů v oblasti zdravotních 
faktorů mají určitý potenciál vytvořit EPH tím, že spojují partnery  
z různých členských států EU. Podle kritérií použitých Účetním dvorem však z projektů ve vzorku EPH nejzřetelněji vytvářely sítě.33 V období 2003–2006 jsou jednou 
ze sedmi hlavních tematických 
výzkumných priorit šestého rámcového programu Evropské 
unie „vědy o živé přírodě, 
genomika a biotechnologie 
pro zdraví“. Cílem této priority 
je získávání nových poznatků 
a jejich přenesení do využití, 
která zlepšují lidské zdraví. Za tímto účelem získaly výzkumné 
organizace provádějící jak 
základní, tak aplikovaný výzkum 
podporu z orientačního rozpočtu 
ve výši 2 514 milionů EUR. Takové možnosti financování existovaly 
v oblasti genomických přístupů ke 
zdraví a nemocem, biotechnologie, 
rakoviny, HIV/AIDS, malárie 
a tuberkulózy. Podobné 
možnosti financování existovaly 
i u 5. rámcového programu a současného 7. rámcového 
programu.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?32
PRŮZKUM U PROJEKTOVÝCH PARTNERŮ
„Cíle projektu bylo možno uskutečnit pouze díky účasti v evropském 
programu v oblasti veřejného zdraví.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
ani souhlas, ani nesouhlas
nesouhlasím
rozhodně nesouhlasím
nevímsouhlasímrozhodně souhlasím
„Účast v evropském programu v oblasti veřejného zdraví je účelnější 
než účast ve vnitrostátním projektu v oblasti zdraví.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
ani souhlas, ani nesouhlas
nesouhlasím
rozhodně nesouhlasím
nevímsouhlasímrozhodně souhlasímRÁMEČEK 11
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?33
POSTOJ ZAINTERESOVANÝCH SUBJEKTŮ K ÚČASTI 
V PROGRAMU JE KLADNÝ
 62.  Účastníci evropský rozměr svých projektů obecně potvrzovali. Velká vět-
šina (68 %) projektových partnerů, kteří odpovídali na otázky v prů-
zkumu Účetního dvora, souhlasili či rozhodně souhlasili s tvrzením, 
že cílů jejich projektů bylo možno dosáhnout pouze účastí v PVZ. Asi 60 % z nich považovalo účast v PVZ za účelnější než účast ve vnitro-státních projektech (viz rámeček 11 ).
 63.  Zainteresované subjekty v členských státech konstatovaly, že program 
jako takový byl též zdrojem EPH v tom, že poskytoval možnost sdílet 
poznatky a osvědčené postupy. Zástupci vnitrostátních orgánů, kteří byli v rámci auditu dotazováni (členové programového výboru a vni-
trostátních kontaktních míst), se shodli na tom, že PVZ řešil potřebu 
členských států spolupracovat ve formě výměny informací, zkušeností 
a směrnic, které souvisejí s problémy v oblasti veřejného zdraví, jež 
se týkají všech. Zpráva o hodnocení PVZ v polovině období dospěla 
k závěru, že logika evropské intervence v oblasti veřejného zdraví je 
široce přijímána a podporována
34.
PŘÍKLADY STÁVAJÍCÍCH KOORDINAČNÍCH MECHANISMŮ 
(podrobnosti viz příloha II )
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA)• 
Evropské fórum o alkoholu a zdraví• 
Platforma EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví• 
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)• 
Expertní poradní skupina pro HIV/AIDS• 
Fórum občanské společnosti pro HIV/AIDS• RÁMEČEK 1234 Oortwijn, Wija J. et al., „Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003–2008. Final 
Report“, RAND Europe technical 
report, 2007 , s. 63.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?34
 64.  Výměna informací a spolupráce mezi členskými státy v oblasti veřejného 
zdraví se neomezuje na PVZ. Existuje mnoho dalších mechanismů,  
které mohou EPH vytvářet. Ve většině oblastí politiky veřejného zdraví je řada fór, pracovních skupin a platforem, které se zabývají nejen  
zdravotními faktory, ale též informacemi o zdraví a případy ohrožení 
zdraví. Usnadňují zainteresovaným subjektům – zejména vládním  organizacím, ale také občanské společnosti, průmyslu atd. – vzájemně se radit a představují „místo setkávání“, kde lze rozvíjet a koordinovat 
společné postupy (viz body 54 a 60 a)). Jelikož existují alternativní 
mechanismy, nabízí se otázka, zda by tyto činnosti měly být i nadále prováděny v rámci PVZ.
 65.  Ve své současné strategii EU v oblasti zdraví, která byla zveřejněna v říjnu 
2007, Komise navrhuje vytvoření „strukturovaného mechanismu spo-lupráce” za účelem identifikace a podpory nezbytných koordinačních 
činností u členských států
35. V prosinci 2008 byla vytvořena zvláštní 
„pracovní skupina Rady na úrovni vyšších úředníků“, jež má Komisi 
pomoci stanovit priority, určit ukazatele, vytvořit pokyny a formulovat 
doporučení, posílit výměnu osvědčených postupů a měřit pokrok.35 Evropská komise, bílá 
kniha, „Společně pro zdraví: 
strategický přístup pro EU na období 2008–2013“, 
KOM(2007) 630 v konečném 
znění, s. 10.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?35
ŘÍZENÍ PROJEKTŮ
 66.  Koncepce projektů má rozhodující význam, avšak projekty musí být řízeny 
tak, aby se zvyšovala pravděpodobnost, že budou účelné. Projekt  
může v konečném důsledku přispět k dosažení celkového cíle tehdy, je-li dosaženo zamýšlených výsledků a cílová skupina těchto výsledků využívá. Pravděpodobnost, že tomu tak bude, se zvyšuje, pokud:
partnerství dobře funguje; a) 
projekty se během realizace řádně monitorují, což Komisi umož- b) 
ňuje informovat se o projektových činnostech, výstupech, mož-
ném překrývání a možnostech synergických efektů mezi projekty 
a poskytovat koordinátorům projektů zpětnou vazbu;
předpokládané výstupy se náležitě vytvářejí a rozšiřují; c) 
projekty se nakonec vyhodnocují, což Komisi a ostatním předkla- d) 
datelům umožňuje poučit se ze zkušeností.
PARTNERSTVÍ FUNGOVALO DOBŘE
 67.  Fungování partnerství je důležitým činitelem s ohledem na účelnost 
jakéhokoli projektu, který realizuje několik subjektů. Všechny pro-
jekty ve vzorku realizovala řada organizací v různých členských stá-tech a někdy též v kandidátských zemích. Obvykle k nim patřil hlavní 
koordinátor projektu a průměrně 12 přidružených partnerů z různých zemí.
 68.  Ve většině případů byla odpovědnost mezi koordinátorem a partnery 
jasně rozdělena. V devíti z 36 kontrolovaných případů však bylo zjiš-
těno, že partnerství bylo velice nevyrovnané, protože koordinátor  anebo jeden další partner měli na starost většinu projektových čin-ností, na nichž se ostatní partneři podíleli jen v omezené míře.
 69.  Většina projektových koordinátorů a partnerů posuzovala spolupráci 
v partnerství kladně (viz rámeček 13 ). Mnoho respondentů v prů-
zkumu vyzdvihlo partnerství jako jeden z nejdůležitějších aspektů  projektu, protože jim poskytovalo možnost navazovat kontakty, vymě-
ňovat si nápady a sdílet zkušenosti a osvědčené postupy.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?36
PRŮZKUM U PROJEKTOVÝCH PARTNERŮ
„S tím, jak projektoví partneři spolupracují (spolupracovali), jsem spokojen.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
ani souhlas, ani nesouhlas
nesouhlasím
rozhodně nesouhlasím
nevímsouhlasímrozhodně souhlasím
„Koordinátor projektu zapojuje všechny partnery do práce.“
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
ani souhlas, ani nesouhlas
nesouhlasím
rozhodně nesouhlasím
nevímsouhlasímrozhodně souhlasímRÁMEČEK 13
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?37
KOMISE PROJEKTY MONITOROVALA DLE OKAMŽITÉ POTŘEBY, 
A NIKOLI SYSTEMATICKY
 70.  Ani GŘ SANCO, ani PHEA nemají písemné pokyny, jak projekty monitorovat 
či monitorování dokumentovat36 (viz bod 51). Postup tak záležel na 
jednotlivém projektovém úředníkovi. Monitorování obecně spočívalo v tom, že se na základě průběžné či závěrečné zprávy koordinátora ověřilo, zda byly splněny podmínky smlouvy, a finanční pracovník  
dostal povolení provést platbu. Komise zpravidla projektovému koor-dinátorovi neposkytovala žádnou písemnou zpětnou vazbu o obsahu 
a výsledcích jeho projektů.
 71.  Mnozí projektoví koordinátoři byli s monitorováním projektů nespokojeni, 
obzvláště u projektů, které přispívaly k rozvoji politiky. Sedmnáct  z 32 dotazovaných koordinátorů uvedlo, že technické aspekty svých projektů se zástupci Komise během trvání projektu nikdy neprojedná-vali. Většina koordinátorů projektového úředníka Komise na jednání o projektech zvala, avšak pozvání bylo zřídkakdy přijato.
 72.  Úředníci GŘ SANCO potvrdili, že monitorování projektů představovalo 
velmi malou část jejich činností a že obvykle neměli čas projekty  
podrobně sledovat. Navíc kvůli obměnám pracovníků měli v někte-
rých případech jeden projekt během jeho trvání na starost tři či čtyři 
různí projektoví úředníci a projekty byly několik měsíců ponechány bez určeného projektového úředníka.
 73.  Monitorování technických aspektů probíhajících projektů bylo Komisí 
prováděno dle okamžité potřeby, a nikoli systematicky, nevycházelo 
ze společných minimálních požadavků a neposkytovalo účastníkům 
formální zpětnou vazbu. Tuto skutečnost je také potřeba vzít v úvahu 
spolu s nedostatečným přehledem o prováděných projektech, který by Komisi umožnil vyhnout se zdvojování činností a plně využít syn-ergických efektů mezi projekty (viz body 50 a 51).36 U většiny projektů v auditním 
vzorku odpovídali za technické 
monitorování stále projektoví 
úředníci GŘ SANCO. U dvanácti 
projektů vybraných na základě 
výzvy k podávání návrhů z roku 2005 byla odpovědnost 
za monitorování převedena 
po podpisu smlouvy na nově 
vytvořenou Výkonnou agenturu 
pro program veřejného zdraví 
(PHEA).
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?38
VÝSTUPY BYLY VYTVOŘENY, AVŠAK NEBYLY AKTIVNĚ ŠÍŘENY
 74.  Výstupy či výsledky se definují jako to, co se se zdroji přidělenými na 
intervenci vytvoří. Smluvně dohodnuté výstupy kontrolovaných pro-
jektů na podporu zdraví byly převážně vytvořeny. Společné kategorie výstupů zahrnovaly zprávy na zvláštní témata, kurzy odborné přípravy, databáze, internetové stránky, zpravodaje a informační materiály,  
jako například letáky.
 75.  K šíření výsledků se v projektech povětšinou používal internet. Výsledky 
téměř všech projektů byly umístěny na internetové stránky – buď  
na domovskou stránku projektového koordinátora, nebo na stránku věnovanou zvláště danému projektu. Souběžně se tak v každé oblasti vytvářela řada podobných internetových stránek a zájemci obtížněji nalézali příslušné informace.
 76.  Výsledky se dále šířily prostřednictvím konferencí, zpravodajů, příspěvků 
do vědeckých časopisů a tiskových zpráv. Při šíření výsledků hráli  
významnou roli projektoví partneři, kteří byli obeznámeni s vnitro-
státními a regionálními podmínkami a mohli již mít ve své zemi či  
regionu vytvořenou síť kontaktů.
 77.  Při auditu se sice zjistilo, že výstupy byly vytvořeny a šířeny, avšak pro-
jektoví koordinátoři nemohli u žádného z kontrolovaných projektů prokázat, že je cílová skupina přijala. Takové informace se v rámci  projektů ani neshromažďovaly
37. Výstupy se kromě toho nešířily udr-
žitelně, neboť internetové stránky a databáze se po konci doby finan-cování obvykle neaktualizovaly (viz bod 45).
 78.  Kromě toho dotázaní představitelé národních ministerstev a zdravotních 
ústavů často nevěděli, jaké projekty se realizovaly, a ještě méně věděli o dosažených výsledcích. Většina vnitrostátních zainteresovaných  subjektů, které byly dotázány, kritizovala šíření výsledků projektů  a soudila, že o důsledcích projektů (ať již probíhajících, či dokonče-ných) má k dispozici příliš málo informací.37 Je třeba uvést, že předmětem 
tohoto auditu nebylo stanovit, 
jaké mělo šíření výstupů 
projektů účinky pro cílové 
skupiny – například zkoumat, 
zda zdravotničtí odborníci četli 
a kladně hodnotili zpravodaj či využívali databázi.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?39
HODNOCENÍ PROJEKTŮ NENÍ ZATÍM BĚŽNOU PRAXÍ
 79.  Bez spolehlivého hodnocení není možné účelnost projektů prokázat. 
Podle WHO by se iniciativy na podporu zdraví měly hodnotit jak pokud jde o procesy, tak o důsledky
38. Hodnocení projektů v rámci PVZ však 
nebylo právními předpisy požadováno.
 80.  Komise přesto již v roce 2003 v první výzvě k podávání návrhů oznámila, že 
bude dávat přednost návrhům, v nichž se bude přiměřená pozornost 
věnovat (sebe)hodnocení procesu a výsledků39. Od výzvy k podávání 
návrhů z roku 2005 byl povinnou součástí grantových dohod soubor pracovních úkolů s názvem „hodnocení projektu“, avšak koordinátoři projektů nedostali žádné další pokyny k tomu, co by mělo být jeho obsahem.
 81.  Účetní dvůr zkoumal, zda byly kontrolované projekty na podporu zdraví 
hodnoceny tak, aby hodnocení splňovala kritéria užitečnosti, sou-
držnosti, spolehlivosti, nestrannosti, jasnosti a účelnosti z hlediska 
nákladů40. Z této analýzy vyplynulo, že:
z 24 projektů ve vzorku, které byly vybrány před rokem 2005, bylo  —
u tří provedeno komplexní sebehodnocení, přičemž pouze jedno z nich splňovalo všechna výše uvedená kritéria;
devět z 12 projektů vybraných na základě výzvy k podávání návrhů  —
z roku 2005 obsahovalo plány na omezené sebehodnocení, které například spočívaly v tom, že koordinátor projektu shromažďoval pomocí dotazníků reakce projektových partnerů na jednání o pro-jektech nebo semináře. Ve zbylých třech případech se plánovalo hodnocení provedené externím hodnotitelem.
 82.  Přestože Komise vyzývala a v novější době požadovala, aby se u pro-
jektů na podporu zdraví provádělo komplexní sebehodnocení, dosud 
se to mezi účastníky nestalo obvyklou praxí, a to kvůli nedostateč-
ným pokynům Komise pro projektové koordinátory a neexistenci  
následné kontroly přijatých opatření ze strany Komise nebo PHEA  
(viz body 70–73).38 Health promotion evaluation: 
Recommendations to policy-makers. 
Report of the WHO European 
Working Group on Health Promotion 
Evaluation , s. 4.
39 Předpisy, kritéria a postupy pro 
výběr a financování akcí v rámci 
programu veřejného zdraví
(Úř. věst. C 62, 15.3.2003).
40 ECA Audit Guidelines on 
Evaluation  (Auditní pokyny EÚD 
k hodnoceni), listopad 2005, s. 7. 
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?40
KONCEPCE PROGRAMU
 83.  Účetní dvůr se domnívá, že PVZ nebyl koncipován tak, aby poskyto-
val vhodný rámec pro účelné provádění a monitorování opatření na 
podporu zdraví financovaných Společenstvím. Skutečnost, že inter-
venční logika PVZ nebyla přímo vyjádřena, nenapomáhala vymezení konkrétních, měřitelných a časově vymezených programových cílů  a stanovení vhodných ukazatelů pro měření výsledků.
 84.  Audit též zjistil nedostatky ve strategickém plánování Komise a nedosta-
tečně stanovené priority. Jelikož témata byla velmi rozmanitá a roč-
ních „akčních oblastí“ bylo velké množství, byly vstupy rozptýlené  
a výsledky roztříštěné, a to zejména s přihlédnutím k omezenému  rozpočtu, který byl k dispozici. Program sledoval mnoho různých  směrů a chybělo mu strategické zaměření. Účetní dvůr konstatuje,  že PVZ (2003–2007) k podpoře zdraví v Evropské unii významnějším 
způsobem nepřispěl.
DOPORUČENÍ 1
Má-li se vyřešit současná nerovnováha mezi cíli a prostředky, měl by 
jakýkoli následující program obsahovat lépe zaměřené programové cíle, 
které by byly ve větším souladu s jeho rozpočtovými prostředky.
U všech případných budoucí generací programů by měla být logika  
intervence výslovně vyjádřena a měla by stanovit konkrétní, měřitelné, 
dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle na úrovni politiky a pro-
gramu, objasnit souvislosti mezi nimi a vymezit ukazatele, podle nichž 
se bude měřit jejich dosahování.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?41
PROVÁDĚNÍ PROGRAMU: OD KONCEPCE PROGRAMU 
K VÝSLEDKŮM
 85.  Účetní dvůr konstatuje, že Komise vybírala projekty a prováděla program 
způsobem, který nezajišťoval komplementaritu mezi projekty, celko-
vou soudržnost portfolia prováděných projektů a financování typu projektů, u nichž byla nejvyšší pravděpodobnost vytvoření EPH.
 86.  Cíle projektů (jak je navrhovali předkladatelé) nebyly ani logicky odvo-
zeny z cílů programu, ani v souladu s kritérii SMART, která požaduje 
finanční nařízení. Komise nepodnikla žádná nápravná opatření, aby 
tento nedostatek před uzavřením auditovaných grantových smluv  
odstranila.
 87.  Předpokládané výsledky projektů nebyly definovány jako dopady na 
cílové skupiny a udržitelnost výsledků se považuje za nízkou. Pro-
jekty obvykle vytvořily plánované výstupy, avšak během auditu bylo 
zjištěno, že převzetí výsledků projektů nelze prokázat. Relevantnost těchto výstupů pro cílovou skupinu a jejich převzetí subjekty na nižší 
úrovni byly velmi často od začátku nejasné. Účastníci často chápali 
udržitelnost jako pokračování projektových činností, a ta pak silně 
závisela na dalším financování ze strany Společenství.
 88.  Účetní dvůr uznává, že program svedl dohromady zainteresované subjekty 
z různých zemí. Projekty měly zpravidla evropský rozměr a v mnoha případech napomáhaly účastníkům sdílet zkušenosti a vzájemně se z nich učit. Článek 152 Smlouvy o ES však EU v politice veřejného  
zdraví poskytuje jen omezenou pravomoc. Lisabonská smlouva (toho času v procesu ratifikace) by tuto skutečnost zásadně nezměnila. Při-
daná hodnota činností EU v oblasti podpory zdraví, včetně činností 
prováděných v rámci PVZ, tak především záleží v podpoře spolupráce 
mezi zainteresovanými subjekty v různých členských státech. Z typů projektů prováděných v rámci PVZ je nejvyšší pravděpodobnost EPH u sítí, které také nejzřetelněji řeší potřebu subjektů v této oblasti  sdílet osvědčené postupy, vytvářet společné normy a pokyny a vymě-
ňovat si poznatky.
 89.  Hlavní mechanismus provádění PVZ (tj. granty na akce udělené na základě 
výzvy k podávání návrhů) však není pro financování takových sítí tím nejvhodnějším. To platí i pro činnosti, které mají přispívat k rozvoji politiky Komise.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?42
ŘÍZENÍ PROJEKTŮ
 90.  Pokud jde o řízení projektů, Účetní dvůr zjistil, že partnerství obecně 
fungovala dobře. Komise však probíhající projekty monitorovala podle 
okamžité potřeby, a nikoli systematicky a neposkytovala účastníkům formální zpětnou vazbu. Projekty sice vytvářely výsledky stanovené v grantových dohodách, avšak předkladatelé je zřídkakdy aktivně šířili. 
Následné hodnocení projektů se mezi účastníky zatím nestalo běžnou 
praxí.
DOPORUČENÍ 2
Tam, kde se jedná o současný PVZ (2008–2013), by Komise měla zma-
povat situaci, aby získala přehled o provedených projektech a jejich výsledcích, a mohla tak identifikovat, kde dochází k překrývání a kde 
jsou v projektovém portfoliu případné mezery.
Roční „akční oblasti“, jejichž počet by se měl výrazně snížit, by se měly 
zaměřit na strategické priority.
Komise by se též měla zabývat nedostatky v koncepci a provádění  
projektů, a to tak, že:
cíle projektů uvede v soulad s cíli programu a výše doporučenými 
• 
nově zaměřenými ročními prioritami. Dále by se v grantových doho-
dách mělo stanovit nejen to, jaké činnosti se mají provádět, ale  také požadované výsledky těchto činností, cílové skupiny a způsob, 
jakým se výsledky po ukončení projektu udržitelně využijí;
všude, kde to bude možné, stanoví kvantifikované cíle a ukazatele 
• 
výkonnosti, které usnadní monitorování pokroku v plnění cílů;bude hodnotit projekty 
• ex post , aby se na základě získaných zkuše-
ností zlepšila koncepce chystaných projektů (a případných násled-
ných programů).
Konečně by Komise měla v současném programovém období plně vyu-
žít stávajících mechanismů financování současného PVZ (2008–2013) na sítě (tj. granty na provozní náklady), neboť jsou pro tyto činnosti 
vhodnější než granty na akce. U smluv o poskytování služeb by Komise 
měla využívat zvýšeného stropu (20 % místo 10 % disponibilního roz-
počtu) na provádění činností, které přispívají k rozvoji politiky. To však 
bude vyžadovat, aby bylo zadání vymezeno striktněji než ve výzvách k podávání návrhů.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?43
CELKOVÝ ZÁVĚR
 91.  V PVZ byly stanoveny velmi široké a ambiciózní cíle, které byly v přík-
rém rozporu s omezenými prostředky, které měl program k dispozici. 
Tato nerovnováha se od zahájení současného PVZ (2008–2013) dále prohloubila.
 92.  Účetní dvůr zpochybňuje užitečnost některých prvků evropských pro-
gramů zaměřených na podporu veřejného zdraví, jako je PVZ. Z auditu 
vyplývá, že podobné programy mohou jen těžko mít jasný dopad na 
zdraví občanů. Případná „evropská přidaná hodnota“ těchto programů 
spočívá především v tom, že umožňují zprostředkujícím subjektům, aby vytvářely sítě a vyměňovaly si „osvědčené postupy“ za účelem  doplňování vnitrostátních programů a činností. Účetní dvůr dále  poukazuje na existenci mechanismů spolupráce, jako je například  
„otevřená metoda koordinace“, která takové vytváření sítí a výměnu 
umožňuje.
DOPORUČENÍ 3
Pro období po roce 2013 by Evropský parlament, Rada a Komise měly 
znovu zvážit rozsah činností EU v oblasti veřejného zdraví a způsob 
financování ze strany EU v této oblasti. Přitom je třeba si uvědomit, 
jaké rozpočtové prostředky jsou k dispozici a že jako prostředek, který napomáhá spolupráci a výměně informací mezi zainteresovanými sub-
jekty v Evropě, existují i další mechanismy spolupráce (jako „otevřená 
metoda koordinace“
41).
Současný přezkum rozpočtu nabízí první příležitost k této reflexi.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
5. března 2009.
Za Účetní dvůr
a Účet d ů
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda41 Jedná se o metodu spolupráce, 
jež je založena na zásadě 
dobrovolné mezivládní spolupráce. 
Spočívá zejména ve vzájemném 
učení, porovnávání s referenčními 
hodnotami a sdílení osvědčených 
postupů.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?44
PŘÍLOHA I PVZ 2003–2007 (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – FINANCOVANÉ PROJEKTY PODLE JEDNOTLIVÝCH TÉMAT
Rok Téma
Tabák
Alkohol
Drogy
Výživa a tělesná aktivita
Pohlavní a reprodukční 
zdraví, HIV/AIDS
Duševní zdraví
Sociální zdravotní 
faktory
Environmentální 
zdravotní faktory
Podpora zdraví ve 
specifi  ckém prostředí
Vzdělávání v oblasti 
veřejného zdraví 
Prevence nemocí a úrazů
Genetické faktory
Budování kapacitCel-
kem
2003 Financované projekty 2 1 1232 2114 19
Počet akčních oblastí 7 2 3211 3211 23
Financované projekty / akční oblast 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Financované projekty 2 1 224132532 27
Počet akčních oblastí 7 1 131121211 21
Financované projekty / akční oblast 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Financované projekty 5 4 222332 411 29
Počet akčních oblastí 5 4 235543 312 37
Financované projekty / akční oblast 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Financované projekty 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Počet akčních oblastí 3 3 354344 2 2 33
Financované projekty / akční oblast 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Financované projekty (odhad) 10 11 4 3 1 29
Počet akčních oblastí 3 5 465344 4 2 40
Financované projekty / akční oblast 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Celkový počet fi  nancovaných projektů 149
Celkový počet akčních oblastí 154
Celkový počet fi  nancovaných projektů / akční oblast 0,97
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?45
PŘÍLOHA II
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – ANALÝZA ŠESTI OBLASTÍ POLITIKY
DROGY
 1.  V prosinci 2004 schválila Evropská rada protidrogovou strategii Evropské 
unie (2005–2012), která představuje rámec pro dva po sobě následu-
jící čtyřleté akční plány v oblasti drog. Dva hlavní cíle této strategie se týkají veřejného zdraví (prevence užívání drog, snižování škodli-
vých účinků a léčby) a bezpečnosti (uplatňování zákonů zakazujících 
výrobu drog a obchodování s nimi). GŘ SANCO hraje v protidrogové 
politice na úrovni EU jen menší roli. Rozvoj politiky řídí GŘ JLS a vět-
šina projektového financování pak směřuje na výzkumné projekty  řízené GŘ RTD a GŘ TREN. Na období 2007–2013 byl ustaven program 
Drogová prevence a informovanost o drogách, jenž je řízen GŘ JLS (s 
rozpočtem 21 milionů EUR). Má podobné cíle a cílové účastníky jako 
program PVZ.
 2.  Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) 
poskytuje EU a jejím členským státům jednotný informační rámec  
v oblasti drog. EMCDDA shromažďuje na základě sítě národních moni-
torovacích center informace o všech aspektech spojených s užíváním 
drog. Toto monitorovací centrum rovněž zřídilo databázi osvědčených postupů v oblasti protidrogové prevence.
 3.  Protidrogové projekty financované z PVZ byly početně omezené a pokrý-
valy široké spektrum aspektů a kontextů drogové problematiky. Všem 
bylo ale společné zaměření na výzkum / sběr informací a na výměnu osvědčených postupů. Účetní dvůr poukázal na to, že některé z cílů 
a činností těchto projektů, jako například sběr dat a zřízení databáze 
osvědčených postupů, se překrývaly s polem působnosti EMCDDA.  
EMCDDA by je mohlo realizovat nákladově a časově efektivněji. Vzhle-dem k existenci EMCDDA a specializovaného programu Drogová pre-
vence a informovanost o drogách by měl být zvážen význam zařazení 
protidrogových projektů do zdravotních programů EU.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?46
PŘÍLOHA II
ALKOHOL
 4.  Alkohol jako zdravotní otázka je obtížněji řešitelný problém než ostatní 
zdravotní faktory v oblasti návykových látek. Důvod je ten, že je alko-hol sociálně přijatelný a v případě umírněné konzumace sám o sobě nepředstavuje přímé zdravotní riziko. Odhaduje se však, že škodlivá 
konzumace alkoholu zapříčiňuje asi 10 % výskytu všech nemocí. Škod-
livá konzumace alkoholu rovněž způsobuje a zvětšuje další společen-ské nebo ekonomické problémy, jako například nehody nebo násilí. 
(Nákladově) nejúčelnější politikou v oblasti kontroly alkoholu jsou 
právní omezení. Ta spadají do pravomoci členských států (spotřební 
daň, omezená dostupnost a opatření na potírání řízení pod vlivem  
alkoholu a konzumace alkoholu nezletilými osobami).
 5.  V reakci na závěry zveřejněné Radou v roce 2001 vytvořila Komise  
v říjnu 2006 strategii na snižování škod souvisejících s alkoholem.  
Tato strategie nabízí podporu pro projekty zaměřené na snižování  
škod, sběr dat a rozvoj informačních a vzdělávacích opatření ve spo-lupráci s členskými státy. Pokud se týče výrobního odvětví, strate-
gie Komise v oblasti alkoholu spoléhá spíše na dobrovolné kodexy  
chování a samoregulaci výrobců než na právní omezení. V červnu  
2007 Komise zřídila Evropské fórum o alkoholu a zdraví, jehož členy 
jsou zástupci z obchodního sektoru (výrobci alkoholu, reklamní prů-
mysl, média, maloobchodníci a poskytovatelé gastronomických slu-
žeb) a také organizace zabývající se veřejným zdravím a organizace občanské společnosti. Členové tohoto fóra jsou vybízeni k tomu, aby 
zintenzivnili opatření na snižování škod souvisejících s alkoholem,  například podporou odpovědných obchodních sdělení. 
 6.  Projekty v rámci PVZ týkající se alkoholu se vyznačovaly velkou měrou pře-
krývání, a to jak u partnerů, kteří do nich byli zapojeni, tak i u infor-
mací, které byly jejich výstupem. Tři z pěti projektů ve vzorku byly zaměřeny na sběr dat a předložily zprávy o situaci politiky v oblasti alkoholu ve všech členských státech EU. Mezitím byla pro Komisi  vypracována velká podrobná zpráva Alcohol in Europe  (Alkohol  
v Evropě) a také zpráva nazvaná Alcohol policies in EU Member States  
and Norway  (Alkoholové politiky v členských státech EU a v Norsku). 
Obě tyto zprávy byly zpracovány s použitím financování z bývalého 
akčního programu Společenství na podporu zdraví. Toto překrytí lze 
vysvětlit absencí strategie EU v oblasti alkoholu v období před rokem 2006, která by pomohla stanovit priority v této oblasti, a také nedo-
statečným mapováním předešlých činností na tomto poli.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?47
PŘÍLOHA II
TABÁK
 7.  Podle údajů WHO je v současné době užívání tabáku nejčastější příčinou 
ovlivnitelného předčasného úmrtí. (Nákladově) nejúčelnější opatření na podporu zdraví v souvislosti s tabákem jsou právní předpisy (vyšší spotřební daň, omezení kouření na pracovišti, zákazy reklamy), jež 
by se měly kombinovat se vzděláváním spotřebitelů prostřednictvím 
zdravotních varování a kampaní.
 8.  Společenství začalo s podporou protitabákových organizací již v roce 
1987 programem Evropa proti rakovině. EU také přijala legislativní 
opatření na kontrolu tabáku, vycházející z kompetence EU ve vnitřním trhu, jak je stanovena v článku 95 Smlouvy o ES. Zde je nutné se zmínit zejména o dvou důležitých směrnicích o tabákových výrobcích a tabá-kové reklamě přijatých v roce 2001 a 2003. Nejnověji byla na začátku 
roku 2007 zveřejněna zelená kniha „K Evropě bez tabákového kouře: 
možnosti politiky na úrovni EU“.
 9.  Tato legislativní opatření doprovázela podpora Společenství pro celoev-
ropské akce zaměřené na prevenci a odvykání, na jejichž rozpočtu mají 
projekty z programu PVZ jen menší podíl. Důležitějšími programy jsou 
veřejné kampaně proti kouření financované Tabákovým fondem Spo-
lečenství, který čerpá své zdroje z odvodů ze subvencí, poskytovaných 
výrobcům tabáku v EU. Tabákový fond dosud realizoval dvě velké kam-
paně zaměřené na zvyšování povědomí veřejnosti. Nejnovější kampaň, nazvaná „HELP − za život bez tabáku“, byla spuštěna v roce 2005 a její 
rozpočet činí 72 milionů EUR na období čtyř let. Tato kampaň byla  pro Komisi připravena konsorciem zdravotnických odborníků a expertů z oblasti public relations a její součástí je putovní show a také televizní 
spoty vysílané ve všech členských státech EU.
 10.  Tabákové projekty financované z PVZ byly založeny hlavně na dvou vel-
kých sítích, které byly financované už od roku 1996 v rámci předchá-zejících akčních programů. První síť se zabývala obecnou prevencí  kouření, ale se silným zaměřením na prosazování kontroly tabáku a na lobbování v její prospěch; druhá síť byla pak zaměřena na mládež.  
Vzhledem k tomu, že tyto sítě nebyly oficiálně způsobilé pro financo-
vání, byly změněny na „rámcové projekty“ koordinující několik dílčích 
projektů. V roce 2005 se od této struktury upustilo a některé z těchto 
dílčích projektů pak pokračovaly samostatně.
 11.  Ačkoli efekty „projektů“ PVZ nejsou měřitelné, financování z prostředků 
Společenství nepřímo umožnilo obecné síti a jejím členským organiza-
cím úspěšně prosazovat kontrolu tabáku a lobbovat v této oblasti, a to 
jak na úrovni EU, tak i jednotlivých zemí. Jedním z příkladů mohou být 
nejnovější právní předpisy zakazující kouření na veřejných místech, 
které byly přijaty v několika členských státech.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?48
PŘÍLOHA II
VÝŽIVA A TĚLESNÁ AKTIVITA
 12.  Stále větší obavy veřejnosti týkající se rostoucího podílu obézních osob 
v populaci – zejména mezi dětmi – se odrazily v řadě opatření Komise přijatých během posledních let. V roce 2006 Komise zveřejnila bílou knihu „Strategie pro Evropu týkající se zdravotních problémů sou-
visejících s výživou, nadváhou a obezitou”. Klíčovým nástrojem při 
realizaci této strategie je platforma EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví, která byla ustavena v roce 2005 jako fórum pro zaintereso-
vané subjekty z občanské společnosti a průmyslu, které jsou ochotné 
se zavázat ke krokům, které mohou vést ke snížení výskytu obezity. 
Orgány jednotlivých členských států jsou pak spojené prostřednic-
tvím Evropské sítě pro výživu a tělesnou aktivitu. V roce 2007 Komise rovněž založila skupinu na vysoké úrovni zaměřenou na výživu a zdra-votní otázky spojené s tělesnou aktivitou, aby podpořila výměnu  strategických nápadů a postupů mezi členskými státy. 
 13.  Kromě těchto platforem klade strategie důraz na činnosti EU v souvi-
sejících oblastech politiky, jako je například politika ochrany spo-
třebitele (označování na obalech), zemědělství (distribuce ovoce do 
škol) a městská doprava (podpora tělesné aktivity). PVZ hraje v této 
strategii jen velmi omezenou roli1. 
 14.  Projekty PVZ v oblasti výživy a tělesné aktivity nejsou příliš početné 
a jejich cíle a činnosti jsou velmi různorodé, což dává neucelený  obraz. U několika jednotlivých auditovaných projektů buď nebylo  možno doložit dosažení výsledků nebo projekty přinesly nízkou EPH. 
Například jeden z projektů obdržel financování za účelem nalezení partnerů pro následný projekt, jehož návrh však už nebyl nikdy před-
ložen. U dalšího projektu, studie dopadů marketingu potravin na  
děti, auditoři zjistili, že částečně opakuje podobnou studii Světové 
zdravotnické organizace. Třetí projekt financoval činnosti, jež byly realizovány samostatně příslušnými projektovými partnery v řadě  škol a týkaly se tématu výživy a tělesné aktivity. Tyto místní činnosti zde byly navrhovány samotnými dětmi s cílem, aby se zvýšila jejich 
angažovanost; činnosti tak mohly zahrnovat cokoli, od organizování 
sportovní slavnosti v parku po výzdobu zdí ve škole obrázky s ovocem. 
Jakkoli to mohlo mít určitý zdravotní dopad na účastnící se školy, je 
EPH tohoto projektu, jakož i potřeba, aby EU financovala takovéto  
lokální aktivity, sporná.1 Je zmíněn jen jednou: „ Komise 
bude dále podporovat monitorovací 
funkci prostřednictvím svých 
projektů v rámci programu v oblasti 
veřejného zdraví, které podporují 
opatření ke zřizování sítí a výměnu informací v oblasti osvědčených 
postupů s ohledem na výživu 
a fyzickou aktivitu a prevenci 
obezity. “ (Bílá kniha, s. 9). 
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?49
PŘÍLOHA II
POHLAVNÍ A REPRODUKČNÍ ZDRAVÍ
 15.  PVZ znamenal odklon od přístupu Komise, do té doby zaměřeného na 
konkrétní nemoci (tento přístup byl charakteristický pro její program pro AIDS / přenosné nemoci na období 1996–2002). Oblast politiky pohlavního a reprodukčního zdraví se tak rozšířila. Přesto zůstává  
v centru pozornosti většiny projektů v této oblasti HIV/AIDS
2. 
 16.  V roce 2005 přijala Komise sdělení o boji proti HIV/AIDS v EU a v soused-
ních zemích na období 2006–2009. Součástí tohoto sdělení byl i akční 
plán jako zásadní dokument, který identifikoval stávající potřeby  a stanovil nezbytná opatření. Komise rovněž zahájila řadu iniciativ s cílem konzultovat zainteresované subjekty v této oblasti. Sem patří expertní poradní skupina pro HIV/AIDS, která je fórem, na němž si  
Komise, členské státy a kandidátské země a země EHP mohou vymě-
ňovat informace. Další iniciativou je Fórum občanské společnosti pro 
HIV/AIDS, neformální poradenský orgán, který byl založen v roce 2005 
a jehož cílem je usnadnit zapojení nevládních organizací a sítí.
 17.  Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) bylo zřízeno 
v roce 2005 jako agentura Společenství pro monitorování přenosných 
nemocí. Jeho agenda se zaměřuje na HIV a středisko provádí program 
týkající se HIV, sexuálně přenosných infekcí a virů přenosných krví.
 18.  Projekty PVZ v oblasti pohlavního a reprodukčního zdraví představo-
valy v auditovaném vzorku nejpočetnější skupinu. Většina z těchto projektů byly sítě se společným cílem posílit kapacitu zúčastněných 
nevládních organizací. Sítě si našly svou „mezeru na trhu“ tím, že se 
zaměřily na různé přímé a nepřímé adresáty: nevládní organizace ve 
středoevropských zemích či nevládní organizace pracující s migranty, migrujícími osobami poskytujícími sexuální služby, místními osobami poskytujícími sexuální služby, uživateli drog aplikovaných injekčně či lidmi žijícími s HIV/AIDS.
 19.  Některé z těchto sítí shromažďovaly data a monitorovaly výskyt a další 
aspekty HIV/AIDS ve svých cílových skupinách. V budoucnu by tyto činnosti mohlo převzít ECDC.2 Od prvního výskytu HIV/AIDS 
v osmdesátých letech dvacátého 
století tato choroba zapříčinila 
již více než 25 milionů úmrtí. 
V devadesátých letech se její 
šíření v Evropě podařilo dočasně zastavit. Situace se však změnila 
s příchodem nového století, kdy 
WHO oznámila, že se HIV rychle 
šíří ve východní Evropě a že jeho 
výskyt v západní Evropě je opět na 
vzestupu.
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?50
PŘÍLOHA II
DUŠEVNÍ ZDRAVÍ
 20.  V posledních letech je duševní zdraví stále více chápáno jako otázka 
veřejného zdraví. Lisabonská smlouva, na rozdíl od současného znění Smlouvy o ES, duševní zdraví výslovně uvádí jako oblast pro činnost EU
3. V minulosti však už několik programů zaměřených na veřejné  
zdraví postupně spolufinancovalo projekty v oblasti podpory dušev-
ního zdraví a prevence duševních poruch.
 21.  V září 2005, po evropské ministerské konferencí WHO o otázkách dušev-
ního zdraví, zveřejnila Komise zelenou knihu o duševním zdraví („Zlep-šení duševního zdraví obyvatelstva. Na cestě ke strategii duševního zdraví pro Evropskou unii“). Na jejím základě proběhly konzultace  o možných opatřeních, která by se mohla stát součástí plánované  
strategie pro oblast duševního zdraví. Členské státy se však na této 
strategii nebyly schopny shodnout a muselo se od ní upustit. Z tohoto 
důvodu také nedošlo k realizaci plánované platformy EU pro podporu 
duševního zdraví. Po několika pokusech pokročit v této otázce uspo-řádala Komise v červnu 2008 konferenci na vysoké úrovni, na níž byl 
dohodnut „Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu”.
 22.  Vzhledem k absenci strategie pro oblast duševního zdraví, jíž by se řídila 
činnost EU, a vzhledem k příliš široké povaze priorit pro duševní  zdraví stanovených v ročních pracovních plánech a také vzhledem  
k chybějícímu přehledu o stávajících aktivitách došlo u tří ze čtyř  projektů ve vzorku z oblasti duševního zdraví k výraznému překrývání. U dvou projektů, financovaných na základě po sobě následujících  
výzev k podávání návrhů, se prováděly identické činnosti, které byly zaměřené na rozvoj politiky a sběr dat. Došlo také k částečnému zdvo-
jení práce s jinými subjekty. Souběžně bylo vytvořeno několik databází 
pro programy zaměřené na duševní zdraví (například Evropská agen-
tura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v Bilbau má databázi zaměřenou na stres), ale tyto databáze nejsou dobře propojené.
 23.  Další projekt, který byl financován s cílem podpořit Komisi při vytváření 
strategie v oblasti duševního zdraví, se nikdy v praxi nerealizoval.  
U tohoto projektu byla proto změněna orientace a byl mu přidělen 
úkol koordinovat další projekty v oblasti duševního zdraví a pomáhat šířit jejich výstupy – v této roli se překrývá s jiným projektem, finan-
covaným v rámci VTR.3 Článek 152 Smlouvy o ES: 
„Činnost Společenství doplňuje 
politiku členských států a je 
zaměřena na zlepšování zdraví 
obyvatelstva, předcházení nemocem 
a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví.“  Článek 168 
Lisabonské smlouvy: „ Činnost 
Unie doplňuje politiku členských 
států a je zaměřena na zlepšování 
veřejného zdraví, předcházení 
lidským nemocem a odstraňování 
příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví. “
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?51
PŘÍLOHA III
PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – POUŽITÍ KRITÉRIÍ SMART 
NA CÍLE PROJEKTŮ UVEDENÉ V GRANTOVÝCH DOHODÁCH K 36 KONTROLOVANÝM PROJEKTŮM
Kritéria SMART4Analýza cílů projektů
Konkrétní (Vymezují cílovou skupinu 
a činitele, které se mají změnit?)Jen málo grantových dohod jasně uvádělo cílovou skupinu vymezenou 
přímými a nepřímými adresáty a změny, které má projekt přinést. Často se stávalo, že i když se cílová skupina v cílech nezmiňovala, bylo ji možno odvodit z projektových činností (implicitní cílová skupina).
Měřitelné (Jsou napsány tak, aby 
byly měřitelné, tj. uvádějí rozsah účinků, množství, kterých se má dosáhnout?)V žádném z projektů nebyly uvedeny měřitelné cíle. Pokud byly ukazatele 
výkonnosti vymezeny vyčíslitelným způsobem, týkaly se výstupů, které mají vzniknout, a nikoli cílů (typicky uváděly „vytiskne se x kopií zprávy“, a nikdy například „podíl žáků, kteří uvedli, že v posledních sedmi dnech vyvinuli nějakou tělesnou aktivitu, se zvýší na x %“).
Dosažitelné (Jsou proveditelné při 
uvážení dostupného času, peněz, počtu pracovníků?)U většiny projektů bylo nejasné, zda bylo cílů dosaženo. Ukazatele 
výkonnosti doplňující cíle povětšinou chyběly; pokrok při jejich dosahování nebyl obvykle monitorován. Na druhé straně by bylo možno argumentovat, že je téměř nemožné cílů jako „výměna informací“, „rozšíření poznatků“, „podpora spolupráce“ nedosáhnout.
Relevantní (Jsou pro cílovou 
skupinu/skupiny relevantní?)Ověřovat tuto otázku u všech projektů až po základní cílovou skupinu 
bylo mimo rozsah tohoto auditu. Přímí adresáti, jako nevládní organizace a zdravotní odborníci, však byli často zapojeni jako projektoví partneři. V průzkumu u projektových partnerů 88 % respondentů uvedlo, že cíle projektů byly pro jejich zemi nebo region relevantní, a 86 % uvedlo, že byly relevantní pro jejich organizaci.
Časově vymezené  (Uvádějí časový 
rámec, během něhož musí být cílů dosaženo?)Časové určení se téměř nikdy nevztahovalo na cíle, nýbrž jen na výstupy 
(např. „zpráva má být vypracována do měsíce x“).
4 Pomocné otázky v závorkách jsou převzaty z publikace Kok, H., Bollars, C., Molleman, G., Van den Broucke, S., The European Quality 
Instrument for Health Promotion (EQUIHP) , 2005.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?52
ODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
IV.
Pokud jde o zjištění a závěry Účetního  
dvora: 
a) 
Podle článku 152 Smlouvy všechny činnosti Komise v oblasti veřejného zdraví doplňují opatření přijatá členskými státy s cílem chrá-nit a zlepšovat zdraví. Program veřejného  zdraví (PVZ) (2003–2007) je pouze jedním  z nástrojů využívaných v této souvislosti.
Komise souhlasí s tím, že by vyšší rozpočet 
umožnil dosáhnout větších výsledků, nic-
méně PVZ 2003–2007 je prováděn v rámci  
rozpočtových prostředků, které poskytly  
Evropský parlament a Rada, a odráží též  
priority a cíle, které pro něj oba orgány  
schválily.
Základní logika PVZ 2003–2007 je založena 
na zdravotní strategii přijaté v roce 2000  
Komisí (KOM(2000) 285 v konečném znění) 
a zohledňuje zásadu subsidiarity zakotve-
nou ve Smlouvě. Konkrétní priority jsou sta-noveny v příloze k rozhodnutí o programu. 
Cílem programu je zejména dosažení pře-chodných ukazatelů, jakými jsou vyhledá-vání a rozšiřování osvědčených postupů,  vytváření sítí odborných poznatků v oblasti veřejného zdraví v EU a mapování situace  
v oblasti veřejného zdraví v Evropě s cílem vypracovat společné přístupy.
Priority pro PVZ stanovené v rozhodnutí  
Evropského parlamentu a Rady 1786/2002 ES, kterým se přijímá akční program Společenství 
v oblasti veřejného zdraví (2003–2008), byly 
stanoveny v souladu s požadavky článku 152 
Smlouvy a ve shodě se zdravotní strategií  
schválenou v roce 2000.
Komise souhlasí s tím, že v ročním pracov-
ním plánu je třeba stanovit takové množ-ství těchto prioritních oblastí a oblastí  
pro potenciální činnost, které odpovídá  
dostupným rozpočtovým prostředkům.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?53
b) 
Kontrolované projekty se vybíraly v úvodní fázi PVZ (2003–2007). V posledních dvou  
letech kontrolovaného programu se pod-
statně změnila situace a tato změna zůstala zachována i v současném PVZ (2008–2013). Od roku 2006 obsahuje „příručka pro žada-
tele“ používaná pro výzvy k předkládání  
návrhů podrobné pokyny, podle nichž mají žadatelé při přípravě své žádosti uplatnit  
nejnovější obecně uznávané zásady řízení  
projektů. Jednací řízení zajišťuje, aby tyto  
zásady byly skutečně zakotveny v grantové 
dohodě, a výkonná agentura PHEA, nyní  EAHC, dbá na jejich uplatňování po celou  dobu trvání projektu. Od roku 2007 provádí tato výkonná agentura každoročně mapo-
vání situace.
c) 
Komise vítá zjištění auditu, že zaintere-sované subjekty potvrdily, že PVZ vytváří  
„evropskou přidanou hodnotu“ (EPH) a je  
užitečný. Je třeba rovněž zmínit, že exis-
tence EPH je od spuštění PVZ (2003–2007)  
jedním z kritérií pro přidělování grantů.
V. 
V kontextu EU bývají legislativní návrhy  
Komise obvykle doprovázeny „posouzením dopadů ex ante “, které analyzuje hospo-
dářské, sociální a environmentální dopady  
uvažovaných politických možností. Na tomto místě Komise zamýšlí vytyčit programovou 
logiku případných programů navazujících na 
současný PVZ (2008–2013).
Průběžné hodnocení PVZ (2003–2007) pro-
vedené v roce 2007 odhalilo určitý počet  oblastí, které by bylo třeba zlepšit. Některá tato opatření již byla provedena nebo se  provádějí v rámci řízení programu veřejného zdraví (2008–2013), včetně doporučeného  mapování situace.Od roku 2006, a zejména pro období součas-
ného PVZ (2008–2013), obsahuje „příručka  
pro žadatele“ používaná pro výzvy k před-
kládání návrhů podrobné pokyny, podle  nichž mají žadatelé při přípravě své žádosti uplatnit nejnovější obecně uznávané zásady 
řízení projektů. Jednací řízení zajišťuje, aby 
tyto zásady byly skutečně zakotveny v gran-tové dohodě, a výkonná agentura PHEA, nyní 
EAHC, dbá na jejich uplatňování po celou  
dobu trvání projektu.
VI. 
Komise souhlasí s Účetním dvorem, že ome-zené finanční prostředky dostupné na úrovni EU musí být zaměřeny na strategická témata 
a činnosti se zřetelnou evropskou přidanou 
hodnotou.
Komise také sdílí stanovisko Účetního dvora, 
že by se mohla dále rozvíjet „otevřená  
metoda koordinace“ a další fóra a platformy 
v oblasti veřejného zdraví, jež usnadňují  
spolupráci a výměnu informací mezi člen-
skými státy a zainteresovanými stranami  
v celé Evropské unii.
Komise nicméně soudí, že takové mecha-
nismy spolupráce nemohou (a neměly by)  nahradit účelový evropský program finan-cování v oblasti veřejného zdraví. I když  
takovéto nástroje usnadňují spolupráci  a výměnu informací, neposkytují finanční  
prostředky potřebné pro celoevropské ini-
ciativy v oblasti veřejného zdraví (např.  
vytváření sítí a péči o ně).
PVZ navíc představuje pro Komisi prostředek 
nezbytný pro spuštění opatření na podporu rozvoje politiky veřejného zdraví v jejích klí-čových oblastech, a to prostřednictvím dal-ších výzev k předkládání návrhů.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?54
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
10.
Článek 152 stanoví, že „činnost Společen-
ství doplňuje politiku členských států a je  
zaměřena na zlepšování veřejného zdraví“, čímž rozlišuje mezi odpovědností členských států za provádění svých programů podpory 
zdraví a odpovědností Společenství za dopl-
ňování jejich činností.
V tomto smyslu Komise zdůrazňuje, že se  
PVZ zaměřuje hlavně na zprostředkova-
tele – členské státy, klíčové zainteresované 
strany a aktéry – a na vytváření sítí mezi nimi na úrovni EU a pomáhá vyhledávat a testovat 
osvědčené postupy s cílem podpořit rozvoj 
politik členských států v oblasti veřejného 
zdraví.
Viz též odpověď na body 14, 21, 40 a bod  
60 písm. c).
AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY
14.Logika intervence, z níž vychází PVZ, je zalo-žena na článku 152 Smlouvy, který jasně  stanoví, že „činnost Společenství dopl-ňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví“, čímž roz-
lišuje mezi odpovědností členských států  
za provádění svých programů podpory zdraví a odpovědností Společenství za doplňování 
jejich činností.
PVZ se proto zaměřuje hlavně na zprostřed-
kovatele – členské státy, klíčové zaintere-sované strany a aktéry – a na vytváření sítí mezi nimi na úrovni EU a pomáhá vyhledá-vat a testovat osvědčené postupy s cílem  podpořit rozvoj politik členských států  v oblasti veřejného zdraví. V této souvis-losti je dále vhodné zmínit, že praktická pří-ručka „Hodnocení činností EU“ byla vydána v roce 2004, a v letech 1999–2000, kdy byl PVZ (2003–2007) koncipován, tedy nemohla být použita.PVZ (2003–2007) přijatý rozhodnutím  
č. 1786/2002/ES navíc odráží stanoviska  
k prioritám a cílům vyjádřená Evropským  parlamentem a Radou v průběhu schvalo-vacího procesu.
Viz též odpověď na body 10, 21, 40 a bod 60 
písm. c).
Komise nicméně souhlasí s tím, že logika  
intervence PVZ (2003–2007) nebyla v roz-
hodnutí o programu dostatečně výslovně  vyjádřena. Je však třeba uvést, že tento  
program byl koncipován v letech 1999 až  
2000 a schválen v roce 2002, tj. v období, kdy 
ještě nebyly plně zavedeny aktuálně platné 
metody Komise pro programování, monito-
rování a hodnocení.
15. 
V současné době, kdy je PVZ více zaběhnutý 
a jeho výstupy jsou jasnější, budou přínosy 
využití logických modelů zřejmější. Jak  
naznačuje zpráva o průběžném hodnocení  z roku 2007, první pokus o vymodelování  
potenciálních přínosů PVZ pro evropské  občany by mohl být proveden v rámci hod-nocení ex post  [které má být provedeno  
v roce 2010] (Wija J. Oortwijn et al., Interim  
evaluation of the Public Health Programme  
2003–2008. Final Report, RAND Europe tech-nical report, 2007 , oddíl 2, s. 100).
16. 
Podle názoru Komise není oblast veřejného zdraví přímo srovnatelná s jinými oblastmi politiky EU vzhledem k omezené působ-nosti Společenství podle Smlouvy. Stejně  tak intervence Komise v oblasti veřejného  
zdraví nejsou srovnatelné s intervencemi  institucí zmiňovaných Účetním dvorem. Je  
zřejmé, že California Wellness Foundation  
(která je soukromou nadací) má přesněji sta-
novený mandát a přímý přístup ke konečným příjemcům svých opatření (občanům Kalifor-
nie) a lze ji porovnávat pouze s regionálními 
orgány v členských státech.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?55
17. 
Akční plán vytyčený po průběžném hodno-
cení PVZ (2003–2007) z roku 2007 potvrdil, 
že při hodnocení PVZ mají být využívány  logické modely.
Viz též odpověď na bod 15.
Dále, pokud jde o projekty, obsahují tisko-
pisy žádostí od roku 2006 požadavek, aby byl 
projekt koncipován podle logického modelu. 
Od zřízení výkonné agentury PHEA, nyní  
EAHC, je na tento požadavek kladen zvýšený důraz a na jeho dodržení se dbá při dojedná-
vání i následné kontrole projektů, jak doklá-
dají obecné pokyny agentury pro jednání.
18. 
Komise souhlasí s tím, že je nezbytné sta-
novit ukazatele pro účinné monitorování  programu. Vypracování vhodných ukaza-
telů na úrovni politik, programu a projektů 
je spolu se shromažďováním údajů jedním  
z cílů oblasti PVZ „informace o zdraví“.
Viz též odpověď na body 30 a 31.
19. 
PVZ (2003–2007) byl koncipován v letech  1999–2000 a schválen v roce 2002, tj.  v období, kdy ještě nebyly plně zavedeny  
aktuálně platné metody Komise pro progra-mování, monitorování a hodnocení.
Dále je vhodné uvést, že zmiňovaná příručka 
SPP/ABM byla vydána až v roce 2004.
Na úrovni projektů se v posledních dvou  
letech PVZ (2003–2007) postupně prosadilo stanovování cílů splňujících kritéria SMART a v současném návazném programu se v této praxi pokračuje. Od roku 2006 obsahuje „pří-ručka pro žadatele“ používaná pro výzvy  k předkládání návrhů podrobné pokyny  vybízející žadatele k uplatnění nejnovějších obecně uznávaných zásad řízení projektů.  Výkonná agentura PHEA, nyní EAHC, dbá  na jejich uplatňování po celou dobu trvání projektu.
Viz též odpověď na bod 86.20. 
Komise je zásadně toho názoru, že logiku  
intervence PVZ nelze vymezit tak snadno  
jako logiku intervence pro program podpory veřejného zdraví ve členském státě nebo  třetí zemi. Je tomu tak proto, že PVZ není  
koncipován jako program podpory zdraví  
zacílený na občany. To je také důvodem,  proč celkové politické cíle nelze jednoduše 
rozdělit na konkrétní cíle na úrovni pro-
gramů a projektů.
Viz též odpovědi na body 14 až 16.21. 
Činnosti prováděné v rámci PVZ vyplý-
vají ze zdravotní strategie přijaté Komisí  
v roce 2000 (KOM(2000) 285), která sta-
noví vazbu na činnosti dalších zúčastně-
ných stran (např. členských států). PVZ se  proto zaměřuje hlavně na zprostředkova-
tele – členské státy, klíčové zainteresované 
strany a aktéry –, na vytváření sítí mezi nimi 
na úrovni EU a pomáhá vyhledávat a testovat 
osvědčené postupy s cílem podpořit rozvoj politiky veřejného zdraví.
PVZ (2003–2007) přijatý rozhodnutím  
č. 1786/2002/ES navíc odráží stanoviska  Evropského parlamentu a Rady k prioritám a cílům.
Viz též odpovědi na body 10, 14, 40 a bod  
60 písm. c).
22. 
Komise se v ročním pracovním plánu snažila přesně a podrobně stanovit své priority.
23. 
Finanční intervence Komise v oblasti veřej-
ného zdraví není jednoduše srovnatelná  
s intervencí členských států vzhledem k odliš-
ným pravomocem a oblasti působnosti.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?56
24. 
Komise souhlasí s tím, že by vyšší rozpočet umožnil dosáhnout větších výsledků, nic-méně PVZ (2003–2007) je prováděn v rámci rozpočtových prostředků, které poskytly  Evropský parlament a členské státy, a odráží též priority a cíle, které pro něj oba orgány schválily.
PVZ urychluje vytváření podmínek pro zdo-
konalování opatření na podporu zdraví. Pře-
počet na jednoho evropského občana není 
pro takový program, jakým je PVZ, příliš  vhodný.
25. 
Komise se trvale snaží přesně a podrobně  stanovit priority pro financování v ročním  pracovním plánu s cílem objasnit, jaký druh 
práce je potřeba, a ozřejmit vazbu na poli-
tiku a na předchozí práci. Výběr témat je  
ovlivňován zástupci členských států v pro-gramovém výboru, který schvaluje roční pra-
covní plán.
Viz též odpověď na bod 78.26. 
Při koncipování ročního pracovního plánu  
Komise u každého tématu uvedla konkrétní 
příkladové oblasti, na něž by se bylo vhodné 
zaměřit.
27. 
Komise souhlasí s tím, že v uvedeném  plánu je třeba stanovit takové množství  témat a oblastí pro potenciální činnost,  které odpovídá dostupným rozpočtovým  prostředkům.28. 
V mnoha případech by mělo být za hlavní  cíle většiny projektů spolufinancovaných  z PVZ rovněž považováno vytváření vazeb  mezi zainteresovanými stranami v různých  oblastech politiky veřejného zdraví a budo-vání struktur pro vytváření sítí napříč člen-skými státy. Tyto činnosti jsou prováděny  hlavně formou grantů přidělovaných pro-střednictvím vyhlašování výzev k předklá-dání návrhů.
Využití zadávacího řízení je často obtížné,  
zejména v oblastech s omezeným počtem  potenciálních uchazečů o smlouvy na posky-tování takových služeb.
30. 
PVZ (2003–2007) byl koncipován v letech  
1999–2000 a schválen v roce 2002, tj.  
v období, kdy ještě nebyly plně zavedeny  
aktuálně platné metody Komise pro progra-mování, monitorování a hodnocení, jako je 
například řízení podle činností.
PVZ byl prvním programem, který ve své  
oblasti „informace o zdraví“ stanovil spo-lehlivé a společné ukazatele a popsal shro-
mažďování relevantních údajů ve všech  
členských státech. Dále je třeba říci, že uka-
zatel „období života, kdy je člověk zdráv“  
definovaný Komisí je prvním a jediným glo-
bálním ukazatelem veřejného zdraví dostup-
ným na úrovni EU.
31.
Komise soudí, že stanovení ukazatelů  pro účinné monitorování programu hodně  závisí na dostupnosti relevantních údajů  na úrovni projektů. Vypracování vhodných  ukazatelů a metod shromažďování údajů  je jedním z cílů oblasti PVZ „informace  o zdraví“.
Viz též odpověď na bod 18.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?57
32. 
Při sestavování výkazu o činnosti pro rok  2009 v rámci přípravy předběžného návrhu rozpočtu na rok 2009 byly vypracovány  nové ukazatele ročního plánu řízení (AMP)  (např. „míra veřejného povědomí o nezdra-vém chování a zdravotních rizicích souvi-sejících s životním stylem“, „podíl občanů, kteří si každý rok nechají změřit krevní tlak“, „podíl populace, která si je vědoma zdravot-ních rizik tabákového kouře pro nekuřáky“, „podíl populace, která si je vědoma toho,  že zdravá strava rovná se pestrá strava“);  tyto ukazatele byly oceněny rozpočto-vým výborem Rady jako významný pokrok  (dokument Rady 13895/08 FIN362 ze dne  7. října 2008 – s. 23, „COMBUD assessment report of the PDB 2009 Activity Statements – note d’introduction“).
Komise dále zřídila pracovní skupinu  
pro další vymezení ukazatelů, které mají být používány při roční politické strategii (APS) 
a AMP s cílem zorganizovat od roku 2010  
pravidelnější shromažďování souvisejících  
relevantních údajů pro účely APS a AMP.
33. 
V průběhu období kontrolovaného Účet-
ním dvorem poskytovala Komise zúčastně-
ným stranám individuální formální zpětnou 
vazbu ve fázi podávání průběžných i závě-
rečných zpráv, a to k provozním i finančním 
otázkám.
Od zřízení výkonné agentury PHEA, nyní  
EAHC, se monitorování projektů dále  zlepšilo.
Viz též odpovědi na body 51, 53 a 70 až 73.36. 
Projekty kontrolované Účetním dvorem se  vybíraly v úvodní fázi PVZ (2003–2007).  Komise konstatuje, že žadatelům dlouho  trvalo, než uvykli požadavkům na podrob-nější vymezení cílů, činností a akcí. Podle  názoru Komise se situace nicméně stále  zlepšuje.
„Příručka pro žadatele“ používaná pro výzvy 
k předkládání návrhů od roku 2006 vybízí  
žadatele, aby při přípravě své žádosti uplat-
nili nejnovější obecně uznávané zásady  řízení projektů (včetně vymezení cílů). Jed-nací řízení zajišťuje, aby tyto zásady byly  skutečně zakotveny v grantové dohodě,  a projektoví úředníci výkonné agentury  PHEA, nyní EAHC, dbají na jejich uplatňování 
po celou dobu trvání projektu.
38. 
Viz též odpovědi na body 19 a 86.
40. 
PVZ se zaměřuje hlavně na zprostředkova-
tele – členské státy, klíčové zainteresované strany a aktéry – a na vytváření sítí mezi  
nimi na úrovni EU. Pomáhá též vyhledávat  
a testovat osvědčené postupy s cílem pod-
pořit rozvoj politik členských států v oblasti 
veřejného zdraví.
Viz též odpovědi na body 10, 14, 21, 36  
a bod 60 písm. c).
41. 
Toto platí pouze o projektech z let 2003,  2004 a 2005; v roce 2006 byl tento problém odstraněn vydáním jednoznačnější příručky pro žadatele.
Viz též odpověď na bod 36. 
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?58
42.
Při výběru projektů je hlavním kritériem pro přidělení finančních prostředků relevance  projektů pro politiky EU. Projekty ovlivňují politický cyklus mnoha způsoby, například těmito:
jejich výsledky slouží jako vstupy   —
pro odborné subjekty členských států  
a zainteresované strany;poskytují udržitelné sítě odborných   —
znalostí;
poskytují základ pro vydávání doporu- —
čení ohledně osvědčených postupů.
Dopad na životní styl obyvatel je nepřímý.45.
Cyklus výzkum–rozvoj–realizace nelze pou-
žít v plném rozsahu, protože projekty bylo 
možné zacílit jen na úroveň zprostředkova-
telů. Akce byly proto omezeny na výzkum  následovaný rozvojem a v některých pří-
padech pilotními projekty, ale Komise není 
ze své pozice schopna obsáhnout fázi reali-
zace v plném rozsahu.
Komise může poukázat na několik příkladů 
úspěšného využití výsledků projektů finan-
covaných v rámci PVZ (2003–2007):
Práce v oblasti dopadu reklamy na mladé  —
lidi („děti, obezita a související chronické 
nemoci, jimž lze zabránit“) byla využita u kulatého stolu Komise o samoregulaci 
reklamy (od roku 2005), jehož výsled-kem byl etický kodex pro samoregulaci v odvětví reklamy v EU. Tato práce při-
spěla rovněž ke koncipování Evropské  
platformy pro stravu, fyzickou aktivitu  
a zdraví, jejímž aktivním členem je stále síť European Heart Network.Projekt Shape-up přinesl inovativní pří- —
klady osvědčených postupů pro podporu zdravého chování ve školním prostředí  a přístupů partnerství soukromého  a veřejného sektoru, které jsou prosa-zovány ve strategii pro Evropu týkající  se zdravotních problémů souvisejících  s výživou, nadváhou a obezitou, kte-rou přijala Komise v roce 2007. Vedoucí pracovníci projektu Shape-up jsou  v současné době členy skupiny zaintere-sovaných stran, kterou sestavila Komise za účelem prosazování příkladů osvědče-ných postupů a přístupů na úrovni spo-lečenství, které vycházejí z partnerství  soukromého a veřejného sektoru.Osvědčené postupy a politická doporu- —
čení v oblasti sexuální výchovy a pohlav-
ního zdraví, jež vzešly z projektu SAFE, 
byly prezentovány expertní poradní  
skupině pro HIV/AIDS a fóru občanské  společnosti pro HIV/AIDS. Hlavní body  
jejich závěrů byly zahrnuty do diskus-
ního dokumentu vypracovaného při jed-
nání u kulatého stolu o pohlavním zdraví, který se zabývá možnou budoucí činností 
EU v této oblasti, a byly projednány na 
semináři v květnu 2008. 
Pokud jde o otázku drog ve věznicích,   —
projekt ENDIPP poskytl základní infor-
mace pro další práci, která následně  
vyústila ve vypracování zpráv jednot-
livých zemí o službách prevence, léčby a zmírnění poškození osob ve věznicích, 
službách pomáhajících propuštěným  vězňům zařadit se zpět do společnosti  a metodách sledování/analýzy užívání  
drog mezi vězni, a byl využit při pří-
pravných pracích na doporučení Rady  
pro tuto oblast.Bylo změněno zaměření projektu SUP- —
PORT. Stalo se tak v zájmu větší transpa-rentnosti, součinnosti projektů v oblasti duševního zdraví a využití a šíření jejich výsledků. Výsledky projektu SUPPORT  byly uplatněny při přípravě Evropského 
paktu za duševní zdraví a pohodu,  na konferenci na vysoké úrovni v červnu 
2008 a při organizaci seminářů na dané 
téma.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?59
Projekt Eurocare – Closing the gap při- —
spěl k vytvoření rovných podmínek  pro diskuse se zainteresovanými stra-nami o politice týkající se alkoholu, neboť umožnil aktérům z nekomerční sféry for-mulovat společné postoje a přednést je při diskusích s hospodářskými subjekty, které uspořádala Komise. Projekt umož-nil odborné veřejnosti významným,  organizovaným a koordinovaným způ-sobem zasáhnout do přípravy strategie Společenství týkající se alkoholu, která byla přijata v říjnu 2006, a do jejího  provádění.Příspěvek do zelené knihy Komise pod   —
názvem „K Evropě bez tabákového kouře“ (v podobě různých projektů financova-ných GŘ SANCO a uvedených v zelené  
knize); příspěvek k rámcové úmluvě  
o kontrole tabáku (FCTC) ve formě písem-
ného stanoviska Aliance rámcové úmluvy 
o kontrole tabáku (Framework Conven-tion Alliance, mezinárodní síť více než  
200 nevládních organizací) vypracova-
ného pod záštitou Evropské sítě pro pre-
venci kouření (European Network for  Smoking Prevention, ENSP).
Bylo uspíšeno zřízení střediska ECDC  
ve Stockholmu; priority jeho činnosti byly  
formulovány na základě projektů dozoru  
nad přenosnými nemocemi, na něž byla  
poskytnuta podpora v rámci oblasti ohro-
žení zdraví.V obecnější rovině lze uvést, že ukazatel  
„období života, kdy je člověk zdráv“ v Lisa-bonské strategii, který je důležitým refe-renčním ukazatelem v případě intervencí  v oblasti „zdravotních faktorů“, byl vytvo-řen na základě projektů věnovaných zdra-votním ukazatelům a podpořených v rámci oblasti informací o zdraví; tento ukazatel je nadále propočítáván a na základě uvedených projektů dále vyvíjen. Vyvíjeny jsou rovněž další klíčové referenční zdravotní ukazatele na úrovni Společenství, jež jsou zařazeny  na seznamu zdravotních ukazatelů Evrop-ského společenství (ECHI). Relevantnost  těchto ukazatelů na vnitrostátní úrovni je  zřejmá: kupříkladu v Estonsku byl ukazatel „období života, kdy je člověk zdráv“, převzat jako hlavní referenční ukazatel pro vnitro-státní strategii pro oblast veřejného zdraví; a Nizozemsko používá podrobnější seznam ECHI ke srovnání svých vnitrostátních poli-tik v publikaci „Dare to Compare“ („Odvaha srovnávat“).
46. 
Vnitrostátní zdroje financování jsou v člen-ských státech obvykle dostupné pouze  
pro vnitrostátní součást aktivit v oblasti  
vytváření sítí. To je jedním z důvodů, proč by 
měl činnosti, jež jsou v jednoznačném zájmu 
celé EU, financovat evropský PVZ.
Viz též odpovědi na body 56 a 64.
V prvním PVZ (2003–2007) nebyly mecha-
nismy financování uzpůsobeny pro posky-tování dlouhodobější finanční podpory.  Současný PVZ (2008–2013) nabízí jiné,  
vhodnější nástroje a mechanismy financo-
vání, zejména provozní granty a společné  
financování akcí.
48. 
Viz odpověď na bod 46.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?60
51. 
Podle názoru Komise došlo od kontrolova-ného období k výraznému zlepšení moni-torování prováděných projektů. Nicméně  informace o dříve financovaných projektech byly k dispozici vždy. Byly zejména zveřej-něny seznamy dříve financovaných projektů s odkazy na zprávy o nich, a to na interne-tových stránkách GŘ SANCO nebo na strán-kách výkonné agentury PHEA, nyní EAHC.  Od roku 2008 jsou informace z monitorova-cích činností rovněž shromažďovány do kom-plexní databáze.
Tento nástroj povede k dalšímu zlep-
šení monitorování projektového portfolia  ze strany Komise.
Viz též odpovědi na body 33, 52 a 70 až 73.52. 
Pokud jde o vzájemnou komplementaritu  mezi projekty, Komise požadovala, aby  
navrhovatelé projektů začlenili své projekty 
do kontextu existujících projektů a navázali 
na již dosažené výsledky. Tento požadavek je rovněž specifikován jako jedno z kritérií 
pro přidělování grantů.
V některých případech Komise požadovala, 
aby navrhovatelé navázali spolupráci s jinými 
projekty a veřejně zpřístupnili dokumentaci 
dříve financované práce.
Kromě toho je standardní praxí, že seznamy 
projektů vybraných pro financování jsou  podrobovány konzultačnímu postupu v útva-rech Komise.
Viz též odpověď na bod 51.
53. 
a) Je třeba uvést, že oblast „zdravotních fak-torů“ nabízí rozsáhlý prostor pro činnost.  Cílem PVZ bylo zkoušet a zavádět různé  
nové přístupy a současně předejít jejich  
vzájemnému překrývání. Skutečnost, že pro-
jekty byly rozmanité a zabývaly se odlišnými 
aspekty oblastí politik „drogy“ či „výživa  
a tělesná aktivita“, nasvědčuje podle názoru Komise tomu, že snaha předejít překrývání 
byla úspěšná.Projekty jako Shape-up nebo EPODE finan-
cované z PVZ přispěly v roce 2007 ke vzniku bílé knihy o zdravotních problémech sou-visejících s výživou, nadváhou a obezitou.  Protidrogová strategie EU volá po multidis-ciplinárním přístupu (Protidrogová strategie EU na období 2005–2012, dokument Rady  15074/04 ze dne 22. listopadu 2004).
53. 
b) 
Všechny kontrolované projekty vyhověly kri-tériím PVZ pro výběr a přidělení prostředků. I když se možná některé projekty zabývaly  podobnými tématy, činily tak z různých  pohledů a s využitím odlišné metodiky.
V oblasti minimalizace škod způsobených  
alkoholem existovalo jen omezené množ-
ství organizací, které působily na evropské 
úrovni nebo byly schopné řídit projekty  evropského rozměru. Je třeba říci, že zprávy 
jednotlivých zemí o situaci ohledně politiky 
týkající se alkoholu v členských státech EU 
na jedné straně a zpráva Alkohol v Evropě  na straně druhé slouží k rozdílným účelům 
a mají odlišnou náplň (viz příloha II bod 6).
53. 
c) 
Komise soudí, že zmiňované dvě sítě v oblasti 
politiky „tabák“ jsou jednoznačně zaměřeny 
na rozdílné cílové skupiny.
V oblasti politiky „pohlavní a reprodukční  
zdraví“ má Komise tematickou politiku  pro HIV/AIDS, zahrnující akční plán, který je zčásti prováděn s pomocí prostředků z PVZ. Výsledkem vynaložení těchto prostředků je zlepšená prevence přenosu HIV v Evropě (viz příloha II bod 15).
Poradní orgány, které zmiňuje Účetní dvůr, 
hrají významnou úlohu při koordinaci poli-tiky EU pro oblast HIV/AIDS, ale nemohou  poskytovat finanční prostředky (viz příloha II bod 16).
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?61
Podle názoru Komise je důležité podporovat 
a posilovat specializované nevládní orga-nizace a sítě, které působí v terénu nebo  na politické úrovni a podporují osoby žijící s HIV/AIDS nebo usilují o prevenci nových pří-
padů nákazy HIV. Nevládní organizace či sítě musí být schopny oslovit své protějšky – ať už jde o pacienty, osoby z rizikových skupin, 
místní nebo vnitrostátní orgány nebo politiky. Z toho vyplývá, že určité konkrétnější zamě-
ření nebo – slovy zprávy – „mezera na trhu“ 
je pro každou nevládní organizaci působící  v oblasti HIV/AIDS aktivem. Uvážíme-li napří-klad, že celoživotní antiretrovirová léčba v EU stojí v průměru 10 000 EUR na osobu ročně (pouze léky), investice do specializovaných a profesionálních nevládních organizací půso-
bících na osoby, které jsou HIV nejvíce ohro-
ženy, jsou oprávněné a rozumné (viz příloha 
II bod 18).
Evropské středisko pro prevenci a kontro lu nemocí (ECDC) ve Stockholmu vyvíjí  
od roku 2008 naplno činnost v oblasti epide-
miologie HIV/AIDS (viz příloha II bod 19).
54. 
Finanční prostředky na spolupráci na evrop-
ské úrovni poskytuje pouze rámcový program 
pro výzkum a technologický rozvoj, program 
pro kontrolu drog a středisko ECDC v oblasti 
dozoru nad přenosnými nemocemi. V těchto 
případech Komise zavedla mechanismy zajiš-ťující koordinaci a bránící vzájemnému pře-
krývání s PVZ.
Prostřednictvím PVZ Komise zahájila v něko-
lika oblastech akce, které podpořily vývoj  
v klíčových oblastech evropské politiky  
veřejného zdraví. Tyto akce byly provedeny se zřetelem k existenci dalších mechanismů 
spolupráce.
Středisko ECDC bylo zřízeno na základě  
výsledků projektů PVZ (2003–2007). Kromě toho Komise financuje projekty PVZ s mezi-národními organizacemi, jako jsou WHO  (například 2007WHO02 „Nutrition and phy-
sical activity surveillance“ („Dozor nad výži-
vou a tělesnou aktivitou“)) a OECD (například 
2006OECD02 „Health workforce and interna-tional migration“ („Pracovníci ve zdravotnic-
tví a mezinárodní migrace“)).
Viz též odpověď na bod 45.56. 
Existence „evropské přidané hodnoty“ (EPH) byla vždy klíčovým kritériem výběru a přidě-lení prostředků při rozhodování o projektech PVZ.
Existence dalších mechanismů spolupráce  
(např. „otevřené metody spolupráce“)  
k usnadnění spolupráce a výměny informací mezi zúčastněnými stranami z celé Evropy  
nevylučuje akce v rámci PVZ. Většina těchto 
dalších mechanismů neposkytuje finanční  prostředky nezbytné pro spuštění a udržo-vání iniciativ na evropské úrovni.
Viz též odpovědi na body 46 a 64.57. 
Převážná většina projektů zahrnovala sítě,  
neboť jedním z kritérií přidělení prostředků 
bylo zapojení partnerů z různých evropských zemí.
58. 
Viz odpověď na bod 45.
60. 
a) 
Viz odpověď na bod 52.
60. 
c) 
PVZ obecně neposkytuje prostředky na reali-zační projekty typu going-to-scale . To spadá 
do působnosti členských států.
Viz odpovědi na body 10, 14 a 40.62. 
Komise vítá toto potvrzení „evropské při-dané hodnoty“ (EPV) a užitečnosti PVZ.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?62
64. 
Jiné stávající mechanismy spolupráce,  zejména s členskými státy, nemohou nahra-dit činnost PVZ, pokud jde o podporu roz-voje politiky v některých oblastech nebo  činnostech, u nichž je rozhodující skutečná finanční podpora.
Viz též odpovědi na body 46, 54 a 56.
65. 
Činnosti vzešlé z této pracovní skupiny  
Rady mají být financovány ze současného  PVZ (2008–2013).
69. 
Komise sdílí názor, že partnerství obecně  fungovala dobře.
Vítá zejména příznivé hodnocení velkých  
sítí sdružujících odborné znalosti a vědo-
mosti na úrovni EU ze strany koordinátorů  projektů.
70.–73. 
V průběhu období kontrolovaného Účetním dvorem poskytovala Komise zúčastněným  
stranám individuální formální zpětnou vazbu 
ve fázi podávání průběžných i závěrečných 
zpráv, a to k provozním i finančním otázkám. 
V případě potřeby byla na základě zpráv při-
jímána nápravná opatření v podobě pozasta-
vení plateb až do poskytnutí doplňujících  
informací.
Komise soudí, že od zřízení výkonné agen-
tury PHEA, nyní EAHC, se monitorování pro-jektů dále zlepšilo.
Viz též odpovědi na body 33, 51 a 52.78. 
Členským státům se úředně sděluje seznam vybraných projektů (například K(2008) 6180 pro rok 2008) po vyhodnocení návrhů pro-střednictvím jejich zástupců ve výboru PVZ. Seznam je podroben formálnímu přezkou-mání programovým výborem a následně  předložen Evropskému parlamentu k posou-zení a poté Komisi k formálnímu schválení.
Viz též odpověď na bod 25.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
Koncepce programů
83.
Článek 152 Smlouvy stanoví, že „činnost  
Společenství doplňuje politiku členských  
států a je zaměřena na zlepšování veřejného 
zdraví“, čímž zřetelně rozlišuje mezi odpo-vědností členských států za provádění svých 
programů podpory zdraví a odpovědností  
Společenství za doplňování jejich činností.
PVZ byl koncipován v souladu se zdravotní 
strategií přijatou v roce 2000 Komisí (viz  
KOM(2000) 285) a zohledňuje omezenou  
působnost Společenství podle Smlouvy.
PVZ se zaměřuje hlavně na zprostředkova-
tele – členské státy, klíčové zainteresované 
strany a aktéry – a na vytváření sítí mezi  nimi na úrovni EU. Pomáhá též vyhledávat  
a testovat osvědčené postupy s cílem pod-pořit rozvoj politik členských států v oblasti veřejného zdraví.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?63
Komise souhlasí s tím, že logika intervence 
PVZ (2003–2007) nebyla v rozhodnutí o pro-gramu dostatečně výslovně vyjádřena. Je  však třeba uvést, že tento program byl kon-cipován v letech 1999 až 2000 a schválen  v roce 2002, tj. v období, kdy ještě nebyly  plně zavedeny aktuálně platné metody  Komise pro programování, monitorování  a hodnocení.
V současné době, kdy je PVZ více zaběhnutý 
a jeho výstupy jsou jasnější, budou přínosy využití logických modelů zřejmější. Jak  naznačuje zpráva o průběžném hodnocení  z roku 2007, bude proveden první pokus  o vymodelování potenciálních přínosů PVZ pro evropské občany.
Viz odpovědi na body 10, 14, 15, 19, 21, 40 
a bod 60 písm. c).
Vypracování vhodných ukazatelů a metod  
shromažďování údajů je jedním z cílů oblasti 
PVZ „informace o zdraví“. Komise soudí, že 
stanovení ukazatelů pro účinné monitoro-vání programu silně závisí na dostupnosti  
relevantních údajů na úrovni projektů.
Při přípravě předběžného návrhu rozpočtu 
na rok 2009 byly vypracovány nové ukaza-
tele. Komise dále zřídila pracovní skupinu  
pro další vymezení ukazatelů, které mají být 
použity při APS a AMP pro rok 2010.
Viz odpovědi na body 31 a 32.84. 
Komise se v ročním pracovním plánu sna-
žila přesně a podrobně stanovit své prio-
rity. Komise souhlasí s tím, že v uvedeném plánu je třeba stanovit takové množství  
témat a oblastí pro potenciální činnost,  které odpovídá dostupným rozpočtovým  prostředkům.V roce 2010, až skončí většina projektů, bude 
k dispozici závěrečné hodnocení PVZ (2003–2007), které umožní učinit závěry, do jaké  míry se programu podařilo dosáhnout svých cílů.
Viz odpovědi na body 22, 25 a 27.
Doporučení 1
I když má Komise právo iniciativy, rozhod-
nutí o programu včetně cílů, kterých se má dosáhnout, a rozpočtových prostředků, které budou na dosažení těchto cílů poskytnuty, přijímají Evropský parlament a Rada.
Legislativní návrhy Komise bývají  
od roku 2002 doprovázeny „posouzením  
dopadů ex ante “, které analyzuje hospodář-
ské, sociální a environmentální dopady uva-
žovaných politických možností.
Na tomto místě Komise zamýšlí vytyčit pro-
gramovou logiku případných programů  
navazujících na současný PVZ (2008–2013).
Viz odpověď na bod 15.
85. 
Je třeba uvést, že oblast „zdravotních fak-
torů“ nabízí rozsáhlý prostor pro činnost.  
Cílem PVZ bylo zkoušet a zavádět různé nové 
přístupy a současně předejít jejich vzájem-nému překrývání.
Všechny kontrolované projekty vyhověly kri-
tériím PVZ pro výběr a přidělení prostředků. 
I když se možná některé projekty zabývaly  
podobnými tématy, činily tak z různých  
pohledů a s využitím odlišné metodiky, což zvyšuje hodnotu získaných výsledků.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?64
Skutečnost, že projekty byly rozmanité  
a zabývaly se odlišnými aspekty dané pro-blematiky, nasvědčuje podle názoru Komise 
tomu, že snaha předejít překrývání byla  
úspěšná.
Pokud jde o vzájemnou komplementaritu  
mezi projekty, Komise požadovala, aby  
navrhovatelé projektů začlenili své projekty do kontextu existujících projektů a navázali 
na již dosažené výsledky. Tento požadavek 
je rovněž specifikován jako jedno z kritérií 
pro přidělování grantů.
Kromě toho Komise poukazuje na svůj stan-
dardní konzultační postup ve svých útva-
rech, který byl na PVZ použit.
Zajištění komplementarity bude usnadněno 
vytvořením kompletní databáze informací  
o monitorování projektů.
Existence „evropské přidané hodnoty“ (EPH) 
byla vždy klíčovým kritériem výběru a přidě-
lení prostředků při rozhodování o projektech 
PVZ.
Viz odpovědi na body 46, 51, 52, 53 a 56.86.–87. 
PVZ (2003–2007) byl koncipován v letech  1999–2000 a schválen v roce 2002, tj.  v období, kdy ještě nebyly plně zavedeny  aktuálně platné metody Komise pro progra-mování, monitorování a hodnocení.
Projekty kontrolované Účetním dvorem se  
vybíraly v úvodní fázi PVZ (2003–2007).Komise konstatuje, že žadatelům dlouho  
trvalo, než uvykli požadavkům na podrob-nější vymezení cílů, činností a akcí. Podle  
názoru Komise se situace nicméně stále  
zlepšuje. „Příručka pro žadatele“ používaná pro výzvy k předkládání návrhů od roku 2006 vybízí žadatele, aby při přípravě své žádosti 
uplatnili nejnovější obecně uznávané zásady 
pro řízení projektů (včetně vymezení cílů). Jednací řízení zajišťuje, aby tyto zásady byly 
skutečně zakotveny v grantové dohodě,  
a projektoví úředníci výkonné agentury  
PHEA, nyní EAHC, dbají na jejich uplatňování 
po celou dobu trvání projektu.
Viz odpovědi na body 19 a 36.88. 
Komise vítá toto potvrzení „evropské přidané 
hodnoty“ (EPV) a užitečnosti PVZ. Existence 
„evropské přidané hodnoty“ (EPH) byla vždy klíčovým kritériem výběru a přidělení pro-
středků při rozhodování o projektech PVZ.
Převážná většina projektů zahrnovala sítě,  
neboť jedním z kritérií přidělení prostředků 
bylo zapojení partnerů z různých evropských 
zemí.
Viz odpovědi na body 56 a 57.89. 
Komise souhlasí s tím, že v prvním PVZ (2003–2007) nebyly mechanismy financování uzpů-
sobeny pro poskytování dlouhodobější  
finanční podpory. Současný PVZ (2008–2013) 
nabízí jiné, vhodnější nástroje a mechanismy financování, zejména provozní granty a spo-lečné financování akcí. Vnitrostátní zdroje  financování jsou v členských státech obvykle 
dostupné pouze pro vnitrostátní součást  
aktivit v oblasti vytváření sítí. To je jedním 
z důvodů, proč by měl činnosti, jež jsou  
v jednoznačném zájmu celé EU, financovat 
evropský PVZ.
Viz odpovědi na body 46, 56 a 64.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?65
90. 
Komise sdílí názor, že partnerství obecně  
fungovala dobře. Vítá zejména příznivé  hodnocení velkých sítí sdružujících odborné 
znalosti a vědomosti na úrovni EU ze strany 
koordinátorů projektů.
V průběhu období kontrolovaného Účetním 
dvorem poskytovala Komise zúčastněným  
stranám individuální formální zpětnou vazbu ve fázi podávání průběžných i závěrečných 
zpráv, a to k provozním i finančním otáz-
kám. Od zřízení výkonné agentury PHEA,  
nyní EAHC, se monitorování projektů dále  
zlepšilo.
Členským státům se oficiálně sděluje seznam 
vybraných projektů po vyhodnocení návrhů 
prostřednictvím jejich zástupců ve výboru  
PVZ. Seznam je formálně schválen tímto  
výborem a následně předložen Evropskému 
parlamentu k posouzení a poté Komisi k for-málnímu schválení.
Komise zamýšlí provést doporučení Účet-
ního dvora s cílem posílit činnosti spojené 
s šířením výsledků projektů financovaných z PVZ.
Viz odpovědi na body 33, 51, 69, 70 a 78.
Doporučení 2
Odpověď na první dílčí doporučení
Zpráva o průběžném hodnocení PVZ (2003–
2007) z roku 2007 stanovila některé oblasti, 
které by bylo třeba zlepšit, včetně mapo-
vání situace doporučeného Účetním dvorem pro současný PVZ (2008–2013).
Viz odpověď na bod 51.V případě současného PVZ (2008–2013) má 
Komise v úmyslu provádět mapování situ-ace každoročně. Tato činnost doplní mapo-
vání situace provedené v letech 2007 a 2008 
u projektů v rámci PVZ (2003–2007).
Odpověď na druhé dílčí doporučení
Komise souhlasí s tím, že v ročním pracov-
ním plánu je třeba stanovit takové množ-ství témat a oblastí pro potenciální činnost, 
které odpovídá dostupným rozpočtovým  
prostředkům.
Viz odpověď na bod 27.Odpověď na třetí dílčí doporučení
Od zřízení výkonné agentury PHEA, nyní  
EAHC, došlo ke zlepšení koncepce a moni-
torování prováděných projektů. Průběžně  
budou využívány nové příležitosti k získání 
finančních prostředků pro sítě.
Viz odpověď na body 33 a 46.Celkový závěr
91. 
Komise souhlasí s tím, že by vyšší rozpočet umožnil dosáhnout větších výsledků, nic-méně PVZ (2003–2007) byl prováděn v rámci rozpočtových prostředků, které poskytly  Evropský parlament a Rada, a odráží též  
priority a cíle, které pro něj oba orgány  schválily.
92. 
Dopad jakékoli iniciativy na podporu zdraví na zdraví občanů lze posoudit pouze podle změn v chování občanů, které lze posuzovat jedině dlouhodobě. Komise soudí, že sou-časný i předchozí PVZ významným způsobem 
přispěly a přispívají k budování moderní  participativní politiky veřejného zdraví  
na úrovni EU.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?66
Doporučení 3
Odpověď na první dílčí doporučení
Komisi se prostřednictvím PVZ podařilo zahá-
jit akce v několika klíčových oblastech veřej-
ného zdraví, které podpořily rozvoj politiky v této oblasti. Tyto akce byly provedeny s při-hlédnutím k dostupným rozpočtovým pro-
středkům a k existenci dalších mechanismů 
spolupráce (například „otevřené metody  spolupráce“), které sice usnadňují spolu-
práci a výměnu informací mezi zúčastněnými 
stranami z celé Evropy, avšak neposkytují  
finanční prostředky nezbytné pro vytvoření 
sítí a péči o ně.
Odpověď na druhé dílčí doporučení
Komise soudí, že nejlepší příležitost  
k přezkumu současného programu veřej-
ného zdraví se naskytne v roce 2010, až  
budou k dispozici výsledky z hodnocení  
PVZ (2003–2007).
Pro případný program navazující na současný 
PVZ (2008–2013) po roce 2014 Komise v sou-
ladu se svými postupy provede „posouzení 
dopadů ex ante “, ve kterém provede analýzu 
jednotlivých politických možností a jejich  dopadů.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?67
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 2/2009
Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví?
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 66 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-222-3

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
V TÉTO ZPRÁVĚ EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR ANALYZUJE PROGRAM 
EVROPSKÉ UNIE V OBLASTI VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ (PVZ) NA OBDOBÍ 
2003–2007. V RÁMCI A UDITU SI ÚČETNÍ DVŮR KLADL OTÁZKU, ZDA BYLY 
PRO PROJEKTY FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU VYTVOŘENY SPRÁVNÉ 
PODMÍNKY, ABY TYTO PROJEKTY MOHLY DOPLŇOVAT OPATŘENÍ PRO OCHRANU A ZLEPŠOVÁNÍ VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ PŘIJATÁ ČLENSKÝMI STÁTY. ZPRÁVA OBSAHUJE PODROBNÉ ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ, POKUD JDE O KONCEPCI, PROVÁDĚNÍ A ŘÍZENÍ PROGRAMU. ÚČETNÍ DVŮR NA ZÁKLADĚ SVÝCH ZJIŠTĚNÍ ZPOCHYBŇUJE UŽITEČNOST NĚKTERÝCH PRVKŮ EVROPSKÝCH PROGRAMŮ ZAMĚŘENÝCH NA PODPORU VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ, JAKO JE PVZ. KOMISE A ČLENSKÉ STÁTY SE VYZÝVAJÍ, ABY ZPŮSOB FINANCOVÁNÍ ZE STRANY EU V OBLASTI VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ PŘEHODNOTILY.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-09-002-CS-C
ISBN 978-92-9207-222-3