CS Úřední věstník Evropské unie C 247/6

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 247/05

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„GÖNCI KAJSZIBARACK“

č. ES: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací. Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP a CHZO získáte v úplné verzi specifikace produktu, a to buď na národní úrovni, nebo od úřadů Evropské komise.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály (ministerstvo zemědělství a rozvoje venkova, oddělení analýzy potravinového řetězce) Adresa: Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 13014419 Fax +36 13014808 E-mail: Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2. Skupina:

Název: Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (Dodavatelské a marketingové sdružení producentů ovoce regionu Abaúj – Gönc) Adresa: Gönc Károlyi Gáspár út 31/A 3895 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 46388610 Fax +36 46388702 E-mail: mzg.hollar@primposta.hu Složení: Producenti/zpracovatelé ( X ) Ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název:

„Gönci kajszibarack“

4.2 Popis:

Chráněné zeměpisné označení (CHZO) „Gönci kajszibarack“ lze používat pro následující odrůdy druhu Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás, Pannónia.

Jedinečnost produktu „Gönci kajszibarack“ a jeho celostátní i mezinárodní věhlas jsou důsledkem kombinace příznivých podnebních podmínek, tradic pěstování ovoce a striktního dodržování výrobních, sklizňových, skladovacích a přepravních postupů.

CHZO „Gönci kajszibarack“ se může používat pouze pro odrůdy meruněk, které vykazují následující znaky a níže uvedené vnější i vnitřní vlastnosti pro každou z odrůd.

GÖNCI MAGYAR KAJSZI

tvar : kulovitý velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : jasně oranžová; jasně červená na slunečné straně barva a kvalita dužiny : zlatě žlutá, mírně vláknitá, šťavnatá a ve stádiu zralosti měkká chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá, aromatická

MAGYAR KAJSZI C.235

tvar : kulovitý velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : jasně oranžová barva a kvalita dužiny : žlutá, vláknitá, středně tvrdá chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá, aromatická

MANDULAKAJSZI

tvar : vejčitý, mandlovitý, z boku výrazně zploštělý velikost : velká, minimální průměr 50 mm barva slupky : světle oranžová; karmínová na slunečné straně barva a kvalita dužiny : světle oranžová, středně tvrdá, hustá, šťavnatá chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá, kořeněné aroma

BERGERON

tvar : mírně prodloužený, kuželovitý, ve tvaru vejce velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : oranžová; karmínová na slunečné straně barva a kvalita dužiny : zářivě oranžová, vláknitá, tvrdá chuť, obsah kyseliny : obsah kyseliny je nadprůměrný (1,4 %)

PANNÓNIA

tvar : pravidelný či mírně vejčitý velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : světle oranžová; narůžovělá na slunečné straně barva a kvalita dužiny : světle oranžová, vláknitá, tvrdá chuť, obsah kyseliny : kyselá, aromatická

CEGLÉDI PIROSKA

tvar : kulovitý velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : oranžová; jasně červená na slunečné straně barva a kvalita dužiny : oranžová, tvrdá chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá

CEGLÉDI BÍBORKAJSZI

tvar : široký, kuželovitý, vejčitý; z boku mírně zploštělý velikost : středně velká, minimální průměr 40 mm barva slupky : tmavě oranžová; tmavě purpurová na slunečné straně barva a kvalita dužiny : tmavě oranžová, šťavnatá chuť, obsah kyseliny : sladká, aromatická

CEGLÉDI ARANY

tvar : kulovitý velikost : velká, minimální průměr 50 mm barva slupky : zlatě žlutá; karmínová na slunečné straně barva a kvalita dužiny : oranžová, tvrdá, šťavnatá chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá

CEGLÉDI ÓRIÁS

tvar : mírně prodloužený, vejčitý; z boku mírně zploštělý velikost : velká, minimální průměr 50 mm barva slupky : světle oranžová; jasně červená na slunečné straně barva a kvalita dužiny : oranžová, mírně šťavnatá, měkká chuť, obsah kyseliny : sladká a kyselá, aromatická

4.3 Zeměpisná oblast:

Označení zeměpisného původu lze použít výlučně u meruněk pocházejících ze (pěstovaných ve) správní oblasti obcí, které se nacházejí ve čtyřech určených oblastech okresu Borsod-Abaúj-Zemplén:

oblast Abaúj- Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta;

oblast Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs;

oblast Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya;

oblast Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

4.4 Důkaz původu:

Díky systému kontroly jakosti při pěstování a manipulaci je zajištěna identifikace a sledovatelnost, jakož i závěrečná kontrola a bezpečnost produktu. Producenti umísťují ručně sklizené ovoce do plastových či dřevěných bedýnek, na nichž je umístěn štítek jmenovitě udávající původ ovoce, a na dně bedýnek je vyznačeno identifikační číslo.

Producenti jsou povinni vést evidenci ochrany původu, ve které zaznamenávají údaje o produkci v souladu s příslušnými předpisy. Evidence obsahuje tyto informace:

— jméno/název a totožnost producenta;

— zeměpisná poloha produkce, registrační číslo pozemku, identifikační kód odrůdy/pozemku, počet plodících stromů i počet stromů, které ještě neplodily;

— název a původ odrůdy (podloženo osvědčením původu mladého stromku);

— identifikační číslo evidence postřiků;

— identifikační číslo evidence sklizně, datum sklizně, množství ovoce v daném roce podle odrůdy/pozemku.

Vedení evidence postřiků je předepsáno právními předpisy. Evidence uvádí tyto informace:

— chemické látky použité při pěstování;

— množství použitých chemických látek (podle data použití);

— název a datum uplatněných rostlinolékařských postupů atd.

Evidence sklizně se vede během sklizně a uvádí počet produktivních stromů podle odrůdy/pozemku, den sklizně a denní sklizené množství.

4.5 Metoda produkce:

Kritéria a požadavky na pěstování a péči

Ovocné sady vysazené v dané produkční oblasti se musí nacházet na slunečných pozemcích ve výše položených oblastech (150–300 m), na kvalitní půdě s dostatečným obsahem vápence a přiměřeným množstvím živin zjištěným půdní analýzou.

Sklizeň

Sklizeň začíná v polovině června a probíhá až do pozdního srpna. S ohledem na požadavky na přepravu a skladování (dobu uskladnění) je důležité provádět sklizeň postupně, což je mj. zajištěno pečlivě zváženým umístěním sadů. Vzhledem k rozdílům v délce zrání mezi odrůdami a mezi jednotlivými pozemky může sklizeň na každém pozemku probíhat v průměru ve třech fázích (předběžná sklizeň, hlavní sklizeň, pozdní sklizeň), aby se zajistilo, že se sklízí řádně zralé ovoce. Ovoce se sklízí ručně, čemuž napomáhá i pečlivé tvarování mladých stromků a jejich korun.

Skladování

Jakmile jsou skladovací prostory zaplněny bedýnkami, ovoce se během několika hodin zchladí na přibližně 4 °C (skladovací teplota). Po rychlém zchlazení následuje manipulace, tj. třídění ovoce podle velikosti a barvy, většinou ručně. Mechanické třídění je méně běžné. Po vytřídění a konečném balení se bedýnky s ovocem umístí do skladovacích prostor zchlazených na 4–6 °C na dobu až 30 dnů v závislosti na dodávkách.

Třídění a balení

Třídění podle velikosti se provádí za použití nástroje pro manuální třídění. Velikost ovoce je definována podle nejdelšího průměru měřeného podél podélné osy, jak je stanoveno v nařízení č. 851/2000/ES a jeho pozměněných zněních, a balení a úprava jsou v souladu se stejnými ustanoveními.

Produkt „Gönci kajszibarack“ je citlivý na mechanické poškození, a přeprava v nebalené úpravě tudíž významně ovlivní jeho organoleptické, fyzikální a chemické vlastnosti, a to až do té míry, že později není možné provést balení. S cílem zajistit jakost produktu a – jelikož se nejedná o zpracovaný zemědělský produkt – zajistit místo původu, sledovatelnost a kontrolu by tudíž balení mělo být provedeno v určené zeměpisné oblasti.

4.6 Souvislost se zeměpisnou oblastí:

Produkt „Gönci kajszibarack“ je typickým produktem nejsevernějších ovocnářských regionů v Maďarsku, který se pěstuje na úbočích, terasovitých pozemcích a rovinách regionu Hegyalja na řece Hernád a v kopcovitých regionech Szerencs a Cserehát v nadmořské výšce 150–300 m.

Maďarská skupina odrůd (druh odrůdy), která se začala vyvíjet zhruba před 300–350 lety, se pěstuje téměř výlučně v tomto regionu.

Zvláštní znaky produktu a jeho pěstování v regionu Gönc lze shrnout takto:

— Stejná odrůda meruněk dozrává při pěstování v této oblasti později než v regionu Kecskemét, a to v průměru o 6–10 dnů, díky čemuž je možné prodloužit domácí spotřebu a období pěstování.

— Chladnější mezoklima, které způsobuje opožděné zrání, má příznivý dopad na spotřební jakost meruněk: osvěžující kyselé a chuťové látky se v průběhu zrání rozkládají pomaleji a „nevytratí se“. „Kvalita meruněk pěstovaných v okolí Göncu je vynikající. Později zde dozrávají … a doba zrání se dále prodlužuje díky různé orientaci svahů.“ (Brózik, Jenser a kol., 1970).

— Tento region má nejrovnoměrněji studené zimy v Maďarsku a jaro zde začíná nejpozději ze všech oblastí vhodných k vysázení ovocných sadů; z tohoto důvodu jsou zde škody, které mrazy způsobují stromům rozkvetlým v důsledku teplého období koncem zimy, nejnižší, rovněž tak škody způsobené jarními mrazíky na poupatech, květech, či ovoci v počáteční fázi růstu.

Název „kajszi Baraczk“ (meruňka) se poprvé objevil v roce 1667 v knize, jejímž autorem je János Lippay (Posoni kert, 3. díl, „Gyümölcsös kert“, Vídeň 1667), avšak až výskyt mšičky v 80. letech 19. století, která poničila vinice, byl podnětem k pěstování ovoce v kopcovitých oblastech. Zničené vinice byly v mnoha místech, včetně Göncu, nahrazeny ovocnými stromy.

Ve druhé polovině 19. století byla zřízena řada společenských organizací, jež dávala podnět k pěstování ovoce. Jejich spolupráce byla důležitá a umožnila okresu Zemplén získat zlatou medaili na světové výstavě v Paříži v roce 1867. Podle různých vnitrostátních údajů a statistik byl region Gönc do poloviny 19. století známý hlavně svými třešněmi. János Korponay se v roce 1871 jako první zmínil, že Gönc a jeho okolí je známý svými meruňkami, které se „hojně“ pěstovaly. Ke skutečnému rozvoji v pěstování meruněk však došlo až v 80. a 90. letech 19. století.

4.7 Kontrolní subjekt:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (Zemědělská správa) jako pověřený kontrolní subjekt pro ovoce a zeleninu.

Název: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság Adresa: Miskolc Blaskovits út 24. 3526 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 46503402 Fax +36 46503404 E-mail: Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8 Označování:

Vedle informací stanovených právními předpisy musí štítky uvádět tyto údaje:

— název „Gönci kajszibarack“

— údaj „oltalom alatt álló földrajzi jelzés“ (OFJ) (chráněné zeměpisné označení, CHZO) a odpovídající logo Společenství (po registraci ve Společenství).

Toto označení musí být umístěno na každém balení, případně lze uvést i název obce, kde byl produkt vypěstován.

Například:

„Gönci kajszibarack“

chráněné zeměpisné označení (CHZO)

Odrůda: Gönci magyar kajszi

Vyrobeno v Abaújváru

(1) Úř věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.