K informování členských států o problémech v oblasti IT zjištěných v jejich předávaných údajích INP byl použit nástroj automatického ověřování (STRUVAL).

Podle článku 13 nařízení (ES) č. 450/2003 musí Komise každé dva roky předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Jelikož řady za předcházející období byly analyzovány v předchozích zprávách, zkoumá tato zpráva kvalitu údajů indexu nákladů práce, které byly obdrženy později: od druhého čtvrtletí roku 2018 (2018Q2) do prvního čtvrtletí roku 2020 (2020Q1). Protože bylo Spojené království do 31. ledna 2020 členem Evropské unie, zahrnuje současná zpráva i údaje indexu nákladů práce předané touto zemí.

Co se týče zemí Evropského hospodářského prostoru (EHP), Island a Norsko předaly údaje INP za všechna čtvrtletí referenčního období.

K posouzení možného inflačního tlaku způsobeného vývojem na trhu práce používají Komise a Evropská centrální banka index nákladů práce na odpracovanou hodinu, který ukazuje krátkodobý vývoj nákladů práce. Krátce poté, co jsou údaje k dispozici, je třeba vypočítat index pro každý členský stát, pro EU jako celek a pro eurozónu. Index nákladů práce je rovněž důležitý pro sociální partnery při vyjednávání o mzdách a pro samotnou Komisi při sledování krátkodobého vývoje nákladů práce. Index nákladů práce je jedním z hlavních evropských hospodářských ukazatelů. V neposlední řadě se údaje INP používají k indexaci cen u některých velkých obchodních zakázek, které trvají několik let.

Všechny členské státy předložily vnitrostátní zprávy o kvalitě za referenční rok 2018. Tyto zprávy byly ověřeny a zveřejněny na příslušné webové stránce Eurostatu.

3.3Dochvilnost

Dochvilnost členských států při zasílání údajů Komisi byla od předchozí zprávy dobrá a všechny údaje byly předány včas, s výjimkou Řecka za třetí čtvrtletí roku 2019; jeho údaje byly předány se zpožděním 8 dnů.

Co se týče zemí EHP, Norsko i Island předaly své údaje včas.

3.4Přesnost

Index nákladů práce tvoří řada různých proměnných (např. náklady práce a odpracované hodiny), které lze čerpat z několika zdrojů. To znamená, že k revizím může dojít kdykoli a mohou ovlivnit poslední čtvrtletí, několik čtvrtletí nebo i celé roky. Pokud se úpravy týkají referenčního roku, je nutné revidovat celé řady. Revize základního ukazatele pro EU (meziročního tempa růstu) překročily od prvního čtvrtletí roku 2018 pouze jednou 0,1 procentního bodu (revize o 0,2 bodu pro druhé čtvrtletí 2018, viz obrázek 1). To představuje zlepšení přesnosti v porovnání s předchozí zprávou.

Obrázek 1: Změny v meziročním tempu růstu

mezi prvním a posledním (1. čtvrtletí 2020) zveřejněním INP

(EU-28, NACE Revize 2, sekce B až S souhrnně, celkové náklady práce, v procentních bodech)

3.5 Srovnatelnost

Srovnatelnost mezi zeměmi je zajištěna podrobnými definicemi a metodikou stanovenými v právních předpisech týkajících se INP. Členské státy splňují požadavky EU z hlediska zdrojů údajů dostupných na vnitrostátní úrovni. Většina z nich používá buď průzkumy, nebo kombinaci průzkumů a administrativních údajů, zatímco dva členské státy spoléhají výhradně na administrativní zdroje.

Aby bylo možné zveřejňovat v průběhu doby srovnatelné údaje indexu nákladů práce, je důležité odstraňovat kalendářní a sezónní vlivy. Hlavní ukazatele jsou očišťovány od kalendářních vlivů a sezónní vlivy jsou kompenzovány srovnáním stejných čtvrtletní za dva po sobě jdoucí roky.

Podle článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1216/2003 musí být hodnoty indexu nákladů práce poskytovány neočištěné od sezónních vlivů, očištěné od kalendářních vlivů a očištěné od kalendářních i sezónních vlivů.

Nařízení (ES) č. 450/2003 neuvádí výslovně, zda má být očištění od kalendářních a sezónních vlivů provedeno přímým nebo nepřímým způsobem. V případě nepřímé metody se očištění provádí u základních řad, ze kterých se pak sestavují vyšší souhrnné úrovně, zatímco při přímé metodě je každá jednotlivá řada, včetně vyšších souhrnných úrovní, očištěna samostatně.

V případě INP doporučuje Eurostat používat nepřímý způsob, aby se předešlo nesrovnalostem mezi celkovými náklady práce a jednotlivými složkami. Takovýchto nesrovnalostí si uživatelé také snadno všimnou a mohou v nich vzbuzovat pochybnosti o celkové kvalitě INP.

Eurostat systematicky zjišťuje nesrovnalosti mezi celkovými náklady práce a jednotlivými složkami ve výši 0,1 procentního bodu nebo více (po zaokrouhlování) a hlásí je dotčené zemi prostřednictvím zprávy o ověření. Celkový INP se pak přepočítá na základě mzdové a nemzdové složky (nepřímý způsob). Tento harmonizovaný přístup také zajišťuje srovnatelnost napříč zeměmi.

Na zasedání pracovní skupiny pro statistiku trhu práce (LAMAS-LMI) konaném v roce 2019 Eurostat informoval členské státy o svém hodnocení řad očištěných o sezónní (SA) a kalendářní (CA) vlivy předaných pro index nákladů práce. Údaje typů SA a CA byly analyzovány odděleně a byly zkontrolovány z hlediska přítomnosti zbytkové sezónnosti nebo kalendářních vlivů. Země navrhly a přijaly standardní šablonu ke zdokumentování jejich postupů pro očištění od sezónních a kalendářních vlivů. Země vykazující ve svých řadách zbytkovou sezónnost nebo kalendářní vlivy byly požádány, aby zkontrolovaly své postupy pro očištění a nahlásily svá zjištění.

3.6 Soudržnost s údaji z národních účtů