Výběrový soubor pro výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii zahrnuje 1,3 milionu osob (1,2 milionu v EU-28) ve věku 15–74 let ze 33 účastnických zemí za každé čtvrtletí. To z něj činí největší šetření týkající se domácností v Evropě.

Výběrové chyby jsou dány především rozsahem výběrového souboru. S rozsahem výběrového souboru narůstá i přesnost výsledků. Následující tabulka ukazuje rozsah výběrového souboru osob ve věku 15–74 let, které byly dotazovány za každé čtvrtletí v každé účastnické zemi, a to jak v absolutních číslech, tak i ve srovnání s celkovým počtem obyvatel v této věkové skupině. Rozsah výběrového souboru se pohybuje v rozmezí od 0,2 % (Belgie, Německo, Francie, Chorvatsko, Itálie, Polsko, Spojené království a Turecko) až po 1,5 % (Malta). Průměrný rozsah výběrového souboru v jednom čtvrtletí v roce 2014 činila 1,3 milionů osob ve věku 15–74 let, tzn. 0,3 % z celkového počtu obyvatel ve 33 zemích účastnících se šetření.

Důležitou součástí celkové kvality je soudržnost mezi odhady počtu obyvatel získanými z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii a z demografických statistik. Vzhledem k tomu, že se jedná o výběrové šetření, jsou výsledky výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii vypočítávány z odpovědí vzorku obyvatelstva. Odpovědi poté slouží jako základ pro šetření celého obyvatelstva. Údaje o populaci vycházejí z nejlepších odhadů, jež jsou v danou dobu k dispozici (pro zlepšení přesnosti postupu členěné podle pohlaví a věkových skupin). V zásadě zajišťuje tento proces referenčního srovnání soudržnost mezi výběrovým šetřením pracovních sil v Evropské unii a demografickými statistikami. Za výjimečných okolností se však mohou vyskytnout rozdíly. Například, každých deset let jsou k dispozici výsledky nového sčítání lidu. Pokud se výsledky nového sčítání liší od předchozích odhadů počtu obyvatel, je možno přistoupit k revizi předchozího šetření. V takovém případě se může lišit délka a načasování revize demografických statistik a revize výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii vzhledem k dostupností podrobných informací o obyvatelstvu způsobené uplynutím 10 let mezi jednotlivými sčítáními. V mnoha evropských zemích se konalo poslední sčítání lidu v roce 2011 a přibližně ve 20 zemích mělo vedlejší dopady na výběrové šetření pracovních sil. Dotčené země se dohodly na revidování svých údajů alespoň zpětně do roku 2010, což následně zajistí, že nedojde k žádnému přerušení v řadě pro hlavní ukazatele strategie Evropa 2020 na základě údajů z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii. Všechny nezbytné zpětné revize údajů z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii by měly být ukončeny do konce roku 2015.

Pokud jde o soudržnost odhadů nezaměstnanosti, mnoho zemí rovněž zveřejňuje statistické údaje o počtu osob registrovaných na úřadu práce a těch, kteří hledají zaměstnání. Údaje o nezaměstnanosti vyplývající z výběrového šetření pracovních sil a počet zaregistrovaných uchazečů o zaměstnání se liší vzhledem k různé povaze shromažďovaných údajů. Zatímco výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii se při šetření domácností v oblasti pracovní činnosti členů domácností a jejich dostupnosti pro nabídky práce spoléhá na harmonizovanou metodiku, administrativní záznamy veřejných úřadů práce obsahují úplný seznam jednotlivců přihlášených k dávkám v nezaměstnanosti nebo majících na ně nárok. Vzhledem k tomu, že různá kritéria pro registraci závisí na vnitrostátních sociálních politikách, nejsou statistiky registrovaných uchazečů o práci srovnatelné časově ani mezi jednotlivými zeměmi.

Další oblast, ve které je statistická soudržnost důležitá, se týká odhadů zaměstnanosti: ty lze získat jak z výběrového šetření pracovních sil, tak z účtů jednotlivých zemí. Odhady si nemusí vzájemně odpovídat. Je to způsobeno jednak rozdíly v metodikách (koncepce a výběr vzorku obyvatelstva nejsou totožné), ale také rozdílnými způsoby sestavování statistik. Národní účty se sestavují porovnáním a kombinací veškerých relevantních zdrojů údajů dostupných v dané zemi, přičemž k dosažení kompletního výsledku se využije toho nejlepšího z každého zdroje. Dále je důležité v účtech zachovat soudržnost mezi zaměstnaností a produkcí (hrubý domácí produkt, HDP). K tomu vedle výběrového šetření pracovních sil slouží i další zdroje údajů: šetření podniků, registry zaměstnanosti nebo registry sociálního zabezpečení. Na soulad mezi údaji obsaženými ve výběrovém šetření pracovních sil a v národních účtech dohlíží pracovní skupina pro statistiky pracovního trhu. Eurostat sleduje rozdíly v obou odhadech a několik národních statistických úřadů se zabývá analýzou příčin a rozsahu uvedených rozdílů. V některých případech byly zveřejněny srovnávací tabulky mezi oběma soubory údajů.

Při srovnání výběrového šetření pracovních sil s národními účty lze konstatovat, že výběrové šetření pracovních sil je vhodnější pro měření účasti na trhu práce (např. měření zaměstnanosti a nezaměstnanosti, ekonomické aktivity atd.) nebo pro analýzu situace konkrétních socioekonomických skupin obyvatelstva (např. v závislosti na věku, pohlaví nebo úrovni vzdělání).

4.Iniciativy zaměřené na další zlepšení způsobu šetření pracovních sil

4.1.Výběrové šetření pracovních sil v modernizovaném systému sociální statistiky

V návaznosti na sdělení Komise z roku 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí , byla zahájena iniciativa na modernizaci evropské sociální statistiky. Z ní se potom vyvinula konkrétní strategie, jak stanoví wiesbadenské memorandum z roku 2011 . Bylo dohodnuto, že je potřebné zefektivnit tvorbu sociální statistiky a přitom udržet stejně vysoké standardy kvality tím, že bude vytvořena jednotná architektura pro evropskou sociální statistiku.

Modernizace sociální statistiky má rovněž dopad i na výběrové šetření pracovních sil. Evropský statistický systém v současné době provádí komplexní přezkum všech proměnných výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii s cílem přizpůsobit informace shromážděné v šetření potřebám současných i budoucích uživatelů. Pro příklad musí být do výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii zapracovány revidované normy Mezinárodní organizace práce (MOP) pro měření zaměstnanosti, nezaměstnanosti a jiných forem práce, které přijala 19. Mezinárodní konferenci statistiků práce ve švýcarské Ženevě (2.–11. října 2013 ).

V rámci procesu modernizace evropské sociální statistiky pracuje Eurostat a členské státy rovněž směrem k větší harmonizaci údajů v šetřeních. To by rovněž mělo umožnit vyšší využití shromážděných informací, např. propojením informací z různých zdrojů údajů. Pro dosažení tohoto cíle je standardizována definice, koncepty a kódy podskupiny proměnných shromážděných z více než jednoho evropského sociálního šetření.

Navíc revize výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii zahrnuje zlepšení včasnosti přenosu údajů Eurostatu, revizi požadavků na přesnost a další metodickou práci.

Vedle výše popsaných praktických změn by měla modernizace sociální statistiky vést ke změnám právního rámce. V současné době je připravováno nové rámcové nařízení pro sociální statistiku zahrnující výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii.

4.2.Rozšíření výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii na další kandidátské země

V současné době se výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii účastní 33 zemí (EU-28, dvě kandidátské země a tři země EFTA), což znamená, že přenášejí údaje Eurostatu v souladu s nařízením Rady (ES) č. 577/98. Mezi tyto kandidátské země patřilo Turecko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie. Eurostat úzce spolupracuje se statistickými úřady ostatních kandidátských zemí, aby jim pomohl dosáhnout pokroku v dosažení souladu s nařízením Rady (ES) č. 577/98, pokud jde o obsah a kvalitu šetření. Černá Hora a Republika Srbsko již začaly údaje výběrového šetření pracovních sil Eurostatu zasílat. Jakmile budou jejich národní šetření splňovat požadavky evropských nařízení, bude Eurostat rovněž zveřejňovat údaje o nich.

4.3.Vývoj nových statistických produktů

Statistika, která má zachycovat dynamiku na trhu práce

Změny pracovní situace jednotlivců jsou velmi zajímavé, protože poskytují doplňující informace o obecné situaci trhu práce, včetně jeho flexibility či rigidity, a o situaci konkrétních skupin. Takové údaje o dynamice trhu práce například umožňují analyzovat, kolik osob ztratilo nebo našlo zaměstnání během určitého období a o které typy osob šlo. V důsledku toho je možno identifikovat skupiny osob s větší šancí na nalezení zaměstnání a zranitelné skupiny, kterým více hrozí, že ztratí zaměstnání nebo zůstanou bez zaměstnání.

Pomocí statistik toků lze měřit přechody mezi pracovními situacemi. Vyhovět potřebě těchto údajů není jednoduché, protože původním účelem výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii bylo shromažďovat informace o obyvatelstvu (např. počty nezaměstnaných v daný časový okamžik) spíše než zachycovat toky sledováním jednotlivců v průběhu času. Ačkoli tuto důležitou novou oblast statistiky týkající se trhu práce doprovázejí metodické problémy, práce v posledních letech pokročila. Očekává se, že zveřejnění odhadů toků na základě údajů z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii umožní sledovat přechody na trhu práce od konce roku 2015.

Revize hlavních ukazatelů výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii

Hlavním ukazatelem výběrového šetření pracovních sil Evropské unie je sběr nejdůležitějších výsledků výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii šířených v on-line databázi Eurostatu. Mají sloužit tomu, aby poskytovaly uživatelům klíčové statistické údaje o trhu práce. Tyto hlavní ukazatele výběrového šetření pracovních sil Evropské unie jsou v současné době revidovány, aby byla dále zlepšena jejich kvalita. Patří sem odhad zpětných údajů, doplňování chybějících údajů, odstranění přerušení v časových řadách tam, kde je to proveditelné, a – co je nejdůležitější – sezónní úprava umožňující srovnání mezi jednotlivými čtvrtletími. Jelikož je výběrové šetření pracovních sil v Evropské unii čtvrtletním šetřením, přinese tvůrcům politik a ostatním zúčastněným stranám další možnosti využití včasných údajů z výběrového šetření pracovních sil v Evropské unii. První zveřejnění těchto zlepšených řad se očekává v roce 2016.