[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.10.2009 KOM(2009)617 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE 20. VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČERPÁNÍ STRUKTURÁLNÍCH FONDŮ (V ROCE 2008) [SEK(2009) 1495] OBSAH 1. Úvod 3 2. Analýza čerpání 4 3. Soulad a koordinace 8 4. Hodnocení 9 5. Kontroly 10 6. Výbory nápomocné Komisi 12 ZPRÁVA KOMISE 20. VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČERPÁNÍ STRUKTURÁLNÍCH FONDŮ (V ROCE 2008) Tato zpráva se předkládá v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech. Týká se činností souvisejících s pomocí poskytovanou ze strukturálních fondů v období 2000–2006 prováděných v roce 2008. Podrobnější informace jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise (je připojen k této zprávě). 1. ÚVOD Rok 2008 byl devátým rokem realizace programů a projektů strukturálních fondů pro programové období 2000–2006. V roce 2008 bylo prováděno celkem 718 programů[1]. Kromě realizace programů a projektů v rámci strukturálních fondů pro období 2000–2006 a přípravy jejich uzavření se Komise v roce 2008 intenzivně věnovala rovněž plánování a přípravě 434 programů (317 EFRR, 117 ESF)[2] na období 2007–2013. I nadále bylo vynakládáno úsilí o zlepšení kvality programů a projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů, což je cíl, který zahrnuje rovněž spolehlivé finanční řízení programů. Model partnerství, lepší finanční řízení, kontrola a hodnocení přinesly vysoce kvalitní výsledky a umožnily rovněž řádnou správu spolufinancovaných programů a projektů. Očekává se, že následné hodnocení programů v rámci Cílů 1 a 2 pro období 2000–2006 bude dokončeno do konce roku 2009. Dokončení následného hodnocení programů ESF je naplánováno na začátek roku 2010. V roce 2008 bylo zahájeno rovněž následné hodnocení iniciativ Společenství URBAN a INTERREG. Následné hodnocení iniciativy Společenství EQUAL bylo zahájeno počátkem roku 2009. Co se týká FNOR, koncem roku 2008 bylo zahájeno externí zadávání následných hodnocení. Byla podporována výměna zkušeností, zejména prostřednictvím meziregionálních a městských sítí a také prostřednictvím konference „Regiony pro hospodářskou změnu“, která se konala v únoru 2008 a na níž byly inovačním projektům týkajícím se osvědčených postupů poprvé uděleny ceny „RegioStars“. Spolu s Výborem regionů a 216 regiony a městy z celé EU byly uspořádány DNY OTEVŘENÝCH DVEŘÍ „Evropský týden regionů a měst“ s podtitulem „Regiony a města ve světě plném výzev“. Šlo o největší akci, která kdy byla uspořádána v souvislosti s politikou soudržnosti. Slovinské i francouzské předsednictví ocenilo význam ESF při pořádání konferencí na vysoké úrovni, a to v Mariboru v červnu 2008 a v Le Havre v září 2008. 2. ANALÝZA čERPÁNÍ 2.1 Plnění rozpočtu 2.1.1 EFRR Z hlediska plnění rozpočtu byl rok 2008 dobrým rokem navzdory zhoršující se hospodářské situaci. Celková míra plnění plateb dosáhla 99,9 % (stejný výsledek jako v roce 2007 a 2006), přičemž členským státům byla na regionální programy a projekty vyplacena částka 15,1 miliardy EUR. Míra plnění položek plateb byla u všech cílů vyšší, než se původně předpokládalo: na Cíl 1 bylo vyplaceno 11,5 miliardy EUR, na Cíl 2 2,4 miliardy EUR, na INTERREG III 1 miliarda EUR a na ostatní programy (Urban, inovační akce, Peace) 0,2 miliardy EUR. Plnění rozpočtu na období 2000–2006 v roce 2008 překročilo původní odhady (vyplacená částka ve výši 15,1 miliardy EUR namísto 9,2 miliardy EUR stanovených v rozpočtu). Na konci roku 2008 činily dosud neuhrazené závazky z předchozích let (RAL) 12,6 miliardy EUR v porovnání s 27,7 miliardami EUR na konci roku 2007. To představuje 9,7 % celkových závazků za období 2000–2006 a odpovídá 7 měsícům závazků na základě toho, že každý rok je na položky závazků vyčleněno průměrně 20 miliard EUR. V roce 2008 se na položky závazků neuplatnilo tzv. pravidlo „ n +2“. Celková částka, která má být podle pravidla „ n +2“ zrušena pro programové období 2000–2006, bude s konečnou platností stanovena při uzavření operačních programů. Na konci roku 2008 činila částka vyplacená členským státům za celé období 118 miliard EUR. To pro všechny členské státy představuje míru využití prostředků 91 % z celkové přidělené částky 129,4 miliardy EUR. V souvislosti s finanční krizí bylo na základě plánu evropské hospodářské obnovy, navrženého Komisí, členským státům povoleno prodloužení o šest (nebo dvanáct) měsíců podle jednotlivých programů, pokud se pro něj rozhodnou. Z celkem 379 programů z období 2000–2006 se 281 (tj. 74 %), jimž odpovídá 90 % finančních prostředků EFRR, rozhodlo prodloužit data způsobilosti. 2.1.2 ESF Z hlediska plnění rozpočtu byl rok 2008 pro ESF uspokojivý navzdory mimořádným okolnostem způsobeným hospodářskou a finanční krizí. Co se týká programového období 2000–2006, čerpání položek plateb dosáhlo v roce 2008 6,394 miliardy EUR, což odpovídá 98 % ročních položek plateb. Čerpání v roce 2008 podle cílů se pohybovalo mezi 90,91 % ročních položek plateb u Cíle 2 a 100 % u Cíle 1. Celkové neuhrazené závazky na konci roku 2008 činily 6,4 miliardy EUR (v porovnání s 12,9 miliardy EUR v roce 2007). To představuje 9,3 % celkových závazků pro období 2000–2006. V roce 2008 nebylo uplatněno tzv. pravidlo „ n +2“. Celková částka, která má být podle pravidla „ n +2“ zrušena pro programové období 2000–2006, bude s konečnou platností stanovena při uzavření operačních programů. Na konci roku 2008 činila částka vyplacená členským státům za celé období 62,2 miliardy EUR (90,7 % celkové přidělené částky). V souladu s právním rámcem mohly platby za období 2000–2006 pokračovat až do konce roku 2008. V souvislosti s finanční krizí bylo na základě plánu evropské hospodářské obnovy, navrženého Komisí, členským státům povoleno prodloužení o šest (nebo dvanáct) měsíců podle jednotlivých programů, pokud se pro něj rozhodnou. Z celkem 91 programů, u nichž je odpovědným útvarem GŘ EMPL, se 68 (tj. 75 %) rozhodlo prodloužit data způsobilosti. 2.1.3 EZOZF Celková částka vyplacená v roce 2008 z orientační sekce EZOZF činila 2,0 miliardy EUR. Míra finančního plnění položek plateb EZOZF určených na programy rozvoje venkova za období 2000–2006 dosáhla 97,2 % (přičemž do výpočtu byly zahrnuty všechny finanční prostředky Společenství, které byly k dispozici v rozpočtových liniích EZOZF, včetně částky 0,19 miliardy EUR převedené na konci roku 2008 z jiných rozpočtových linií, jež nesouvisí se strukturálními fondy). Pokud by byla míra plnění vypočtena na základě původního rozpočtu pro položky plateb, dosáhla by 100 %. V roce 2008 neexistovaly žádné závazky, pokud jde o programy rozvoje venkova z období 2000–2006, kromě částky 0,14 milionu EUR, která se týkala jednoho programu. Na konci roku 2008 dosahovaly neuhrazené závazky z předchozích let (RAL), celkové výše 1,8 miliardy EUR ve srovnání s 3,9 miliardy EUR v roce 2007. Jak bylo uvedeno výše, rok 2006 byl posledním rokem programového období, a proto v roce 2008 nebylo uplatněno pravidlo „ n +2“ s ohledem na rušení závazků. Výše případných zrušených závazků bude vypočtena při uzavření programů v souladu s pokyny Komise k uzavírání programů na období 2000–2006. 2.1.4 FNOR Míra plnění rozpočtu byla v roce 2008 velmi uspokojivá. Celková míra plnění plateb činila 97,8 %, přičemž členským státům byla vyplacena částka ve výši 320 milionů EUR. Co se týká míry plnění položek plateb, v rámci Cíle 1 byla vyplacena částka ve výši 195,7 milionu EUR a mimo Cíl 1 částka 124,3 milionu EUR. Plnění rozpočtu na období 2000–2006 v roce 2008 činí 320 milionů EUR, přičemž původní odhad byl 269 milionů EUR. Celkové RAL dosáhly u FNOR na konci roku 2008 449,3 milionu EUR (v porovnání s částkou 812,5 milionu EUR v roce 2007). To představuje 11,3 % celkových závazků za období 2000–2006. Na konci roku 2008 činila částka vyplacená členským státům za celé období 3 515,2 milionu EUR. To pro všechny členské státy představuje míru využití prostředků 89,3 % z celkové přidělené částky ve výši 3 935,8 milionu EUR. 2.2 Provádění programů 2.2.1 Cíl 1 Programy Cíle 1 se zaměřily na projekty základní infrastruktury (41,4 %), přičemž více než polovina všech investic v této kategorii směřovala do dopravní infrastruktury (51,9 %). Více než jedna třetina (33,3 %) zdrojů Cíle 1 byla investována do výrobní oblasti, kde se nadále klade důraz na pomoc malým a středním podnikům a odvětví řemeslné výroby (28,3 %). Projekty zaměřené na lidské zdroje představují 23,2 % zdrojů v regionech Cíle 1, přičemž hlavními oblastmi pomoci jsou téměř ve stejné míře politiky trhu práce (31,3 %) a vzdělávání a odborná příprava (30,9 %). 2.2.2 Cíl 2 V regionech Cíle 2 se programy i nadále soustředí na výrobní oblast, přičemž na tuto kategorii je věnována více než polovina všech finančních zdrojů (55,5 %). V rámci této oblasti převažuje pomoc malým a středním podnikům a odvětví řemeslné výroby (55,8 %). Druhou nejvíce podporovanou oblastí je základní infrastruktura, do níž směřovalo 29,7 % všech zdrojů Cíle 2. Na rozdíl od programů Cíle 1 jsou z finančního hlediska nejdůležitějšími oblastmi plánování a obnova oblastí (45,4 %). Hlavními oblastmi investic v kategorii lidských zdrojů (10,2 % všech investic v regionech Cíle 2) jsou flexibilita pracovní síly, podnikatelská činnost, inovace a informační a komunikační technologie (30,5 %). 2.2.3 Cíl 3 V roce 2008 se provádění programů ESF i nadále soustředilo na evropskou strategii zaměstnanosti, zejména na opatření zaměřená na zvýšení zaměstnatelnosti na trhu práce (31,3 %), celoživotní učení (opatření určená k rozvoji vzdělávání a odborné přípravy představovala 22,3 % výdajů), sociální začleňování (20,7 %) a rovné příležitosti (6,4 %). Při provádění jednotlivých programů byl i nadále zřetelný rozdíl, měřeno finančním plněním, mezi EU-15, kde pokračovala realizace dlouhodobě zavedených programů, a EU-10, kde se některé členské státy potýkají se značnými obtížemi při spouštění některých projektů a opatření. 2.2.4 Rybolov mimo Cíl 1 Výdaje programů FNOR mimo Cíl 1 se soustřeďovaly na zpracování a uvádění na trh (25,2 %). Druhým nejdůležitějším opatřením byly činnosti jednotlivých hospodářských subjektů (15,4 %), za nimiž následovala akvakultura (12,4 %). Výdaje vyhrazené na vrakování v roce 2008 činily 11 %. 2.2.5 Iniciativy Společenství 2.2.5.1 INTERREG Na konci roku 2008 bylo v rámci 81 programů iniciativy INTERREG III/Sousedství vybráno přibližně 15 000 projektů a sítí zaměřených na odstraňování překážek, které představují státní hranice, jazykové bariéry a kulturní rozdíly, a na rozvoj příhraničních oblastí, podporu strategického rozvoje a územní integrace v rozsáhlejších oblastech Unie a lepší integrace s jejími sousedy. Účinnost politik a nástrojů regionálního rozvoje podpořilo rovněž sdílení osvědčených postupů a výměna zkušeností. V roce 2008 úspěšně pokračovalo provádění 81 programů iniciativy INTERREG III/Sousedství, přičemž míra plnění plateb dosáhla 85 %. Kvůli specifičtější a náročnější povaze programů a projektů spolupráce se u některých programů nebylo možno vyhnout zrušení závazků kvůli pravidlu „ n +2“, což představuje prostředky získané zpět ve výši 3,74 milionu EUR. 2.2.5.2 EQUAL Programy iniciativy Společenství EQUAL byly ve většině členských států administrativně uzavřeny. Pouze v několika málo případech bylo požádáno o prodloužení konečného data způsobilosti do roku 2009 v zájmu dosažení vyšší míry využití prostředků a pokračování činností zaměřených na začlenění. Většina členských států zaměřila svoji činnost v rámci iniciativy EQUAL na konsolidaci, zdokumentování a shrnutí výsledků projektů, na činnost v souvislosti s šířením výsledků, jako jsou závěrečné konference o získaných poznatcích, a rovněž na začlenění aquis a přístupu definovaného v iniciativě EQUAL do operačních programů ESF na období 2007–2013, například prostřednictvím přesunu zaměstnanců, zachování vnitrostátních tématických sítí, financování nadnárodních a inovativních projektů nebo závazku aktivně se podílet na vzdělávacích sítích vedoucích pracovníků ESF. 2.2.5.3 URBAN V roce 2008 pokračovalo řízení 71 operačních programů realizace iniciativy Společenství URBAN, a to prostřednictvím výročních zpráv, monitorovacích výborů a výročních zasedání. Pokračovalo rovněž řízení programu URBACT I, a to prostřednictvím monitorovacích výborů, oznamovacích postupů a opatření přijatých v úzké návaznosti na dvě pilotní zrychlené sítě. Program URBACT II je rovněž jedním z hlavních nástrojů iniciativy Regiony pro hospodářskou změnu, jejímž cílem je rychlejší zavádění optimálních postupů a inovačních koncepcí. 2.2.5.4 LEADER+ Iniciativu Společenství Leader+ tvoří tři akce: uskutečňování strategií místního rozvoje prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, spolupráce mezi venkovskými oblastmi a vytváření sítí. Pro období 2000–2006 bylo schváleno 73 programů iniciativy Leader+ pro EU-15. Nejnověji přistoupivší členské státy EU měly možnost začlenit opatření typu Leader+ do svých programů Cíle 1 EZOZF. V roce 2008 ukončila většina vnitrostátních sítí Leader+ svou činnost. Hlavní činností na konci programového období bylo šíření výsledků a předávání know-how. Evropské revizní středisko Leader+ vydalo v roce 2008 druhou a třetí publikaci, v níž uvádí celkem padesát příkladů osvědčených postupů. 2.2.6 Inovační akce 2.2.6.1 E FRR GŘ pro regionální politiku řídilo rovněž 181 regionálních programů inovačních akcí (do 31. prosince 2008 bylo uzavřeno 124 programů, přičemž 39 programů bylo uzavřeno v průběhu roku 2008), které napomáhají při podpoře strategických inovací v regionech prostřednictvím experimentování s inovačními metodami a postupy, jež mají zlepšit úroveň inovace a kvalitu pomoci EU ve třech tematických okruzích: znalosti a technologické inovace, informační společnost a udržitelný rozvoj. 2.2.6.2 ESF V průběhu roku 2008 byly ukončeny zbývající inovační akce z roku 2004 a dokončen byl rovněž značný počet projektů z roku 2005 a 2006. GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti řídilo zbývající projekty vybrané v rámci kol z roku 2005 a 2006 spolu s dvěma projekty týkajícími se činností spojených s šířením výsledků. Uvedené GŘ rovněž uspořádalo seminář pro předkladatele projektů z roku 2006 a ve spolupráci s GŘ pro regionální politiku zahájilo činnost následné sítě, jejíž součástí jsou i předkladatelé dřívějších inovativních projektů, zejména v Německu. 3. SOULAD A KOORDINACE 3.1 Soulad s dalšími politikami Společenství 3.1.1 Hospodářská soutěž V roce 2008 nedošlo v politice v oblasti státních podpor k žádnému důležitému vývoji, které by bylo nutné zaznamenat ve formě zprávy. 3.1.2 Vnitřní trh Členské státy musí zajistit, aby operace spolufinancované z fondů byly v souladu se směrnicemi o zadávání veřejných zakázek. Zjistí-li Komise jakékoliv porušení právních předpisů ES nebo prokáže-li se toto porušení na základě auditů, jsou přijata příslušná opatření. V zájmu zajištění větší právní jistoty pro soukromý i pro veřejný sektor byl zaveden nový právní rámec pro zadávání veřejných zakázek a udělování koncesí. 3.1.3 Životní prostředí Pokud jde o probíhající programy, důraz byl i nadále kladen na podporu dodržování acquis Společenství v oblasti městských odpadních vod, dodávek vody, nakládání s odpady a biologické rozmanitosti. Dalšími významnými oblastmi investic byly ekologické inovace a sanace znečištěné půdy. Podpora udržitelného rozvoje pokračovala prostřednictvím investic do dopravy a energetiky šetrné k životnímu prostředí a prostřednictvím aktivního zajišťování souladu projektů s právními předpisy v oblasti životního prostředí. 3.1.4 Doprava Programy soudržnosti jsou i nadále hlavním zdrojem podpory Společenství pro realizaci priorit EU v odvětví dopravy, které představila bílá kniha „Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout“ a její přezkum v polovině období zveřejněný v roce 2006. V souladu s tím byly fondy použity jak v projektech TEN-T, tak v projektech podporujících multimodální dopravu, energetickou účinnost v dopravě, inteligentní dopravní systémy a systémy městské dopravy. 3.1.5 Rovnost žen a mužů Komise pracovala na provádění „Plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů“, v němž se odráží odhodlání Komise tuto otázku řešit. V tomto kontextu byla rovnost mezi ženami a muži a její zohledňování ve všech oblastech horizontálním tématem spojeným se všemi programy pro programové období 2007–2013. Jednání skupiny na vysoké úrovni pro zohledňování rovnosti žen a mužů ve všech oblastech ve strukturálních fondech v červnu 2007 zdůraznilo, že je důležité zapojit subjekty zabývající se otázkou rovnosti žen a mužů do přípravy a provádění programů. 3.2 Koordinace nástrojů 3.2.1 Strukturální fondy a Fond soudržnosti V období 2000–2006 čerpalo podporu ze strukturálních fondů všech 25 členských států, přičemž 13 členských států čerpalo podporu rovněž z Fondu soudržnosti, z nějž je poskytována podpora méně prosperujícím zemím. Strukturální fondy a Fond soudržnosti (zejména EFRR) jsou mezi sebou pečlivě koordinovány tak, aby se zamezilo duplicitě při podpoře projektů. 3.2.2 Strukturální fondy a EIB/EIF Komise, EIB a EIF posílily vzájemnou spolupráci vytvořením tří iniciativ – JASPERS, JEREMIE a JESSICA, jejichž účelem je napomoci při provádění jednotlivých projektů v rámci programového období 2007–2013. Rok 2008 byl prvním celým rokem provádění iniciativy JASPERS (společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech). Na konci roku měla iniciativa JASPERS aktivní portfolio 280 zadaných úkolů a v roce 2008 dokončila 82 úkolů v porovnání s 22 v roce 2007. Nová iniciativa JEREMIE (společné evropské zdroje pro nejmenší až střední podniky), která má zlepšit přístup malých a středních podniků v regionech k finančním prostředkům, má za sebou v roce 2008 první úspěšný rok, kdy ji využívaly jak regiony a řídící orgány, tak podnikatelský a bankovní sektor. Iniciativa JESSICA (společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí), která je zaměřena na udržitelné investice do měst, růst a zaměstnanost v evropských městských oblastech, představuje kulturní obrat ve způsobu, jakým je podpora ze strukturálních fondů zajišťována, protože podporuje opětovně využitelné formy pomoci a odklání se od výhradního spoléhání se na granty. 4. HODNOCENÍ V roce 2008 Komise pokračovala v provádění hodnocení na podporu rozhodování v rámci politiky soudržnosti. Byla dokončena analýza inovativních projektů spolufinancovaných z EFRR, která klade důraz na činitele úspěchu a společná omezení a překážky. Studie přináší hlubší znalost mechanismů na podporu inovací na základě konkrétních příkladů z vybraných projektů spolufinancovaných z EFRR z různých regionů. Stejně tak se věnuje velké úsilí vytváření a ověřování praktických metod a nástrojů, které lze použít při analýze projektů. Pokračovalo provádění následného hodnocení Cílů 1 a 2 pro období 2000–2006, tj. celkem dvanáct vzájemně propojených a postupně prováděných „pracovních balíčků“, za účelem ověření různých aspektů účelnosti a účinnosti politiky soudržnosti. Pokud jde o následné hodnocení programů ESF pro období 2000–2006, v průběhu roku 2008 byla dokončena přípravná studie zaměřená na analýzu významu a spolehlivosti dostupných informací. V návaznosti na tuto studii bylo na konci roku 2008 zahájeno hlavní následné hodnocení a dvě tématická následná hodnocení. Co se týče FNOR, na konci roku 2008 začalo zadávání následných hodnocení externím subjektům. V roce 2008 mimoto začala následná hodnocení iniciativ Společenství URBAN a INTERREG. Počátkem roku 2009 bylo zahájeno následné hodnocení iniciativy Společenství EQUAL. Dalším důležitým úkolem Komise je poskytovat metodické pokyny členským státům a organizování výměny zkušeností v oblasti hodnocení. V tomto ohledu je na místě poznamenat, že v současné době probíhá aktualizace interaktivního nástroje pro hodnocení sociálně-ekonomického vývoje EVALSED. 5. KONTROLY 5.1 E FRR Pokud jde o programové období 1994–1999, byly provedeny závěrečné audity u vzorku 57 programů (včetně jednoho programu iniciativy INTERREG a 2 programů Cíle 2 z období 1994–1996) zahrnující celou EU-15. Do konce roku 2008 bylo dokončeno 40 z celkem 55 řízení a byly uloženy finanční opravy ve výši přibližně 258 milionů EUR. Ve zbývajících 17 případech bude rozhodnutí přijato v roce 2009. Pokud jde o programy přijaté v rámci období 2000–2006, uskutečnilo se celkem 207 výjezdních auditů (mimo INTERREG), které zkoumaly fungování hlavních prvků systémů řízení a kontroly v členských státech, přičemž v roce 2008 bylo provedeno 22 auditů. Pokud jde o EFRR, uskutečnilo se mimoto 21 výjezdních kontrol přezkumu orgánů, které rozhodují o ukončení pomoci, s cílem zjistit, zda jsou členské státy připraveny na uzavírání programů, a určit a snížit související rizika. Co se týká iniciativy INTERREG, na základě výhrad uvedených ve výroční zprávě o činnosti za rok 2007 týkajících se 51 programů INTERREG III byl vypracován náročný plán auditů, který zvýšil počet auditovaných programů z osmi na konci roku 2007 na 23 na konci roku 2008, což znamená pokrytí 54,1 % prostředků věnovaných na programy. 5.2 ESF Pokud jde o programové období 1994–1999, byly dokončeny závěrečné audity, a to auditem tří projektů v Německu (Braniborsko) a auditem osvědčení o uzavření programu v Belgii (Vlámsko). Díky tomu byly splněny cíle závěrečných auditů pro období 1994–1999, kterými bylo pokrytí všech členských států a dostatečného množství programů. Co se týče období 2000–2006, bylo provedeno 113 auditů včetně auditu a) (částečně nebo zcela) nezahrnutých operačních programů určených v analýze rizik z roku 2007, b) následných auditů týkajících se buď provádění akčních plánů schválených v rámci postupů pro pozastavení realizace, nebo výsledků auditů provedených Účetním dvorem Evropské unie a c) auditu vzorku operací. Mimoto se v roce 2008 uskutečnilo pět auditů v rámci přípravy na uzavření programů z období 2000–2006, 76 auditů týkajících se věcné kontroly operací (kontroly vzorku včetně přezkumu dokladů a návštěv na místě) a 18 následných auditů. 5.3 E ZOZF Pokud jde o období 1994–1999, program následných auditů byl dokončen již v roce 2006. V současnosti probíhají kroky k uložení řady finančních oprav. V průběhu roku přijala Komise tři rozhodnutí o finančních opravách týkající se patnácti programů. Pokud jde o období 2000–2006 (EU-25), v roce 2008 byl proveden audit 26 programů představujících 45,3 % plánovaných výdajů. Od roku 2000 byl proveden audit celkem 92 programů ze 152 programů schválených v rámci orientační sekce EZOZF. Auditované programy představují 94,3 % plánovaných příspěvků EZOZF a 60,6 % počtu programů. V průběhu roku přijala Komise tři rozhodnutí o finančních opravách týkající se tří programů. Tyto opravy představují částku 18,8 milionu prostředků získaných zpět. 5.4 FNOR Pokud jde o období 1994–1999, do konce roku 2008 bylo uzavřeno 50 z celkem 52 programů, u dvou programů dosud probíhá proces uzavření rozhodnutím o finančních opravách (přijato na začátku roku 2009). Procentní podíl uzavřených programů nebo programů, jejichž uzavření probíhá, představuje 94,2 % z celkového počtu. Pokud jde o období 2000–2006, v roce 2008 se uskutečnilo osm auditů FNOR zahrnujících devět operačních programů se zaměřením na ověření a sledování účelného fungování systémů řízení a kontroly a na přípravu na uzavření těchto programů. GŘ MARE provedlo celkem 44 výjezdních auditů týkajících se všech jeho 18 programů financovaných z jednoho fondu a rovněž 14 programů financovaných z více fondů, které představují příspěvky ve výši 286,94 milionu EUR (6,92 % celkového původního rozpočtu na období 2000–2006). Celkem se systémové audity GŘ MARE týkaly programů představujících 94 % celkového původního příspěvku FNOR na období 2000–2006. Finanční opravy uplatněné v roce 2008 činily 1,65 milionu prostředků získaných zpět. Zkušenosti z kontrol Přetrvává riziko, že některé systémy řízení a kontroly programů strukturálních fondů stále ovlivňují závažné nedostatky, s nimiž se potýkají některé členské státy. Tam, kde byly zjištěny přetrvávající systémové nedostatky však Komise právě dokončuje akční plány nápravných opatření, případně zahájila postupy pro pozastavení provádění a/nebo finanční opravy, které budou dokončeny v roce 2009. 5.5 OLAF V průběhu roku 2008 uskutečnil OLAF v členských státech 41 misí, které se týkaly opatření spolufinancovaných ze strukturálních fondů. Přibližně 23 těchto misí se týkalo kontrol na místě[3] (během nichž bylo provedeno 31 kontrol na místě u hospodářských subjektů) a 18 dalších misí jiného typu bylo provedeno za účelem získání informací nebo poskytnutí pomoci státním správám nebo soudním orgánům. V roce 2008 upozornily členské státy Komisi v souladu s nařízením (ES) č. 1681/94[4] a nařízením (ES) č. 1828/2006[5] na přibližně 3 869[6] případů nesrovnalostí, v nichž se jednalo o částku 528 647 682 EUR a jež se týkaly spolufinancovaných opatření programových období 1994–1999, 2000–2006 a 2007–2013. 62 oznámení se týkalo programového období 1994–1999 s finančním dopadem ve výši přibližně 11 milionů EUR. Členské státy Komisi informovaly, že na vnitrostátní úrovni byla v řadě případů uzavřena správní a/nebo soudní řízení a byla získána zpět částka ve výši 109 811 425 EUR. 6. VÝBORY NÁPOMOCNÉ KOMISI 6.1 Výbor pro koordinaci fondů (COCOF) V roce 2008 byly hlavními tématy projednávanými Výborem pro koordinaci fondů (COCOF) financování programu pro využití provozní a neprovozní technické pomoci, uzavření programů INTERREG III z období 2000–2006, finanční inženýrství, velké projekty, projekty vytvářející příjmy, způsobilost pro zásahy v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a osvědčené postupy při kontrole řízení, již mají provádět členské státy. 6.2 Výbor ESF V roce 2008 Výbor ESF (výbor podle článku 147 Smlouvy) projednával lisabonský soubor opatření a obnovenou sociální agendu a přijal stanovisko k přezkumu rozpočtu EU se zvláštním zaměřením na cíl dosáhnout plné zaměstnanosti, kvality pracovních míst a sociální soudržnosti a na rozvoj evropského trhu práce a rozvoj lidského kapitálu. Výbor ESF byl konzultován rovněž ohledně „zelené knihy o územní soudržnosti“ a návrhu Komise, jehož cílem je zvýšit co nejvíce příspěvek strukturálních fondů, zejména ESF, při řešení krize v rámci plánu evropské hospodářské obnovy. Technická pracovní skupina ESF prováděla svůj program vzájemného učení týkající se využívání veřejných nabídkových řízení pro operace ESF, uzavírání programů z období 2000–2006 a příkladů programů rozvoje lidských zdrojů v rámci ESF. 6.3 Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova (STAR) Výbor STAR se v roce 2008 sešel sedmkrát a vydal kladné stanovisko ke třem změnám programů rozvoje venkova SAPARD pro Bulharsko (2 změny) a Chorvatsko podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1268/1999. 6.4 Výbor pro struktury rybolovu a akvakultury (VSRA) V roce 2008 byl výbor konzultován v řadě záležitostí, včetně Evropské iniciativy pro transparentnost a pokynů ke stanovení finančních oprav, jež mají být uloženy na výdaje spolufinancované ze strukturálních fondů nebo z Fondu soudržnosti z důvodů nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek. [1] 226 v rámci Cíle 1 a Cíle 2, 47 v rámci Cíle 3, 12 v rámci FNOR (mimo Cíl 1), 81 v rámci INTERREG, 71 v rámci URBAN, 27 v rámci EQUAL, 73 v rámci LEADER+ a 181 programů v oblasti inovačních akcí. [2] Viz sdělení o výsledcích jednání o strategiích a programech pro programové období 2007–2013. [3] Nařízení (ES) č. 2185/1996, Úř. věst. L 292, 15.10.1996, s. 2. [4] Úř. věst. L 178, 12.7.1994, s. 43. [5] Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1. [6] 2007: počet oznámených případů 3 671; celková částka související s oznámeními 694 362 858 EUR.