CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 8.12.2010 
SEK(2010) 1491 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE  
EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU HOSPODÁ ŘSKÉMU 
A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
   
Strategie Evropské unie pro Podunají 
  
Souhrn posouzení dopad ů 
 
  
{SEK(2010) 1490 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 1489 v kone čném znění} 
{KOM(2010) 715 v kone čném znění} 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD  
Členské státy požádaly, aby Evropská komise p řipravila strategii EU pro Podunají1. Tento 
krok následuje po strategii EU pro region Baltského mo ře, která byla vytvo řena za koordinace 
Komise v letech 2008/2009 a která je v sou časné dob ě prováděna. Současný požadavek 
zdůrazňuje konkrétn ě význam udržitelného rozvoje, o který by m ělo být usilováno 
prostřednictvím uceleného p řístupu. V rámci Komise strate gii EU pro Podunají koordinuje 
GŘ pro regionální politiku, které proto p řipravilo rovn ěž toto posouzení dopad ů.  
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
• Vymezení problému je založeno na socioekono mické analýze a rozsáhlých konzultacích. 
Konzultace zahrnovaly členské i ne členské státy Podunají, mezivl ádní subjekty i nevládní 
organizace a další zú častněné strany v četně občanů a odborník ů na tento region. Do práce 
byla zapojena také Evropská investi ční banka a 22 generálních ředitelství Komise2. 
Největší identifikované pr oblémy mají výrazný p řeshraniční charakter a vykazují hodn ě 
přeshraničních externalit3. Pokud jde o Podunají, stále více se ukazuje, že rozt říštěné 
utváření politiky a rozhodování již nejsou adekvátní.  
• Vymezení problému z hlediska výkonu ve řejné správy 
Klíčovým problémem Podunají je výkon ve řejné správy. Projevuje se zejména nedostatek 
adekvátní nadnárodní správy. To vede k nedostate čné spolupráci (k nedostatku sdílených 
zájmů a dokonce ke spor ům). Mezi zem ěmi například existují odlišné  pohledy na životní 
prostředí a další otázky související s využíváním řeky, kterým by bylo možné se snáze 
věnovat, pokud by byly nahlíženy z hlediska širších souvislostí nebo inova čních technologií, 
což bude strategie pravd ěpodobně navrhovat. 
EU poskytuje ur čité rámce (formou legislativy a finan čních nástroj ů), které by m ěly posloužit 
k řešení některých hlavních problém ů a příležitostí, a existují i mezivládní rámce. Scházejí 
ovšem institucionální kapacity a dochází k vážným nedostatk ům v provád ění (některé ze 
směrnic EU jsou sice transponovány do vn itrostátního práva, ale ve skute čnosti nejsou 
uplatňovány). Výsledkem je rozt říštěný přístup k mnohým zásadním problém ům regionu 
a slabý výkon ve vztahu k potenciálu regionu. Je zapot řebí lepšího porozum ění a řízení oblastí 
vzájemného p ůsobení; je t řeba vytvo řit společné nástroje či nástroje pro spolupráci; objevit 
a využívat synergie z hlediska p řeshraničního i meziodv ětvového; konflikt ům se vyhýbat, 
anebo je řešit. 
                                                 
1 Evropská rada formáln ě požádala Evropskou komisi, aby koordinovala strategii EU pro Podunají, když 
ve svých záv ěrech ze dne 19. června 2009 uvedla: „O udržitelný rozvoj by se m ělo usilovat rovn ěž 
prostřednictvím uceleného p řístupu ke konkrétním problém ům, jimž čelí jednotlivé regiony (...). 
Vyzývá (…) Komisi, aby do konce roku 2010 p ředložila strategii EU pro dunajský region.“  
2 Členy meziútvarové pracovní skupiny jsou tato generální ředitelství: AGRI, EAC, ECFIN, ELARG, 
RELEX, AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM , INFSO, JLS, MARE, MOVE, ENER, MARKT, 
RTD, SANCO, TAXUD, TRADE a SG. 
3 V ekonomii je externalita definována jako vedlejší ú činek (náklad nebo užitek), který má dopad na 
stranu, která nemá vliv na rozhodování o činnosti, která vedla k danému ú činku, a kdy na kompenzaci 
jeho projev ů není poskytnuta žádná náhrada. P řeshraniční externalita se objevuje v p řípadě, kdy činnost 
prováděná jednou zemí má pozitivní nebo negativní dopad na jiné zem ě. 
CS 3   CS • Vymezení problém ů podle témat 
Spolupráce je zapot řebí zejména v p řípadě několika otázek: mobilita a dostupnost; energetika; 
životní prost ředí; a řízení rizik. Jakákoliv st rategie musí pokrývat práv ě tyto problémy. 
Během veřejné konzultace se navíc jasn ě ukázalo – zejména v p říspěvcích členských stát ů – 
že další otázky by m ěly, nebo mohly, být rovn ěž zahrnuty, a to z d ůvodu přeshraničních 
externalit (inovace a konkurenceschopnost, uskute čňování jednotného trhu, lidský kapitál, 
bezpečnost, cestovní ruch) a/nebo proto, že by to bylo jednozna čně prospěšné pro vým ěnu 
zkušeností (informa ční společnost, institucionální kapacita nebo spole čenství na okraji 
společnosti). Zahrnutí t ěchto otázek rovn ěž partnerům / zúčastněným stranám umožní vyvážit 
opatření, která považují za mén ě prioritní, t ěmi, která jsou zásadního významu: z politického 
hlediska je zahrnutí řady dalších otázek d ůležité proto, aby se poda řilo zajistit dohodu na 
celém „balí čku“. Socioekonomické i další aspekty na víc posílí integraci zemí, které do 
Evropské unie vstoupily teprve nedávno.  
2.1.1.  Otázky, které nutn ě vyžadují spolupráci, nebo ť nemohou být řešeny samostatn ě: 
– Mobilita a dostupnost: je z řejmé, že řeka Dunaj nevyužívá naplno sv ůj potenciál pro 
vnitrozemskou plavbu. Potenciál by mohl být lépe využíván pomocí řady opatření, jako 
jsou větší multimodalita, zlepšené řízení, lepší investice do infrastruktury a vybavení 
a dostupnost kvalifikovaného personá lu. Projevuje se jak nedostate čná poptávka, tak 
nabídka. Kanály na Dunaji nejsou vždy splavné, p řístavy jsou mnohdy nevýkonné, je 
nedostatek lodí, které jsou často špatn ě udržované, a není ani dost posádek kv ůli 
chybějícím vzd ělávacím za řízením. Infrastruktura silni ční a železni ční dopravy je často 
nevýkonná nebo zcela chybí, zejména pokud se jedná o p řeshraniční spojení (která 
vnitrostátní orgány nepokl ádají za prioritní).  
– Energetika: energetická bezpe čnost a ú činnost je v regionu mnohdy problematická. 
Množství energie se dováží a doprava  je nákladná; trhy jsou navíc rozt říštěné a chybí 
propojení soustav. Poduna jí je zranitelné zejmén a z hlediska bezpe čnosti dodávek – 
v lednu 2009 došlo k p řerušení dodávek plynu. Výroba a využívání energie jsou zárove ň 
zdrojem zne čištění. Hlavním úkolem je zlepšení energetické ú činnosti (a zvýšení úspor) 
a zvýšení výroby energie z obnovitelných zdroj ů.  
– Životní prost ředí: v mnoha státech pat řících do Podunají je často špatná kvalita vody, a ť už 
říční nebo podzemní. Vyskyt uje se množství zne čišťujících látek, zejména živin. Obdobn ě 
to platí pro p ůdu, hlavn ě v přeshraničních průmyslových oblastech, a pro ovzduší 
v městských částech. Krajina a biologická rozmanitost jsou rovn ěž ohroženy následkem 
mizení p řírodních oblastí, hlavn ě nedotčených horských oblastí, což vede k úbytku 
živočišných a rostlinných druh ů. Ničení biologické rozmanitosti a ekosystém ů může vést 
k nezvratným zm ěnám a neschopnosti obstarat zbož í a služby, jako jsou ochrana p řed 
záplavami, čištění vody, potraviny a d řevo, nebo zmír ňování dopad ů změny klimatu 
a přizpůsobování se jejím projev ům. Říční ryby jsou loveny v neudržitelném množství 
a migraci brání hydromorfologické zm ěny. Zvláštnímu ohrožení čelí druhy jesetera, který 
je pro celé povodí Dunaje d ůležitou stěhovavou rybou.  
– Řízení rizik: Podunají je vystaveno t řem hlavním rizik ům: záplavám, such ům 
a průmyslovému zne čištění. Tato rizika nerespek tují hranice. Cílem je řídit jak prevenci 
(vyhnout se riziku), tak reakci (pomoci,  když se riziko projeví). Hlavní p říčinou záplav je 
to, že řeka Dunaj a její p řítoky jsou do zna čné míry upravovanými vodními toky, které 
přebytečné vodě nedovolují, aby se voln ě rozlila na v ětší plochu (takže se zvyšuje hladina 
CS 4   CS vody). Hlavní p říčinou extrémního sucha je polokontin entální podnebí, které je také 
náchylné z hlediska zm ěny klimatu. Hlavní p říčinou průmyslových rizik jsou zastaralé 
podniky zp ůsobující havárie, které mohou výrazn ě znečistit sousední zem ě.  
2.1.2.  Problémy, p ři jejichž řešení by m ěla být usnad ňována spolupráce vzhledem 
k existenci p řeshraničních externalit: 
– Inovace a konkurenceschopnost:  pro Podunají je charak teristický výrazný p ředěl napříč 
regionem se zna čnými rozdíly v intenzit ě spolupráce (mezi výzkumným sektorem, podniky 
a veřejným sektorem i uvnit ř těchto odvětví), podnikání, využívání i novací, investicích do 
výzkumu a vývoje a v celkové úrovni konkurenceschopnosti. V ětší propojení, zejména ve 
východo-západním sm ěru, by regionu p řineslo výrazný prosp ěch. 
– Uskutečňování jednotného trhu:  co se jednotného trhu tý če, rozdílná vnitrostátní právní 
úprava vede k tomu, že poskytovatelé služeb nez řizují své provozovny v jiných státech 
Podunají nebo neposkytují služby p řeshraničně tak často, jak by tomu m ělo být. Malé 
a střední podniky v mnoha p řípadech postrádají prost ředky na to, aby p řekonaly 
administrativní a jiné p řekážky, které jim brání v p řístupu na trh sousedních zemí, čímž 
výrazně omezují své možnosti.  
– Lidský kapitál: podíl vysoce vzd ělaných osob je v Podunají nižší než pr ůměr EU-27, op ět 
s výraznými rozdíly. Mobili ta – zejména výzkumník ů a student ů, kvalifikovaných a vysoce 
kvalifikovaných pracovník ů – je stále omezená. Region v sou časné dob ě ani zcela 
nevyužívá plného potenciálu t ěchto pracovník ů, kteří tak představují d ůležitý, avšak dosud 
ne plně využívaný faktor.  
– Bezpečnost: nar ůstající hospodá řská integrace a rostoucí p řeshraniční obchod s sebou 
nesou riziko nár ůstu organizovaného zlo činu v regionu (pašování, obchodování s lidmi, 
černý trh…). Krom ě okamžitých škod, které zp ůsobuje, znamená organizovaný zlo čin také 
vyšší transak ční náklady pro podniky v celém regi onu, a omezuje tak možnost dalšího 
hospodářského růstu. Řešení tohoto problému je jednozna čně přeshraniční záležitostí.  
– Cestovní ruch:  Podunají nabízí pozoruhodnou kulturní, etnickou a p řírodní rozmanitost. 
Mnoho z toho by mohlo být pro návšt ěvníky velmi zajímavé. Tent o turistický potenciál 
však není naplno využíván. Sou časné iniciativy nejsou propojeny a nemají spole čnou 
strategii, která by jejich snažení dodala řád.  
2.1.3.  Problémy, p ři jejichž řešení by spolupráce mohla být usnad ňována, protože je 
užitečná k výměně zkušeností 
– Informační společnost: v porovnání se zbytkem EU-27 není informa ční společnost 
v Podunají dob ře rozvinutá. Lidé mají horší p řístup k po čítačům, k internetovému p řipojení 
a digitálním materiál ům. Dotčené země se proto pln ě netěší ze zdroje r ůstu, soudržnosti 
a udržitelnosti. P řístup k dobrým zkušenostem a nejnov ějšímu vývoji v nejvýkonn ějších 
částech regionu by byl vysoce prosp ěšný. 
– Institucionální kapacita: nadnár odní, národní, regionální i místní  systémy státní správy se 
v regionu n ěkdy stále teprve tvo ří a rozvíjejí a často ještě pokračují v překonávání 
hlubokých zm ěn, k nimž došlo v nedávných letech. To má vliv na zp ůsob, jakým jsou 
přijímána rozhodnutí (stabilita zam ěstnanců ve veřejném sektoru, transparentnost, 
poradenství, pl ánování, finan ční inženýrství, p říprava projekt ů, územní plánování…), 
a způsob, jakým jsou provád ěna opatření (včas, účinně, účelně, hospodárn ě, bez 
CS 5   CS korupce…). Vzhledem k tomu, že ur čité části regionu se vyzna čují pozoruhodn ě úspěšnou 
státní správou, p ředání zkušeností by p řineslo skute čný pokrok. 
– Společenství na okraji spole čnosti: v Podunají je n ěkolik marginalizovaných spole čenství, 
jako menšiny nebo Romové (v Podunají žije 10 milion ů Romů, kteří představují 80 % 
Romů v Evrop ě). Tato spole čenství často žijí v bídných podmín kách bez základní 
infrastruktury. Projevuje se diskriminace, sociální vylou čení, prostorová segregace 
i sociální nap ětí. Veřejnoprávní orgány v n ěkterých částech regionu ovšem mnohdy 
postrádají prost ředky a zkušenosti k tomu, aby tyto problémy mohly řešit uceleným 
způsobem, avšak mohly by pro n ě být velmi prosp ěšné lepší řešení a organiza ční postupy, 
které jsou k dispozici nedaleko. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Obecně platí, že rozhodnu tí je nejlepší p řijímat na p říslušné úrovni a opat ření by m ěli 
provádět ti, kteří na to mají znalosti a pravomoc. V p řípadě celoevropských otázek tak lze 
činit pomocí orgán ů Evropské unie, v p řípadě celonárodních otázek se  jedná o záležitost 
vlády a regionální a místní záležitosti mohou být řešeny regiony a obcemi. Avšak 
u makroregionálních otázek (které se dotýkají n ěkolika zemí, ale nikoliv celé Evropské unie, 
a někdy také ne členských stát ů) vyvstává pot řeba zvláštního rámce pro spolupráci na úrovni 
makroregionu. 
Určitá spolupráce již mezi zem ěmi existuje, a ť v rámci mezivládních organizací nebo ve 
formě spolupráce v konkrétních otázkách. Tyto formy spolupráce však nejsou vždy tak 
efektivní, jak by m ěly být, nepokrývají všechna témata, která by si vyžadovala spolupráci 
a nejsou zasazena do strategického rámce, jehož pomocí by byla zapojena nejvyšší politická 
úroveň. To je důvodem, pro č samy členské státy prost řednictvím Rady požádaly Komisi, aby 
připravila makroregionální strategii pro Podunají.  
4. CÍLE INICIATIVY EU 
Všeobecným cílem („vizí“) je vytvo řit mezi zem ěmi, městy a regiony Podunají dlouhodobý 
kooperativní a ucelený p řístup, jenž by sloužil k řešení zásadních problém ů a který by všem 
přinášel užitek a umož ňoval sdílet spole čné příležitosti. Konkrétn ě mohou zú častněné země 
těžit z lepší základny pro spole čné diskutování, rozhodování a provád ění opatření, která jsou 
zaměřena na spole čné zásadní problémy a p říležitosti. V každé oblasti politiky je možný 
koordinovan ější přístup, zárove ň je však třeba mít na pam ěti vzájemné souvislosti s ostatními 
částmi hospodá řství (např. doprava – životní prost ředí – hospodá řský rozvoj). 
Aby se toho poda řilo dosáhnout, m ěl by být kladen d ůraz na tři konkrétní cíle: zlepšená 
koordinace a provázanost (pro v ětší účelnost), posílená institucionální kapacita (pro v ětší 
účinnost), dlouhodobá povaha procesu spol upráce (pro dosažení politické p řijatelnosti). 
5. VARIANTY POLITICKÉHO POSTUPU  
Výše identifikované zásadní problémy ukazují, že je t řeba lepšího utvá ření politiky, 
rozhodování a provád ění, založených na zvýšené koordinaci , spolupráci a propojení mezi 
různými odv ětvími a zem ěmi, městy a regiony Podunají. Zvýšená kapacita je zapot řebí pro 
utřídění, provád ění a posílení stávajících politik. Vyjdeme-li z této analýzy, je t řeba níže 
CS 6   CS popsané možnosti a mechanismy posuzovat podle toho, jak spl ňují definované cíle. Tyto 
možnosti se týkají možných rámc ů spolupráce v Podunají i rozsahu územní p ůsobnosti.  
• Možné rámce pro spolupráci 
– Varianta 1: Komise nebude zapojena (výchozí scéná ř); Komise nebude p řipravovat 
strategii pro Podunají. V rámci té to varianty by bylo možné po čítat se dvěma scénáři: 1.1) 
pro Podunají nebude žádná strategie a 1.2) strategie bude, nebude ji však p řipravovat 
Komise. 
– Varianta 2: úloha Komise se omezí na p řípravu strategie; Komise p řipraví strategii, avšak 
její provád ění se bude odehrávat čistě na mezivládní úrovni, bez EU.  
– Varianta 3: Komise bude opat ření koordinovat na úrovni EU (za využití struktur EU); 
s využitím stávajících struktur EU bude vytvo řena koordinovaná strategie, p řičemž úlohou 
Komise bude usnad ňovat postup. Strategii p řipraví Komise, ale budoucí rozhodnutí budou 
orgány přijímat spole čně.  
– Varianta 4: Komise podpo ří vytvoření nového orgánu s finan čními a legislativními 
pravomocemi; bude z řízena nová mezinárodní organizace s pravomocí p řijímat nové 
právní předpisy pro Podunají a řídit finan ční prostředky na financování nadnárodních 
projektů. 
• Varianty územní p ůsobnosti 
– Varianta a): omezení na řeku Dunaj; tento p řístup pokrývá území bezprost ředně přiléhající 
k řece (členské i ne členské státy), a soust ředí se tak pouze na otázky související s řekou, 
např. na splavnost a životní prost ředí. 
– Varianta b): rozší ření na funk ční zeměpisnou oblast; tento p řístup pokrývá celé Podunají 
(členské i ne členské státy), a m ůže se tak v ěnovat řadě zásadních problém ů, které se této 
oblasti dotýkají (a netýkají se jenom řeky). Pro ú čely této varianty je „Podunají“ 
považováno za funk ční oblast, zahrnující ú častníky nezbytné pro zajiš ťování spolupráce 
v různých otázkách, a ť už jsou členskými státy EU či nikoliv4.  
– Varianta c): p řístup sahající za rámec řeky, avšak omezený pouze na členské státy EU 
v dunajském regionu; tento p řístup vychází z varianty b, avšak je omezen na členské státy 
EU.  
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
• Možné rámce pro spolupráci 
                                                 
4 Pro utvo ření představy o dot čeném území lze jako zástupc e dunajského regionu vzít zem ě povodí 
Dunaje (tudíž bez omezování pouze na řeku), na než se vztahuje dunajský proces spolupráce, který je 
v oblasti všeobecn ě přijímaný. Dot čeným územím je: N ěmecko (zejména Bádensko-Württembersko 
a Bavorsko), Rakousko, Slovenská republika, Česká republika, Ma ďarsko, Slovinsko, Rumunsko 
a Bulharsko jakožto členské státy, a Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Moldavská 
republika a Ukrajina (regiony podél Dunaje) jakožto státy, které nejsou členy EU. To nevylu čuje, aby 
se řešení některých otázek ú častnily sousední zem ě (nebo mo řské oblasti). Je t řeba zdůraznit, že 
dunajský region není omezen na řeku Dunaj. 
CS 7   CS Následující tabulka shrnuje, jak m ůže každá z t ěchto variant zajistit spln ění cílů nastíněných 
v bodě 4: (účelnost); jak snadno budou dosaženy (ú činnost); a zda je pravd ěpodobné p řijetí 
závazku (politická p řijatelnost).  
Varianta 1 – Komise nebude zapojena (výchozí scéná ř)  
Scénář č. 1.1: pro Podunají nebude žádná strategie  
 -- - 0 + ++ 
Účelnost    9   
Účinnost    9   
Politická p řijatelnost  9     
Varianta 1 – Komise nebude zapojena (výchozí scéná ř)  
Scénář č. 1.2: Strategie bude, nebude ji však p řipravovat Komise  
 -- - 0 + ++ 
Účelnost     9  
Účinnost    9   
Politická p řijatelnost   9    
Varianta 2:  
Úloha Komise se omezí na p řípravu strategie  
 -- - 0 + ++ 
Účelnost     9  
Účinnost    9   
Politická p řijatelnost   9    
Varianta 3:  
Komise bude opat ření koordinovat na úrovni EU (za využití struktur EU)  
 -- - 0 + ++ 
Účelnost      9 
Účinnost     9  
Politická p řijatelnost      9 
Varianta 4:  
Komise podpo ří vytvoření nového orgánu s finan čními a legislativními pravomocemi  
 -- - 0 + ++ 
Účelnost      9 
Účinnost   9    
Politická p řijatelnost   9    
 
• Varianty územní p ůsobnosti 
– Varianta a): omezení na řeku Dunaj; mohlo by dojít je zlepšení stavu řeky, ostatním 
oblastem politiky, které souvisejí s Podunajím, by však nebyla v ěnována pozornost. 
Zejména by byla opomenuta možnost podpo řit socioekonomický rozvoj regionu po 
rozšíření EU. 
– Varianta b): rozší ření na funk ční zeměpisnou oblast; tato varianta umož ňuje pokrytí 
většího počtu témat, která se týkají zásadních problém ů Podunají, a nikoliv výhradn ě řeky 
Dunaje. Konzulta ční proces ukázal, že širší p řístup může usnadnit vy řešení problém ů, pro 
které se jinak dlouhodob ě nedaří nalézt řešení (splavnost vs. životní prost ředí), 
a umožňuje, aby každá strana m ohla získat, tj. tento p řístup nabízí prostor pro politické 
obchody. Takovým zp ůsobem by se mohlo poda řit dosáhnout výsledku, kt erý by byl více 
než jen nejmenším spole čným jmenovatelem. P řínosem této varianty je navíc to, že 
oblastem politiky se v ěnuje uceleným zp ůsobem, p řihlíží k jejich vzájemným vztah ům, 
a zamezuje tak rozt říštěnému postupu. Existuje potenciál  pro posílení integrace regionu 
v rámci EU, jak z hlediska správního a soudního, tak ve vztahu k socioekonomickému 
rozvoji. Je pravd ěpodobné, že tato varianta se bude t ěšit širší politické podpo ře a umožní 
postup v oblastech, které jsou charakteristické neslu čitelností politických zájm ů. 
CS 8   CS – Varianta c): p řesah za rámec řeky, avšak omezení pouze na členské státy EU v dunajském 
regionu; tato varianta by sice usnadnila provád ění množství opat ření díky tomu, že pokryté 
území má spole čný právní rámec (sm ěrnice EU) a spole čné nástroje pro financování 
(zejména strukturální fondy), nemohla by se ale pln ě věnovat zásadním problém ům 
a příležitostem celého Podunají. Nap říklad zlepšení splavnosti by bylo omezené, protože 
řeka Dunaj protéká Chorvatskem a Srbskem. Formulování a provád ění mnoha dalších 
oblastí politiky by bylo též neúplné vzhledem k tomu, že témata často zasahují na území 
sousedních kandidátských zemí, zem í, které o status kandidátské zem ě usilují, nebo jiných 
třetích zemí. 
7. POROVNÁNÍ VARIANT  
S přihlédnutím k analýze dopad ů různých variant politického postupu docházíme k záv ěru, že 
nejlepšími variantami jsou: 
• Možné rámce pro spolupráci 
Upřednostňována je varianta č. 3, při níž Komise koordinuje opat ření na úrovni EU za využití 
struktur EU. Tato varianta aktivn ě zapojuje Komisi, která bude proces usnad ňovat, 
a podporovat tak zem ě Podunají v p řípravě ucelené strategie pro tento region. P říprava této 
strategie EU bude probíhat v úzké spolupráci se zú častněnými zem ěmi a všemi p říslušnými 
útvary Evropské komise. Proces u bude napomáhat rozsáhlá otev řená konzultace se všemi 
zúčastněnými stranami regionu a konzulta ční proces s regionálními odborníky. Tato varianta 
bude moci čerpat ze zkušeností strategie EU pro region Baltského mo ře, která byla vytvo řena 
během roku 2009 a která je nyní ve fázi provád ění.  
Tato varianta je v ůči ostatním up řednostňována z hlediska: 
– účinnosti – umož ňuje lepší slad ění politik a finan čních prost ředků pro region; 
– účelnosti – usnad ňuje provád ění konkrétních opat ření prost řednictvím v ůdčí úlohy 
Komise, všeobecné p řijetí strategie v míst ě působení, stejn ě jako proveditelnost opat ření; 
– politické p řijatelnosti – využívá stávající finan ční prostředky, instituce a právní p ředpisy 
a uplatňuje otevřený přístup, který všem stranám umož ňuje ztotožnit se se strategií.  
Z hlediska administrativních náklad ů tato varianta vyžaduje v ětší příděl prostředků než 
výchozí scéná ř, ale je mén ě náročná na zdroje než jiné varianty, které z řizují nové orgány. 
Ústřední koordina ční role Komise umož ňuje efektivn ější provád ění politik a vynakládání 
finančních prost ředků, což může vést k celkov ě lepšímu využívání zdroj ů. 
V souvislosti s cíli vymezenými v kapitole 4 ta to varianta zlepšuje koordinaci a soudržnost 
politik a investi čních rozhodnutí, posiluje institucioná lní kapacitu regionu (tím, že využívá 
a posiluje stávající struktury a instituce a zintenziv ňuje spolupráci mezi zem ěmi) a zlepšuje 
viditelnost a odpov ědnost (díky tomu, že bude pr ůběžně sledována a hodnocena Evropskou 
komisí a členskými státy).  
• Varianty územní p ůsobnosti 
Upřednostňovanou variantou je varianta b) , podle níž je Podunají rozší řeno na celou funk ční 
zeměpisnou oblast. Tento p řístup by pokryl celé Podunají ( členské i ne členské státy), a má 
CS 9   CS proto potenciál postihnout všechny hlavní problémy celého dunajského regionu a pomoci 
překonat administrativní a politické p řekážky a nedostatky, které by jinak stály v cest ě. 
8. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Monitorování a hodnocení by mohlo být provád ěno na třech úrovních: 
– byly by zavedeny milníky týkající se nezbytných struktur (z řízení tematických pracovních 
skupin, ur čení účastníků odpovědných za sb ěr údajů, nastavení komunikace v rámci 
regionu a kontaktních míst pro zú častněné strany). Byl by stanoven rámec pro podávání 
zpráv a harmonogram, 
– pro každou z priorit ak čního plánu by byly stanoveny sled ované ukazatele s podrobným 
rámcem, který by umož ňoval hodnocení pr ůběhu provád ění. Tyto ukazatele by byly p řijaty 
s akčním plánem, 
– byly by definovány hlavní cíle, jejichž pomo cí by byl hodnocen celkový vývoj v Podunají 
vzhledem ke klí čovým problém ům zásadní povahy. Tyto cíle by p ředstavovaly východisko 
pro stanovení základních linií, v ůči nimž by mohl být hodnocen pokrok v uskute čňování 
klíčových zám ěrů na poli životního prost ředí, prosperity, dostupnosti a bezpe čnosti.  
Bylo by zapot řebí nastavit rámec pro systém podává ní zpráv. Komise by mohla pravideln ě 
podávat zprávy o pr ůběhu plnění sledovaných ukazatel ů obsažených v ak čním plánu. Mohl by 
být rovněž vytvořen harmonogram pro hodnocení (nap ř. po třech letech provád ění).  
9. ZÁVĚR 
Tato zpráva o posouzení dopad ů tedy navrhuje vytvo řit strategii EU pro Podunají s tím, že 
Evropská komise bude koordinovat z řízení udržitelného rámce pro spolupráci, bude 
usnadňovat poskytování podpory rozvoji a jednotné mu postupu v nadnárodním kontextu, to 
vše při využívání stávajících struktur EU. Strategii by m ěl doprovázet pr ůběžný akční plán, 
který by obsahoval konkrétní p říklady toho, v jakých místech a jakým zp ůsobem by m ěla být 
zintenzívn ěna spolupráce. Navrhovaná organizace je  podobná té, která byla použita (a která je 
právě testována) pro strategii EU pro region Baltského mo ře. Podpora tohoto p řístupu nadále 
existuje, proto by p řístup použitý pro region Baltského mo ře mohl být užite čný jakožto 
reference.  
Strategie EU pro Podunají bude udržitel ným rámcem pro spolupráci, který podpo ří rozvoj 
a jednotný postup v nadnárodním kontextu. Bude ji doprovázet pr ůběžný akční plán, který 
bude obsahovat konkrétní p říklady toho, v jakých místech a jakým zp ůsobem by m ěla být 
zintenzívn ěna spolupráce. Každá z priorit ak čního plánu bude koordinována jednou ze zemí. 
Členské státy budou navíc zapojeny prost řednictvím Rady a sledování pr ůběhu naplňování 
strategie bude zajiš ťováno skupinou na vysoké úrovni.  
Komise bude klí čová pro to, aby proces úsp ěšně postupoval, bude poskytovat vedení 
a, v případě neshod, bude usnad ňovat diskusi jakožto relativn ě nezávislý, uznávaný 
a důvěryhodný partner. Komise tudíž bude proces usnad ňovat, bude koordinovat práci 
a podávat zprávy o pokroku. Co se tý če financování, budou programy v rámci strukturálních 
fondů zapojeny hned zkraje procesu, aby bylo zajišt ěno, že budou p řipraveny p řizpůsobit 
financování pot řebám akčního plánu. 
CS 10   CS Závěrem lze konstatovat, že strategie EU pro Podunají m ůže přinést konkrétní výsledky, které 
budou založeny na jasné politické podpo ře (Komise, hlavy stát ů). Může usnadnit dosažení 
konkrétních zlepšení díky tomu, že byla p řipravována s využitím technických odborných 
znalostí (generální ředitelství, ministerstva, další zú častněné strany) a se zvláštním zapojením 
Komise. M ůže stavět na procesu, který povede k opat řením, která budou vnímána jako 
otevřená, transparentní a oprávn ěná. A kone čně, může přinést významný dopad 
prostřednictvím uspo řádání politik a stávajících nástroj ů financování. Musí ovšem nadále 
podporovat kooperativní p řístup mezi zem ěmi a dalšími zú častěnými stranami dunajského 
regionu v duchu partnerství a p ři sdílení zám ěrů a odpovědností.