ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
b)

čistě přijímací zařízení a pevná koncová zařízení již nebudou spadat do působnosti směrnice a místo toho se na ně budou vztahovat směrnice o elektromagnetické kompatibilitě a směrnice o elektrických zařízeních určených pro používání v určitých mezích napětí nebo, v závislosti na napětí uvedených zařízení, do působnosti směrnice o elektromagnetické kompatibilitě a směrnice o obecné bezpečnosti výrobků; znamená to určitý úbytek administrativních povinností,
4.1

Pokud se jedná o nezbytnou dodatečnou podmínku způsobilosti k financování, tedy kritéria, které by bylo splněno jedním poslancem v Evropském parlamentu, nezdá se to být příliš vhodné, a to zejména proto, že postupy pro volbu, a tudíž i podmínky úspěchu ve volbách se mezi členskými státy stále velmi různí.
4.2

Záruky pro mladé by měly být využity co nejdříve: Výbor velmi vítá návrh Komise o zárukách pro mladé s cílem zajistit, aby všichni mladí lidé do 25 let včas získali kvalitní nabídku zaměstnání, možnost dalšího vzdělávání, učňovské místo v podniku či stáž (4). EHSV se však domnívá, že zavést toto opatření po čtyřech měsících je pozdě. V ideálním případě by záruky pro mladé měly být využity co nejdříve, tj. v okamžiku registrace na úřadě práce. Nevydařený přechod totiž škodí ekonomice a zanechává následky na celý život. V rámci národních plánů reforem by v tomto ohledu měla být naplánována konkrétní opatření.
5.2.1

Masová nezaměstnanost v Evropě nebude v krátkodobém ani střednědobém horizontu vyřešena, i když předpovědi růstu na rok 2014 jsou optimistické a účinek celoevropských stimulačních opatření by již měl být znát. Evropský trh práce se pro naši pracovní sílu musí stát důležitějším prostředkem volného pohybu, který umožňuje směrovat dovednosti tam, kde jich je třeba, a získávat dovednosti, které mohou být přivezeny zpět do původního působiště a dále rozvíjeny. Otázkou zásadního významu je, aby naše pracovní síla zůstala aktivní, nejlépe v pracovním poměru nebo ve zkráceném pracovním poměru, případně ve vzdělávání, odborné přípravě a rekvalifikaci. Je třeba zajistit, aby vzdělávání bylo účinné, moderní, inovativní a relevantní pro potřeby trhu práce. Mnohé vzdělávací cykly a projekty odborné přípravy bývají krátkodobé a často bez návazných udržitelných pracovních příležitostí po jejich ukončení. Pravděpodobnost, že se do takových projektů zapojí starší pracovníci, kteří přišli o práci, není vysoká. K prozkoumání se nabízí dlouhodobější přístup s evropskou perspektivou, včetně možností získaných na základě některých evropských osvědčených postupů s prokázanou účinností, jako je například program vzdělávání pro dospělé realizovaný ve Švédsku v letech 1997–2002 nebo duální systém odborné přípravy uplatňovaný v Německu a Rakousku. EU by případně mohla usnadnit zřízení evropské vzdělávací sítě pro nezaměstnané pracovníky, jejímž účelem by bylo nabídnout komplexní dvouletou vzdělávací příležitost umožňující změnit profesní dráhu, zapojit se do pracovní činnosti, odborné přípravy nebo vzdělávací výměny v jiných členských státech prostřednictvím vydávání přeshraničních vzdělávacích poukazů s převodem studijních kreditů a získat vzájemně uznávanou profesní kvalifikací.
1.4

Zejména vzhledem k velkému významu, který Komise ve sdělení přikládá usnadňování obchodu, je důležité, aby možnosti provádění orgánů celní správy byly nastaveny na vnitrostátní obchodní toky zejména za účelem zvýšení efektivity, což by mohlo co nejlépe podporovat podnikání; do budoucna by v tomto ohledu byla vhodná harmonizace na základě osvědčených postupů a systémových přístupů ke kontrole.
4.2

Nicméně EHSV se domnívá, že plán by měl obsahovat část věnovanou sociální kapitole poskytování služeb. Konkrétně se jedná o otázky jako náležité řešení digitální propasti, dostupnost technologie, kapacita jejího využití či analýza sociálních nerovností v oblasti zdraví, u nichž hrozí, že se prohloubí. Taktéž by měl obsahovat širší rozpracování sociálně zdravotní péče, která by se mohla výrazně usnadnit využitím IKT.
2.1

Souvislosti: Komise v tomto sdělení navrhuje, aby členské státy eurozóny, které jsou vystaveny tlaku, že musejí provést vnitrostátní strukturální reformy směřující ke konkurenceschopnosti a růstu, jejichž neprovedení by však vedlo k efektu přelévání do jiných členských států eurozóny, měly k dispozici vzájemně dohodnutá smluvní ujednání a mechanismus solidarity. Na tato ujednání by byl vázán specializovaný systém finanční podpory, jenž by byl zpočátku financován z víceletého finančního rámce a poté z nového fondu / finančního nástroje vycházejícího z hrubého národního důchodu (HND) a budoval by rozpočtovou kapacitu.
1.2

EHSV se domnívá, že by Komise a Parlament mohly prozkoumat možnosti budoucí krizové rezervy, která by nečerpala zdroje z rozpočtu na SZP. Pokud by tato rezerva byla zařazena do okruhu 2 VRF, měla by být zajištěna dodatečným financováním. V důsledku toho by sazba úpravy pro přímé platby mohla být nižší, než sazba navrhovaná Komisí, z čehož by mohli mít zemědělci prospěch.
4.11

Výbor znovu vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na zavedení evropské značky důvěry pro podniky. Jak EHSV uvedl v předchozích stanoviscích (25), celoevropský systém certifikace a označování obchodních subjektů provozujících on-line činnost by spotřebitelům mohl poskytnout všeobecnou ochranu při nákupu zboží a služeb on-line, která by překračovala hranice jednotlivých států. To by výrazně zvýšilo důvěru spotřebitelů v digitální přeshraniční obchod a pomohlo malým a středním podnikům rozšířit přeshraniční obchodování na internetu.
3.8

Co se týče fóra Komise a členských států, které nařízení nově zřizuje, Výbor bere na vědomí, že by bylo možné přizvat jako poradní orgány odvětvových orgánů, které by mohlo fórum vytvářet, i organizace občanské společnosti. Soudí, že třebaže by tyto organizace měly poradní povahu, jejich názory a návrhy by se měly řádně zvážit a v co nejvyšší možné míře zohlednit, s ohledem na jejich aktivní úlohu ve vztahu ke spotřebitelům a hospodářskou a sociální sféru, kterou reprezentují.
5.9.2

Protože to na základě textu vypadá, že odpovědnost za škody, jež může způsobit nebezpečný výrobek, nese výrobce, bylo by vhodnější stanovit, že obsah technické dokumentace musí platit deset let. Pro vyjasnění čl. 8 odst. 6 by bylo třeba nahradit výraz „výrobci zajistí“ slovy „výrobci budou odpovědní za to“, jež lépe odpovídají povinnosti, která jim náleží. Stejná změna by se měla obdobně provést ve vztahu k dovozcům a jejich odpovědnosti, stejně jako jejich povinnosti uchovávat technickou dokumentaci po dobu deseti let, kterou mají ostatní hospodářské subjekty.
4.5.3

EHSV je přesvědčen, že by bylo vhodné sjednotit dobu na oddlužení a rozumně ji zkrátit, a to zejména v zájmu zaměstnanců, avšak má i nadále pochyby, co se týče rozlišování konkursních řízení na základě čestného či nečestného chování vedoucích pracovníků, neboť by to umocnilo soudní charakter úpadkových řízení, dodalo jim trestněprávní povahy a prodloužilo lhůty pro přezkoumání.
1.5

ESHV jakožto instituce zastupující evropskou občanskou společnost upozorňuje na to, že pachateli těchto trestných činů mohou být občané, kteří původně jednali v dobré víře a jimž se bez jejich vědomí dostaly do rukou padělané peníze, jichž se potřebují zbavit. EHSV poukazuje na to, že by na tyto osoby, které se z obětí nedobrovolně staly pachateli, mohla být uvalena nepřiměřená opatření, a proto se domnívá, že je třeba vedle skutku brát v potaz hlavně úmyslnost jednání, což není v odůvodnění návrhu směrnice dostatečně zdůrazněno.
1.7

EHSV lituje, že nařízení výslovně neupravuje hlášení incidentů cestujícími; cestující často mají ostražitější přístup k ohrožení bezpečnosti infrastruktury nebo služeb a zaznamenají pochybení, jež zaměstnanci v tomto odvětví rutinním pohledem hodnotí odlišně. To platí rovněž pro osoby se sníženou mobilitou, jež mohou nejlépe vyhodnotit rizikové faktory vztahující se k jejich specifické situaci. EHSV proto navrhuje zavést postupy, které by integrovaly všechny cestující do přenosu informací o událostech, jež je třeba hlásit.
3.6

EHSV se zastává názor, že v rámci provádění zmiňovaného akčního plánu by bylo vhodné, aby Komise a členské státy usilovaly o zjednodušení a harmonizaci stávajícího právního rámce na evropské i vnitrostátní úrovni. Zjednodušený a více harmonizovaný právní rámec v oblasti daní, jenž by byl schopen zajistit spravedlivé zdanění a byl by podpořen moderními IT nástroji sloužícími k ověřování, kontrole a výměně informací a vyškolenými pracovníky, by rovněž výrazně snížil možnost daňových podvodů a úniků. To by vedlo ke snížení administrativní a daňové zátěže pro podniky a občany a mělo přímé výhody z hlediska příjmů veřejných financí.
8.7

Ve sdělení se navrhuje investovat do odborné přípravy, přičemž odpovědnost za tyto investice by nesly vlády, jednotlivci a vzdělávací systém. Podniky by měly hrát důležitou roli při vytváření nových studijních programů, programů odborné přípravy a stáží. EHSV se domnívá, že zapojení podniků by nemělo končit určováním potřeb v oblasti odborné přípravy, ale že by se měly zapojit i proaktivně, prostřednictvím cílených investic do získávání požadovaných dovedností (10).
1.5

Celý tento proces harmonizace by měl být v příštích letech dokončen a měl by vyústit ve sjednocení práva ochranných známek a přijetí kodexu ochranných známek Unie, který by měl mimo jiné stanovit flexibilní, jednotný a finančně nenáročný postup pro zápis zájemců do dobrovolného rejstříku obchodních ochranných znánek, čímž by byl učiněn konec rozdílům v právní úpravě existujícím v současné době.
4.4.2

Velkoobchodní trh s nenasvícenými vlákny nebo bezdrátovou infrastrukturou by mohl být přeshraniční nebo celoevropský, pokud by existovaly kvalitní informace o spotřebitelské poptávce a stávající infrastruktuře. Komise by měla zjistit, jak by takový trh mohl být stimulován a podporován.
1.14

EHSV žádá, aby byla podpora sociálního dialogu zahrnuta mezi hlavní priority institucí EU ve vztahu k Srbsku, a aby se tak promítla do všech programů Komise, jež jsou této zemi k dispozici. To by vyžadovalo intenzivnější zapojení HSR, která by měla být rovněž formálně zapojena do každé fáze jednání o přistoupení a konzultována v této souvislosti a měla by se účastnit monitorování provádění Dohody o stabilizaci a přidružení mezi EU a Srbskem. HSR by měla mít možnost předkládat připomínky a stanoviska institucím EU při posuzování pokroku Srbska v procesu přistoupení k EU ze strany těchto institucí.
3.1.4

Co se týče institucionálních investorů, poukazuje zelená kniha na potenciální rozpor mezi potřebou efektivně regulovat rizika spojená s aktivy u pojišťoven a potřebou stimulovat je k financování dlouhodobějších investic. Ohledně této záležitosti probíhají diskuse mezi Komisí a evropskými pojišťovnami. Komise hodlá předložit návrhy ohledně fondů dlouhodobého investování s cílem stimulovat vytvoření několika mechanismů sdílení rizik týkajících se různých institucionálních investorů. Tento návrh má řadu plusů. Význačnější úlohu by v dlouhodobých investicích mohly mít penzijní fondy, setkávají se však z řadou institucionálních, regulačních a politických překážek. Nelíbí se jim zejména to, že se političtí činitelé snaží nařídit jim financování určitých typů projektů, které nejsou v zájmu jejich členů. Penzijní fondy by měly být konzultovány ohledně minimalizace či odstranění těchto překážek. Pomoci by v tomto ohledu mohlo vytvoření bankovní unie.
1.4

EHSV se domnívá, že prioritou je to, aby finanční prostředky vyčleněné na činnost SST na období 7 let od zřízení této služby byly použity na vybudování základu nezávislého evropského systému, do nějž by bylo možné přesunout část nynějších kapacit dostupných v obranných strukturách členských států. K tomu by mělo dojít díky využívání stávajících optických teleskopů používaných v Evropě (Kanárské ostrovy) a zbudování alespoň jednoho evropského radaru srovnatelné třídy s radary používanými v obranných strukturách. Byl by to určitý způsob dlouhodobé investice, při níž by se nové schopnosti a dovednosti přenášely do civilní oblasti s cílem zvýšit životní úroveň evropských občanů.
1.2

V tomto duchu Výbor: a) konstatuje, že ačkoli je inteligentní regulace nezbytná pro podniky všech velikostí, má byrokracie nepoměrně větší dopad na malé podniky, zejména na mikropodniky; b) připomíná všem útvarům Komise, že test dopadu na malé a střední podniky je nedílnou součástí posouzení dopadu. Vyzývá legislativní orgán EU, aby vzal při přípravě posouzení dopadů a vypracovávání legislativních textů v úvahu zvláštní rysy malých podniků a mikropodniků v rámci skupiny malých a středních podniků; c) vítá program REFIT, který zjistí, co je pro malé a střední podniky zátěží a jaká opatření jsou neúčinná. Tento program by se měl využívat ke zjišťování stávajících právních předpisů, které již nejsou účelné, navrhování jejich stažení a konsolidaci stávajících předpisů. Navrhujeme, aby Komise co nejdříve zahájila nové „kontroly účelnosti“ a určila priority mezi deseti nejvíce zatěžujícími předpisy, jež byly představeny v předmětném sdělení, se zvláštním zaměřením na mikropodniky; d) poukazuje na jednu ze zásad tohoto programu, jenž uvádí, že posouzení dopadů mají být uživatelsky přívětivější prostřednictvím využití standardní šablony a jasného shrnutí zdůrazňujícího hlavní otázky, včetně nákladů na provádění, zejména pokud jde o mikropodniky; e) v dlouhodobé perspektivě podporuje vytvoření jednotného nezávislého výboru pro posuzování dopadů fungujícího ve všech institucích EU. Tento nezávislý výbor by měl využívat externí odborníky, kteří by poskytli další přezkoumání návrhů Komise, aby se zajistilo správné pochopení jednotlivých koncepcí; f) souhlasí, že mikropodniky by neměly mít plošné výjimky, ale že by se měl u legislativních návrhů spíše přijmout přístup podle konkrétní situace poté, co bylo provedeno důkladné posouzení dopadu; g) připomíná Komisi, aby jako výsledek konzultačního procesu připojovala podrobnosti o provedených změnách a důvodech pro ně; h) domnívá se, že Komise by měla neustále sledovat srovnávací přehled pro malé a střední podniky, jenž je vytvořen prostřednictvím centralizované koordinační služby v úzké spolupráci s organizacemi malých a středních podniků; i) požaduje nový program, jímž se sníží zbytečná regulační zátěž a zajistí se, aby inteligentnější regulace nevyjímala podniky z regulace týkající se ochrany pracovníků, norem rovnosti mužů a žen a norem v oblasti životního prostředí. Důrazně proto podporuje nový mandát až do roku 2020 pro tzv. Stoiberovu skupinu. Tato skupina bude ve spolupráci s organizacemi malých a středních podniků sledovat a provádět politiky, zejména ty, které se týkají mikropodniků a malých podniků; j) vyzývá Radu a Evropský parlament, aby při vytváření právních předpisů EU také omezily administrativní zátěž podniků; k) navrhuje, aby si členské státy vyměňovaly osvědčené postupy v oblasti inteligentní regulace, aby se předešlo kladení dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating).
1.4

EHSV pozitivně hodnotí Evropskou komisi za to, že se snažila dosáhnout nesnadné rovnováhy mezi cíli, které se a priori zdají obtížně slučitelné, jako je ochrana osobních údajů a boj proti praní peněz. Cílem sběru a analýzy informací (včetně údajů osobní povahy) celou řadou profesních subjektů je pouze odhalení trestné činnosti. Tyto subjekty musí tedy dbát na to, aby co nejvíce chránily soukromý život svých klientů a zároveň pro ně bylo prioritou pomáhat vnitrostátním orgánům v potírání trestné činnosti.
4.2.2

Je však absolutně nezbytné podporovat kulturu podnikání u mladých lidí, a to od velmi raného věku, jak jsem již uváděli. U cílových skupin, u nichž je prováděna propagace podnikání a inovací, existuje příčinná souvislost. Mladí lidé jsou motivováni a dobře reagují na stimuly v podobě propagace kultury a prostředí podporujících „tvorbu něčeho“, vlastní autorství a odpovědnost a jsou nadšeni úspěchy, které jsou skutečně jejich. Čím dříve se mladí lidé ponoří do projektů, na nichž se mohou učit v praxi podnikavosti a jít příkladem, pokud jde o kulturu podnikání a spolupráce mezi osobami sdílejícími společné cíle, o to lepší budou jejich výsledky v budoucnu. Z toho důvodu je úloha pedagogů zásadní pro změny postojů, a proto EHSV podporuje iniciativy, které této skupině pomohou šířit a propagovat podnikání. Dobrým příkladem programu propagujícího podnikání, do něhož jsou zapojeni pedagogové, je iniciativa F1 in Schools (3). EHSV také připomíná závěry zprávy Entrepreneurship in education (Podnikání ve vzdělávání), jež poskytuje přehled různých strategií používaných v Evropě k propagaci vzdělávání k podnikání (4).
4.2.3

EHSV má naproti tomu vážné výhrady ohledně jakékoliv unijní iniciativy vedoucí k uznání pojmu „zájem skupiny“, což by v důsledku nemohlo nepoškodit zásadu nezávislosti právnických osob uvnitř skupiny společností, a to zejména u osob neevropských. Přes opatrný a uvážlivý přístup Komise kromě toho Výbor znepokojuje logika, jež hodlá nadřadit zájmy skupiny zájmům dceřiné společnosti, jež by to mohla považovat za obětování svých zájmů. Pokud by nicméně Komise chtěla tímto směrem pokračovat, je v každém případě nutné, aby napřed pracovala na společné evropské právní definici pojmu „skupina společností“, což je úkol velice citlivý a nesnadný, protože členské státy tuto otázku upravují odlišně.
2.2

Účelem těchto návrhů je zajistit financování Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v rámci záruky pro mladé, jejímž cílem je zaručit všem mladým lidem do 25 let nabídku důstojného pracovního místa nebo dalšího vzdělávání, případně praxe v oboru do čtyř měsíců následujících po ukončení studia nebo ztráty zaměstnání.
4.2.3

Bylo by vhodné, kdyby se nejen strany, jak navrhuje Komise, ale také ostatní velké evropské organizace (např. odbory, sdružení podnikatelů atp.) alespoň z eurozóny zorganizovaly a zaujaly společný, evropský, ne národní přístup, a to již u příležitosti voleb v roce 2014. Byl by to velký krok kupředu. Nestačilo by to sice, ale byl by to dobrý příklad pro všechny.
2.5

V této souvislosti by měla být věnována značná pozornost tomu, jak oba systémy a jejich fungování vnímá veřejnost, a řádnému vysvětlování pravidel státním příslušníkům třetích zemí. EU a členské státy by měly spolupracovat s orgány třetích zemí a zajistit, aby potenciální cestující měli přístup k informacím a podpoře, především co se týče jejich práv. Součástí tohoto balíčku právních předpisů by měl být řádně financovaný aspekt komunikace.
3.2

EHSV proto výslovně vítá balíček sociálních investic předložený Komisí a především s ním spojenou změnu paradigmat předvídavé agendy pro instituce EU. Po členských státech se tedy výslovně požaduje, aby se více zaměřily na sociální investice, aby modernizovaly a posílily sociální politiku a aby se dostupné zdroje využívaly efektivněji. Sociální politika musí být udržitelnější. Zdá se, že Komise tímto koriguje negativní vývoj posledních let a přestává nahlížet na sociální investice pouze jako na nákladovou položku. Sociální investice naopak zvyšují kvalifikaci a dovednosti občanů a zvyšují šance ve společnosti a na trhu práce, a tím i blahobyt, působí prorůstově a pomáhají EU vyjít z krize silnější a konkurenceschopnější. Předkládaný balíček by tak mohl představovat jednu z nejdůležitějších sociálněpolitických iniciativ posledních let, za předpokladu, že bude prosazován důsledně a ambiciózně. To vyžaduje trvalou podporu od Evropské komise.
4.4.1

Přístupnost internetových stránek by měla být s ohledem na pravidelné aktualizace webového obsahu průběžně sledována. V článku 7 směrnice se od členských států žádá, aby sledovaly internetové stránky subjektů veřejného sektoru za použití metodiky stanovené Evropskou komisí v souladu s postupem stanoveným ve směrnici. Členské státy mají každoročně vypracovat zprávu o výsledcích těchto sledování a případně do ní zahrnout možné rozšíření seznamu typů internetových stránek, jakož i všech dodatečných opatření přijatých v oblasti přístupnosti internetových stránek. EHSV se domnívá, že všechny členské státy pravděpodobně nebudou schopny být do konce roku 2015 v tomto směru operativní, ani nebudou moci začlenit všechny občany, a Komise by to měla zohlednit. Výbor souhlasí s vypracováním evropských norem; Parlament bude jistě dbát na to, aby delegované akty nezpůsobily z technických důvodů politické důsledky, které by byly na újmu evropským občanům.
2.4

Paliva zahrnutá do sdělení jsou zemní plyn včetně biometanu (LNG, CNG, GTL), elektřina, biopaliva (kapalná) a vodík. Mají různé vlastnosti a používají je různí uživatelé. Sdělení stanovuje strategii pro všechny druhy dopravy. Tato strategie usiluje o vytvoření dlouhodobého rámce, kterým by se řídil technologický rozvoj a investice v oblasti využívání alternativních paliv, přičemž cílem je snížit závislost na ropě, zlepšit zabezpečení paliv a snížit emise. Opatření navržená ve strategii se týkají čtyř oblastí: — Vybudovaná infrastruktura pro alternativní paliva by měla mít dostatečnou hustotu, aby se zajistily možnosti jejího využívání a mobilita v celé Evropě. Bude tak možné ve vyšší míře využívat vozidla a lodě na alternativní paliva, zejména elektřinu, vodík, CNG a LNG. S rozšířením na trhu se splatí náklady na vybudování nezbytné infrastruktury, které se odhadují na 10 miliard eur. Lze se vyhnout přímému veřejnému financování, pokud se využijí nástroje jako stavební povolení, koncese, předpisy o veřejných zakázkách, předpisy upravující přístup a poplatky a nefinanční pobídky. — Jsou zapotřebí společné specifikace. Nejnutnější jsou u rozhraní mezi elektrickými vozidly a dobíjecími stanicemi, ale i u vodíku, CNG a LNG. — Zásadně důležitá je kladná reakce spotřebitelů. Prostředky k jejímu získání sahají od nefinančních opatření (přednostní přístup pro elektrická vozidla a informační kampaně) k finančním pobídkám. — K technologickému rozvoji se bude přistupovat následovně: a) V rámci programu Horizont 2020 bude k dispozici financování výzkumných, demonstračních nebo tržně orientovaných projektů zaměřených na alternativní paliva pro všechny druhy dopravy. b) V rámci strategického plánu pro dopravní technologie (COM(2012) 501 final) budou vytyčeny plány postupu. c) Měla by být dále rozvíjena partnerství veřejného a soukromého sektoru a měla by se dále využít partnerství jako např. iniciativa pro inteligentní města a obce (COM(2012) 4701 final). d) Mezi specifické projekty patří evropská iniciativa pro průmyslovou bioenergii v rámci strategického plánu pro energetické technologie a ve Společném výzkumném středisku EU se plánují nová výzkumná zařízení zaměřená na vozidla s elektrickým pohonem a interoperabilitu inteligentní sítě.
2.3

V dopise se žádostí o vypracování tohoto průzkumného stanoviska Komise spojuje cíle v oblasti udržitelného rozvoje, zelenou ekonomiku podporující začlenění a vymýcení chudoby. Žádá, aby se prozkoumalo, jak by bylo možné do budoucích všeobecných cílů v oblasti udržitelného rozvoje úspěšně integrovat ekonomický, sociální a environmentální rozměr. Při té příležitosti by ocenila, kdyby mohly být do diskuse vneseny názory mezinárodních protějšků EHSV.
3.3

Aby měly členské státy čas řešit potřeby svých zemědělských odvětví nebo posílit své politiky rozvoje venkova s větší flexibilitou, měly by mít možnost převodu finančních prostředků ze svých stropů přímých plateb do svých podpor určených na rozvoj venkova a z podpor určených na rozvoj venkova do svých stropů přímých plateb. Zároveň by měla být členským státům, ve kterých je úroveň přímé podpory nižší než 90 % průměru EU, dána možnost převádět dodatečné prostředky z podpor určených na rozvoj venkova do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být využito s určitými omezeními, a to pouze jednou na celou dobu rozpočtových let 2015–2020.
1.2

Výbor však lituje, že je rozsah strategie omezen pouze na oblast moře, a navrhuje, aby byla strategie dále rozšířena a vznikla makroregionální strategie, jež by výrazným způsobem zahrnula územní pilíř a jeho vazby na cíle politiky soudržnosti. Její rozsah musí být širší, aby byla ještě před rokem 2017, kdy by mělo být provedeno hodnocení v polovině období, přeměněna v makroregionální strategii, přičemž by byly zohledněny zkušenosti z regionů Baltského moře a Podunají.