EU jako celek, a zejména Litva, Polsko a Lotyšsko, jsou od léta konfrontovány s novou záludnou hrozbou v podobě zneužívání zoufalých lidí. To vedlo k bezprecedentnímu nárůstu počtu nedovolených překročení hranic z Běloruska. Zatímco v posledních letech k pokusům o nelegální překročení vnějších hranic z Běloruska do EU téměř nedocházelo, nyní jsou každodenní realitou. Jsou iniciovány a organizovány Lukašenkovým režimem, který za spolupráce převaděčů migrantů a zločineckých sítí láká lidi na hranice.

V Bělorusku jsou ponecháni v teplotách klesajících pod bod mrazu muži, ženy a děti, a to včetně osob ve zranitelném postavení, např. těhotných žen. S přicházející zimou se situace ještě zhorší. Vzhledem k nedostatečnému přístupu humanitárních organizací je obtížné určit přesný počet osob v nouzi. Odhaduje se, že v Bělorusku uvízlo v blízkosti hranice 2 000 osob a celkem až 15 000 osob. V současnosti existují zprávy o tom, že běloruské orgány v regionu daly k dispozici pro řadu žen a dětí zařízení pro přenocování a přesunuly osoby z provizorních táborů na hranici do blízkého logistického centra.

Bude třeba vyvinout intenzivní diplomatické úsilí, aby se zabránilo využívání nových tras, přičemž existuje riziko, že se Bělorusko bude snažit kompenzovat tyto trasy usnadněním cestování přes nové trasy, zejména z východu. EU by měla i nadále upozorňovat příslušné partnery na riziko, že budou vtaženy do běloruské strategie vytvoření jakéhosi uzlu pro nelegální pohyb. K ujištění těchto partnerů, že EU bude podporovat preventivní opatření, a rovněž k objasnění možných negativních důsledků v případě, že této záležitosti nebude věnována náležitá pozornost a význam, bude potřebné důrazné a soudržné kolektivní předávání informací.

Soustavné úsilí EU přineslo výsledky. Jednání s Irákem v souvislosti s návrhy Komise podle článku 25a vízového kodexu na zlepšení spolupráce v oblasti zpětného přebírání osob upozornila na to, že je naléhavě nutné posílit spolupráci v oblasti navracení, včetně nedobrovolných návratů. Po prvním cíleném informování v červenci ze strany vysokého představitele a místopředsedy Borrella a komisařky Johanssonové irácká vláda rychle jednala a v srpnu pozastavila přímé lety z Bagdádu do Běloruska. Tato opatření zůstávají i dnes v platnosti. Po návštěvě místopředsedy Schinase byly rovněž zastaveny lety z Erbilu s tranzitem přes třetí země do Běloruska. Irák dále vyšetřoval převaděčství a uzavřel běloruské honorární konzuláty. Nyní organizuje repatriační lety pro Iráčany, rovněž za podpory Komise (viz níže).

EU prostřednictvím své sítě delegací a úzké spolupráce s organizací Eurocontrol soustavně monitoruje situaci s cílem identifikovat změny letového chování do Běloruska a odhalit nově vzniklé trasy. Partnerské země byly požádány, aby bojovaly proti převaděčským sítím a zavedly přísnější kontroly letů a cestujících s cílem zmírnit riziko nelegálního pohybu do EU.

Komise a vysoký představitel zintenzivnili návštěvy klíčových partnerských zemí původu a tranzitu. Orgány v partnerských zemích byly upozorněny na situaci na hranici EU s Běloruskem, na rizika využívání jejich občanů a osob v tranzitu, na potřebu aktivně informovat jejich občany o rizicích a nebezpečích nelegální migrace do Evropy a na možný negativní dopad na jejich vztahy s EU. Byl zdůrazněn význam spolupráce v oblasti navracení migrantů, kteří nemají legitimní právo pobývat v EU. Předsedkyně von der Leyenová tuto otázku aktivně nadnesla na mezinárodní úrovni a obrátila se na klíčové partnery, mimo jiné na Spojené státy americké. Začátkem září navštívil vysoký představitel a místopředseda Borrell Irák a v říjnu uskutečnila komisařka Johanssonová návštěvu Turecka. Místopředseda Schinas nedávno navštívil Irák, Libanon, Spojené arabské emiráty a Turecko a brzy pojede do Uzbekistánu.

Kromě operativní podpory, která je již poskytována a mohla by být dále posílena, pracuje Komise na návrhu prozatímních opatření v oblasti azylu a navracení na základě čl. 78 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto navazuje na výzvu Evropské rady, aby Komise navrhla veškeré nezbytné změny právního rámce EU a konkrétní opatření k zajištění okamžité a vhodné reakce v souladu s právem EU a mezinárodními závazky. Jde rovněž o reakci na žádost dotčených členských států, aby se mohly spolehnout na dočasná opatření k účinnému řešení mimořádné migrační situace na vnějších hranicích EU. Cílem těchto opatření by bylo dále podpořit Lotyšsko, Litvu a Polsko při kontrolovaném a rychlém zvládání současné situace za plného dodržování základních práv a mezinárodních závazků.

Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) poskytuje Litvě operativní podporu s cílem urychlit vyřizování žádostí o azyl a zlepšit podmínky přijímání v souladu s normami EU. Úřad EASO poskytuje podporu rovněž Lotyšsku v oblasti tlumočení a opatření pro budování kapacit. Další podpora by se mohla zaměřit na co nejúčinnější registraci a zpracovávání žádostí, aby bylo zajištěno prověřování zranitelných migrantů, a na podporu správy, navrhování a zavádění odpovídajících norem pro přijímací zařízení.

Nový mandát agentury Frontex nabízí značné příležitosti k rozšíření podpory činností ochrany hranic, včetně prověřování a návratových operací. Otevírá prostor mnohem jasnější operativní koordinaci. Například na žádost členského státu může výkonný ředitel agentury Frontex zahájit zásah rychlé reakce na hranicích a/nebo návratový zásah na území dotčeného hostitelského členského státu. To by umožnilo organizovaný zásah na úrovni EU s příslušnými finančními zdroji. Je důležité, aby všechny členské státy byly připraveny poskytnout v souladu s novým mandátem agentury vybavení a personál.

Dne 18. listopadu odletělo z Minsku do Bagdádu letadlo s 432 Iráčany na palubě. Irácké orgány požádaly o pomoc při těchto návratech. V reakci na to Komise ve spolupráci s Mezinárodní organizací pro migraci uvolní dodatečné finanční prostředky ve výši přibližně 1 milionu EUR na podporu dobrovolného návratu a opětovného začlenění. Celkem tedy Komise poskytne až 3,5 milionu EUR na podporu dobrovolných návratů z Běloruska.

Humánní reakce na krizi zahrnuje pomoc lidem při návratu domů, pokud je to možné. Již existují důkazy o tom, že mnoho lidí je připraveno vrátit se do své země původu. Komise uvolní až 2,5 milionu EUR na usnadnění asistovaných dobrovolných návratů. Částka bude sloužit k pokrytí nákladů na návrat a opětovné začlenění v zemích původu, jakož i na nezbytnou humanitární, lékařskou a právní pomoc během pobytu na území Běloruska.

Mezi prvky, které by mohly být rychle zavedeny, patří společná operativní partnerství pro vyšetřování a stíhání zločineckých převaděčských sítí, včetně podpory specializovaných vyšetřovacích útvarů v partnerských zemích, zejména v zemích, z nichž přichází do Běloruska nejvíce osob. Pro rozvoj společných operativních partnerství v oblasti boje proti převaděčství má zásadní význam podpora partnerů při vytváření pevných právních rámců pro boj proti převaděčství, jakož i při praktickém provádění.

4.PREVENCE: OPATŘENÍ K ŘEŠENÍ ZNEUŽÍVÁNÍ

Státem podporované zneužívání migrantů by mělo být uznáno jako významná nová hrozba a mělo by být zahrnuto do oblastí činností bezpečnostní unie EU a široce řešeno v rámci celosvětového společenství. Diplomatická činnost EU zvyšuje povědomí o tomto jevu jak mezi partnery EU, tak na mnohostranných fórech. Bude i nadále vyvíjeno úsilí o dosažení celosvětového konsenzu o tom, že lidé nesmí být využíváni jako figurky v politických mocenských bojích bezzásadových aktérů. Jak cílové země, tak i země tranzitu a původu mají společný zájem na tom, aby se tento model neopakoval. Komise a členské státy by měly spolupracovat a zasadit se o to, aby klíčové mezinárodní orgány, jako je např. Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), přijaly opatření proti převaděčství migrantů a státem podporovanému zneužívání lidí.

V rámci EU se nový pakt o migraci a azylu již snaží poskytovat EU potřebný komplexní právní a institucionální rámec a odstranit slabá místa způsobená neexistencí společného účinného a spravedlivého systému. Je zásadní, aby Evropský parlament a Rada pokročily v jednáních.

Otázku zneužívání je třeba do tohoto přístupu začlenit, přičemž připravované návrhy Komise týkající se reformy Schengenského hraničního kodexu budou zahrnovat posílení právního rámce EU s cílem poskytnout členským státům lepší nástroje na ochranu vnějších hranic v situacích zneužívání a zároveň zajistit plné dodržování základních práv. Jejich součástí budou rovněž opatření, která pomohou členským státům zaznamenávajícím neoprávněný pohyb migrantů, a to i pokud jde o dopady zneužívání daleko od vnější hranice.

Dalším specifickým aspektem, kterým je třeba se zabývat, je doprava. Jelikož právě doprava je nástrojem pro převaděčství migrantů, je nezbytně nutné úzce zapojit dopravce do předcházení vzniku převaděčských tras, které jsou spojeny s tímto zneužíváním, a boje proti nim. Stejný přístup je potřebný v boji proti zločineckým sítím stojícím v pozadí obchodování s lidmi. Mnoho dopravců již zavedlo opatření, která mají zabránit tomu, aby se staly spolupachateli trestné činnosti, a mezinárodní dopravní organizace a průmyslová sdružení vypracovaly pokyny pro své členy.

Tyto politiky však nejsou univerzální, a pokud existují, nejsou vždy dobře prováděny. K nedávným událostem na hranicích EU s Běloruskem by nemohlo dojít, kdyby někteří dopravci vědomě nebo nevědomě nepřispívali ke zneužívání lidí, přičemž v některých případech z toho měli prospěch. Tento stav má závažné humanitární důsledky a vytváří vysoké náklady pro bezpečnost na vnějších hranicích EU a stabilitu v regionu. Účast na těchto činnostech nebo jejich usnadňování může představovat trestné činy podle vnitrostátních ustanovení, kterými se provádí Protokol proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokol o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi.

S cílem zajistit, aby EU měla k dispozici vhodné nástroje pro boj proti převaděčství migrantů a jeho zneužívání pro politické účely, jakož i pro boj proti obchodování s lidmi, jsou potřebné cílenější právní předpisy, jež se přímo zaměřují na dopravce, kteří se do těchto nebo jiných závažných trestných činností zapojují s cílem usnadnit nezákonný vstup do EU.

Komise dnes předkládá návrh k předcházení a omezování aktivit dopravců, kteří se podílejí na obchodování s lidmi nebo na převaděčství migrantů do EU, případně mu napomáhají.

Návrh by poskytl právní rámec, který by EU umožnil přijmout preventivní a ochranná opatření proti dopravcům jakéhokoli druhu dopravy (pozemní, letecké, vnitrozemské vodní a námořní), kteří se podílejí na obchodování s lidmi nebo na převaděčství migrantů do EU, případně mu napomáhají. Přijatá opatření by měla být nezbytná a přiměřená s ohledem na konkrétní okolnosti každého případu. Mohla by zahrnovat pozastavení nebo omezení stávajících činností, pozastavení provozních licencí, zákaz přeletu EU, technických zastávek nebo zastávky v přístavech EU nebo zákaz provozovat dopravu do EU a z EU. Účinnost opatření bude do značné míry záviset na jejich rychlém zavedení. Komise proto na základě náležitých důkazů a poté, co umožní zúčastněným dopravcům uplatnit své právo být vyslechnut, urychleně přijme příslušná opatření.

5.ZÁVĚR

Odhodlaný a komplexní postup proti běloruské strategii státem podporovaného zneužívání migrantů již začíná přinášet výsledky. Bylo zahájeno koordinované diplomatické úsilí s cílem omezit příležitosti pro převádění migrantů do Běloruska. Důsledky pro Bělorusko a pro prostředníky v převaděčství jsou stále zjevnější. Zintenzivňuje se podpora nejvíce zasaženým členským státům. Je třeba klást silný důraz na humanitární potřeby lidí, kteří nyní na cestě uvízli, včetně činnosti zaměřené na pomoc při návratu domů.

Zároveň tváří v tvář snahám o vytvoření dlouhodobě trvající a vleklé krize stojí EU pevně za svými členskými státy a dává jasně najevo, že za žádných okolností nebude tolerovat pokusy o oslabení nebo destabilizaci svých demokratických hodnot a společností. To má zásadní význam pro naše poslání zajistit bezpečnou a demokratickou Evropu prostřednictvím iniciativ, jako je bezpečnostní unie a Strategický kompas. V první řadě se jedná o humanitární nutnost jednat nyní rozhodně, aby se zmírnila situace na hranicích Běloruska, jakož i o morální povinnost zabránit tomu, aby se takové bezohledné akce neopakovaly. Evropská unie proto vytváří celosvětovou koalici proti zneužívání lidí k politickým hrám.

Celkově reakce EU na agresivní akce Lukašenkova režimu ukazuje, že k boji proti hybridním hrozbám a zmírňování jejich potenciálního dopadu na bezpečnost EU a jejích občanů je potřebný ucelený přístup. Pokud jde o budoucnost, EU musí vzít na vědomí širší výzvu, kterou představuje rozvoj způsobilosti řešit hybridní hrozby, doplněný o konkrétní nástroje, které by mohly být dnes či v budoucnu dle potřeby využity.