Zvláštní zpráva Kvalita vod v povodí 
Dunaje: provádění 
                                              rámcové směrnice o vodě 
zaznamenalo určitý pokrok, 
ještě však není dovršenoCS 2015  č. 23
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-3764-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/722498 QJ-AB-15-023-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-3750-7 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/79474 QJ-AB-15-023-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-3780-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/587914 QJ-AB-15-023-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Před použitím či reprodukcí mapy na straně 65 je nutno získat souhlas přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
Kvalita vod v povodí 
Dunaje: provádění 
rámcové směrnice o vodě 
zaznamenalo určitý pokrok, 
ještě však není dovršeno
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 23
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajo -
vou oblast strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedl člen EÚD George Pufan s podporou vedoucího svého 
kabinetu Patricka Weldona, tajemníka kabinetu Mircey Radulesca, vedoucího oddělení Alaina Vansillietteho, vedoucí 
týmu Marion Colonerusové  a auditorů Zuzany Gullové, Daniely Jinaruové, Marie del Carmen Jiménezové, Attily Horvay -
-Kovácse, Dany Moraruové, Radky Papouškové and Ildiko Preissové. 
Zleva doprava:  A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jiménezová, G. Pufan, Z. Gullová, 
P . Weldon, A. Horvay-Kovács.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I–X Shrnutí
1–15  Úvod
16–21  Rozsah a koncepce auditu
22–165  Připomínky
22–50  Plány povodí jako nástroj dosažení dobré kvality vod do roku 2015
26–27  Ekologický a chemický stav vodních útvarů se příliš nezlepšil
28–32  Identifikace zdrojů znečištění na úrovni vodních zdrojů trpěla nedostatkem komplexních údajů
33–44  Opatření určená v plánech povodí nejsou dostatečná pro odpovídající řešení zdrojů znečištění
45–46  Významný počet vodních útvarů je vyňat z plnění lhůt v letech 2015 a 2021
47–50  Komise vývoj pečlivě sleduje, zlepšení však závisejí na ochotě členských států jednat
51–98  Opatření a nástroje prováděné členskými státy s cílem snížit znečištění způsobené odpadními 
vodami
52–82  Znečištění z aglomerací: došlo k pokroku v čištění odpadních vod, dostupné nástroje však mohly být 
využity účinněji
83–98  Znečištění z průmyslových zařízení: problémy při stanovování emisních limitů a nedostatky v prosazování
99–165  Opatření a nástroje prováděné členskými státy pro řešení difúzního znečištění ze zemědělství
101–122  Členské státy nevyužívají všechny možnosti, které nabízí směrnice o dusičnanech
123–132  Akční plány pro pesticidy vykazují nedostatky
133–144  Mechanismus podmíněnosti má určitý dopad, není však plně využíván
145–157  Potenciál opatření v oblasti rozvoje venkova k řešení problémů kvality vody není plně využíván
158–165  Zásada „znečišťovatel platí“ je na difúzní znečištění ze zemědělství uplatňována jen v omezené míře
04 Obsah
166–191  Závěry a doporučení
 Příloha I – Přehled oblasti povodí Dunaje
 Příloha II – Znečištění útvarů povrchových vod
 Příloha III – Mezní hodnoty emisí stanovené směrnicí o čištění městských odpadních vod
 Příloha IV – Poplatek za znečišťování vod: částka podle znečišťující látky (v EUR/t)
 Příloha V – Mezní hodnoty emisí stanovené ve vnitrostátních právních předpisech
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Aglomerace : Oblast, v níž jsou obyvatelé a popřípadě i hospodářské činnosti natolik soustředěni, že městské 
odpadní vody jsou shromažďovány a odváděny do čistírny městských odpadních vod nebo do společného místa 
vypouštění.
Biochemická spotřeba kyslíku (BSK5): Množství kyslíku spotřebovaného mikroorganismy k eliminaci biologicky 
rozložitelných organických a minerálních látek obsažených ve vodě. BSK5 se tradičně používá k měření spotřeby 
kyslíku v mg O2/l po pěti dnech. Čím je hodnota BSK5 vyšší, tím větší je spotřeba kyslíku mikroorganismy, a tedy 
i znečištění.
Bodové zdroje znečištění : Znečištění způsobené nejrůznějšími činnostmi, u nichž existuje konkrétní místo 
vypuštění znečišťujících látek (např. výpust čistírny městských nebo průmyslových odpadních vod).
Citlivá oblast : Vodní útvar musí být členskými státy označen jako citlivá oblast, pokud spadá do některé 
z následujících skupin: i) vodní útvar nebo část vodního útvaru ohrožená eutrofizací; ii) vodní útvar určený k čerpání 
pitné vody, která by mohla obsahovat příliš vysokou koncentraci dusičnanů, a iii) oblasti, v nichž je nutný přísnější 
stupeň čištění, aby byly dodrženy směrnice Rady. Náležité vymezení citlivých oblastí má zásadní význam, neboť se 
od něj odvozuje druh čištění odpadních vod, které se má provádět, aby se snížily látky způsobující eutrofizaci.
Čistírna městských odpadních vod : Infrastruktura, která umožňuje provádět řadu čisticích procesů, jejichž cílem 
je snížit míru znečištění odpadních vod z městských aglomerací na přijatelnou míru před jejich vypuštěním do 
recipientů.
Difúzní zdroje znečištění : Znečištění způsobené nejrůznějšími činnostmi, u nichž neexistuje konkrétní místo 
vypuštění znečišťujících látek (viz bodové zdroje znečištění). Významným zdrojem difúzního znečištění je například 
zemědělství.
Ekologický stav/potenciál povrchových vod : Výraz pro kvalitu struktury a fungování vodních ekosystémů. Stav 
se vyjadřuje na základě těchto složek kvality: biologické složky (živočichové a rostliny), hydromorfologické složky, 
chemické a fyzikálně-chemické složky, specifické znečišťující látky a některé obecné složky (salinita, stav živin atd.). 
U vodních útvarů, jejichž fyzická struktura byla podstatně změněna, aby sloužila různým druhům využití, například 
lodní dopravě, ochraně proti povodním, výrobě energie ve vodních elektrárnách a zemědělství, se posuzuje spíše 
potenciál než stav. Důvodem je skutečnost, že v mnoha případech není proveditelné ani ekonomicky žádoucí od 
takového využití upustit a fyzické úpravy odstranit.
Eutrofizace : Obohacování vod živinami, zejména dusíkatými látkami nebo fosforem, které způsobuje urychlený 
růst řas, který vede ke snižování hladiny kyslíku ve vodě a k vymizení původních vodních rostlin, ryb a jiných 
vodních živočichů.
Evropský fond pro regionální rozvoj : Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj je posilovat hospodářskou 
a sociální soudržnost v Evropské unii odstraňováním zásadních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční 
podpory určené na vytváření infrastruktury a pomocí produktivních investic do tvorby pracovních míst, především 
pro podniky.
06 Glosář
Fond soudržnosti : Fond soudržnosti má posilovat hospodářskou a sociální soudržnost Evropské unie financováním 
projektů v oblasti životního prostředí a dopravy v členských státech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % 
průměru dosahovaného v EU.
Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) : Množství kyslíku spotřebovaného při chemickými prostředky navozené 
oxidaci organických a minerálních látek obsažených ve vodě. Parametr CHSK tedy zahrnuje jak biologicky 
odbouratelnou hmotu charakterizovanou biologickou spotřebou kyslíku (BSK5), tak biologicky neodbouratelnou 
oxidovatelnou látku.
Chemický stav povrchových vod : Výraz vyjadřuje kvalitu vod a odráží koncentraci znečišťujících látek, která by 
neměla překročit normy kvality životního prostředí, které stanoví rámcová směrnice o vodě (příloha IX). Směrnice 
v současné době určuje 45 znečišťujících látek (například olovo, nikl, kadmium, rtuť, benzen).
Mezní hodnoty emisí : Koncentrace a/nebo úroveň emisí, která nesmí být v kterémkoli či více obdobích překročena. 
Emise znamená přímé nebo nepřímé vypouštění látek ze zařízení do vody.
Nerozpuštěné látky (NL) : Množství minerálních a organických částic rozpuštěných ve vodě, které lze zachytit 
porézním filtrem.
Normy dobrého zemědělského a environmentálního stavu (GAEC) : Povinnost udržovat půdu v dobrém 
zemědělském a environmentálním stavu souvisí s řadou norem pro ochranu půdy, zachování úrovně organických 
složek půdy a jejich struktury, předcházení poškozování stanovišť a vodohospodářství.
Odpadní vody : Vody, jejichž kvalita byla negativně ovlivněna. Obvykle se odvádí stokovou soustavou a čistí 
v čistírně odpadních vod. Vyčištěná voda se vypouští do recipientu výtokovým potrubím. Odpadní vody vznikající 
v oblastech bez přístupu k veřejné stokové soustavě se řeší individuálními systémy, jako jsou septiky.
Odtoková voda : V kontextu této zprávy vyčištěná odpadní voda vypouštěná do vodních útvarů.
Ohrožená oblast : Plochy půdy s odtokem do vod, které jsou nebo by mohly být postiženy znečištěním 
způsobeným nebo vyvolaným dusičnany ze zemědělských zdrojů. Tyto oblasti přispívají ke znečištění. Členské státy 
musí pro tyto oblasti stanovit akční programy.
Operační program : Operační program stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude financování (EU 
i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) v daném období (obvykle 
sedmi let) využito k financování projektů. Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů specifikovaných na 
úrovni prioritní osy operačního programu. Programy lze spolufinancovat ze všech fondů soudržnosti (tj. Evropský 
fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond). Operační program připravuje členský 
stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU jej musí schválit Komise. Operační programy je možné 
v průběhu období, k němuž se vztahují, měnit, pouze pokud s tím obě strany souhlasí.
Podmíněnost : Mechanismus v rámci společné zemědělské politiky EU, jenž podmiňuje přímé platby zemědělcům 
a řadu plateb v rámci rozvoje venkova dodržováním souboru pravidel v oblasti životního prostředí, bezpečnosti 
potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a udržování zemědělské půdy v dobrém 
zemědělském a environmentálním stavu. Pravidla podmíněnosti v programovém období 2007–2013 se týkají 
osmnácti povinných požadavků na hospodaření a patnácti norem dobrého zemědělského a environmentálního 
stavu. Nedodržení těchto norem a požadavků může vést k tomu, že budou sníženy platby vyplácené zemědělci 
v rámci společné zemědělské politiky.
07 Glosář
Populační ekvivalent (PE) : Kvantitativní vyjádření zatížení odpadních vod znečišťujícími látkami jako počet 
„ekvivalentních“ osob, které by vytvořily odpad téže intenzity. Jeden PE odpovídá zátěži znečištěním v odpadních 
vodách vyprodukované jedním obyvatelem a představuje organické biologicky rozložitelné znečištění, které 
odpovídá pětidenní biochemické spotřebě kyslíku 60 g O2/den.
Povinné požadavky na hospodaření (PPH) : Právní normy EU v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, 
zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat.
Povodí : Území, ze kterého veškerý povrchový odtok odtéká sítí potoků, řek a případně i jezer do moře v jediném 
vyústění, ústí nebo deltě toku.
Povolení k vypouštění odpadních vod : Povolení vydaná znečišťovatelům vypouštějícím odpadní vody v souladu 
s vnitrostátními právními předpisy. Povolení obsahují mimo jiné informace o mezních hodnotách emisí, které je 
u řady parametrů a znečišťujících látek třeba dodržovat.
Program opatření : Součást plánu povodí, která stanoví opatření nutná k tomu, aby vodní útvary dosáhly dobrého 
ekologického a chemického stavu s přihlédnutím k charakteristikám oblasti povodí.
Programové období : Víceletý rámec pro plánování a provádění výdajů ze strukturálních fondů a Fondu 
soudržnosti.
Předběžné podmínky : Při přípravě programů rozvoje venkova a operačních programů, které jsou v programovém 
období 2014–2020 spolufinancovány z evropských strukturálních a investičních fondů, musí členské státy posuzovat, 
zda byly splněny předem vymezené předběžné podmínky. Pokud splněny nebyly, je nutno vypracovat akční plány, 
které zajistí jejich splnění do 31. 12. 2016.
Přímé platby : Platby vyplácené přímo zemědělcům v rámci režimu podpory příjmů, například režim jednotné 
platby a režim jednotné platby na plochu.
Přípravky na ochranu rostlin : Přípravky, které se používají k ochraně rostlin nebo kultur před škodlivými vlivy, 
například plevelem, nemocemi nebo hmyzem.
Přísnější stupeň čištění / terciární čištění odpadních vod : V souladu se směrnicí o čištění městských odpadních 
vod se jedná o biologickou či chemickou fázi používanou tam, kde je třeba snížit koncentrace živin ve vyčištěné 
vodě (dusík a fosfor) před jejím vypuštěním do recipientu ohroženého eutrofizací.
Sekundární čištění odpadních vod : Biologická fáze spočívající v čištění odpadních vod, kterým se odstraňují 
biologicky rozložitelné organické znečišťující látky.
Stoková soustava : Fyzická infrastruktura obsahující potrubí, čerpadla, česle, kanály atd., kterou se odpadní vody 
odvádí z místa vzniku do místa konečného čištění či vypouštění.
08 Glosář
Vlastní kontroly : V této zprávě: i) kontroly, které pravidelně vykonává provozovatel v rámci běžného provozu 
čistírny městských odpadních vod a kterými sleduje kvalitu vypouštěných odpadních vod a obsah kalů, a ii) 
kontroly, které provádějí průmyslová zařízení a sledují jimi kvalitu odpadních vod vypouštěných do veřejné stokové 
soustavy.
Vodní útvar : „Útvarem povrchové vody“ se rozumí samostatný a významný prvek povrchové vody, jako jsou 
jezero, nádrž, tok, řeka nebo kanál, část toku, řeky nebo kanálu, brakické vody nebo úsek pobřežních vod. „Útvarem 
podzemních vod“ se rozumí příslušný objem podzemních vod ve zvodnělé vrstvě nebo vrstvách.
Zásada „znečišťovatel platí“ : Zásada stanovená ve Smlouvě o fungování Evropské unie (čl. 191 odst. 2). Například 
ve vztahu k odpadním vodám znamená, že subjekty vypouštějící odpadní vody by měly za způsobené znečištění 
platit (tj. domácnosti platí za čištění odpadních vod stočné, čistírny odpadních vod platí poplatek za znečištění atd.).
Zemědělská půda : Plocha půdy určité země se skládá ze zemědělské půdy, lesní půdy a ostatní půdy. Zemědělskou 
půdu lze rozdělit na ornou půdu, trvalé kultury, trvalé travní porosty a louky a ostatní plochy včetně zelinářských 
zahrad.
09
 Shrnutí
I
Vody v Evropě jsou zasaženy znečištěním organickými 
látkami i živinami, jakož i znečištěním, které způsobují 
chemické látky. Znečištění vody pochází z různých 
zdrojů, jako jsou domácnosti, průmyslová zařízení 
a zemědělství. Rámcová směrnice o vodě z roku 
2000 harmonizovala již existující právní předpisy EU 
v oblasti vodní politiky. Směrnice zavedla plán povodí 
jako klíčový nástroj provádění. První plány měly být 
vypracovány v roce 2009 a aktualizace budou požado -
vány v prosinci 2015.
II
Tyto plány musí uvádět informace týkající se kva -
lity vod různých vodních útvarů, příčiny nedosažení 
dobrého ekologického a chemického stavu a případná 
nutná nápravná opatření. Tato opatření jsou klasifiko -
vána jako „základní opatření“, „jiná základní opatření“ 
a „doplňující opatření“.
III
Za účelem dosahování cílů v oblasti vodní politiky 
poskytuje EU významné financování, zejména na 
investice v oblasti odpadních vod (6,35 miliardy EUR 
z Evropského fondu pro regionální rozvoj / Fondu 
soudržnosti pro devět členských států1 v povodí 
Dunaje v rámci programového období 2007–2013) 
a na kompenzace zemědělcům, kteří plní agroenvi -
ronmentální závazky (6,39  miliardy  EUR z Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova pro týchž 
devět členských států v povodí Dunaje v rámci progra -
mového období 2007–2013).
IV
Audit Účetního dvora se zaměřil na čtyři členské státy 
v povodí Dunaje (Českou republiku, Maďarsko, Rumun -
sko a Slovensko). Účetní dvůr si položil otázku: Vedlo 
provádění rámcové směrnice o vodě ze strany člen -
ských států ke zlepšení kvality vod?
1 Bulharsko, Česká republika, Německo, Chorvatsko, Maďarsko, 
Rakousko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.V
Účetní dvůr konstatuje, že provádění opatření nevedlo 
k velkému zlepšení kvality vod. Členské státy vyňaly 
z platnosti lhůt pro dosažení dobrého stavu stanove -
ných na roky 2015 a 2021 významný počet vodních 
útvarů. Pokrok z hlediska jednotlivých prvků posu -
zovaných v souvislosti s kvalitou vod však může být 
zastřen z důvodu metodiky posuzování. Účetní dvůr 
doporučuje, aby Komise stanovila pokyny pro diferen -
cované vykazování pokroku a aby členské státy uvá -
děly při udělování výjimek jasná a platná odůvodnění.
VI
Nedostatky v systémech monitorování vedly k nedo -
statku údajů o druhu i zdrojích znečištění, které 
způsobují nevyhovující stav vodního útvaru. Plány 
povodí z roku 2009 v tomto ohledu přinášely omeze -
nou přidanou hodnotu, neboť členské státy neměly 
ambice určit opatření pro boj se znečištěním. Opatření 
se zaměřovala na provádění stávajících směrnic EU 
(součást „základních opatření“). V tomto ohledu buď 
dochází k prodlením (v případě směrnice o čištění 
městských odpadních vod), nebo nejsou plně vyu -
žívány možnosti, které směrnice nabízejí (v případě 
směrnice o dusičnanech, kde existuje prostor pro další 
zlepšování požadavků s cílem snížit emise dusíku).
VII.
„Ostatní základní“ a „doplňující opatření“ nepokrývají 
odpovídajícím způsobem všechny problémy v oblasti 
znečištění. Chybí cílená opatření pro vodní útvary 
s neuspokojivým stavem kvality. V oblasti odpadních 
vod chybí zejména určování čistíren městských odpad -
ních vod nebo průmyslových zařízení vyžadujících 
zvláštní mezní hodnoty emisí. V oblasti zemědělství 
existuje prostor pro to, aby členské státy zpřísnily 
některé normy týkající se podmíněnosti. Dále dosud 
nebylo zváženo omezení používání fosforu na půdě. 
Kromě toho jsou zemědělská opatření převážně 
dobrovolná a ne všechna vedou k přímému zlepšování 
kvality vod.
Shrnutí 10
VIII
Účetní dvůr doporučuje, aby členské státy zlepšily 
své systémy monitorování a diagnostiku problémů 
v oblasti znečištění vod. To by mělo umožnit lépe cílit 
opatření na vodní útvary s neuspokojivou kvalitou 
vody a zohledňovat problémy v oblasti znečištění, 
které dosud nebyly odpovídajícím způsobem řešeny. 
Lepší zacílení by mělo vést i k účinnějším opatřením 
a ke snížení prováděcích nákladů.
IX
Zavedené mechanismy prosazování jsou účinné jen 
zčásti, což je důsledkem buď nízkého pokrytí, nebo 
sankcí, které mají omezený odrazující účinek. Účetní 
dvůr doporučuje, aby Komise posuzovala, jak nej -
lépe stanovit závazná kritéria pro inspekce členských 
států prováděné v čistírnách městských odpadních 
vod a průmyslových zařízeních. Dále doporučuje, aby 
Komise a členské státy ve vzájemné spolupráci posu -
zovaly účinnosti mechanismů prosazování zavedených 
v oblasti zemědělství.
X
Zásada „znečišťovatel platí“ je na difúzní znečištění ze 
zemědělství uplatňována jen zčásti. Čistírny městských 
odpadních vod a průmyslová zařízení platí poplatek za 
znečišťování vody ze svých emisí, avšak jen za ome -
zený počet znečišťujících látek. Výše poplatků (podle 
vypouštěných emisí v mg/l) se v jednotlivých člen -
ských státech významně liší a žádný z plánů povodí 
nezmiňuje hodnocení odrazujícího účinku poplatků. 
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise poskytla pokyny 
ve věci možných metod vymáhání nákladů spojených 
s poškozením životního prostředí v oblasti difúzního 
znečištění. Rovněž doporučuje, aby členské státy posu -
zovaly potenciál ekonomických nástrojů (poplatků 
a daní) při odrazování od emisí znečišťujících látek.
11
 Úvod
Rámcová směrnice o vodě 
a plány povodí
01 
Hlavním cílem vodní politiky EU je 
zajistit, aby v celé EU bylo pro potřeby 
lidí a pro životní prostředí dostupné 
dostatečné množství vody dobré 
kvality.
02 
V roce 2000 Evropský parlament 
a Rada přijaly rámcovou směrnici 
o vodě2, jejímž hlavním cílem je dosáh -
nout dobré kvality vod3 do roku 2015. 
Směrnice umožňuje i prodloužení 
lhůty (do roku 2021 a roku 2027), jakož 
i méně přísné požadavky na kvalitu 
vod za určitých podmínek.
03 
Směrnice je zastřešujícím právním 
předpisem, který harmonizoval již exis -
tující právní předpisy v oblasti vodní 
politiky. Přístup směrnice k vodohos -
podářství se opírá o pojetí povodí jako 
ekologické a hydrologické jednotky.04 
Klíčovým nástrojem pro provádění 
směrnice je plán povodí. Každý členský 
stát měl do prosince 2009 předložit 
plán povodí obsahující program opat -
ření pro každou oblast povodí na jeho 
území4. Aktualizace plánů povodí musí 
být přijaty do prosince 2015. Celkově 
v EU existuje 42 mezinárodních povodí 
(například povodí Rýna a povodí Duna -
je) a 172 národních plánů povodí. Plány 
povodí nejsou předkládány Komisi ke 
schválení.
05 
Opatření, která mají být zařazena do 
programu opatření, jsou opatření nut -
ná pro dosažení cílů rámcové směrnice 
o vodě u jednotlivých určených vod -
ních útvarů. Rámcová směrnice o vodě 
považuje za minimální požadavek 
provedení jedenácti směrnic (směr -
nice významné z hlediska této zprávy 
viz tabulka 1 ). Opatření k provádění 
těchto směrnic jsou spolu s dalšími 
povinnými opatřeními uvedenými ve 
směrnici (viz bod 33) považována za 
„základní opatření“ programu. Podá -
vání zpráv podle rámcové směrnice 
o vodě (aktualizace plánů povodí 
a podávání zpráv o pokroku) nenahra -
dilo podávání zpráv nezbytné podle 
jednotlivých směrnic.2 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady  
2000/60/ES ze dne 
23. října 2000, kterou se 
stanoví rámec pro činnost 
Společenství v oblasti vodní 
politiky (Úř. věst. L 327, 
22.12.2000, s. 1).
3 Týká se útvarů povrchových 
vod, podzemních vod 
a chráněných oblastí. Kvalita 
vody se vyjadřuje pomocí 
ekologického a chemického 
stavu vodních útvarů.
4 Pokud se na území členských 
států nachází části různých 
povodí (například část území 
České republiky se nachází 
v povodí Dunaje, část v povodí 
Odry a část v povodí Labe), 
bylo třeba vypracovat plány 
pro každou část (oblast 
povodí).
12 Úvod
06 
Od roku 2001 vypracovala Komise ve 
spolupráci s členskými státy 34 doku -
mentů s pokyny k řadě aspektů prová -
dění této směrnice.
07 
Ačkoli je rámcová směrnice o vodě 
neuvádí, existují i další právní předpisy 
EU, které mají svou úlohu, pokud jde 
o oblast kvality vod (viz tabulka 2 ).Tabulka 1Směrnice EU, jejichž provádění se považuje za minimální požadavek
Právní základ Význam pro kvalitu vod
Směrnice o čištění městských odpadních 
vod1Veškeré aglomerace s populačním ekvivalentem (PE) 2 000 a vyšším musí být vybaveny stokovými soustavami 
nebo využívat individuální či jiné vhodné systémy za předpokladu, že zajišťují stejnou míru ochrany životního 
prostředí.
Aglomerace s PE 2 000 a vyšším musí dodržovat mezní hodnoty emisí pro biochemickou spotřebu kyslíku (BSK5) 
a chemickou spotřebu kyslíku (CHSK).
Aglomerace s PE vyšším než 10 000 v citlivých oblastech musí dodržovat i mezní hodnoty emisí pro celkový dusík 
(Ncelk) anebo celkový fosfor (Pcelk), pokud není dosažena minimální míra snížení Ncelk a Pcelk v citlivé oblasti jako celku.
V aglomeracích s PE nižším než 2 000 PE, které jsou vybaveny stokovými soustavami, je třeba zajistit vyhovující 
čištění v případě vypouštění do sladkých vod a do ústí řek.
Směrnice o dusičnanech2Členské státy jsou povinny monitorovat povrchové a podzemní vody a určit oblasti ohrožené dusičnany. S cílem 
snížit znečištění vod způsobované dusičnany musí členské státy přijmout pro oblasti ohrožené dusičnany 
povinné akční programy. Členské státy musí kromě toho zavést kodex správné zemědělské praxe, kterým se 
zemědělci na celém území budou dobrovolně řídit.
Směrnice o integrované prevenci a ome -
zování znečištění nahrazená směrnicí 
o průmyslových emisích3Mezní hodnoty emisí uvedené v povoleních pro průmyslová zařízení se musí opírat o nejlepší dostupné techni -
ky, které jsou nejúčinnějšími technikami k dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí.
1  Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).
2  Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 
31.12.1991, s. 1).
3  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 24, 
29.1.2008, s. 8), kterou nahradila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích 
(integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).
13 Úvod
Spolupráce v povodí 
Dunaje
08 
Povodí Dunaje zasahuje území deva -
tenácti různých států, z nichž jedenáct 
tvoří členské státy (viz mapa v  přílo -
ze I). S plochou 807 827 km2 předsta -
vuje největší oblast povodí v EU.
09 
Spolupráce v povodí Dunaje započala 
v roce 1985 a v roce 1998 vstoupila 
v platnost Úmluva o spolupráci pro 
ochranu a únosné využívání Dunaje5. 
Jedním z jejích úkolů bylo dosáhnout 
„cílů udržitelného a vyrovnaného 
vodního hospodářství, včetně ochrany, 
zlepšení a rozumného využívání povr -
chových a podzemních vod v povodí“.10 
V roce 1998 byla zřízena Mezinárod -
ní komise pro ochranu Dunaje, aby 
prováděla Úmluvu o ochraně Dunaje. 
Od vstupu rámcové směrnice o vodě 
v platnost komise slouží jako platforma 
pro provádění všech přeshraničních 
aspektů směrnice.
11 
V roce 2011 schválila Rada strategii 
EU pro Podunají, již jí na její žádost 
předložila Komise. Strategie mimo jiné 
pojednává o kvalitě vody.5 Plochu povodí větší než 
2 000 km2 má čtrnáct zemí 
(devět členských států a pět 
třetích zemí). Tyto země 
i Evropská unie jsou smluvními 
stranami uvedené úmluvy.Tabulka 2Ostatní směrnice a nařízení EU, které hrají úlohu z hlediska kvality vod
Právní základ Význam pro kvalitu vod
Nařízení o  detergentech1Detergenty obsahují důležitou znečišťující látku: fosfor.  
Prací prostředky pro spotřebitele a detergenty určené pro automatické myčky nádobí pro spotřebitele, 
které překračují stanovené množství obsahu fosforu, nesmí být uváděny na trh od 30. června 2013, resp. 
1. července  2017.
Směrnice o  pesticidech2 Členské státy měly do 26. listopadu 2012 přijmout akční plány obsahující opatření pro snížení rizika 
a dopadů používání pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí a informovat o nich Komisi.
1  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 259/2012 ze dne 14. března 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 648/2004, pokud jde o po -
užívání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu v pracích prostředcích pro spotřebitele a v detergentech určených pro automatické myčky 
nádobí pro spotřebitele (Úř. věst. L 94, 30.3.2012, s. 16).
2  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem 
dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).
14 Úvod
Hlavní druhy a zdroje 
znečištění v povodí 
Dunaje
12 
Kromě národních plánů povodí, které 
přijaly členské státy, zveřejnila Mezi -
národní komise pro ochranu Dunaje 
v roce 2009 plán povodí pro celé po -
vodí Dunaje6. Tento plán a aktualizace 
analytické zprávy o povodí Dunaje za 
rok 20137 určily různé druhy znečištění 
mezinárodního významu, které mají 
dopad na kvalitu vod (viz tabulka 3 ).6 Plán povodí Dunaje, konečné 
znění ze dne 14.12.2009.
7 Aktualizace analytické zprávy 
o povodí Dunaje, konečné 
znění ze dne 18.10.2014.Tabulka 3Druhy a zdroje znečištění v povodí Dunaje
Druhy znečištění Zdroje znečištění
Organické znečištění  
(netoxické organické látky)Klíčovými původci organického znečištění jsou bodové zdroje: odpadní vody z aglomerací (domácností) 
a z průmyslových zařízení, zejména pak odváděné, ale nečištěné odpadní vody a odpadní vody nečištěné 
řádným způsobem.
Znečištění živinami  
(dusík a fosfor)Většina emisí živin pochází z difúzních zdrojů (89 % u celkových emisí dusíku a 78 % celkových emisí fosfo -
ru2), například emise ze zemědělských polí (kvůli používání hnojiv či hnoje3 a atmosférické depozici), eroze 
půdy a povrchového odtoku vod.
Znečištění nebezpečnými látkami1 Tyto toxické látky mohou být emitovány jak z bodových (městské a průmyslové odpadní vody), tak z difúzních 
zdrojů (například povrchový odtok, používání pesticidů v zemědělství, kontaminované a těžební lokality).
Hydromorfologické změnyTyto změny vedou k přerušení kontinuity řek a přírodních stanovišť, odříznutí přilehlých mokřadů nebo 
zátopových oblastí a ke změnám množství a podmínek průtoku. Jejich hlavní příčinou jsou vodní elektroener -
getická zařízení, plavební úpravy a protipovodňová infrastruktura.
1  Rámcová směrnice o vodě uvádí seznam tzv. prioritních a jiných znečišťujících látek (původně 33, později zvýšeno na 45 látek nebo skupin 
látek), z nichž některé jsou považovány za prioritní nebezpečné látky. K nebezpečným látkám patří například pesticidy, kovy a léčiva.
2  Na základě odhadu dlouhodobého průměru (2000–2008) hydrologických podmínek v povodí Dunaje.
3  Znečišťující látky (například hnojiva) unikají do povrchových nebo podzemních vod v důsledku srážek, půdního průsaku a povrchového 
odtoku vod.
Zdroj:  Aktualizace analytické zprávy o povodí Dunaje z roku 2013.
15 Úvod
Nástroje EU pro provádění 
vodní politiky EU
13 
EU podporuje svou vodní politiku zajiš -
ťováním finančních zdrojů a právními 
a regulačními nástroji. Hlavními zdroji 
financování z rozpočtu EU jsou:
– Evropský fond pro regionální 
rozvoj a Fond soudržnosti: většina 
financování přiděleného v progra -
movém období 2007–2013 byla 
vynaložena na projekty infrastruk -
tury v oblasti odpadních vod. 
K jiným oblastem intervencí, kde 
může dojít ke kladnému dopadu 
na kvalitu vod, patří: integrovaná 
prevence a omezování znečištění 
a revitalizace průmyslových a kon -
taminovaných lokalit,
– Evropský zemědělský fond pro roz -
voj venkova: řada opatření v pro -
gramech rozvoje venkova může 
mít přímý nebo nepřímý dopad na 
kvalitu vod. Agroenvironmentální 
platby jsou příkladem opatření, 
které může mít přímý dopad. Jsou 
poskytovány zemědělcům, kteří 
dobrovolně přijmou agroenvi -
ronmentální závazky, které pře -
kračují rámec závazných právních 
předpisů.14 
Tabulka 4  ukazuje příspěvky EU přidě -
lené členským státům, jejichž území se 
částečně nebo zcela nachází v povodí 
Dunaje.
15 
Hlavním právním nástrojem pou -
žívaným vedle směrnic a nařízení 
uvedených v  tabulkách 1 a 2  je 
mechanismus podmíněnosti. Tento 
mechanismus propojuje přímé plat -
by zemědělcům v rámci společné 
zemědělské politiky a řadu plateb 
v rámci programů rozvoje venkova 
s i) dodržováním souboru pravidel 
v oblasti životního prostředí, bezpeč -
nosti potravin, zdraví zvířat a rostlin 
a dobrých životních podmínek zvířat, 
tzv. povinných požadavků na hospoda -
ření, a ii) udržováním půdy v dobrém 
zemědělském a environmentálním sta -
vu, tzv. normami GAEC8. Nedodržení 
těchto norem a požadavků může vést 
k tomu, že platby podpory přiznané 
zemědělci budou sníženy.8 V programovém období 
2007–2013 existovalo 18 
povinných požadavků na 
hospodaření a 15 norem 
GAEC.Tabulka 4Příspěvky EU přidělené pro programové období 2007–2013 (k 31. 12. 2014)1
Zdroj financování Oblast intervence Částka v  miliardách EUR
Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti Odpadní vody 6,35
Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova Agroenvironmentální platby 6,392
1 Částky se týkají devíti členských států, z jejichž území se více než 2 000 km2 nachází v povodí Dunaje.
2 Za Německo se zohledňovaná částka týká dvou regionů, které leží v povodí Dunaje (Bádensko–Württembersko a Bavorsko).
Zdroj: Za Evropský fond pro regionální rozvoj / Fond soudržnosti: databáze Komise Infoview a za Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova: 
zprávy o finančním plnění za rok 2014.
16
 Rozsah a koncepce  
auditu
16 
Během tohoto auditu Účetní dvůr 
posuzoval, zda provádění rámcové 
směrnice o vodě ze strany členských 
států vedlo ke zlepšení kvality vod.
17 
Audit se zaměřil na kvalitu povrcho -
vých vod ve čtyřech členských státech 
v povodí Dunaje, které leží v horní, 
střední a dolní části povodí: na Českou 
republiku, Maďarsko, Rumunsko a Slo -
vensko9. Zahrnul tři hlavní aspekty: 
znečištění z aglomerací, z průmyslo -
vých zařízení a ze zemědělství.
18 
Účetní dvůr hledal odpovědi na tyto tři 
otázky:
a) Byla opatření v plánech povodí 
z roku 2009 dobře cílena a byla to 
opatření druhu a rozsahu nutného 
k dosažení dobré kvality vod v roce 
2015?
b) Jsou opatření a nástroje prováděné 
členskými státy vhodné ke snižo -
vání znečištění odpadních vod?
c) Jsou opatření a nástroje prová -
děné členskými státy vhodné pro 
řešení difúzního znečištění ze 
zemědělství?19 
Návštěvy v členských státech probí -
haly v době od března 2013 do ledna 
2014. Období, kterých se různé shro -
mážděné důkazní informace týkají, 
jsou uvedena v jednotlivých částech 
této zprávy. Dokumentární přezkumy 
a analýzy byly prováděny i po lednu 
2014, zejména s cílem zohlednit aktu -
alizace plánů povodí (zveřejňovaných 
pro účely konzultace10 od prosince 
2014) a nových programů rozvoje ven -
kova (programové období 2014–2020) 
schválených v roce 2015.
20 
Vodní útvary mohou být rovněž za -
saženy hydrologickými anebo mor -
fologickými změnami či jinými druhy 
znečištění, jež jim brání dosáhnout 
dobrého stavu kvality vody. Ty však 
nebyly předmětem auditu.
21 
Účetní dvůr již zveřejnil další zvlášt -
ní zprávy11 týkající se souvisejících 
oblastí.9 V povodí Dunaje se nachází 
část České republiky, 
podstatná část Slovenska 
a celé Rumunsko a Maďarsko. 
Celková plocha těchto 
členských států (vyjádřená 
v km2) představuje přibližně 
polovinu (49,4 %) povodí 
Dunaje.
10 Do prosince 2015 musely 
členské státy přijmout druhou 
řadu plánů povodí. Podle 
rámcové směrnice o vodě 
procházejí návrhy plánů 
povodí postupem konzultace 
se subjekty zainteresovanými 
na provádění směrnice.
11 Zvláštní zpráva č. 8/2008 „Je 
podmíněnost jako politika 
účelná?“, zvláštní zpráva 
č. 7/2011 „Je agroenvironmen -
tální podpora dobře 
nastavena a řízena?“, zvláštní 
zpráva č. 5/2011 „Režim 
jednotné platby (SPS): otázky, 
které je třeba řešit pro 
zkvalitnění jeho řádného 
finančního řízení“, zvláštní 
zpráva č. 4/2014 „Začlenění 
cílů vodní politiky EU do SZP: 
částečný úspěch“ a zvláštní 
zpráva č. 2/2015 „Financování 
EU určené na čistírny 
městských odpadních vod 
v povodí Dunaje: je třeba 
vyvinout další úsilí, aby 
členské státy mohly splnit cíle 
politiky EU v oblasti odpad -
ních vod“  
(http://eca.europa.eu ).
17
 Připomínky
Plány povodí jako nástroj 
dosažení dobré kvality 
vod do roku 2015
22 
Podle rámcové směrnice o vodě musí 
členské státy hodnotit kvalitu vod po -
mocí výsledků ze své národní sítě pro 
monitorování stavu vod. Hodnocení se 
provádí na úrovni vodních útvarů12 na 
základě systémů a metod vymezených 
členskými státy v rámci pravidel, která 
stanoví rámcová směrnice o vodě. 
Hodnocení kvality vod má dvě složky:
– ekologický stav/potenciál13: členské 
státy musí provést hodnocení 
s přihlédnutím k různým faktorům, 
označovaným jako „složky kvality“: 
biologické složky (například vodní 
rostliny a ryby), hydromorfologické 
složky, jakož i chemické a fyzikál -
ně-chemické složky14. Chemické 
a fyzikálně-chemické složky zahr -
nují organické znečištění (měřené 
parametry biochemické spotřeby 
kyslíku (BSK5) a chemické spotřeby 
kyslíku (CHSK)), stav živin a vybra -
ných chemických látek15. Klasifi -
kace používá pět kategorií: velmi 
dobrý, dobrý, střední, poškozený 
a zničený.
– chemický stav: členské státy musí 
posoudit, zda byly normy kvality 
životního prostředí16 pro látky vy -
mezené právními předpisy EU do -
drženy či nikoli (tj. u plánů povodí 
z roku 2009 muselo být hodnoce -
no 41 prioritních látek nebo skupin 
látek). Klasifikace vede k výsledku 
„dobrý“ nebo „nevyhovující“.23 
Celková klasifikace ekologického stavu 
je vymezena nejnižší zjištěnou jed -
notlivou složkou kvality. Stejně tak lze 
chemický stav ohodnotit jako „dobrý“ 
jen v případě, že jsou dodrženy normy 
pro všechny látky. Jedná se o tzv. pra -
vidlo „one-out all out“ (jedno špatně, 
-všechno špatně). Uplatnění tohoto 
pravidla může zastírat pokrok u jed -
notlivých složek kvality.
24 
Plán povodí musí obsahovat údaje 
o zdrojích znečištění, kterému jsou 
vystaveny vodní útvary, o hodnocení 
stavu a o opatřeních, která mají být 
provedena pro dosažení dobré kvality 
vod, a o jejich celkových nákladech. 
Plány musí rovněž uvádět odůvodně -
ní toho, proč byla určitému vodnímu 
útvaru udělena výjimka z lhůt pro do -
sažení dobré kvality vody (první lhůtou 
je rok 2015, viz bod 2).12 Podle přílohy II rámcové 
směrnice o vodě musely 
členské státy určit útvary 
povrchových vod a útvary 
podzemních vod.
13 U vodních útvarů, jejichž 
fyzická struktura byla 
podstatně změněna, aby 
sloužila různým druhům 
využití, například lodní 
dopravě, ochraně proti 
povodním, výrobě energie ve 
vodních elektrárnách 
a zemědělství, není v mnoha 
případech proveditelné ani 
ekonomicky žádoucí od 
takového využití upustit 
a fyzické úpravy odstranit. 
U významně upravených 
vodních útvarů se tudíž podle 
směrnice má posuzovat spíše 
potenciál než stav.
14 Pro prioritní látky uvedené 
v příloze X rámcové směrnice 
o vodě jsou normy kvality 
životního prostředí stanoveny 
na úrovni EU. U ostatních látek 
je stanovení norem kvality 
životního prostředí na 
členských státech.
15 Členské státy musí zvolit 
takové znečišťující látky, které 
jsou pro dotčené povodí 
považovány za zvlášť důležité.
16 Koncentrace určité znečišťující 
látky nebo skupiny látek ve 
vodě, sedimentech nebo 
živých organismech, která 
nemá být z důvodu ochrany 
lidského zdraví a životního 
prostředí překročena.
18 Připomínky
25 
Účetní dvůr prověřoval, zda:
– v důsledku opatření prováděných 
členskými státy došlo ke zlepšení 
kvality povrchových vod,
– plány povodí z roku 2009 určovaly 
zdroje znečištění pro každý vodní 
útvar,
– opatření určená v plánech po -
vodí z roku 2009 odpovídajícím 
způsobem řešila zjištěné zdroje 
znečištění,
– členské státy usilovaly o splnění 
lhůty v roce 2015 u většiny svých 
vodních útvarů,
– Komise přijala nějaká opatření 
v případech, kdy považovala 
plány povodí z roku 2009 za 
nedostatečné.Ekologický a chemický stav 
vodních útvarů se příliš 
nezlepšil
26 
Obrázky 1 a 2  uvádějí změny, k nimž 
došlo mezi plány povodí z roku 200917 
a návrhem plánů pro rok 2015, po -
kud jde o ekologický a chemický stav 
útvarů povrchových vod ve čtyřech 
navštívených členských státech.17 V případě České republiky, 
která má v povodí Dunaje jen 
některé části svého území, se 
odkazuje na plán povodí pro 
Dunaj (a plány pro dílčí povodí 
Dyje a Moravy).Obrázek 1Ekologický stav/potenciál uvedený v plánech povodí z roku 2009 a návrzích plánů 
povodí pro rok 2015 (jako % celkového počtu útvarů povrchových vod)
Zdroj:  Informace, které poskytly členské státy prostřednictvím systému WISE, a návrhy plánů povodí pro rok 2015.
1 Systém WISE ( Water Information for Europe ) poskytuje širokou škálu údajů a informací o problematice týkající se vody, které shromažďují orgány EU.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Česká republika
2009 2009 2009 2015 2015 2015Maďarsko Rumunsko
2009 2015SlovenskoNení známo
Nedostatečný a špatný
Středně dobrý
Dobrý a velmi dobrý2 %
12 %62 %
24 %2 %
26 %32 %
40 %39 %
9 %22 %
30 %22 %
13 %26 %
38 %2 %1 % 2 %
59 %39 % 33 %
64 % 63 %55 %34 %
36 %3 %9 %
19 Připomínky
27 
Podle údajů uvedených v plánech 
povodí se změny ve stavu kvality vod 
nezdají být významné a lhůta 2015 
pro dosažení dobrého stavu nebyla 
dodržena. Vodní útvary s ekologickým 
stavem/potenciálem „dobrý nebo 
velmi dobrý“ narostly jen o malé pro -
cento, přičemž největší nárůst se týká 
České republiky. Z hlediska chemické -
ho stavu se situace v České republice 
zhoršila. Maďarsku se podařilo vý -
znamně snížit počet vodních útvarů 
s neznámým stavem, což vysvětluje 
nárůst počtu vodních útvarů, u nichž 
chemický stav dosáhl výsledků „dobrý“ 
nebo „nevyhovující“.Identifikace zdrojů 
znečištění na úrovni vodních 
zdrojů trpěla nedostatkem 
komplexních údajů
28 
Vzhledem k nedostatku údajů z mo -
nitorování vycházely členské státy při 
svém hodnocení stavu zčásti z ne -
přímých metod, jako je analýza rizik 
a odhadování, což má dopad na míru 
důvěryhodnosti klasifikace stavu. 
Zatímco Rumunsko a Slovensko mají 
v plánech povodí z roku 2009 vysoký 
počet vodních útvarů se stavem klasifi -
kovaným jako „dobrý“ a „velmi dobrý“ 
(viz obrázky 1 a 2 ), důvěra v klasifikaci 
významného počtu vodních útvarů 
byla nízká. Čím nižší je míra důvěry 
v klasifikaci stavu, tím obtížnější je ur -
čit vhodná opatření k nápravě situace.Obrázek 2Chemický stav uvedený v plánech povodí z roku 2009 a návrzích plánů povodí pro 
rok 2015 (jako % celkového počtu útvarů povrchových vod)
Zdroj:  Informace, které poskytly členské státy prostřednictvím systému WISE, a návrhy plánů povodí pro rok 2015.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Není známo
Nevyhovující 
Dobrý
2009 2009 2009 2015 2015 2015Maďarsko Rumunsko
2009 2015Slovensko Česká republika67 %2 %
31 %
94 %49 %
51 %
3 %3 %25 %29 %46 %7 %
93 %6 %2 %
95 % 92 %97 %5 % 3 %
20 Připomínky
29 
V jednotlivých členských státech se 
velmi lišil (viz bod 22) i počet speci -
fických fyzikálně-chemických látek 
hodnocených v souvislosti s ekologic -
kým stavem (od čtyř v Maďarsku po 
více než 80 v České republice), někdy 
z důvodu nedostatečné identifikace. 
To může vést k příliš optimistické klasi -
fikaci vodních útvarů.
30 
Příloha II  uvádí procenta vodních 
útvarů vystavených znečištění z bodo -
vých a difúzních zdrojů, jakož i pro -
centa vodních útvarů vystavených 
organickému obohacování, obohaco -
vání živinami a kontaminaci prioritními 
látkami či jinými specifickými znečišťu -
jícími látkami.
31 
Analýza, kterou Účetní dvůr provedl, 
ukázala nedostatky týkající se infor -
mací, které plány povodí z roku 2009 
uvádějí pro jednotlivé vodní útvary18: 
z těchto údajů vždy nevyplývá, zda 
pro kvalitu vody dotčeného vodního 
útvaru představují problém organické 
znečištění (BSK5 a CHSK), živiny (dusík 
a fosfor), fyzikálně-chemické a prioritní 
látky a pesticidy.32 
Plány mají rovněž nedostatky a pro -
vází je obtíže týkající se dostupných 
informací podle jednotlivých zdrojů 
znečištění:
– pokud jde o bodové zdroje znečiš -
tění (například čistírny městských 
odpadních vod a průmyslová zaří -
zení), neexistoval dostatek údajů, 
zejména týkajících se vypouštění 
fyzikálně-chemických a prioritních 
látek. Většina informací byla k dis -
pozici u emisí organických látek 
a živin z čistíren městských odpad -
ních vod,
– pokud jde o difúzní znečištění, 
výpočet podílu jednotlivých zdrojů 
(používání hnojiv, eroze, atmo -
sférická depozice atd.) je obtížný, 
a odhady se proto opíraly zejména 
o statistické modely,
– pokud jde o kontaminované 
lokality a úložiště odpadu, nebyly 
k dispozici žádné kvantifikované 
informace o důležitosti zdroje.
Opatření určená v plánech 
povodí nejsou dostatečná 
pro odpovídající řešení 
zdrojů znečištění
33 
Podle pokynů č. 21 z roku 2009 k po -
dávání zpráv podle rámcové směrnice 
o vodě musely členské státy předklá -
dat opatření ve svém plánu povodí 
podle tří kategorií: „základní opatření“ 
(opatření nutná k provedení směrnic 
EU), „jiná základní opatření“ (opatře -
ní, která dodatečně zavedla rámco -
vá směrnice o vodě19) a „doplňující 
opatření“.18 Tím není vyloučeno, že na 
úrovni členského státu jsou 
k dispozici další informace, 
které však plány povodí 
neuvádí.
19 Tato opatření zahrnují i) pro 
vypouštění znečištění 
z bodových zdrojů: požadavek 
na předchozí omezení nebo 
předchozí povolení nebo 
registraci založenou na 
všeobecně závazných 
pravidlech a ii) pro difúzní 
zdroje: opatření k zabránění 
nebo omezení vnosů 
znečišťujících látek a iii) 
opatření považovaná za 
nezbytná pro návratnost 
nákladů na vodohospodářské 
služby.
21 Připomínky
34 
Plány povodí čtyř členských států 
z roku 2009 obecně postrádaly in -
formace o výsledcích, které mají být 
očekávány od provedení „základních 
opatření“, a o následné potřebě dopl -
ňujících opatření pro dosažení dobré -
ho stavu.
Znečištění z aglomerací: 
opatření doplňující směrnici 
o čištění městských odpadních 
vod postrádají určité důležité 
aspekty
35 
„Základním opatřením“ pro řešení 
znečištění pocházejícího z aglomerací 
je provedení směrnice o čištění měst -
ských odpadních vod (viz tabulka 1 ).
36 
Pokud jde o „jiná základní“ a „doplňují -
cí opatření“, Účetní dvůr zjistil v plá -
nech čtyř členských států z roku 2009 
tyto nedostatky:
– u aglomerací s PE nižším než 2 000 
plány povodí České republiky, 
Maďarska a Slovenska neuváděly, 
kolik z těchto aglomerací je důle -
žitých pro kvalitu vody, a vyžaduje 
tudíž specifická opatření,– stav kvality vod ve vodních útva -
rech může vyžadovat stanovení 
mezních hodnot emisí, které pře -
kročí rámec požadavků směrnice 
o čištění městských odpadních vod 
(viz příloha III ). Přezkum přimě -
řenosti mezních hodnot emisí 
definovaných ve vnitrostátních 
právních předpisech byl uveden 
pro Maďarsko a Rumunsko. Česká 
republika takové opatření nezařa -
dila, neboť zákonné mezní hodno -
ty byly aktualizovány v roce 2007, 
tudíž krátce před schválením plánu 
povodí. U Maďarska nebyl uveden 
rozsah působnosti opatření. Pro 
Rumunsko plán uváděl, že jsou 
nezbytné přísnější mezní hodnoty 
v omezeném počtu aglomerací, 
není však jasné, zda tyto hodno -
ty dostačují z hlediska pokrytí 
všech vodních útvarů vystavených 
znečištění organickými látkami 
a živinami,
– otázkou hospodaření se srážkový -
mi vodami se členské státy zabý -
valy jen částečně. Ke znečištění 
vod může vést jak odlehčování 
(k němuž dochází během silných 
dešťů, kdy není kapacita stokové 
sítě a/nebo čistírny dostatečná), 
tak odtok městských srážkových 
vod20. Maďarsko zařadilo specifické 
opatření, které spočívá zejména ve 
stanovení vnitrostátního plánu pro 
hospodaření se srážkovými voda -
mi, a Rumunsko určilo aglomerace, 
které potřebují stokové soustavy 
pro srážkové vody. Žádný z plánů 
neobsahoval specifická opatře -
ní, která by se zabývala otázkou 
odlehčování21,20 Vzhledem k tomu, že 
v městských oblastech 
existuje mnoho 
nepropustných povrchů, voda 
z dešťových srážek nebo 
tajícího sněhu se nemůže 
vsakovat do půdy, a tudíž 
odtéká a přitom obsahuje 
všechny druhy znečišťujících 
látek.
21 Ve zvláštní zprávě č. 2/2015 
(body 53 až 55) Účetní dvůr 
upozornil, že u odlehčování 
chybí obecně informace 
o jeho kvantitě 
a o parametrech znečištění. 
V České republice, Maďarsku 
a Rumunsku navíc právní 
předpisy nestanoví ani 
přípustný počet případů 
odlehčování či jejich objem, 
ani poměr zřeďování. Na 
Slovensku takové požadavky, 
které stanovují požadovanou 
velikost odlehčovacích komor, 
existují. Není zde však 
povinnost monitorovat 
u odlehčování ani objem, ani 
poměr zřeďování.
22 Připomínky
– od konce devadesátých let je 
výskyt mikro-znečišťujících látek 
v kontextu kvality vod uznáván za 
problém. Mikro-znečišťující látky 
se typicky vyskytují ve farmace -
utických výrobcích, výrobcích 
osobní potřeby a potravinářských 
přídatných látkách. I přes narůsta -
jící význam otázky mikro-znečiš -
ťujících látek se čtyři kontrolované 
členské státy ve svých plánech 
povodí z roku 2009 tímto problé -
mem nezabývaly. K opatřením 
na řešení tohoto problému patří: 
i) prevence/omezení znečištění 
tam, kde k němu dochází („u zdro -
je“), a ii) úprava znečištěné vody 
(„opatření zaměřená na výstupní 
znečištění“).
Znečištění z průmyslových 
zařízení: chybí cílená opatření
37 
„Základním opatřením“ pro řešení zne -
čištění pocházejícího z průmyslových 
zařízení je provedení směrnice o prů -
myslových emisích (viz tabulka 1 ).
38 
Pokud jde o „jiná základní“ a „doplňují -
cí opatření“, Účetní dvůr zjistil v plá -
nech čtyř členských států z roku 2009 
tyto nedostatky:
– s cílem snížit znečištění nebez -
pečnými látkami se požaduje, aby 
opatření cílila na látky, jež brání 
dosažení dobrého ekologického 
a chemického stavu vodních útva -
rů. Žádný ze čtyř členských států 
však nemá opatření zaměřená na 
konkrétní látky,– zatímco všechny čtyři členské státy 
měly opatření týkající se revitaliza -
ce kontaminovaných lokalit a/nebo 
úložišť odpadu, pouze plány České 
republiky a Slovenska určovaly 
lokality, které byly považovány 
za lokality představující riziko pro 
kvalitu vod. Účetní dvůr nicméně 
zjistil, že vybrané lokality nezbytně 
neodpovídají lokalitám, které vnit -
rostátní orgány odpovědné za stra -
tegii dekontaminace určily jako pri -
oritní pro účely dekontaminace22.
Znečištění ze zemědělství: 
opatření doplňující směrnici 
o dusičnanech jsou hlavně 
dobrovolné povahy
39 
„Základním opatřením“ pro řešení zne -
čištění pocházejícího ze zemědělství je 
provedení směrnice o dusičnanech (viz 
tabulka 1 ).
40 
Pokud jde o „jiná základní“ a „do -
plňující opatření“, plány povodní 
čtyř členských států uváděly hlavně 
opatření v rámci programů rozvoje 
venkova, kdy se zemědělci mohou za -
pojit do opatření, jež přesahují rámec 
povinných právních předpisů (napří -
klad pravidla pro hnojení, která jsou 
přísnější než pravidla podle směrnice 
o dusičnanech). Tato opatření jsou však 
pouze dobrovolná, a jako taková tudíž 
nemohou pokrýt oblasti, v nichž je 
znečištění vod nejvýznamnější (viz též 
body 145 až 157)23.22 Ve zvláštní zprávě č. 23/2012 
„Podporovala strukturální 
opatření EU úspěšně 
regeneraci zanedbaných 
průmyslových a vojenských 
lokalit?“ Účetní dvůr uvedl 
řadu překážek, které brání 
stanovení priorit týkajících se 
regenerace lokalit (například 
nedostatek úplné a přiměřené 
evidence kontaminovaných 
lokalit) (viz body 37 až 44) 
(http://eca.europa.eu ).
23 V této souvislosti zpráva OECD 
na téma „Kvalita vody 
a zemědělství: plnění politické 
výzvy“ zveřejněná v roce 2012 
uvádí, že plnění úkolů 
udržitelného řízení kvality vod 
v zemědělství vyžaduje 
vysokou míru politické 
angažovanosti.
23 Připomínky
41 
Účetní dvůr také zjistil v plánech povo -
dí čtyř členských států z roku 2009 tyto 
nedostatky:
– ačkoli fosfor z difúzního znečištění 
hraje významnou úlohu při zne -
čišťování vodních útvarů živinami, 
nebyla uváděna žádná opatření 
(v žádném z programů) přímo cí -
lená na omezení množství fosforu 
aplikovaných do půdy (kg/ha)24,
– opatření zaměřená na snižování 
eroze (která významně přispívá ke 
znečištění fosforem) byla uvedena 
v programech České republiky, 
Maďarska a Rumunska. Nicmé -
ně v Maďarsku se opatření týká 
uplatňování příslušné normy GAEC 
(viz rámeček 3 ), zatímco programy 
České republiky a Rumunska neob -
sahují dostatek podrobností o tom, 
jak mají být opatření prováděna,
– opatření zaměřená na snižování 
použití pesticidů byla uvedena 
v programech opatření všech čtyř 
členských států. Tato opatření však 
byla neurčitá nebo odkazovala na 
akční plány pro pesticidy, které 
měly být podle požadavků směr -
nice o pesticidech přijaty a ozná -
meny Komisi do 26. listopadu 2012 
(viz tabulka 2 ).Scházejí smysluplné informace 
o financování opatření
42 
Účetní dvůr zjistil, že odhady nákladů 
nebyly uvedeny pro všechna opatření 
stanovená v plánech povodí z roku 
2009. Informace o zdrojích a dostup -
nosti finančních prostředků byly u čtyř 
členských států jen dílčí.
43 
Neuvedení informací o nákladech 
a očekávaných výsledcích opatření 
(viz bod 34) brání určení nákladově 
nejefektivnějších opatření.
44 
Financování zajišťované mimo pro -
gramy EU je vzácné. Hlavními zdroji 
financování jsou programy spolufinan -
cované z EU prostřednictvím Evropské -
ho fondu pro regionální rozvoj / Fondu 
soudržnosti, jakož i Evropského země -
dělského fondu pro rozvoj venkova. 
Priority a finanční příděly stanovené 
v těchto programech tudíž mají dopad 
na pokrok v oblasti kvality vody. Ne -
bylo však vždy dosaženo koordinace 
mezi orgány, které schvalují priority 
a projekty, a orgány, které schvalují 
programy opatření v plánech povodí 
(viz též bod 38).24 Hnojiva obsahují jako aktivní 
látky zejména jednu z těchto 
složek: dusík, fosfáty 
a uhličitan draselný.
24 Připomínky
Komise vývoj pečlivě sleduje, 
zlepšení však závisejí na 
ochotě členských států 
jednat
47 
Komise nenese odpovědnost za schva -
lování plánů povodí, které členské 
státy přijmou. Nicméně pokud členský stát nedodrží právní předpis EU, Komi -
se je oprávněna zahájit řízení o nespl -
nění povinnosti a v krajním případě 
věc předat Evropskému soudnímu 
dvoru. V roce 2008 Komise zavedla tzv. 
„pilotní postup“ EU, který se použí -
vá jako první krok při snaze o řešení 
problémů, aby se předešlo formálnímu 
řízení o nesplnění povinnosti, je-li to 
možné.Významný počet vodních 
útvarů je vyňat z plnění lhůt 
v letech 2015 a 2021
45 
Podle plánů povodí z roku 2009 čtyři 
členské státy vyňaly značný počet 
vodních útvarů z plnění lhůty stanove -
né na rok 2015 (viz tabulka 5 ), aniž by 
však udělená prodloužení lhůt jasně 
zdůvodnily.46 
Počet výjimek v návrzích plánů povodí 
pro rok 2015 zůstává vysoký vyjma Ru -
munska a v případě chemického stavu 
Slovenska. To znamená, že u vodních 
útvarů, kterým byla udělena výjimka, 
lze dosažení dobré kvality vody očeká -
vat až v období 2021–2027.Tabulka 5Útvary povrchových vod, kterým byla udělena výjimka (jako % celkového počtu 
útvarů povrchových vod)
Členský státPlány povodí z roku 2009Návrhy plánů povodí 
z roku 2015Plány povodí z roku 2009Návrhy plánů povodí 
z roku 2015
Ekologický stav Chemický stav
Česká republika 90 % 63 % 31 % 36 %
Maďarsko 88 % 84 % 44 %275 %
Rumunsko 36 % 14 % 6 % 2 %
Slovensko147 %11 %
1 Slovensko uvedlo údaj (37 %), který se společně týká ekologického i chemického stavu.
2 Procentní podíl byl vypočítán z počtu vodních útvarů se známým stavem.
Zdroj:  Informace, které poskytly členské státy prostřednictvím systému WISE nebo v plánech povodí.
25 Připomínky
48 
Komise přezkoumala plány povodí 
všech členských států z roku 2009 
a uvedla konkrétní zjištění a dopo -
ručení podle jednotlivých členských 
států ve dvou zprávách25, které do -
provázela dvě sdělení Komise. Komise 
také v letech 2013 a 2014 uspořádala 
dvoustranná setkání se všemi čtyřmi 
členskými státy, při nichž se věnovala 
svým hlavním obavám.
49 
V rámci schvalování dohod o partner -
ství26 a operačních programů týkajících 
se životního prostředí na programové 
období 2014–2020 Komise považovala 
„přijetí plánu povodí“ za kritérium spl -
nění předběžné podmínky27. V České 
republice, Maďarsku a Slovensku ne -
bylo toto kritérium uznáno za splněné. 
Součástí operačních programů jsou 
opatření, která mají být v důsledku 
toho přijata, ale nepokrývají všechny 
nedostatky zjištěné při bilaterálních 
jednáních v případě Maďarska a Slo -
venska (viz bod 48). Komise má oproti 
tomu za to, že členské státy by měly 
přijmout opatření, která jsou uvedena 
v zápisech z příslušných dvoustran -
ných jednání. Tyto zápisy z jednání 
však nemají stejnou smluvní sílu jako 
operační programy. Jen u České repub -
liky byl v operačním programu uveden 
konkrétní odkaz28 na požadavky Ko -
mise vznesené během dvoustranného 
jednání. Celkově tento postup oslabuje 
účinek předběžné podmínky.50 
Návrhy plánů povodí pro rok 2015 
stále obsahují řadu nedostatků, které 
zjistily Účetní dvůr a Komise v plánech 
z roku 2009 ve věci určování vhodných 
opatření.
Opatření a nástroje 
prováděné členskými 
státy s cílem snížit 
znečištění způsobené 
odpadními vodami
51 
Účetní dvůr zkoumal, zda jsou opat -
ření a nástroje prováděné ve čtyřech 
členských státech vhodné pro řešení 
znečištění způsobovaného odpadními 
vodami, které vypouštějí aglomerace 
a průmyslová zařízení.
Znečištění z aglomerací: 
došlo k pokroku v čištění 
odpadních vod, dostupné 
nástroje však mohly být 
využity účinněji
52 
Důležitou metodou, jak snížit znečiš -
tění z aglomerací v daných čtyřech 
členských státech, je zvýšit procentní 
podíl řádně čištěných odpadních vod. 
Účetní dvůr tudíž šetřil, zda čtyři člen -
ské státy:
– dosáhly pokroku z hlediska množ -
ství odpadních vod, které prochá -
zejí řádným čištěním,25 SWD(2012) 379 final ze dne 
14. listopadu 2012, zprávy 
podle členských států, které 
doprovázejí zprávu Komise 
Evropskému parlamentu 
a Radě o provádění rámcové 
směrnice o vodě (2000/60/ES), 
plány povodí a SWD(2015) 50 
final ze dne 9. března 2015: 
zpráva o pokroku provádění 
rámcové směrnice o vodě, 
která je doprovodným 
dokumentem zprávy Komise 
Evropské parlamentu a Radě 
nazvané Rámcová směrnice 
o vodě a směrnice 
o povodních: opatření 
k dosažení „dobrého stavu“ 
vod EU a snížení povodňových 
rizik.
26 Dohoda o partnerství je 
strategický plán sjednaný mezi 
Komisí a vnitrostátními 
orgány, který uvádí investiční 
priority týkající se evropských 
strukturálních a investičních 
fondů.
27 Jestliže předběžné podmínky 
vymezené v nařízeních EU 
nejsou splněny, je nutno 
vypracovat akční plány, které 
zajistí jejich splnění do 
31. prosince 2016.
28 Operační program byl 
schválen v dubnu 2015.
26 Připomínky
– mají zaveden systém inspekcí, kte -
rý zajišťuje prosazování mezních 
hodnot emisí stanovených v po -
voleních k vypouštění odpadních 
vod,
– využívají poplatek za znečišťování 
vod, který mají platit čistírny měst -
ských odpadních vod, jako nástroj 
odrazující od vypouštění znečišťu -
jících látek.
Bylo dosaženo pokroku 
z hlediska množství odpadních 
vod, které procházejí čištěním
53 
Čtyři členské státy musí dosáhnout 
cílů, které stanovila směrnice o čištění 
městských odpadních vod (viz tabul -
ka 1 ), a to ve lhůtách29, které byly do -
hodnuty ve smlouvách o přistoupení.
54 
Podle článku 5 směrnice o čištění 
městských odpadních vod musely 
členské státy určit citlivé oblasti, zvláš -
tě oblasti ohrožené eutrofizací. Česká 
republika, Rumunsko a Slovensko 
označily za citlivé oblasti celá svá úze -
mí. To je z hlediska kvality vod kladný 
prvek, neboť v těchto oblastech je po -
žadováno důkladnější čištění / terciární 
čištění odpadních vod u aglomerací 
s PE vyšším než 10 000, tzn. omezení 
živin odpovědných za eutrofizaci (viz 
příloha III ). Maďarsko viz bod 64.55 
Aby dosáhly pokroku, musely členské 
státy zvýšit podíl svého obyvatelstva 
připojeného k čistírnám odpadních 
vod a musely zdokonalit technologii 
čištění, tj. zajistit dodržování mezních 
hodnot emisí pro organické znečištění 
(BSK5 a CHSK) pomocí sekundárního 
čištění a mezních hodnot emisí pro 
znečištění živinami (Ncelk a Pcelk) pomo -
cí důkladnějšího čištění / terciárního 
čištění. Kromě toho by mezní hodnoty 
emisí stanovené pro konkrétní čistírnu 
odpadních vod měly odrážet kvalitu 
vody v útvaru, do kterého se odpadní 
voda vypouští.
Bylo dosaženo pokroku z hlediska 
připojení ke stokové soustavě 
a čistírnám odpadních vod, zejména 
ve dvou členských státech však 
přetrvávají hluchá místa…
56 
Obrázek 3  ukazuje pokrok týkající se 
míry připojení celkového počtu oby -
vatel k veřejným stokovým soustavám 
a čistírnám odpadních vod. Ve všech 
čtyřech členských státech v letech 
2008 až 2012 míry připojení vzrostly. 
Rumunsko, které se k EU připojilo o tři 
roky později než ostatní tři členské 
státy, mělo celkově nejnižší míry 
připojení.
57 
Rozdíl mezi procentem celkového po -
čtu obyvatel připojených k veřejným 
stokovým soustavám a procentem 
osob připojených k čistírně městských 
odpadních vod dokládá, že ne všechny 
odpadní vody odváděné od připojené -
ho obyvatelstva jsou čištěny v čistírně 
odpadních vod. Tento rozdíl je nejvyšší 
v Maďarsku a nejnižší na Slovensku.29 Konečné lhůty provedení 
směrnice o čištění městských 
odpadních vod: Česká 
republika 31.12.2010, 
Maďarsko 31.12.2015, 
Rumunsko 31.12.2018 
a Slovensko 31.12.2015.
27 Připomínky
58 
Celou populaci, která dosud není při -
pojena k veřejné stokové soustavě, lze 
rozčlenit takto:
– obyvatelé aglomerací s PE 2 000 
a vyšším, u nichž dosud neexistuje 
odvádění odpadních vod. To je 
případ Rumunska, kde ke konci 
roku 2012 nebylo odváděno 39,8 % 
zatížení30. Podle směrnice o čištění 
městských odpadních vod má Ru -
munsko na splnění podmínek čas 
do roku 2018,– obyvatelé aglomerací s PE 2 000 
a vyšším, u nichž zatížení odvádějí 
individuální systémy (například 
septiky)31. U čtyř členských států 
bylo zatížení odváděné individu -
álními systémy následující: Česká 
republika: 7 %, Maďarsko: 14 %, 
Rumunsko: 1 %, Slovensko: 13 %,
– obyvatelé aglomerací s PE nižším 
než 2 000, u nichž dosud neexistu -
je odvádění odpadních vod.30 Zatížení je organické 
biologicky rozložitelné 
znečištění aglomerace 
vyjádřené v PE. Jeden PE 
odpovídá zátěži znečištěním 
v odpadních vodách 
vyprodukované jedním 
obyvatelem a představuje 
organické biologicky 
rozložitelné znečištění, které 
odpovídá pětidenní 
biochemické spotřebě kyslíku 
60 g O2/den.
31 Viz zvláštní zpráva č. 2/2015, 
body 21 a 22.Obrázek 3Procento celkového počtu obyvatel připojeného k veřejným stokovým soustavám 
a čistírně městských odpadních vod: pokrok dosažený v letech 2008 až 2012
Zdroj: Procentní podíl obyvatel připojených k veřejným stokovým soustavám: statistické úřady České republiky, Maďarska a Slovenska a zpráva 
Rumunska o provádění směrnice o čištění městských odpadních vod ze dne 30. června 2013 pro údaje za rok 2008 a statistický úřad pro údaje za 
rok 2012.  
Procentní podíl obyvatel připojených k čistírně městských odpadních vod: statistické úřady České republiky, Rumunska a Slovenska a Eurostat 
(údaje za rok 2011) pro Maďarsko.Česká republika100
9083 %
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
078 %85 %
73 %
44 %
41 %62 %
61 %
Maďarsko Rumunsko Slovensko
% připojeno k veřejným stokovým soustavám
% připojeno k čistírnám městských odpadních vod
28 Připomínky
59 
Pokud jde o individuální systémy, 
směrnice o čištění městských odpad -
ních vod vyžaduje, aby zajišťovaly 
obdobnou úroveň ochrany životního 
prostředí jako v případě městských 
odpadních vod vypouštěných do sto -
kové soustavy. Účetní dvůr konstatuje, 
že na základě informací, které Komisi 
poskytly členské státy, nelze provést 
posouzení souladu těchto soustav se 
směrnicí. Podobně neposkytují infor -
mace o tomto tématu ani plány povodí 
z roku 2009. Ve druhé polovině roku 
2014 Komise požádala členské státy, 
aby předložily vysvětlení toho, jakým 
způsobem bylo dosaženo souladu.60 
Pokud jde o aglomerace s PE nižším 
než 2 000, směrnice vyžaduje, aby 
v případech, kdy existují stokové sou -
stavy, bylo zajištěno vyhovující čištění 
v případě vypouštění do sladkých 
vod a do ústí řek. Plány povodí České 
republiky a Maďarska z roku 2009 však 
neuváděly žádné informace o počtu 
aglomerací, které mají stokové sou -
stavy, ale kde nejsou žádné čistírny 
městských odpadních vod. Vedle po -
žadavků směrnice o čištění městských 
odpadních vod musí členské státy 
v souladu s rámcovou směrnicí o vodě 
stanovit opatření pro aglomerace, kde 
má vypouštění odpadních vod nepří -
znivý vliv na kvalitu vody. Opatření 
v plánech povodí z roku 2009 jsou však 
neurčitá (viz bod 36).
Obrázek 1 – Čistírna odpadních vod v Maďarsku.
Zdroj:  EÚD.
29 Připomínky
… a ve třech z uvedených členských 
států byl zaznamenán významný 
pokrok z hlediska sekundárního 
a terciárního čištění odpadních vod, 
členské státy však stále zaostávají 
za harmonogramem
61 
Pokrok z hlediska sekundárního čištění 
městských odpadních vod z aglome -
rací s PE 2 000 a vyšším za období 
2007/2008 až 2011/201232 byl význam -
ný (viz obrázek 4 ). Ke konci roku 2012 
vyhovovalo ve třech ze čtyř uváděných 
členských států více než 90 % měst -
ských odpadních vod z aglomerací 
mezním hodnotám emisí, které směr -
nice stanovila pro BSK5 a CHSK.62 
Nižší procentní podíl sekundárního 
čištění u Rumunska (39 %) je částečně 
způsoben tím, že se země připojila 
k EU o tři roky později než ostatní 
členské státy. V roce 2012 Rumunsko 
rovněž zaostávalo, pokud šlo o dodrže -
ní průběžné lhůty stanovené směrnicí 
o čištění městských odpadních vod 
v oblasti sekundárního čištění (do 
roku 2010 mělo být řádně čištěno 51 % 
zatížení).32 Údaje, které poskytly členské 
státy Komisi v roce 2010 za 
období 2007/2008 
a v polovině roku 2014 za 
období 2011/2012.Obrázek 4Pokrok za období 2007/2008 až 2011/20121 v oblasti sekundárního čištění městských 
odpadních vod u aglomerací s PE ≥2 000 (jako % celkového zatížení těchto 
aglomerací vyjma zatížení odváděného do individuálních systémů)
1 Údaje za Maďarsko se týkají let 2007 a 2011, za Rumunsko let 2007 a 2012 a údaje za Českou republiku a Slovensko se týkají let 2008 a 2012.
2 Údaje za Českou republiku se týkají celého území státu, nikoli jen části v povodí Dunaje.
Zdroj: Analýza údajů předložených členskými státy Komisi, kterou provedl EÚD.Česká republika2Maďarsko Rumunsko Slovensko2007/2008
2011/2012
26 %56 %
13 %44 %99 %92 % 97 %
39 %
30 Připomínky
63 
Pokrok z hlediska terciárního čištění 
městských odpadních vod za období 
2007/2008 až 2011/2012 byl stejně vý -
znamný. Obrázek 5  ukazuje stav u zatí -
žení všech aglomerací s PE vyšším než 
10 000. Uvádí procentní podíl celkové -
ho zatížení (vyjma zatížení odváděné -
ho do individuálních systémů), který 
plní emisní limity stanovené směrnicí 
o čištění městských odpadních vod pro 
Ncelk a Pcelk.64 
Maďarsko nevyhlásilo citlivou oblas -
tí celé své území, ale uplatňuje čl. 5 
odst. 4 směrnice o čištění městských 
odpadních vod. To znamená, že jed -
notlivé čistírny odpadních vod nemusí 
uplatňovat mezní hodnoty pro Ncelk 
a Pcelk, lze-li prokázat, že minimální pro -
cento snížení veškerého zatížení vstu -
pujícího do všech čistíren městských 
odpadních vod (nad PE 2 000 a vyšším) 
dosahuje nejméně 75 % u Ncelk i Pcelk. 
Ačkoli celková míra čištění v Maďarsku 
byla významně nižší než v České re -
publice a na Slovensku33, Maďarsko se 
ke konci roku 2012 blížilo splnění 75 % 
požadavku34.33 Podle údajů za rok 2012, které 
členské státy poskytly Komisi, 
je zatížení z aglomerací s PE 
2 000 a vyšším, které bylo 
v souladu s mezní hodnotou 
podle směrnice, následující: 
i) pro Ncelk: Česká republika: 
83 %, Maďarsko: 33 %, 
Slovensko: 60 % a ii) pro Pcelk: 
Česká republika: 77 %, 
Maďarsko: 39 %, Slovensko: 
86 %.
34 Podle informací poskytnutých 
maďarskými orgány Komisi 
bylo zatížení vstupující do 
čistíren odpadních vod 
sníženo ze 73,1 % pro Ncelk 
a 74,4 % pro Pcelk.Obrázek 5Pokrok za období 2007/2008 až 2011/20121 v oblasti terciárního čištění městských 
odpadních vod u aglomerací s PE vyšším než 10 000 (jako % celkového zatížení 
těchto aglomerací vyjma zatížení odváděného do individuálních systémů)
1 Referenční data viz poznámka 1 k obrázku 4 .
2  V České republice v roce 2012 nevyhověla požadavkům směrnice čistírna odpadních vod v Praze, která zpracovává 15 % celkového zatížení 
aglomerací s PE 2 000 a vyšším. V současné době se očekává, že pražské odpadní vody dosáhnou přiměřeného čištění do roku 2018.
3  V případě Slovenska nebyly údaje o Ncelk a Pcelk k dispozici. Použité údaje odpovídají zatížení, které splňuje emisní limity pro jeden nebo oba 
parametry.
Zdroj:  Analýza údajů předložených členskými státy Komisi, kterou provedl EÚD.Česká
republika2Maďarsko Rumunsko Slovensko3Česká
republikaMaďarsko Rumunsko Slovensko31 %78 %
32 %
10 %20 %
3 %20 %32 %67 %NcelkPcelk
96 %
34 %96 %
2007/2008
2011/2012Viz bod  64
Viz bod  64
31 Připomínky
65 
I přes pokrok dosažený hlavně díky 
zdrojům z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj a Fondu soudržnos -
ti35 Účetní dvůr konstatuje, že všechny 
čtyři členské státy zaostávají za harmo -
nogramem týkajícím se průběžných 
anebo konečných lhůt pro provedení 
směrnice36. Rovněž upozorňuje, že 
nelze zaručit finanční udržitelnost37 
nově vybudované nebo revitalizované 
infrastruktury, což z dlouhodobého 
hlediska znamená riziko pro kvalitu 
vod.
Ve 25 % případů, které Účetní dvůr 
šetřil, překračují mezní hodnoty 
emisí požadavky směrnice
66 
Stav kvality vody ve vodním útvaru si 
může vyžádat, aby byly určité čistírně 
městských odpadních vod uloženy 
mezní hodnoty, které jsou přísnější než 
hodnoty stanovené směrnicí o čištění 
městských odpadních vod. Ze vzorku 
28 čistíren městských odpadních vod, 
které Účetní dvůr šetřil, obsahovala 
povolení k vypouštění odpadních vod 
u sedmi čistíren (25 %) mezní hodno -
ty, které byly přísnější než hodnoty 
stanovené národní38 legislativou: tři 
ze čtyř případů zkoumaných v České 
republice39 (ve věci živin) a čtyři ze sed -
mi případů zkoumaných v Maďarsku 
(z toho dva se týkaly živiny Pcelk).
67 
Na druhou stranu měly v Maďarsku tři 
ze sedmi šetřených čistíren technickou 
kapacitu odstraňovat živiny (Ncelk a Pcelk) 
a zlepšit tak kvalitu odtokové vody, 
avšak v povolení k vypouštění odpad -
ních vod se to od nich nepožadovalo.68 
Podle údajů, které členské státy po -
skytly Komisi, přibližně 20 %40 čiště -
ných odpadních vod z aglomerací s PE 
v rozmezí 2 000 až 10 000 v roce 2012 
dodržovalo mezní hodnoty směrnice 
pro Ncelk a Pcelk. Nejedná se o požadavek 
směrnice, z hlediska kvality vody je to 
však pozitivní.
69 
Vnitrostátní právní předpisy ve čtyřech 
uvedených členských státech nesta -
noví mezní hodnoty emisí pro mikro -
-znečišťující látky. Odstranění těchto 
látek by vyžadovalo zásadní zlepšení 
stávajících procesů čištění (viz bod 36).
70 
Byly podniknuty kroky na úrovni EU, 
neboť v roce 2013 Evropský parlament 
a Rada pozměnily rámcovou směrni -
ci o vodě41 a mimo jiné požadovaly, 
aby Komise do září 2015 vypracovala 
strategický přístup ke znečišťování vod 
farmaceutickými látkami a aby do září 
2017 navrhla opatření, která budou 
přijata na úrovni EU a/nebo členských 
států k provedení tohoto přístupu. 
Stejná změna směrnice zavedla kon -
cepci seznamu sledovaných látek, pro 
které musí být shromažďovány údaje 
z monitorování za celou EU. První 
seznam deseti sledovaných látek byl 
vypracován v březnu 2015 a obsahuje 
farmaceutické látky a pesticidy.35 K 31.12.2014 činil příspěvek EU 
přidělený pro odpadní vody 
v rozpočtu operačních 
programů ve čtyřech 
navštívených členských 
státech 5,07 miliardy EUR.
36 Viz zvláštní zpráva č. 2/2015, 
body 24 až 26.
37 Viz zvláštní zpráva č. 2/2015, 
body 89 až 105.
38 U některých parametrů 
národní právo ve všech 
čtyřech členských státech 
stanoví limity, které jsou 
přísnější než limity uvedené ve 
směrnici o čištění městských 
odpadních vod.
39 V roce 2011 české právo 
zavedlo soubor mezních 
hodnot emisí, které vycházejí 
z použití nejlepších 
dostupných technik. Jedná se 
o mezní hodnoty, k nimž by 
měly přihlížet orgány, které 
vydávají povolení, jestliže 
chtějí uložit mezní hodnoty 
přísnější, než jsou standardní 
zákonem stanovené hodnoty. 
V praxi to znamená, že tyto 
mezní hodnoty se staly 
maximem, které mohou 
orgány uložit. Většina mezních 
hodnot emisí u čtyř 
zkoumaných čistíren 
odpadních vod, které byly 
přísnější než směrnice a norma 
stanovená vnitrostátním 
právem, odpovídá těmto 
maximálním mezním 
hodnotám.
40 V České republice je zatížení 
dodržující mezní hodnoty pro 
Pcelk ještě vyšší: 97 %.
41 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2013/39/EU 
ze dne 12. srpna 2013, kterou 
se mění směrnice 2000/60/ES 
a 2008/105/ES, pokud jde 
o prioritní látky v oblasti vodní 
politiky (Úř. věst. L 226, 
24.8.2013, s. 1).
32 Připomínky
Odrazující účinek systému 
inspekcí je omezený
71 
Řádně stanovené mezní hodnoty emisí 
budou mít na kvalitu vod dopad jen 
tehdy, budou-li dodržovány. Z toho 
plyne důležitost účinného systému 
inspekcí42, který zajistí, aby byly do -
držovány mezní hodnoty stanovené 
v povoleních k vypouštění odpadních 
vod vydávaných čistírnám městských 
odpadních vod.
72 
Dodržování předpisů se zajišťuje po -
mocí dvou druhů kontrol:
– kontrol, které provádějí provozo -
vatelé čistíren odpadních vod na 
základě vzorků vody, které sami 
odebírají (dále jen vlastní kontroly),
– kontrol, které provádějí veřejné 
inspekční subjekty43.
73 
Pokud jde o vlastní kontroly, Účetní 
dvůr konstatuje, že ze vzorku 28 šet -
řených čistíren městských odpadních 
vod splňovaly požadavky směrnice 
o čištění městských odpadních vod 
z hlediska počtu kontrol všechny čistír -
ny kromě jedné. V roce 2012 navíc 25 
z 28 čistíren dodržovalo limity určené 
v jejich povoleních44.74 
Pokud jde o kontroly, které provádě -
jí veřejné inspekční subjekty, jejich 
četnost není v žádném z uvedených 
čtyř členských států předepsána45. Je 
tudíž na vlastním uvážení dotčeného 
orgánu, který zohledňuje svá omezení 
v oblasti zdrojů. Skutečná dosažená 
četnost se v členských státech liší (viz 
tabulka 6 ). Z členských států, které 
Účetnímu dvoru předložily údaje, 
provádělo kontroly nejméně často Slo -
vensko. Z Maďarska nebyly obdrženy 
žádné údaje o četnosti. Na Slovensku 
inspekční subjekt zřídkakdy sám ode -
bírá vzorky odtokové vody a namísto 
toho se spoléhá na vlastní kontroly 
provozovatelů, které provádějí akredi -
tované laboratoře.
75 
Jsou-li překročeny mezní hodnoty 
emisí a veřejné inspekční subjekty toto 
překročení zjistí, jsou podle vnitro -
státních právních předpisů ve všech 
čtyřech členských státech ukládány 
pokuty46.
76 
V Maďarsku a Rumunsku jsou pokuty 
ukládány podle jednotlivých znečiš -
ťujících látek, u nichž byla překročena 
mezní hodnota. Částka za kilogram 
znečištění převyšujícího mezní hod -
notu se liší podle dotčené znečišťující 
látky47. V Rumunsku se posuzuje i zá -
važnost přestupku, inspekční subjekt 
se tedy může rozhodnout vydat místo 
pokuty jen varování. Rumunské statis -
tické údaje týkající se výsledků inspek -
cí v roce 2012 ukazují, že bylo vydáno 
pětkrát více varování než pokut.42 Na úrovni EU existuje 
doporučení Evropského 
parlamentu a Rady  
2001/331/ES, kterým se 
stanoví minimální kritéria pro 
inspekce v oblasti životního 
prostředí v členských státech 
(Úř. věst. L 118, 27.4.2001, s. 41). 
Systém poskytuje pokyny 
k organizaci (vypracování 
plánů inspekcí) a provádění 
kontrol (návštěvy na místě 
a podávání zpráv).
43 Těmito subjekty jsou: v České 
republice: Česká inspekce 
životního prostředí (ČIŽP), 
v Maďarsku: Národní generální 
ředitelství pro zvládání 
katastrof při Ministerstvu 
vnitra (od dubna 2014), 
v Rumunsku: národní správní 
úřad „Rumunské vody“ 
(ANAR), na Slovensku: 
Slovenská inspekce životního 
prostředí (SIŽP). Na úrovni 
čistíren odpadních vod 
mohou kontroly provádět 
i jiné subjekty, například 
orgány, které vydávají 
povolení. Tyto kontroly Účetní 
dvůr do svého posouzení 
nezařadil.
44 Viz zvláštní zpráva č. 2/2015, 
body 48 a 50.
45 Závěry Rady z 11. června 2012 
vyzývaly ke zlepšení inspekcí 
a stanovisko Výboru regionů 
zdůraznilo, že celounijní rámec 
pro vnitrostátní inspekce 
může zajistit rovné podmínky 
a jednotnost právních kroků. 
Rovněž poukázalo na hodnotu 
dobře vymezené úlohy 
Komise v oblasti inspekcí.
46 Tato zpráva se nezabývá 
sankcemi podle trestního 
práva (například tresty odnětí 
svobody).
47 Například v Maďarsku částka 
za kilogram znečištění 
(přepočteno z HUF kurzem 
k dni 31.12.2014: 315,54) činí 
1,11 EUR pro Ncelk a 7,29 EUR 
pro Pcelk. V Rumunsku částka za 
kilogram znečištění 
(přepočteno z RON kurzem 
k dni 31.12.2014: 4,4828) činí 
1,71 EUR pro Ncelk a Pcelk.
33 Připomínky
77 
V České republice a na Slovensku 
pokuta nezávisí na dotčené znečišťu -
jící látce nebo na množství znečištění 
přesahujícím mezní hodnotu. Namís -
to toho je částka pevně stanovena 
v závislosti na závažnosti nesplnění 
podmínek povolení, kterou posoudí 
veřejný inspekční subjekt (s maximální 
částkou48 stanovenou ve vnitrostátních 
právních předpisech).
78 
Žádný z plánů povodí z roku 2009 ne -
obsahoval opatření, které by bylo za -
měřeno na posouzení účinnosti a odra -
zujícího účinku systému inspekcí.Poplatek za znečišťování vod 
je částečně využíván jako 
nástroj odrazující od vypouštění 
znečišťujících látek
79 
Právní rámec všech čtyř členských 
států stanoví uplatňování poplatku za 
znečišťování vod, který mají platit sub -
jekty vypouštějící znečištěnou vodu. 
Poplatek vychází z množství a/nebo 
koncentrace (mg/l) vypouštěných 
znečišťujících látek. Takový poplatek 
je v souladu se zásadou „znečišťovatel 
platí“49, podle níž musí znečišťova -
telé nést náklady na snižování jimi 
způsobeného znečištění. Poplatek za 
znečišťování vod může sloužit třem 
účelům: i) výběru peněz; ii) jako pobíd -
ka pro splnění mezních hodnot emisí 
stanovených v povoleních subjektů, 
které emise vypouštějí, a /nebo iii) jako 
pobídka k dalšímu snižování znečiště -
ní dodržováním přísnějších mezních 
hodnot, než byly stanoveny.48 V České republice může 
pokuta za nedodržení 
podmínek povolení 
dosáhnout až 180 278 EUR 
(přepočteno z CZK kurzem 
k dni 31.12.2014: 27,735). Na 
Slovensku se může pokuta za 
nedodržení podmínek 
povolení pohybovat od 
1 000 EUR po trojnásobek 
ročního poplatku za znečištění 
vod nebo 1 EUR za m3 
vypuštěný za maximální 
období jednoho roku.
49 Čl. 191 odst. 2 Smlouvy 
o fungování Evropské unie 
(konsolidované znění).Tabulka 6Kontroly prováděné veřejnými inspekčními subjekty
Členský stát Skutečná četnost kontrol plánů čištění městských odpadních vod
Česká republikaČistírny s kapacitou nad 10 000 PE: jednou ročně.
Čistírny s kapacitou 2 000 až 10 000 PE: jednou za tři roky.
Ostatní čistírny: jednou za pět let.
MaďarskoNebyly obdrženy údaje.
Na základě četnosti zjištěné u vzorku sedmi čistíren odpadních vod Účetní dvůr konstatuje, že inspekce v čistírnách 
nemusí probíhat každoročně.
Rumunsko V roce 2013 proběhla kontrola všech čistíren s kapacitou ≥ 2 000 PE.
SlovenskoČistírny s kapacitou nad 10 000 PE: v roce 2013 pokrytí nižší než 10 %.
Všechny čistírny společně: v roce 2013 pokrytí nižší než 12 %.
Zdroj:  Analýza vnitrostátních právních předpisů a údajů obdržených inspekčními subjekty, kterou provedl Účetní dvůr.
34 Připomínky
80 
Poplatek, který má být hrazen za 
vypouštění odpadních vod do vod 
povrchových je omezen počtem zne -
čišťujících látek (viz příloha IV ). Pokud 
jde o organické znečištění, ve třech ze 
čtyř uvedených členských států není 
ukládán poplatek za BSK5. Pokud jde 
o znečištění živinami, v České republi -
ce a Maďarsku není stanoven poplatek 
za Ncelk, ale za Nanorg (což je složka Ncelk). 
Poplatek vyjádřený v EUR/t podle 
znečišťující látky se mezi uvedenými 
čtyřmi členskými státy významně liší.
81 
Obecně jsou všechny čistírny měst -
ských odpadních vod povinny hradit 
poplatek za znečišťování vod, vyjma 
menších znečišťovatelů50 na Slovensku 
(vypouštějících méně než 10 000 m3/
rok nebo 1 000 m3/měsíc). Nicméně
– v České republice51 a na Slovensku 
není do dosažení určitých mezních 
hodnot stanovených zákonem 
účtován žádný poplatek podle 
znečišťujících látek52,
– v Rumunsku není třeba hradit 
poplatek za konkrétní znečišťující 
látku, je-li odtoková voda méně 
znečištěná než útvar povrchových 
vod, který je recipientem53. To 
například zvýhodní subjekty, které 
vypouštějí vodu do vodních útvarů 
s vysokým stupněm znečištění.
82 
Plány povodí z roku 200954 neobsaho -
valy opatření k posuzování přiměře -
nosti částek poplatků55.Znečištění z průmyslových 
zařízení: problémy při 
stanovování emisních limitů 
a nedostatky v prosazování
83 
Členské státy mají k dispozici dva důle -
žité prostředky, jimiž mohou ovlivňo -
vat emise znečišťujících látek z prů -
myslových zařízení: mezní hodnoty 
uvedené v povoleních těchto zařízení56 
a poplatek za znečišťování vod.
84 
Průmyslová zařízení mohou vypouš -
tět své odpadní vody buď přímo do 
vodních toků, nebo nepřímo prostřed -
nictvím veřejné stokové soustavy, kdy 
dochází k čištění v čistírně městských 
odpadních vod.
85 
Podle směrnice o průmyslových emi -
sích (viz tabulka 1 ) musí mít průmy -
slová zařízení provozující vymezené 
činnosti57 povolení k provozu zařízení. 
Povolení musí obsahovat emisní limity 
znečišťujících látek i požadavky na 
monitorování emisí. Tyto mezní hod -
noty by neměly překročit úrovně emisí 
spojované s „nejlepšími dostupnými 
technikami“, které přijala Komise za 
pomoci odborného výboru. Do polo -
viny listopadu 2015 bylo přijato sedm 
takových „závěrů o nejlepších dostup -
ných technikách“. Čistírny městských 
odpadních vod v zásadě nespadají do 
oblasti působnosti této směrnice.50 V praxi to znamená, že na 
Slovensku platí povinnost 
poplatku jen pro přibližně 30 % 
všech znečišťovatelů.
51 V České republice je poplatek 
splatný i za objem vypuštěných 
odpadních vod, jestliže toto 
množství překročí 100 000 m3/
rok, a tento poplatek je nezávislý 
na stupni znečištění odpadních 
vod.
52 Prahové hodnoty platí pro 
i) objem znečištění (v kg/rok) 
a ii) koncentraci znečišťující látky 
ve vypouštěné vodě (v mg/l). 
Prahové hodnoty jsou takové, že 
v České republice není 
pravděpodobné, že čistírny 
o kapacitě nad 10 000 PE budou 
platit poplatek za Pcelk a za Nanorg 
a na Slovensku čistírny 
o kapacitě nad 2 000 PE 
pravděpodobně nebudou platit 
poplatek za celkové nerozpuště -
né látky (TSS) a čistírny 
o kapacitě nad 10 000 PE 
pravděpodobně nebudou platit 
poplatek za Ncelka Pcelk.
53 Poplatek je vždy hrazen při 
vypouštění do podzemních vod.
54 V případě České republiky plány 
povodí doporučují vyhodnotit 
účinnost systému účtování 
poplatků.
55 Studie výzkumného útvaru 
Evropského parlamentu 
nazvaná „Water legislation, Cost 
of Non-Europe Report“ (zpráva 
o právních předpisech týkajících 
se vody a nákladech při 
neexistenci regulace na 
evropské úrovni) upozorňuje, že 
„překážky pro dostatečné 
využívání ekonomických 
nástrojů jsou způsobovány 
nedostatečnými znalostmi 
v oblasti používání takových 
nástrojů […]“. Dokument PE 
536.369 zveřejněný v květnu 
2015.
56 Studie výzkumného útvaru 
Evropského parlamentu 
nazvaná „Water legislation, Cost 
of Non-Europe Report“ uvádí, že 
„by bylo třeba zavést kontroly 
emisí, které předpokládá 
rámcová směrnice o vodě, aby 
se zlepšila kontrola průmyslo -
vých chemických látek […] ve 
vodě“. Dokument PE 536.369 
zveřejněný v květnu 2015.
57 Směrnice zahrnuje mimo jiné 
energetická odvětví, výrobu 
a zpracování kovů a odvětví 
nakládání s nerosty, chemickými 
látkami a odpady.
35 Připomínky
86 
Účetní dvůr zkoumal, zda ve čtyřech 
navštívených členských státech:
– existuje postup pro stanovování 
mezních hodnot emisí,
– je zaveden systém inspekcí, který 
má zajistit prosazování mezních 
hodnot,
– poplatek za znečišťování vod, který 
mají platit průmyslová zařízení, je 
využíván jako nástroj odrazující od 
emisí znečišťujících látek.
Orgány, které stanoví mezní 
hodnoty emisí, jsou často závislé 
na informacích, které poskytují 
sami znečišťovatelé
87 
V případě přímého vypouštění od -
padních vod je povolení k vypouštění 
vody vyžadováno ve všech čtyřech 
členských státech. Povolení je platné 
po dobu čtyř až deseti let podle člen -
ského státu. Ve všech čtyřech člen -
ských státech právní rámec stanoví, 
že příslušné orgány mohou povolení 
kdykoli odejmout nebo pozměnit, jest -
liže je to nutné z důvodů kvality vody 
v recipientech.
88 
Pro přímé vypouštění vnitrostátní 
předpisy ve čtyřech uvedených člen -
ských státech stanoví mezní hodnoty 
řady látek, které jsou často specifiková -
ny podle druhu průmyslového odvět -
ví. Orgány, které vydávají povolení, 
mohou také stanovit mezní hodnoty 
pro látky, které nejsou v právních před -
pisech uvedeny.89 
Z důvodu složitosti určitých procesů 
a soustavného technického vývoje je 
však orgán vydávající povolení závislý 
na informacích, které poskytují sama 
zařízení, a to jak pokud jde o druh zne -
čišťujících látek, tak pokud jde o mezní 
hodnoty emisí, které jsou přiměřeně 
dosažitelné. To ponechává prostor 
vlivu průmyslových zařízení, zejména 
těch, u nichž nejsou přijaty nejlepší 
dostupné techniky.
90 
Zatímco průmyslová zařízení, která 
vypouštějí odpadní vody přímo do 
vodních toků, mají obecně ve svých 
povoleních stanoveny mezní hodnoty, 
čistírny městských odpadních vod mají 
takové mezní hodnoty stanoveny jen 
zřídka, přestože často přijímají od -
padní vody z průmyslových zařízení. 
Zejména ve zkoumaných povoleních 
pro dvanáct rumunských čistíren 
městských odpadních vod Účetní dvůr 
zjistil více látek, než požaduje směrnice 
o čištění městských odpadních vod (viz 
příloha III ).
91 
V případně nepřímého vypouštění 
odpadních vod stanoví mezní hod -
noty, které musí průmyslové zařízení 
dodržovat, smlouva58 mezi provozo -
vatelem stokové soustavy / čistírny 
a průmyslovým zařízením. U látek, pro 
které vnitrostátní právní předpisy sta -
noví pouze orientační mezní hodnoty 
(Česká republika a Slovensko), nebo 
nestanoví mezní hodnoty žádné (viz 
příklady v  příloze V ), závisejí dohod -
nuté mezní hodnoty emisí na vyjedná -
vací síle zúčastněných stran.58 Pokud průmyslové zařízení, na 
něž se vztahuje směrnice 
o průmyslových emisích, 
vypouští do veřejného 
kanalizačního systému, měly 
by být v souladu s touto 
směrnicí stanoveny limity 
odpovídající vydanému 
povolení.
36 Připomínky
92 
Maďarsko a Slovensko zařadily 
přezkum stávajících povolení nebo 
postupu vydávání povolení jako 
opatření do svých plánů povodí. 
Česká republika měla opatření, které 
zmiňovalo jen používání nejlepších 
dostupných technik. U Maďarska nebyl 
uveden rozsah působnosti opatření. 
Kromě toho v Maďarsku neexistuje 
žádná databáze povolení k vypouštění 
odpadních vod vydávaných průmyslo -
vým společnostem, které nespadají do 
oblasti působnosti směrnice o průmys -
lových emisích, což omezuje provádění 
jakéhokoli komplexního přezkumu. Na 
Slovensku Účetní dvůr zjistil nedostat -
ky týkající se přezkumu povolení pro 
dvě zkoumaná zařízení.
Nedostatky systému inspekcí
93 
Dodržování mezních hodnot emisí se 
zajišťuje dvěma způsoby: vlastní kon -
troly, které provádějí subjekty, které 
vypouštějí odpadní vody, a kontroly 
prováděné veřejnými inspekčními 
subjekty.
94 
Ve čtyřech navštívených členských stá -
tech jsou průmyslová zařízení vypouš -
tějící odpadní vody přímo do povrcho -
vých vod ze zákona povinna provádět 
vlastní kontroly své odtokové vody59. 
Četnost těchto vlastních kontrol je ob -
vykle uvedena v povolení k vypouštění 
odpadních vod. V Maďarsku, Rumun -
sku a na Slovensku vnitrostátní právní 
předpisy stanoví minimální počet 
kontrol za rok.95 
Pokud jde o kontroly, které provádějí 
veřejné inspekční subjekty, jejich čet -
nost není v žádném z uvedených čtyř 
členských států předepsána, s výjim -
kou kontrol průmyslových zařízení spa -
dajících do oblasti působnosti směrni -
ce o průmyslových emisích. U těchto 
kontrol směrnice stanoví minimální 
požadovanou četnost. Na základě sta -
tistických údajů, které poskytly členské 
státy za období 2012–2013, Účetní dvůr 
konstatuje, že:
– pokrytí zařízení spadajících do ob -
lasti působnosti uvedené směrnice 
splňovalo požadavky,
– pokud jde o přímé vypouštění ze 
zařízení, která nespadají do oblasti 
působnosti směrnice o průmys -
lových emisích, byl stav skutečné 
četnosti veřejných inspekcí podob -
ný stavu, který uvádí tabulka 6 : 
četnost byla nejnižší na Slovensku 
a za Maďarsko nebyly obdrženy 
žádné údaje, které by umožňovaly 
posouzení četnosti inspekcí,
– pokud jde o nepřímé vypouštění, 
veřejné inspekční subjekty pro -
vádějí v dotčených průmyslových 
zařízeních málo kontrol, neboť 
zajistit dodržování smlouvou sta -
novených mezních hodnot emisí je 
především povinností provozova -
tele čistírny městských odpadních 
vod. Účetní dvůr zjistil, že kontroly 
na místě prováděli provozovatelé 
22 z 26 analyzovaných čistíren 
městských odpadních vod (85 %)60. 
U tří ze zbylých čtyř čistíren pro -
vozovatelé vycházeli z výsledků 
vlastních kontrol průmyslových 
znečišťovatelů.59 Vlastní kontroly u nepřímého 
vypouštění viz zvláštní zpráva 
č. 2/2015, bod 60.
60 Provozovatelé stokových 
soustav / čistíren městských 
odpadních vod, které jsou 
recipienty odpadních vod, 
jsou v České republice, 
Rumunsku a na Slovensku ze 
zákona povinni provádět 
kontroly na místě.
37 Připomínky
96 
Jedním z opatření ve slovenském plá -
nu povodí z roku 2009 bylo zpřísnění 
systému inspekcí. Nebylo však nijak 
uvedeno, jak a kdy bude toto opatření 
realizováno, a jako hlavní problém byl 
zmiňován nedostatek finančních pro -
středků pro zavedení systému.
97 
Pokud je zjištěno překročení mezních 
hodnot emisí, jsou podle vnitro -
státních právních předpisů ve všech 
čtyřech členských státech ukládány 
pokuty:
– v případě přímého vypouštění 
ukládá pokuty veřejný inspekční 
subjekt. Postup je shodný s po -
stupem uplatňovaným u čistíren 
městských odpadních vod (viz 
body 76 a 77),
– v případě nepřímého vypouštění 
ukládají pokuty provozovatelé 
čistíren městských odpadních vod. 
V Maďarsku a Rumunsku pokuta 
závisí na množství znečištění61 
vypuštěného mezi dvěma měření -
mi (v jednom roce), kdežto v České 
republice a na Slovensku se částka 
obvykle vypočítávala podle množ -
ství znečištění vypuštěného v den, 
kdy se provádělo měření62. Účetní 
dvůr se domnívá, že v takových 
případech je pravděpodobné, že 
zaplacená částka bude malá a od -
razující účinek bude omezený.Poplatek za znečišťování vod 
je částečně využíván jako 
nástroj odrazující od vypouštění 
znečišťujících látek
98 
Počet znečišťujících látek, za které je 
ukládán poplatek, je omezen zejmé -
na v České republice, Maďarsku a na 
Slovensku (viz příloha IV ). Poplatek 
tudíž může jen zřídka sloužit jako 
pobídka k dodržování mezních hodnot 
stanovených v povolení nebo hodnot 
přísnějších.
Opatření a nástroje 
prováděné členskými 
státy pro řešení difúzního 
znečištění ze zemědělství
99 
Důležitou metodou snižování emisí ze 
zemědělství je regulace zemědělských 
postupů (např. pravidla pro používání 
hnojiv, ukládání statkových hnojiv, 
používání pesticidů, střídání plodin 
atd.). K dispozici je několik nástrojů (viz 
bod 15) pro nařizování nebo podpo -
rování osvědčených zemědělských 
postupů a prosazování souladu země -
dělských činností s právními předpisy 
v oblasti životního prostředí.61 Odpovídá to množství 
vypuštěnému nad rámec 
dohodnutého množství 
(objem se vynásobí 
koncentrací vyjádřenou 
například v mg/l).
62 Smlouvy obvykle stanoví 
standardní časové období 
(zpravidla od pěti do 30 dní), 
pokud není možné stanovit 
přesné časové období, během 
něhož byly mezní hodnoty 
emisí překročeny.
38 Připomínky
100  
Účetní dvůr proto prověřoval, zda:
– je směrnice o dusičnanech maxi -
málně využívána jako nástroj pro 
řešení znečištění působeného 
dusičnany,
– národní akční plány pro pesticidy 
uvádějí jasný závazek snižovat 
rizika a dopady související s použí -
váním pesticidů,
– podmíněnost je účinná při vynu -
cování osvědčených zemědělských 
postupů a zajišťování souladu 
s těmito postupy,
– potenciál opatření v oblasti rozvo -
je venkova k řešení problémů kva -
lity vody je přiměřeně využíván,
– zásada „znečišťovatel platí“ je 
uplatňována na difúzní znečištění 
ze zemědělství.
Členské státy nevyužívají 
všechny možnosti, 
které nabízí směrnice 
o dusičnanech
101  
Podle směrnice o dusičnanech (viz 
tabulka 1 ) musí členské státy určit 
oblasti ohrožené dusičnany a nejméně 
každé čtyři roky je přezkoumat. Jed -
ním z kritérií tohoto určování je stav 
eutrofizace vodních útvarů63. Směrnice 
o dusičnanech z roku 1991 ponechala 
na členských státech, aby pro pojem 
eutrofizace vymezily kritéria klasifika -
ce. Pokyny k hodnocení eutrofizace 
v rámci evropských vodních politik 
schválili až v květnu 2009 ředitelé 
vodohospodářských úřadů členských 
států (a Norska).102  
Členské státy byly povinny přijmout 
akční programy upřesňující požadav -
ky, které musí zemědělci v oblastech 
ohrožených dusičnany dodržovat. 
Tyto akční programy musí být každé 
čtyři roky přezkoumány a v případě 
nutnosti revidovány. Členské státy 
byly rovněž povinny přijmout kodex 
správné zemědělské praxe pro dobro -
volné uplatňování ze strany zeměděl -
ských podniků mimo oblasti ohrožené 
dusičnany. Komise neprovádí formální 
schvalování akčních programů a ko -
dexů. Pokud Komise posoudí kvalitu 
plánu povodí jako nedostatečnou, její 
možnosti jsou omezeny na podniknutí 
právních kroků (viz bod 47).
Většina členských států 
postupně zpřísňovala 
požadavky, které musí zemědělci 
v oblastech ohrožených 
dusičnany dodržovat, existuje 
však prostor pro zlepšení
103  
Od přistoupení k EU v letech 2004 
a 2007 Česká republika, Maďarsko 
a Rumunsko postupně zvětšovaly své 
oblasti určené jako ohrožené dusična -
ny, zatímco na Slovensku došlo k jejich 
redukci o 5 %. Tabulka 7  uvádí pro -
centní podíl zemědělské půdy, která je 
v současné době ve čtyřech uvedených 
členských státech určena jako ohrože -
ná dusičnany.63 Ostatní kritéria: i) podzemní 
vody obsahují nebo by mohly 
obsahovat více než 50 mg/l 
dusičnanů, pokud nebudou 
přijata opatření, 
a ii) povrchové sladké vody, 
zejména jsou-li využívány 
nebo určeny k odběrům pitné 
vody, obsahují nebo by mohly 
obsahovat více než 25 či 
50 mg/l dusičnanů, jak stanoví 
směrnice Rady 75/440/EHS ze 
dne 16. června 1975 
o požadované jakosti 
povrchových vod určených 
v členských státech k odběru 
pitné vody (Úř. věst. L 194, 
25.7.1975, s. 26).
39 Připomínky
104  
Rozhodnutí Rumunska uplatnit akční 
program na celé území státu je v zása -
dě z hlediska kvality vody pozitivní, ze -
jména s ohledem na to, že Rumunsko 
má nejnižší počet vodních útvarů obo -
hacovaných živinami (viz příloha II ). 
Rozšíření oblasti však samo o sobě 
nestačí k dosažení nižšího obsahu 
dusičnanů ve vodě. Ve dříve určené 
oblasti (s podílem zemědělské půdy ve 
výši pouhých 58 %) bylo dosaženo jen 
malého pokroku, pokud jde o vhodné 
ukládání statkových hnojiv, které je 
jedním z požadavků akčního programu 
(viz též bod 122).105  
Účetní dvůr zjistil, že požadavky každé 
revize akčních programů České re -
publiky, Maďarska a Rumunska se buď 
zvýšily co do počtu, nebo se zpřísnily, 
zatímco na Slovensku se některé poža -
davky uvolnily. Zpřísňování požadavků 
je částečně důsledkem kroků Komise 
(viz příklady v  rámečku 1 ). Skutečnost, 
že řada požadavků byla také upřes -
něna, napomáhá jejich uplatňování 
a prosazování.Tabulka 7Procentní podíl zemědělské půdy určené jako ohrožené 
dusičnany k 31. 12. 2014
Členský státProcentní podíl zemědělské půdy 
v oblastech ohrožených dusičnanyZměna od prvního určení
Česká republika 49 % + 15 %
Maďarsko 63 % + 42 %
Rumunsko58 % + 625 %
V roce 2013 rumunská vláda rozhodla, že akční program platí pro celé rumunské 
území1.
Slovensko 57 % – 5 %
1  Podle čl. 3 odst. 5 směrnice o dusičnanech jsou členské státy zbaveny povinnosti vymezovat kon -
krétní ohrožené oblasti, jestliže připraví a provádějí na celém území svého státu akční programy.
Zdroj:  Analýza vnitrostátních právních předpisů, kterou provedl EÚD.
40 Připomínky Rámeček 1Příklady účinků požadavků Komise vznesených vůči České republice a Maďarsku
Členské státy byly povinny vymezit kapacitu zásobníků pro skladování statkových hnojiv. Kapacita by měla 
být taková, aby byl zásobník schopen pojmout statková hnojiva vyprodukovaná za období nejméně tak dlou -
hé, jako je období, během něhož je zakázáno aplikovat statková hnojiva na půdu. Kapacita se tudíž vyjadřuje 
v měsících. V České republice se v důsledku opatření Komise kapacita zvýšila. Okamžité splnění požadavku ne -
bylo vyžadováno od zemědělců, pro něž začala povinnost nově platit v roce 2012 po rozšíření oblastí ohrože -
ných dusičnany. Tito zemědělci namísto toho využívali přechodné období (lhůta pro splnění: konec roku 2015). 
Toto období bylo na základě opatření Komise zrušeno s účinností od poloviny roku 2014.
V Maďarsku Komise diskutovala s příslušnými orgány o povinnostech souvisejících se skladováním a o pře -
chodných obdobích. Některým zemědělcům byly původní lhůty prodlouženy do 31. 12. 2014. Tito země -
dělci měli tudíž na splnění požadavků deset let od přistoupení země k EU. Pro zemědělce v oblastech nově 
určených za ohrožené dusičnany v roce 2013 byl konečným termínem 31. 12. 2014 pro skladování kejdy 
a 22. 12. 2015 pro skladování statkových hnojiv. Komise však tyto přechodné lhůty stanovené maďarskými 
orgány nezpochybnila.
Obrázek 2 – Zásobník na kejdu.
Zdroj:  EÚD.

41 Připomínky
106  
Ačkoli se požadavky zpřísnily, stále 
jsou méně náročné než požadavky 
uvedené ve studii z roku 201165, která 
byla provedena jménem Komise a již 
Komise používala při svých hodno -
ceních akčních plánů. Příklady uvádí 
rámeček 2 .
107  
Několik oblastí66, pro které členské 
státy musely nebo mohly vymezit 
požadavky podle směrnice o dusič -
nanech, se stalo tématy, u nichž byly 
členské státy povinny vymezit normy 
podle norem GAEC67. Účetní dvůr zjistil, 
že normy GAEC pro „obhospodařo -
vání půdy“ a „udržování minimálního 
pokryvu půdy“ jsou buď totožné, nebo 
i přísnější než požadavky obsažené 
v akčních programech pro čtyři uvede -
né členské státy. Kromě toho existuje 
prostor pro další zdokonalování norem 
(viz bod 135).65 Viz závěrečná zpráva 
předložená Komisi v prosinci 
2011 Recommendations for 
establishing Action Program -
mes under Directive 91/676/EEC 
concerning the protection of 
waters against pollution caused 
by nitrates from agricultural 
sources  (Doporučení pro 
vypracování akčních 
programů podle směrnice 
91/676/EHS k ochraně vod 
před znečištěním dusičnany ze 
zemědělských zdrojů), 
vypracovaná konsorciem 
(DLO-Alterra Wageningen UR, 
DLO-Plant research Internatio -
nal Wageningen UR, NEIKER 
Tecnalia, Derio, Španělsko, 
Institute of Technology and 
Life Sciences (ITP), Varšava, 
Polsko, Swedish Institute of 
Agricultural and Environmen -
tal Engineering (JTI), Uppsala). 
Tato doporučení podle 
klimatických oblastí byla 
zpřístupněna až v roce 2011, 
tedy dvacet let po schválení 
směrnice o dusičnanech.
66 K těmto tématům patří: 
podmínky pro používání 
hnojiv v blízkosti vodních 
toků, postupy při 
obhospodařování půdy 
(včetně režimů střídání plodin) 
a udržování minimálního 
rostlinného pokryvu během 
srážkově významných období. 
Poslední dvě témata jsou 
volitelná.Rámeček 2Příklady požadavků v Maďarsku a Rumunsku, které jsou méně náročné než 
doporučení ve studii provedené jménem Komise
V Maďarsku trvá období, kdy je zakázáno používání určitého druhu hnojiva v půdě, od 31. října do 15. února (3 ½ 
měsíce). Doporučení navrhovala období od 1. srpna do 1. února (šest měsíců) pro orné půdy s pravděpodobnou 
nejistotou v délce plus/minus jeden měsíc.
V Rumunsku platí obecné pravidlo, podle kterého není používání hnojiv dovoleno do vzdálenosti 1 metru od 
vodního toku na fyzickém půdním bloku s průměrnou sklonitostí do 12 % a do vzdálenosti 3 metrů na fyzickém 
půdním bloku s průměrnou sklonitostí nad 12 %. Existují i další specifická pravidla pro různé druhy oblastí ochra -
ny vod.
Doporučení navrhovala ochranná pásma64 nejméně 25 metrů široká a v případě sklonité půdy (nad 8 %) by měla 
být ochranná pásma zdvojnásobena nebo dokonce ztrojnásobena. Ve své korespondenci s Rumunskem Komise 
rovněž zastávala názor, že ochranná pásma nejsou dostatečně široká, této záležitosti se však dále nevěnovala.
64 Pásmo půdy podél vodního toku, pro který existují omezení zemědělské činnosti, například omezení týkající se používání hnojiv.
42 Připomínky
108  
Pokud jde o hnojiva, členské státy 
upřesnily omezení týkající se množství 
dusíku, které má být používáno  
(kg/ha). Nevyužily však příležitosti sta -
novit obdobná omezení pro fosfor68.
Nedostatky slovenského 
a českého akčního programu 
vedly k dalším opatřením Komise
109  
V listopadu 2012 Komise zahájila řízení 
o nesplnění povinnosti proti Slovensku 
ve věci druhého akčního programu, 
který byl schválen v roce 2011. Tzv. pi -
lotní řízení s Českou republikou začalo 
v lednu 2013 ve věci třetího akčního 
programu schváleného v roce 2012.
110  
V polovině listopadu 2015 dosud 
nebylo k dispozici konečné stanovisko 
Komise opírající se o informace, které 
oba dotčené členské státy poskytly69, 
a o jimi přijatá opatření.Akční programy dosud nemají 
žádný vliv na spotřebu hnojiv 
a účinek z hlediska eutrofizace 
lze obtížně posoudit
111 
Jedním z ukazatelů, které mohou 
zachytit přiměřenost požadavků na ze -
mědělce, je vývoj spotřeby dusíkatých 
hnojiv. Spotřeba minerálních70 hnojiv 
se ve všech čtyřech členských státech 
za období 2004–2012 zvýšila71, zatím -
co plocha orné půdy se významně 
nezměnila. Současně spotřeba orga -
nických hnojiv (například statkových 
hnojiv) nevykazuje jasný trend, a to ani 
vzestupný, ani sestupný.
112  
Dalším užitečným ukazatelem pro 
posuzování účinnosti akčních progra -
mů je vývoj stavu eutrofizace vod, 
přestože stav eutrofizace je důsledkem 
dopadu všech zdrojů znečištění, nikoli 
jen zemědělství.
113  
Členské státy byly povinny vypracovat 
programy monitorování vod, aby měři -
ly koncentrace dusičnanů ve sladkých 
vodách, a nejméně každé čtyři roky 
musely přezkoumávat stav eutrofizace 
svých vod. Poslední zprávy o provádě -
ní předložily členské státy v roce 2012 
za období 2008–2011. Příští zpráva 
má být vypracována v červnu 2016 za 
období 2012–2015. Vykazovací období 
podle směrnice o dusičnanech není 
harmonizováno s časovým plánem pro 
přijetí plánů povodí72.67 Dotčený zemědělský 
a ekologický stav obecně 
zahrnuje: erozi půd (včetně 
minimálního 
obhospodařování půdy 
s ohledem na konkrétní 
podmínky lokality a udržování 
minimálního pokryvu půdy) 
a ochranná pásma podél 
vodních toků. Norma pro erozi 
je použitelná od 1.1.2005 
(nebo 1.1.2007 v případě 
Rumunska) a norma pro 
ochranná pásma je použitelná 
od 1.1.2012 ve všech čtyřech 
navštívených členských 
státech.
68 U Rumunska Účetní dvůr na 
základě vzorku plánů 
hospodaření s hnojivy, které 
jsou povinné pro některé 
zemědělské podniky, 
upozornil, že doporučená 
množství hnojiv jsou určována 
podle agrochemických studií, 
které zahrnují obsah dusíku 
i fosforu.
69 Poslední dopis ze strany České 
republiky je z listopadu 2014 
a poslední dopis Slovenska je 
z února 2015. Česká republika 
již schválila změny stávajícího 
právního základu, aby 
zohlednila připomínky 
Komise.
70 Hnojiva lze rozdělit do dvou 
kategorií: minerální (také 
označovaná jako chemická 
nebo anorganická) hnojiva 
a organická hnojiva (například 
statková hnojiva).
71 Podle údajů Eurostatu (změna 
spotřeby dusíkatých hnojiv 
v zemědělství) je míra nárůstu 
následující: 15 % u České 
republiky, 7 % u Maďarska, 7 % 
u Rumunska a 32 % 
u Slovenska.
72 Analýza stavu vodních útvarů, 
která je podkladem pro plány, 
musela být aktualizována 
v roce 2013 (aktualizace bude 
zahrnuta do plánu povodí na 
rok 2015) a příští aktualizace 
má být provedena v roce 2019 
(součást plánu povodí na rok 
2021).
43 Připomínky
114  
Vyvodit závěry ohledně vývoje stavu 
eutrofizace vodních útvarů je obtíž -
né, neboť soubory údajů za období 
2004–2007 a 2008–2011 nejsou srovna -
telné73. Tyto údaje ze zpráv o provádě -
ní směrnice o dusičnanech z roku 2012 
nebyly přímo srovnatelné ani s údaji 
plánů povodí, kvůli použití rozdílných 
hodnotících kritérií (viz bod 101).
115  
Podle údajů vykazovaných za období 
2008–2011 bylo v České republice, Ma -
ďarsku a na Slovensku eutrofických 31 
až 65 % povrchových vod. V Rumunsku 
vykazovalo eutrofický stav méně než 
15 % řek; stav ostatních vod (například 
jezer a pobřežních vod) nebyl hodno -
cen jako stejně dobrý.
Mechanismus prosazování 
postrádá odrazující účinek
116  
Směrnice o dusičnanech neobsahuje 
žádná konkrétní ustanovení týkající se 
mechanismu prosazování.117  
Po zavedení podmíněnosti (viz 
bod 133) musí členské státy ověřovat 
uplatňování určitých norem a v přípa -
dě zjištění nedostatků v dodržování 
požadavků omezovat platby dotací. 
Podle povinného požadavku na hospo -
daření č. 474 (PPH-4) musí členské státy 
kontrolovat, jak zemědělci uplatňují 
akční programy týkající se dusičnanů. 
Zemědělci, kteří nejsou příjemci pod -
pory (přímých plateb) v rámci společné 
zemědělské politiky a/nebo podpory 
v rámci určitých opatření programů 
rozvoje venkova, nejsou povinni pod -
stupovat kontroly podle povinného 
požadavku na hospodaření PPH-4.
118  
Kromě kontrol podle povinného poža -
davku na hospodaření PPH-4 provádějí 
všechny čtyři členské státy kontroly 
uplatňování směrnice o dusičnanech, 
dále jen „vnitrostátní kontroly“. V žád -
ném ze čtyř navštívených členských 
států neexistovaly právní požadavky 
týkající se pokrytí „vnitrostátních kon -
trol“ (procentní podíl celkové popula -
ce, který má být předmětem kontroly) 
a výběru vzorků. Skutečné procento 
základního souboru zemědělců zahr -
nuté do těchto vnitrostátních kontrol 
v roce 201275 bylo velmi nízké (méně 
než 3 %).73 Důvodem jsou například 
různé metody hodnocení 
nebo důležitý rozdíl v počtu 
monitorovacích stanic.
74 V České republice, Maďarsku 
a na Slovensku se uplatňuje od 
roku 2009 a v Rumunsku od 
roku 2012. Pro programové 
období 2014–2020 došlo ke 
změně na PPH-1.
75 V případě Rumunska se údaje 
týkají období 2008–2011.
44 Připomínky
119  
V České republice a na Slovensku 
provádí „vnitrostátní kontroly“ a kon -
troly podle povinného požadavku 
na hospodaření PPH-4 tentýž orgán 
a v ostatních dvou členských státech 
se jedná o dva různé orgány. Pokud 
jde o požadavky, které „vnitrostátní 
kontroly“ v současné době zahrnují, liší 
se stav podle členského státu:
– téměř všechny požadavky akčních 
programů jsou součástí vnitro -
státní kontroly v Maďarsku76 a na 
Slovensku,
– v České republice se některé z po -
žadavků akčního programu kontro -
lují v rámci „vnitrostátních kontrol“ 
a jiné v rámci kontrol podle povin -
ného požadavku na hospodaření 
PPH-4. Vzhledem k tomu, že vzorek 
je u obou kontrol shodný, jsou 
v praxi kontrolovány téměř všech -
ny požadavky, ukládané sankce se 
však liší (viz body 120 a 144),
– v Rumunsku není řada požadavků 
zařazena do pokynů, které mají 
inspektoři dodržovat u zeměděl -
ských podniků s 8 až 100 dobytčí -
mi jednotkami77.
120  
Účetní dvůr zjistil, že v případě, kdy 
je při vnitrostátní kontrole zjištěno 
neplnění požadavků, nejsou nezbytně 
ukládány sankce, nebo pokud jsou 
vyměřeny pokuty, jsou jejich částky 
nízké, což omezuje odrazující účinek:
– v Rumunsku nejsou u kontrol 
zemědělských podniků s 8 až 100 
dobytčími jednotkami obecně 
ukládány žádné sankce a namís -
to nich se vyžaduje nápravné 
opatření,– na Slovensku zákon nestanoví žád -
né sankce u řady témat (například 
nedodržování požadavků na skla -
dování nebo nedodržování období 
zákazu používání hnojiv v půdě),
– v Maďarsku právní rámec stanoví 
sankci, pokud nejsou poskytová -
ny dostatečné údaje nebo dojde 
ke znečištění dusičnany. Nejvyšší 
pokuta v obou případech je však 
poměrně nízká. Kromě toho lze 
sankci za znečištění dusičnany jen 
obtížně uplatnit, neboť to vyžadu -
je i) důkaz, že ke znečištění vedlo 
nedodržení pravidel pro používání 
hnojiv, a ii) posouzení rozsahu 
znečištění,
– v České republice jsou sankce 
ukládány za nedodržení podmínek 
hnojení a skladování, průměrná 
pokuta uložená podle konkrétního 
druhu porušení předpisů v období 
2010 až 2013 však byla poměrně 
nízká.
121  
Celkově Účetní dvůr zjistil, že infor -
mace obsažené ve zprávě o provádění 
za rok 2012, která byla předložena 
Komisi ve věci provedených kontrol 
a zjištěných nedostatků v dodržování 
požadavků, byly velmi obecné a někdy 
neúplné. Navíc bylo zjištěno, že údaje 
nejsou vždy spolehlivé. To bude vý -
znamně bránit jakémukoli posouzení 
celkového stavu ze strany Komise.76 V případě Maďarska jde 
o kontroly prováděné 
u zemědělců, kteří neprovozují 
živočišnou výrobu.
77 Zemědělské podniky s více 
než 100 dobytčími jednotkami 
kontroluje jiný orgán. Podle 
informací uvedených ve 
zprávě o provádění, která byla 
předložena Evropské komisi 
v roce 2012 ve věci směrnice 
o dusičnanech, zahrnují 
kontroly zejména téma 
skladovací kapacity. Účetní 
dvůr nezískal žádné informace 
o tom, zda jsou kontroly 
prováděny u zemědělců, kteří 
nechovají dobytek, a takové 
informace nejsou ani ve 
zprávě o provádění 
předložené Komisi v roce 2012.
45 Připomínky
122  
Tyto kontroly často zjišťovaly ne -
dodržování požadavku na kapacitu 
skladování statkových hnojiv. Jedním 
z uváděných důvodů byl nedostatek 
finančních prostředků pro financová -
ní výstavby vhodných skladovacích 
zásobníků.
Akční plány pro pesticidy 
vykazují nedostatky
123  
Členské státy byly povinny přijmout 
národní akční plány obsahující kvanti -
fikované úkoly, cíle, opatření a harmo -
nogramy pro snížení rizik a omezení 
vlivu používání pesticidů (viz tabul -
ka 2 ). Tyto akční plány měly být do 
26. listopadu 2012 přijaty a předány 
Komisi.
Akční plány postrádají 
kvantifikované úkoly 
a harmonogramy provádění 
opatření
124  
Účetní dvůr zjistil, že národní akční 
plány neobsahovaly:
– harmonogram provádění opatření 
v Maďarsku a na Slovensku,
– částku finančních prostředků 
potřebných k provádění navrho -
vaných opatření v Maďarsku, na 
Slovensku a v Rumunsku,
– celkové kvantitativní cíle, jako je 
míra snížení užívání pesticidů nebo 
snížení četnosti ošetření (intenzity 
používání pesticidů).125  
Kladnou stránkou je zjištění, že akč -
ní plány České republiky, Rumunska 
a Slovenska obsahují opatření týkající 
se zřizování ochranných pásem vhod -
né velikosti, v nichž nelze používat 
pesticidy. Rumunsko viz též bod 135. 
Maďarsko má opatření týkající se 
ochranných pásem ve svém plánu 
povodí z roku 2009.
126  
Zpráva Komise o hodnocení akčních 
plánů, která měla být zpracována do 
prosince 2014, nebyla do poloviny roku 
2015 zveřejněna. Komise nezahájila 
řádné řízení o nesplnění povinnosti 
z důvodu nedostatečnosti obsahu 
opatření uvedených v akčních plánech.
Integrovaná ochrana rostlin 
bude uplatňována až postupně
127  
Podle směrnice o pesticidech musí 
členské státy od 1. ledna 2014 zajistit 
uplatňování obecných zásad integro -
vané ochrany rostlin78. Hlavním cílem 
je zajistit, aby používání přípravků na 
ochranu rostlin79 bylo udržováno na 
minimální nezbytné úrovni.78 Integrovaná ochrana rostlin 
znamená pečlivé zvažování 
veškerých dostupných metod 
ochrany rostlin a následnou 
integraci vhodných opatření. 
Tato opatření by měla 
potlačovat rozvoj populací 
škodlivých organismů 
a udržovat používání 
přípravků na ochranu rostlin 
a jiných forem zásahu na 
úrovních, které lze 
z hospodářského 
a ekologického hlediska 
odůvodnit a které snižují či 
minimalizují rizika pro lidské 
zdraví nebo životní prostředí. 
Integrovaná ochrana rostlin 
klade důraz na růst zdravých 
plodin při co nejmenším 
narušení zemědělských 
ekosystémů a podporuje 
přirozené mechanismy 
ochrany před škodlivými 
organismy.
79 Výraz „pesticid“ (který mimo 
jiné zahrnuje herbicidy, 
fungicidy, insekticidy) se často 
používá zaměnitelně 
s výrazem „přípravek na 
ochranu rostlin“. Pesticid je 
však širší pojem, který 
zahrnuje i použití netýkající se 
rostlin/plodin, například 
biocidní přípravky.
46 Připomínky
128  
Pro správné uplatňování zásad integro -
vané ochrany rostlin musí být k dis -
pozici pokyny. V době podávání zpráv 
členské státy pracovaly na přípravě 
pokynů pro jednotlivé plodiny. Dodr -
žování obecných zásad integrované 
ochrany rostlin musí být zařazeno jako 
základní požadavek programů rozvoje 
venkova na období 2014–2020, kde 
lze financovat jen náklady týkající se 
závazků nad rámec tohoto základního 
požadavku.
129  
Úspěch uplatňování integrované 
ochrany rostlin bude záviset na přimě -
řenosti pokynů a na prvcích, jako jsou 
finanční zdroje dostupné pro poraden -
ské služby zemědělcům, kvalita opatře -
ní v oblasti školení uživatelů přípravků 
na ochranu rostlin a snadnost kontroly 
těchto požadavků.
Mechanismus prosazování 
směrnice o pesticidech je třeba 
posílit
130  
Rámcová směrnice požadovala, aby 
členské státy stanovily sankce za 
porušení vnitrostátních ustanovení 
přijatých na základě směrnice. Účetní 
dvůr zjistil, že sankce, které stanoví 
vnitrostátní právní předpisy, nepokrý -
vají všechny druhy porušení předpisů. 
Například v Maďarsku, Rumunsku a na 
Slovensku vnitrostátní právní předpisy, 
které existovaly v polovině roku 2015, 
dosud nevymezovaly sankce, které 
mají být uplatněny v případě nedo -
držování integrované ochrany rostlin. 
Ve všech případech nebyly ani vyme -
zeny pokuty za použití přípravků na 
ochranu rostlin, které nejsou v souladu 
podmínkami specifikovanými na štítku 
přípravku.131  
Pokud jde o rozsah pokrytí kontrol, 
neexistují žádné specifické požadavky 
EU80. V žádném ze čtyř členských států 
vnitrostátní právní předpisy neuváděly 
procento základního souboru, které 
má být předmětem kontroly. Omezený 
počet aspektů týkajících se použití 
přípravků na ochranu rostlin je však 
součástí podmíněnosti:
– kontroly požadavku PPH-981 mají 
ověřit zejména to, zda jsou použí -
vány jen schválené přípravky a zda 
je použití v souladu s podmínkami 
specifikovanými na štítku příprav -
ku. PPH-9 je kontrolován od roku 
2011 ve třech z uvedených člen -
ských států a v Rumunsku od roku 
2014,
– udržitelné využití pesticidů, ze -
jména ve formě zajištění souladu 
se zásadami integrované ochrany 
rostlin, mělo být původně začle -
něno do koncepce podmíněnosti 
platné od roku 2014. Na základě 
nařízení č. 1306/201382 je však har -
monogram tohoto zařazení nejistý, 
neboť závisí na pokroku, kterého 
členské státy dosáhnou při prová -
dění směrnice o pesticidech.80 S výjimkou kontrol 
prováděných podle článku 8 
směrnice 2009/128/ES, kde se 
uvádí, že kontrola zařízení pro 
aplikaci pesticidů musí být 
provedena do 
26. listopadu 2016.
81 Pro programové období 
2014–2020 došlo ke změně na 
PPH-10.
82 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1306/2013 ze dne 
17. prosince 2013 
o financování, řízení 
a sledování společné 
zemědělské politiky 
a o zrušení nařízení Rady (EHS) 
č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) 
č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, 
(ES) č. 1290/2005 a (ES) 
č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 
20.12.2013, s. 549).
47 Připomínky
132  
S ohledem na omezený počet aspektů 
zahrnutých do podmíněnosti musí být 
všechny ostatní prvky (například zákaz 
leteckého postřiku, přiměřenost zaří -
zení pro aplikaci, integrovaná ochrana 
rostlin) zahrnuty do „vnitrostátních 
kontrol“. Akční plány všech členských 
států kromě Slovenska rovněž uváděly 
nutnost posílit kontroly v oblasti pří -
pravků na ochranu rostlin.
Mechanismus podmíněnosti 
má určitý dopad, není však 
plně využíván
133  
Podmíněnost, která váže přímé platby 
v rámci společné zemědělské politiky 
na dodržování řady požadavků, byla 
zavedena v roce 2005 (viz bod 15). 
Rozsah, v němž bude pomocí takového 
mechanismu dosaženo cílů ochrany 
životního prostředí, v tomto případě 
zlepšení kvality vody, závisí zejména 
na tom, jak náročné jsou požadavky 
členských států a jak je účinný zavede -
ný mechanismus jejich prosazování.134  
Za provádění podmíněnosti jsou odpo -
vědné členské státy. Co se týče povin -
ných požadavků na hospodaření83, tato 
povinnost obnáší zavedení příslušných 
prvků konkrétních právních předpisů 
do rozsahu podmíněnosti. U norem 
GAEC jde o převedení příslušných no -
rem do národních či regionálních práv -
ních předpisů a definování praktických 
požadavků, které zemědělci budou 
muset dodržovat. Členské státy rovněž 
musely vymezit minimální požadavky 
týkající se používání hnojiv84 a pří -
pravků na ochranu rostlin85, které jsou 
použitelné pro určitá opatření v rámci 
programů rozvoje venkova (například 
agroenvironmentální opatření).
Požadavky, které musí zemědělci 
dodržovat, by bylo možné posílit 
v zájmu lepší kvality vody
135  
Existují dvě normy GAEC, které mají 
pro zlepšování kvality vody zvláštní 
význam: i) norma pro zřizování ochran -
ných pásem podél vodních toků a ii) 
norma týkající se eroze půd. Žádný 
ze čtyř členských států však nezřídil 
ochranná pásma o velikosti doporučo -
vané ve studii, kterou provedla Komise 
(viz bod 106 a  rámeček 2 ). Rumunsko 
nad rámec požadavků směrnice o du -
sičnanech rovněž zakázalo používání 
pesticidů v těchto pásmech. Požadav -
ky, které členské státy uplatnily v dů -
sledku normy o erozi půd, mohly být 
náročnější, jak lze vidět na příkladech, 
které uvádí rámeček 3 .83 Audit zahrnul tyto PPH 
související s kvalitou vody: 
PPH-3 týkající se používání 
kalů z čistíren odpadních vod 
na zemědělské půdě, PPH-4 
týkající se uplatňování 
směrnice o dusičnanech, 
PPH-9 týkající se uvádění 
přípravků na ochranu rostlin 
na trh.
84 Minimální požadavky na 
použití hnojiv musí obsahovat, 
mimo jiné, kodexy správné 
praxe zavedené v rámci 
směrnice o dusičnanech (viz 
bod 102) pro zemědělské 
podniky mimo oblasti 
ohrožené dusičnany 
a požadavky týkající se 
znečištění fosforem.
85 Minimální požadavky pro 
přípravky na ochranu rostlin 
musí obsahovat, mimo jiné, 
požadavky na vlastnictví 
oprávnění používat přípravky 
a splnění závazků ohledně 
školení, požadavky na 
bezpečné skladování, kontrolu 
aplikačního zařízení a pravidla 
pro použití pesticidů 
v blízkosti vody a jiných 
citlivých lokalit, jak je 
stanoveno vnitrostátními 
právními předpisy.
48 Připomínky
136  
Pokud jde o minimální požadavky 
na platby v oblasti rozvoje venkova 
v programovém období 2007–2013 (viz 
bod 134):
– ve věci znečištění fosforem z hno -
jiv nevymezil požadavky žádný 
členský stát, ačkoli to příslušné 
nařízení EU požadovalo,
– Maďarsko nestanovilo smyslupl -
né minimální požadavky týkající 
se hnojiv pro zemědělce mimo 
ohrožené oblasti a požadavky pro 
zemědělce v ohrožených oblastech 
nebyly kompletní,
– ve věci pravidel pro používání pes -
ticidů v blízkosti vody čtyři členské 
státy stanovily zejména pravidla 
pro území vyžadující zvláštní 
ochranu, jako jsou oblasti vymeze -
né pro odběr vody určené k lidské 
spotřebě. Ochranná pásma viz též 
bod 135.137  
V souvislosti se schvalováním progra -
mů rozvoje venkova na programové 
období 2014–2020 Komise posuzovala 
tyto předběžné podmínky: i) zda byly 
vymezeny normy GAEC a ii) zda byly 
vymezeny minimální požadavky týka -
jící se používání hnojiv a přípravků na 
ochranu rostlin, které jsou použitelné 
pro určitá opatření v rámci programů 
rozvoje venkova. Komise nezpochyb -
nila přiměřenost požadavků z hlediska 
jejich účinnosti při dosahování cílů 
vodní politiky EU, a to i přes výše uve -
dené nedostatky (viz body 135 a 136)87.
Mechanismus prosazování 
podmíněnosti – nedostatečně 
odrazující prvek
138  
Zemědělci, kteří nejsou příjemci 
podpory v rámci společné zeměděl -
ské politiky a/nebo programů rozvo -
je venkova, nepodléhají kontrolám 
podmíněnosti. Zemědělské podniky 
o ploše menší než jeden hektar nejsou 
způsobilé pro přímé platby v rámci 
společné zemědělské politiky. S výjim -
kou Rumunska88 představují zeměděl -
ské podniky, které mají plochu menší 
než jeden hektar, zanedbatelnou část 
zemědělské půdy.87 Podobnou připomínku uvedl 
Účetní dvůr již v bodu 46 své 
zvláštní zprávy č. 4/2014.
88 Podle údajů zveřejněných 
rumunským statistickým 
úřadem má 54 % 
zemědělských podniků 
plochu menší než jeden 
hektar a připadá na ně 10 % 
zemědělské půdy.Rámeček 3Příklady požadavků týkajících se eroze půd, které by mohly být ve všech čtyřech 
členských státech posíleny
Jedním z faktorů, které ovlivňují rozsah eroze, je druh vysazované plodiny86. V Rumunsku a na Slovensku ne -
jsou na půdě ohrožené erozí zakázány žádné plodiny.
V České republice a Maďarsku jsou na vymezených pozemcích některé plodiny zakázány. Plocha půdy, pro niž 
platí tato pravidla, je však menší než skutečná plocha půdy náchylné k erozi.
86 K erozi půd přispívají například širokořádkové plodiny jako kukuřice, slunečnice a řepa cukrovka.
49 Připomínky
139  
Účetní dvůr konstatuje, že z hlediska 
velikosti vzorku požadavek EU89 na po -
krytí 1 % zemědělců, kteří musí uplat -
ňovat normy podmíněnosti, v letech 
2011 až 2013 mírně překročily všechny 
čtyři členské státy. Míra ve výši 1 % 
znamená, že pravděpodobnost kontro -
ly u zemědělce je průměrně jednou za 
100 let.
140  
Stejně tak všechny čtyři navštívené 
členské státy dodržely požadavek EU 
na rozdělení na stanovení vzorku na 
základě rizik90 a náhodného výběru. 
Analýza rizik však částečně ztrácí 
smysl, neboť skutečný kontrolovaný 
vzorek nezbytně nezahrnuje jen ty 
zemědělce, kteří jsou považováni za 
nejrizikovější. Důvodem je skutečnost, 
že konečný výběr zohledňuje i lidské 
zdroje dostupné ve vnitrostátním/
regionálním orgánu, který kontroly 
provádí.
141  
Pokud jde o obsah kontrol, Účetní dvůr 
zjistil, že:
– pokud jde o PPH-4 týkající se 
uplatňování směrnice o dusična -
nech, kontroly v Maďarsku, Ru -
munsku a na Slovensku zahrnují 
většinu požadavků vymezených 
v akčních programech týkajících 
se dusičnanů. V České republice 
jsou některé požadavky akčního 
programu pro dusičnany součástí 
kontrol podmíněnosti, zatímco jiné 
jsou zahrnuty do „vnitrostátních 
kontrol“ (viz bod 119),– pokud jde o minimální požadavky 
platné pro určitá opatření v rámci 
programů rozvoje venkova, kon -
troly v Maďarsku byly nedostateč -
né (viz bod 136). V České republice 
a v Rumunsku kontroly nezahrnuly 
požadavek na kapacity pro skla -
dování statkových hnojiv. V Ru -
munsku nebyly vymezeny všechny 
aspekty minimálních požadavků 
na používání přípravků na ochranu 
rostlin, kontroly se tudíž omezily 
na ověřování toho, že byly použity 
jen schválené přípravky.
142  
Přirozeným omezením systému kontrol 
podmíněnosti je, že některé požadav -
ky je z jejich podstaty velmi obtížné 
kontrolovat. Například některé po -
žadavky je možné kontrolovat pouze 
v určitém období roku nebo za absen -
ce určitých meteorologických podmí -
nek (např. silného větru, mrazu), takové 
podmínky však nemusí v době auditní 
návštěvy na místě nastat. U čtyř navští -
vených členských států došlo k velké 
koncentraci kontrol do druhé poloviny 
roku. Během zimních měsíců nebo 
v hlavním vegetačním období se neu -
skutečnily žádné kontroly (Maďarsko 
a Rumunsko) nebo jen velmi malá část 
kontrol. Kromě rozporu s konkrétními 
požadavky právních předpisů to také 
znamená, že některé požadavky sou -
visející s vodou nelze vizuálně ověřit 
v terénu.89 Nařízení Komise (ES) 
č. 1122/2009 ze dne 
30. listopadu 2009, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, 
pokud jde o podmíněnost, 
modulaci a integrovaný 
administrativní a kontrolní 
systém v rámci režimů 
přímých podpor pro 
zemědělce stanovených 
v uvedeném nařízení, 
a k nařízení Rady (ES) 
č. 1234/2007, pokud jde 
o podmíněnost v rámci režimu 
přímé podpory pro odvětví 
vína (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, 
s. 65).
90 Ve všech čtyřech navštívených 
členských státech se rizikové 
faktory používané pro výběr 
vzorku v jednotlivých letech 
měnily, což bylo odrazem 
určitých problémů při 
určování příslušných faktorů.
50 Připomínky
143  
Účinnost kontrol je ovlivněna i skuteč -
ností, že důležité důkazní informace 
mají podobu vlastních prohlášení 
zemědělců, zejména formou evidence 
o používání hnojiv (která obsahuje 
údaje o době hnojení a použitých 
množstvích). Čím častěji bude eviden -
ce aktualizována, tím přesnější infor -
mace budou k dispozici. Evidence se 
buď musí vést soustavně (Maďarsko, 
Rumunsko a Slovensko), nebo je třeba 
ji aktualizovat na konci každého měsí -
ce (Česká republika).
144  
A v neposlední řadě, u mnoha po -
žadavků jsou náklady zemědělce na 
jejich plnění (například z hlediska ušlé 
produkce a příjmů) vyšší než pokuta, 
která má být uložena, tzn. maximální 
krácení částky podpory většinou činí 
jen 5 %91, a proto taková krácení nema -
jí reálný odrazující účinek92.
Potenciál opatření v oblasti 
rozvoje venkova k řešení 
problémů kvality vody není 
plně využíván
145  
Opatření, která doplňují stávající 
právní předpisy (např. směrnici o du -
sičnanech) a byla stanovena v plánech 
povodí, souvisela zejména s programy 
rozvoje venkova93.146  
Tyto programy obsahují soubor opat -
ření, k nimž se mohou cílové populace 
(např. zemědělci) dobrovolně zavázat. 
Příjemci opatření v oblasti rozvoje 
venkova se zavazují plnit konkrétní 
podmínky stanovené daným členským 
státem.
Do agroenvironmentálních 
programů, které mohou vést 
ke zlepšení kvality vody, je 
zahrnuto méně než 30 % 
zemědělské půdy
147  
Účetní dvůr zjistil, že tlak působený 
zemědělstvím na znečišťování vody 
byl v programech rozvoje venkova čtyř 
členských států na období 2007–2013 
popsán jen velmi obecně a nebyl 
nezbytně v souladu94 s informacemi 
v plánech povodí95.
148  
Nařízení Komise (ES) č. 1974/200696 
uvedlo opatření, která mohou být sou -
částí programu rozvoje venkova. Nej -
důležitější opatření s přímým kladným 
dopadem na kvalitu vod v příslušných 
čtyřech členských státech:
– opatření 121 „modernizace země -
dělských podniků“: čtyři členské 
státy97 použily toto opatření k fi -
nancování zásobníků pro sklado -
vání statkových hnojiv. Každoroční 
zprávy o provádění popisující po -
krok opatření neuvádějí informace 
o počtu skladovacích zařízení 
a spolufinancovaných investičních 
nákladech,91 Nařízení Komise stanoví 
snížení v zásadě na 3 % částky 
grantu (poskytnuté částky). 
Členské státy se mohou 
rozhodnout neuvalit žádná 
snížení, snížit tuto sazbu na 
1 %, či ji zvýšit na maximálně 
5 %. U případů opakovaného 
nedodržování právních 
předpisů a u případů, kdy 
členské státy považují 
nedodržení právních předpisů 
za úmyslné, se uplatňují vyšší 
sazby.
92 Viz zvláštní zpráva č. 8/2008, 
bod 69.
93 Pro každý ze čtyř navštívených 
členských států existuje jeden 
program rozvoje venkova.
94 K podobnému zjištění dospěl 
Účetní dvůr ve zvláštní zprávě 
č. 4/2014, bod 52.
95 Zatímco posouzení vlivů na 
životní prostředí v rámci 
programů rozvoje venkova 
byla vypracována v roce 2006, 
analýzy životního prostředí 
prováděné v kontextu plánů 
povodí měly být dokončeny 
nejpozději do 2. prosince 2004 
(článek 5 rámcové směrnice 
o vodě).
96 Nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 
15. prosince 2006, kterým se 
stanoví podrobná pravidla pro 
použití nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 o podpoře pro 
rozvoj venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. 
věst. L 368, 23.12.2006, s. 15).
97 V Rumunsku obvykle 
zásobníky pro skladování 
zpřístupňují místní orgány. 
Tyto orgány nebyly způsobilé 
k získání grantu z programu 
rozvoje venkova.
51 Připomínky
– opatření 214 „agroenvironmen -
tální platby“ (viz bod 13): význam 
opatření z hlediska finančních 
zdrojů přidělených v programovém 
období 2007–201398 se v jednot -
livých členských státech liší (viz 
tabulka 8) ,
– opatření 221 „první zalesnění99 
zemědělské půdy“: toto opatření 
nebylo v těchto čtyřech členských 
státech prioritou, neboť na ně byly 
přiděleny jen malé finanční zdroje.149  
Česká republika a Maďarsko uváděly100 
jako opatření přispívající ke kvalitě 
vody také opatření 211 „platby za 
přírodní znevýhodnění poskytované 
zemědělcům v horských oblastech“ 
anebo 212 „platby zemědělcům ve 
znevýhodněných oblastech jiných 
než horských“. Další dva členské státy 
nevykázaly žádné oblasti, ačkoli v rám -
ci těchto opatření také vynakládaly 
finanční prostředky. Účetní dvůr má za 
to, že tato opatření mají jen nepřímý 
dopad, neboť jejich hlavním cílem je 
zajistit stálé využívání zemědělské 
půdy. Udržování sice ke zlepšení stavu 
nevede, ale nezajištění ochrany by stav 
životního prostředí zhoršilo101. V České 
republice zemědělci získávají granty 
jen na udržování pastvin. Pastviny 
jsou pro kvalitu vody přínosnější102 než 
půda využívaná k pěstování plodin. 
Nicméně ve všech případech jsou 
platby vynakládány s cílem udržet/
ochránit stávající krajinu.98 Na rovnocenné opatření 
v programovém období 
2014–2020 přidělují čtyři 
členské státy méně finančních 
prostředků. Je tomu tak 
zejména v případě Slovenska 
(o 63 % méně) a Maďarska 
(o 43 % méně).
99 Podle článku o „zlepšení 
jakosti vody díky zalesňování 
v zemědělském povodí 
v Dánsku doloženém na 
modelu INCA“ od 
A. Bastrupa -Birka 
a P. Gundersena, zveřejněného 
v časopise Hydrology and Earth 
System Sciences , sv. 8 č. 4, 
s. 764–777, „změna využívání 
půdy z intenzivního 
zemědělství na les podstatně 
snižuje vyplavování dusičnanů 
do podzemních 
a povrchových vod, do velké 
míry díky ukončení přísunu 
dusíku z hnojiv a hnoje. […]“.
100 Zprávy podávané Komisi pro 
předem definovaný ukazatel 
„R6 – úspěšně 
obhospodařovaná plocha, 
která přispívá ke kvalitě vody“: 
Česká republika: 844 717 ha 
(neboli 20 % celkové 
zemědělské půdy) a Maďarsko 
59 959 ha (neboli 1 % celkové 
zemědělské půdy).
101 Slovensko také vykázalo 
348 860 ha v rámci opatření 
226 „obnova lesnického 
potenciálu a zavádění 
preventivních opatření“. 
Jelikož hlavním cílem je 
obnova lesů poškozených 
přírodními katastrofami 
a požáry, není dopad na 
kvalitu vody přímý, neboť 
nerozšiřuje plochu lesní půdy.
102 Pastviny mohou omezit erozi 
půd. Kvalita půd je obecně 
lepší než u osevní plochy 
a umožňuje lepší a/nebo větší 
vsakování dešťových srážek, 
a tím snižuje povrchový odtok 
(který zahrnuje i živiny 
přítomné v půdě nebo na 
jejím povrchu).Tabulka 8Finanční zdroje pro opatření 214 „agroenvironmentální 
platby“ k 31. 12. 2014 (v milionech EUR)
Členský státRozpočet (a jako podíl celkových 
veřejných prostředků dostupných 
v rámci programu rozvoje venkova)Plnění rozpočtu (a jako podíl rozpoč -
tu opatření)
Česká republika 1 101,2 (30 %) 1 085,7 (99 %)
Maďarsko 1 137 ,3 (22 %) 1 169,6 (103  %)
Rumunsko 1 270,6 (14 %) 1 340,9 (106  %)
Slovensko 390,2 (15 %) 35 7, 3 (92 %)
Zdroj:  Zprávy o provádění programů rozvoje venkova za rok 2014.
52 Připomínky
150  
Do opatření 214 „agroenvironmentální 
platby“ členské státy zahrnuly nejrůz -
nější režimy. Pro různé režimy platí 
různé povinnosti, které mohou zna -
menat omezení nebo zákaz používání 
hnojiv, omezení nebo zákaz používání 
přípravků na ochranu rostlin a/nebo 
pravidla pro střídání plodin103. Povin -
nosti, které zemědělec přijme, musí 
jít nad rámec příslušných stávajících 
právních předpisů včetně povinných 
požadavků na hospodaření a norem 
GAEC (například požadavky týkající 
se používání hnojiv musí být přísnější 
než požadavky v akčních programech 
podle směrnice o dusičnanech).151  
Režimy, k nimž se mohou zemědělci 
dobrovolně zavázat, nemají u země -
dělců stejné úspěchy. Tabulka 9  uvádí 
nejúspěšnější režimy podle členských 
států, kde celková v rámci těchto reži -
mů podporovaná plocha (v ha) v pro -
gramovém období 2007–2013 předsta -
vuje více než 10 % zemědělské půdy 
členského státu ke konci roku 2014. 
Tabulka rovněž uvádí povinnosti, které 
musí být dodržovány ve věci používání 
hnojiv, přípravků na ochranu rostlin 
a pravidel pro střídání plodin.103 Střídáním plodin lze snížit 
erozi půd nebo jí zabránit.Tabulka 9Podíl zemědělské půdy a povinnosti, které musí být dodržovány v nejúspěšnějších 
agroenvironmentálních režimech k 31. 12. 2014
Členský státRežim (a podpořená plocha v ha1 jako % 
celkové zemědělské půdy)Povinnosti, které musí být dodržovány  
(výčet není úplný)
Česká republikaOšetřování travních porostů (16,5  %)Pro dva nejdůležitější dílčí režimy: omezení vstupů dusíku u jednoho a odstranění 
minerálního hnojiva u  druhého.
Ekologické zemědělství (10,7  %)Používání jen schválených hnojiv a přípravků na ochranu rostlin.
Od roku 2009, uplatnění nařízení Rady (ES) č. 834/20072.
MaďarskoRežim integrované produkce plodin 
na orné půdě(11 %)Je vyžadován plán řízení živin3.
Platí pravidla střídání plodin.
Používání jen vymezených přípravků na ochranu rostlin nepoškozujících životní 
prostředí.
RumunskoPastviny „s vysokou přírodní hodno -
tou“ a tradiční zemědělství(22,2  %)Není povoleno používání pesticidů.
Není povoleno používání minerálních hnojiv a u organických hnojiv jsou omezeny 
vstupy dusíku.
SlovenskoZemědělské postupy šetrné k život -
nímu prostředí – základní režim(18,4  %)Používání jen určených přípravků na ochranu rostlin. Podle dílčího režimu: není 
povoleno používání minerálních hnojiv nebo jsou omezeny vstupy dusíku.
1  Zohledňovaná plocha je celková plocha, pro kterou platí agroenvironmentální závazky. Tatáž plocha může být započtena několikrát, týká-li 
se téže půdy více závazků. Nejsou k dispozici údaje z jednotlivých režimů vylučující dvojí započtení.
2  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) 
č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1), které vstoupilo v platnost dne 1. 1. 2009.
3  Hlavním cílem plánu řízení živin je stanovit množství hnojiv nutné v konkrétní dobu s přihlédnutím k charakteristice půdy, potřebám plodin, 
klimatu atd. pro dosažení optimálního používání hnojiv, kterým se předejde nadměrnému hnojení.
Zdroj:  Zprávy o provádění programů rozvoje venkova za rok 2014.
53 Připomínky
152  
Na základě dostupných informací 
Účetní dvůr odhaduje, že ve čtyřech 
členských státech platí pro 15 až 30 % 
zemědělské půdy v programovém 
období 2007–2013 různé agroenvi -
ronmentální závazky přínosné pro kva -
litu vody. V České republice, Maďarsku 
a Rumunsku však některé z nejdůle -
žitějších režimů zahrnují pastviny (viz 
tabulka 9 ). Tyto režimy se týkají hlavně 
stávajících pastvin, a ačkoli jejich udr -
žování nezlepšuje stav z hlediska život -
ního prostředí, nezachování nynějšího 
stavu by vedlo k jeho zhoršení.
153  
V souladu s ustanoveními článku 39 
nařízení (ES) č. 1698/2005104 jsou země -
dělci povinni závazky v rámci agroen -
vironmentálního režimu udržovat po 
dobu pěti až sedmi let. Skutečnost, 
zda budou zemědělci po období pěti 
až sedmi let s podobnými závazky po -
kračovat, bude záviset na řadě činitelů, 
jako je dostupnost finanční podpory 
v podobě grantů a aspekty rentability.
154  
Analýza jednotlivých vyžadovaných 
povinností, kterou provedl Účetní dvůr, 
ukazuje tyto nedostatky:
– nehledě na důležitost ochranných 
pásem pro ochranu vody žádný 
z agroenvironmentálních reži -
mů neukládal velikost větší, než 
jakou musí zemědělci dodržovat 
podle normy GAEC (viz bod 135 
a rámeček 2 ),– omezení hnojiv uplatňovaná v nej -
důležitějších režimech v Rumun -
sku a na Slovensku (viz tabulka 9  
(základní režim na Slovensku)) 
z hlediska množství dusíku na hek -
tar se buď velmi blíží průměrnému 
množství dusíku používanému 
v dané zemi (Rumunsko) nebo toto 
množství překračují (Slovensko), 
tudíž jsou očekávané dodatečné 
přínosy takových režimů pro kvali -
tu vody malé,
– nejdůležitější režimy, které po -
máhají v boji s erozí, jsou režimy 
týkající se stávajících pastvin (viz 
bod 152).
Mechanismus prosazování 
jako součást programů rozvoje 
venkova postrádá odrazující 
účinek
155  
Režimy v rámci agroenvironmentál -
ního opatření mají řadu ustanovení, 
která mají na jakost vody kladný vliv, 
budou však účinná jen tehdy, budou-li 
správně uplatňována. Podle nařízení 
Komise (EU) č. 65/2011105 jsou členské 
státy povinny provádět administrativní 
kontroly u všech obdržených žádostí 
o podporu, jakož i kontroly na místě, 
které se v závislosti na režimu podpory 
týkají nejméně 5 % všech příjemců 
nebo výdajů.
156  
Ve své výroční zprávě o činnosti za 
rok 2014 Komise (GŘ pro zemědělství 
a rozvoj venkova) vyjadřuje výhrady 
k jistotě106, kterou poskytují systémy 
kontroly výdajů v oblasti rozvoje ven -
kova v Rumunsku a Maďarsku.104 Nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 ze dne 20. září 
2005 o podpoře pro rozvoj 
venkova z Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova (EZFRV) 
(Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).
105 Články 11, 12 a 25 nařízení 
Komise (EU) č. 65/2011 ze dne 
27. ledna 2011, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005, pokud jde 
o provádění kontrolních 
postupů a podmíněnosti 
s ohledem na opatření na 
podporu rozvoje venkova (Úř. 
věst. L 25, 28.1.2011, s. 8).
106 Jistota, že zavedené kontrolní 
systémy poskytují nezbytné 
záruky legality a správnosti 
uskutečněných operací.
54 Připomínky
157  
Účetní dvůr má za to, že kontrolní 
systém EU pro agroenvironmentální 
podporu není dostatečně účinný107. 
Hlavní důvody spočívají v tom, že i) ze -
mědělci jsou málo motivováni plnit 
požadavky, neboť tyto snahy nemají 
na zemědělský podnik okamžitý přímý 
pozitivní efekt; ii) míra kontrol na místě 
je nízká108 a iii) systém sankcí a krá -
cení podpory nemá silný odrazující 
účinek109.
Zásada „znečišťovatel platí“ 
je na difúzní znečištění ze 
zemědělství uplatňována jen 
v omezené míře
Zásada „znečišťovatel platí“ je 
obtížně uplatnitelná
158  
Podle směrnice o odpovědnosti za ži -
votní prostředí110 by prevence a nápra -
va škod na životním prostředí měly být 
prováděny na základě zásady „zne -
čišťovatel platí“: provozovatel, jehož 
činnost způsobila škodu na životním 
prostředí, má být finančně odpověd -
ný. Směrnice také uznává, že právní 
odpovědnost není vhodným nástrojem 
pro řešení znečištění, které je široce 
rozšířené a difúzní, takže není možné 
spojovat nepříznivé účinky na životní 
prostředí s jednáním nebo nečinností 
některých jednotlivců.159  
Uplatňování zásady „znečišťovatel 
platí“ v oblasti difúzního znečištění ze 
zemědělství představuje metodické 
problémy: na jedné straně je obtížné 
určit znečišťovatele a na straně druhé 
je těžké určit příčinnou souvislost mezi 
určitým postupem zemědělce a mírou 
znečištění nebo způsobené škody.
160  
V podmínkách zemědělství je uplatňo -
vání omezení vůči zemědělcům (napří -
klad požadavky akčních programů tý -
kajících se dusičnanů) bez poskytování 
finanční kompenzace považováno za 
provádění zásady „znečišťovatel platí“. 
Na druhé straně pokud jsou zemědělci 
odměňováni za dobrovolnou účast 
v činnostech týkajících se životního 
prostředí, například v rámci opatření 
214 „agroenvironmentální platby“, 
jedná se spíše o situaci podle zásady 
„poskytovatel získává“ než o zásadu 
„znečišťovatel platí“.
161  
Jedním ze způsobů krytí nákladů na 
ochranu životního prostředí spojených 
se znečišťováním („náklady spojené 
s poškozením životního prostředí“) je 
uplatnění vhodného systému sankcí 
v případě nedodržení omezení ulože -
ných zemědělcům. Účetní dvůr v tom -
to ohledu zjistil řadu nedostatků (viz 
body 120,130, 144 a 157). Podmíněnost 
může být užitečnou, ale pouze dílčí 
odpovědí na zásadu „znečišťovatel pla -
tí“, neboť sankce se nevypočítávají na 
základě nákladů na způsobené škody, 
a mohou tedy představovat pouze část 
těchto nákladů. V mnoha případech 
nejsou v poměru k tomu, jak závažně 
zemědělec závazky podmíněnosti 
porušil.107 Viz zvláštní zpráva č. 23/2014 
„Chyby ve výdajích na rozvoj 
venkova: jaké mají příčiny a jak 
jsou řešeny?“, body 59, 62, 64 
a 65 ( http://eca.europa.eu ).
108 Míra ve výši 5 % (viz bod 155) 
znamená, že 
pravděpodobnost kontroly 
u zemědělce je průměrně 
jednou za 20 let.
109 V krajních případech, kdy 
zemědělci nesplnili žádný ze 
závazků a celá podpora se 
vrací, se zemědělci mohou 
ocitnout v situaci, jako kdyby 
žádný závazek neuzavřeli.
110 2. bod odůvodnění směrnice 
Evropského parlamentu 
a Rady 2004/35/ES ze dne 
21. dubna 2004 
o odpovědnosti za životní 
prostředí v souvislosti 
s prevencí a nápravou škod na 
životním prostředí 
(Úř. věst. L 143, 30.4.2004, 
s. 56), ve znění směrnice 
2006/21/ES (Úř. věst. L 102, 
11.4.2006, s. 15) a směrnice 
2009/31/ES (Úř. věst. L 140, 
5.6.2009, s. 114).
55 Připomínky
162  
Dalším způsobem uplatnění zásady 
„znečišťovatel platí“ a vymáhání nákla -
dů je využití ekonomických nástrojů 
(například environmentálních daní 
z hnojiv nebo přípravků na ochranu 
rostlin). Slovensko i Česká republika 
plánovaly analýzu využívání ekono -
mických nástrojů pro takovéto účely, 
zatímco ani Maďarsko ani Rumunsko 
ve svých plánech povodí využití eko -
nomických nástrojů nijak nezmiňovaly.
Komise nežádá členské státy, 
aby zajistily vrácení nákladů na 
difúzní znečištění
163  
Rámcová směrnice o vodě (článek 9) 
požaduje přiměřený příspěvek různých 
způsobů využívání vody111 k úhradě 
nákladů112 na vodohospodářské služby. 
Soulad s článkem 9 této směrnice 
je jedním z předběžných kritérií při 
posuzování plnění konkrétních před -
běžných podmínek stanovených pro 
programové období 2014–2020.164  
Komise posuzovala plnění článku 9 
v rámci schvalování dohod o partner -
ství, konkrétně pokud jde o zeměděl -
ství, v kontextu schvalování programů 
rozvoje venkova na období 2014–2020. 
U všech čtyř členských států Komise 
připomněla, že náklady vyplývající 
z difúzního znečištění způsobovaného 
zemědělstvím by měly být vypočí -
távány a zařazovány do ekonomické 
analýzy nákladů a jejich návratnosti, 
nepožaduje však akční plán pro člen -
ské státy, které náklady difúzního zne -
čištění nevymáhají zpět vůbec, nebo je 
vymáhají jen částečně.
165  
Ve svém sdělení z roku 2015113 Komise 
uvedla, že opatření zařazená do plánů 
povodí k zajištění vymáhání nákladů 
na životní prostředí a na zdroje jsou 
omezená. Komise dosud nevydala žád -
né pokyny k možným metodám vymá -
hání nákladů a osvědčeným postupům 
v této oblasti.111 Zahrnuje všechny činnosti, 
které mají významný dopad 
na stav vody.
112 Náklady na vodohospodářské 
služby zahrnují náklady na 
životní prostředí a náklady na 
zdroje. Náklady na životní 
prostředí jsou náklady na 
škody, které používání vody 
způsobuje životnímu prostředí 
a ekosystémům a subjektům, 
které životní prostředí 
využívají (např. snížení 
ekologické kvality vodních 
ekosystémů a nebo zasolování 
a degradace produktivních 
půd). Náklady na zdroje jsou 
náklady ušlých příležitostí, 
které vzniknou jiným druhům 
využití v důsledku vyčerpání 
zdrojů přesahujícího 
přirozenou míru doplňování 
nebo obnovy (např. náklady 
spojené s nadměrným 
čerpáním podzemních vod).
113 COM(2015) 120 final ze dne 
9. března 2015 „Rámcová 
směrnice o vodě a směrnice 
o povodních: Opatření 
k dosažení ‚dobrého stavu‘ 
vod EU a snížení povodňových 
rizik“.
56
 Závěry a doporučení
166  
Čtyři navštívené členské státy musí ujít 
ještě kus cesty, mají-li dosáhnout dob -
ré kvality povrchových vod – hlavního 
cíle rámcové směrnice o vodě. Budou 
muset zintenzivnit úsilí o urychlení 
pokroku v oblasti kvality vody.
Využívání plánů povodí 
jako nástroje dosažení 
lepší kvality vody
167  
Zavedení plánu povodí jako nástroje 
integrovaného vodohospodářství bylo 
jednou ze silných stránek rámcové 
směrnice o vodě z roku 2000, v praxi 
však plány trpí nedostatky v oblasti ur -
čování tlaků působených znečištěním 
a vymezování nápravných opatření.
168  
Ze srovnání plánů povodí z roku 2009 
a aktualizací jejich návrhů z roku 2015 
u čtyř členských států vyplynulo, že 
v oblasti ekologického a chemického 
stavu vodních útvarů nedošlo k velké -
mu zlepšení. Účetní dvůr však uznává, 
že pokrok týkající se jednotlivých 
prvků, které společně tvoří celkový 
stav, může být zastírán uplatňováním 
pravidla „one-out all-out“114. Tato nízká 
míra zlepšení byla očekávaná s ohle -
dem na vysoký počet vodních útvarů, 
které získaly výjimku z plnění lhůty pro 
dosažení dobrého stavu v roce 2015 
(viz body 26 až 27 a 45 až 46).169  
Nedostatky v systémech monitorování 
uvedených čtyř členských států vedly 
k nedostatku údajů o druhu znečištění, 
které způsobuje nevyhovující stav vod -
ního útvaru, jakož i o relativní důleži -
tosti jednotlivých zdrojů znečištění. 
Srovnatelnost údajů byla ovlivněna 
i tím, že mezi členskými státy existo -
valy velké rozdíly co do počtu konkrét -
ních hodnocených fyzikálně-chemic -
kých znečišťujících látek. Nedostatek 
komplexních údajů brání určení cíle -
ných a nákladově efektivních opatření 
(viz body 28 až 32).
170  
Členské státy prokázaly omezené 
ambice v oblasti určování opatření 
k nápravě stavu a plány povodí tak 
v tomto ohledu poskytovaly omeze -
nou přidanou hodnotu (viz body 33 
až 41), neboť:
– jsou zaměřeny na „základní opat -
ření“, tj. na provádění stávajících 
právních předpisů (směrnic EU), a
– „jiná základní“ a „doplňující opat -
ření“ buď nepokrývají všechny 
problémy v oblasti znečištění, 
nehodnotí příležitost, kterou na -
bízejí některé nástroje, nebo mají 
nejasnou oblast působnosti.114 Konečný stav vodního útvaru 
je určen nejhorším prvkem 
zjištěným v postupu 
hodnocení.
57 Závěry a doporučení
171  
Kromě toho očekávané dopady růz -
ných opatření jsou v nejlepším případě 
v plánech povodí uvedeny jen částeč -
ně. Informace o částce finančních pro -
středků nutných k provedení opatření, 
jakož i o jejich dostupnosti jsou neúpl -
né. Nebyla vždy zajištěna koordinace 
mezi subjekty, které připravují plány 
povodí, a orgány, které plány schvalují 
a přidělují finanční prostředky (viz 
body 42 až 44).
172  
Komise ve spolupráci s členskými 
státy vypracovala pokyny k uplatňo -
vání rámcové směrnice o vodě. Dále 
v několika svých sděleních předložila 
členským státům doporučení týkající 
se plánů povodí z roku 2009. V sou -
vislosti s příslušným čtyřmi členskými 
státy však nezahájila řízení o nesplně -
ní povinnosti týkající se nedostatků 
zjištěných v plánech povodí z roku 
2009. Opatření uvedená v operačních 
programech na období 2014–2020 
nezahrnula všechny tyto nedostat -
ky v důsledku nesplnění příslušných 
předběžných podmínek. Namísto toho 
se Komise spoléhá na dobrou vůli 
a snahu členských států zintenzivnit 
úsilí na základě žádostí uvedených 
v zápisech z dvoustranných schůzek. 
Návrhy plánů povodí na rok 2015 stále 
obsahují mnoho výjimek k plnění lhůty 
pro dosažení dobrého stavu a mnoho 
nedostatků, které zjistily Účetní dvůr 
a Komise v oblasti určování vhodných 
opatření, stále existuje (viz body 47 
až 50).Doporučení 1
Komise by měla:
a) poskytnout pokyny k diferencova -
nějšímu vykazování pokroku v ob -
lasti kvality vod, který je v součas -
né době zastírán kvůli uplatňování 
pravidla „one-out all-out“;
b) podporovat srovnatelnost údajů 
pomocí opatření, jako je snížení 
rozdílů v počtu fyzikálně-chemic -
kých látek hodnocených v souvis -
losti s ekologickým stavem;
c) nadále sledovat pokrok členských 
států při dosahování dobré kva -
lity vody, cíle rámcové směrnice 
o vodě.
Členské státy by měly:
d) zajišťovat monitorování dobré 
kvality vody, aby měly přesné in -
formace o stavu a původu znečiš -
tění podle vodních útvarů a mohly 
tak lépe cílit opatření a zvyšovat 
nákladovou efektivitu nápravných 
opatření. U zemědělství by to na -
příklad mohlo znamenat účinnou 
kombinaci povinných a dobrovol -
ných opatření;
e) ve svých plánech povodí uvádět 
i) jasná odůvodnění výjimek ze 
lhůt stanovených rámcovou směr -
nicí o vodě; ii) informace o tom, 
jak bude financováno provádění 
opatření a iii) informace o očekáva -
ném dopadu opatření;
f) zajistit koordinaci mezi orgány, 
které definují opatření v plánech 
povodí, a orgány, které schvalují 
projekty k financování.
58 Závěry a doporučení
Realizace opatření s cílem 
snížit znečištění 
zapříčiněné městskými 
a průmyslovými 
odpadními vodami
173  
Členské státy dosáhly pokroku při 
odstraňování znečištění organickými 
látkami a živinami z odpadních vod, 
které vypouštějí čistírny městských 
odpadních vod. Nástroje, které jsou 
k dispozici pro snižování znečištění od -
padních vod, například mechanismus 
prosazování a poplatek za znečišťování 
vody, nebyly využívány nejúčinnějším 
způsobem.
Aglomerace
174  
Pokud jde o provádění směrnice 
o čištění městských odpadních vod 
(viz body 53 až 65), „základní opatře -
ní“ týkající se znečištění z aglomerací, 
bylo dosaženo pokroku při stokovém 
svádění odpadních vod (tj. navýšení 
počtu domácností připojených ke 
stokové soustavě a čistírně odpadních 
vod) a odpovídajícím čištění odpad -
ních vod. Všechny čtyři členské státy 
však zaostávaly za harmonogramem, 
pokud šlo o průběžné a konečné 
lhůty pro provádění směrnice (viz též 
závěry a doporučení ve zvláštní zprávě 
č. 2/2015).175  
Plány povodí z roku 2009 postrádaly 
informace o „jiných základních“ a „do -
plňujících opatřeních“ nutných u vod -
ních útvarů, které nedosáhly dobrého 
stavu:
– u odpadních vod dosud nepřipo -
jených k čistírně odpadních vod 
nebylo uvedeno, jak bude dané za -
tížení řešeno (zatížení z aglomerací 
s PE 2 000 a vyšším, které odvádějí 
individuální systémy, a zatížení 
z aglomerací s PE nižším než 2 000) 
(viz body 58 až 60),
– není uvedeno, pro které čistírny 
městských odpadních vod jsou 
zapotřebí přísnější mezní hodnoty 
emisí (kromě rumunské čistírny) 
(viz body 66 až 68),
– nebyla řešena otázka mikro-znečiš -
ťujících látek. Pro mezní hodnoty 
emisí neexistují žádná ustanovení 
na úrovni EU ani žádné vnitrostátní 
právní předpisy (viz body 69 až 70).
176  
Pokud jde o mechanismus prosazová -
ní, Účetní dvůr konstatuje, že systém 
vlastních kontrol, které mají provádět 
provozovatelé čistíren městských 
odpadních vod u svých odtokových 
vod, byl celkově uspokojivý. Systém 
veřejných inspekcí však vykazuje nedo -
statky, neboť četnost inspekcí nebyla 
předepsána a v některých členských 
státech byla nízká (Slovensko) nebo 
nebylo možné ji posoudit (Maďarsko). 
Kromě toho mají kontroly v Rumun -
sku omezený odrazující účinek, neboť 
v případě, že jsou překročeny mezní 
hodnoty emisí, upřednostňuje se vydá -
vání varování namísto pokut (viz body 
71 až 78).
59 Závěry a doporučení
177  
Při uplatňování zásady „znečišťovatel 
platí“ musí subjekty, které vypouště -
jí odpadní vody, hradit poplatek za 
znečišťování vody, v České republice, 
Rumunsku a na Slovensku však existují 
určité výjimky. Poplatek není hrazen 
v souvislosti se všemi parametry, které 
odrážejí znečištění organickými lát -
kami a živinami a částky poplatku pro 
jednotlivé znečišťující látky (podle vy -
pouštěných látek v mg/l) se ve čtyřech 
členských státech velmi liší. V České 
republice a na Slovensku může popla -
tek sloužit jako pobídka pro splnění 
mezních hodnot emisí stanovených 
v povoleních subjektů pro určité para -
metry (neboť v případě dodržení mez -
ních hodnot poplatek účtován není), 
zatímco v Maďarsku a někdy v Rumun -
sku může poplatek u těch parametrů, 
které byly zpoplatněny, působit jako 
pobídka k dodržování přísnějších než 
stanovených mezních hodnot. Skuteč -
nost, zda poplatek slouží jako pobídka, 
závisí na jeho výši: žádný z plánů povo -
dí neposuzoval jeho odrazující účinek 
(viz body 79 až 82).
Průmyslová zařízení
178  
Určité kategorie průmyslových zařízení 
spadají do oblasti působnosti směrni -
ce o průmyslových emisích („základní 
opatření“). Závěry týkající se „nejlep -
ších dostupných technik“, které přijímá 
Komise podle druhu odvětví, uvádějí 
mezní hodnoty emisí. Do konce roku 
2015 bylo přijato jen sedm takových 
závěrů (viz bod 85).179  
Plány povodí z roku 2009 postrádaly 
„jiná základní“ a „doplňující opatření“ 
pro vodní útvary, které nedosáhly 
dobrého stavu: neexistovala opatření 
zaměřená na konkrétní znečišťující 
látky nebo konkrétní znečišťovatele 
(například uvádění specifických látek 
a mezních hodnot v povoleních k vy -
pouštění odpadních vod). Maďarsko 
a Slovensko nicméně zařadily přezkum 
postupu vydávání povolení nebo 
konkrétních povolení jako opatření do 
svých plánů povodí. Účetní dvůr však 
neshledal tento přezkum účinným, a to 
z důvodu různých nedostatků a opo -
menutí (viz body 87 až 92).
180  
Účetní dvůr konstatuje, že (viz body 89 
až 91):
– při stanovování mezních hodnot 
emisí jsou příslušné orgány do 
určité míry závislé na informacích, 
které poskytují sami znečišťovate -
lé. Je tomu tak zejména v případě, 
že vnitrostátní právní předpisy 
buď stanoví mezní hodnoty jen 
orientačně, nebo nestanoví mezní 
hodnoty vůbec,
– povolení k vypouštění odpadních 
vod čistíren městských odpadních 
vod, které přijímají průmyslové 
odpadní vody, jen v některých 
případech zahrnují mezní hodnoty 
pro jiné znečišťující látky než orga -
nický materiál a živiny.
60 Závěry a doporučení
181  
Pokud jde o mechanismus prosazo -
vání, je prováděno málo veřejných 
inspekcí v případě nepřímého znečiš -
ťování ze zařízení, která pod směrnici 
o průmyslových emisích nespadají, 
skrze veřejnou stokovou soustavu. 
Namísto toho ve většině případů (85 % 
ze vzorku 28 kontrolovaných čistíren 
odpadních vod) prováděli provozo -
vatelé čistíren městských odpadních 
vod kontroly na místě v průmyslových 
zařízeních. Pokuty ukládané v České 
republice a na Slovensku však prav -
děpodobně mají omezený odrazující 
účinek. U inspekcí přímého znečišťová -
ní je situace podobná situaci popsané 
v bodě 176 (inspekce čistíren měst -
ských odpadních vod) (viz body 93 až 
97).
182  
Poplatek za znečišťování vod může 
jen zřídka sloužit jako pobídka k dodr -
žování mezních hodnot stanovených 
v povolení nebo hodnot přísnějších, 
neboť tento poplatek se hradí jen 
u omezeného počtu znečišťujících 
látek (organické látky, živiny a několik 
těžkých kovů) (viz bod 98).Doporučení 2
Komise by měla:
a) posuzovat, jak nejlépe stanovit 
závazná kritéria pro účinné inspek -
ce členských států v čistírnách od -
padních vod, na něž se nevztahuje 
směrnice o průmyslových emisích.
Členské státy by měly:
b) uvést, pro které vodní útvary jsou 
z důvodu jejich neuspokojivé 
kvality nutná opatření u konkrét -
ních znečišťovatelů. V případě 
čistíren městských odpadních 
vod to bude zahrnovat stanovení 
takových mezních hodnot emisí 
v povoleních, které budou přísněj -
ší než mezní hodnoty stanovené 
zákonem pro parametry znečištění 
organickými látkami a živinami, 
a stanovení mezních hodnot pro 
prioritní a jiné chemické látky nebo 
mikro-znečišťující látky;
c) posuzovat a zajišťovat účinnost 
mechanismů prosazování, zejména 
pokud jde o pokrytí, kterého má 
být dosaženo, a odrazující účinek 
uplatňovaných sankcí;
d) posoudit potenciál využívání 
poplatku za znečišťování vod jako 
ekonomického nástroje a jako 
metody uplatňování zásady „zne -
čišťovatel platí“ alespoň u hlavních 
látek, které mají nepříznivý vliv na 
kvalitu vody.
61 Závěry a doporučení
Provádění opatření 
s cílem řešit difúzní 
znečištění ze zemědělství
183  
Členské státy obecně lépe využívaly 
směrnici o dusičnanech, nebyly však 
ochotny plně využít dostupné nástro -
je, jako jsou mechanismy prosazování, 
normy GAEC v rámci podmíněnosti, 
opatření v oblasti rozvoje venkova 
a zásada „znečišťovatel platí“.
184  
Pokud jde o provádění směrnice o du -
sičnanech, hlavní „základní opatření“ 
týkající se znečištění ze zemědělství 
v České republice, Maďarsku a Rumun -
sku postupně posilovalo požadavky, 
které musí dodržovat zemědělci v ob -
lastech ohrožených dusičnany. Stalo se 
tak zejména v důsledku kroků Komise. 
Slovensko se řídilo pokyny Komise ne -
dostatečně, a proto v roce 2012 Komise 
zahájila proti Slovensku řízení o nespl -
nění povinnosti (viz body 101 až 110).
185  
I přes zlepšení ve třech členských 
státech však existuje určitý prostor 
pro zpřísnění požadavků (viz body 111 
až 115).186  
Trend týkající se eutrofizace nelze 
hodnotit kvůli nesrovnatelným soubo -
rům údajů. Účetní dvůr upozorňuje, že 
období podávání zpráv podle směrnice 
o dusičnanech se neshoduje s obdo -
bím podávání zpráv podle rámcové 
směrnice o vodě (viz body 113 až 114).
187  
Pokud jde o „jiná základní“ a „doplňu -
jící opatření“ (viz body 123 až 129 a 135 
až 137), Účetní dvůr konstatuje, že:
– opatření zaměřená na používání 
pesticidů byla buď neurčitá, nebo 
odkazovala na akční plány týka -
jící se pesticidů. Tyto plány však 
částečně postrádají kvantifikované 
cíle, lhůty provádění a informace 
o finančních prostředcích nutných 
k provádění opatření. Do poloviny 
roku 2015 Komise nezahájila žádná 
řízení o nesplnění povinnosti 
z důvodu nedostatečnosti těchto 
plánů,
– existuje prostor pro zvýšení ná -
ročnosti norem GAEC a „minimál -
ních požadavků“ v oblasti rozvoje 
venkova. Komise systematicky 
neposuzuje přiměřenost poža -
davků z hlediska jejich účinnosti 
při realizaci cílů vodní politiky EU 
a kontroluje pouze jejich existenci 
a relevantnost,
62 Závěry a doporučení
– členské státy nestanovily mezní 
hodnoty množství fosforu v hnoji -
vech aplikovaných na půdu  
(kg/ha),
– členské státy se spoléhají přede -
vším na dobrovolná agroenvi -
ronmentální opatření.
188  
Potenciál opatření v oblasti rozvoje 
venkova k řešení problémů kvality 
vody není plně využíván (viz body 145 
až 154):
– plocha zemědělské půdy podléha -
jící agroenvironmentálním závaz -
kům přínosným pro kvalitu vody se 
v programovém období 2007–2013 
pohybovala od 15 do 30 %. Velká 
část se však týká závazků zeměděl -
ců k udržování stávajících pastvin. 
Udržování je přínosné, nevede však 
ke zlepšování kvality vody. Tyto 
závazky je navíc nutno dodržovat 
pouze po dobu pěti až sedmi let, 
dlouhodobý dopad na kvalitu vody 
není nutně zaručen,
– omezení týkající se množství 
dusíkatých hnojiv používaných na 
hektar půdy se v Rumunsku a na 
Slovensku buď velmi blíží prů -
měrnému používanému množství 
v dané zemi, nebo toto množství 
překračují, tudíž jsou dodatečné 
přínosy takových režimů pro kvali -
tu vody pravděpodobně malé.189  
Zemědělec může podléhat řadě nej -
různějších mechanismů prosazování: 
kontroly podmíněnosti regulované 
EU a kontroly plateb v rámci rozvoje 
venkova, jakož i „vnitrostátní kontroly“ 
podle směrnice o dusičnanech a v ob -
lasti přípravků na ochranu rostlin (viz 
body 116 až 122,130 až 132, 138 až 144 
a 155 až 157). Všechny tyto kontroly 
jsou ovlivněny i jejich vlastními omeze -
ními, například tím, že důležité důkazní 
informace mají podobu vlastních pro -
hlášení zemědělců. Kromě toho
– je u podmíněnosti a kontrol v rám -
ci rozvoje venkova odrazující úči -
nek omezený. Hlavním důvodem je 
jejich nastavení: nízké pokrytí (1 %, 
resp. 5 %) a sankce (krácení pod -
pory), které jsou nižší než náklady 
na plnění požadavků. „Vnitrostátní 
kontroly“ podle směrnice o dusič -
nanech mají podobné nedostatky,
– všechny navštívené členské státy 
kromě Slovenska ve svých akčních 
plánech týkajících se pesticidů 
uváděly nutnost posílit vymáhání 
povinností v oblasti přípravků na 
ochranu rostlin. V době auditu 
čtyři zmíněné členské státy neu -
přesňovaly pokrytí, kterého má být 
dosaženo, ani pokuty za všechny 
druhy porušení povinností.
63 Závěry a doporučení
190  
Kromě toho se zásada integrova -
né ochrany rostlin stane povinným 
požadavkem v rámci podmíněnosti 
až poté, co bude dosaženo pokroku 
v oblastech, jako jsou pokyny, odborné 
kvalifikace a vymezení ověřitelných 
požadavků (viz bod 131).
191  
Uplatňování zásady „znečišťovatel 
platí“ v oblasti difúzního znečištění ze 
zemědělství se potýká s metodickými 
problémy. Ukládat zemědělcům povin -
nosti bez zajištění finanční kompen -
zace (jak tomu je v případě akčních 
programů v oblasti dusičnanů) se 
obecně považuje za jeden ze způsobů 
provádění zásady „znečišťovatel platí“. 
Používání sankcí v případě neplnění 
může kompenzovat náklady způsobe -
né znečištěním. Účetní dvůr však zjistil 
řadu nedostatků v oblasti používání 
pokut. Dalším způsobem uplatnění 
zásady je využití environmentálních 
daní (například daní z hnojiv nebo 
pesticidů) a Česká republika a Sloven -
sko využití těchto daní hodlají zkou -
mat. Komise nepožádala čtyři uvedené 
členské státy, aby přijaly opatření 
s cílem vymáhat náklady, ani nevydala 
pokyny k možným metodám vymáhání 
nákladů (viz body 158 až 165).Doporučení 3
Komise by měla:
a) pokračovat ve svém úsilí o zajištění 
toho, aby členské státy co nejlé -
pe využívaly požadavky v rámci 
akčních programů týkajících se 
dusičnanů a aby v přiměřeném ča -
sovém rámci provedly akční plány 
pro pesticidy;
b) systematicky posuzovat nejen 
existenci, ale rovněž přiměřenost 
norem GAEC a minimálních poža -
davků přijatých členskými státy;
c) zvážit zavedení povinnosti stanovit 
mezní hodnoty množství fosforu 
aplikovaného do půdy, jak je tomu 
u dusíku;
d) omezit možnost dvojího vykazo -
vání členských států ve věci stavu 
eutrofizace tím, že sladí podávání 
zpráv podle směrnice o dusična -
nech a podle rámcové směrnice 
o vodě a bude prosazovat používá -
ní pokynů k posuzování eutrofiza -
ce z roku 2009 tak, aby byly podle 
obou směrnic používány shodné 
parametry hodnocení;
e) poskytnout pokyny k možným me -
todám vymáhání nákladů v oblasti 
difúzního znečištění.
64 Závěry a doporučení
Členské státy by měly:
f) stanovit v akčních plánech tý -
kajících se dusičnanů, v akčních 
plánech týkajících pesticidů, na 
základě norem GAEC a u agroenvi -
ronmentálních plateb požadavky, 
které budou dostatečně náročné, 
aby dosáhly omezení vstupů hno -
jiv a pesticidů a vhodné ochrany 
před erozí;
g) posoudit potenciál využívání 
ekonomických nástrojů (například 
environmentálních daní) jako 
pobídky ke snižování znečištění 
a jako metody uplatňování zásady 
„znečišťovatel platí“.
Komise a členské státy by na základě 
inventury mechanismů prosazování 
(na úrovni EU i členského státu) měly 
určit metody, jak zjednodušit nastave -
ní a provádění kontrol a zajistit jejich 
účinnost.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 9. prosince 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

65
 Přílohy Příloha I
Přehled oblasti povodí Dunaje
© Mezinárodní komise pro ochranu Dunaje (ICPDR).
66 Přílohy Příloha IIZnečištění útvarů povrchových vod  
(plány povodí z roku 2009)
1. Procento útvarů povrchových vod vystavených různým zdrojům znečištění
Zdroje znečištění Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Bodové zdroje 46 % 19 % 8 % Údaje nejsou k dispozici
Difúzní zdroje 61 % 25 % 32 % Údaje nejsou k dispozici
Zdroj:  Informace poskytly členské státy prostřednictvím WISE.
2. Procento útvarů povrchových vod vystavených různým druhům znečištění
Druh znečištění Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
Organické obohacování 31 % 27 % 13 %Údaje nejsou 
k dispozici
Obohacování živinami 61 % 45 % 32 %Údaje nejsou 
k dispozici
Kontaminace prioritními látkami nebo jinými 
specifickými znečišťujícími látkami31 % 2 % 4 %Údaje nejsou 
k dispozici
Zdroj:  Informace poskytly členské státy prostřednictvím WISE.
67 Přílohy Příloha IIIMezní hodnoty emisí stanovené směrnicí o čištění městských odpadních vod
Parametry Koncentrace Minimální procento úbytku2
Sekundární čištění
Biologická spotřeba kyslíku (BSK5) 25 mg/l 70–90
Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) 125 mg/l 75
Nerozpuštěné látky (NL)35 mg/l
60 mg/l  
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem v rozmezí 
2 000 až 10 000 PE)90
70 
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem v roz -
mezí 2 000 až 10 000 PE)
Přísnější požadavky na čištění
Celkový fosfor (Pcelk)2 mg/l  
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem v rozmezí 
10 000 až 100 000 PE)
1 mg/l  
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem vyšším než 
100 000 PE)80
Celkový dusík1 (Ncelk)15 mg/l  
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem v rozmezí 
10 000 až 100 000 PE)
10 mg/l  
(pro aglomerace s populačním ekvivalentem vyšším než 
100 000 PE)70–80
1  Celkovým dusíkem se rozumí součet dusíku stanoveného Kjeldahlovou metodou (organický dusík + NH3), dusičnanového (NO3) dusíku a dusi -
tanového (NO2) dusíku.
2 Úbytek ve vztahu k zatížení na vtoku.
68 Přílohy Příloha IVPoplatek za znečišťování vod: částka podle znečišťující látky (v EUR1/t)
Znečišťující látky Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko
CHSK 576,9 285,2 10,4 199,2
BSK5– – 10,4 –
NL 72,1 – 2,5 99,6
Pcelk2 523,9 4 753,8 41,5 3 319,4
Ncelk– – 41,5 497,9
Nanorg1 081,7 570,5 – –
N-NH4 (amoniakální dusík) – – 41,5 497,9
Hg (rtuť) 721 110,5 6 97 217, 5 10 384,1 497 908,8
Rozpuštěné anorganické soli 18,0 – – 16,6
Cd (kadmium) 144 222,1 139 443,5 10 384,1 99 581,8
AOX (halogenované organické sloučeniny) 10 816,7 – – 6 638,8
Cr (chrom) – 27 888,7 2 596,0 –
Ni (nikl) – 27 888,7 2 596,0 –
Pb (olovo) – 27 888,7 2 596,0 –
Cu (měď ) – 13 944,3 2 596,0 –
Zn (zinek) – – 124,57 –
Fenoly – – 41,51 –
As (arsen) – – 8 074,5 –
Co (kobalt) – – 124,6 –
– – a další2–
1  Částky v CZK, HUF a RON byly převedeny na EUR pomocí směnných kurzů ke dni 31. 12. 2014.
2  V Rumunsku se poplatek hradí za tyto skupiny znečišťujících látek: i) obecné chemické indikátory (22); ii) specifické chemické indikátory (11); 
iii) toxické a velmi toxické chemické indikátory (9) a iv) bakteriologické indikátory (2). V tabulce nejsou všechny vyjmenovány.
Zdroj:  Analýza vnitrostátních předpisů, kterou provedl EÚD.
69 Přílohy Příloha VMezní hodnoty emisí stanovené ve vnitrostátních právních předpisech
Následující tabulka uvádí přehled mezních hodnot emisí zařazených do ustanovení vnitrostátních právních předpisů pro vybraný počet látek.
(v mg/l)
Přímé vypouštění
Česká republika  
(uvedeno jako rozmezí, neboť 
rozsah závisí na druhu činnosti)Maďarsko  
(minimální a  maximální 
hodnoty)2RumunskoSlovensko  
(uvedeno jako rozmezí, neboť 
rozsah závisí na druhu činnosti)
Arsen a  jeho sloučeniny 0,5–1,5 0,1–1 0,1 0,1–1
Měď a  její sloučeniny 0,5–1 0,1–4 0,1 0,5–1
Zinek a  jeho sloučeniny 2–3 0,5–10 0,5 1,5–3
Chrom a  jeho sloučeniny 0,1–1 0,2–2 1 0,5–2
Halogenované organické sloučeniny 0,5–5 0,1–7 – 0,1–2
Kadmium a  jeho sloučeniny 0,2 0,005–0,3 0,2 0,05–0,2
Olovo a  jeho sloučeniny 0,5–1 0,05–0,4 0,2 0,2–1,5
Rtuť a  její sloučeniny 0,01–0,05 0,001–0,08 0,05 0,03–0,1
Nikl a  jeho sloučeniny 0,5–0,8 0,1–2 0,5 0,5–0,8
Benzo[g,h,i]perylen1Mezní hodnota pro PAU: 0,01 0,015–0,03 – Mezní hodnota pro PAU: 0,01
Nepřímé vypouštění
Česká republika  
(navrhované limity)Maďarsko  
(jiné než dočasné vodní 
toky)RumunskoSlovensko  
(navrhované limity)
Arsen a  jeho sloučeniny 0,2 0,2 – 0,2
Měď a  její sloučeniny 1 2 0,2 1
Zinek a  jeho sloučeniny 2 2 1 2
Chrom a  jeho sloučeniny 0,3 1 1,5 0,8
Kadmium a  jeho sloučeniny 0,1 0,1 0,3 0,1
Olovo a  jeho sloučeniny 0,1 0,2 0,5 0,3
Rtuť a  její sloučeniny 0,05 0,05 není povoleno 0,05
Nikl a  jeho sloučeniny 0,1 1 1 0,2
1 Benzo(g,h,i)perylen je polycyklický aromatický uhlovodík (PAU).
2  Maďarské právní předpisy stanoví mezní hodnoty podle druhu činnosti (technologické meze) a územní mezní hodnoty (v závislosti na druhu 
vodního útvaru, do kterého se odpadní voda vypouští). Orgán, který vydává povolení, se od těchto mezních hodnot může odchýlit, musí však 
dodržovat minimální a maximální hodnoty pro jednotlivé látky, které byly stanoveny v právním rámci.
70
Nedávné pokusy o začlenění těchto pokynů do 
společné prováděcí strategie skončily neúspěchem, 
protože Evropská komise a členské státy měly 
rozdílné názory. V současné době je projednáván 
pracovní program společné prováděcí strategie pro 
období 2016–2018, v jehož rámci tato problematika 
možná bude rozpracována více.
Úvod
13 druhá odrážka
Agroenvironmentální opatření lze využít při řešení 
řady problémů spojených s životním prostředím 
a klimatem. Kvalita vod je pouze jedním z nich.
Toto opatření se mimo jiné vyznačuje silnou 
vazbou mezi jednotlivými operacemi a činnostmi 
přínosnými pro životní prostředí. To znamená, že 
například operace, která se primárně zaměřuje na 
biodiverzitu, může mít pozitivní, ačkoli nepřímý vliv 
také na ostatní přírodní zdroje, jako je půda a voda.
Tato dualita opatření často odráží jeho zaměření na 
primární (a sekundární) cíle, což souvisí s hlavními 
environmentálními potřebami a problémy naleze -
nými pomocí analýzy SWOT. Při posuzování toho, 
jak celkový rozpočet přidělený na agroenvironmen -
tální opatření přispěl k dosažení cílů vodní politiky, 
je proto nezbytné brát v úvahu přímé i nepřímé 
dopady.
15
Mechanismus podmíněnosti od roku 2005 integ -
ruje důležité právní předpisy, mimo jiné v oblasti 
ochrany životního prostředí včetně kvality vod, do 
rámce společné zemědělské politiky (SZP). Vedle 
podmíněnosti existují i další neméně důležité 
nástroje SZP na podporu udržitelného zemědělství 
příznivého pro klima a životní prostředí, včetně kva -
lity vod, jako například povinná ekologická složka 
mechanismu přímých plateb pro finanční období 
2014–2020 nebo zemědělský poradenský systém, 
který využívá rámcovou směrnici o vodě a směrnici 
o udržitelném používání pesticidů jako povinný 
rámec, a agroenvironmentální platby.Shrnutí
V
Komise a členské státy v roce 2015 vytvořily pokyny 
ke společné prováděcí strategii „Sdělení o pokroku 
při dosahování dobrého stavu v rámci druhého plánu 
povodí“, jejichž cílem bylo umožnit hlášení o dílčích 
zlepšeních kvality vod1.
VI
Komise je přesvědčena, že plány z roku 2009 přinesly 
značnou přidanou hodnotu. Nabídly například první 
přehled všech podstatných tlaků a dopadů  v povodí 
(a to i na mezinárodní úrovni prostřednictvím mezi -
národního plánu pro Dunaj), včetně určení druhů 
a zdrojů znečištění.
Komise nicméně souhlasí s tím, že plány nebyly 
dostatečně ambiciózní, pokud jde o  opatření,  neboť 
se zaměřovaly především na základní opatření.
VII
Od samého počátku, tedy od roku 2005, byly sou -
částí mechanismu podmíněnosti důležité evropské 
právní předpisy v oblasti ochrany evropských vod 
před znečištěním ze zemědělství, jako například 
směrnice o dusičnanech nebo nařízení o pesticidech. 
Fosfor a pesticidy jsou v některých členských státech 
pokryty povinnými požadavky na hospodaření (PPH) 
v souvislosti s právními předpisy EU, které se v sou -
časnosti provádí. Akční plány některých členských 
států, které navazují na směrnici o dusičnanech, 
požadavky týkající se fosforu obsahují, přičemž tato 
směrnice je součástí mechanismu podmíněnosti.
X
Od roku 2001 je v rámci společné prováděcí stra -
tegie – procesu vedeného Komisí a členskými 
státy – značně podpořeno provádění. V souvislosti 
se společnou prováděcí strategií Komise a členské 
státy v posledních letech intenzivně pracovaly na 
vymáhání nákladů. Pokyny týkající se metod výpočtu 
environmentálních nákladů a nákladů na využívané 
zdroje již existují.
1 „Indikátory pro popis pokroku při dosahování dobrého stavu“. 
Společná prováděcí strategie rámcové směrnice o vodě. Přijato 
řediteli vodohospodářských úřadů dne 25. listopadu 2015.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 71
V době vydání prvních plánů například nebyly 
zavedeny postupy pro určování všech aspektů bio -
logické kvality vody (např. v Maďarsku, Rumunsku 
a na Slovensku). Rovněž byly odhaleny nedostatky 
v monitorování (např. v České republice). Podrob -
nější informace o nedostatcích uvádí zprávy Komise 
o provádění rámcové směrnice o vodě. Z těchto 
důvodů je třeba k výsledkům této analýzy přistupo -
vat opatrně.
29
Komise má za to, že rozdíly v počtu látek sledo -
vaných za účelem hodnocení ekologického stavu 
v zásadě bez dalšího neznamenají nesprávné pro -
vedení. Jednotlivé látky mají být pro účely klasifi -
kace použity pouze v případě, že jsou významné, 
tedy pokud hrozí, že kvůli nim stav vody v určitém 
povodí nebude možné hodnotit jako dobrý. Počet 
látek, které ohrožují dobrý stav vody, do značné 
míry záleží na konkrétních tlacích. Rozdíly v počtu 
sledovaných látek tak mohou být odůvodněné.
Komise má nicméně za to, že počet látek sledova -
ných některými členskými státy byl až příliš nízký, 
a to z důvodu nedostatečného určení význam -
ných látek a nedostatečného monitorování. Pokud 
by směrnice byla provedena náležitě, byly by 
významné látky vzaty v potaz a klasifikace by pro -
běhla správně. Komise tento problém identifikovala 
ve zprávě o provádění a s dotčenými členskými 
státy jej projednala. Komise předpokládá, že pro 
účely druhého plánu povodí bude hodnocení rizik 
a monitorování provedeno lépe.
36 třetí odrážka
Komise shromažďuje napříč EU informace o tom, 
jaká opatření členské státy přijaly, aby omezily 
odlehčování (v souladu s požadavkem stanoveným 
v příloze IA směrnice o čištění městských odpad -
ních vod), a informace o účinnosti a praktickém 
uplatnění těchto opatření: studie na toto téma se 
v současné době zpracovává. Komise výstupy z této 
studie využije jako základ pro vyhodnocení mož -
ností systematického řešení na úrovni EU problémů 
spojených se znečištěním, ke kterému dochází kvůli 
odlehčování.Rozsah a koncepce auditu
20
Vzhledem k tomu, že v případě velkého počtu 
vodních útvarů se dobrého stavu nedaří dosáhnout 
kvůli hydromorfologickým vlivům, opatření zamě -
řující se pouze na snižování znečištění k dosažení 
dobrého stavu nestačí.
Připomínky
23
Komise uznává, že uplatnění principu one-out all -
-out  (jedno špatně, všechno špatně) může zastírat 
dílčí zlepšení kvality vod.
Princip one-out all-out  je projevem integrovaného 
přístupu rámcové směrnice o vodě k hospodaření 
s vodou, který zohledňuje všechny tlaky a dopady 
na vodní zdroje. Cílem je zajistit, aby kvalita vody 
byla hodnocena jako dobrá pouze v případě, že 
skutečně dobrá je, a nikoliv v případě, že dobré jsou 
pouze některé její kvalitativní prvky či parametry. 
Pokud je například vodní útvar závažným způso -
bem znečištěn jednou konkrétní znečišťující látkou, 
bude sice odstranění všech ostatních znečišťujících 
látek pokrokem k dosažení dobrého stavu (a možná 
dokonce významným pokrokem), avšak dokud se 
nevyřeší problém s touto jednou konkrétní znečiš -
ťující látkou, voda přesto čistá nebude.
Komise a členské státy v roce 2015 vytvořily pokyny 
ke společné prováděcí strategii „Sdělení o pokroku 
při dosahování dobrého stavu v rámci druhého 
plánu povodí“, jejichž cílem bylo umožnit hlášení 
o dílčích zlepšeních kvality vod2.
27
Komise se domnívá, že hodnocení stavu obsažená 
v plánech povodí z let 2009 a 2015 nejsou bez 
dalšího přímo porovnatelná. Metodika hodnocení 
stavu vody použitá pro účely plánů povodí z roku 
2009 měla řadu významných omezení.
2 „Indikátory pro popis pokroku při dosahování dobrého stavu“. 
Společná prováděcí strategie rámcové směrnice o vodě. Přijato 
řediteli vodohospodářských úřadů dne 25. listopadu 2015.
Odpovědi Komise 72
Komise by rovněž ráda podotkla, že některé audito -
vané členské státy využívají k investicím do infra -
struktury na čištění odpadních vod i financování 
z vnitrostátních zdrojů a že financování ze strany 
EU samo o sobě k zajištění shody není určeno ani 
dimenzováno.
Komise identifikovala nedostatky v zavádění 
vhodné úpravy náhrady nákladů. Kdyby tyto nedo -
statky byly napraveny, bylo by možné získávat od 
uživatelů/znečišťovatelů pravidelné příjmy, které by 
bylo možno využít na podporu opatření a zvýšit tak 
podíl financování z jiných zdrojů než z EU.
48
Výstupem z bilaterálních jednání, která se konala 
v letech 2013–2014, byl s ohledem na přijetí dru -
hého plánu povodí v roce 2015 seznam opatření 
pro každý členský stát. Doporučení, která každému 
členskému státu ze zprávy o provádění zveřejněné 
v březnu 2015 vyplývají, z těchto odsouhlasených 
opatření vycházejí.
(Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2015) 50 
final, viz poznámka pod čarou č. 26).
49
V případech, kdy v době přijetí operačního pro -
gramu nebyla předběžná podmínka Evropského 
fondu pro regionální rozvoj (EFRR) nebo Fondu 
soudržnosti splněna, členské státy přijaly akční 
plány na její splnění do konce roku 2016. Akční 
plán je nedílnou součástí operačního programu, je 
tedy zajištěna jeho smluvní vymahatelnost. Komise 
plnění akčních plánů sleduje a v případě, že před -
běžná podmínka nebude ani po roce 2016 splněna, 
může pozastavit financování. Tato opatření se však 
vztahují výhradně na splnění předběžné podmínky 
definované v nařízení a nemohou být využita jako 
donucovací nástroje k zajištění souladu se všemi 
právními předpisy EU.41 druhá odrážka
Komise sdílí názor Účetního dvora, že opatření za 
účelem omezení eroze a předcházení znečištění by 
měla být v plánech povodí stanovena konkrétněji, 
a to bez ohledu na to, zda jsou spojena s normami 
dobrého zemědělského a environmentálního stavu, 
či nikoliv.
41 třetí odrážka
Komise souhlasí s tím, že opatření podle článku 
11.3.h ke snížení znečištění vod způsobeného pes -
ticidy by měla být konkrétní a měla by být zahrnuta 
do programů opatření podle rámcové směrnice 
o vodě. Zdůrazňuje, že směrnice 2009/128/ES o udr -
žitelném používání pesticidů ponechává členským 
státům při vytváření akčních plánů značnou volnost.
44
Komise si je vědoma problémů, které Účetní dvůr 
v členských státech identifikoval v oblasti koor -
dinace. Koordinace mezi orgány, které připravují 
a provádějí operační programy a programy rozvoje 
venkova, a orgány, které vytvářejí opatření v rámci 
plánů povodí, zůstává v kompetenci členských 
států. Povinností členských států je vytvářet part -
nerství s příslušnými orgány, partnery a relevant -
ními zástupci občanské společnosti při přípravách 
a provádění operačních programů a programů 
rozvoje venkova.
V některých případech byly finance na programové 
období 2007–2013 přiděleny ještě před schvále -
ním plánů povodí z roku 2009. Tyto koordinační 
potíže byly při přípravách operačních programů 
pro programové období 2014–2020 řešeny. Kromě 
toho, mechanismus předběžné podmíněnosti cílí na 
sladění investic s plány povodí.
Odpovědi Komise 73
63
Komise poznamenává, že pro hodnocení souladu 
s požadavky právních předpisů v jednotlivých 
členských státech používá specifickou metodiku3, 
která je založena na aglomeracích, nikoliv na 
celkovém procentuálním poměru odpadních vod, 
které požadavky právních předpisů plní. Aby bylo 
možné pokrok lépe hodnotit a získat realističtější 
přehled o situaci v členských státech, Komise ve své 
8. zprávě o provádění směrnice o čištění městských 
odpadních vod zavádí koncept „zbývajících kroků 
k dosažení souladu s právními předpisy“.
64
V přístupové smlouvě byla pouze malá část Maďar -
ska hodnocena jako citlivá oblast. Kromě toho se 
Maďarsko v návaznosti na přistoupení Rumun -
ska zavázalo ke snížení objemu živin (dusíku 
a fosforu) na celém svém území o 75%, a to do 
31. prosince 2018, v souladu s možností uvedenou 
v článku 9 směrnice o čištění městských odpadních 
vod.
65
Pokud jde o Českou republiku, Slovensko a Maďar -
sko, Komise za účelem prověření údajných nesou -
ladů s požadavky směrnice o čištění městských 
odpadních vod (v případě České republiky) a nepl -
nění průběžných termínů (v případě Slovenska 
a Maďarska) zahájila proceduru EU Pilot. Komise 
navíc v současné době připravuje zahájení pro -
cedury EU Pilot, aby prověřila plnění průběžných 
termínů Rumunskem.
Pokud jde o finanční udržitelnost, Komise pou -
kazuje na příslušné odpovědi, které poskytla ke 
zvláštní zprávě Účetního dvora č. 2/2015 ze dne 
28. ledna 2015 o povodí Dunaje.
3 Hodnocení údajů uvedených v dotaznících ke směrnici o čištění 
městských odpadních vod. Obecná metodika a postup prací. 
V březnu 2012 vypracovalo UBA, revidováno v říjnu 2014.Opatření navazující na bilaterální jednání tvoří 
samostatný proces a ne všechna tato opat -
ření mohou být v rámci operačních programů 
zohledněna.
Společná odpověď Evropské komise 
k bodům 56 a 57
Komise pro účely směrnice o čištění městských 
odpadních vod nesbírá údaje týkající se celkové 
populace, ale pouze informace ve vztahu k „popu -
lačnímu ekvivalentu“ (PE) v aglomeracích s PE 
alespoň 2000. Komise poznamenává, že procentu -
ální údaje uvedené u obrázku č. 3 se zakládají na 
celkové populaci. Komise má za to, že tyto údaje 
nereflektují, zda aglomerace s PE alespoň 2000 
v daném členském státě splňují požadavky právních 
předpisů.
58
Komise poznamenává, že kategorie, které Účetní 
dvůr analyzoval v bodu 58, se nemusí nutně vzta -
hovat k povinnostem stanoveným směrnicí o čištění 
městských odpadních vod.
58 druhá odrážka
Individuální systémy, jako například septiky, poža -
davkům stanoveným směrnicí o čištění odpadních 
vod odpovídají, jestliže zaručují stejnou úroveň 
ochrany životního prostředí.
58 třetí odrážka
Na aglomerace s PE nižším než 2000 se povinnosti 
stanovené směrnicí o čištění městských odpadních 
vod vztahují jen v omezené míře, například jim není 
stanovena povinnost odpadní vody jímat.
Odpovědi Komise 74
105
Pokud jde o Maďarsko, Komise poznamenává, 
že právní úprava v oblasti skladování hnoje byla 
v platnosti již v době, kdy Komise vzala na vědomí 
přechodná období poskytnutá farmářům na 
vybudování požadovaných skladovacích kapacit 
v rámci akčního programu, platného od roku 2012, 
a nového vymezení oblastí ohrožených dusičnany, 
které vstoupilo v platnost v roce 2013.
108
Ačkoliv omezení týkající se fosforu mohou napo -
moci dosahování cílů směrnice o dusičnanech, je 
třeba mít na paměti, že tato směrnice sama o sobě 
členským státům povinnost přijmout aplikační 
normy pro fosfor neukládá. Rámcová směrnice 
o vodě nicméně za účelem dosažení dobrého stavu 
vody členským státům ukládá povinnost zavést kon -
trolní opatření týkající se difúzních zdrojů znečištění 
a míst, kde je třeba řešit problémy spojené s fos -
fáty pocházejícími ze zemědělství. Toho je možné 
dosáhnout pomocí akčního programu pro dusič -
nany nebo prostřednictvím jiného mechanismu.
109
Komise zdůrazňuje, že přiměřenost akčního plánu 
pro Českou republiku je hodnocena v kontextu 
probíhajícího řízení EU Pilot. Kromě toho byl akční 
program pro Českou republiku v roce 2014 doplněn, 
přičemž jednání v kontextu řízení EU Pilot se týkala 
i tohoto doplnění a nikoliv jen původní verze pro -
gramu z roku 2012.
115
Komise poznamenává, že tato čísla se týkají jak 
eutrofních vod, tak hypertrofních vod, nikoliv pouze 
vod eutrofních.
Při posuzování eutrofizace je rovněž třeba brát 
v úvahu přístup k celému povodí. Vysoká koncen -
trace dusičnanů sice například nemusí mít zásadní 
vliv na řeky, ale způsobuje eutrofizaci v pobřežních 
oblastech níže po proudu, což je případ Dunaje 
v Černém moři.69
Komise se domnívá, že řešení spočívající v čištění 
odpadních vod těsně před jejich vypuštěním (tzv. 
řešení „end-of-pipe“) nemusí být tím ekonomicky 
nejvýhodnějším řešením problému malých znečiš -
ťovatelů. Je třeba zvážit, zda by bylo vhodné zavést 
opatření ke snížení znečištění přímo u zdroje.
Provádění by se mělo zaměřit na řádné zhodnocení 
rozsahu problému (pomocí řádné analýzy tlaků 
a dopadů a dobrých monitorovacích sítí) a následné 
vyhodnocení, pomocí kterých opatření (či jejich 
kombinace) lze nejlépe dosáhnout stanovených cílů.
71
Komise uznává význam dosažení shody s právními 
předpisy a význam vhodných systémů pro ově -
řování této shody. To se týká všech znečišťujících 
tlaků, které Evropský účetní dvůr ve své zprávě 
zmiňuje. Komise si je rovněž vědoma vazby mezi 
kontrolami shody s právními předpisy a sankcemi 
používanými k tomu, aby ke zjištěným nedostatkům 
nedocházelo. Komise plánuje v průběhu roku 2016 
představit obecnou iniciativu, jejímž účelem je zajis -
tit shodu s právními předpisy v oblasti životního 
prostředí napříč EU.
84
Nepřímé vypouštění odpadních vod z průmyslo -
vých zařízení by bylo podmíněno předběžnou regu -
lací a/nebo vydáním zvláštního povolení přísluš -
ným úřadem. Za účelem dosažení cílů popsaných 
v příloze IC směrnice o čištění městských odpadních 
vod je třeba provádět předběžné čištění.
90
Viz odpověď Evropské komise k bodu 84.
Odpovědi Komise 75
131
Komise souhlasí se závěrem, že na úrovni EU nejsou 
stanoveny žádné kvantitativní požadavky týkající 
se rozsahu kontrol, s výjimkou článku 8 směrnice 
2009/128/ES, který stanoví povinnost prověřit 
všechna zařízení pro aplikaci pesticidů, a to do 
26. 11. 2016.
134
Tyto minimální požadavky vyplývají z vnitrostátní 
právní úpravy nad rámec legislativy EU. Obsah 
těchto vnitrostátních pravidel tak závisí na rozhod -
nutí každého členského státu. Tyto minimální poža -
davky jsou součástí základních požadavků někte -
rých opatření pro rozvoj venkova. Až do 1. 1. 2015 
byly rovněž zahrnuty do rámce mechanismu 
podmíněnosti, ale v zájmu zjednodušení a vytvo -
ření rovných podmínek pro všechny zemědělce byly 
při poslední reformě SZP z mechanismu podmíně -
nosti vyňaty. Nicméně stále tvoří součást základních 
požadavků v oblasti rozvoje venkova a jako takové 
musí být prověřovány.
136
Viz odpověď Evropské komise k bodu 134.
136 druhá odrážka
Maďarský program rozvoje venkova pro období 
2007–2013 obsahuje definici a specifikace minimál -
ních požadavků na hnojiva (živiny) a použití pro -
středků na ochranu rostlin.
137
V rámci schvalování programů rozvoje venkova 
Komise ověřuje splnění příslušných předběžných 
podmínek. Pokud jde o předběžné podmínky týka -
jící se minimálních požadavků na hnojiva a pro -
středky na ochranu rostlin, kritériem pro splnění je 
specifikace takových požadavků v programu.
Existence konkrétních požadavků a jejich relevance, 
stejně jako existence norem dobrého zemědělského 
a environmentálního stavu vztahujících se k přísluš -
ným závazkům, je dále hodnocena v rámci analýzy 
obsahu opatření a typů operací, ve vztahu k nimž 
tyto dva prvky představují součást základních 
požadavků.117
Komise zdůrazňuje, že mechanismus podmíněnosti 
není nástrojem určeným k vynucování evropské 
legislativy v oblasti životního prostředí. Mechanis -
mus podmíněnosti podmiňuje platby ze společné 
zemědělské politiky (SZP) souladem s určitými 
požadavky, přičemž porušení těchto požadavků 
vede k omezení plateb ze SZP . Mechanismus 
podmíněnosti by v zásadě měl využívat stávají -
cích kontrolních systémů. Měl by nicméně zároveň 
zaručit minimální míru kontroly i v případech, kdy 
sektorová legislativa sama o sobě není dostatečně 
účinná. V rámci mechanismu podmíněnosti mohou 
být sankcionováni pouze příjemci plateb ze SZP , 
zatímco sektorová legislativa a mechanismy jejího 
vymáhání se uplatní vůči všem zemědělcům, nezá -
visle na SZP .
119
Podle ustanovení článku 96 odst. 1 nařízení 
č. 1306/2013 „ členské státy mohou využít svých stá -
vajících administrativních a kontrolních systémů, aby 
zajistily dodržování pravidel podmíněnosti “. Organi -
zace kontrol v rámci mechanismu podmíněnosti je 
v zásadě ponechána na členských státech.
123
Směrnice ponechává členským státům při vytváření 
národních akčních plánů značnou flexibilitu.
124 druhá odrážka
Komise poznamenává, že směrnice od národ -
ních akčních plánů takovou míru podrobnosti 
nevyžaduje.
130
Komise souhlasí s tím, že obecné zásady integro -
vané ochrany proti škůdcům, stanovené v pří -
loze III směrnice 2009/128/ES, neposkytují jasný 
právní základ pro identifikaci případných porušení. 
Výjimkou je jednak povinnost vést záznamy, jednak 
požadavek být schopen použití pesticidů odůvodnit 
na základě monitorování či souvisejícího technic -
kého doporučení. Směrnice žádný jiný prvek jasně 
nedefinovala, a to s ohledem na princip subsidiarity 
a na řadu agroklimatických podmínek, které je třeba 
brát v úvahu.
Odpovědi Komise 76
142
Ačkoliv je pravda, že výroční kampaň mechanismu 
podmíněnosti nelze přizpůsobit všem typům poža -
davků, je třeba se v rámci mechanismu podmíně -
nosti zabývat i zjištěními získanými z jiných zdrojů 
(např. z výroční kampaně podmíněnosti). Kromě 
toho právní předpisy požadují, aby každý příjemce, 
u něhož má být kontrola na místě provedena, byl 
kontrolován v době, kdy je možné zkontrolovat 
většinu požadavků a norem, ve vztahu k nimž byl 
ke kontrole vybrán4. Navíc by kontroly na místě 
v zásadě měly být prováděny při jedné návštěvě 
a měly by zahrnovat prověření těch požadavků 
a norem, které je možné v době návštěvy s ohledem 
na přírodní cykly zkontrolovat5.
143
Kontrola registrů je určena ke kontrole několika 
norem a vyžaduje, aby byl na místě v rámci mecha -
nismu podmíněnosti pokryt jeden z povinných 
kontrolních prvků. Tuto kontrolu je však třeba dopl -
nit jinými, které jsou stanoveny sektorovou legis -
lativou, například kontrolou podmínek skladování, 
faktur a návštěvou polí.
144
Správní sankce ukládaná v rámci mechanismu pod -
míněnosti představuje procentuální snížení všech 
plateb danému příjemci ze SZP . Tato sankce se 
ukládá po zhodnocení závažnosti, rozsahu a doby 
trvání porušení a může odpovídat až 100 % plateb, 
a to i na následující rok6, což zaručuje odrazující 
účinek.
Z poznámky pod čarou 86 skutečně vyplývá, že 5 % 
není největší snížení.
4 Článek 71 odst. 1 nařízení (EU) č. 809/2014.
5 Článek 71 odst. 3 nařízení (EU) č. 809/2014 .
6 Článek 75 nařízení (EU) č. 809/2014 .Minimální požadavky na hnojiva a pesticidy by měly 
odrážet přinejmenším ustanovení přílohy I, bodu 8 
odst. 9 nařízení (EU) č. 808/2014.
138
Viz odpověď Evropské komise k bodům 117 a 119.
Společná odpověď k bodům 139 a 140
Ačkoliv právní předpisy skutečně stanovují mini -
mální míru kontrol na 1 %, skutečná pravděpodob -
nost, že určitý zemědělec bude podroben kontrole 
v rámci mechanismu podmíněnosti, může být vyšší 
než 1 %, jelikož do hry vstupuje několik dalších 
faktorů:
– konkrétní použitá metoda odběru vzorků,
– sektorová legislativa může stanovovat jinou 
míru kontrol (např. 3 % v případě identifikace 
zvířat),
– v případě významného porušení právních před -
pisů či norem by počet kontrol na místě měl být 
zvýšen,
– v případě, že je porušení odhaleno jiným způso -
bem (např. prostřednictvím sektorové kontroly), 
mělo by být nahlášeno příslušnému orgánu, 
který se porušením bude nadále zabývat,
– v případě zemědělců, u nichž bylo zjištěno po -
rušení, by tato skutečnost měla být zohledněna 
při hodnocení rizik.
141 druhá odrážka
Viz odpověď Evropské komise k bodu 134.
Odpovědi Komise 77
Používání pesticidů a minerálních hnojiv není 
v Rumunsku povoleno; dovoleno je používat pouze 
organická hnojiva, a to za stanovených podmínek. 
Na omezení používání hnojiv v tomto případě EU 
žádnou finanční podporu neposkytuje, nicméně 
smyslem této podmínky je zamezit další intenzi -
fikaci zemědělství v oblastech, jichž se závazek 
týká, jelikož by to mohlo mít potenciálně negativní 
dopad na kvalitu vody (viz bod 16).
157
Podpora poskytovaná v rámci agroenvironmentál -
ního opatření je určena ke kompenzaci dodateč -
ných nákladů a zisku ušlého kvůli dobrovolnému 
přijetí závazku. Je-li to nezbytné, pokrývá i trans -
akční náklady. Tato podpora nezahrnuje motivační 
prvek a pro příjemce není spojena s okamžitými 
hospodářskými přínosy (byť takové přínosy nejsou 
v dlouhodobém horizontu vyloučeny).
Má se nicméně za to, že tyto kompenzace, ve spo -
jení s dlouhodobými přínosy pro zemědělství, které 
z provedení tohoto závazku vyplývají (např. zlepšení 
kvality půdy), zemědělce k dodržování těchto opat -
ření povzbuzují.
160
SZP je postavena jednak na uplatňování zásady 
„znečišťovatel platí“, a to prostřednictvím dodržo -
vání povinných požadavků podmíněnosti, a jednak 
na dobrovolném přístupu k náhradám za posky -
tování veřejných statků a služeb nad rámec těch, 
které jsou těmito požadavky zajišťovány například 
prostřednictvím agroenvironmentálních plateb.
161
Komise má za to, že nad rámec uplatňování podmí -
něnosti je na členských státech, aby určily, jakým 
způsobem budou zásadu „znečišťovatel platí“ 
uplatňovat.146
Platby podle článku 30 mohou být členskými státy 
programovány i jako náhrada za povinná opatření 
přijatá podle rámcové směrnice o vodě. Tato opat -
ření v těchto čtyřech zemích dosud programována 
nebyla.
147
Členské státy mají povinnost do svých programů na 
období 2014–2020 zahrnout analýzu SWOT zahrnu -
jící i analýzu stavu jejich životního prostředí. Tato 
analýza obsahuje informace o stavu jejich přírod -
ního bohatství, jako je například voda. Problémy, 
které jsou při analýze SWOT nalezeny, by měly být 
řešeny prostřednictvím příslušných opatření na 
rozvoj venkova či jiných nástrojů. Kromě toho tyto 
programy podléhají také strategickému posuzování 
vlivů na životní prostředí, které je součástí před -
běžné hodnotící zprávy.
Viz také odpověď Evropské komise k bodu 44.
153
Je na členských státech, aby rozhodly, zda chtějí 
v novém programovém období pokračovat v agroe -
nvironmentálních operacích z předchozího progra -
mového období, přičemž toto rozhodnutí může být 
ovlivněno řadou faktorů, např. úspěšností a účin -
ností operací, jejich přínosem z hlediska dosahování 
cílů dané politiky, jejich relevance z hlediska struk -
tury nových programů, včetně jejich priorit a cílů, 
stejně jako charakter potřeb v oblasti životního 
prostředí, které byly identifikovány v analýze SWOT 
k novým programům.
154 druhá odrážka
Základní schéma, které bylo zavedeno v rámci 
programu rozvoje venkova Slovenské republiky na 
období 2007–2013, omezuje použití hnojiv. Kromě 
toho toto schéma obsahuje zákaz používání mine -
rálních hnojiv na travních porostech a omezuje pou -
žívání pesticidů, které rovněž ovlivňují kvalitu vody.
Odpovědi Komise 78
Závěry a doporučení
168
Komise a členské státy pracují na stanovení ukaza -
telů pokroku v dosahování dobrého stavu. Ukaza -
tele by měly být odsouhlaseny do konce roku 2015.
Zhodnocení stavu obsažená v plánech povodí z let 
2009 a 2015 nejsou bez dalšího přímo porovnatelná. 
Metodika hodnocení stavu vody použitá pro účely 
plnu povodí z roku 2009 měla řadu významných 
omezení. V době vydání prvního plánu například 
nebyly zavedeny postupy pro určování všech 
aspektů biologické kvality vody (např. v Maďarsku, 
Rumunsku a na Slovensku). Rovněž byly odhaleny 
nedostatky mezi jednotlivými měřeními (např. 
v České republice). Podrobnější informace o nedo -
statcích uvádí zpráva Evropské komise o provádění 
rámcové směrnice o vodě.
169
Komise má za to, že rozdíly v počtu látek sledo -
vaných za účelem hodnocení ekologického stavu 
v zásadě samy o sobě nejsou příčinou nesprávného 
provedení. Jednotlivé látky mají být pro účely kla -
sifikace použity pouze v případě, jsou-li významné, 
tedy pokud představují hrozbu pro dobrý stav vod 
v určitém vodním útvaru. Počet látek, které před -
stavují hrozbu pro dobrá stav vod, závisí do značné 
míry na konkrétních tlacích. Rozdíly v počtu sledo -
vaných látek tak mohou být odůvodněné.
Komise má nicméně za to, že počet látek sledova -
ných některými členskými státy byl až příliš nízký, 
a to z důvodu nedostatečného určení význam -
ných látek a nedostatečného monitorování. Pokud 
by směrnice byla provedena správně, byly by 
významné látky vzaty v potaz a klasifikace by byla 
provedena správně. Komise tento problém identifi -
kovala ve zprávě o provádění a s dotčenými člen -
skými státy jej projednala. Komise předpokládá, že 
pro účely druhého plánu povodí bude hodnocení 
rizik a monitorování provedeno lépe.Společná odpověď Evropské komise 
k bodům 163–165 a 191
Komise prohlašuje, že v souvislosti s prováděním 
rámcové směrnice o vodě dosud nevydala žádné 
pokyny. Od roku 2001 je provádění značně podpo -
řeno v rámci společné prováděcí strategie (CIS) – 
procesu vedeném Evropskou komisí a členskými 
státy. Komise a členské státy v posledních letech 
v souvislosti se společnou prováděcí strategií inten -
zivně pracovaly na vymáhání nákladů. Pokyny týka -
jící se metod výpočtu environmentálních nákladů 
a nákladů na využívané zdroje již existují7. Nedávné 
pokusy o začlenění těchto pokynů do společné 
prováděcí strategie skončily neúspěchem, protože 
Evropská komise a členské státy měly rozdílné 
názory. V současné době je projednáván pracovní 
program společné prováděcí strategie pro období 
2016–2018, v němž tato problematika možná bude 
rozpracována více.
164
Předběžné podmínky Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) se týkají ceny 
vody a uplatní se pouze na investice v oblasti 
hospodárného využívání vody; v případech, kdy 
tyto předběžné podmínky splněny nebyly, se proto 
akční plány zaměřily na zajištění toho, že země -
dělci zaplatí za množství vody, kterou spotřebovali. 
V průběhu hodnocení ex-ante Komise členským 
státům rovněž sdělila, že je potřeba poskytovat 
náhrady za náklady difúzního znečištění, ale vzhle -
dem k tomu, že tuto oblast EZFRV nepokrývá, akční 
plány neobsahovaly žádný specifický požadavek, 
který by se této problematiky týkal.
7 „Posuzování environmentálních nákladů a nákladů na 
využívané zdroje podle rámcové směrnice o vodě“. Informační 
dokument sestavený přípravnou skupinou ECO2. Společná 
prováděcí strategie rámcové směrnice o vodě. Červen 
2004 (schváleno řediteli vodohospodářských úřadů dne 
3. prosince 2004).
Odpovědi Komise 79
Komise by rovněž ráda podotkla, že některé audito -
vané členské státy využívají k investicím do infra -
struktury na čištění odpadních vod i financování 
z vnitrostátních zdrojů a že financování ze strany 
EU samo o sobě k zajištění shody není určeno ani 
dimenzováno.
172
Komise bude i nadále sledovat úsilí členských států 
a výsledky, kterých dosahují. Nicméně už jen s ohle -
dem na celkový počet povodí, tedy vodních útvarů, 
jejichž plány povodí a programy opatření Komise 
hodnotí, bylo v minulosti nezbytné mezi nimi vybí -
rat, a bude to nezbytné i nadále.
Přístup, který byl zvolen, upřednostňuje podporu 
dosahování souladu s právními předpisy, přičemž 
k formálnímu řízení o porušení povinnosti Komise 
přistupuje jen v nevyhnutelných případech nebo 
v případech, kdy to okolnosti odůvodňují.
Ověřování, zda jsou postupy orgánů členských států 
v souladu s prvními předpisy, nezávisí jen na Evrop -
ské komisi – rovněž v této věci hrají zásadní úlohu 
vnitrostátní soudy.
Nebyly-li v době přijetí operačního programu spl -
něny předběžné podmínky Evropského fondu pro 
regionální rozvoj (EFRR) nebo Fondu soudržnosti, 
členské státy přijaly akční plány ke splnění této pod -
mínky do konce roku 2016. Akční plán je nedílnou 
součástí operačního programu, je tedy zaručena 
jeho smluvní vymahatelnost. Komise plnění akčních 
plánů sleduje a v případě, že předběžná podmínka 
nebude ani po roce 2016 splněna, může poza -
stavit financování. Tato opatření se však vztahují 
výhradně na splnění podmínky předběžné pod -
míněnosti definované v nařízení, a nemohou být 
využita jako donucovací nástroj k zajištění souladu 
s veškerými právními předpisy EU.170
Komise je přesvědčena, že plán povodí z roku 
2009 přinesl značnou přidanou hodnotu. Nabídl 
například první přehled všech podstatných tlaků 
a dopadů  v povodí (a to i na mezinárodní úrovni, 
prostřednictvím mezinárodního plánu pro Dunaj), 
včetně určení druhů a zdrojů znečištění. To je samo 
o sobě velice důležité a přináší to významnou 
přidanou hodnotu, byť tato práce nebyla zcela 
dokončena.
Komise nicméně souhlasí s tím, že plán nebyl dosta -
tečně ambiciózní, pokud jde o  opatření,  neboť se 
zaměřoval především na základní opatření.
Nad rámec požadavku zajistit soulad se základ -
ními opatřeními je rovněž nezbytné si ujasnit, jaká 
dodatečná, podrobnější opatření je třeba přijmout 
a jakým způsobem je provést.
171
Komise si je vědoma toho, že informace o dostup -
nosti finančních prostředků v rámci plánu povodí 
z roku 2009 byly v některých případech neúplné. 
Rovněž si je vědoma problémů, které Účetní dvůr 
v členských státech identifikoval v oblasti koor -
dinace. Koordinace mezi orgány, které připravují 
a zavádějí operační programy a programy rozvoje 
venkova, a orgány, které vytvářejí opatření v rámci 
plánů povodí, zůstává v kompetenci členských 
států. Povinností členských států je vytvářet part -
nerství s příslušnými orgány, partnery a relevant -
ními zástupci občanské společnosti při přípravách 
a provádění operačních programů a programů 
rozvoje venkova.
V některých případech byly finance na programové 
období 2007–2013 přiděleny ještě před schvále -
ním plánů povodí z roku 2009. Tyto koordinační 
potíže byly při přípravách operačních programů 
pro programové období 2014–2020 řešeny. Kromě 
toho, mechanismus předběžné podmíněnosti cílí na 
sladění investic s plány povodí.
Odpovědi Komise 80
180 druhá odrážka
Směrnice o čištění městských odpadních vod nesta -
novuje podobu povolení, například limity znečišťu -
jících látek, ale pouze popisuje hlavní cíle, kterých 
má být při předběžném čištění průmyslové odpadní 
vody před jejím vypuštěním do městských kanali -
začních systémů dosaženo.
181
Komise uznává význam dosažení shody s právními 
předpisy a význam vhodných systémů pro ově -
řování této shody. To se týká všech znečišťujících 
vlivů, které Účetní dvůr ve své zprávě zmiňuje. 
Komise si je rovněž vědoma vazby mezi kontrolami 
shody s právními předpisy a sankcemi používanými 
k tomu, aby ke zjištěným nedostatkům nedochá -
zelo. Komise plánuje v průběhu roku 2016 před -
stavit obecnou iniciativu, jejímž účelem je zajistit 
shodu s právními předpisy v oblasti životního 
prostředí napříč EU.
Doporučení č. 2 a)
Komise toto doporučení přijímá; v současné době 
již pracuje na politické iniciativě ke zlepšení úrovně 
zajištění souladu s právními předpisy v členských 
státech, přičemž respektuje zásadu proporcionality 
a subsidiarity.
Doporučení č. 2 b)
Komise tato doporučení určená členským státům 
podporuje.
186
Komise již na zjednodušení systému monitorování 
a podávání hlášení podle směrnice o dusičnanech 
a rámcové směrnice o vodě pracuje.Doporučení č. 1 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Komise společně s členskými státy pracuje na 
stanovení ukazatelů pokroku v dosahování dob -
rého stavu. Ukazatele by měly být odsouhlaseny do 
konce roku 2015. Poznatky Účetního dvora týkající 
se podávání hlášení budou zahrnuty do širšího pro -
cesu kontroly účelnosti podávání hlášení v oblasti 
životního prostředí, který realizuje Komise a který 
bude dokončen v roce 2017.
Doporučení č. 1 b)
Komise toto doporučení přijímá. Bude i nadále 
vybízet členské státy k tomu, aby posílily hodnocení 
tlaků a dopadů a monitorovací sítě za účelem iden -
tifikace látek, které pro povodí představují hrozbu.
Komise zároveň podotýká, že disponuje jen velmi 
omezenými prostředky k prokázání toho, že do 
plánů povodí nejsou zahrnuty významné látky.
Doporučení č. 1 c)
Komise toto doporučení přijímá a v současné době 
připravuje komplexní hodnocení druhých plánů 
povodí, které členské státy předloží v březnu 2016.
Doporučení č. 1 d)
Komise tato doporučení určená členským státům 
podporuje.
174
Pokud jde o Českou republiku, Slovensko a Maďar -
sko, Komise za účelem prověření údajných případů 
nesouladu s požadavky směrnice o čištění měst -
ských odpadních vod (v případě České republiky) 
a neplnění průběžných termínů (v případě Slo -
venska a Maďarska) zahájila proceduru EU Pilot. 
Komise navíc v současné době připravuje zahájení 
procedury EU Pilot, aby prověřila plnění průběžných 
termínů Rumunskem.
Viz rovněž odpovědi Evropské komise ke zvláštní 
zprávě č. 2/2015.
Odpovědi Komise 81
188 druhá odrážka
Agroenvironmentální závazky musí být stanoveny 
nad rámec povinných požadavků. Rovněž je třeba 
předejít tomu, aby v jejich rámci byla poskytována 
kompenzace za postupy, které jsou používány 
běžně. Ačkoliv omezení dusíku, která výrazně 
nepřesahují rámec běžných postupů, nemusí před -
stavovat významný přínos pro životní prostředí, 
nelze automaticky předpokládat, že nepřinášejí 
žádné zlepšení nad rámec povinných požadavků 
a běžných postupů.
Při rozhodování o tom, jakou úroveň zvolit, by 
členské státy měly vzít v úvahu, jak velké snížení 
obsahu živin používaných v sektoru zemědělství je 
nezbytné pro to, aby bylo možno ve všech vodách 
dosáhnout dobrého stavu dle rámcové směrnice 
o vodě.
189 první odrážka
Komise poznamenává, že správní sankce mohou 
dosáhnout až 100 % celkových plateb určených 
příjemci ze SZP , a to až ve dvou následujících kalen -
dářních letech.
191
Vodní politika EU je částečně financována z evrop -
ských fondů, ale částečně z jiných zdrojů (podle 
zásady „znečišťovatel platí“). V celém balíčku opat -
ření pro řešení vlivů zemědělství na vodu mají velmi 
důležitou úlohu nefinancované právní požadavky.
Doporučení č. 3 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení č. 3 b)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Pokud jde o minimální požadavky, Komise pro -
vádí jejich hodnocení odkazem na jejich existenci 
a relevanci ve vztahu k opatření, k němuž jsou 
jako základní požadavky stanoveny. S ohledem na 
rozmanitost situací, pro něž jsou tyto požadavky 
stanoveny, je Komise při posuzování jejich přiměře -
nosti odkázána na úsudek členských států.187 druhá odrážka
Ode dne 1. ledna 2015 již minimální požadavky do 
rámce mechanismu podmíněnosti zahrnuty nejsou, 
jelikož byly v zájmu zjednodušení při poslední 
reformě SZP vyňaty. Stále tvoří součást základních 
požadavků v oblasti rozvoje venkova a jako takové 
musí být prověřeny. Členské státy musí evropské 
normy dobrého zemědělského a environmentál -
ního stavu provést prostřednictvím vnitrostátních 
norem. Tyto vnitrostátní normy dobrého zeměděl -
ského a environmentálního stavu musí brát v potaz 
potřeby na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. 
Vnitrostátní normy se tedy mohou v jednotlivých 
členských státech lišit. Komise posuzuje jejich při -
měřenost z hlediska rámce SZP . V případě, že tyto 
normy nebyly stanoveny, popřípadě pokud zjevně 
nevyhovují definici dle SZP , má se za to, že stano -
veny nebyly, a tento nedostatek je se členským 
státem přiměřeným způsobem řešen.
188 první odrážka
Více méně přímému a aktivnímu řešení potíží 
spojených s kvalitou vody mohou napomoci různé 
závazky v rámci agroenvironmentálního opatření. 
Konkrétní podoba a volba jednotlivých závazků by 
měla vyplývat ze specifických potřeb území, kte -
rého se daný program týká.
V programech rozvoje venkova existuje řada dalších 
opatření, která mohou být k dosažení cílů v oblasti 
vodního hospodářství použita – článek 30, nepro -
duktivní investice atp.
Povinnost plnit závazky plynoucí z tohoto opatření 
po dobu pěti až sedmi let je stanovena, aby bylo 
možné lépe dosáhnout cílů těchto závazků. Tyto 
závazky mohou být plněny i nadále, v případě, že 
to bude odůvodněno potřebou kvalitu vod chránit 
nebo dále zlepšovat.
Odpovědi Komise 82
Komise zdůrazní, že je nezbytné, aby členské státy 
nastavily parametry minimálních požadavků způso -
bem, který zohlední jejich situaci, a bude dodržo -
vat pravidla, na nichž by tyto požadavky měly být 
založeny.
Pokud jde o normy dobrého zemědělského a envi -
ronmentálního stavu, Komise hodnotí jejich exi -
stenci a přiměřenost. Komise má za to, že tento 
přístup je v souladu s právním rámcem SZP .
Doporučení č. 3 c)
Komise toto doporučení přijímá.
Povinnosti, které se týkají přísunu fosforu, jsou člen -
ským státům uloženy v případě, že je to nezbytné 
pro dosažení cílů rámcové směrnice o vodě. Za 
účelem dosažení dobrého stavu mají členské státy 
povinnost do svých programů zahrnout opatření ke 
kontrole difúzních zdrojů znečištění. Jsou-li zdroje 
zemědělských fosfátů vyhodnoceny jako významné, 
má členský stát povinnost provádět kontrolu fos -
fátů. Komise se na tuto oblast, mimo jiné, zaměří ve 
svém hodnocení druhého plánu povodí.
Doporučení č. 3 d)
Komise toto doporučení přijímá a poznamenává, že 
na zjednodušení systému monitorování a podávání 
zpráv podle směrnice o dusičnanech a rámcové 
směrnice o vodě pracuje.
Doporučení č. 3 e)
Komise toto doporučení přijímá a zároveň jej pova -
žuje za splněné, jelikož metodický dokument týkající 
se náhrad nákladů byl v rámci procesu společné 
prováděcí strategie již vypracován. Nedávné pokusy 
o začlenění těchto pokynů do společné prováděcí 
strategie skončily neúspěchem, protože členské státy 
měly rozdílné názory. V současné době je projedná -
ván pracovní program společné prováděcí strategie 
pro období 2016–2018, v jehož rámci tato proble -
matika možná bude rozpracována více. Je třeba 
poznamenat, že způsob výpočtu environmentálních 
nákladů a nákladů na zdroje stanoví členské státy.
Doporučení č. 3 f)
Komise tato doporučení určená členským státům 
podporuje.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
 
Znečištění vody v povodí Dunaje pochází z různých zdrojů, 
jako domácnosti, průmyslová zařízení a zemědělství.
V souladu s rámcovou směrnicí o vodě z roku 2000 
přijímají členské státy plány povodí, jejichž součástí musí 
být opatření pro boj s tímto znečištěním. Účetní dvůr 
prověřoval, zda to, jak členské státy realizovaly opatření 
z plánů povodí pro rok 2009, vedlo ke zlepšení kvality 
vody.