EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 7.12.2021 COM(2021) 763 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění režimu zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři (SAI)





1.Úvod Menší řecké ostrovy v Egejském moři (SAI) tvoří velmi roztříštěné ostrovní území s výrazným geografickým a přírodním omezením. Jsou nepříliš osídlené a mají jen malý rozsah ploch využitelných pro zemědělské hospodaření. Omezujícími činiteli zemědělské produkce jsou rovněž topografické a klimatické podmínky menších ostrovů v Egejském moři. Některé ostrovy jsou velmi odlehlé od pevninské části Řecka a trpí problémy dvojí nebo dokonce trojí ostrovní odloučenosti. Jejich odloučenost, malá rozloha a vzdálenost od trhů vedou k vyšším nákladům na dopravu, což ovlivňuje dodávky základních zemědělských produktů. S ohledem na tuto zvláštní situaci, která je nesrovnatelná s pevninskou částí EU, využívají menší ostrovy v Egejském moři zvláštní opatření pro zemědělství v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Kromě toho, že dostávají podporu v rámci prvního pilíře SZP, využívají tyto ostrovy režim zvláštní podpory, který pomáhá podporovat místní produkci a zajišťuje zásobování základními produkty. Režim se vztahuje na všechny ostrovy v Egejském moři s výjimkou Euboie a Kréty. Tato zpráva hodnotí uplatňování režimu zvláštní podpory v letech 2015 až 2019. Zohledňuje zejména zkušenosti Komise s prováděním programu do roku 2019 (rozpočtový rok 2020), jakož i analýzu a závěry souhrnné studie výročních zpráv o provádění programů POSEI a programu pro menší ostrovy v Egejském moři na období 2015–2019, kterou provedla společnost Ecorys v období od ledna do října 2021. Menší ostrovy v Egejském moři sestávají z 7 582 ostrovů a celková rozloha této oblasti činí 210 240 km2; nacházejí se v oblasti ohraničené kontinentálním Řeckem na severu a západě, ostrovem Kréta na jihu a Tureckem na východě. Jejich celková plocha činí 9 159 km2, přičemž většina ostrovů je menší než 10 km2. Ostrovy se vyznačují středozemním podnebím charakterizovaným suchými a horkými léty a krátkými deštivými zimami. V létě hrozí sucha. Topografické podmínky ostrovů zahrnují převážně hornatý a kopcovitý terén, což vede k roztříštěnosti. Ostrovy měly dohromady celkem 565 125 obyvatel (2019), přičemž většina z nich měla méně než 5 000 stálých obyvatel. 2.Menší ostrovy v Egejském moři: původ, vývoj a právní rámec Zvláštní režim pro menší ostrovy v Egejském moři vznikl v roce 1993, kdy byly v nařízení Rady (EHS) č. 2019/93 uznány konkrétní problémy, s nimiž se potýkala odvětví zemědělství na menších ostrovech v Egejském moři kvůli jejich odlehlé a ostrovní povaze. Od svého založení v roce 1993 prošel režim několika změnami. Při reformě SZP v roce 2003 se Řecko rozhodlo uplatňovat od 1. ledna 2006 režim jednotné platby na celou zemi. V roce 2006 bylo základní nařízení nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 1405/2006, které nezměnilo cíle ani zvláštní opatření pro menší ostrovy v Egejském moři. Zavedlo však programový přístup v tom smyslu, že je podpora pro menší ostrovy v Egejském moři stanovena v ročním programu zavedeném vnitrostátními orgány a předkládaném Komisi ke schválení a spravovaném Řeckem. Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost bylo nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 a bylo přijato nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 178/2014 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 181/2014 . Režim zvláštní podpory je financován Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF). Nařízení (EU) č. 229/2013 stanoví roční limit programu ve výši 23,93 milionu EUR ročně. Řecko navíc poskytuje další vnitrostátní financování ve výši 0,547 milionu EUR ročně. Finanční plnění (částky vyplacené v porovnání s částkami naplánovanými Řeckem) pro programy na období 2015–2019 je uvedeno v příloze této zprávy. Ačkoli z regulačního hlediska má režim zvláštní podpory stejný přístup (cíle, strukturu a finanční řízení) jako režim POSEI (program možností specifických pro odlehlost a ostrovní povahu nejvzdálenějších regionů), je spravován odděleně od režimu POSEI. Oproti režimu POSEI, který nahrazuje první pilíř SZP (přímé platby), řeší režim zvláštní podpory konkrétní problémy postihující tyto ostrovy, a představuje tudíž dodatečnou podporu pro režim jednotné platby, který je určen pro ostrovy v Egejském moři a zbytek Řecka v rámci prvního pilíře SZP. V případě reformy SZP v letech 2023–2027 se spolunormotvůrci shodli na tom, že režim zvláštní podpory zůstane beze změny, a tudíž nebude zahrnut do strategického plánu SZP. Financování programu pro menší ostrovy v Egejském moři ze strany EU bude z hlediska SZP zachováno na stávající úrovni, což bude znamenat uznání zvláštní úlohy tohoto režimu při podpoře zemědělství na menších ostrovech v Egejském moři. 3.Právní základ zprávy Ustanovení čl. 20 odst. 3 nařízení Rady (EU) č. 229/2013 stanoví, že „nejpozději do 31. prosince 2016 a následně každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o dopadu činností uskutečněných na základě tohoto nařízení a případně k ní připojí vhodné návrhy“. 4.Zemědělství na menších ostrovech v Egejském moři Zeměpisné charakteristiky, klimatické podmínky a socioekonomická struktura menších ostrovů v Egejském moři vedou k některým nevýhodám pro zemědělskou činnost a produkci ostrovů. Ostrovy čelí postupnému opouštění půdy a v konečném důsledku zmenšování místních společenství, neboť jejich zemědělská půda se nachází v prvé řadě v polookrajových nebo okrajových oblastech. Ostrovy jsou rozděleny na jihoegejský region (tvořený ostrovy Kyklady a Dodekanésos) a severoegejský region (tvořený devíti obydlenými ostrovy: Lesbos, Lemnos, Agios Efstratios, Chios, Psara, Inousses, Samos, Ikaria a Fournoi).

Zemědělství hraje důležitou roli v hospodářském životě severoegejského regionu. V roce 2019 měl 221 098 obyvatel. Hrubá přidaná hodnota odvětví zemědělství, lesnictví a rybolovu činila 123 milionů EUR, což představuje 5,67% regionální hrubé přidané hodnoty (2017). Celkem bylo v tomto odvětví zaměstnáno 6 300 osob (2019). Využívaná zemědělská půda v roce 2013 činila 245 760 ha, což představuje 64,7 % celkové plochy. Odvětví zemědělství, lesnictví a rybářství vyprodukovalo hrubou přidanou hodnotu 123 milionů EUR, což představuje 5,67 % regionální hrubé přidané hodnoty (2017). K zemědělským činnostem patří pěstování plodin (mastix, olivovníky, vinná réva, citrusovníky a obilniny), včelařství a chov hospodářských zvířat (chov ovcí, koz a dobytka). Průměrná velikost zemědělských podniků je malá (asi 5 hektarů využívané zemědělské půdy na zemědělský podnik v roce 2013). Jihoegejský region má rozlohu 5 286 km2 a skládá se z ostrovů Kyklady a Dodekanésos. V roce 2019 měl 344 027 obyvatel. V roce 2013 činila využívaná zemědělská půda 214 010 ha, což představovalo 40,9 % celkové plochy povrchu ostrovů. Hrubá přidaná hodnota zemědělství, lesnictví a rybářství činila 143 milionů EUR, což představovalo 2,66 % regionální hrubé přidané hodnoty (2017). Celkem bylo v odvětví zemědělství zaměstnáno 9 350 osob (2017). Ostrovy v jižním Egejském moři se vyznačují rozsáhlým odvětvím cestovního ruchu, což vede k vysoké poptávce po zemědělských a potravinářských produktech – zejména v létě – které místní zemědělská produkce nepokrývá, částečně kvůli své omezené povaze. Region je proto závislý na dalších dodávkách ze zbytku Řecka a ze zahraničí. Míra nezaměstnanosti v tomto regionu činila v roce 2019 13,7 %, což bylo přibližně o 4 procentní body méně než celostátní průměr. Zaměstnanost úzce souvisí se službami, zejména s činnostmi v oblasti cestovního ruchu (stravování a ubytování, maloobchod atd.). Převažuje tedy dočasná nezaměstnanost, která je obzvláště rozšířená mezi ekonomicky aktivními ženami. 5.Cíle, režim a příprava programů Cíle režimu zvláštní podpory uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 229/2013 jsou tyto: -zaručit zásobování menších ostrovů základními produkty sloužícími k lidské spotřebě nebo ke zpracování a jako zemědělské vstupy, a to snížením vícenákladů spojených s jejich izolací, malou rozlohou a vzdáleností od trhů, -zachovávat a rozvíjet zemědělskou činnost na menších ostrovech, včetně produkce, zpracování, uvádění na trh a přepravy místních surovin a zpracovaných produktů. Za tímto účelem program sestává ze dvou typů podpory: zvláštní režim zásobování (Specific Supply Arrangements – SSA) a podpora místní produkce (Support for Local Production – SLP) oba financované fondem EZZF. 5.1.Zvláštní režim zásobování Podpora v rámci zvláštního režimu zásobování je pomoc poskytovaná pro dodávky zemědělských produktů z EU a týká se zejména krmiv a v mnohem menší míře mouky k lidské spotřebě. Hlavními produkty pro krmiva jsou kukuřice a pokrutiny a jiné zbytky po extrakci rostlinných tuků nebo olejů, zatímco co se týče mouky, hlavním podporovaným produktem je pšeničná mouka nebo mouka ze sourži. Menší ostrovy v Egejském moři jsou rozděleny do dvou skupin s diferencovanou podporou podle vícenákladů vyplývajících z jejich odlehlosti: do skupiny A patří ostrovy blíže k pevnině a do skupiny B patří nejodlehlejší ostrovy, které představují asi tři čtvrtiny menších ostrovů v Egejském moři. Příjemci podpory v rámci zvláštního režimu zásobování jsou: §u krmiv: organizace zemědělských družstev, nezávislá zemědělská družstva, zemědělci a obchodníci a §u mouky: obchodníci s moukou a pekaři. Řecko vyhradilo na toto opatření 5,47 milionu EUR ročně (23 % maximálního ročního finančního rámce). To je méně než maximální roční finanční rámec ve výši 7,11 milionu EUR stanovený pro opatření zvláštního režimu zásobování v nařízení č. 229/2013 (EU) o menších ostrovech v Egejském moři. Je třeba poznamenat, že na režim POSEI se z titulu zvláštního režimu zásobování vztahuje osvobození od cla na produkty dovážené ze třetích zemí. Na režim zvláštní podpory se však podobný mechanismus odchylující se od celního režimu Unie nevztahuje. 5.2.Podpora místní produkce Cílem podpory místní produkce je rozvíjet místní zemědělskou produkci a dodávky zemědělských produktů prostřednictvím opatření v oblasti produkce, zpracování a uvádění místních zemědělských produktů na trh. V rámci programu byla definována řada produktů charakterizovaných jako tradiční a důležité pro menší ostrovy v Egejském moři. Řecko vyhradilo na podporu místní produkce v průměru přibližně 18 milionů EUR za rok. Příjemci podpory jsou zemědělští výrobci nebo organizace výrobců. 5.3.Programový a partnerský přístup

Řecké orgány v programu podrobně definují opatření v rámci zvláštního režimu zásobování i opatření pro podporu místní produkce. Program odráží priority, které stanovily vnitrostátní orgány pro svá odvětví zemědělství v úzké spolupráci se zúčastněnými stranami. V případě potřeby může být program každoročně změněn podle článku 32 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 181/2014. Každý rok do 30. září předloží Řecko Komisi výroční zprávu o provádění programu za předchozí rok podle čl. 31 odst. 1 nařízení (EU) č. 181/2014. 6.Finanční plnění Finanční plnění (částky vyplacené v porovnání s částkami naplánovanými Řeckem) za zkoumané období a rozdělení částek mezi podporu místní produkce a zvláštní režim zásobování uvádí příloha. Opatření v rámci podpory místní produkce představují většinu (okolo 75 %) výdajů. Celková míra plnění programu zůstala v období 2015–2019 vysoká, a to v rozpětí mezi 90 % a 96 %, jak ukazuje obrázek 1. Obrázek 1: Provádění režimu zvláštní podpory podle opatření (v milionech EUR) (Zdroj: Agrex) 7.Provádění režimu V rámci programů na období 2015–2019 vynaložilo Řecko na podporu místní produkce přibližně 16 milionů EUR ročně. Přibližně 60 % celkových finančních prostředků na podporu místní produkce na období 2015–2019 bylo použito na podporu zachování olivových hájů (přibližně 8,8 milionu EUR ročně). K dalším důležitým odvětvím patřily tyto činnosti: výroba tradičního sýra (přibližně 2,5 milionu EUR), vína (přibližně 2 miliony EUR), včelařství (stabilní výdaje ve výši přibližně 1,2 milionu EUR) a mastix z ostrova Chios (1,5 milionu EUR). Míra plnění se většině odvětví trvale zvyšovala s výjimkou koktejlových rajčátek ze souostroví Santorini, u nichž zůstala i nadále nízká (v roce 2019 činila 57 %). Pro zvláštní režim zásobování byl v období 2015–2018 každoročně vyčleněn finanční rámec ve výši 5,47 milionu EUR a pro rok 2019 finanční rámec ve výši 6,5 milionu EUR. Míra plnění byla vyšší než u podpory místní produkce, v průměru se rovnala 98,7 %. Toto opatření se zaměřilo hlavně na krmiva (95 %) a mouku (5 %). 8.Hodnocení programu 8.1.Záruka dodávek zemědělských produktů Cíle zaručit zásobování základními produkty sloužícími k lidské spotřebě nebo ke zpracování a jako zemědělské vstupy bylo většinou dosaženo, a to snížením vzniklých vícenákladů, zejména pokud jde o krmiva. V letech 2015 až 2019 se míra pokrytí celkových požadavků na zásobování menších ostrovů v Egejském moři blížila 100 % u krmiv a byla částečně nedostatečná u mouky (kolem 80 % s klesající tendencí). Míra pokrytí u mouky je obzvláště nízká u ostrovů ve skupině A v důsledku vysokých nákladů na přepravu. Podle analýzy společnosti Ecorys byl režim zvláštní podpory poměrně účinný, pokud jde o dosažení jeho cíle, jímž je zaručit zásobování dotčených oblastí základními produkty sloužícími k lidské spotřebě nebo ke zpracování jako zemědělské vstupy. Tato podpora pokrývala vícenáklady na dopravu na menší ostrovy v Egejském moři v rozmezí od 32 % (u nejvzdálenějších ostrovů) do 64 % (u ostrovů nejméně odlehlých od pevniny). Riziko nadměrné kompenzace se proto jeví jako omezené a pomoc v rámci zvláštního režimu zásobování lze považovat za přiměřenou. Bylo tedy rovněž zjištěno, že režim zvláštní podpory menších ostrovů v Egejském moři je při dosahování výše uvedeného obecného cíle účinný. 8.2.Soudržnost zvláštního režimu zásobování a podpory místní produkce Celkově byly nástroje zvláštní režim zásobování a podpora místní produkce prováděny prostřednictvím úprav programu soudržným způsobem a podpora v rámci zvláštního režimu zásobování nepoškozovala místní výrobu ani její růst. Neexistovala žádná vnitřní nesoudržnost mezi prováděním zvláštního režimu zásobování a podpory místní produkce, protože produkty podporované v rámci zvláštního režimu zásobování (mouka a krmiva) nejsou předmětem místní produkce. 8.3.Zachování činností zemědělské výroby Činnosti zemědělské výroby, na které byla poskytována podpora, byly převážně zachovány z hlediska plochy (ha) nebo objemu (tuny) – s výjimkou oliv, které představují hlavní zemědělské produkty podporované částí programu poskytující podporu místní produkce. Produkce oliv podléhala výrazným ročním změnám, zejména v letech 2017 a 2018, kdy se snížila z 2,6 milionu tun na 0,5 milionu tun. Produkce tradičního mastixu z ostrova Chios se díky stromům vysázeným po požáru v roce 2012 zvýšila ze 126 tun na 184 tun (46,4 %). Produkce vína se v roce 2019 vrátila na úroveň roku 2016 po dvou letech klesající produkce v důsledku nepříznivého počasí v Egejské oblasti. Včelařství vykazovalo mírně klesající trend, zatímco výroba tradičních sýrů se v průběhu tohoto období zvýšila. Režim zvláštní podpory byl proto do určité míry účinný při dosahování cíle, kterým bylo zachovat rozvoj tradičních zemědělských činností a posílit jejich konkurenceschopnost, navzdory skutečnosti, že řada těchto odvětví měla s rozvojem své produkce určité potíže.

Režim zvláštní podpory, který podporuje zejména provozní náklady (produkci, zpracování a uvádění na trh), měl omezený dopad na zlepšování konkurenceschopnosti tradičních zemědělských produktů. Jejich konkurenceschopnost využívala převážně jiné podpůrné nástroje, obzvláště v rámci programů rozvoje venkova. 8.4.Přispění k cílům SZP Režim zvláštní podpory pomohl v analyzovaném období splnit celkové cíle SZP. Podpořil životaschopnou produkci potravin tím, že usnadnil zachování úrovní výroby ve většině odvětví, a tím podpořil stabilitu příjmu zemědělců. Protože však režim zvláštní podpory poskytuje podporu pro zvláštní výrobní činnosti, které jsou doplňkové k režimu jednotné platby uplatňovanému na menších ostrovech v Egejském moři, jeho dopad na příjem zemědělců by byl méně důležitý než v regionech, které využívají režim POSEI a na které se režim jednotné platby nevztahuje. Režim zvláštní podpory přispěl také k udržitelnému využívání přírodních zdrojů prostřednictvím pravidel podmíněnosti, která ukládají zemědělcům povinnost dodržovat soubor zákonných pravidel EU v oblasti životního prostředí a v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat i zdraví rostlin. Tento režim podporoval zachování plodin s nízkou ekologickou stopou, které se spoléhají především na extenzivní systémy produkce, které jsou relativně neškodné pro životní prostředí. Při pěstování oliv je velmi omezené používání pesticidů. Včelařství pomohlo chránit citlivou flóru na ostrovech. K ochraně krajiny a přírodního prostředí přispěly i další plodiny, jako je například řečík lentišek, vinná réva nebo ječmen. Udržitelné zemědělské postupy by se však měly dále rozvíjet, mimo jiné pomocí kvality produktů (ekologická produkce nebo jiná označení a certifikace), technologické výhody, požadavků v oblasti životního prostředí atd. Doporučena by mohla být diferenciace produktů prostřednictvím necenové konkurenceschopnosti (olivový olej, víno s chráněným označením původu (CHOP) atd.). V posledních letech totiž roste počet produktů menších ostrovů v Egejském moři, které získaly status CHOP a chráněného zeměpisného označení (CHZO). Některé nedostatky však přetrvávají i nadále. Například většina olivového oleje je sice vyprodukována v souladu s ekologickými normami, avšak vzhledem k obtížím při získávání ekologické akreditace na ostrovech není tento olej uváděn na trh jako ekologický. Pokud jde o příspěvek k vyváženému územnímu rozvoji, podporuje program pro menší ostrovy v Egejském moři zejména výrobní činnosti nacházející se v odlehlejších oblastech, které mají zásadní význam pro zamezení úbytku obyvatelstva a závislosti na cestovním ruchu. Podpora menších ostrovů v Egejském moři přispěla k rozvoji venkovských oblastí zachováním obdělávaných ploch a hospodářství, a tím i zaměstnanosti. Pomohla rovněž provádět zvláštní sociálně strukturální politiky v oblasti hospodaření s půdou a prostřednictvím podmíněnosti nepřímo podporovala zemědělské postupy šetrné k životnímu prostředí. Mezi programem pro menší ostrovy v Egejském moři a programy rozvoje venkova (druhý pilíř SZP) panovala v posuzovaném období pevná soudržnost. To je zásadní pro dosažení cílů SZP vzhledem k silné vzájemné závislosti mezi těmito dvěma typy podpory. Existuje součinnost mezi režimem zvláštní podpory, programy rozvoje venkova a vnitrostátní podporou v takových iniciativách, jako je školení, zahájení činnosti mladých zemědělců, investice podporované z programů rozvoje venkova a produkce podporovaná režimem zvláštní podpory. Programy rozvoje venkova podporují udržitelné zemědělské postupy nad rámec podmíněnosti, včetně produkce podporované v rámci režimu zvláštní podpory. V rámci programů rozvoje venkova jsou rovněž podporovány investice do zemědělského průmyslu, jakož i školení osob zaměstnaných v zemědělsko-potravinářském odvětví. Režim zvláštní podpory podporuje zpracování produktů od těchto zemědělců a zemědělského průmyslu a jejich uvádění na trh. Soudržnost s vnitrostátní podporou a jinými opatřeními SZP (pro víno, ovoce a zeleninu) je rovněž silná. Jelikož režim zvláštní podpory nebude i nadále spadat do oblasti působnosti strategického plánu SZP pro Řecko na období 2023–2027, je třeba zajistit celkovou soudržnost mezi tímto programem a novými opatřeními v rámci strategického plánu SZP. 8.5.Význam režimu zvláštní podpory a přidaná hodnota EU Program pro menší ostrovy v Egejském moři zahrnuje opatření a akce, které umožňují uspokojivě řešit nejzávažnější problémy, s nimiž se odvětví zemědělství menších ostrovů v Egejském moři potýká – zejména hospodářské výzvy. Podpora příjmů producentů jim umožňuje pokračovat v činnosti a zmírnit veškeré vysoké náklady nebo potenciální ztráty, které by jim jinak mohly vzniknout. Bez pomoci poskytované v rámci režimu zvláštní podpory by cenová konkurence s pevninskou částí Evropy společně se značnými náklady na dopravu a omezenou velikostí provozovatelů pravděpodobně představovala pro místní hodnotový řetězec nepřekonatelný problém. Program navíc pomáhá producentům odolávat v určitých oblastech tlaku urbanizace a odvětví cestovního ruchu. Vyplacená podpora rovněž částečně kompenzuje obtíže s přístupem na trhy, podporuje rozvoj nových odbytišť a vybízí producenty, aby udržovali svou zemědělskou půdu. To platí i v odlehlejších oblastech, kde zabraňuje opouštění půdy a tím i její erozi. Pokud jde o specifické cíle nové SZP, program se zabývá především třemi hospodářskými cíli zaměřenými na podporu odolného zemědělského odvětví, přičemž aspekt udržitelnosti je i nadále zajišťován prostřednictvím pravidel podmíněnosti. Jeví se sice, že legislativní rámec je v souladu s novými cíli SZP, avšak v nadcházejících letech by bylo třeba posoudit význam účinného provádění programu. Na úrovni politik je přidaná hodnota EU hodnocená převážně kladně, protože režim uznává skutečnost, že řada závažných překážek, kterým menší ostrovy v Egejském moři čelí, vyžaduje zvláštní opatření. Tento režim, řízený souběžně s programy POSEI, by mohl využívat zkušeností nejvzdálenějších regionů v oblasti utváření a provádění jejich programů. Režim zvláštní podpory se také ukázal jako přínosný z hlediska provádění požadavků kvality a ochrany životního prostředí. Kladné výsledky měl rovněž na úrovni utváření a provádění programů, pokud jde o flexibilitu ponechanou Řecku při definování jeho programu na základě specifických potřeb. Kromě toho více napomohl i kultuře řízení zaměřeného na výsledky. 8.6.Správa a řízení programu pro menší ostrovy v Egejském moři Přestože bylo v posledních letech dosaženo určitého pokroku, stále existuje prostor pro zlepšení strategie, která by měla být v programech podrobnější, včetně dalšího vypracování specifických ukazatelů, které bude nutno vykazovat ve výročních zprávách o provádění. Také příspěvek režimu k plnění celkových cílů SZP by měl být v programu jednoznačnější a měl by být provázán se specifickými kvantifikovanými cíli. Strategie navržená v programu byla do určité míry upravena. Nedostatky uvedené ve zprávě Evropské komise o provádění od roku 2016 však zůstávají v platnosti i nadále. Výroční zprávy o provádění se zejména v posledních letech zlepšily a využívají nový vzor, který byl v roce 2018 objasněn a zjednodušen. Je však zapotřebí dalšího zlepšení, zejména pokud jde o plnění specifických cílů programu a jeho výkon ve vztahu k cílům. 9.Návrhy zlepšení