Stanovisko Evropského výboru regionů – Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020

(2018/C 461/06)

Zpravodaj: Roberto PELLA (IT/ELS), starosta obce Valdengo, BI

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

1. má v úmyslu prozkoumat ekonomický a lidský rozměr sportu pro Evropskou unii a pro místní a regionální orgány a také úlohu sociálního začleňování prostřednictvím sportu, neboť tyto rozměry jsou neoddělitelné. Sport, myšlený jako kontinuum pohybové a fyzické aktivity, má totiž vztah k celé řadě politik, produktů a služeb, které se prolínají různými hodnotovými řetězci a vzájemně se ovlivňují;

2. poukazuje na to, že podle nejnovějších odhadů je sport hospodářským odvětvím, které má pro EU zásadní význam, neboť jeho podíl na hospodářství členských států je srovnatelný s podílem zemědělství, lesnictví a rybolovu dohromady ( 1 ) , a lze předpokládat, že se jeho význam bude zvyšovat. Odvětví sportu navíc představuje 2 % celkového domácího produktu EU, což odpovídá 7,3 milionu pracovních míst na celém kontinentu a 3,5 % veškerých pracovních míst v EU. V porovnání s odvětvím cestovního ruchu se za účelem účasti na sportovních akcích nebo výkonu sportovní činnosti každoročně plánuje 12 až 15 milionů cest do zahraničí. Jednou ze zvláštností odvětví sportu je tudíž jeho silná vazba na další výrobní odvětví: na přístupný nebo sportovní cestovní ruch, technologie, zdraví, životní prostředí a dopravu, integraci, stavebnictví a infrastrukturu. V těchto odvětvích přímo či nepřímo přispívá k vytváření přidané hodnoty ( 2 )

3. zároveň však upozorňuje na to, že v jedné ze studií SpEA ( 3 ) (SportsEconAustria) provedené pro Evropský parlament bylo zdůrazněno, že dopady sportu a jeho dosah z hlediska vlivu a orientace veřejných politik se podceňují, zejména pokud jde o aspekty jako dobrovolnická činnost (většina sportovních aktivit se odehrává v rámci neziskových struktur), vedlejší projevy plynoucí z integrace a sociálního začleňování, nebo i náklady spojené s fyzickou nečinností, které činí ve 28 členských státech EU 80 miliard eur ročně ( 4 ) , a dopad onemocnění způsobených mj. i nedostatečným nebo žádným pohybem na regionální rozpočty zdravotnictví ve střednědobém horizontu;

4. zdůrazňuje, že ačkoli je fyzická aktivita ve stále větší míře pokládána za jednu z důležitých politických otázek, přetrvává na místní úrovni značná neinformovanost, co se týče obecnějších přínosů fyzické aktivity. Z uskutečněného průzkumu vyplývá, že 66 % místních politických činitelů nezná míru obezity a 84 % míru nadváhy ve svých komunitách ( 5 )

5. zdůrazňuje, že sport není odvětvím okrajového významu. Je naopak jedním z prioritních investičních cílů EU, neboť vedle soutěžní činnosti dnes definice sportu zahrnuje v celém rozsahu i pohybovou aktivitu a fyzickou aktivitu, které mají nejen zvýšit sportovní aktivitu jako takovou, ale také podporovat zdraví a uplatňování zdravého životního stylu. Politika v oblasti sportu musí mít za cíl poskytovat spravedlivější, čili vyvážený, rovnocenný a adekvátní přístup k různým disciplínám a zároveň předcházet vzniku chronických onemocnění (zejména nepřenosných nemocí, jako je obezita, diabetes 2. typu, riziko kardiovaskulárních onemocnění, duševní onemocnění atd.);

6. vyzdvihuje klíčovou úlohu sportu jakožto faktoru, který přispívá k upevnění zdraví a blahobytu, jak bylo uznáno zejména ve třetím programu Unie v oblasti zdraví a monitorování zdraví prospěšných pohybových aktivit (HEPA neboli Health-Enhancing Physical Activity), v agendě WHO na období 2014–2019 a v evropské databázi WHO týkající se výživy, obezity a tělesné aktivity (NOPA neboli Nutrition, Obesity and Physical Activity);

7. mimoto připomíná, že v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 byl sport označen za významný faktor, který podporuje udržitelný rozvoj, a bylo v ní uznáno, že hraje roli při zlepšování zdraví a vzdělávání a přispívá k míru, prosazování tolerance, respektu a sociálního začlenění a posílení postavení žen a mladých lidí ( 6 )

8. uvádí některé z výsledků průzkumu Eurobarometr věnovaného sportu ( 7 ) — téměř polovina (46 %) občanů EU neprovozuje fyzickou ani sportovní aktivitu a tento podíl se v posledních letech postupně zvyšoval (42 % v roce 2013), a to pozvolně od roku 2009; — míra účasti na sportovních nebo fyzických aktivitách je méně rozšířená u osob s nižší úrovní vzdělání nebo s většími ekonomickými problémy; — „neformální“ místa pro provozování sportu, jako jsou parky nebo venkovní prostory (40 %), domácí prostředí (32 %) nebo cesta ze školy/z práce domů (23 %) jsou častější než místa, která jsou k tomuto účelu formálně určená; — hlavní motivací k zahájení aktivní činnosti je zlepšení zdraví a fyzické kondice, zatímco hlavní překážku představuje nedostatek času; — většina občanů EU se domnívá, že příležitosti k fyzické aktivitě na místní úrovni existují, mnozí z nich se však zároveň domnívají, že činnost místních orgánů je v tomto směru nedostatečná;

9. upozorňuje na skutečnost, že úloha sportu v hospodářství a v dnešní společnosti přináší místním a regionálním orgánům mj. i v důsledku hospodářské krize, jíž EU prošla, značné výhody, pokud jde o: prostupnost odvětví, na něž má díky svému značnému pákovému efektu vliv; konkurenceschopnost, atraktivitu a kvalitu života tam, kde se pořádá značné množství významných akcí a aktivit; zaměstnatelnost, vezme-li se v úvahu skutečnost, že velmi často jsou vlastníky sportovních zařízení evropské obce; integraci jakožto účinný nástroj informování o společných hodnotách EU, které se často nejvíce projevují na místní úrovni ( 8 ) . Proto je sport stále častěji využíván jako prostředek k dosažení sociálních a hospodářských cílů a požadavky na jeho účinnost a efektivita se postupně zvyšují mj. proto, že je nástrojem k dosažení vytyčených cílů, ale i strategickým cílem jako takovým;

Analýza souvislostí: stávající iniciativy na evropské úrovni

10. upozorňuje na to, že první politický dokument týkající se sportu – bílou knihu o sportu – zveřejnila Evropská komise v roce 2007;

11. rád by upozornil na to, že sportovní, kulturní a vzdělávací zařízení mohou rámcově přispět k odstranění překážek v procesu integrace, jak se uvádí ve stanovisku VR Boj proti radikalizaci a násilnému extremismu ( 9 )

12. zdůrazňuje, že Lisabonskou smlouvou, která je v platnosti od prosince 2009, byl zaveden zvláštní článek, tj. článek 165 SFEU, kterým byly Evropské unii svěřeny nové pravomoci v oblasti podpory sportu. Článek stanoví pravidla podpory sportu a požaduje, aby EU byla aktivní při rozvíjení evropského rozměru sportu. Již v čl. 6 písm. e) SFEU bylo stanoveno, že Unie má v oblasti sportu pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje nebo doplňuje činnosti členských států;

13. připomíná, že Komise v roce 2011 přijala sdělení Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu ( 10 ) , na jehož základě přijala Rada usnesení o pracovním plánu Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014, který měl dále posílit evropskou spolupráci v oblasti sportu tím, že stanovil priority pro činnosti na úrovni EU, do nichž jsou zapojeny členské státy EU a Komise. V roce 2012 pak Rada přijala závěry týkající se podpory fyzické aktivity jakožto prostředku k posílení zdraví a rozšíření databáze pro vypracování politik v oblasti sportu a vyzvala Komisi, aby zveřejňovala pravidelné průzkumy týkající se sportu a fyzické aktivity;

14. dále připomíná, že aby mohl být pracovní plán prováděn, zaměřili se odborníci při své práci na vypracování dotazníku pro aktuální průzkum Eurobarometru;

15. konstatuje, že v nedávné době (2017) byla ve spolupráci s Evropskou platformou pro inovace v oblasti sportu zahájena meziregionální iniciativa ClusSport, která je věnována problematice hospodářského rozvoje a tvorbě hodnot v tomto odvětví a do níž se doposud zapojilo 10 zemí. V uplynulých 18 letech propagovalo sdružení ACES Europe evropské hodnoty pod hlavičkou Evropy prostřednictvím ocenění Evropské hlavní město, město a komunita sportu;

16. podotýká, že v červenci 2017 vstoupil v platnost nový pracovní plán Evropské unie v oblasti sportu, který definuje klíčová témata, která by měla být pro členské státy EU a pro Komisi prioritní až do roku 2020: bezúhonnost ve sportu se zaměřením na řádnou správu, ochranu nezletilých osob, boj proti manipulaci s výsledky zápasů, prevenci dopingu a boj proti korupci; hospodářský rozměr sportu se zaměřením na inovace a vazby mezi sportem a jednotným digitálním trhem; sport a společnost se zaměřením na sociální začlenění, trenéry, sdělovací prostředky, životní prostředí, zdraví, vzdělávání a sportovní diplomacii;

17. v neposlední řadě připomíná nejnovější iniciativu Komise s názvem „Výzva z Tartu pro zdravý životní styl“ ( 11 ) , tj. plán, který vyvolal pozitivní dynamiku mezioborové spolupráce;

Cíle

18. vzhledem k možnostem i problémům, které se zatím ukázaly, navrhuje zabývat se následujícími otázkami: a. zlepšit struktury pro výměny mezi probíhajícími projekty a nejnovějšími opatřeními zavedenými na jednotlivých územích, která mobilizují širokou účast a podněcují výměnu osvědčených postupů a partnerství (i s neevropskými zeměmi); b. přiblížit projekty v oblasti sportu lidem a sociálnímu rozměru prostřednictvím převažujícího aspektu blízkosti a místního zakotvení, mj. také úměrně k odpovědnosti, kterou místní a regionální orgány nesou za příslušná zařízení a akce; c. zajistit co největší obecnou informovanost o prospěšnosti pohybové, tělesné a sportovní aktivity; d. plošně šířit pozitivní vliv sportu na hospodářství EU, a tedy i více integrovat politiku v oblasti sportu do odvětví, jichž se dotýká nebo se s nimi prolíná; e. zintenzivnit technologické inovace a zakládání podniků na základě nástrojů pro místní a regionální komunity, a to tím, že zainteresované subjekty z oblasti výzkumu, technologií a vzdělávání a orgány odpovědné za řízení budou vyzývány, aby spojily své úsilí s cílem vytvořit a uplatňovat společnou strategii; vytvořit vazby se všemi hodnotovými řetězci, jak na začátku, tak na konci výrobního procesu, a věnovat při tom maximální pozornost pracovním příležitostem, které toto odvětví nabízí; f. nahlížet na sport jako na skutečné občanské právo, jako na nástroj socializace a začleňování, zejména pokud jde o občany se zdravotním postižením, a nástroj nabízející příležitosti ke zlepšení kvality života a duševního a tělesného blahobytu a ke vzdělávání; g. poskytovat podporu zaměřenou na plné zpřístupnění sportovních areálů všem občanům bez ohledu na věk, pohlaví, státní příslušnost či postavení, umožnit občanům jejich volné využívání a zvýšit počet hodin, během nichž jsou veřejnosti k dispozici; h. zvýšit podporu pro sportovní soutěže žen a jejich viditelnost; i. brát sport jako nástroj, který má usnadnit sociální začleňování a rovné příležitosti; j. poskytnout rozpočtové prostředky na podporu mobility amatérských sportovců účastnících se soutěží, zejména sportovců z odlehlých, ostrovních či nejvzdálenějších oblastí;

Politická doporučení a návrhy

19. poukazuje na možnost navrhovat účinná opatření a přijímat účinné nástroje pro iniciativu Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020, a to:

Na politické úrovni

20. vynakládat značné úsilí v oblasti sportovní diplomacie s cílem prosazovat evropské hodnoty prostřednictvím sportu a konstruktivního dialogu na více úrovních, se zapojením všech úrovní správy i evropských institucí: např. meziskupiny Evropského parlamentu pro sport, příslušných generálních ředitelství Komise, národních olympijských výborů a Evropského olympijského výboru, všech subjektů – mj. i občanské společnosti – zainteresovaných v tomto procesu, počínaje kupříkladu některými pilotními projekty;

21. rozvíjet vnější vztahy a projekty mezinárodní spolupráce s neevropskými zeměmi s cílem vytvořit další rozměr kontaktů, na základě projektů v oblasti mobility a výměny znalostí, zkušeností a osvědčených postupů (např. komunity pro sdílení praktických postupů);

22. navrhnout na evropské úrovni opatření založená na tom, že sport je pro EU faktorem růstu, prostřednictvím programů mentorování a opatření „měkké“ politiky (např. ve spolupráci s každoročním Sportovním fórem nebo Informačními dny) a podporou výměny osvědčených postupů mezi místními a regionálními sportovními organizacemi a kluby ve vztahu k úrovni celostátní a evropské, a to v souladu s participativním přístupem zdola nahoru a se zohledněním příslušných orgánů a potřeb;

23. posílit úlohu evropských místních a regionálních orgánů prostřednictvím aktivní a koordinovanější účasti obcí a regionů na každoročním vyhlašování Evropského týdne sportu, který je již od svého založení zdrojem silné motivace, z hlediska provádění střednědobých a dlouhodobých veřejných politik, jež mají prokazatelný dopad na zdravý styl života a zdraví prospěšné chování a na větší účast občanů na aktivním životě a jež by tudíž odvětví sportu zaručily větší profesionalitu a zaměstnatelnost;

24. konstatuje, že Evropská unie musí členským státům, které podepsaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, poskytovat praktickou podporu při jejím provádění, co se týče rozměru sportu;

Na úrovni programů

25. vítá návrh Evropské komise, aby byly v příštím dlouhodobém rozpočtu EU na období 2021–2027 zdvojnásobeny finanční prostředky vyčleněné na program Erasmus, a také důraz, který je kladen na sport na místní úrovni ( 12 ) . Vyzývá Komisi, aby se v tomto ohledu zaměřila na výměnu zkušeností mezi trenéry, vedoucími pracovníky v oblasti sportu a odborníky (zejména mladými) na sport v širším smyslu, a to např. prostřednictvím aktivit vzájemného učení a studijních návštěv, výměny poznatků a zkušeností a budování kapacit ve městech, obcích a regionech na místní úrovni s cílem vypracovat inovativní přístupy k tomu, jak fyzickou aktivitu začlenit do strategií měst jakožto jednu z klíčových složek;

26. s ohledem na nedostatečné investice do místní sportovní infrastruktury vyčlenit v rámci příštích evropských strukturálních a investičních fondů konkrétně na sport zvláštní finanční prostředky a zaměřit se na propagaci fyzické aktivity zejména ve znevýhodněných oblastech, aby byl zaručen přístup ke sportovním aktivitám pro všechny, a posilovat lidské dovednosti a schopnosti jakožto důležité faktory, které podporují hospodářský a sociální rozvoj;

27. zvážit vypracování podrobnějších pokynů v rámci programu Erasmus+ souvisejících s nezbytným posílením povinné tělesné výchovy již ve školách, neboť je to důležité;

28. požadovat, aby byla v rámci ESI fondů podporována zaměstnanost (zejména mladých lidí) prostřednictvím zakládání nových podniků nebo platforem pro technologické inovace ve sportu a posílena koncepce sportu na místní úrovni prostřednictvím nové generace malých sportovních zařízení a infrastruktury; prosazovat prostřednictvím sportu rovnost žen a mužů s cílem vypracovat účinnější opatření v oblasti sportu zaměřená na zvýšení podílu účasti. Kromě toho by mohla být v rámci ESI fondů podporována nová řešení pro konkrétní problémy, s nimiž se potýkají regiony po celé EU, např. prostřednictvím podpory oblíbených a tradičních sportovních aktivit a podpory jejich integrace do programů veřejného systému vzdělávání, které by zviditelnily Evropu, propagovaly ji a zároveň by umožnily zachovat specifika a identitu jejích komunit;

29. podporovat zdraví prostřednictvím pohybové a fyzické aktivity, jak již bylo uvedeno v prohlášení z Tartu, mj. i na pracovišti tím, že bude zváženo zavedení pobídek pro zaměstnavatele, včetně malých a středních podniků v Evropě, aby podnikali kroky v tomto směru s cílem zlepšit výkonnost a celkovou produktivitu zaměstnanců a zároveň omezit jejich nepřítomnost a předcházet jejich onemocnění;

30. vyzdvihnout důležitost plánování činnosti komunit – ideálně ve spolupráci se subjekty občanské společnosti – na místech, jež by byla snadno přístupná i pro nejzranitelnější skupiny, zejména skupiny s určitým omezením ( 13 ) , matky s dětmi a starší osoby nebo skupiny, jimž hrozí vyloučení, jako jsou migranti nebo osoby, které žijí v horších sociálních a ekonomických podmínkách, s cílem podpořit mezigenerační aspekt a zvýšit integraci evropských občanů, a plánovat komunitní činnosti pro vězněné osoby. Za tímto účelem vyzývá k tomu, aby bylo po vzoru existujícího programu WIFI4EU zváženo zavedení programu Sport4EU na podporu zdraví prostřednictvím pohybové a fyzické aktivity. Tento program by fungoval na úrovni místních a regionálních orgánů na základě poukázek, které by byly vydávány geograficky vyváženým způsobem;

31. v rámci vzdělávání, ale také tematických cílů programů pro zemědělství upřesnit souvislost mezi fyzickou aktivitou a zdravým stravováním, zejména ve školách, např. prostřednictvím budování skutečných laboratoří nazývaných „zahrady zdraví“, které by dětem, dospívajícím a rodinám poskytovaly praktické informace o správné výživě, sezónních druzích ovoce a zeleniny, rizicích spojených s nezdravým životním stylem, významu sportu a pohybu;

32. vyčlenit nezbytné zdroje na testování a rozvoj „aktivních měst“, vzhledem k velké pozornosti, kterou evropské instituce věnují budoucí městské agendě. Aktivní města jsou velmi atraktivní z hlediska cestovního ruchu a inovací a jsou inteligentnější, pokud jde o potřeby obyvatel žijících ve městech;

33. požadovat zahrnutí sportovních akcí a míst, které jsou pro sport symbolické, do projektu Interrail, aby i mladší generace byly schopny poznat a šířit hodnoty sportu podporované EU. Tím bude stimulováno posílení postavení mladých lidí;

34. využít dostupné prostředky strukturálních fondů na zvýšení energetické účinnosti veřejných budov a další veřejné infrastruktury, a přispět tak k ekologické udržitelnosti stávajících sportovních zařízení, mj. i zamezením šíření mikroplastů, a zároveň hledat možnosti, jak tato zařízení díky podpory z fondů EU přeměnit v zařízení určená pro více sportovních disciplín zároveň;

35. zahrnout do příštího programu Horizont Evropa příležitosti ke zdokonalení nástrojů na shromažďování údajů a modelů k jejich vypracování, s cílem zavádět inovativní řešení a nové technologie pro stálou výměnu znalostí. Přispěje to mj. k plnění cílů vytyčených budoucím rumunským předsednictvím v souvislosti se strategií inteligentní specializace a jednotným digitálním trhem;

36. vyzvat k tomu, aby byly výše uvedené iniciativy zohledněny při jednáních o příštím víceletém finančním rámci a aby byl sport účinně začleněn do agendy EU na období po roce 2020. Mimoto požadovat, aby se diskutovalo o možnosti zavést program pro oblast sportu;

Subsidiarita a proporcionalita

37. očekává, že během jednání a následného schvalování příštího víceletého finančního rámce bude moci v této záležitosti uplatnit zásadu subsidiarity a upozornit Komisi na záměr vyzdvihnout – za vhodných okolností – rozhodující úlohu místních a regionálních orgánů v souvislosti s ekonomickým a lidským rozměrem sportu;

38. znovu zdůrazní své úsilí o zohlednění regionálních operativních plánů, v nichž jsou vymezeny strategie investic z prostředků strukturálních fondů, neboť představují další účelný a účinný nástroj, na nějž by toto úsilí mělo být zaměřeno. V rámci těchto plánů by místní a regionální orgány měly mít funkci garantů víceúrovňové správy založené na spolupráci institucí, podniků, organizací občanské společnosti a občanů a jejich přínosu k plánování a k rozvoji tohoto odvětví;

39. zamýšlí zúčastnit se spolu s evropskými orgány diskuse, která by přeměnila debatu a politické plány v konkrétní návrhy v souladu s pracovním programem komise SEDEC (21. listopadu 2017, odstavec 1.2) a politickými prioritami Výboru regionů;

40. doufá, že se Komise zasadí o to, aby EU ratifikovala Úmluvu Rady Evropy o boji proti manipulaci se sportovními soutěžemi.

V Bruselu dne 10. října 2018. předseda Evropského výboru regionů Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Evropská komise (2014), Sport as a growth engine for EU economy (Sport jako hybatel růstu hospodářství EU), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

(2) Evropská komise, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

(4) Studie ISCA/CEBR v Narrative review: the state of physical activity in Europe (Přehledy: Situace v oblasti fyzické aktivity v Evropě), 2015, s. 37, a projekt PASS: http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(5) Projekt PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(7) Eurobarometr (ze dne 22. března 2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

(8) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds (Studie o přispění sportu k regionálnímu rozvoji prostřednictvím strukturálních fondů), https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

(12) Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Erasmus“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013, COM(2018) 367 final.

(13) CdR 3952/2013 fin