Sdělení komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Jednotný trh pro Evropu ve 21. století {KOM(2007) 725 v konečném znění} {SEK(2007) 1517} {SEK(2007) 1518} {SEK(2007) 1519} {SEK(2007) 1520} {SEK(2007) 1521} /* KOM/2007/0724 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.11.2007 KOM(2007) 724 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Jednotný trh pro Evropu ve 21. století {KOM(2007) 725 v konečném znění}{SEK(2007) 1517}{SEK(2007) 1518}{SEK(2007) 1519}{SEK(2007) 1520}{SEK(2007) 1521} OBSAH 1. Úvod 3 2. Využití příležitostí pro občany 4 2.1. Silnější spotřebitelé i malé a střední podniky 4 2.2. Využití globalizace ve prospěch Evropy 6 2.3. Nové hranice: znalosti a inovace 8 2.4. Sociální a ekologické aspekty a soudržnost 10 3. Výsledky 11 3.1. Nový jednotný trh založený na zkušenostech a více zaměřený na výsledky 11 3.2. Lepší zacílení a uplatňování 12 3.3. Větší decentralizace a zapojení do sítí 13 3.4. Lepší přístup, lepší komunikace 14 4. Závěr 14 1. ÚVOD Jednotný trh je jedním z pilířů Evropské unie. Představuje hmatatelný výsledek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu a je pro Evropany skutečným přínosem[1]. Vytvořil nová pracovní místa a podporuje hospodářský růst. Umožnil obyvatelům Evropy žít, pracovat, studovat nebo trávit důchodový věk v jiném členském státě. Například jeden a půl milionu studentů již vyzkoušelo možnost celoevropské mobility prostřednictvím programu Erasmus. Jednotný trh přinesl spotřebitelům širší nabídku zboží a služeb za nižší ceny a také podporuje vyšší kvalitu a lepší bezpečnost. Vytvořil společný soubor pravidel pro podnikatele a umožnil jim přístup na trh s 500 miliony spotřebitelů. Je nezbytným předpokladem pro bezproblémové fungování hospodářské a měnové politiky v Evropě a byl velmi dobrým východiskem pro zavedení eura. Díky rozšířenému jednotnému trhu se Evropa stala otevřenější, rozmanitější a konkurenčnější společností, ve které vznikají nové příležitosti, jsou respektována společenská práva a uplatňují se náročné zdravotní, bezpečnostní a ekologické normy. I navzdory tomuto pokroku však jednotný trh nadále skrývá nevyužitý potenciál a měl by se přizpůsobovat novým skutečnostem. V únoru 2007 předložila Komise svou představu o jednotném trhu ve 21. století. Má být silný, inovativní a konkurenční, má v maximální míře rozvíjet potenciál služeb, má přinášet bezprostřední výhody pro spotřebitele a podnikatele a má vytvářet situaci, v níž dokáže Evropa lépe reagovat na globalizaci a ovlivňovat ji[2]. Tento přehled převádí představu EU o jednotném trhu do praxe. Při reakci na nové úkoly, tedy na globalizaci, rychlé tempo inovací a změn a vývoj společnosti a životního prostředí, bude jednotný trh stavět na stávajících silných základech. Nyní, s větší a rozmanitější EU, potřebuje jednotný trh: - zajistit větší přínos pro občany, spotřebitele a malé a střední podniky: Jednotný trh musí více reagovat na očekávání a obavy občanů. Musí i nadále občanům přinášet výsledky v podobě nižších cen, vyšší kvality, rozmanitosti, dostupnosti a bezpečnosti zboží a služeb. Musí vytvářet vhodné podmínky pro malé a střední podniky. - lépe využívat výhod globalizace: Jednotný trh je silným nástrojem k tomu, aby přenesl výhody globalizace na obyvatele Evropy. Musí maximalizovat svůj potenciál jako odrazový můstek pro vstup podniků na celosvětový trh, jako atraktivní místo pro investory a jako jedna z autorit, která je na celém světě příkladem při vytváření pravidel a norem. - otevírat nové oblasti vědění a inovací: Jednotný trh musí lépe podporovat zboží a služby, k jejichž vzniku jsou zapotřebí obsáhlé vědomosti a složité technologie, neboť toto zboží a tyto služby jsou hnacím prvkem budoucího růstu. - obsahovat výrazný sociální a ekologický rozměr: Politika jednotného trhu musí v plné míře zohledňovat sociální a ekologické dopady, které otevření trhu přináší, a je třeba ji doplňovat o opatření, která občanům i podnikům umožňují využívat nové příležitosti. Všechny tyto skutečnosti vyžadují nové pracovní postupy a soubor rozmanitých nástrojů. V minulosti bylo hlavní úsilí zaměřeno na odstraňování překážek, které brání přeshraničním aktivitám, zejména prostřednictvím legislativních opatření. Nyní je třeba vytvořit rozmanitější soubor nástrojů a přesunout hlavní důraz na přístup, který se bude zaměřovat na dopady, zajistí, že trhy budou efektivněji fungovat v oblastech, jež přinesou spotřebitelům nejlepší výsledky, a podpoří růst a vznik nových pracovních míst. V souladu se snahou EU o zlepšení právních předpisů je třeba klást větší důraz na provádění a vymáhání, posílit vyhodnocování dopadů nových opatření a zajistit, že budou probíhat diskuze se zainteresovanými stranami. V případech, kdy to bude možné, budou stávající právní předpisy zjednodušovány, zbytečné administrativní požadavky budou rušeny a budou se provádět systematická hodnocení politik a právních předpisů. Tato iniciativa vyžaduje odhodlání nejen „v Bruselu“: v dnešní širší a rozmanitější Evropě závisí úspěch na spolupráci s členskými státy a na zapojení většího množství zainteresovaných subjektů. Jednotný trh je ústředním prvkem řady politik EU. Vytvoření eura na přelomu století a jeho zavedení stále větším počtem členských států posiluje provázanost mezi jednotným trhem a Hospodářskou a měnovou unií. Euro se stalo základem stability a hnacím prvkem vývoje jednotného trhu, který přináší výhody nejen pro eurozónu, ale pro ekonomiku celé EU. Jednotný trh je jako silný stimulující faktor pro hospodářský růst a vytváření pracovních míst zásadní pro naplnění priorit Lisabonské strategie. Na tento přehled by mělo být navázáno v další etapě Lisabonské strategie, pro kterou Komise představí své návrhy v prosinci 2007. Jednotný trh je také úzce provázaný se sociální politikou a politikou ochrany životního prostředí, jež rovněž pomáhají k naplnění cílů udržitelného rozvoje. Tento přehled vymezuje nový přístup k jednotnému trhu. Neobsahuje klasický program legislativních opatření, ale jeho cílem je podpořit flexibilitu a přizpůsobivost jednotného trhu a zároveň zajistit právní a regulatorní jistotu, jež je nezbytná k zachování dobře fungujícího jednotného trhu. Způsob, jakým toho chce dosáhnout, je načrtnut níže pomocí příkladů opatření. Podrobněji je tento způsob popsán v dokumentech o sledování trhů, nástrojích jednotného trhu a obchodních nástrojích, které doplňují tento přehled. Přiložený dokument o finančních službách pro drobné klienty podrobněji ukazuje, jak bude přístup uplatňován v tomto důležitém sektoru. Tento přehled dále doplňuje vize, jak podporovat příležitosti, přístup a solidaritu v Evropě 21. století. Tato vize je předložena společně s tímto přehledem a s dalším, doplňujícím dokumentem o službách obecného zájmu. Všechny tyto dokumenty společně s přehledem úspěchů jednotného trhu představují tzv. přehledový balíček. Představují významnou součást reakce Komise na úkoly, které přináší globalizace, „Evropský zájem – úspěch v éře globalizace“[3], která byla představena na neformálním zasedání Evropské rady v říjnu 2007. 2. VYUžITÍ PřÍLEžITOSTÍ PRO OBčANY 2.1. Silnější spotřebitelé i malé a střední podniky Je třeba, aby jednotný trh spotřebitelům a malým a středním podnikům zajistil lepší výsledky a hmatatelné výhody a aby reagoval na jejich očekávání a obavy. Aby mohli spotřebitelé plně využívat svá práva, musí mít v jednotný trh důvěru a musí se cítit dostatečně silní. Otevírání trhu a spotřebitelská politika spolu úzce souvisí. V dnešní době mohou spotřebitelé nakupovat v jiných zemích EU nebo na internetu, aniž by museli mít obavy z nutnosti platit clo nebo dodatečnou DPH. Mají zaručeny vysoké standardy v oblasti potravin a spotřebního zboží. Označení výrobků i potravin a požadavky na cenovou transparentnost navíc při nákupech usnadňují porovnávání nabídek. Zboží, které neodpovídá kupní smlouvě, lze vrátit a musí být vyměněno nebo opraveno. Existuje legislativa, jež zakazuje nekalé obchodní praktiky a klamavou reklamu. Síť evropských spotřebitelských center (ECC-net) poskytuje spotřebitelům poradenství a podporu při řešení přeshraničních sporů. Komise nedávno předložila návrh Charty spotřebitelů energie, která by pro dodávky elektřiny a plynu vymezovala základní práva spotřebitelů. Spokojenost spotřebitelů se zajišťuje také důsledným uplatňováním pravidel EU pro hospodářskou soutěž: podařilo se rozbít řadu kartelů v různých odvětvích, od výroby eskalátorů až po pivovarnictví; sloučení leteckých dopravců, která by nebyla v souladu s pravidly hospodářské soutěže, byla zakázána; podniky jako Microsoft, Telefonica, Deutsche Telekom a Wanadoo byly donuceny, aby přestaly zneužívat svého dominantního postavení na trhu. Kontrola státní podpory zajišťuje, aby byly veřejné prostředky používány správným způsobem. To vše pomohlo zajistit lépe fungující a inovativní trhy, na nichž se nabízí lepší zboží a služby za lepší ceny. Neměli bychom však polevovat. Jednotný trh se musí nadále soustřeďovat na oblasti, které mají vliv na každodenní život občanů, například na energetiku, telekomunikace, finanční služby pro drobné klienty a velkoobchod i maloobchod. Je třeba překonat nedostatek účinné konkurence a fragmentaci trhů, jež je částečně způsobena odlišnostmi ve vnitrostátních předpisech spotřebitelského smluvního práva, aby spotřebitelé mohli skutečně využívat výhod otevření trhů a snáze chápali, jak pro ně může být jednotný trh výhodný. EU může stimulovat úsilí o dosažení vyšší produktivity a efektivity prostřednictvím vzdělávání spotřebitelů a posilování jejich postavení, například v oblasti finančních služeb pro drobné klienty. Přestože již také existuje regulatorní rámec pro elektronický obchod, je možné udělat ještě více, aby občané mohli využívat příležitosti, které přináší internet. Jednotný trh musí udržovat náročné standardy, zejména v oblastech jako je bezpečnost potravin a spotřebního zboží. Je vynakládáno úsilí o lepší fungování trhu zboží, například prostřednictvím lepšího tržního dohledu a lepší koordinace činností akreditačních a certifikačních orgánů a orgánů dohledu. To by také mělo zajistit lepší povědomí o označení CE na výrobcích, což by lépe chránilo spotřebitele před nebezpečnými výrobky. Nejen zboží, ale také služby by měly být bezpečné a kvalitní. Zároveň je třeba dále zvážit, jak lze v sektoru služeb zajistit bezpečnost a kvalitu a jak o nich poskytovat informace. Jednotný trh také musí nadále zlepšovat rámcové podmínky pro podnikatele. Na rozdíl od velkých podniků, které dokázaly velmi úspěšně využívat výhody jednotného trhu, je pro malé a střední podniky jednotný trh často příliš roztříštěný a vstup na něj je pro ně složitý. Například jazyková rozmanitost v Evropě a odlišné kulturní a spotřebitelské preference jsou sice obrovským bohatstvím a zdrojem inovací, zvyšují však také složitost jednotného trhu. Odlišné přístupy ke zdanění a obtíže při hledání jednohlasné podpory pro společný pohled na daňové předpisy mohou být pro malé a střední podniky také brzdou v jejich snaze o vstup na jednotný trh. Přestože všude v Evropě se v posledních letech zrychlilo a zjednodušilo zakládání podniků, je třeba podniknout další kroky, aby se zlepšil přístup malých a středních podniků na trh, usnadnil se jejich růst a aby se jim umožnilo využít jejich podnikatelský potenciál. Komise osloví všechny zainteresované subjekty, aby mohla sestavit další iniciativy, které lépe přizpůsobí jednotný trh potřebám současných malých a středních podniků. Rámeček 1: Trh pro spotřebitele a malé a střední podniky Práva spotřebitelů a vyřizování stížností: Obecný přístup k právům spotřebitelů v celé EU vytvoří jednoduchý a snadno vymahatelný regulatorní rámec a pomůže odstranit překážky, kterým nyní spotřebitelé a podniky při přeshraničních nákupech čelí. Ústředním cílem strategie spotřebitelské politiky je zlepšit postavení spotřebitelů, včetně zranitelnějších spotřebitelů, kteří mají zvláštní potřeby nebo trpí nějakým postižením, vymezit práva a standardy přístupu na trh a ochraňovat spotřebitele před riziky a hrozbami, s nimiž se jako jednotlivci nemohou vypořádat. V návaznosti na své posouzení spotřebitelské legislativy EU přijde Komise v roce 2008 s dalšími iniciativami ohledně smluvních práv spotřebitelů a kolektivních stížností, jež budou mimo jiné usnadňovat vznesení nároku na náhradu škody za porušení spotřebitelských práv a práva hospodářské soutěže. Přístup ke kvalitním finančním službám pro drobné klienty: Výběr běžného bankovního účtu, platebních prostředků, investičních nebo pojistných produktů, hypotéky, spořicího, penzijního nebo úvěrového plánu nebo pojištění motorového vozidla, to všechno jsou důležitá osobní rozhodnutí, která mají výrazný vliv na rozpočet domácnosti. Existují důkazy o tom, že tento sektor může zajistit ještě více, pokud jde o ceny, výběr a důvěru v nabízené výrobky a služby. Pracovní dokument útvarů Komise zveřejněný souběžně s touto zprávou popisuje iniciativy, o nichž se Komise domnívá, že by mohly stimulovat konkurenci a posílit schopnost spotřebitelů činit vlastní rozhodnutí. Tyto iniciativy zahrnují opatření, jež by měla zajistit zvýšení finanční gramotnosti, umožnit spotřebitelům měnit snadno poskytovatele služeb a bankovní účty, odstranit vázaný prodej, jež je v rozporu s pravidly na ochranu hospodářské soutěže, a stimulovat trh hypotečních úvěrů. Bezpečnost potravin: Cílem EU je zajišťovat maximální možnou bezpečnost potravin na celém území Unie. Komise předloží iniciativu ohledně označování potravin a výživy a posoudí stávající předpisy týkající se nových potravin. Léčiva: Další posílení a racionalizace mechanismu dohledu nad trhem s léčivy pomůže zvýšit bezpečí pacientů v Evropě. Lepší přístup k informacím o farmaceutických výrobcích a službách umožní pacientům přijímat informovanější rozhodnutí o jejich zdraví. Komise připravuje soubor opatření, která mají tyto cíle naplnit a která také pomohou udržet Evropu na předním místě ve zdravotnických inovacích a ve zdravotnickém rozvoji. Akt o malých podnicích v Evropě: Komise prostřednictvím Aktu o malých podnicích v Evropě v roce 2008 posoudí řadu iniciativ na podporu malých a středních podniků. Výsledkem by mohly být obecné směry i ustanovení vytvořená specificky pro malé a střední podniky podle zásady „mysli nejdříve na malé“. Tento akt by mohl soustředit prvky související s těmito podniky, které jsou v současnosti obsaženy v různých politikách a právních předpisech, s cílem dále omezit nadbytečnou administrativní zátěž, zvýšit zapojení malých a středních podniků do programů EU, posílit přístup těchto podniků k veřejným zakázkám a omezit překážky zahraničního obchodu. Tím by posílil inovace a hospodářský růst. Komise také posoudí, jak daňová politika a praxe ovlivňuje růst malých a středních podniků, a navrhne statut evropské soukromé společnosti, aby usnadnila přeshraniční aktivity těchto podniků. Zlepšení daňového prostředí: Dále se bude pokračovat v úsilí o snížení nákladů souvisejících s nutností řídit se na jednotném trhu různými daňovými režimy, a to zejména pro malé a střední podniky, a také ve snaze umožnit podnikům zvolit si daňový základ za celou EU. Iniciativy, jejichž cílem je omezit dvojí zdanění, by rovněž měly usnadnit přeshraniční aktivity podniků i jednotlivých občanů. 2.2. Využití globalizace ve prospěch Evropy Globalizace je obdivuhodným zdrojem dynamiky a změn. Jednotný trh je pro Evropu nejlepším nástrojem k využití výhod, které globalizace přináší. Díky nižším cenám a širší nabídce přináší Evropanům výhody otevírání celosvětového trhu. Motivuje podniky, aby zvyšovaly svou efektivitu a aby byly inovativní, a pomáhá jim posílit konkurenceschopnost, aby mohly vstoupit na světové trhy. Zvyšuje atraktivitu Evropy pro investory a podniky z celého světa. Umožňuje Evropě zaujmout přední pozici při vymezování referenčních kritérií a přináší celosvětové sbližování pravidel, usnadňuje vývoz z Evropy a zaručuje, že dovážené produkty budou splňovat nezbytné standardy, čímž rovněž ochraňuje obyvatele Evropy. Při vývoji svého regulatorního režimu spolupracovala EU s členskými státy, aby dokázala sladit odlišné přístupy a nalezla správnou kombinaci, která zajistí prosperitu obchodu, ale také dodržování pracovněprávních, zdravotních, bezpečnostních a ekologických norem. To EU umožnilo vyvinout moderní a inovativní rámec pro regulaci a dohled a zajistilo, že na EU se nyní pohlíží jako na subjekt určující celosvětové normy v mnoha oblastech, jako například v bezpečnosti produktů a potravin, ochraně životního prostředí, zadávání veřejných zakázek, finanční regulaci a v účetnictví. Standard GSM nyní používá téměř dvě a půl miliardy uživatelů mobilních telefonů na celém světě. V obchodování s emisemi CO2, letecké bezpečnosti nebo v případě chemických látek stanovila EU nová pravidla, jež jsou postupně přejímána na celém světě. Politika hospodářské soutěže EU má celosvětový dopad, Komise bojuje s kartely, nepřijatelným slučováním podniků a zneužíváním dominantního postavení, kdykoliv to ovlivňuje evropské spotřebitele a podniky, a to bez ohledu na to, ze které země jsou podniky, jež se takovéhoto chování dopouštějí. Mezinárodní prostřední se rychle mění. Roste počet úkolů, které je koordinovaně třeba řešit na celosvětové úrovni – ať už se jedná o změnu klimatu nebo boj proti padělání nebo pirátským kopiím. Vzniká již nový mezinárodní přístup, který se zaměřuje na regulatorní spolupráci, sbližování norem a ekvivalenci pravidel. Tento přístup by se měl dále rozvíjet s ohledem na společný zájem EU a jejích partnerů. Podpoří sjednocování na té nejvyšší úrovni, spíše než tzv. závod ke dnu, tedy snahu o předbíhání se v uvolňování nároků. Jak toho lze dosáhnout? Pokrok musí stát na třech pilířích vymezených v agendě „Globální Evropa“[4]. Rámeček 2: Globální Evropa – cesta kupředu Rozšíření konkurenčního prostoru Evropských podniků za fyzické hranice jednotného trhu, otevření ostatních trhů prostřednictvím multilaterální a bilaterální liberalizace obchodu a také aktivní uplatňování práva přístupu na trh. Komise i nadále plně usiluje o úspěch rozvojové agendy z Dauhá. Na základě platformy Světové obchodní organizace zahájila Komise jednání o rozšířených dohodách o volném obchodu, jejichž cílem je lepší přístup na trh pro podniky z EU a vysoká úroveň sladěnosti regulatorních pravidel. Budou rovněž předloženy zvláštní iniciativy na podporu uplatňování práv duševního vlastnictví a dodržování mezinárodních pravidel pro dotace. Kontrola státní podpory, jakožto jeden z nástrojů politiky hospodářské soutěže, navíc zaručuje integrovaný a konkurenční vnitřní trh. Je třeba ji doplnit o aktivní používání nástrojů obchodní politiky, aby bylo možné reagovat na zahraniční dotace omezující konkurenci a na jiné obchodní praktiky, které poškozují hospodářskou soutěž, a zajistit rovné podmínky na mezinárodním poli, včetně aktivního otevírání zahraničních trhů. Rozšíření regulatorního prostoru jednotného trhu prostřednictvím podpory spolupráce se zahraničními partnery na evropských normách a hodnotách tím, že zahraniční osvědčené postupy budou přebírány evropskými regulátory, a snaha o to, aby evropské normy byly měřítkem pro standardy na celém světě. Komise se účastní řady multilaterálních a bilaterálních vyjednávání, jejichž cílem je zajistit sladěnost regulatorních předpisů s hlavními partnery EU a s jejími bezprostředními sousedy. Pokud jde o mnohostranné diskuze, je třeba podporovat problematiku regulatorní jednotnosti při jednáních Světové obchodní organizace. Dobrou příležitostí pro efektivní spolupráci jsou rovněž dvoustranná fóra, například dialog mezi EU a USA o regulaci v oblasti finančních trhů nebo nedávno zřízená transatlantická hospodářská rada. Toto úsilí by se mělo zaměřit na konkrétní cíle, doplňovat vyjednávání o obchodních vztazích a efektivněji se zabývat spoluprací v oblasti vzdělávání, podpory a výzkumu. Komise by rovněž měla podporovat evropské regulační orgány a orgány dohledu v prohlubování jejich mezinárodní spolupráce. EU musí nadále hrát přední úlohu v mezinárodních orgánech, které určují pravidla a normy, a z tohoto důvodu se musí vyjadřovat jednoznačně. Komise například bude usilovat o větší sblížení pravidel pro ochranu hospodářské soutěže na mezinárodních fórech, mj. v OECD. V neposlední řadě musí být EU také schopná učit se: tím, že EU bude vyhodnocovat světové standardy při vytváření vlastních politik a že se nechá inspirovat osvědčenými postupy zahraničních regulátorů, by měla zlepšovat svou vlastní regulaci a usnadnit to, aby byla akceptována v zahraničí. Otevřenost trhu musí přinášet výhody evropským občanům , a to prostřednictvím lepších norem, nižších cen a většího výběru. Těchto výhod je třeba dosáhnout prostřednictvím pečlivého sledování trhů a vhodných opatření, která zlepší fungování těchto trhů nebo vytvoří konkurenčnější prostředí na úrovni celé EU nebo v členských státech. EU má zvláštní odpovědnost rozvíjet dohody o obchodních vztazích a zajišťovat, že přinesou zamýšlené výsledky. Textilní sektor je dobrým příkladem toho, jaké podmínky je třeba splnit, aby otevření trhu přinášelo požadované výsledky. V lednu 2005 byl po vypršení zhruba desetiletého přechodného období na základě pravidel Světové obchodní organizace zrušen 40 let starý systém kvót na textilie a oděvy (tzv. ujednání o obchodu s textilem). Nedávná studie ukázala, že dopad na spotřebitele byl sice celkově příznivý, ale v jednotlivých částech EU se značně lišil v závislosti na struktuře konkurujícího domácího textilního průmyslu a úrovni konkurence v maloobchodním sektoru. V Irsku a ve Spojeném království poklesly ceny oděvů v reálném vyjádření o zhruba 50 %, naopak v Itálii a ve Španělsku zůstaly obecně na stejné úrovni. Takováto analýza bude provedena i v jiných odvětvích a budou navržena související opatření, tak aby byly výhody mezinárodního obchodu přeneseny na spotřebitele. Tuto zprávu doplňuje dokument o vnějších aspektech jednotného trhu, který poskytuje podrobnější informace o tom, jak je třeba upravit nástroje jednotného trhu v reakci na měnící se situaci ve světě. 2.3. Nové hranice: znalosti a inovace Jednotný trh, jenž byl původně vytvořen pro ekonomiku závislou na primárních produktech a výrobcích zpracovatelského průmyslu, se musí přizpůsobit tak, aby podporoval otevřenost a integraci v ekonomice, jež je založená na znalostech a orientuje se na služby. V současnosti jsou dominantní hnací silou evropské ekonomiky služby. Sektor služeb zajišťuje 70 % HDP, 68 % zaměstnanosti a 96 % nových pracovních míst vytvořených v EU. Představuje však pouze 20 % obchodu uvnitř EU. To je důsledkem skutečnosti, že služby mají ze své podstaty často lokální charakter, kdy klient chce být blízko poskytovateli služby. Poukazuje to však také na nutnost více využít potenciál, omezit překážky a posílit konkurenci v sektoru služeb. O nevyužitém potenciálu svědčí to, že pouze 6 % Evropanů využívá přeshraniční elektronické transakce. Je přijímána řada opatření. Poskytování služeb v celé EU by mělo být značně posíleno prováděním směrnice o službách, jež má být do vnitrostátního práva transponována do konce roku 2009. Také iniciativy týkající se síťových odvětví – energetiky, telekomunikací, poštovních služeb a dopravy – přinášejí výsledky, jakmile je plně dokončeno jejich provádění. Například díky jednotnému evropskému rámci v oblasti telekomunikací získali spotřebitelé a podniky nižší ceny, širší výběr a inovativní služby. K využití potenciálu jednotného trhu by také mělo přispět přesměrování státní podpory na horizontální cíle, např. na inovace a znalosti. Stále však lze udělat více. Například občané, podniky i veřejné orgány by měly mít možnost využívat v celé Evropě nové příležitosti pomocí informačních a komunikačních technologií. Tyto technologie jsou nezbytné pro dobré fungování tzv. elektronického vnitřního trhu a vytvářejí interoperabilní služby, jako jsou elektronická fakturace, elektronické zadávání zakázek a elektronické vyřizování celních záležitostí. Vzhledem k rychlému rozvoji těchto technologií existuje riziko, že se členské státy rozhodnou pro odlišná a navzájem nekompatibilní řešení a že koncoví uživatelé budou muset čelit novým překážkám v elektronických službách. Členské státy a Komise musí při své spolupráci výrazně zesílit snahu, s níž se snaží zabránit fragmentaci trhu, a prosazovat informační a komunikační řešení, na kterých se společně shodnou. Rovněž je třeba dále podporovat volný pohyb znalostí a inovací jakožto tzv. pátou svobodu jednotného trhu. Jednotný trh může být prostředkem pro stimulaci inovací v Evropě. Napomáhá k rozšiřování nových technologií po celé EU. Podporuje sítě (virtuální i reálné) a umožňuje vývoj vyspělého logistického sektoru, díky němuž je možné zajistit integrované řízení toků zboží, energií, informací, služeb i osob. Usnadňuje výměnu znalostí prostřednictvím mobility pracovníků, výzkumníků a studentů. Níže je popsána řada iniciativ, jejichž cílem je stimulovat jednotný trh znalostí a inovací. Rámeček 3: Posouvání hranic – inovativní lidé, výrobky a služby Mobilita výzkumných pracovníků: Sedmý rámcový výzkumný program zajišťuje přímou podporu pro propojení a integraci výzkumu v celé EU. V rámci realizace Evropského výzkumného prostoru se pracuje na zavedení dokladu, který by fungoval jako jakýsi pas výzkumníka a který by odstranil překážky mobility výzkumných pracovníků a usnadnil jejich výměny. Modernizovaný rámec pro elektronické komunikace: Cílem nových reformních návrhů Komise pro oblast telekomunikací je dokončení jednotného trhu telekomunikačních služeb, jenž je nezbytný pro širší digitální ekonomiku a společnost. Tyto návrhy zvýší konzistentnost a předvídatelnost a usnadní spouštění nových přeshraničních služeb. Posílí hospodářský potenciál, který přináší čelní postavení Evropy v oblasti bezdrátových technologií a aplikací, tím, že přinese efektivnější, flexibilnější a tržně orientovanou politiku rozdělení kmitočtového spektra. V roce 2008 bude po těchto návrzích následovat iniciativa, jejímž cílem bude aktualizace pravidel pro univerzální službu, která podpoří přechod na „Informační společnost pro všechny“. Práva duševního vlastnictví: Byly již podniknuty přípravné práce k tomu, aby bylo možné přijmout rozhodnutí o společném evropském rámci pro ochranu patentů, který pro Evropu zajistí jednoduchý, ekonomický a vysoce kvalitní systém patentové ochrany. Komise předloží strategii pro práva průmyslového vlastnictví v roce 2008. Její součástí budou aktivity, jež budou zvyšovat povědomí o těchto právech a pomáhat malým a středním podnikům s jejich vymáháním. Dále bude tato strategie obsahovat doporučení, jak by měly s právy duševního vlastnictví nakládat výzkumné instituce financované z veřejných prostředků. Rovněž bude navržen akční plán v celní oblasti, který se bude zabývat bojem proti padělání a pirátskému kopírování. Standardizace: Komise v roce 2008 předloží svou strategii pro standardizaci, která umožní, aby se výsledky výzkumu a vývoje mohly objevit na trhu, a to zejména prostřednictvím malých a středních podniků. Tato strategie by také měla napomoci rozšiřování nových ekologických technologií a technologií, jež pomáhají šetřit energii. Zvláštní důraz bude kladen na spolupráci s malými a středními podniky a s výzkumnými pracovníky. Elektronická fakturace: Komise navrhne Evropský rámec pro elektronickou fakturaci, který usnadní zasílání faktur v elektronické podobě v rámci celé EU. Elektronické ověřování a podpis: V návaznosti na svou probíhající práci v oblasti tzv. elektronické veřejné správy předloží Komise v roce 2008 zvláštní akční plán, jehož cílem bude dále podpořit zavádění navzájem uznávaných a použitelných elektronických podpisů a elektronického ověřování (elektronické identity) mezi členskými státy, čímž podpoří poskytování přeshraničních veřejných služeb. Elektronické vyřizování celních záležitostí: U příležitosti 40. výročí celní unie začnou členské státy a Komise v roce 2008 provádět rozhodnutí o elektronickém vyřizování celních záležitostí, jehož cílem je zajistit interoperabilitu celních a podnikových informačních systémů v celé EU. 2.4. Sociální a ekologické aspekty a soudržnost Otevírání trhu a hospodářská integrace mají sociální dopady a vliv na životní prostředí. Ty musí být zohledněny, a to jak v Evropě, tak i jinde ve světě. K tomuto zohlednění je nutné lepší hodnocení dopadů jednotlivých rozhodnutí a lepší kolektivní schopnost předvídat, podporovat a řídit změny vyvolané větší otevřeností a technologickým vývojem. Rovněž je třeba zajistit, aby tržní ceny věrně odrážely reálné náklady pro společnost a pro životní prostředí, a také zvýšit povědomí občanů o sociálních a ekologických aspektech jejich spotřebitelských rozhodnutí. Tyto priority jsou nezbytné pro dlouhodobé fungování jednotného trhu a jsou ústředním prvkem Strategie udržitelného rozvoje. Zajišťují, aby byly výhody otevřenějšího světa dostupné rovnoprávněji a aby z nich mohly těžit i příští generace. Vývoj jednotného trhu probíhal v těsném sepětí s evropskou sociální agendou. Soubor sdílených práv a hodnot, jež jsou jasně vyjádřeny v článku 2 reformní smlouvy a v acquis, jež se zabývají sociální politikou Společenství, dokládá úsilí o celoevropská opatření v řadě oblastí sociální politiky. Evropská politika hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti, kterou podporují strukturální fondy EU, spojuje občany a podniky a posiluje jejich postavení, čímž přispívá k plnému využití potenciálu jednotného trhu. Tato politika pomáhá rozšířit výhody jednotného trhu do všech oblastí Unie, zajišťuje, že otevírání trhů je výhodné obecně, a tlumí případné negativní vlivy. Evropská společnost se rychle mění. Technický pokrok a globalizace mají vliv na to, jak Evropané žijí a pracují, přinášejí nové pracovní a kariérní příležitosti a možnosti v oblasti služeb, poptávku po nových dovednostech a také zvyšují tempo rychlosti změn. Jednotný trh přinesl nové tendence v mobilitě uvnitř EU. Někteří pracovníci mají potíže s přizpůsobováním se nové realitě a vnímají tyto obecné procesy jako hrozbu. To platí zejména pokud tyto procesy ovlivňují život na jejich lokální úrovni. Jedná se o legitimní obavy, na něž je nutné reagovat. Je třeba zaručit práva pracovníků a zajistit rovné podmínky pro všechny, a to zejména pomocí správného uplatňování pracovního práva EU. Větší ohled na problematiku životního prostředí není významný jen ze své podstaty, může také přinést řadu nových příležitostí. Odvětví věnující se životnímu prostředí již zaměstnává více lidí než sektory jako například výroba automobilů nebo farmaceutický průmysl. Snaha EU o aktivní opatření a podporu evropských standardů na celosvětové úrovni jí poskytne náskok ve využívání nových technologií a při vytváření pracovních míst. Zkušenosti EU s bojem proti změně klimatu, například prostřednictvím podpory výroby produktů nebo poskytování služeb, s nimiž nejsou spojeny velké emise uhlíku, jsou na celém světě zdrojem inspirace, slouží jako světové referenční kritérium a vytvářejí nové exportní trhy. Rámeček 4: Podpora sociální Evropy Vytváření předpokladů pro obnovenou sociální agendu: Jako součást Programu Komise pro občany probíhá debata o sociálním prostředí v Evropě. Společně s touto zprávou Komise zveřejňuje svou vizi toho, jak mohou Evropané využívat příležitostí, které přináší otevřená, moderní a měnící se Evropa. Reakce na tuto vizi budou zohledněny v obnovené sociální agendě, jež stanoví iniciativy na úrovni EU a kterou Komise předloží v polovině roku 2008. Služby obecného zájmu: Protokol schválený současně s Lisabonskou smlouvou vymezuje zásady EU vztahující se na služby obecného zájmu a v rámci Smlouvy přináší pro tyto služby nový, transparentní a spolehlivý rámec. Tento rámec vychází z dekády diskuzí o roli EU a je dokladem sbližování názorů na toto téma, ke kterému dochází zejména od zveřejnění bílé knihy Komise v roce 2004. Souběžně s tímto přehledem je předkládán dokument o službách obecného zájmu, včetně sociálních služeb obecného zájmu, který přináší přehled nové situace. Brzo bude také zveřejněna iniciativa zabývající se zdravotnickými službami. Snazší mobilita: Mobilita pracovníků je právo, které je zakotveno ve Smlouvě o EU, a je nezbytná k tomu, aby jednotný trh mohl fungovat. Volný pohyb pracovníků bude ještě více zjednodušen, jakmile vyprší přechodná opatření vztahující se na nové členské státy. V návaznosti na to, že rok 2006 byl rokem mobility pracovníků, předloží Komise před koncem roku 2007 akční plán pro pracovní mobilitu, který bude obsahovat vyhodnocení pravidel, kterými se ve Společenství řídí koordinace sociálního zabezpečení. Pracovní právo EU: Stávající pravidla na úrovni EU uznávají základní práva pracovníků, například pokud jde o informace a konzultace, a vymezují minimální požadavky, které zajišťují rovné podmínky pro pracovníky i pro podniky. Do konce roku 2008 předloží Komise návrh na změnu směrnice o zřízení Evropské rady zaměstnanců. Přeshraniční integrace: S cílem pomoci občanům EU, kteří žijí a pracují v pohraničních oblastech, byl vytvořen nový právní nástroj, Evropské sdružení pro územní spolupráci (ESÚS), který má pomoci při vytváření nových přístupů k přeshraniční spolupráci v oblastech, jako je například zdravotnictví, prevence rizik, ochrana životního prostředí, kultura, cestovní ruch a místní přeshraniční infrastruktura. 3. VÝSLEDKY Aby jednotný trh skutečně přinášel výsledky, musí se přizpůsobovat a používat nové přístupy, a to zejména nyní, ve větší a rozmanitější EU. Za to, aby jednotný trh fungoval, odpovídají společně orgány státní správy na všech úrovních, stejně jako orgány tržního dohledu. Základem jednotného trhu je důvěra. Tu lze podporovat a posilovat prostřednictvím úzké spolupráce správních orgánů a pomocí lepších informací. K tomu, aby byl využit potenciál jednotného trhu, je nutné obnovit partnerskou spolupráci. 3.1. Nový jednotný trh založený na zkušenostech a více zaměřený na výsledky EU by se měla zaměřit na nejdůležitější oblasti a přijímat opatření tam, kde trhy nefungují efektivně a kde budou mít tato opatření největší dopad. K těmto opatřením musí přispět všechny zainteresované strany – musí sledovat vývoj trhů, identifikovat problémy, vyhodnocovat rozsah možných opatření a zjišťovat názory subjektů na trhu. Dobrým příkladem je snaha o lepší fungování trhů plynu a elektřiny. Komise a vnitrostátní orgány mají bohaté zkušenosti se sledováním trhů a odvětví. Tyto zkušenosti je třeba dále rozvinout. Do velké míry je třeba se zaměřit na průzkumy konkurence v jednotlivých odvětvích, identifikaci hlavních trhů a vývoj společných technologických iniciativ. Avšak v řadě oblastí je třeba získat více informací prostřednictvím účinné zpětné vazby od subjektů, jež mají bezprostřední praktickou zkušenost s fungováním jednotného trhu. Také je třeba lépe zohledňovat pohled spotřebitelů, malých a středních podniků a celosvětový pohled, stejně jako sociální dopady a vliv na životní prostředí. Rámeček 5: Opatření tam, kde jsou třeba Sledování trhů a odvětví: Jako součást tohoto přehledu vyvinuly útvary Komise metodologii pro systematičtější sledování toho, jak fungují hlavní trhy zboží a služeb. První etapa v této metodologii sestává z průzkumu těch odvětví, které nabízejí největší potenciál hospodářského růstu, vytváření pracovních míst a přínosů pro spotřebitele. V druhé etapě jsou vybraná odvětví zkoumána podrobněji, aby se zjistilo, proč trhy fungují špatně (nedostatečná otevřenost/integrace, malý výběr a transparentnost pro spotřebitele, nízká úroveň konkurence, špatné regulatorní prostředí a nedostatečná inovativnost). Tato analýza poskytne velmi důležitý přehled, díky němuž bude možné řešit konkrétní problémy, které se v daném sektoru nebo v daných sektorech vyskytují. Pracovní dokument Komise zveřejněný souběžně s tímto dokumentem představuje první poznatky. Na rozvíjení tohoto nového přístupu hodlá Komise úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány. Spotřebitelská hodnotící tabulka: Jako zdroj informací pro výše popsanou metodologii bude zavedena spotřebitelská hodnotící tabulka, pomocí níž bude výkonnost hodnocena z pohledu spotřebitele a která prostřednictvím základních ukazatelů jako reklamace, ceny, spokojenost zákazníků, možnost změny a bezpečnost (a ve všech možných případech případně také pomocí konkrétních odvětvových ukazatelů) ukáže, které trhy nepřinášejí žádoucí hospodářské a sociální výhody . Budou vyvinuty nové zdroje údajů, například pro porovnávání spotřebitelských cen. Tato hodnotící tabulka bude od roku 2009 začleněna do tzv. hodnotící tabulky jednotného trhu. 3.2. Lepší zacílení a uplatňování Při rozvíjení jednotného trhu hodlá Komise používat „chytřejší“ soubor nástrojů, konkrétně nástroje, jež jsou jednoduché a plně zohledňují zásady subsidiarity a proporcionality a odlišné národní tradice. Aby občané a podniky s důvěrou využívali přeshraničního obchodování, potřebují mít právní jistotu. Regulace proto v některých oblastech zůstává naprosto zásadní, jindy však nemusí být nutná nebo adekvátní, například v případech, kdy překážky fungování jednotného trhu nejsou primárně právní povahy, ale spíše behaviorální nebo institucionální. V rozmanité EU je ještě mnohem důležitější zajistit jednoduchost legislativy. V praxi bude proto nejlepších výsledků často dosaženo pomocí souboru nástrojů (např. nástrojů jednotného trhu a politiky hospodářské soutěže), který doplní právně závazné nástroje o přístupy jako podpora, samoregulace, školení nebo poradenství. Je třeba vyvíjet neustálou snahu o zapojení všech zainteresovaných subjektů a konzultovat s nimi politiku jednotného trhu. Významné návrhy budou nadále podrobovány velmi pečlivému hodnocení dopadů a Komise je připravena zrušit zásahy EU tam, kde již nedosahují požadovaných cílů nebo kde již byly překonány, ať už vývojem trhu nebo opatřeními na místní, regionální, celostátní nebo celosvětové úrovni. Provádění a uplatňování pravidel jednotného trhu v celé EU je naprosto zásadní. Jednotný trh nepřinese výhody, pokud nebude právo EU správně uplatňováno nebo pokud práva, která vytváří, nebudou dostatečně prosazována a způsoby vymáhání nároků nebudou zajištěny. Snaha o lepší uplatňování práva Společenství bude pokračovat, aby se zajistilo, že podniky a občané budou dostatečně informováni a budou moci účinně využívat regulační rámec jednotného trhu. Rámeček 6: Nejlepší využití nástrojů jednotného trhu Lepší kombinace nástrojů: Souběžně s touto zprávou je předkládán pracovní dokument útvarů Komise, který přináší přehled nástrojů, jež jsou k dispozici k formování, řízení a provádění politiky jednotného trhu a snaží se odpovědět na otázku, jak lze na všech úrovních veřejné správy dosáhnout nejlepších výsledků. Lepší provádění: Jak bylo uvedeno v nedávném sdělení o uplatňování práva Společenství[5], přijme Komise opatření, jimiž bude předcházet problémům vyplývajícím z uplatňování práva EU a ve spolupráci s členskými státy se bude snažit rychleji napravovat vznikající problémy. V případech, kde dochází k porušování práva EU, bude tato situace řešena, přičemž Komise se bude přednostně zabývat těmi porušeními, jež mají nejzávažnější dopady. Členské státy jsou vyzývány, aby poskytovaly informace o tom, jak jsou předpisy Společenství převáděny do vnitrostátní legislativy. Komise zveřejní obecnější informace o současném stavu provádění právních předpisů a o postupech, které zajišťují nápravu v případech, kdy dochází k porušování práva Společenství. Praktické řešení problémů: SOLVIT je síť odborníků na problematiku jednotného trhu, kteří jsou připravení pomoci občanům a podnikům s problémy, jež vznikají v důsledku nesprávného uplatňování pravidel EU vnitrostátními orgány. Od svého vzniku v červenci 2002 vyřešila síť národních center SOLVIT společně s pracovníky SOLVIT v Komisi více než 1 300 problémů, přičemž tato řešení někdy vedla k zásadním změnám ve vnitrostátní legislativě. Přibližně 80 % všech zjištěných problémů je vyřešeno, aniž by muselo dojít k využití soudní moci, a většina z nich je vyřešena do deseti týdnů. S tím, jak roste povědomí o službách sítě SOLVIT, roste i počet předkládaných případů. 3.3. Větší decentralizace a zapojení do sítí Jednotný trh vyžaduje od orgánů a zainteresovaných subjektů opatření na všech úrovních veřejné správy v EU. Tyto orgány a subjekty musí postupovat společně, aby se zajistilo, že pravidla jednotného trhu budou známá, dobře chápána, uplatňována a vymáhána. Pro efektivní fungování jednotného trhu je nezbytná silnější zodpovědnost a podpora vzájemné důvěry. To vyžaduje nové pracovní vztahy a nové přístupy. Zkušenosti z některých členských států ukazují, že značných výsledků lze dosáhnout, pokud se zřídí tzv. střediska jednotného trhu, která na vnitrostátní úrovni koordinují činnost zajišťující fungování jednotného trhu. Na úrovni EU ukazuje příklad Evropské sítě pro hospodářskou soutěž, že prostřednictvím spolupráce mezi orgány členských států na ochranu hospodářské soutěže a Komisí lze zajistit účinné a konzistentní uplatňování pravidel EU. EU může také plnit podpůrnou funkci při výměně informací a pracovníků mezi orgány státní správy jednotlivých členských států, což dokazuje například spolupráce v celní oblasti nebo síť pro vymáhání práva v oblasti ochrany spotřebitele. V mnoha oblastech lze spolupráci ještě rozšířit, zvětšit síť kontaktů a prohloubit výměnu zkušeností mezi správními, soudními a regulatorními orgány členských států i mezi regulátory na úrovni EU. Rámeček 7: Partnerská spolupráce Během několika posledních let proběhlo na místní a regionální úrovni i na úrovni jednotlivých států a celé EU mnoho iniciativ, jejichž cílem bylo zlepšit transpozici, provádění a vymáhání právních předpisů EU, rozšiřovat informace a podpořit přeshraniční spolupráci mezi orgány veřejné správy. EU může tyto zkušenosti využít k tomu, aby jasně vymezila, které iniciativy byly úspěšné (a které nikoliv) a ve kterých oblastech je nutno vyvinout větší úsilí, aby se jednotný trh stal realitou. Komise bude s členskými státy v rámci Poradního výboru pro vnitřní trh spolupracovat na tom, aby identifikovala osvědčené postupy, dohodla obecná pravidla a zajistila vzájemnou podporu. Při prohlubování strategické koordinace a při výměně zkušeností by měli ústřední roli hrát také národní koordinátoři odpovídající za Lisabonskou strategii. 3.4. Lepší přístup, lepší komunikace Pro zlepšení komunikace a lepší informovanost o příležitostech, které jednotný trh nabízí, toho lze učinit ještě mnoho. Občané, podniky a místní a regionální orgány musí mít přístup k informacím a musí rozumět pravidlům jednotného trhu – jen tak budou moci využívat jeho výhod. Transparentnost pravidel a snadný přístup k informacím jsou také velmi důležité pro partnery z jiných zemí než z EU. Členské státy by měly posílit své aktivity při poskytování informací o jednotném trhu a také lépe upozorňovat na zdroje informací. Komise toto úsilí podpoří. V rámci tohoto přehledu byly posíleny komunikační aktivity: byl spuštěn pilotní projekt „velvyslanci jednotného trhu“ a vyvíjí se jednotný internetový přístupový portál ke všem asistenčním službám pro jednotný trh. Tyto projekty doplní obecnější probíhající aktivity Komise a členských států, které mají za cíl poskytování informací a řešení problémů pro občany a podniky. Rámeček 8: Lepší přístup k informacím Potřebujete pomoc? Asistenční služby EU: Pohybujete se po Evropě a ptáte se, jaká máte práva? Hledáte práci? Máte problém s registrací automobilu? Nebo potíže se zahájením podnikatelské činnosti? Evropa disponuje řešeními a může vám pomoci. Bude zřízen jednotný portál integrující všechny stávající internetové asistenční služby, kde budou občané a podniky moci na jednom místě nalézt odpovědi na své otázky ohledně jednotného trhu, získat aktuální informace, využít asistenčních systémů a systémů EU pro řešení problémů (včetně stránek Europe Direct, Your Europe, SOLVIT, Citizens' Signpost Service, EURES a nově integrované sítě pro podporu podnikání). Chcete vědět, jaké výsledky jednotný trh přináší? Hodnotící tabulka jednotného trhu: Komise bude sledovat úspěšnost jednotného trhu a na jarních zasedáních Evropské rady pravidelně podávat zprávy o prioritách v této oblasti. Tyto zprávy budou obsahovat již získané informace o transpozici směrnic EU do vnitrostátního práva, o porušování práva EU a o využívání mechanismů sloužících k řešení problémů, jako je například SOLVIT. Rovněž budou obsahovat ekonomické ukazatele, například výsledky sledování trhů a srovnání úspěšnosti jednotného trhu v jednotlivých částech EU. První verze této rozšířené hodnotící tabulky jednotného trhu bude zveřejněna v roce 2008. 4. ZÁVěR Jednotný trh je jedním z nejhmatatelnějších úspěchů EU a může Evropě pomoci při řešení problémů, které přináší 21. století. Otevřený, integrovaný a konkurenční jednotný trh podpoří hospodářský růst a zdravé obchodní vztahy, přinese nové příležitosti a vytvoří pracovní místa. V éře globalizace umožní prosazování evropských zájmů a hodnot. Jeho vývoj bude úzce souviset s efektivním a univerzálním přístupem k hlavním službám, s náročnými sociálními a ekologickými standardy a s vysokou mírou investic do výzkumu a vzdělávání. Bude výsledkem společného úsilí všech zainteresovaných stran a orgánů veřejné správy na všech úrovních a ukáže, jak může Evropa zajistit výhody pro své občany. Aby bylo možné realizovat návrhy popsané v tomto přehledu, vyzývá Komise Evropský parlament, Radu, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, aby: - obecně podpořily změnu v postavení jednotného trhu, tak jak je popsána v tomto dokumentu; zejména Rada by na svém zasedání na jaře 2008 měla zajistit, aby byly priority jednotného trhu zdůrazněny v Lisabonské strategii, a to včetně jeho vnějšího rozměru, a aby se závěry tohoto přehledu promítly také do nejbližšího přehledu o Hospodářské a měnové unii, který bude sestaven v květnu 2008 u příležitosti jejího 10. výročí. - zdůraznily význam sociálních výhod, které z jednotného trhu vyplývají, tedy příležitostí, lepšího přístupu na trh a solidarity, tím, že podpoří přístup popsaný ve vizi, která je zveřejněna zároveň s tímto dokumentem; - podpoří přístup ke službám obecného zájmu, včetně sociálních služeb obecného zájmu, jak je popsán ve sdělení, které je zveřejněno zároveň s tímto dokumentem. [1] Pracovní dokument útvarů Komise zveřejněný souběžně s tímto sdělením popisuje přínos jednotného trhu. [2] KOM(2007) 60 ze dne 21. února 2007. [3] KOM(2007) 581 dne 3. října 2007. [4] KOM(2006) 567 ze dne 4. října 2006. [5] KOM(2007) 502 ze dne 5. září 2007.