ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění aplikací dálkového průzkumu a o využívání finančních zdrojů poskytnutých pro tyto účely podle nařízení Rady (ES) č. 78/2008(druhá průběžná zpráva) /* KOM/2011/0639 v konečném znění */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění aplikací dálkového průzkumu a o využívání finančních zdrojů poskytnutých pro tyto účely podle nařízení Rady (ES) č. 78/2008 (druhá průběžná zpráva) ÚVOD Pro kvalitu odhadů úrody a zemědělské produkce jsou nezbytné podrobné informace o využívání zemědělské půdy a stavu plodin. Takové informace jsou obzvláště užitečné pro monitorování trhu a řízení souvisejících tržních opatření v rámci jednotné společné organizace trhu. Evropská unie v této souvislosti vyvinula značné úsilí, aby vytvořila a vylepšila inovativní technologie a modely, které se konkrétně týkají aplikací dálkového průzkumu. Z nasbíraných zkušeností vyplývá, že dálkový průzkum poskytuje vysoce kvalitní nezávislé informace, které nelze získat z klasických systémů zemědělské statistiky a prognostiky. Nařízení Rady (ES) č. 78/2008[1] poskytuje právní rámec pro tyto činnosti dálkového průzkumu na období 2008–2013. Aplikace dálkového průzkumu podporované tímto rámcem poskytují užitečné informace Evropské komisi, zainteresovaným členským státům, výzkumným ústavům a dalším uživatelům prostřednictvím šíření různých produktů. Systém je od svého vytvoření neustále zdokonalován. Kromě hlavního cíle, jímž je poskytování odhadů výnosů zemědělských plodin a předpovídání úrody, systém rovněž umožňuje nahlédnout do jiných oblastí týkajících se zemědělství EU, jako je změna klimatu. Článek 4 nařízení (ES) č. 78/2008 stanoví, že Komise předloží do 31. července 2013 konečnou zprávu o uskutečňování opatření dálkového průzkumu a o využívání finančních zdrojů poskytnutých v rámci tohoto nařízení. Tato druhá průběžná zpráva je vypracována s ohledem na pokračování těchto opatření v rámci SZP po 31. prosinci 2013. Zpráva rozpracovává možný scénář pro pokračování stávajícího systému Mars pro odhad výnosu zemědělských plodin pro EU a jeho rozšíření ve světě s cílem dále zlepšit odhady výnosů pro EU a přispět k mezinárodním iniciativám zahájeným ministry zemědělství skupiny G20. SYSTÉM MARS PRO ODHAD VÝNOSU ZEMĚDĚLSKÝCH PLODIN Systém Mars pro odhad výnosu zemědělských plodin (MCYFS) byl spuštěn v roce 1988 jako desetiletý pilotní projekt pro poskytování odhadů výnosů zemědělských plodin a předpovídání úrody. Činnost, která se tehdy nazývala monitorování zemědělství prostřednictvím dálkového průzkumu (a jejíž zkratka byla MARS), se soustředila na posuzování výnosů zemědělských plodin a objemů produkce různých zemědělských plodin v rámci EU na základě meteorologické analýzy, agrometeorologických ukazatelů simulovaného růstu plodin, satelitních údajů s nízkým rozlišením a statistické analýzy. Od roku 1999 se tato činnost prováděla v období 1999–2003 na právním základě rozhodnutí 1445/2000/ES[2] a pokračovala v letech 2004–2007 podle rozhodnutí 2066/2003/ES[3]. Od roku 2008 do roku 2013 se tato činnost provádí podle nařízení Rady (ES) č. 78/2008. Systém MCYFS je provozován v rámci činnosti AGRI4CAST v Institutu pro životní prostředí a udržitelný rozvoj (IES) Společného výzkumného střediska (JRC). Systém MCYFS je komplexní, integrovaný analytický nástroj, který se zaměřuje na plnění cílů stanovených v nařízení, konkrétně monitorování stavu zemědělských plodin, výnosů a zemědělské produkce. Systém se skládá z několika nezávislých modulů, které jsou integrovány a monitorují chování zemědělských plodin a stanovují odhady jejich výnosů. Z technického hlediska systém MCYFS zahrnuje: 1) správu meteorologické databáze (viz čl. 1 odst. 2 písm. a) nařízení); 2) používání agrometeorologických modelů (viz čl. 1 odst. 2 písm. d)); 3) zpracování satelitních údajů s nízkým rozlišením (viz čl. 1 odst. 2 písm. a)); 4) statistické analýzy a odhady výnosů hlavních zemědělských plodin na úrovni jednotlivých členských států v celé EU (viz čl. 1 odst. 2 písm. b)) a také vizualizační nástroje. Systém MCYFS je provozován na území zahrnujícím celý evropský kontinent, země Maghrebu a Turecko. Zemědělské plodiny, na které se uplatňují simulační modely, jsou pšenice obecná, pšenice tvrdá, ječmen ozimý a jarní, kukuřice na zrno, řepka, slunečnice, brambory, cukrová řepa, pastviny, rýže a další obiloviny. Podrobnější informace o systému a jeho výstupech lze nalézt v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise. 1) Meteorologická databáze U metereologických údajů, které se shromažďují z metereologických stanic v celé Evropě, se nejprve zkontroluje jejich kvalita, poté jsou tyto údaje dále zpracovány a nakonec analyzovány. Metereologické databáze jako takové lze použít k vydávání varování před riziky (např. zjištění mimořádných povětrnostních podmínek během daného měsíce). Kromě toho jsou údaje pro předpověď počasí z Evropského střediska pro střednědobé předpovědi počasí analyzovány za účelem přípravy výhledů počasí ovlivňujícího zemědělskou půdu. 2) Agrometeorologické modely používané pro simulaci růstu zemědělských plodin Agrometeorologické modely slouží k přeměně meteorologických údajů na odhady produkce rostlinné biomasy. Používanými nástroji jsou systém monitorování růstu zemědělských plodin („ Crop Growth Monitoring System “, což je model WOFOST – „ World Food Study model “ (světový model pro studium potravin) – přizpůsobený evropskému měřítku), model Lingra používaný pro pastviny a model WARM používaný pro rýži („ Water Accounting Rice Model “, model pro odhad výnosů rýže). K vytváření simulací se používají další informace, např. půdní parametry, termíny výsevu a sklizně nebo způsoby a parametry pěstování. Na této úrovni se sestavuje mnoho ukazatelů/prognostických informací týkajících se konkrétních plodin (např. možná biomasa), které se přenášejí do statistické analýzy, aby se mohly stanovit kvantitativní odhady výnosu. Tyto prvky rovněž přispívají k posouzení stavu plodin (čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení). Výstupem jsou mapy označující extrémní teploty v dané fázi pěstování, simulace produkce biomasy a zrn, odhady aktuální zásoby půdní vlhkosti, vývojové stadium plodiny v daném měsíci a odchylka jakéhokoli agrometeorologického indikátoru od dlouhodobého průměru v dané dekádě nebo časovém úseku vegetačního období. 3) Satelitní údaje s nízkým rozlišením Aplikace dálkového průzkumu dodávají do systému informace na všech úrovních a podílejí se na zlepšování modelů zemědělské prognostiky a na tvorbě regionálních modelů. Vedle údajů poskytovaných meteorologickými stanicemi se používají i údaje z meteorologických družic (např. záření měřené družicemi s rozlišením 5 km). Informace pocházející z dálkového průzkumu se zpracovávají a s jejich pomocí se stanovují „měřené“ vegetační ukazatele, které lze porovnávat s agrometeorologickými ukazateli a které lze použít pro statistickou analýzu. Používají se družicové senzory s nízkým až středním rozlišením: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (rozlišení okolo 1 km) a MODIS (rozlišení okolo 300–500 m)[4]. 4) Statistická analýza Ukazatele získané z meteorologické databáze, agrometeorologické databáze a databáze dálkového průzkumu se porovnávají s časovou řadou výnosů a analyzují se statistickými metodami (např. regresí nebo analýzou scénářů). Konečnými výsledky jsou kvantitativní odhady výnosů, které se spolu s analýzou výše uvedených výstupů zveřejňují ve věstnících MARS. Údaje v systému pokrývají dlouhý časový úsek počínaje rokem 1975. 5) Vizualizační nástroje a šíření výstupů Uživatelé mohou prozkoumávat databáze (meteorologické údaje, agrometeorologické údaje, údaje z dálkového průzkumu) pomocí informačních nástrojů. V rámci činnosti AGRI4CAST je provozován internetový portál, kde lze zobrazit a stahovat údaje z dálkového průzkumu, a portál, kde si lze prohlížet a stahovat meteorologické a agrometeorologické údaje ve formě elektronických map. Je rovněž možné stáhnout analýzy stavu plodin a odhadů výnosu. Všechny výše jmenované prvky se používají pro přípravu věstníků a specifických studií souvisejících s klimatickými podmínkami (viz čl. 1 odst.2 písm. c)). Poskytují analýzy stavu plodin v různých oblastech EU, povětrnostní mapy, jakož i ukazatele týkající se plodin a odhady výnosů. Věstník MARS je vydáván pravidelně v průběhu hlavního vegetačního období v tištěné podobě a na internetu. PROVÁDěNÍ Celkové provádění Za účelem pokračování činností od roku 2008 do roku 2013 podle nařízení Rady (ES) č. 78/2008 byl zahájen nový projekt pod názvem MARSOP3. Zaměřuje se na poskytování operativních produktů v téměř reálném čase Společnému výzkumnému středisku k monitorování zemědělské produkce a úrody v Evropě. V srpnu 2007 bylo v dodatku k Úřednímu věstníku Evropské unie vyhlášeno nabídkové řízení (Operativní aktivity pro činnosti MARS (MARSOP3) 2008–2013, oznámení o zakázce č. 2007/S 154-191094). Po vyhodnocení nabídek pro část I (meteorologické údaje) a část II (získávání a zpracovávání satelitních údajů) a po získání příznivého stanoviska poradní skupiny pro veřejné zakázky byla uzavřena smlouva s konsorciem vedeným ústavem Alterra BV. Na základě operativních produktů poskytovaných v rámci této smlouvy provádí Společné výzkumné středisko analýzu stavu plodin a připravuje odhady výnosů a produkce. Tyto informace jsou zpřístupněny Evropské komisi, členským státům a občanům EU. Provádění s ohledem na článek 1 nařízení Rady (ES) č. 78/2008 V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 78/2008 jsou stanoveny cíle pro provádění opatření dálkového průzkumu (čl. 1 odst. 1) a uvedeny podrobnosti ohledně opatření, která je nutno provést (čl. 1 odst. 2). Pro lepší přehlednost odpovídá popis provádění opatření struktuře článku 1. Cíle prováděných opatření (čl. 1 odst. 1) Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. a): řízení zemědělských trhů Činnost poskytuje nezávislé, včasné, vědecké a vysledovatelné odhady výnosů plodin pro vybrané plodiny na orné půdě ve všech členských státech a zemích sousedících s EU. Tyto informace používají útvary Komise za těmito hlavními účely: 1) aktualizace bilancí zásob plodin; 2) posouzení klimatických podmínek a možných dopadů mimořádných povětrnostních jevů v členských státech nebo v regionech (např. vliv pozdního mrazu); 3) monitorování stavu plodin ve třetích zemích. Odhady výnosů v rámci činnosti AGRI4CAST se rovněž poskytují Eurostatu do jeho systému včasného odhadu („ Early Estimate System “). Útvary Komise považují nezávislost a spolehlivost výstupů připravených v rámci činnosti AGRI4CAST za důležitý kladný rys. Statistická analýza provedená pomocí ukazatelů růstu plodin je transparentní, lze vysledovat její původ a uchovává se pro všechny simulace plodin a roky. Pro každý model je k dispozici soubor statistických ukazatelů (např. střední kvadratická odchylka pro různé intervaly spolehlivosti, standardní odchylka). V konečné fázi stanovení odhadu se provede analýza chyb, kdy se porovnají odhady výnosů plodin se skutečnými zjištěnými výnosy, aby se vyčíslila chyba odhadu výnosu a aby se zhodnotila úspěšnost odhadu. Pro informaci lze uvést, že celková chyba měřená jako střední absolutní procentuální chyba odhadu na konci kampaně pro EU-27 ve všech měsících pro všechny obiloviny dohromady byla v roce 2007 1,6 %, v roce 2008 –3,3 %, v roce 2009 –1,2 % a v roce 2010 činila 1,2 %, přičemž záporné hodnoty znamenají podceněný odhad a kladné hodnoty přeceněný odhad vykazovaných výnosů zemědělských plodin (vykazované výnosy za rok 2009 a 2010 jsou stále ještě předběžné). Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. b): monitorování stavu plodin a odhady Vedle odhadů výnosů je v průběhu vegetačního období pečlivě monitorován i stav plodin. Analyzují se meteorologické údaje a údaje z dálkového průzkumu a dávají se do souvislosti s odpovídajícími údaji o plodinách na základě výsledků biofyzického modelování (např. vliv vlny horka, období sucha nebo šoku z chladu v určitých vývojových stadiích plodin). Dále se k posuzování stavu plodin přímo používají výstupy modelu růstu plodin (např. simulovaný index listové plochy nebo simulovaná biomasa). Toto monitorování pokrývá celou EU a týká se všech zahrnutých plodin. Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. c): podpora přístupu k odhadům Otevřený přístup k různým výstupům zaručují internetové stránky spravované Společným výzkumným střediskem a konsorciem MARSOP3. Internetová stránka MARSOP nabízí velké množství informací (výsledky uplatňovaných opatření dálkového průzkumu, výstupy modelu růstu plodin, odkazy na věstníky). Satelitní údaje a snímky jsou uspořádány na obrazovém serveru, kde si lze data prohlížet nebo stahovat. Lze rovněž požádat o stažení meteorologických údajů z internetové stránky MARSOP. Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. d): zajištění technologického monitorování agrometeorologického systému Společné výzkumné středisko provádí neustálý technický dohled, jenž zajišťuje kontinuitu systému a zaručuje řádnou odbornost používaných metod. Mezi tyto metody patří interpolace meteorologických údajů na rastr, derivace opatření dálkového průzkumu za účelem popisu průběhu růstu plodin či statistická analýza provedená za účelem stanovení odhadů výnosu plodin. Opatření, která je třeba provést (čl. 1 odst. 2) Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. a): shromažďování a nákup meteorologických údajů a satelitně získaných údajů Na shromažďování a nákupu meteorologických údajů se podílí více než 3 500 stanic poskytujících údaje o parametrech počasí, které se každodenně ukládají do systému MCYFS. Tato služba funguje nepřetržitě. Vedle toho se rovněž získávají, ukládají, dále zpracovávají a analyzují volně dostupné údaje z dálkového průzkumu družicemi s nízkým a středním rozlišením (pixelové rozlišení 1 km až 300 m) určenými k monitorování vegetace. Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. b): infrastruktura prostorových údajů a internetové stránky Infrastrukturu prostorových údajů tvoří technologie, normy, lidské zdroje a související činnosti nezbytné k získávání, zpracovávání, rozdělování, používání, správě a ukládání prostorových údajů. Tato infrastruktura byla zřízena systémem MCYFS s pomocí týmů ve Společném výzkumném středisku a v rámci smlouvy MARSOP3. Zahrnuje soubory prostorových údajů pro celou Evropu v různých měřítkách. Údaje se zpracovávají pro potřeby monitorování stavu plodin a stanovování odhadů produkce plodin. Výstupy a informace pocházející z různých zdrojů (např. z dálkového průzkumu) jsou k dispozici na různých internetových stránkách a portálech. Infrastruktura je v souladu s rámcem stanoveným směrnicí o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE)[5]: prostorová data jsou lokalizována podle projekce INSPIRE, popis pomocí metadat se řídí zásadami INSPIRE a bude dále harmonizován. Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. c): specifické studie související s klimatickými podmínkami Systém umožňuje přípravu specifických studií souvisejících s klimatickými podmínkami díky velkému množství dostupných informací týkajících se všech relevantních aspektů. Od vstupu nařízení Rady (ES) č. 78/2008 v platnost byly vypracovány tyto specifické studie: - analýza dopadu jarního a letního sucha a nadměrných dešťových srážek v srpnu 2008 na produkci ozimých obilnin v Lotyšsku; - analýza dopadu mimořádných povětrnostních podmínek na zemědělství během několika dnů v červenci a srpnu 2008 ve Slovinsku; - dostupnost vody pro pěstování rýže ve Španělsku v roce 2008 (analýza kumulovaných srážek); - analýza dopadu zimních mrazů v roce 2009 na ozimé obilniny v Evropě. - analýza povětrnostních podmínek během jara a léta 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Belgii; - analýza povětrnostních podmínek během podzimu a zimy na přelomu let 2009 a 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci ve Španělsku; - analýza povětrnostních podmínek během jara a léta 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Maďarsku; - analýza povětrnostních podmínek během podzimu a zimy na přelomu let 2009 a 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Itálii; - analýza povětrnostních podmínek během zimy a jara 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Litvě; - analýza průběhu srážek v roce 2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Rumunsku; - analýza povětrnostních podmínek během zemědělského roku 2009/2010 a jejich možný dopad na zemědělskou produkci v Lucembursku. Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. d): aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů Vedle operativního provozu systému jsou modely a související databáze průběžně aktualizovány. Databáze v současnosti obsahuje tři terabyty informací. Od vstupu nařízení Rady v platnost došlo k důležitým zlepšením: byla zhuštěna síť meteorologických stanic, aby se zajistil lepší monitorovací systém; rozlišení původní mřížky 50 km x 50 km pro prostorovou analýzu se zvětšilo na 25 km x 25 km; byly provedeny nové kalibrace plodin a byla zveřejněna nová databáze a verze softwaru. VÝSLEDKY A VÝSTUPY Evropská komise, členské státy a další zúčastněné strany obdržely různé výsledky; zprávy a věstníky na jedné straně a informační služby a údaje na straně druhé. Všechny produkty jsou dostupné elektronicky (článek 2 nařízení) a částečně i v tištěné podobě. Zprávy a věstníky Věstník pro Evropu týkající se monitorování zemědělských plodin poskytuje v téměř reálném čase a v operativním kontextu informace a analýzy v oblasti monitorování růstu plodin a odhadování výnosů. Pokrývá země EU a sousedící regiony (Maghreb, oblast Černého moře). Zahrnuté plodiny jsou pšenice obecná, pšenice tvrdá, ječmen ozimý, ječmen jarní, kukuřice na zrno, řepka, slunečnice, cukrová řepa a brambory. Úplná analýza se zveřejňuje na internetu šestkrát do roka a dvakrát až třikrát ročně je doplněna aktualizovanými odhady výnosů. Pro pastviny a rýži v EU se připravují speciální věstníky. Mezi jednotlivými věstníky s úplnými analýzami se (desetkrát až dvanáctkrát ročně) vyhotovují aktualizace a provádějí přezkumy agrometeorologických podmínek. Všechny tyto publikace jsou k dispozici na internetu nebo na vyžádání v tištěné podobě. Informační služby a údaje Na webovém prohlížeči a internetových stránkách MARSOP je k dispozici velké množství různých informací o zemědělské produkci v současném vegetačním období v Evropě a o dalších důležitých zemědělských oblastech ve světě. Dostupné produkty zahrnují grafy a mapy ukazatelů počasí založené na pozorování a numerických modelech počasí, grafy a mapy ukazatelů růstu plodin založené na agrometeorologických modelech a grafy a mapy vegetačních indexů a kumulované sušiny založené na snímcích dálkového průzkumu. VYUŽÍVÁNÍ ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ Tabulka č. 1: Využívání finančních zdrojů podle nařízení Rady (ES) č. 78/2008 v letech 2008, 2009, 2010 a 2011 (prostředky na platby v EUR) * = potvrzené pro platby, ** = zaplacené do okamžiku vydání zprávy) |2008 | |2009 | |2010 | |2011 (předběžné) | | | |Částka |Stručný popis |Částka |Stručný popis |Částka |Stručný popis |Částka |Stručný popis | |Část 1 / fáze 1 | | | 1 016 084 |průběžná a konečná platba | | | | | |Část 1 / fáze 2 | | | 283 185 |průběžná platba | 424 777 | Konečná platba | | | |Část 1 / fáze 3 | | | | | 288 707 | Průběžná platba | 433 061 | Konečná platba | |Část 1 / první prodloužení fáze 3 | | | | | | | 302 544* | Průběžná platba | |Dodatečné meteorologické stanice pro ČÁST 1 | | | 67 800 |stanice v téměř reálném čase (více než 250) | 0 | Stanice pracující téměř v reálném čase a archivační stanice | 21 600** | Archivační stanice | |Část 2 / fáze 1 | | | 387 720 |Průběžná a konečná platba | | | | | |Část 2 / fáze 2 | | | 137 989 |Průběžná platba | 206 984 | Konečná platba | | | |Část 2 / fáze 3 | | | | | 135 143 | Průběžná platba | 202 715 | Konečná platba | |Část 2 / první prodloužení fáze 3 | | | | | | | 141 620* | Průběžná platba | |Databáze MARS a podpora v oblasti informačních technologií (IT) | 97 298 |Správa a vývoj databáze MARS a informačních systémů | 477 562 |Správa a vývoj databáze MARS a informačních systémů | 359 239 |Správa a vývoj databáze MARS a informačních systémů | 333 196* | Správa a vývoj databáze MARS a informačních systémů | | CELKEM | 97 298 | |2 370 340 | |1 414 851 | |1 443 608* | | | Část 1 zahrnuje získávání meteorologických údajů a údajů pro předpověď počasí (včetně zhuštění sítě meteorologických stanic). Patří do ní operativní provoz a správa modelů růstu plodin používaných v rámci systému MCYFS. Výsledky ve formě aktualizací databáze a map se dodávají do databáze ve Společném výzkumném středisku každý den nebo každých deset dní. Pro využití výsledků se používají a vyvíjejí vhodné nástroje. Do této části rovněž patří údržba a vylepšování internetových stránek MARSOP spolu s celkovou koordinací a správou. Část 2 se týká zpracovávání údajů z dálkového průzkumu. Prováděné činnosti zahrnují všechny kroky potřebné ke zvyšování kvality údajů od získání nezpracovaného snímku až po poskytnutí výsledků sestavených v průběhu deseti dní (přijmutí dat, kalibrace atd.). Databáze Mars a podpora IT : Systém MCYFS vyžaduje poskytování služeb informačních technologií, které zajistí včasné vydávání věstníků. Vykonávané činnosti zahrnují správu a údržbu databáze se všemi údaji z dálkového průzkumu, meteorologickými údaji a agrometeorologickými ukazateli. Do této části patří vývoj a správa nástrojů analýzy a internetových stránek. ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY A VÝHLED DO BUDOUCNA Systém MARS poskytoval efektivní a včasné informace a objektivní údaje pro rozhodovací proces týkající se provádění společné zemědělské politiky (SZP). Vedle hlavního cíle, jímž je stanovování odhadů výnosů sklizně a produkce, systém rovněž umožňuje nahlédnout do jiných oblastí důležitých pro zemědělství EU, jako je problematika změny klimatu. Kromě toho agrometereologický systém MARS a aplikace dálkového průzkumu poskytovaly na základě šíření produktů užitečné informace nejen Evropské komisi, ale také zúčastněným členským státům, výzkumným ústavům a jiným uživatelům. Možné pokračování systému MARS pro odhad výnosu zemědělských plodin by mohlo zahrnovat nové činnosti odpovídající potřebám SZP, která se vyvíjí a přizpůsobuje měnícímu se globálnímu ekonomickému prostředí. V této souvislosti jsou základním předpokladem pro zajištění správného a efektivního rozhodování v EU nezávislé a spolehlivé informace na světové úrovni. Nové činnosti by zahrnovaly: 1) systém MCYFS rozšířený na jiné hlavní světové produkční oblasti a na další důležité zemědělské plodiny; 2) modelovací nástroj rozšířený na zemědělské plodiny pěstované v EU, které v současné době nejsou zahrnuty (např. žito, oves, tritikale); 3) úplnější modelování systémů pastvin umožňující poskytování kvantitativních odhadů produkce biomasy. Pokud jde o bod 1, GŘ AGRI zahájilo v roce 2011 prostřednictvím správního ujednání s JRC projekt nazvaný GLOBCAST (Celosvětové monitorování a předpovídání úrody), který bude ukončen v roce 2013. Cílem projektu GLOBCAST je posouzení možnosti rozšíření systému MCYFS do dalších částí světa (Ruska a zemí SNS, Argentiny, Brazílie, Číny, Indie, Austrálie, Kanady a USA) a na další zájmové plodiny, jako je sója a cukrová třtina. V prvním roce JRC znovu vyhodnotí stávající údaje a upraví software a modelovací nástroje tak, aby v letech 2012 a 2013 bylo možné organizovat a zavádět předoperační systém. Podle hodnocení projektu GLOBCAST by mohly být výsledné činnosti následně zahrnuty do programu MARS pro odhad výnosu zemědělských plodin. Cílem projektu GLOBCAST je zajistit výrazný podíl EU na poslední iniciativě skupiny G-20 týkající se zabezpečení potravin a cenových výkyvů, zejména pokud jde o informační systém pro trh se zemědělskými produkty (AMIS) zahrnutý do „akčního plánu týkajícího se kolísání cen potravin a zemědělství“[6] přijatého ministry zemědělství skupiny G-20. Rozšířený systém MARS pro odhad výnosu zemědělských plodin se bude na systému AMIS podílet prostřednictvím Skupiny pro dálkový průzkum Země (GEO), jejímž cílem je posílení kapacity pro vytváření a šíření včasných a přesných odhadů sklizně zemědělských plodin na vnitrostátní, regionální a celosvětové úrovni. Evropská komise se bude na těchto iniciativách podílet poskytováním údajů a informací o trzích, zásobách a produkci. Výsledky stávajícího systému MCYFS zavedeného na základě nařízení Rady (ES) č. 78/2008 a výsledky projektu GLOBCAST jsou již dnes přínosem systému AMIS a mohly by být i nadále. Existují úzké vazby mezi činnostmi systému MARS pro odhad výnosu zemědělských plodin a programu Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES). Možnosti pro lepší využití synergie mezi činnostmi programu GMES a systému MARS pro odhad výnosu zemědělských plodin jsou předmětem diskusí, zejména pokud jde o získávání a předběžné zpracování satelitních údajů, kde by mohly být využity údaje a informace z programu GMES. [1] Nařízení Rady (ES) č. 78/2008 ze dne 21. ledna 2008 o opatřeních, která má Komise přijmout pro období 2008–2013 prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu zavedených v rámci společné zemědělské politiky, Úř. věst. L 25, 30.1.2008, str. 1. [2] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1445/2000/ES ze dne 22. května 2000 o používání metod leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 1999 až 2003, Úř. věst. L 163, 4.1.2000, s. 1. [3] Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 2066/2003/ES ze dne 10. listopadu 2003 o pokračujícím používání leteckého mapování a dálkového průzkumu země v zemědělské statistice v letech 2004 až 2007 a o změně rozhodnutí 1445/2000/ES, Úř. věst. L 309, 26.11.2003, s. 9. [4] Zkratka SPOT vyjadřuje „ Satellite Pour l'Observation de la Terre “ (družice na pozorování Země), NOAA znamená „ National Oceanic and Atmospheric Administration “ (Národní úřad pro oceán a atmosféru ), AVHRR „ Advanced very high Resolution Radiometer “ (pokročilý radiometr s velmi vysokým rozlišením) a MODIS „ Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer “ (zobrazovací spektroradiometr se středním rozlišením). [5] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE), Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf