CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.8.2011 
SEK(2011) 986 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady, 
kterým se stanoví víceletý plán pro po pulaci lososa žijící v Baltském mo ři a rybolov této 
populace 
 
Tato zpráva zavazuje pouze útvary Komise, které se podílely na její p řípravě, a v 
žádném p řípadě nepředjímá kone čnou podobu rozhodnutí, které Komise p řijme. 
{KOM(2011) 470 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 987 v kone čném znění}  
 
CS    CS ÚVOD 
Posouzení dopadu se zabývá návrhe m, který stanoví dlouhodobé cíle řízení a provád ěcí 
postupy pro populace lososa obecného žijící v Baltském mo ři (Salmo salar , L.). Losos pat ří 
mezi anadromní druhy ryb, jejichž mladí a dosp ělí jedinci žijí v mo ři, ale v období t ření a ve 
fázi strdlic žijí tyto druhy v řekách. V oblasti Baltského mo ře se v sou časnosti vyskytují 
samovoln ě udržitelné populace asi ve 30 řekách.  
Od roku 1997 existoval ak ční plán pro lososy v Baltském mo ři, vypracovaný Mezinárodní 
komisí pro rybolov v Baltském mo ři (IBSFC), který si kladl za cíl obnovit populace voln ě 
žijícího lososa v baltických řekách, zachovat genetickou rozmanitost populací, obnovit 
populace lososa v řekách s potenciálem pro výskyt lo sosa a udržet co nejvyšší úrove ň 
rybolovu prost řednictvím odlov ů zaměřených na um ěle odchované lososy1. Od roku 2005, 
kdy IBSFC p řestala existovat a ak ční plán pro lososy se te oreticky stal zastaralým, řídí 
Evropské spole čenství mo řský rybolov lososa každoro čním stanovováním celkových 
přípustných odlov ů v kombinaci s technickými opat řeními, jako jsou období hájení 
a minimální velikost p ři vykládce. Nicmén ě vědecká doporu čení i nadále vycházejí z cíl ů 
stanovených ak čním plánem pro lososy a n ěkteré členské státy i nadále používají opat ření 
k naplnění cílů tohoto ak čního plánu i cíl ů uvedených ve sm ěrnici o stanovištích2 a rámcové 
směrnici o vod ě3. Některé cíle pro populace lososa žijící v Baltském mo ři jsou také 
odsouhlaseny Komisí na ochranu baltského mo řského prost ředí (HELCOM) a jsou obsaženy 
v jejím ak čním plánu pro region Baltské mo ře4. Tato iniciativa ovlivní životy p řibližně 400 
komerčních rybá řů aktivně zaměřených na rybolov lososa a alespo ň 40 000 rekrea čních 
rybářů lovících lososa v baltickým řekách a v Baltském mo ři. 
VYMEZENÍ PROBLÉMU 
Existují n ěkteré základní problémy, kterými je pro úsp ěšné řízení populace lososa žijící 
v Baltském mo ři nutné se zabývat: 
Některé populace voln ě žijícího lososa js ou stále mimo bezpe čné biologické limity (viz stav 
populace). Tato situace má částečně přirozené p říčiny nebo je zp ůsobena nep říznivými 
podmínkami v řekách, které touto iniciativou nelze zcela vy řešit. Avšak v n ěkterých oblastech 
mořského rybolovu stále existují obavy ohledn ě jeho dopadu na oslabené populace ryb a bez 
nového systému řízení nedojde k odsouhlasení dlouhodobých cíl ů pro každoro ční stanovování 
rybolovných práv s cílem nep řijímat rozhodnutí ad hoc . 
Umělý odchov a vysazování baltského lososa je v daném regionu velmi rozší řenou činností, 
přičemž počet uměle odchovaných strdlic je  dvakrát vyšší než po čet strdlic voln ě žijících 
jedinců každoročně opouštějících baltické řeky. Existuje riziko, že tito um ěle odchovaní 
lososi by mohli negativn ě ovlivnit genetickou rozmanitost voln ě žijících populací lososa. 
Ochrana genetické rozmanitosti, která by zajistila odolnost v ůči různým externím hrozbám 
populace, je prioritou.  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/co nsultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf. 
2 Sm ěrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. kv ětna 1992 o ochran ě přírodních stanoviš ť, volně žijících 
živočichů a planě rostoucích rostlin. 
3 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec 
pro činnost Spole čenství v oblasti vodní politiky. 
4 P řijatý dne 15. listopadu 2007 v polském Krakov ě na mimo řádném zasedání ministr ů organizovaném 
Komisí na ochranu baltského mo řského prost ředí: http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/.  
 
CS    CS Rybolov se potýká s nedostatkem voln ě žijícího lososa a kapacita produkce populace není 
dostatečně využívána.  
Populace lososa žijící v Baltském mo ři zahrnuje mnoho odlišných populací žijících v řekách, 
které migrují do hlavní pánve a lze je nalézt ve vodách všech členských stát ů ležících na 
pobřeží Baltského mo ře. Opatření přijatá členskými státy samostatn ě tudíž dostate čně 
nezaručí udržitelné využívání dané populace a je nutné p řijmout opat ření na úrovni 
Společenství v souladu se základním na řízením5, které upravuje plány řízení rybolovu 
využívající populace v rámci bezpe čných biologických limit ů a mimo rámec t ěchto limit ů. 
Návrh by spadal do výlu čné pravomoci Spole čenství a neuplatnila by se tedy obecná zásada 
subsidiarity. 
CÍLE  
Účelem návrhu je stanovit cíle a postupy, avšak v maximální možné mí ře ponechat provád ění 
na členských státech. Obecným cílem plánu je za jistit, aby stav z hlediska ochrany celé 
baltské populace, tj. všech populací, byl p říznivý a p řesahoval bezpe čné biologické limity, 
čímž zaručí udržitelné využívání zdroje. Plán by m ěl také přispět k naplnění plánu provád ění 
odsouhlaseném na Sv ětovém summitu o udržitelném rozvoji v Johannesburgu konaném 
v roce 20026 a měl by tudíž vycházet z ekosystémového p řístupu k řízení rybolovu7 a být 
navržen tak, aby dot čené populace byly využívány v souladu s maximálním udržitelným 
výnosem8, 9. Ve snaze naplnit cíle musí členské státy mimo jiné dodržovat p říslušná 
ustanovení právních p ředpisů Společenství v oblasti životního prost ředí (směrnice 
o stanovištích, rámcová sm ěrnice o vod ě a rámcová sm ěrnice o strategii pro mo řské 
prostředí).  
Konkrétními cíli iniciativy jsou: 
a) přispění k příznivému stavu z hlediska ochrany populace lososa žijící 
v Baltském mo ři a zajištění využívání voln ě žijících říčních populací lososa 
v moři v rámci bezpe čných biologických limit ů a v souladu s maximálním 
udržitelným výnosem, 
b) přispění k ochran ě genetické rozmanitosti populace lososa žijící v Baltském 
moři, 
c) zajišt ění, aby komer ční i rekrea ční rybáři lovící v Baltském mo ři a jeho řekách 
mohli využívat populace lososa žijící v Baltském mo ři udržitelným zp ůsobem. 
                                                 
5 Na řízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání 
rybolovných zdroj ů v rámci spole čné rybářské politiky. 
6 Johannesburský provád ěcí plán: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEK(2001) 1696: Pracovní dokument útvar ů Komise „Ekosystémový p řístup k řízení rybolovu 
(EAFM): možnosti a priority  mezinárodní spolupráce“. 
8 KOM(2006) 360: Sd ělení Komise Rad ě a Evropskému parlamentu „Provád ění udržitelnosti v rybolovu 
EU pomocí maximálního udržitelného výnosu“. 
9 SEK(2006) 868: Pracovní dokument útvar ů Komise provázející sd ělení Komise Rad ě a Evropskému 
parlamentu „Provád ění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu“ – 
Technická východiska sd ělení Komise „Provád ění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního 
udržitelného výnosu: strategie pro r ůst a zaměstnanost“. 
 
CS    CS MOŽNOSTI POLITIKY 
1.1. Představení a analýza hlavních možností 
Tři možnosti politiky, které byly zváženy pro řízení populace lososa žijící v Baltském mo ři ve 
snaze dosáhnout cíl ů, jsou následující: 
Možnost č. 1 - žádný plán řízení na úrovni EU  
První možností je zachování sou časného systému řízení, který zahrnuje  prvky již pro region 
Baltského mo ře zavedené, mezi n ěž patří: 
každoročně stanovované celkové p řípustné mo řské odlovy pro dv ě oblasti,  
technická opat ření pro rybolov v mo ři zahrnující letní období háje ní pro rybolov na volném 
moři a minimální velikost p ři vykládce, 
opatření dobrovoln ě přijatá členskými státy a provád ění právních rámc ů týkajících se 
životního prost ředí, u nichž se o čekává dopad na populace loso sa žijící v Baltském mo ři 
(období hájení a uzav řené oblasti, programy nast řihávání ploutví, zlepšení kvality stanoviš ť či 
vody, přímé vysazování atd.). 
1.1.1.  Možnost č. 2 - plán řízení pro oblast mo ře 
Druhá možnost odpovídá standardnímu víceletému plánu řízení v souladu se základním 
nařízením5. Tato možnost by zahrnula opat ření členských stát ů zmíněná v možnosti č. 1, ale 
byla by rozší řena o prvky řízení mořského rybolovu lososa, jako jsou: 
víceletý systém kontroly odlovu, v četně referenčních bodů pro zachování a pravidel kontroly 
odlovu pro stanovení celkových p řípustných odlov ů,  
technická opat ření (stávající a/nebo nová), 
výzkum. 
1.1.2.  Možnost č. 3 - integrovaný plán řízení 
Možnost č. 3 je v mnoha ohledech pokra čováním ak čního plánu pro lososy a tudíž zahrnuje 
opatření pro řízení populací lososa žijících v mo ři i některá opat ření pro řízení populací 
žijících v řekách. Tato možnost zahrnuje opat ření pro řízení popsaná v možnosti č. 2 a dále 
možná dodate čná opatření, která jsou následující: 
definování referen čních bodů pro zachování daného druhu vzhled em k jeho celému životnímu 
cyklu, systém kontroly odlovu vzhledem k vyrovnávacímu vypoušt ění uměle odchovaných populací 
lososa, program p římého vysazování populací do řek, v nichž populace lososa vyhynuly, jako 
opatření pro zachování zdroj ů, 
pokyny pro vysazování lososa. 
V tabulce 1 jsou shrnuty výsledky p
ředběžné analýzy t ří navrhovaných možností z hlediska 
jejich dopadu na hospodá řství, spole čnost a životní prost ředí. Je zde obsaženo i shrnutí 
pravděpodobného dopadu t ěchto tří odlišných možností na dosažení konkrétních cíl ů 
a související záv ěry. 
 
CS    CS  Možnost č. 1 — 
žádný plán řízení 
na úrovni EU Možnost č. 2 — 
plán řízení pro 
oblast mo ře Možnost č. 3 — integrovaný 
plán řízení 
Dopad na hospodá řství * Celkov ě nízké 
hospodářské zisky, 
jelikož nelze 
dosáhnout úplného produkčního 
potenciálu 
 * Pravidla kontroly 
odlovu umož ňují 
předvídatelnost 
a zvyšují zisky 
* Celkov ě nízké 
hospodářské zisky, 
jelikož nelze dosáhnout úplného 
produkčního 
potenciálu * Pravidla kontroly odlovu 
umožňují p ředvídatelnost 
a zvyšují zisky 
* Rozvoj úplného potenciálu 
populací voln ě žijících 
v řekách p řináší vyšší 
výnosnost komer čního 
i rekreačního rybolovu 
Dopad na spole čnost * Nebezpe čí trvalé 
nedůvěry mezi 
různými 
skupinami uživatelů  * Užší koordinace mezi 
prováděním politik pro oblast 
rybolovu a ochrany životního 
prostředí 
* Pevné odhodlání členských 
států a zúčastněných stran 
pokračovat v úsilí, na jehož 
začátku stál ak ční plán pro 
lososy 
Dopad na životní prost ředí * Genetické riziko 
pro populaci, 
neboť nezahrnuje 
uměle odchované 
populace 
a vysazování ryb 
* Nejsou řešeny 
určité oblasti, jako 
jsou nap ř. 
onemocnění 
 
 * Genetické riziko 
pro populaci, nebo ť 
nezahrnuje um ěle 
odchované populace a vysazování ryb 
 * Společné odsouhlasené cíle 
a referenční body pro 
zachování lososa v pr ůběhu 
celého životního cyklu 
* Společně s právními rámci 
pro ochranu životního 
prostředí by bylo možné řešit 
všechny oblasti a hrozby 
populacím lososa, což by 
následně vedlo k siln ějším 
populacím lososa v řekách 
a zachování genetické 
rozmanitosti 
Přispění k příznivému stavu 
z hlediska ochrany populace lososa žijící v Baltském mo ři 
a zajištění využívání voln ě 
žijících říčních populací lososa 
v moři v rámci bezpe čných 
biologických limit ů a v souladu 
s maximálním udržitelným 
výnosem 
 +/- + + 
Přispění k ochran ě genetické 
rozmanitosti populace lososa 
žijící v Baltském mo ři  +/- +/- + 
 
CS    CS Zajištění, aby komer ční 
i rekreační rybá ři lovící 
v Baltském mo ři a jeho řekách 
mohli využívat populace lososa 
žijící v Baltském mo ři 
udržitelným zp ůsobem +/-  
+ + 
Závěr Vy řazená Vy řazená Zvolená 
Tabulka 1: Dopad t ří různých možností politiky na hospodá řství, spole čnost a životní prost ředí 
a pravděpodobné budoucí p ůsobení těchto tří možností na konkrétní cíle a související záv ěry 
+/- = žádná nebo pomalá zm ěna; + = cíle bude pravd ěpodobně dosaženo; - = cíle pravd ěpodobně nebude 
dosaženo 
Na základ ě analýzy dopadu a pravd ěpodobnosti dosažení cíl ů byly možnost č. 1 a možnost 
č. 2 vyřazeny.  
1.2. Představení díl čích možností 
U možnosti č. 3 — integrovaný plán řízení — je t řeba učinit tři klíčové volby s cílem 
identifikovat vhodné díl čí možnosti a řešit tak všechny faktory, které populace lososa 
podporují, a jejich hrozby (viz obrázek 1). 
1) První volba se t ýká vyrovnávacího vypoušt ění lososa a otázky, zda by tato činnost 
měla být postupn ě ukončena.  
2) U druhé volby je nutné se rozhodnout, kt erý systém kontroly odlovu, a zejména který 
systém celkových p řípustných odlov ů, se bude používat: 
– souhrnný celkový p řípustný odlov (TAC), který by zahrnul všechny úlovky, tedy 
i úlovky z řek, 
– celkový p řípustný odlov pro oblast mo ře, 
– celkový p řípustný odlov pro komer ční úlovky na volném mo ři 4 až 12 námo řních 
mil (nm) od základní linie. 
3) T řetí volba se týká všech dalších opat ření politik, která by mohla být sou částí 
integrovaného plánu řízení.  
 
CS    CS    
TAC pro oblast volného mo ře 
  Maximální množství voln ě 
žijícího lososa  
  
 
    Maximální množství um ěle 
odchovaného a voln ě žijícího 
lososa   
TAC pro oblast mo ře 
  Souhrnný TAC    Plán řízení populace lososa žijící v Baltském mo ři  
 
 
 
Další opat ření politik  
 První volba    
Druhá volba   
Třetí volba   Integrovaný postup
 
Obrázek 1: Schéma znázor ňující tři volby, které je t řeba učinit k identifikaci díl čí možnosti, 
prostřednictvím níž dojde s nejv ětší pravd ěpodobností k dosažení cíl ů plánu  
ANALÝZA DOPAD Ů 
1.2.1.  Analýza pravd ěpodobného dopadu u r ůzných možností sestává ze 3 krok ů a byla 
provedena s uplatn ěním odlišných voleb.  
1.3. Krok 1 - um ěle odchovaný versus voln ě žijící losos 
Níže jsou shrnuty hlavní argumenty pr o systém a proti systému, který by up řednostnil 
ukončení vyrovnávacího vypoušt ění lososa a nasm ěroval zdroje do zlepšení stanoviš ť volně 
žijících populací ve prosp ěch systému s p řevahou voln ě žijících populací.  
 Negativní dopad Pozitivní dopad 
Na životní 
prostředí  * Nižší riziko genetického zne čištění 
a konkurence ze strany um ěle odchovaného 
lososa 
* Finanční zdroje ke zlepšení kapacity řek 
k produkci p řirozené populace lososa  
* Více voln ě žijících populací lososa 
a odolnější populace žijící v řekách 
* Možné zlepšení i pro jiné migrující druhy 
Na 
hospodářst
ví * Riziko ztráty rybolovných práv 
u rybolovu, který se soust ředí 
především na um ěle 
odchovaného lososa 
* Riziko snížení celkového po čtu 
ryb (uměle odchovaných + voln ě 
žijících) k odlovu * Větší počet volně žijícího lososa k odlovu, 
jak v moři, tak i v řekách  
* Možné posílení cestovního ruchu podél 
řek 
 
CS    CS Na 
společnost * Riziko úbytku pracovních míst 
a ztráty know-how v chovných zařízeních  
Tabulka 2: Hlavní argumenty pro systém a proti systému, který by up řednostnil ukon čení vyrovnávacího 
vypouštění lososa a nasm ěroval zdroje do zlepšení stanoviš ť volně žijících populací ve prosp ěch systému 
s převahou voln ě žijících populací  
1.4. Krok 2 – volba systému kontroly odlovu 
Níže jsou shrnuty hlavní  dopady odlišných systém ů TAC kontroly odlovu na životní 
prostředí, spole čnost, řízení a hospodá řství.  
 Souhrnný TAC TAC pro oblast mo ře TAC pro oblast volného 
moře 
Dopad na 
řízení * Členskými státy 
obtížné kontrolovat 
* Na úrovní EU 
obtížné prosazovat 
 * Členskými státy možné 
kontrolovat 
* Na úrovni EU možné 
prosazovat 
  * TAC řeší pouze rozd ělení 
kvót rybolovu smíšených populací na volném mo ři 
mezi členské státy 
* Beze zm ěn kontrolního 
systému není možné 
kontrolovat členskými 
státy 
Dopad na životní prostředí * TAC vhodný pro 
regulaci celkové míry úmrtnosti ryb způsobené 
rybolovem * TAC vhodný pro 
regulaci míry úmrtnosti ryb zp ůsobené 
rybolovem v mo ři 
* Odpovědnost členských 
států za zajištění ochrany 
populací lososa voln ě 
žijících v řekách 
* Pobídka pro členské 
státy k obnov ě řek 
a opětovnému obnovení 
říčního a pob řežního 
rybolovu lososa * TAC vhodný k omezení 
rybolovu smíšených populací na volném mo ři, 
ale nikoliv k regulaci celkové míry úmrtnosti ryb způsobené rybolovem  
* Odpov ědnost členských 
států za zajišt ění ochrany 
populací lososa voln ě 
žijících v řekách 
* Pobídka pro členské státy 
k obnově řek 
a opětovnému obnovení 
říčního a pob řežního 
rybolovu lososa  
Dopad na hospodářství * Celkové snížení 
rybolovných práv pro členské státy, 
kde je častý říční 
a/nebo rekrea ční 
rybolov * Žádný limit EU na 
úlovky z řek, což je 
výhodné pro členské 
státy s produktivními řekami  * Zvýšení rybolovných 
práv pro členské státy 
s produktivními řekami 
a vysokým podílem pobřežního, říčního 
a rekreačního rybolovu  
Dopad na 
společnost * TAC vhodný 
k rozdělení všech * TAC vhodný k regulaci 
rozdělení mo řských * Velká odpov ědnost 
členských stát ů za zajištění 
 
CS    CS úlovků mezi 
členské státy 
* Posílení d ůvěry 
mezi r ůznými 
skupinami uživatel ů 
 úlovků mezi členské 
státy 
* Velká odpov ědnost 
členských stát ů za 
zajištění spravedlivého 
rozdělení rybolovných 
práv 
 spravedlivého rozd ělení 
rybolovných práv  
 
Tabulka 3: Shrnutí dopad ů u tří různých systém ů TAC kontroly odlovu  
1.5. Krok 3 — volba opat ření politiky 
Nebylo možné zde uvést popis pravd ěpodobných dopad ů všech analyzovaných opat ření 
politiky, ale shrnutí pravd ěpodobného dopadu opat ření v určitých klíčových oblastech 
naleznete v tabulce 4 uvedené níže.  
2. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Tabulka 4 pro ur čité klíčové oblasti shrnuje a srovnává možné budoucí dopady opat ření 
politiky a volby, které byly analyzovány v krocích 1, 2 a 3. Je zde obsažen i záv ěr srovnání.  
 
Klíčové oblasti 
     Opatření politiky 
a alternativní řešení 
Dopad na hospodá řství a spole čnost - komer ční 
mořský rybolov 
Dopad na hospodá řství a spole čnost - rekrea ční 
a říční rybolov 
Dopad na životní prost ředí - vliv na populace 
Správní dopad na členské státy 
Podpora ze strany zú častněných stran 
a Regionálního poradního výboru pro Baltské moře 
Vědecká podpora / podpora ze strany 
Vědeckotechnického a hospodá řského výboru 
pro rybářství 
Úroveň, na které se p řijímají rozhodnutí 
Závěry 
Krok 1 = volba populace ryb, na kterou je t řeba se zam ěřit 
Populace zahrnující p ředevším 
uměle odchované lososy +/- +/- - +/- +/- - EU/
ČS Vyřazeno 
Populace zahrnující p ředevším 
volně žijící lososy +/- + + + +/- + EU/
ČS Zvoleno 
Krok 2 - volba systému kontroly odlovu 
Souhrnný TAC + - + - +/- - EU Vy řazeno 
TAC pro oblast mo ře +/- +/- +/- +/- + + EU Zvoleno 
 
CS    CS TAC pro oblast volného mo ře +/- + - - +/- +/- EU Vy řazeno 
Krok 3 – volba dodate čných opat ření politiky 
Stanovit 
období hájení 
na volném moři +/- +/- + +/- + + EU Zvoleno 
Období hájení 
u pobřeží a 
v řekách +/- +/- + - + + EU/ 
ČS Zvoleno 
Dodržovat 
minimální 
velikost p ři 
vykládce +/- +/- + +/- + + EU Zvoleno 
Stanovit 
minimální 
velikost há čku - +/- + - - +/- EU Vy řazeno  
 
 
Technická 
opatření 
Uzavřené 
oblasti u pobřeží a 
v řekách +/- +/- + - + + EU/ 
ČS Zvoleno 
2 oblasti TAC 
pro mo řské 
nebo souhrnné 
úlovky  
+/-  
+/-  
+  
+/-  
+/-  
+/-  
EU Zvoleno 
1 oblast TAC 
pro mo řské 
nebo souhrnné 
úlovky +/- +/- +/- - +/- +/- EU Vy řazeno 
Pravidla 
kontroly 
odlovu + + + + + + EU Zvoleno  
 
 
 
Dodatečná 
opatření 
kontroly 
odlovu 
 
Režim 
intenzity pro dlouhé lovné 
šňůry - +/- + - - +/- EU Vy řazeno 
Diferencované 
cíle produkce strdlic +/- +/- + + + + EU Zvoleno 
Jeden cíl 
produkce 
strdlic +/- +/- - +/- +/- - EU Vy řazeno  
 Referenční 
cíle pro 
zachování 
Cíl pro po čet 
vrácených 
jikrnáčů 
a mlíčňáků - + + +/- +/- + ČS Dobrovolné
 
CS    CS Doporučení 
k postupům 
vysazování +/- +/- - + +/- + EU Zvoleno 
Program 
nastřihávání 
ploutví + +/- +/- - +/- - ČS Dobrovolné 
 
Ochrana 
genetické 
rozmanitosti 
volně žijících 
populací 
lososa 
 Identifikace 
konečných 
oblastí 
rybolovu + +/- +/- - +/- - ČS Dobrovolné
Program 
přímého 
vysazování S prost ředky 
z Evropského rybářského 
fondu + + + +/- + + EU/
ČS Zvoleno 
Plány 
provádění Jako sou část 
rámcové směrnice 
o vodě +/- +/- + + +/- + ČS Dobrovolné
Produkce +/- +/- + +/ - +/- + EU Zvoleno Kontrola 
Úlovků +/- +/- + +/- +/- + EU Zvoleno 
Výzkum  +/- +/- + +/- + + ČS Dobrovolné
Tabulka 4: Pravd ěpodobný dopad r ůzných opat ření politiky a alternativních řešení analyzovaných 
v krocích 1, 2 a 3 pro ur čité klíčové oblasti se záv ěry 
 +/- = žádný dopad / žádná zm ěna / částečná podpora; + = pozitivní dopad / podpora; - = negativní dopad / 
žádná podpora; ČS – členské státy 
Upřednostňovaná možnost obsahuje zvolená opat ření politiky z tabulky 4 a p řinesla by ve 
srovnání se sou časným řízení přidanou hodnotu v oblasti řízení druhu, nebo ť se zabývá všemi 
otázkami identifikovanými v rámci oblasti p ůsobení iniciativy. Je však nezbytné si uv ědomit, 
že úspěšného řízení druhu nelze dosáhnout výlu čně prostřednictvím této iniciativy, jelikož se 
spoléhá i na zdárné provád ění směrnic pro oblast životního prost ředí a dalších právních rámc ů 
s dopadem na daný druh.  
  
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ 
Každý víceletý plán musí být vybaven prost ředky k zajišt ění provád ění kogentních podmínek 
a naplnění cílů. Hlavní ukazatele pro posouzení napln ění cílů víceletého plánu pro populace 
lososa žijící v Baltském mo ři jsou následující: 
a) rozvoj vnitr ostátního rybolovu, 
b) produkce mladých losos ů, strdlic a odhadovaná kap acita produk ce strdlic, 
c) genetické složení populací, d) zavedená rybolovná opat ření, 
 
CS    CS e) stanovené cíle, 
f) činnosti vysazování a p římého vysazování lososa, 
g) národní kontrolní ak ční plány.  
Členské státy by m ěly sledovat ukazatele pravideln ě každých šest let s cílem zjistit nedostatky 
ve fungování plánu. Zprávy členských stát ů budou hodnoceny V ědeckotechnickým 
a hospodá řským výborem pro rybolov(VTHVR) a v p řípadě, že vědecké doporu čení podané 
VTHVR nebo Mezinárodní m výborem pro výzkum mo ří naznačí, že plán nedosahuje svých 
cílů, generální ředitelství pro námo řní záležitosti a rybolov m ůže zahájit p řezkum.