EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.6.2018 COM(2018) 457 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU



Výroční zpráva za rok 2017 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU



Obsah PŘEDMLUVA 2 sHRNUTÍ 3 ÚVOD 10 ODDÍL 1 Výkonnost a výsledky 12 Plnění rozpočtu EU 13 Rozpočet EU na rok 2017 14 Shrnutí pokroku v horizontálních otázkách 15 1.1. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) 17 1.2. Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B) 27 1.3. Udržitelný růst: Přírodní zdroje (rozpočtový okruh 2) 34 1.4. Bezpečnost a občanství (rozpočtový okruh 3) 44 1.5. Globální Evropa (rozpočtový okruh 4) 59 1.6. Zvláštní nástroje 70 ODDÍL 2 Vnitřní kontrola a finanční řízení 71 2.1. Posouzení rámce vnitřní kontroly 74 2.2. Záruky a výhrady ze strany vedení 86 2.3. Ochrana rozpočtu EU: finanční opravy a inkasa 91

2.4. Záruka věrohodnosti na základě činnosti Útvaru interního auditu 94 2.5. Shrnutí závěrů týkajících se práce výboru pro pokrok v oblasti auditu 96 2.6. Opatření v návaznosti na doporučení vyplývající z udělení absolutoria a externího auditu 98 2.7. Závěry týkající se výsledků vnitřní kontroly a finančního řízení 99 2.8. Organizační řízení 100 PŘÍLOHY 103 POZNÁMKY 162

Předmluva Zatímco rok 2016 byl pro evropský projekt rokem pochybností, zejména v souvislosti s rozhodnutím Spojeného království opustit Unii, rok 2017 byl rokem obnovené naděje a perspektivy. 60. výročí Římské smlouvy poskytlo kontext pro období hluboké reflexe o budoucnosti Evropy a příležitost znovu potvrdit náš závazek k hodnotám Unie a vymezit priority pro Unii 27 zemí. Evropská unie se dokázala zaměřit na udržitelnost hospodářské obnovy. Tempo růstu v EU a v eurozóně předčilo v roce 2017 očekávání a dosahuje 2,4 %, což je nejvíce za posledních 10 let. Musela také řešit řadu výzev, od konkurenceschopnosti, migrace, bezpečnosti až po solidaritu a řešení některých přírodních katastrof. Rozpočet EU pro Unii představuje jedinečný prostředek, který pomáhá přeměnit ambice na hmatatelné výsledky v praxi. Doplňuje vnitrostátní rozpočty tím, že přináší evropskou přidanou hodnotu v oblastech, v nichž je koordinovaná reakce nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem, jak splnit naše priority. Ve Výroční zprávě za rok 2017 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU popisujeme mnoho způsobů, kterými v roce 2017 rozpočet EU přispěl k dosažení našich společných cílů. Rok 2017 byl čtvrtým rokem provádění stávajícího víceletého finančního rámce a všechny finanční programy jsou nyní plně funkční. Současně byl kvůli mnoha neočekávaným výzvám znovu potvrzen význam flexibilního přístupu k plnění rozpočtu. Prioritou zůstávalo navýšení investic. Evropský fond pro strategické investice, který je součástí investičního plánu pro Evropu, již vynaložil více než 287 miliard EUR na nové investice a pomohl vytvořit více než 300 000 pracovních míst. V prosinci Evropský parlament a Rada rozhodly o navýšení a rozšíření fondu na posílení investic až do výše 500 miliard EUR do roku 2020. Důležitou roli hrála rovněž solidarita a podpora, např. po zemětřeseních v letech 2016 a 2017 v italských regionech Abruzzo, Lazio, Marche a Umbria bylo v rámci Fondu solidarity EU uvolněno 1,2 miliardy EUR, což je nejvyšší částka, která se kdy v jediné platbě uvolnila. Rozpočet EU rovněž zůstával základem podpory komplexní evropské reakce na migrační krizi a správu vnějších hranic Evropy. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž s rozšířeným mandátem, která je financována z rozpočtu EU, významně posílila svou přítomnost na vnějších hranicích EU s cílem podpořit členské státy při jejich činnostech správy hranic a společného provádění integrované správy hranic na úrovni EU. Rozpočet EU také umožnil, aby Unie hrála významnou roli za hranicemi Evropy během období turbulence v sousedství Evropy a v rámci globálních výzev, jako je změna klimatu. Pro Junckerovu komisi je optimální výkonnost rozpočtu Unie prioritou od prvního dne. Jednoznačně podporujeme rostoucí důraz, který Evropský parlament, členské státy a Evropský účetní dvůr kladou nejen na to, jak jsou programy řízeny, ale i na to, zda dosahují výsledků v oblastech, na kterých evropským občanům skutečně záleží. Výroční zpráva o řízení a výkonnosti odráží dvojí zaměření Evropské komise na výkonnost rozpočtu EU a rovněž řádné finanční řízení. Tato zpráva je součástí integrovaného balíčku účetního výkaznictví Komise a je podstatnou součástí našeho vysoce rozvinutého systému finanční odpovědnosti. Prostřednictvím této zprávy přebíráme celkovou politickou odpovědnost za správu rozpočtu EU. Tuto odpovědnost bereme velmi vážně. S ohledem na další vývoj předložila Komise nedávno své návrhy budoucího víceletého finančního rámce. Na základě komplexního výdajového přezkumu stávajících finančních programů tyto návrhy ukazují, jakým způsobem budoucí rozpočet EU přispěje k ambicióznímu programu schválenému vedoucími představiteli v Bratislavě a v Římské deklaraci. Jedná se o návrh modernějšího, zjednodušeného a flexibilnějšího rozpočtu zaměřeného na ty oblasti, ve kterých sdílení zdrojů vytváří skutečnou přidanou hodnotu pro všechny evropské občany. V jádru těchto návrhů jsou výkonnost a řádné finanční řízení.

Komise bude společně s členskými státy i nadále plnit svou úlohu při investování do růstu, tvorbě pracovních míst a řešení společných výzev s využitím potenciálu rozpočtu EU. Günther H. Oettinger Komisař pro rozpočet a lidské zdroje



Shrnutí Letošní Výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU přináší nejnovější informace o výsledcích dosažených za pomoci rozpočtu EU (oddíl 1) a způsobech řízení a ochrany rozpočtu EU (oddíl 2). Tato zpráva je součástí integrovaného balíčku účetního výkaznictví, který v souladu s osvědčenou praxí v oblasti transparentnosti a odpovědnosti poskytuje podrobné informace o příjmech, výdajích, řízení a výkonnosti rozpočtu EU. Tento balíček je také hlavním příspěvkem Komise ke každoročnímu procesu rozpočtového absolutoria. Oddíl 1 Výroční zprávy o řízení a výkonnosti zahrnuje výsledky dosažené s rozpočtem EU ve všech okruzích rozpočtu a oblastech politik. Vysvětluje, jak finanční programy EU přispěly k politickým prioritám Unie, a shrnuje nejnovější výsledky hodnocení výkonnosti programů EU v období 2014–2020. Rok 2017 byl čtvrtým rokem současného víceletého finančního rámce a třetím rokem mandátu stávající Komise. Komise navrhla rozpočet odrážející a podporující politické priority stanovené předsedou Junckerem. Jedná se zejména o co největší přispění k zaměstnanosti, růstu a investicím a zajištění koordinované evropské reakce na výzvy spojené s řízením migrace a bojem proti terorismu a organizovanému zločinu. Kromě těchto dvou jasných priorit bude Komise pokračovat v pokroku směřujícímu k jednotnému digitálnímu trhu, odolné energetické unii, včetně opatření v oblasti klimatu, sociální unii a silnější EU jako globálního hráče a v oblasti obrany, a to prostřednictvím rozpočtu EU a dalších nástrojů.





Zaměstnanost, růst a investice Evropské hospodářství se v roce 2017 nadále zotavovalo. Vytváří se pracovní místa, veřejné finance stojí na mnohem pevnějších základech a strukturální reformy kladou základy udržitelného růstu v dlouhodobém horizontu. Rizika nepříznivého vývoje, např. ve vztahu ke světovému hospodářství a nestálosti světových finančních trhů, přetrvávají. Prioritou pro rozpočet EU v roce 2017 bylo stavět na postupném oživení se zvláštním zaměřením na překonání evropské investiční mezery. V jádru těchto snah byl Evropský fond pro strategické investice, který je součástí investičního plánu pro Evropu. V polovině roku 2018 již fond uvolnil více než 287 miliard EUR v nových investicích v oblasti dopravy, digitalizace, energetiky, zdravotnictví, výzkumu a inovací v celé EU. To již pomohlo vytvořit více než 300 000 pracovních míst. Díky těmto investicím bylo zajištěno vysokorychlostní připojení k internetu pro 11 milionů domácností, obnovitelná energie pro více než 4 miliony domácností a lepší zdravotní péče pro 1 milion občanů1. Odhaduje se, že projekty financované Evropským fondem pro strategické investice přinesou do roku 20202 růst hrubého domácího produktu v Unii o 0,7 % a vytvoří 700 000 nových pracovních míst. Mezi Evropským fondem pro strategické investice a dalšími finančními nástroji podporovanými z rozpočtu EU, například nástrojem pro úvěrové záruky Programu konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), existují také významné synergie. Do konce roku 2017 poskytl program COSME financování více než 275 000 malým a středním podnikům (50 % z toho bylo nových podniků) v 25 zemích, které by jinak měly kvůli vysokému rizikovému profilu problémy získat soukromé financování. K úspěchu malých a středních podniků rovněž přispěl Evropský fond pro regionální rozvoj , který poskytl financování více než 457 000 malým a středním podnikům. Očekává se, že v malých a středních podnicích podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj (projekty vybrané do konce roku 2016) bude vytvořeno 156 000 pracovních míst.





Nástroj pro propojení Evropy podporuje cílené investice do infrastrukturních projektů v oblastech energetiky, dopravy a digitálních služeb. 86 % investic do dopravy je přiděleno přeshraničním projektům, které povedou k výraznému zlepšení evropské dopravní infrastruktury a posílení jednotného evropského trhu. Nástroj pro propojení Evropy přispěl k: – modernizaci důležitého železničního úseku na severovýchodě Polska (Białystok-Ełk) v rámci globálního projektu Rail-Baltica, – novému elektrickému vedení mezi městem Alytus (Litva) a litevskými hranicemi s Polskem, které ukončilo energetickou izolaci pobaltských států, – tomu, že 16 členských států využívá platformu hlavních služeb elektronického zdravotnictví, což usnadňuje přeshraniční bezpečnost pacientů a kontinuitu péče.



Evropský stěžejní program EU pro výzkum a inovace Horizont 2020 je klíčem k podpoře inovací a znalostní ekonomiky. Výrazným příkladem významné přidané hodnoty EU v rámci programu Horizont 2020 je například iniciativa Graphene Flagship. Díky své jedinečné kombinaci vynikajících vlastností je grafen spolehlivým výchozím bodem pro nové přelomové technologie v celé řadě oblastí. Více než 150 partnerů ve více než 20 evropských zemích jak z průmyslu, tak z akademické sféry společně vyvíjí aplikace v oblastech, jako jsou mobilní technologie 5G, baterie, letecký průmysl, lékařské aplikace a automobilový průmysl. Díky programu výzkumu a inovací EU byl vyvinut první mikroprocesor pro zkoumání aktivity mozku ve vysokém rozlišení, který je významným krokem v boji proti nemocem, jako je epilepsie. Prostřednictvím akcí „Marie Curie-Skłodowska“ program financoval 36 000 výzkumných pracovníků ve všech fázích kariéry, bez ohledu na věk nebo státní příslušnost, což významně přispělo k udržení a rozvoji výzkumných talentů v Evropě a jejich přilákání. Prostřednictvím společné zemědělské politiky získaly v roce 2017 silnou podporu z rozpočtu EU také zemědělské podniky. Přínosem této investice je ochrana jednoho z největších bohatství EU, jejích zemědělských podniků na venkově, které i přes pokles velikosti odvětví udržují od roku 2005 kladný růst ve výši téměř 9 %, přičemž od roku 1990 snížily emise skleníkových plynů o 24 % a snižují používání hnojiv, což má pozitivní dopad na kvalitu vody. Do konce roku 2016 programy rozvoje venkova přispěly k restrukturalizaci a modernizaci téměř 45 000 zemědělských podniků. V rámci této politiky se výrazně zvýšil důraz na životní prostředí, klima a širší venkovský kontext, v němž zemědělství probíhá. Evropská reakce na migrační výzvu a boj proti terorismu V roce 2017 bylo hlavním bodem programu Komise řešení uprchlické krize a migrační výzvy. Rozpočet EU na to reagoval finanční podporou pro účinnou správu hranic a integraci uprchlíků. Na uvolnění finančních prostředků byla plně využita flexibilita rozpočtu EU, což poskytlo neocenitelnou podporu členským státům v oblastech, v nichž je nezbytný koordinovaný evropský přístup.



V rámci EU… Řízení migračních toků v rámci EU je podporováno Azylovým, migračním a integračním fondem a Fondem pro vnitřní bezpečnost. Mezi lety 2013 a 2017 se počet osob, jimž byla poskytnuta pomoc (v přijímacích a azylových systémech), zvýšil z 18 944 na 184 122. Do prosince 2017 bylo znovuusídleno 26 849 lidí, kteří potřebují mezinárodní ochranu, a bylo přemístěno 33 151 lidí. Z rozpočtu EU byla vyčleněna zvláštní podpora na podporu dvou programů přemístění pro Itálii a Řecko (651 milionů EUR) a programu znovuusídlení (872 milionů EUR). Rozpočet EU byl v roce 2017 rovněž mobilizován za účelem zavedení přístupu založeném na hotspotech, díky němuž agentury EU pracují na místě za účelem rychlého zjištění totožnosti a registrace příchozích migrantů a odebrání jejich otisků prstů. Tato práce pokračovala v Řecku a v Itálii o celkové kapacitě přibližně 5 600 míst v Řecku3 a 1 850 v Itálii. Na konci roku 2017 bylo v Řecku stále více než 45 000 uvízlých uprchlíků a migrantů. Od poloviny roku 2016 v Řecku téměř 40 000 lidí přijímalo prostředky z programu mimořádné podpory pro integraci a ubytování a programu peněžité podpory v rámci Nástroje pro mimořádnou podporu.

Během prvního pololetí roku 2017 bylo Nástrojem pro mimořádnou podporu pokryto přibližně 1 000 míst pro nezletilé osoby bez doprovodu ve vyhrazených přístřeších. Řecká vláda v srpnu převzala financování těchto přístřeší prostřednictvím svého vnitrostátního programu v rámci Azylového, migračního a integračního fondu. Účinná správa hranic je rovněž důležitá v reakci na současné migrační problémy. Frontex, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, se stala významným hráčem při prosazování práva v oblasti migrace na evropské úrovni a převzala nové povinnosti a nástroje týkající se návratu osob, které vyčerpaly všechny právní možnosti pro legalizaci svého pobytu v EU. Tempo návratových operací organizovaných touto agenturou pokračovalo v růstu a v roce 2017 dosáhlo celkového počtu 14 271 navrácených osob. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž přispěla k záchraně 111 000 migrantů, kteří přišli do Itálie trasou přes centrální Středomoří. Kontrola vnějších hranic byla rovněž podpořena dalším vývojem systémů informačních technologií, zejména Vízového informačního systému a Schengenského informačního systému. Počátkem roku 2018 Vízový informační systém obsahoval informace o 55 milionech žádostí o krátkodobá víza.



V této souvislosti přispěl Fond pro mezinárodní bezpečnost na školení 8 134 příslušníků donucovacích orgánů v oblastech týkajících se přeshraniční problematiky (terorismus, organizovaný zločin, korupce). V reakci na uprchlickou krizi měly svou úlohu rovněž rozsáhlá infrastruktura a vesmírné projekty financované z rozpočtu EU. Služba pátrání a záchrany programu Galileo výrazně zkracuje dobu detekce tísňových nouzových majáků z až tří hodin na pouhých deset minut, čímž se výrazně zlepšuje přesná lokalizace.



...a ve spolupráci s našimi sousedy Při řešení migračních výzev byla za účelem řešení hlavních příčin životně důležitá podpora koordinovaného partnerství založeného na spolupráci se sousedními regiony a jinými třetími zeměmi. Z tohoto důvodu byl pro sousední země Sýrie poskytován rostoucí podíl nehumanitární pomoci EU prostřednictvím Regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi v Sýrii, „fond Madad“: financování v roce 2017 přesáhlo cíl 1 miliardy EUR.

Díky fondu Madad získalo lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, ochraně a psychosociální podpoře více než 450 000 dětí a mladistvých uprchlíků a děti a mladistvých z hostitelské komunity4. Libye zůstala hlavní zemí odchodu do Itálie. V reakci na to došlo k výraznému zvýšení tempa realizace části svěřenského fondu EU pro Afriku určené pro severní Afriku, a to s osmi schválenými novými programy v celkové výši 232,5 milionu EUR a jedním průřezovým programem ve výši 8,6 milionu EUR. Do konce roku 2017 byly téměř 3 miliardy EUR vyčleněné na Nástroj pro uprchlíky v Turecku vynaloženy na projekty, které zajistí, že potřeby uprchlíků a hostitelských komunit v Turecku budou řešeny komplexním a koordinovaným způsobem. Díky Nástroji pro uprchlíky v Turecku získaly téměř dva miliony lidí přístup k službám primární zdravotní péče a přibližně 1 milion k rehabilitačním službám v oblasti duševního zdraví5.



Rozpočet EU v roce 2017 nadále poskytoval významnou podporu řadě dalších politických priorit Unie. Vedle těchto priorit dosáhla Komise prostřednictvím výdajových programů EU pokroku rovněž v jiných oblastech, například v sociální unii, vnější činnosti, odolné energetické unii, včetně opatření v oblasti klimatu, propojeného jednotného digitálního trhu a obrany. Sociální investice a mladí lidé Pro rozpočet na rok 2017 byly důležitou prioritou také zaměstnanost, sociální začlenění a vzdělávání. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí se zaměřuje na snížení nezaměstnanosti mladých lidí v celé Unii. Tento program poskytl podporu mladým lidem žijícím v regionech, kde byla míra nezaměstnanosti mladých lidí v roce 2012 vyšší než 25 %. Rozpočtový příděl byl v roce 2017 zvýšen pro regiony, ve kterých činila v roce 2016 nezaměstnanost mladých lidí více než 25 %.

Po přijetí opatření financovaných z Evropského sociálního fondu včetně Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí se od roku 2014 zhruba 790 000 osob opět vrátilo do práce, 820 000 získalo kvalifikaci, 276 000 se účastnilo vzdělávání nebo odborné přípravy. V důsledku všech opatření Evropského sociálního fondu byla v letech 2014 až 2016 poskytnuta pomoc téměř 8 milionům lidí při hledání zaměstnání, odborné přípravy nebo vzdělávání.



Program Erasmus+ v roce 2017 oslavil své 30. výročí. Od roku 2014 se aktivit mobility účastnilo více než 1,8 milionu studentů a více než 240 000 organizací se podílí na projektech spolupráce. Hodnocení v polovině období uvádí, že: Ochota k trvalému odstěhování do zahraničí je mezi účastníky programu Erasmus+ vyšší (o 31 % více ochotných ve srovnání s osobami, které se jej neúčastnily); také se častěji identifikují jako občané EU (o 19 % více). Dobrovolnické činnosti podporované programem Erasmus+ společně s osmi dalšími programy a nástroji EU přispěly k vytvoření dalších příležitostí pro mladé lidi v rámci Evropského sboru solidarity. Jeden rok od jeho zavedení se zaregistrovalo více než 42 000 mladých lidí ze všech členských států. Do konce roku 2017, jeden rok od spuštění nástroje pro registraci on-line, bylo mladým lidem nabídnuto více než 2 500 umístění6. Vnější činnost Rozpočet na rok 2017 také přispěl k silnější EU jako globálnímu hráči. EU poskytla více než 2,2 miliardy EUR v oblasti Humanitární pomoci v 80 různých zemích7. Společně se svými členskými státy zůstala Unie největším dárcem humanitární pomoci ve světě. Finanční prostředky EU na humanitární pomoc podpořily vzdělávání více než 4,7 milionu dětí, které se dostaly do mimořádných situacích ve více než 50 zemích8. V roce 2017 byla dosažena dohoda o Evropském fondu pro udržitelný rozvoj. Tento fond je součástí Plánu vnějších investic pro Evropu, jehož úkolem je zintenzivnit zapojení soukromého sektoru do sociálně-ekonomického rozvoje v partnerských zemích. Odpověď na výzvu k předkládání návrhů pro první dvě přidělení investic byla velmi pozitivní, bylo přijato 30 návrhů z 12 partnerských institucí v celkové hodnotě přesahující 2,5 miliardy EUR.

Opatření v oblasti klimatu a životní prostředí Rozpočet EU byl nadále důležitým nástrojem v boji proti změně klimatu. Pro dosažení tohoto výsledku jsou do všech významných výdajových programů EU, zejména do regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti, do energetiky, dopravy, výzkumu a inovací, společné zemědělské politiky i rozvojové politiky EU, začleňována opatření pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům. V roce 2017 byl celkový příspěvek rozpočtu k začlenění oblasti klimatu (tj. čerpání z rozpočtu na projekty v oblasti životního prostředí) odhadován na 20,3 %. Pozitivní vývoj byl zaznamenán i v oblasti energetické účinnosti v Unii. EU si stanovila cíl 20% úspory energie do roku 2020 (ve srovnání s plánovaným využitím energie v roce 2020) – to zhruba odpovídá vypnutí 400 elektráren. V důsledku projektů vybraných do roku 2016 v rámci Fondu soudržnosti se očekává více než 2 000 megawattů dodatečné kapacity výroby obnovitelné energie a snížení emisí skleníkových plynů o více než 3 miliony tun ekvivalentů CO2. Kromě toho je odhadovaným výsledkem projektů financovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj snížení emisí skleníkových plynů ve výši 3 milionů tun ekvivalentů CO2. Jednotný digitální trh Evropský fond pro strategické investice rovněž přispěl k dokončení jednotného digitálního trhu spolu s nástrojem pro propojení Evropy. Kromě toho bylo do konce roku 2017 v rámci Fondu soudržnosti vybráno přibližně 5 500 projektů na podporu dosažení propojeného jednotného digitálního trhu. V důsledku podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj měl do konce roku 2016 další 1 milion domácností k dispozici širokopásmový přístup.

Obrana Zřízení Evropského obranného fondu v roce 2017 znamenalo zahájení nové kapitoly v obranné spolupráci. Tento fond bude podporovat členské státy, aby účinněji vynakládaly prostředky na společné obranné schopnosti, posílily bezpečnost evropských občanů a podporovaly konkurenceschopnou a inovativní průmyslovou základnu.



Vnitřní kontrola a finanční řízení Kromě výsledků dosažených pomocí výdajů EU má zásadní vliv na celkovou výkonnost rozpočtu EU i způsob, jakým je rozpočet EU řízen. To je důvod, proč Komise usiluje o dosažení nejvyšších standardů finančního řízení, pokud jde o efektivnost, účinnost a hospodárnost. Právě na to se zaměřuje oddíl 2 Výroční zprávy o řízení a výkonnosti. Silnější rámec vnitřní kontroly Komise v roce 2017 dále posílila svůj rámec vnitřní kontroly na základě mezinárodních norem a osvědčených postupů. Cílem je přejít ze systému založeného na souladu na systém založený na výkonnosti. Tím bude zajištěna solidní vnitřní kontrola, přičemž bude útvarům Komise poskytnuta potřebná flexibilita pro přizpůsobení vzhledem k jejich konkrétním potřebám a okolnostem. Ačkoli byl rok 2017 přechodným rokem, již třetina útvarů podala zprávy o dopadu nových zásad na účinnost jejich kontrol. Celkově všechny útvary dospěly k závěru, že normy a zásady vnitřní kontroly fungovaly a byly prováděny účinně. Nový rámec vnitřní kontroly rovněž umožňuje podrobnější hodnocení; některé útvary naznačily potřebu zlepšit účinnost při provádění konkrétních zásad nebo norem. Systémy finančního řízení a kontroly rozpočtu EU se v průběhu času výrazně zlepšily. Tento úspěch uznal i Evropský účetní dvůr. Vůbec poprvé Evropský účetní dvůr ve svém nejnovějším prohlášení o věrohodnosti9, poskytl kvalifikované a nikoliv záporné stanovisko k legalitě a správnosti plateb rozpočtu EU. Úroveň výskytu chyb klesla ve všech oblastech politiky a pokračovala v sestupné tendenci celkové úrovně výskytu odhadovaných chyb. Úroveň výskytu chyb byla nižší než 2 % u přibližně poloviny výdajů EU a v příjmech nebyla zjištěna žádná významná chyba. Komise své kontrolní systémy přesto nadále zlepšuje. Účinné řízení a ochrana rozpočtu EU Komise přikládá nejvyšší prioritu tomu, aby zajistila, že rozpočet EU bude správně řízen a že budou uplatňována veškerá opatření pro ochranu peněz daňových poplatníků. Ačkoliv za řízení rozpočtu nese konečnou odpovědnost Komise, 68 % výdajů provádí orgány členských států v rámci sdíleného řízení a 8 % prostřednictvím pověřených subjektů v rámci nepřímého řízení. Komise má pro ochranu rozpočtu EU, tj. výdajů EU, před nesprávnými nebo neoprávněnými výdaji dva hlavní mechanismy, a to: -preventivní mechanismy (např. kontroly ex ante a přerušení či pozastavení plateb) a -nápravné mechanismy (např. kontroly ex post; to jsou především finanční opravy uložené členským státům, ale také to mohou být inkasa finančních prostředků od příjemců plateb EU). Ačkoli lze chyby odhalit v jakémkoliv konkrétním roce, v následujících letech jsou rovněž náležitě napraveny. Nutná a vhodná je tudíž víceletá analýza těchto chyb a jejich oprav. V souvislosti s víceletým finančním rámcem jsou výdajové programy Komise, většina systémů kontroly a cykly řízení také ve svém návrhu víceleté. Pro rok 2017 je celková výše rizikové částky při platbě podle odhadů 1,7 % celkových příslušných výdajů. Pokud jde o finanční opravy a inkasa, v roce 2017 víceleté kontrolní systémy útvarů Komise umožnily těmto útvarům odhalit a opravit 897 milionů EUR před uvolněním finančních prostředků a 1 949 milionů EUR po uvolnění finančních prostředků. Výhledová celková výše rizikové částky při uzavření, tj. po provedení všech oprav, se odhaduje na 0,6 % celkových příslušných výdajů.

Tento výsledek znamená, že víceleté kontrolní mechanismy útvarů Komise obecně zajišťují vhodné řízení rizik souvisejících s legalitou a správností transakcí a že finanční opravy a inkasa provedené v následujících letech rozpočet EU vskutku celkově chrání. Mezitím jsou přijímána další opatření pro programy s trvale vysokou mírou chybovosti, která mají řešit hlavní příčiny chyb a předcházet podvodům a odhalovat a napravovat je10. Kromě toho je Evropský úřad pro boj proti podvodům pověřen nezávislým vyšetřováním podvodů a korupce zahrnujících finanční prostředky EU a rozvíjením politik EU pro boj proti podvodům. Věrohodnost údajů o řízení Ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2017 všech 50 pověřených schvalujících osob prohlásilo, že mají přiměřenou jistotu, i) že informace obsažené v jejich zprávě podávají věrný a úplný obraz skutečnosti, ii) že zdroje vyčleněné na činnosti byly použity k zamýšlenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení iii) a že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. Za účelem zaručení transparentnosti jsou ve výročních zprávách o činnosti vydávány výhrady k programům, u nichž v době podání zprávy neklesla míra zbytkových chyb pod 2 %. V roce 2017 vydalo 30 pověřených schvalujících osob prohlášení o věrohodnosti bez výhrad, zatímco 20 prohlášení bylo podmíněno celkem 38 výhradami (37 v roce 2016). Ve všech případech vypracovaly dotyčné pověřené schvalující osoby opatření, která bylo třeba přijmout s cílem řešit příslušné nedostatky a zmírnit vzniklá rizika. Finanční dopad výhrad týkajících se věrohodnosti údajů o řízení se snížil na 1 053 milionů EUR v případě výdajů (1 621 milionů EUR v roce 2016) a na 431 milionů EUR v případě příjmů (517 milionů EUR v roce 2016). „Starší“ generace programů na období 2007–2013, které se postupně ukončují, tvoří polovinu počtu výhrad, ale pouze nepatrný podíl z celkové výše rizikové částky. Další oblast zvýšených obav o transparentnost se týká svěřenských fondů EU. Vzhledem k jejich rostoucímu významu zajišťují útvary odpovědné za svěřenské fondy ve svých zprávách o řízení úplné pokrytí fondů. To zahrnuje: i) odpovědnost za příspěvky z rozpočtu EU a Evropského rozvojového fondu vyplacené do fondů a ii) řízení transakcí provedených z fondů (tj. včetně fondů dalších dárců).

Účinné, efektivní a nákladově efektivní systémy vnitřní kontroly Vysoká úroveň finančního řízení vyžaduje, aby byla zavedena nákladově efektivní opatření pro zajištění účinné ochrany rozpočtu EU. Proto jsou přijímána opatření, jež umožňují rozvíjet synergie a usilovat o zvýšení efektivity, například zjednodušením pravidel a postupů, zlepšením a propojením finančních informačních systémů a dalším sdílením odborných poznatků v oblasti financí. To nakonec vede k nižší byrokratické zátěži, přiměřeným nákladům na kontrolu příjemců, nižší míře chybovosti, zlepšení kvality údajů a kratším dobám plateb. Průměrná doba plateb útvarů Komise v průběhu let trvale klesala a nyní činí méně než 30 dní. Celková průměrná čistá doba platby v roce 2017 činí 20,4 dne. Stále více útvarů Komise také přijímá opatření, aby zajistily, že jejich kontrolní systémy budou i nadále rozrůzněné z hlediska rizik (tj. více dohledu a/nebo frekvence v rizikovějších oblastech a méně v méně rizikových oblastech) a nákladově efektivní. Koncem roku 2017 pravidelné kontroly provedené všemi útvary za účelem prověření jejich kontrolních systémů dospěly k závěru, že tyto systémy jsou nákladově efektivní. Navíc jsou pro další generaci výdajových programů útvary požádány o zdůvodnění (v legislativních finančních výkazech přiložených k jejich legislativním návrhům), proč jsou navrhovaný způsob (navrhované způsoby) řízení, mechanismus (mechanismy) provádění financování a způsoby platby považovány za nejvhodnější řešení – nejen z hlediska cílů politiky/programu, ale také z hlediska toho, jak vyvažují tři cíle interní kontroly, tj. rychlé platby, nízký výskyt chyb a nízké náklady na kontrolu.



Úvod Rozpočet EU je klíčový pro provádění evropských politik a priorit. Investice z rozpočtu EU přinášejí výsledky samy o sobě a slouží jako katalyzátor dodatečných investic z jiných veřejných i soukromých zdrojů. Pracuje ruku v ruce s dalšími nástroji politiky na evropské a vnitrostátní úrovni za účelem řešení mnoha výzev a příležitostí, jimž je dnes Unie vystavena. Na rozdíl od vnitrostátních rozpočtů je rozpočet EU převážně zaměřen na investice. Jeho programy jsou svou povahou víceleté a poskytují stabilní a předvídatelný rámec, který je ideální pro podporu strategických investic ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Rozpočet EU se zaměřuje na oblasti, v nichž může sdílení zdrojů pro řešení společných výzev přinést výsledky všem Evropanům, přičemž by na úrovni členských států těchto výsledků nebylo možné dosáhnout stejně účelně nebo účinně. To platí v rozmanitých oblastech, jako je přeshraniční infrastruktura, správa vnějších hranic, rozsáhlé vesmírné projekty a celoevropský výzkum. Ve všech těchto oblastech má rozpočet EU jedinečnou příležitost poskytovat výsledky všem Evropanům. To je podstatou „evropské přidané hodnoty“. Platí to také pro společné politiky, jako je společná zemědělská politika a politika soudržnosti.

Komise hraje ústřední roli v řízení rozpočtu buď přímým řízením programů (např. v oblasti výzkumu nebo mobility mladých lidí), nebo ve spolupráci s členskými státy (například v politice soudržnosti). Komise je zodpovědná za to, aby byl rozpočet EU spravován zodpovědně a v souladu s příslušnými pravidly, aby byly chráněny peníze daňových poplatníků. Komise zavádí solidní systém řízení a vnitřní kontroly, aby tuto ochranu zajistila. Řízení rozpočtu EU podléhá externí kontrole Evropského účetního dvora. Silnější výsledky finančního řízení v posledních letech umožnily posílit důraz na výkonnost rozpočtu: je rozpočet EU využíván co nejlépe k dosažení hmatatelných výsledků pro všechny Evropany? Toto Komise nemůže zajistit sama – jde o společnou odpovědnost sdílenou s členskými státy, regiony, nevládními organizacemi, sponzory projektů a všemi subjekty zapojenými do plnění rozpočtu EU. Výroční zpráva za rok 2017 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU spojuje aspekty řízení a výkonnosti do jediné integrované zprávy. Předkládá přehled nejnovějších informací o výkonnosti rozpočtu a obsahuje podrobné výkazy o otázkách vyvstávajících v souvislosti s řízením a ochranou rozpočtu EU. Tato zpráva je základním zdrojem dat Komise pro každoroční „postup udělování absolutoria“, díky kterému Evropský parlament a Rada kontrolují plnění rozpočtu EU. Oddíl 1 zprávy na příkladech popisuje, jak rozpočet EU podporuje politické priority Unie a poskytuje nejnovější dostupné údaje o výsledcích dosažených do konce roku 2017. Tyto výkazy čerpají z informací programových prohlášení, které tvoří součást návrhu rozpočtu na rok 2019, z výročních zpráv o činnosti za rok 2017 zpracovaných všemi útvary Komise a z dalších zdrojů, jako jsou zprávy o provádění programů EU. Pro letošní zprávu jsou cenným doplňkovým zdrojem informací o výkonnosti hodnocení v polovině období. Oddíl 2podává zprávu o vývoji ve vztahu k vnitřní kontrole, finančnímu řízení a ochraně rozpočtu EU v roce 2017. Toto výkaznictví vychází z výročních zpráv o činnosti zpracovaných každým z útvarů Komise, v nichž je podrobně popsáno prostředí vnitřní kontroly a související otázky. Jestliže se v průběhu roku objevily problémy, zpráva popisuje, jak se útvary Komise s těmito výzvami vypořádaly. Tento oddíl shrnuje informace o dosažení: -cílů interní kontroly (řízení rizik legality a správností, nákladová efektivnost kontrol, a strategie boje proti podvodům), -ochrany rozpočtu EU a -věrohodnost údajů o řízení poskytovaných sboru komisařů. Tato věrohodnost údajů vychází ze závěrů vedení Komise, které se opírá o statistické a nestatistické ukazatele výsledků kontrol a oprav. Tyto závěry jsou rovněž porovnány se stanovisky nezávislých stran, včetně Útvaru interního auditu (IAS) Komise a Evropského účetního dvora a rovněž se závěry práce Výboru pro pokrok v oblasti auditu. Věrohodnost údajů o řízení od všech útvarů a věrohodnost údajů získaná na základě vnitřního auditu tvoří základ pro celkový závěr této zprávy. Tento závěr umožňuje Komisi přijetím zprávy převzít celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU pro rok 2017. Zpráva rovněž zahrnuje dřívější Sdělení o ochraně rozpočtu EU1 a jako v předchozím roce bude součástí širšího Integrovaného balíčku účetního výkaznictví o rozpočtu EU, který rovněž obsahuje roční účetní závěrky.



Oddíl 1

Výkonnost a výsledky Rok 2017 byl pro Unii aktivním rokem na mnoha frontách, s pozitivními výsledky při vytváření pracovních míst v celé Unii na pozadí hospodářského oživení. To umožnilo Unii, aby se stále více zaměřovala na účinné plnění svých politických priorit v oblastech, jako je sociální politika, jednotný digitální trh a dokončení hospodářské a měnové unie. Pokračovaly práce na vývoji komplexního přístupu k vnitřním a vnějším aspektům migrace a ochraně vnějších hranic Unie. Byly zahájeny nové iniciativy na vybudování bezpečnostních a obranných schopností Unie. Po rozhodnutí Spojeného království opustit Unii to byl také rok úvah o budoucnosti Unie. Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy zahájila celoevropskou diskusi o tom, jaké by měly být priority pro budoucí Evropu 27 zemí. Touto výzvou se zabýval následný diskusní dokument o budoucnosti financí EU, který předložil klíčové prvky pro diskusi. Z rozpočtového hlediska byl rok 2017 čtvrtým rokem provádění stávajícího víceletého finančního rámce. Většina finančních programů je po několika počátečních zpožděních nyní plně funkční a v terénu jsou vidět výsledky. Investice zůstávaly hlavním bodem spolu s pokračujícím zaváděním Evropského fondu pro strategické investice s cílem překlenout evropskou investiční mezeru. Rozpočet byl také mobilizován s cílem podpořit rozvoj komplexní evropské reakce na vnitřní a vnější aspekty migrace a reagovat na rostoucí a různorodé bezpečnostní hrozby. Jelikož se rok 2017 nachází v polovině období provádění stávajících programů, bylo v tomto roce dokončeno několik průběžných hodnocení, která poskytují komplexní analýzu přidané hodnoty EU, relevance, účinnosti, účelnosti a soudržnosti programů. Tento oddíl začíná stručným shrnutím výkonnostních rámců začleněných do finančních programů EU. Následně představuje nejnovější informace o výsledcích dosažených s rozpočtem EU až do konce roku 2017. Typ vykazovaných údajů závisí na úrovni zralosti programů počínaje vstupními údaji a konče výsledky výdajů z počátku tohoto období. Závěrečná hodnocení dopadů programů ještě nejsou k dispozici, a proto bude předložení konečných výkazů možné až v pozdější fázi.

Struktura tohoto oddílu odpovídá okruhům stávajícího víceletého finančního rámce. V rámci jednotlivých okruhů jsou zahrnuty hlavní programy. Zpráva rovněž popisuje, jak tyto programy přispívají k plnění cílů strategie Evropa 2020 a politických priorit Junckerovy komise. Shrnuje také důkazy o výsledcích dosažených finančními programy a rovněž o oblastech, v nichž výkonnost nedosahuje očekávání nebo v nichž byly prostřednictvím hodnocení a auditu zjištěny nedostatky v návrhu programů. Tyto informace slouží k informování k prováděcím rozhodnutím o stávajících finančních programech a rovněž k informování zákonodárců, kteří vypracovávají návrhy Komise pro budoucí víceletý finanční rámec, jež Komise v posledních týdnech navrhla. Tato zpráva tedy jde ruku v ruce s výdajovým přezkumem, který doprovází nedávné návrhy Komise týkající se budoucího víceletého finančního rámce11. Při formulování svých návrhů se Komise snažila vzít si ponaučení ze současných a minulých finančních rámců s cílem vytvořit vysoce výkonné programy, které budou v rámci svých příslušných oblastí vytvářet pozitivní výsledky pro evropské hospodářství a společnost.

Plnění rozpočtu EU Výkonnostní rámec na období 2014–2020 Solidní výkonnostní rámec pro rozpočet EU je nezbytným předpokladem pro zaměření na výsledky a řádné řízení programů EU. Pro víceletý finanční rámec na období 2014–2020 byly jako nový povinný prvek v právním základu všech finančních programů zahrnuty výkonnostní rámce. To pomohlo důraznějšímu zaměření na výsledky v celém rozpočtu. Tyto výkonnostní rámce obnáší vymezení jasných a měřitelných cílů, ukazatelů a rovněž nezbytných ujednání o monitorování, výkaznictví a hodnocení. I když existuje prostor pro zlepšení, Komise se domnívá, že ukazatele společně s jinými zdroji informací o výkonnosti, jako jsou hodnocení, poskytují dobrý základ pro monitorování pokroku dosaženého při plnění cílů programu. Kromě toho pomáhají předcházet problémům v provádění programu a řešit je, pokud nastanou. Během prvních let provádění programu jsou informace o výkonnosti v zásadě založeny na vstupech – tj. finančních zdrojích přidělených konkrétnímu programu – a, pokud je to možné, na výstupech. Tento typ informací poskytuje dobrou prvotní představu o tom, jak je rozpočet EU čerpán, a o tom, jak přispívá k plnění politických priorit. Jak bude provádění programu postupovat, budou dostupné informace o výsledcích a dopadu výdajů. Může však uplynout nějaký čas, než bude možné posoudit konečný dopad na evropské hospodářství a společnost, Tento rok je čtvrtým rokem provádění a mnohé programy začínají podávat zprávy o přímých výsledcích, některé programy však mají dlouhé cykly provádění a ukazatele výkonnosti nejsou dosud plně k dispozici ani uváděny v programových prohlášeních, tj. to platí zejména pro sdíleně řízené programy. Audity evropského Účetního dvora také pomáhají zlepšit výkonnost programů a rovněž účinnost a účelnost operací, systémů řízení a postupů subjektů a institucí, které řídí fondy EU. Devatenáct nedávných zpráv například potvrdilo, že je zapotřebí zjednodušit pravidla a posílit či zefektivnit výkonnostní rámec. Ponaučení získané z auditů a praktické zkušenosti s prováděním a zjištění z hodnocení v polovině období jsou součástí komplexního výdajového přezkumu, který doprovází nedávné návrhy Komise týkající se budoucího víceletého finančního rámce a doprovodných odvětvových programů. Jedním z důležitých témat těchto návrhů je zjednodušení a zefektivnění jak prováděcích pravidel, tak výkonnostních rámců. Podávání zpráv o výkonnosti Ve své výroční zprávě za rok 2016 se Evropský účetní dvůr zaměřil zejména na kvalitu podávání zpráv o výkonnosti ve vztahu k rozpočtu EU. Mnoho z těchto zpráv vypracovává Komise. Analýza zjistila, že zatímco se kvalita podávání zpráv o výkonnosti výrazně zlepšila, existuje několik oblastí, ve kterých lze dosáhnout dalšího zlepšení, například: ·Kvalita údajů: ve svých zprávách o výkonnosti se Komise opírá o ukazatele výkonnosti, které byly uvedeny v právním základu programů a které jsou každoročně vykazovány v programových prohlášeních. Údaje pocházejí z široké škály zdrojů. Účetní dvůr a Útvar interního auditu doporučily zveřejnit tyto zdroje společně s posouzením kvality shromážděných údajů. Vzhledem k důležitosti kvality údajů útvary Komise v letošním roce věnovaly při přípravě svých výročních zpráv o činnosti za rok 2017 kvalitě údajů o výkonnosti zvláštní pozornost. Zdroje údajů jsou jasně stanoveny a veškeré obavy týkající se kvality údajů jasně označeny. V některých případech útvary Komise přestaly o některých ukazatelích podávat zprávy, pokud dostupné údaje nebyly považovány za dostatečně přesné nebo relevantní. ·Vyvážené podávání zpráv: ve své výroční zprávě z roku 2016 Účetní dvůr v souvislosti s výroční zprávou o řízení a výkonnosti za rok 2015 doporučil, aby se Komise dále snažila zajistit, aby zprávy o výkonnosti poskytovaly vyvážený obraz, který by zahrnoval jak úspěchy programu, tak výzvy, které vyvstaly. Komise se zavázala vypracovávat vyvážené zprávy a např. v této zprávě poskytla rozsáhlé informace o ponaučení získaném z hodnocení finančních programů v polovině období. ·Vazby mezi výkonnostními rámci: Účetní dvůr doporučil Komisi, aby systematičtěji využívala křížové odkazy mezi zprávami o výkonnosti s cílem zřetelnějšího odhalení vazeb a doplňujících údajů mezi zprávami a mezi výkonnostním rámcem pro rozpočet EU (např. programová prohlášení) a rámcem pro útvary Komise. ·Srozumitelnost: podle doporučení Účetního dvora Komise i nadále na vhodných místech zlepšovala vizuální prezentaci svých zpráv pomocí vizuálních pomůcek, grafů, diagramů, tabulek nebo textových polí s cílem předkládat údaje o výkonnosti a poskytovat klíčové zprávy o výkonnosti. Sdílená odpovědnost za výsledky Přibližně tři čtvrtiny rozpočtu EU jsou plněny v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy. Ačkoliv konečnou odpovědnost za řízení rozpočtu EU nese Komise, je odpovědnost za výsledky dosažené pomocí rozpočtu EU sdílena s širokou škálou aktérů na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni. Všichni hrají svou roli při zajišťování toho, aby každé euro čerpané z rozpočtu EU splnilo zamýšlené účely efektivně a účinně. Rozpočet EU na rok 2017

Graf: Rozpočet EU na rok 2017 podle jednotlivých rozpočtových okruhů. Všechny částky jsou v miliardách EUR. Rozpočet EU v roce 2017 činil včetně opravných rozpočtů 159,8 miliardy EUR. Přibližně polovina z těchto prostředků, 75,4 miliardy EUR, byla přidělena na inteligentní růst podporující začlenění. Podpora evropskému zemědělskému odvětví dosáhla částky 58,6 miliardy EUR. 4,3 miliardy EUR bylo vynaloženo na posílení vnějších hranic Unie a na řešení uprchlické krize a nelegální migrace. 10,7 miliardy EUR bylo přiděleno na akce mimo Unii a 9,4 miliardy EUR bylo vynaloženo na správu orgánů EU. V roce 2017 bylo přijato šest opravných rozpočtů. Kromě standardních úprav na straně příjmů byly přijaty dva návrhy opravných rozpočtů na uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie a byly zapotřebí úpravy v důsledku přijetí přezkumu v polovině období. Mimo stropy víceletého finančního rámce existují zvláštní nástroje, rezerva na pomoc při mimořádných událostech , Fond solidarity EU , nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci .



Shrnutí pokroku v horizontálních otázkách Rozpočet EU a strategie Evropa 2020 Současný dlouhodobý rozpočet je navržen tak, aby přispěl ke strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Cíle jsou společnou odpovědností Unie a jejích členských států a jejich dosažení vyžaduje kombinaci několika politických nástrojů, včetně rozpočtu EU a vnitrostátních rozpočtů. Hlavní cíle strategie Evropa 2020 monitoruje Komise na základě devíti ukazatelů. Informace o pokroku jsou pravidelně aktualizovány a zveřejňovány na internetové stránce Eurostatu12. Níže uvedená tabulka představuje aktuální dostupné údaje pro tyto ukazatele. Členské státy postupně naplňují cíle, které si stanovily před osmi lety ve strategii Evropa 2020. Celkově se EU blíží dosažení cílů v oblasti vzdělávání, energetiky, klimatu a zaměstnanosti. Čtrnáct členských států již dosáhlo svých vnitrostátních cílů, pokud jde o snížení míry předčasných odchodů ze vzdělávání a zvýšení podílu osob s terciárním vzděláním. Jedenáct členských států uskutečnilo své cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. Co se týče zaměstnanosti, je EU za předpokladu, že bude pokračovat stávající trend, na dobré cestě k dosažení cíle 75 % zaměstnanosti v roce 2020, přičemž sedm členských států již dosáhlo svých vnitrostátních cílů. Vzhledem k vážným dopadům krize na zaměstnanost se jedná o pozoruhodný úspěch. Na druhou stranu počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením dosáhl v roce 2012 maxima a klesl od té doby zhruba na úroveň z období před krizí. V důsledku toho je pravděpodobné, že cíl v roce 2020 nebude dosažen. Podobně je v nedohlednu cíl investice 3 % hrubého domácího produktu do výzkumu a vývoje a pro své splnění bude vyžadovat velké úsilí13. Příspěvek pro strategii Evropa 2020 by neměl být omezen v rámci jednoho programu, spíše by měl být chápán jako vzájemně posílený příspěvek z rozpočtu EU jako celku. Odhaduje se, že 59 % rozpočtových závazků EU v roce 2017 je spojeno se strategií Evropa 2020. Cíle strategie Evropa 2020

pro EU Údaje za rok 2010 Poslední dostupné údaje V roce 2020, na základě posledních trendů 1. Zvýšení míry zaměstnanosti obyvatelstva ve věku 20–64 let alespoň na 75 % 68,6 % 72,3 % (3. čtvrtletí 2017) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 2. Zvýšení kombinovaných veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje na 3 % HDP 1,93% 2,03 % (2016) Cíle pravděpodobně nebude dosaženo 3a. Snížení emisí skleníkových plynů oproti roku 1990 alespoň o 20 % Snížení o 14 % Snížení o 23 % (2016) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 3b. Zvýšení podílu, který na konečné spotřebě energie zaujímá energie z obnovitelných zdrojů, na 20 % 12,5% 17,04 (2016) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 3c. Pokrok při plnění 20% cíle v oblasti energetické účinnosti 5,7 % (pro spotřebu primární energie) 16,0% (2016) (pro spotřebu primární energie) Cíle pravděpodobně bude dosaženo 4a. Snížení míry předčasného ukončování školní docházky pod 10 % 13,9% 10,6 % (2017)* Cíle pravděpodobně bude dosaženo 4b. Zvýšení podílu obyvatelstva ve věku 30–34 let s dokončeným terciárním vzděláním alespoň na 40 % 33,8% 39,9 % (2017)* Cíle pravděpodobně bude dosaženo 5. Snížení počtu lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením nejméně o 20 milionů Zvýšení o 0,5 milionu (ve srovnání s výchozím rokem 2008) Zvýšení o 1 milion (ve srovnání s výchozím rokem 2008) Cíle pravděpodobně nebude dosaženo Tabulka: pokrok v plnění cílů EU 2020. Zdroje: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf . a aktualizace* od Eurostatu: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti Rozpočet EU je důležitým nástrojem i pro plnění průřezových cílů politik, jako jsou opatření v oblasti klimatu a biologická rozmanitost. S cílem zareagovat na výzvy a investiční potřeby týkající se změny klimatu se EU rozhodla, že nejméně 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020 – až 200 miliard EUR za celé období – by mělo být vynaloženo na opatření související se změnou klimatu. Pro dosažení tohoto výsledku jsou do všech významných výdajových programů EU, zejména do regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti, do energetiky, dopravy, výzkumu a inovací, společné zemědělské politiky i rozvojové politiky EU, začleňována opatření pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům. Počínaje návrhem rozpočtu na rok 2014 byly odhady výdajů souvisejících s oblastí klimatu každoročně monitorovány pomocí klimatických ukazatelů EU, které byly převzaty z ukazatelů vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria pro sledování rozvojové pomoci OECD. V roce 2017 činila tato částka více než 31 miliard EUR, což představuje 20,3 % celkového rozpočtu. To znamená, že celková kumulativní částka pro začlenění oblasti klimatu do konce roku 2017 přesáhne 100 miliard EUR. Postup sledování výdajů souvisejících s biologickou rozmanitostí předpověděl, že 9,3 % rozpočtu na rok 2016 a 8,1 % rozpočtu na rok 2017 bylo vyčleněno na omezení a zvrácení poklesu biologické rozmanitosti v EU, čímž se důležitou měrou přispělo k cílům udržitelného růstu podle strategie Evropa 2020. Graf: Začleňování opatření v oblasti klimatu (2014–2017). Všechny částky v grafu jsou v milionech EUR. Skutečná částka na období 2014–2017 je 109 miliard EUR; Rozpočtová částka na celé období 2014–2020 je 200 miliard EUR.

Rozpočet EU a cíle udržitelného rozvoje Agenda pro udržitelný rozvoj 2030 se svými 17 cíli udržitelného rozvoje (SDG) a 169 cíli přijatá Organizací spojených národů (OSN) v září 2015 poskytla celosvětovému úsilí o dosažení udržitelného rozvoje nový impuls. EU hrála při utváření Agendy 2030 důležitou roli prostřednictvím veřejných konzultací, dialogu se svými partnery a podrobného výzkumu. EU je odhodlána hrát aktivní úlohu pro maximalizaci pokroku směrem k cílům udržitelného rozvoje, jak je uvedeno v jejím sdělení (COM(2016) 739) „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“. Cíle udržitelného rozvoje jsou pevně zakotveny v evropských smlouvách a začleněny do všech jejích programů, odvětvových politik a iniciativ. EU každoročně pokračuje v úsilí dosahovat cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím svých politických a regulačních nástrojů a hraje klíčovou úlohu při podpoře, koordinaci a doplňování politik členských států, a to i finančně z rozpočtu EU. Programová prohlášení z roku 2018 zdůraznila zejména nejnovější a nejvíce relevantní iniciativy, které přispívají k cílům udržitelného rozvoje, i když často nepřímým a nevyčíslitelným způsobem. Tyto prvky jsou poskytovány pro informační účely a nepředstavují oficiální zprávy o příspěvku z rozpočtu EU na cíle udržitelného rozvoje. Vzhledem k tomu, že cíle udržitelného rozvoje jsou vzájemně propojeny, mnoho činností EU může přispět hned k několika cílům udržitelného rozvoje.



1.1.Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A)14 Na programy pro „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (závazky v okruhu 1A) byla v roce 2017 vyčleněna částka ve výši 21,3 miliard EUR, což představuje 13 % celkových ročních rozpočtových výdajů. Okruh 1A sestává z 23 různých výdajových programů. Hlavními programy v rámci rozpočtového okruhu „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ jsou: Rámcový program pro výzkum a inovace Horizont 2020, programy pro velké infrastrukturní projekty (Galileo, Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor, Copernicus a Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací – EGNOS), program Erasmus+ financující akce v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, nástroj pro propojení Evropy pro rozvoj transevropských sítí v dopravě, energetice a digitální oblasti a Evropský fond pro strategické investice, který je součástí investičního plánu pro Evropu. Graf: hlavní programy financované v roce 2017 v rámci okruhu 1A. Kategorie „Ostatní programy“ zahrnuje mimo jiné program EU pro zaměstnanost a sociální inovace (EASI) a programy Clo a Fiscalis. Všechny částky jsou v milionech EUR. Podpora priorit Evropské komise Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají především k prioritám Junckerovy Komise v oblasti „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“, „Energetická unie a klima“ a „Hlubší a spravedlivější hospodářská a měnová unie“. Přispívají k plnění priorit strategie Evropa 2020, jimiž jsou „inteligentní a udržitelný růst“ a zejména „růst podporující začlenění“, především tvorbou pracovních míst a účinky programu Horizont 2020 a Erasmus+ na zaměstnatelnost. Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají ke strategii Evropa 2020 také podporou výzkumu a inovací, zvyšováním kvalifikační úrovně a (celoživotního) vzdělávání, podporou podnikání, usnadněním využití inteligentních sítí a digitální ekonomiky, výstavbou propojených transevropských sítí, investicemi do celoevropské infrastruktury a usilováním o větší energetickou účinnost a účinnější využívání zdrojů.



Evropský fond pro strategické investice Obrázek: Přehled EFSI. Zdroj: Údaje skupiny EIB k 15. 5. 2018, zdroj: http://www.eib.org/efsi/

Zastřešujícím cílem investičního plánu pro Evropu zahájeným v roce 2014 bylo nastartovat investice v Evropě a následně obnovit konkurenceschopnost EU a podpořit růst a zaměstnanost. Plán je zaměřen na Evropský fond pro strategické investice, který kombinuje záruku EU s prostředky Evropské investiční banky, Evropské centrum pro investiční poradenství, které je jediným místem vstupu pro poradenské služby a technickou pomoc a Evropský portál investičních projektů, který propojuje předkladatele projektů s investory. Evropský fond pro strategické investice měl za cíl uvolnit celkové investice ve výši 315 miliard EUR do reálné ekonomiky. V prosinci 2017 činil objem investic uvolněných schválenými operacemi Evropského fondu pro strategické investice 81 % původního cíle. Od zřízení fondu kumulativně dosahují schválené projekty celkovou investiční hodnotu ve výši 287 miliard EUR, která je rozdělena na dvě oblasti: 186,2 miliardy EUR pro část určenou na infrastrukturu a inovace a 101,2 miliard EUR pro část určenou pro malé a střední podniky. Očekává se, že z toho bude těžit více než 445 000 menších společností, což přispělo k vytvoření více než 300 000 pracovních míst.15 Na konci roku 2017 EU formalizovala16 rozhodnutí o prodloužení doby trvání a navýšení velikosti fondu na 500 miliard EUR, které mají být uvolněny do roku 2020 s cílem dále podpořit investice a poskytnout stabilitu předkladatelům projektů. Podpora v rámci Evropského fondu pro strategické investice je zaměřena na klíčová odvětví pro evropské hospodářství, včetně: -strategické infrastruktury včetně digitální oblasti, dopravy a energetiky, -vzdělávání, výzkumu, vývoje a inovací, -obnovitelné energie a účinnosti zdrojů, -podpory pro malé a střední podniky.



Tyto investice například pomohly poskytnout vysokorychlostní připojení k internetu pro 11 milionů domácností, obnovitelnou energii pro více než 4 miliony domácností a lepší zdravotní péči pro 1 milion občanů17. Komise aktivně zvyšuje viditelnost projektů. Na konci roku 2017 bylo na Evropském portálu investičních projektů, který byl spuštěn18 v roce 2016, zveřejněno 239 projektů z 27 členských států.

Příklady projektů: -rozvoj větrné farmy na pevnině ve Švédsku, -výzkum nových způsobů léčby Alzheimerovy choroby a arteriálních onemocnění ve Španělsku, -podpora výroby opakovaně použitelných a kompostovatelných alternativ k plastovým sáčkům na jedno použití v České republice, -rozšíření a zlepšení širokopásmového bezdrátového přístupu v Itálii, -budování sociálního bydlení v Polsku.

V případě Evropského fondu pro strategické investice se očekává, že do roku 2020 zvýší hrubý domácí produkt v Unii o 0,7 % a vytvoří 700 000 nových pracovních míst19 Předběžná zjištění probíhajícího hodnocení zdůrazňují, že navzdory zlepšení v oblasti investic a přístupu k financování ze strany malých a středních podniků přetrvávají potřeby financování a jsou stále značné. V tomto hodnocení je jednoznačně prokázán pákový efekt fondu. U některých projektů s vysokými sociálními přínosy bylo dosaženo nízkého multiplikátoru kvůli neochotě ze strany soukromých investorů. Existuje také prostor pro zlepšení synergií mezi Evropským fondem pro strategické investice a jinými finančními nástroji podporovanými z rozpočtu EU. Například s finančními nástroji Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME). Dosavadní zkušenosti s Evropským fondem pro strategické investice rovněž ukázaly, že existuje prostor pro větší příspěvek k řešení sociálních otázek; ne více než 4 % schválených a podepsaných projektů se týkala sociální infrastruktury20. Z tohoto důvodu bylo v rámci Evropského pilíře sociálních práv dohodnuto spojit příspěvky z Evropského fondu pro strategické investice s příspěvkem programu pro zaměstnanost a sociální inovace. Horizont 2020 Cílem programu Horizont 2020 je posílení vědecké základny EU, podpora vedoucího postavení v průmyslu a inovační schopnosti v soukromém sektoru a podpora přispívání výzkumu a inovací k řešení společenských výzev (jako je potravinové zabezpečení nebo opatření v oblasti klimatu). Podporuje politické priority EU, jak je posiluje rámec cílů udržitelného rozvoje. V roce 2017 poskytl program Horizont 2020 finanční prostředky ve výši 8,5 miliardy EUR, což dále uvolnilo přímé dodatečné investice a vedlo k celkové částce 10,6 miliardy EUR. Bylo financováno zhruba 5 000 projektů, od grantů výzkumníkům světové úrovně, na špičkovou vědu, až po podporu inovativních malých a středních podniků při vytváření nových produktů a nabízení nových služeb21. Doposud program Horizont 2020 financoval prostřednictvím akcí „Marie Curie-Skłodowska“ 36 000 výzkumných pracovníků ve všech fázích kariéry, bez ohledu na věk a státní příslušnost. To významně přispělo k udržení a rozvoji výzkumných talentů v Evropě a jejich přilákání. Na rok 2017 připadlo 20. výročí akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a 150. narozeniny jejich jmenovkyně, polsko-francouzské dvojnásobné nositelky Nobelovy ceny Marie Curie-Skłodowské. Po celé Evropě i mimo ni byla pořádána řada akcí. Dva ze tří výzkumných pracovníků, kterým byla udělena Nobelova cena za chemii za rok 2017 za optimalizaci elektronových mikroskopů, se účastnili akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a dalších výzkumných projektů financovaných EU, zatímco 14 studentů doktorských studijních programů financovaných z akcí „Marie Curie-Skłodowska“ pomohlo historickému zachycení gravitačních vln, které vedlo k udělení Nobelovy ceny za fyziku za rok 2017.



Obrázek: Klíčové údaje iniciativy Graphene Flagship, zdroj: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Výmluvným příkladem významné přidané hodnoty EU v rámci programu Horizont 2020 je iniciativa Graphene Flagship. Tato desetiletá výzkumná iniciativa je jednou z největších, které kdy byly v Evropě financovány. Více než 150 partnerů ve více než 20 evropských zemích jak z průmyslu, tak z akademické sféry společně vyvíjí aplikace v oblastech, jako jsou mobilní technologie 5G, baterie, letecký průmysl, lékařské aplikace a automobilové technologie. Nedávnými průlomy jsou první mikroprocesor vyrobený z materiálu podobného grafenu, který má velký potenciál pro využití v každodenních předmětech a pro použití při zkoumání aktivity mozku ve vysokém rozlišení, což může pomoci lépe porozumět nemocem, jako je epilepsie. V roce 2017 tým financovaný Evropskou radou pro výzkum objevil bezpečnostní nedostatky v počítačových procesorech nazvané Meltdown a Spectre, čímž se otevřely nové cesty pro zvýšení bezpečnosti při navrhování moderních počítačových systémů.

Program Horizont 2020 rovněž přispěl k rozvoji a zavádění integrovaných systémů pozorování v celém Středozemním moři – program Horizont 2020 poskytl mezinárodnímu konsorciu ODYSSEA 8,4 milionu EUR na integraci sítí pozorovatelských a prognostických systémů v celé Středomořské pánvi. Sdružuje 28 partnerů ze 14 zemí, především v oblasti Středomořské pánve. Program Horizont 2020 rovněž podpořil projekt E-ferry, který vyvíjí a demonstruje nejúčinnější trajekt na střední vzdálenosti pro přepravu osob a vozidel na světě. Tento projekt řeší naléhavou potřebu snížit emise CO2 a znečištění ovzduší z vodní dopravy. Využívá 56 tun pokročilých lithium-titanátových baterií, které mají vysokou účinnost a schopnost rychlého nabíjení zajišťující 7 cest za den, s přepravou 31 vozidel a téměř 200 cestujících na trase 40 km mezi dánskou pevninou a ostrovem Aero. Projekt E-ferry využívá každoročně o 50 % méně energie a snižuje znečištění o 2 000 tun CO2. Nedávné hodnocení programu Horizont 2020 v polovině období ukončené v roce 201722 naznačilo, že program přináší důležité dodatečné přínosy ve srovnání s podpůrnými mechanismy pro výzkum a inovace na vnitrostátní a regionální úrovni z hlediska rozsahu, rychlosti a dosahu a zlepšuje konkurenční výhodu účastníků, zatímco celkově zvyšuje celosvětovou přitažlivost EU jako místa pro provádění výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 vytváří celoevropskou konkurenci v oblasti výzkumu a inovací, řídí nadnárodní výzvy k předkládání návrhů a rovněž určuje nejslibnější projekty společného výzkumu a inovační projekty. Také dospělo k závěru, že opatření pro zjednodušení zavedená v programu Horizont 2020 (jako jsou jednotná sazba náhrady, paušální sazba pro nepřímé náklady nebo portál účastníků) snížila náklady na účast a snížila dobu od přihlášení do udělení grantu. Doba do udělení grantu je nyní v průměru 192 dní, což ve srovnání se předchozím sedmým programem představuje snížení o více než 100 dní. Ve srovnání s předchozím programem bylo vynaloženo větší úsilí na zvýšení synergií mezi programem Horizont 2020 a dalšími programy, zejména evropskými strukturálními a investičními fondy a Evropským fondem pro strategické investice. Mezi příklady zvýšených synergií patří pečeť excelence, tj. udělení evropského označení vysoké kvality návrhům, které jsou hodnoceny nad prahovou hodnotou kvality, ale nejsou financovány s cílem umožnit jim najít financování z alternativních soukromých nebo veřejných zdrojů financování. Toto ocenění pomáhá financujícím zúčastněným subjektům, které chtějí investovat do slibných návrhů (včetně vnitrostátních a regionálních orgánů prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů), aby tyto projekty snadněji rozpoznaly. Pečeť excelence však může dále těžit ze zvýšeného sladění stávajících pravidel pro rozšíření příležitostí financovat dotčené projekty. Výsledky hodnocení v polovině období rovněž určily řadu oblastí pro zlepšení, zejména potřebu větší flexibility při přizpůsobování nově vznikajícím prioritám a potřebu monitorovacích systémů, které budou vhodnější pro měření pokroku. Dále hodnocení poukázalo na to, že je zapotřebí většího dopadu a oslovení většího počtu občanů. To je důležité pro zlepšení sdělování informací o příspěvku výzkumu a inovací k řešení společenských a technologických výzev a pro přijetí přístupu více zaměřeného na dopad a orientovaného na úkoly v budoucnu. Program Erasmus+ Graf: Počet účastníků programu Erasmus podle členských států, zdroj: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_en.pdf V roce 2017 program Erasmus oslavil své 30. výročí. Program je zaměřen na přeshraniční spolupráci mezi státy prostřednictvím výměn mezi univerzitami s cílem napomoci nárůstu mezinárodního studia. Začal jako skromný program mobility pro vysokoškolské studenty v roce 1987 – v prvním roce se jej zúčastnilo pouze 3 200 studentů – nyní se však stal jedním z nejúspěšnějších programů EU s dobře známou značkou, která vykresluje Unii v pozitivním obraze i daleko za jejími hranicemi. Třicet let po zahájení činnosti v oblasti vysokoškolského vzdělávání se program Erasmus+ rozšířil i do dalších odvětví, jako jsou školy, odborné vzdělávání a příprava, vzdělávání dospělých, mládež a sport. V roce 2017 oslavila třicáté výročí založení programu Erasmus+ v celé EU i mimo ni kampaň „Od Erasmu k Erasmu+“ a více než 750 000 osob se zúčastnilo přes 1 900 akcí ve 44 zemích s cílem oslavit dopad činností podporovaných programem Erasmus, hovořit o něm a debatovat o jeho budoucnosti. Tento program je občany soustavně označován za jeden ze tří nejpozitivnějších výsledků evropské integrace. V červnu 2017 byla spuštěna nová mobilní aplikace Erasmus+ s cílem pomoci studentům, včetně těch, kteří jsou zapojeni do výměny z třetích zemí mimo Evropu nebo do nich, učňům a osobám zapojeným do výměny mládeže, aby byli lépe připraveni na svou mobilitu. Umožňuje jim snadné sledování pokroku v různých krocích před jejich zkušenostmi ze zahraničí, během nich a po nich. Od svého spuštění byla aplikace stažena již více než 27 000krát. Nedávné hodnocení programu Erasmus+ v polovině období (2018)23 ukázalo, že program je na dobré cestě, aby dosáhl své výkonnosti, přičemž dosud se do aktivit mobility zapojilo více než 1,8 milionu osob a více než 240 000 organizací se zapojilo do projektů spolupráce. Příjemci programu udávají míry spokojenosti přesahující 90 %. Podporuje ochotu pracovat nebo studovat v zahraničí a rozvíjet znalosti cizích jazyků, povzbuzuje pozitivní občanské chování a smysl pro pocit „evropského občanství“ (+19 % ve srovnání s neúčastníky). Erasmus+ má pozitivní vliv na získávání dovedností a schopností, čímž se zvyšuje zaměstnatelnost a podnikavost a zkracuje se přechod od vzdělávání k zaměstnání (o 13 % rychlejší ve srovnání s jednotlivci, kteří se nezúčastnili programu Erasmus+ nebo programů, které mu předcházely). Vzhledem k dosaženým výsledkům hodnocení zdůraznilo nespornou evropskou přidanou hodnotu programu Erasmus+. To vyplývá z vysokého objemu a širokého rozsahu financovaných činností spolu se spravedlivým přístupem k vzdělávací mobilitě, zahrnutými osvědčenými postupy, hlubší integrací EU a jednoznačnějším mezinárodním rozměrem. Ostatní programy financující srovnatelná opatření na vnitrostátní úrovni jsou co do objemu i rozsahu podstatně menší. Pravděpodobně nebudou schopny financování z programu Erasmus+ nahradit.

V hodnocení se také uvádí, že existuje potenciál zavést lépe cílené akce s cílem maximalizovat význam akcí „Jean Monnet“, soudržnost v oblasti sportu a přidanou hodnotu programu v odvětví vzdělávání dospělých. Dospělo k závěru, že příspěvek v odvětví vzdělávání dospělých je velmi roztříštěný kvůli různorodosti odvětví; v oblasti sportu by se zdroje neměly příliš rozptýlit, aby bylo dosaženo smysluplného výsledku. Co se týče aktivit „Jean Monnet“, je třeba posílit povědomí o evropské integraci a související porozumění u nejmladší generace (zejména žáků). Evropský sbor solidarity nabízí mladým lidem ve věku od 18 do 30 let příležitost zúčastnit se celé řady solidárních činností v celé EU s cílem zapojit 100 000 mladých lidí do konce roku 2020. Kromě toho, že zprostředkovává dobrovolnické činnosti, stáže a pracovní umístění, bude Evropský sbor solidarity napříště také poskytovat prostor k tomu, aby účastníci realizovali vlastní solidární projekty nebo aby se k dobrovolnické činnosti (v rámci sboru) přihlásili jako skupina. Dobrovolnické činnosti podporované programem Erasmus+ společně s 8 dalšími programy a nástroji EU přispěly k vytvoření dalších příležitostí pro mladé lidi v rámci Evropského sboru solidarity. Jeden rok od jeho zavedení se zaregistrovalo více než 42 000 mladých lidí ze všech členských států. Do konce roku 2017, jeden rok od spuštění nástroje pro registraci on-line, bylo mladým lidem nabídnuto více než 2 500 umístění24. V srpnu 2017 se šestnáct dobrovolníků z Evropského sboru solidarity vydalo do italského města Norcia, které bylo spolu s dalšími obcemi postiženo několika rozsáhlými zemětřeseními, která Itálii zasáhla v období od srpna 2016 do ledna 2017. Dobrovolníci tam pomáhají s probíhajícími opravami infrastruktury a s renovací sítě sociálních služeb pro místní obyvatele. Do roku 2020 by se do projektů v takto postižených italských regionech mělo zapojit kolem 230 dobrovolníků.



Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků je rozmanitý program zahrnující řadu opatření na podporu malých a středních podniků, poskytovaných prostřednictvím grantů a finančních nástrojů. Program má čtyři specifické cíle: přístup k financování pro malé a střední podniky, přístup na trhy, podpora příznivých podmínek pro podnikání a konkurenceschopnosti a podpora podnikání. Finanční nástroje provozované v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků splňovaly zájem finančních zprostředkovatelů z celé EU a ze zemí mimo EU účastnících se programu, zejména v případě nástroje pro úvěrové záruky. Koncem roku 2017 podepsal Evropský investiční fond 87 dohod o úvěrových zárukách na celkový objem 859 milionů EUR, z nichž 72 bylo kryto Evropským fondem pro strategické investice. V rámci těchto dohod již více než 275 000 malých a středních podniků do konce prosince 2017 obdrželo finanční prostředky ve výši více než 12,8 miliardy EUR. Režim financování tohoto programu má vysoký pákový efekt, který přeměňuje 1 euro z rozpočtu EU na 30 eur na financování malých a středních podniků. Podepisování dohod pro kapitálový nástroj pro růst trvalo déle, jelikož kapitál obnáší komplexnější postupy náležité péče a získávání finančních prostředků. Na konci roku 2017 investoval Evropský investiční fond prostřednictvím kapitálového nástroje pro růst do 12 fondů, které investovaly do malých a středních podniků ve fázi jejich expanze a růstu přibližně 157 milionů EUR. Dvě třetiny (365 milionů EUR) z cíle programu pro přístup na trhy jsou věnovány síti Enterprise Europe Network, což je největší síť středisek podnikatelských služeb na světě. Ta poskytují širokou škálu pomoci v oblasti podpory internacionalizace a řízení inovací, jakož i služby poradenství a partnerství pro malé a střední podniky, které usilují o vývoz mimo vlastní zemi v rámci jednotného trhu EU i mimo Evropu. Služby zahrnují informace o záležitostech EU, návštěvy společností a kampaně na zvyšování povědomí o specializovaných poradenských službách, podnikové mise a akce pro navazování kontaktů a zprostředkování technologií. Údaje o příjemcích za rok 2017 doposud nejsou kvůli dvouletému trvání grantů k dispozici, avšak v roce 2016 podporu obdrželo přibližně 254 000 malých a středních podniků a pro rok 2017 se očekává podobný počet příjemců. Přibližně 3 000 pracovníků sítě se účastnilo místních akcí a poskytovalo specializované poradenské služby 70 000 malých a středních podniků v oblasti přístupu k financování, práv duševního vlastnictví, služeb v oblasti obchodu a technologií a účinnosti zdrojů. Akcí pro navazování kontaktů se zúčastnilo zhruba 25 000 těchto podniků. Od svého obnovení v roce 2015 dosáhla síť Enterprise Europe Network díky službám partnerství sítě 8 620 partnerských dohod mezi malými a středními podniky. V roce 2017 síť rozšiřovala své poradenské služby o specializované poradce pro rozšiřování, kteří pomáhají mladým inovativním malým a středním podnikům rozvíjet jejich činnosti mimo jejich domovskou zemi. Údaje konečného vykazování za operační období 2017–2018 jsou očekávány v březnu 2019. V roce 2017 v rámci programu Erasmus pro mladé podnikatele proběhlo od jeho začátku již 5 800 výměnných pobytů mezi novými a zkušenými podnikateli. V současné době je program Erasmus pro mladé podnikatele realizován sítí 175 místních zprostředkovatelských organizací ve 33 zemích (z 38 účastníků). Předběžné výsledky z hodnocení v polovině období25 programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků naznačují, že celková koncepce programu se ukázala při řešení potřeb podnikatelů na evropském trhu jako úspěšná. Noví podnikatelé, kteří se zúčastnili v letech 2014–2016, vytvořili zatím 241 nových společností a více než 1 000 nových pracovních míst. Hostitelští podnikatelé také potvrdili pozitivní dopady, jelikož na jejich straně bylo vytvořeno více než 1000 nových pracovních míst. 58 % zkušených podnikatelů účastnících se programu COSME zaznamenalo zvýšení obratu a 41 % z nich zaznamenalo zvýšení zaměstnanosti. Předběžné závěry hodnocení v polovině období naznačují, že Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) umožňuje úspory z rozsahu v oblastech, jako je podpora malých a středních podniků v zahraničí nebo vymáhání práv duševního vlastnictví prostřednictvím sdružování úsilí na vnitrostátní úrovni a zavádění služeb, které by na vnitrostátní úrovni nedosáhly kritického množství. Závěry dále naznačují, že program přináší EU přidanou hodnotu například prostřednictvím sítě Enterprise Europe Network, která podporuje evropské společnosti při rozšiřování jejich trhu mimo EU. Nicméně 20 procent rozpočtu je rozloženo na velké množství relativně malých činností. Aniž by se tím zpochybňovala užitečnost flexibilních pilotních akcí, které jsou svou povahou malého rozsahu, má tato roztříštěnost negativní vliv na potenciál nákladové efektivity těchto akcí a může brzdit strategické řízení a koordinaci programu.

Nástroj pro propojení Evropy Nástroj pro propojení Evropy je klíčovým nástrojem financování EU, který podporuje investice do infrastruktury pro rozvoj vysoce výkonných, udržitelných a účinně propojených transevropských sítí v oblasti dopravy, energetiky a digitálních služeb. Program se zaměřuje na projekty EU, jejichž cílem je financování přeshraničních úseků a odstranění překážek v dopravě, ukončení izolace v oblasti energetiky a zvýšení bezpečnosti dodávek energie a poskytování celoevropských řešení v oblasti infrastruktur digitálních služeb, které mohou přinést užitek všem Evropanům. Rozšíření hlavní sítě a koridorů do sousedních zemí zvyšuje propojení a přispívá k tomu, aby se EU stala silnějším globálním hráčem. Na základě probíhajících analýz v případě třetí verze pracovního plánů koridorů hlavní sítě by investice potřebné k rozvoji devíti koridorů hlavní sítě do roku 2030 mohly v tomto období vytvořit zhruba 4 500 miliard EUR kumulovaného HDP. To by znamenalo 1,8 % dodatečného HDP v roce 2030 ve srovnání s rokem 2015. Počet pracovních míst vytvořených za tyto roky realizací 9 koridorů hlavní sítě by mohl dosáhnout zhruba 13 milionů pracovních míst26. V roce 2017 byly dokončeny hlavní části, jako jsou železniční spojení mezi Berlínem a Mnichovem nebo mezi Paříží a Bordeaux, která byla obě otevřena pro veřejné použití. Dokončení obou projektů, které jsou základními částmi koridorů hlavní sítě, trvalo řadu let.



Projekty vybrané v roce 2017 pro financování z Nástroje pro propojení Evropy zahrnují V odvětví dopravy: modernizaci traťového úseku Białystok-Ełk dlouhého přes 100 km na severovýchodě Polska v rámci modernizace projektu Rail-Baltica, modernizaci systémů řízení letového provozu ve všech členských státech EU, úplné rozšíření silničního tunelu Karawanken spojujícího Slovinsko a Rakousko, či rozvoj sítě vysokorychlostního nabíjení elektrických vozidel ve Švédsku, Dánsku, Německu, Francii, Spojeném království a Itálii. V odvětví energetiky: elektrické vedení Litpol Link. Tento projekt poprvé propojil sítě pobaltských zemí se sítěmi západní Evropy (spojení mezi Litvou a Polskem) a ukončil energetickou izolaci pobaltských zemí. V odvětví digitalizace 16 členských států využívá platformu hlavních služeb elektronického zdravotnictví, což usnadňuje přeshraniční bezpečnost pacientů a kontinuitu péče První výzva „blending call“ byla zveřejněna v roce 2017 v rámci Nástroje pro propojení Evropy v oblasti dopravy s cílem spojit granty Nástroje pro propojení Evropy s financováním od Evropské investiční banky a Evropského fondu pro strategické investice, jakož i národních podpůrných bank nebo investorů ze soukromého sektoru. Cílem je podpořit ekonomicky životaschopné projekty využívající soukromé finance poskytnutím grantu EU na překlenutí nedostatečného financování.

V rámci první fáze výzvy „blending call“ z roku 2017 byla největší část financování věnována rozvoji evropské železniční sítě (719,5 milionu EUR), dekarbonizaci a modernizaci silniční dopravy (99,6 milionu EUR) a rovněž rozvoji námořních přístavů (78,9 milionů EUR) a vnitrozemských vodních cest (44,7 milionu EUR). Projekty v rámci výzvy „blending call“ z roku 2017 zahrnují takové iniciativy, jako je zvýšení přeshraniční rychlosti železniční přístupové trati k tunelu Fehmarnbelt mezi Dánskem a Německem, rozšíření a modernizace železniční tratě Divača–Koper ve Slovinsku s cílem zlepšit její kapacitu, bezpečnost a spolehlivost, přizpůsobení nejvýznamnější belgické vnitrozemské vodní cesty, Albertova kanálu, pro větší nákladní dopravu, a rovněž zlepšení kapacity Gdaňského přístavu v Polsku. V oblasti inovací a alternativních paliv bylo vybráno několik projektů zahrnujících více členských států s cílem zavést ultrarychlé nabíjení elektromobilů. Při hodnocení Nástroje pro propojení Evropy v polovině období27 bylo zjištěno, že investiční potřeby v oblasti rozvoje infrastruktury zůstávají vysoké a selhání trhu přetrvávají zejména v rozsáhlých přeshraničních projektech, u nichž náklady vznikají na místní nebo vnitrostátní úrovni, zatímco přínosy jsou dosaženy v evropském měřítku, nebo pokud je rozdělení nákladů a přínosů v projektech s více členskými státy nesouměrné. Program proto nadále zůstává relevantní a z větší části účinný, i když mnoho dlouhodobých projektů ještě není dokončeno. V oblasti dopravy se 86 % prostředků, které jsou v současné době přiděleny, týká přeshraniční dopravní infrastruktury zaměřené především na rozvoj hlavní sítě a devíti koridorů, které je zapotřebí dokončit do roku 2030. V odvětví energetiky přispívá Nástroj pro propojení Evropy k posílení propojení s cílem ukončení energetické izolace a dokončení vnitřního trhu s energií. V odvětví digitalizace bylo zjištěno, že program přispívá k zavádění infrastruktur digitálních služeb, které umožňují správním orgánům, občanům a podnikům využívat přeshraničních on-line služeb. K plnému využití jeho potenciálu je však stále nezbytné zvyšování povědomí. Nástroj pro propojení Evropy i nadále využíval a rozvíjel inovativní finanční nástroje, hodnocení však zdůraznilo, že jejich nasazení bylo částečně omezeno kvůli novým možnostem, které nabízí Evropský fond pro strategické investice. . Vesmír Hospodářství a společnost EU jsou stále více závislé na vesmírných aplikacích a službách, přičemž případné narušení by bylo pravděpodobně velmi nákladné, pokud jde o příjmy pro podniky, a co je ještě důležitější, z hlediska lidské bezpečnosti28. Copernicus je program EU pro pozorování a monitorování Země a jako takový představuje jednoho z největších poskytovatelů údajů na světě, který poskytuje značnou přidanou hodnotu, zejména ve srovnání s tím, čeho lze dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Program Copernicus, založený na systému družic a snímačů (pozemní stanice, letecké snímače, námořní snímače), poskytuje spolehlivé a aktuální informace prostřednictvím služeb zaměřených na šest tematických oblastí: země, moře, atmosféra, změna klimatu, zvládání mimořádných událostí a bezpečnost. Tyto informace podporují různé politiky a aplikace EU od ochrany životního prostředí až po regionální a místní plánování, zemědělství, udržitelný rozvoj a ostrahu hranic. Galileo a Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací jsou programy EU pro družicovou navigaci. Společně tyto programy poskytují signály pro určování polohy a času, které se používají v kritických oblastech hospodářství, jako jsou mobilní sítě, navigace pro automobily a zvýšená přesnost při přistávání letadel.

Krizová služba Copernicus byla v roce 2017 aktivována více než 80krát za účelem pomoci civilní ochraně a humanitárním aktérům při záchranných činnostech. Jednalo se mimo jiné o tyto katastrofy: bouře a záplavy v Evropě, lesní požáry ve Španělsku, Portugalsku, Řecku, hurikán Ophelia v Irsku, silný vítr v Polsku a v mezinárodním měřítku – zemětřesení v Mexiku a Iráku a hurikány Harvey a Irma v USA a Karibiku. Na oběžné dráze je 22 družic Galileo, z toho 18 v provozu a 4, vypuštěné v prosinci 2017, jsou v testovací fázi. V roce 2017 došlo rovněž k nárůstu tržního přijetí s přibližně 75 miliony prodaných smartphonů s podporou systému Galileo. Čipové sady s podporou systému Galileo obsahují například zařízení vyráběná společnostmi Apple, Samsung a Sony. Podle hodnocení v polovině období dokončeného v roce 201729 je Copernicus na dobré cestě a dosahuje svých cílů, i když ne všechny jsou dosahovány ve stejném rozsahu. Poskytované údaje mají dobrou kvalitu a spolehlivost, což je spolu s přijetím politiky bezplatného přístupu k údajům jednou z předností programu. Hodnocení však také ukázalo, že je zapotřebí zlepšit distribuci údajů a přístup k nim a posílit integraci vesmírných údajů s jinými zdroji údajů a dalšími politickými oblastmi a hospodářskými odvětvími s cílem dosažení zvýšeného využívání ze strany uživatelů. Galileo i Evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací postupují při plnění svých cílů dobře, jak je uvedeno v průběžném hodnocení30. Na konci roku 2016 využívalo postupy pro přiblížení a přistání Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací více než 250 letišť ve 20 zemích31. Od roku 2018 budou všechny nové modely vozů prodávané v Evropské unii pro výpočet polohy tísňových volání v případě nehod spoléhat na Evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací a Galileo32. Hodnocení také zjistilo několik problémů týkajících se neefektivnosti spojených s uspořádáním správy a řízení. Například nízká reaktivita rozhodovacího procesu v důsledku více zúčastněných subjektů, ale také kvůli odlišnému uspořádání správy a řízení napříč nasazením, využíváním a pracovním uspořádáním u Agentury pro evropský globální navigační družicový systém a Evropské kosmické agentury. Za zdroj neúčinnosti bylo rovněž označeno řízení bezpečnosti: při zahájení počátečních služeb a přechodu od fáze nasazení do fáze využití vyvstaly výzvy, které je třeba řádně řešit, aby zůstala zachována a byla zlepšena odpovídající úroveň bezpečnosti. Tyto projekty také hrály roli v uprchlické krizi. Program EU pro pozorování Země Copernicus poskytl například snímky, které pomohly sledovat přístavy a pláže určené jako výchozí body pro migrující plavidla během let 2015 a 2016. Služba pátrání a záchrany programu Galileo výrazně zkracuje dobu detekce tísňových nouzových majáků z až tří hodin na pouhých deset minut, čímž se výrazně zlepšuje přesná lokalizace. Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) Cílem Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) je demonstrovat jadernou syntézu jako životaschopný a udržitelný zdroj energie, a to výstavbou a provozem experimentálního reaktoru pro jadernou syntézu, což představuje významný krok k demonstraci jaderné syntézy jako udržitelného zdroje energie. Vzhledem k důležitým výhodám, jako je dostupnost velkých zásob paliva a nevytváření emisí CO2, může jaderná syntéza výrazně přispět k dlouhodobé strategii EU pro dekarbonizaci energetického systému bezpečným, účinným a zabezpečeným způsobem. Jedná se o jedinečný dlouhodobý projekt vědecké spolupráce, který byl mezinárodně schválen sedmi partnery (EU, Spojené státy, Rusko, Japonsko, Čína, Jižní Korea a Indie). Cílem je, aby v současnosti budovaný experimentální reaktor dokázal životaschopnost jaderné syntézy jako udržitelného zdroje energie. Vzhledem k tomu, že projekt zahrnuje stavbu s více než 10 miliony komponent, byly u evropských průmyslových a výzkumných institucí podány stovky zakázek. V prosinci 2017 bylo dokončeno 50 % veškerých stavebních prací potřebných pro první provozní fázi projektu ITER33. Projekt ITER vyžaduje pro zajištění stability plazmatu magnety a v roce 2017 byl odhalen nejmodernější supravodivý magnet v historii34, který se vyrábí v Evropě. Tento magnet je 14 metrů vysoký, 9 metrů široký a váží 110 tun. Jedná se o první z 18 toroidních budicích cívek, které budou v zařízení ITER v provozu. Cívky vytvoří silnou magnetickou past, která zachytí jaderné palivo, jež by mělo dosáhnout teploty 150 milionů stupňů Celsia. Toroidní budicí cívky zařízení ITER budou vytvářet magnetické pole, které bude asi milionkrát silnější než magnetické pole Země. Evropa vyrábí devět z nich a jednu náhradní. Zbývajících devět bude vyrobeno v Japonsku. Na výrobě těchto magnetů se bude podílet nejméně 600 osob z 26 společností. Byly vyvinuty první výrobky svého druhu, které poskytují evropským společnostem výhodu z hlediska inovací a konkurenceschopnosti, jakož i příležitosti pro rozvíjení znalostí, know-how a potenciálních odštěpných technologií a výrobků. K 30. září 2017 bylo podepsáno 601 veřejných zakázek na provoz a 322 grantů o celkové hodnotě 3,97 miliardy EUR (hodnota z roku 2008). Evropa také pracuje na budování části magnetického pláště, ve které bude probíhat reakce jaderné syntézy (vakuová nádoba). V Evropě bylo rovněž postaveno jedinečné zkušební zařízení pro zkoušení topných systémů, které budou v zařízení ITER zapotřebí35.

1.2. Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B)36 Na programy v okruhu 1B bylo na rok 2017 přiděleno 54 miliardy EUR, což odpovídá 34 % celkového rozpočtu EU na rok 2017. Okruh 1B sestává z 6 různých výdajových programů. Zahrnuje Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti, Evropský sociální fond37 – včetně „Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí“ (zvláštní nadrámcový příděl) a „Fond evropské pomoci nejchudším osobám“. Všechny tyto programy jsou prováděny v rámci sdíleného řízení.

Graf: Hlavní programy financované v roce 2017 v rámci okruhu 1B. Kategorie „Ostatní programy“ zahrnuje příspěvek na Nástroj pro propojení Evropy, Evropskou pomoc nejchudším osobám, nejvzdálenější a řídce osídlené regiony, technickou pomoc a pilotní projekty a přípravné akce. Všechny částky jsou v milionech EUR. . Podpora priorit Evropské komise Intervence politiky soudržnosti přispívají k dosažení několika priorit Junckerovy Komise, zejména priority „Zaměstnanost, růst a investice“. Je to nejdůležitější investiční nástroj EU pro plnění cílů strategie Evropa 2020 podporující růst a vytváření pracovních míst na úrovni EU a strukturální reformy na vnitrostátní úrovni. Stal se klíčovou součástí správy ekonomických záležitostí Evropy a klíčovým přispěvatelem ke všem prvkům blahodárného trojúhelníku investic, strukturálních reforem a odpovědných veřejných financí. Předběžné podmínky přispěly k příznivým legislativním a strukturálním podmínkám pro řádné investice s příznivými vedlejšími účinky, které nespadají výlučně do politiky soudržnosti. Tato politika je stále důležitějším prostředkem pro řešení dopadů hospodářské krize v krátkodobém horizontu a pro posílení vnitřního potenciálu regionů pro rozvoj ve střednědobém horizontu. Kromě makroekonomických podmínek této politiky, které vytvářejí další podněty pro řádné makroekonomické politiky, nařízení upravující politiku soudržnosti umožňuje opětovné programování podle uvážení Komise, pokud se v daném ročním rozpočtovém období vyskytnou nová doporučení pro jednotlivé země (Country Specific Recommendations – CSR) týkající se investic. Politika soudržnosti přispívá k investičnímu plánu pro Evropu a doplňuje Evropský fond pro strategické investice. K tomu dochází několika způsoby: mobilizací veřejných a soukromých investic, podporou strukturálních reforem a usnadněním přístupu k financování. Financování se strategicky investuje do výzkumu a inovací, podpory malých podniků a digitální technologie a tím přispívá k cílům inteligentního růstu EU. Rovněž přispívá k „Jednotnému digitálnímu trhu“ a „Energetické unii a klimatu“. Díky největšímu rozpočtu EU, který byl kdy přidělen na investice do energetiky, životního prostředí, klimatu a udržitelné dopravy, dochází k významnému přispění ke směřování Evropy na cestu k nízkouhlíkovému hospodářství. Politika soudržnosti přispívá též k rozvoji vnitřního trhu a řadě opatření souvisejících s reakcí na uprchlickou krizi a s migrační politikou a několika sociálními otázkami, jako je zmírňování důsledků chudoby a sociálního vyloučení osob, které se ocitnou v situaci těžké deprivace, a podpora zaměstnanosti (mladých lidí). Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti mají za cíl posílit hospodářskou a sociální soudržnost v EU tím, že snižují rozdíly mezi regiony a podporují plnou integraci méně rozvinutých regionů v rámci vnitřního trhu EU. Evropský sociální fond je hlavním nástrojem EU pro podporu pracovních míst, pomoc lidem získat lepší pracovní místa, zajištění spravedlivějších pracovních příležitostí pro všechny a podporu zvyšování kvalifikací a rekvalifikací. Fond evropské pomoci nejchudším osobám podporuje akce zemí EU zaměřené na pomoc nejchudším osobám, včetně opatření v oblasti potravin, ošacení a sociálního začlenění, které pomáhají lidem vymanit se z chudoby. Politika soudržnosti je hlavní investiční politikou EU a zaměřuje se na všechny regiony a města v EU s cílem podpořit vytváření pracovních míst, konkurenceschopnost podniků, hospodářský růst, udržitelný rozvoj a zlepšit kvalitu života občanů. Regulační rámec politiky soudržnosti na období 2014–2020 byl přijat přibližně o šest měsíců později ve srovnání s víceletým finančním rámcem na období 2007–2013. Toto pozdní přijetí právních aktů společně s novými požadavky, jejichž cílem je posílit výkonnost politiky a kvalitu plnění (např. předběžné podmínky, jmenování programových orgánů) vedly k opožděnému zahájení provádění programů na období 2014–2020. Přesto se při pohledu na první roky programů na období 2014–2020 začínají objevovat počáteční výsledky. Ačkoliv míra výběru projektů začala pomaleji než v období 2007–2013, nyní již v současném programovém období dohání tempo. Do ledna 2018 bylo v celé Evropě vybráno 673 800 projektů na podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, a to ve výši 260 miliard EUR, neboli 54 % celkového dostupného financování pro dané období. Tato úroveň výběru projektů v období 2014–2016 je srovnatelná s počátečními roky období 2007–201338 a lze odůvodněně očekávat, že míry provádění budou od této chvíle vcelku podobné těm z předchozího období. Do konce roku 2017 bylo dokončeno 99 % akčních plánů pro předběžné podmínky týkající se Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro regionální rozvoj. Tyto podmínky byly vytvořeny s cílem poskytnout členským státům motivaci k provádění strukturálních změn a politických reforem, včetně těch, které souvisejí s příslušnými doporučeními pro jednotlivé země39. Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti Graf: Pokrok v provádění (celkové náklady) Evropského fondu pro regionální rozvoj – Zahrnuté období až do 31. 12. 2017. Zdroj: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Míra výběru projektů se výrazně zvýšila a v případě Evropského fondu pro regionální rozvoj dosáhla 53 %, tj. investice ve výši 147 miliard EUR zahrnující 160 000 projektů (oproti 72 miliardám do konce roku 2016) a v případě Fondu soudržnosti na konci roku 2017 dosáhla 64,3 %, tedy investice ve výši 48 miliard EUR zahrnující 8 600 projektů (ve srovnání s 19,6 miliardy EUR do konce roku 2016). To ve srovnání se stejným časovým rámcem v letech 2007–2013 vyznívá příznivě. Údaje na konci roku 2017 prokázaly stejnorodější pokrok ve většině členských států a témat. Vzhledem ke specifické dlouhodobé povaze investic fondů je úroveň finanční realizace (platby EU) v prvních letech programového období celkem nízká, jako tomu bylo v letech 2014–2016, přičemž v posledních programových letech došlo k nárůstu. To se týká zejména velkých projektů, které mají vzhledem ke své povaze velkých investic do infrastruktury obvykle dlouhý životní cyklus a počáteční fázi (plánování, programování, oprávnění) bez významné finanční realizace. Platby na programy představují na konci roku 2017 v případě Evropského fondu pro regionální rozvoj 13 % a v případě Fondu soudržnosti 18 %. Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti podporují rozvoj jednotného trhu a současně vytvářejí vedlejší účinky pocházející z méně rozvinutých regionů pro zbytek Evropy, zejména prostřednictvím zvýšeného propojení a obchodních toků. Průměrný čistý pozitivní dopad programů na období 2007–2013 pro země, které nečerpají prostředky z Fondu soudržnosti, se odhaduje na 0,12 % hrubého domácího produktu do roku 2023,40 Pokud jde o úspěchy programů, které členské státy oznámily do konce roku 2016, projekty realizované v rámci Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro regionální rozvoj již poskytly: -podporu 84 579 podnikům, z nichž více než 36 000 je podporováno finančními nástroji,

-více než 593 milionů EUR v rámci mobilizovaných soukromých investic, což odpovídá veřejné podpoře podnikům (granty a negrantové prostředky), -vytvoření 10 300 pracovních míst spolu s 636 nově zaměstnanými výzkumnými pracovníky, -41 800 domácnostem lepší klasifikaci spotřeby energie a pokles roční spotřeby primární energie veřejných budov o 14,9 milionů kWh/rok, -2,7 milionu osobám využívání zlepšené zdravotní služby; 156 000 dalším osobám využívání zlepšeného zásobování vodou a 73 000 využívání zlepšeného čištění odpadních vod -54 km nových silnic transevropské dopravní sítě (TENT-T), 217 km rekonstruovaných nebo modernizovaných silnic a 92 km rekonstruovaných nebo modernizovaných železničních tratí. Nedávné údaje41 ukazují, že strukturální fondy v období 2015–2017 představují podíl více než 40 % veřejných investic ve významném počtu členských států. Graf: Financování politiky soudržnosti jako odhadovaný podíl veřejných investic, 2015–2017. Zdroj: Eurostat, GŘ pro regionální politiku http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf Pokud jde konkrétně o zaměstnanost, růst a investice, projekty vybrané do konce roku 2016 mají za cíl v důsledku podpory malým a středním podnikům vytvořit 155 600 přímých pracovních míst. Do konce roku 2017 projekty vybrané pro financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj poskytují podporu více než 450 000 malým a středním podnikům. V rámci těchto projektů: -více než 200 000 těchto společností získá podporu ve formě poradenství a konzultací (což odpovídá 45 % konečného cíle), -více než 70 000 začínajících podniků bylo vybráno pro podporu (46 % cíle), přičemž z již dokončených projektů mělo užitek více než 16 800 těchto podniků, -více než 9,5 miliardy EUR soukromých investic bude mobilizováno prostřednictvím projektů vybraných až do konce roku 2016, což bude odpovídat veřejné podpoře podnikům (granty a negrantové prostředky), přičemž již bylo získáno 0,6 miliardy EUR. Koncem roku 2017 byla poskytnuta podpora přibližně 30 700 výzkumným a inovačním projektům, čímž byla zajištěna významná úroveň investic v této oblasti a pozitivně ovlivněny hrubé domácí výdaje EU na výzkum a vývoj. Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti rovněž poskytly podporu široké škále intervencí v oblasti vzdělávání (více než 16 500 investic do infrastruktury) a sociálního začleňování, což přispělo k dosažení souvisejících hlavních cílů. Příspěvek na Jednotný digitální trh, který byl poskytnut v rámci programů na období 2014–2020, také nabývá na síle. Do konce roku 2017 bylo vybráno 5 500 projektů, jež mají pomoci dosáhnout propojeného Jednotného digitálního trhu v hodnotě 9,1 miliardy EUR celkových investic (spojení Evropského fondu pro regionální rozvoj a vnitrostátního spolufinancování). Předpokládá se, že v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie budou rovněž dosaženy významné úspěchy v rámci projektů vybraných do konce roku 2016 s více než 2 000 MW dodatečné kapacity výroby energie z obnovitelných zdrojů, snížení emisí skleníkových plynů o více než 3 miliony tun ekvivalentů CO2, což přispěje k cílům v oblasti změny klimatu. Do konce roku 2016 bude pro přibližně 1 milion dalších domácností dostupné pokrytí širokopásmovým přístupem, což pomáhá vytvořit vhodné podmínky pro rozvoj digitálních sítí a služeb, přičemž spotřebitelům a podnikům bude poskytnut lepší přístup k digitálnímu zboží a službám v celé Evropě, zejména ve venkovských oblastech. Politika soudržnosti také aktivně přispěla k úsilí Komise o účinnou integraci migrantů prostřednictvím investic do sociální, zdravotní, vzdělávací a bytové oblasti a oblasti péče o děti a infrastruktury díky již více než 3 500 vybraným projektům, které byly v oblasti sociálního začleňování realizovány. S cílem posílení viditelnosti a zvýšení zaměření investic na podporu migrantů a uprchlíků bylo pro tento účel navrženo začlenění nové investiční priority do nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj.



Předpokládá se, že od roku 2018 budou od členských států k dispozici důkazy z hodnocení o dopadu a výstupu programového období 2014–2020, s tím, že až dosud jsou většinou k dispozici pouze údaje o průběhu programů. Od roku 2018 budou projekty ve zralejší fázi a budou vyhodnoceny první výsledky. Komise rovněž zahájila hodnocení významných projektů podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti v letech 2000 až 2013. V průběhu roku 2018 Komise rovněž provede přezkum iniciativy Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech (JASPERS) v polovině období.

Evropský sociální fond a Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí Evropský sociální fond je hlavním finančním nástrojem EU na podporu strukturálních reforem v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy s přímou vazbou na priority a hlavní cíle strategie Evropa 2020, pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání a chudobu. Přispívá k podpoře hospodářské a sociální soudržnosti a sociálního začleňování v rámci EU a slouží jako nástroj finanční solidarity a hospodářské integrace. Značné množství důkazů ukazuje na přidanou hodnotu EU u politik podporovaných Evropským sociálním fondem, které by, pokud by nebylo investic EU, vůbec nebyly realizovány, nebo by byly realizovány ve výrazně menší míře. Současně členské státy prostřednictvím evropského financování investují do oblastí a cílových skupin (nebo provádějí reformy), které by neprováděly – a to ani v případě, že je k dispozici vnitrostátní financování. Evropský sociální fond jako takový představuje důležitý nástroj na podporu reformních snah mnoha členských států v oblastech, které mají zásadní význam pro evropské hospodářství, v souladu s doporučeními vydanými v rámci evropského semestru: reformy politik trhu práce, zaměstnanost mladých lidí, modernizace odborného vzdělávání a přípravy, systémy sociálního zabezpečení a správní reformy. V roce 2017 bylo zaznamenáno výrazné zrychlení provádění u všech operačních programů navzdory významným rozdílům napříč členskými státy a programy. Strategická zpráva z roku 201742 zdůrazňuje, že evropské strukturální a investiční fondy poskytují pro členské státy a jejich regiony stabilní a dlouhodobý investiční rámec. V průběhu roku 2017 bylo zaplaceno téměř 11,0 miliardy EUR na programy Evropského sociálního fondu na období 2014–2020 (včetně předběžného financování) a do konce roku 2017 míra využití (průběžné platby vs. prostředky přidělené na období 2014–2020) činila 8,25 %. I přes nízkou úroveň certifikovaných výdajů průměrná míra výběru projektů překročila 42 %, což ukazuje, že provádění v praxi probíhá dobře a připravuje se cesta pro silný příspěvek ze strany strukturálních fondů k cílům strategie Evropa 2020 v těchto oblastech. Pokud jde o Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, její provádění se v roce 2017 zrychlilo. Do konce roku 2017 se celkové způsobilé náklady operací vybraných pro podporu pohybovaly ve výši téměř 7 miliard EUR a příjemci vykázali náklady ve výši přes 3,20 miliardy EUR. Komise v žádostech o platby v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí obdržela od členských států přibližně 2,70 miliardy EUR (včetně průběžných plateb a počátečního a ročního předběžného financování). Pro realizaci Evropského sociálního fondu je předem vymezena zjednodušená metodika a částka nákladů, což vede ke snížení administrativní zátěže spojené s dokumentací, která musí být uchována pro řídicí kontrolu. Celkové výdaje, u kterých se očekává pokrytí jednotkovými náklady, jsou přibližně 9 miliard EUR. Ačkoliv se provádění napříč členskými státy a operačními programy značně liší, souhrnně Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí Evropského sociálního fondu dosáhla do konce roku 2016 těchto úspěchů: 7,8 milionu účastníků43 včetně 4,2 milionu nezaměstnaných a 2,1 milionu neaktivních osob, 1,6 milionu účastníků bylo dlouhodobě nezaměstnaných, z těchto účastníků jich 787 000 získalo po realizaci operace Evropského sociálního fondu či Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí práci, 820 000 získalo po ukončení této operace kvalifikaci, 276 000 účastníků se díky podpoře fondu zúčastnilo vzdělávání nebo odborné přípravy, 458 000 znevýhodněných účastníků, včetně osob přistěhovaleckého původu, bylo zapoje