CS Úřední věstník Evropské unie C 100/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Odstraňování překážek přeshraničních investic pomocí fondů rizikového kapitálu

KOM(2007) 853 v konečném znění

2009/C 100/03

Dne 21. prosince 2007 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Odstraňování překážek přeshraničních investic pomocí fondů rizikového kapitálu

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. října 2008. Zpravodajem byl pan MORGAN a spoluzpravodajem pan DERRUINE.

Na 448. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 21., 22. a 23. října 2008 (jednání dne 22. října 2008), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1. Závěry a doporučení

1.1 Sdělení Komise slučuje dvě významné složky lisabonského programu. Jednou z nich je zaměření na vytváření a růst inovačních malých podniků. Druhou je integrace kapitálových trhů EU jako prostředku financování zaměstnanosti a růstu produktivity. Katalyzátorem pro sbližování těchto dvou politik je potřeba vyvinout celoevropský průmysl rizikového kapitálu.

1.2 Toto sdělení předkládá probíhající práce. Mezi členskými státy, Evropskou komisí a průmyslem rizikového kapitálu bude nutná úzká spolupráce při provádění dalších kroků podrobně uvedených v odstavci 3.6. Komise bude pokračovat ve sledování těchto prací a podá o tom zprávu v roce 2009.

1.3 Dostupnost rizikového kapitálu není universální všelék. Průmysl rizikového kapitálu má zájem na velkých investicích, protože malá investice může být stejně časově náročná jako velká investice. Stejně tak má tendenci poskytovat finanční prostředky na rozšiřování rostoucích podniků spíše než poskytovat počáteční kapitál začínajícím podnikům. Průmysl rizikového kapitálu poskytuje počáteční kapitál, kapitál pro zahájení podnikání a kapitál na rozšíření, a proto je významnou součástí Lisabonské strategie a EHSV tuto iniciativu Komise podporuje. Je důležité zlepšit přístup k rizikovému kapitálu v těch členských státech, ve kterých nejsou tyto možnosti dostatečně rozvinuté.

1.4 Pro průmysl rizikového kapitálu je životně důležité, aby dokázal realizovat své investice. K tomu musí najít buď kupujícího, tj. větší podnik, nebo prodat podnik investorům prostřednictvím kotace na burze. Z celkového pohledu je v EU problém v tom, že investice do malých mladých podniků nejsou dosti atraktivní. EHSV doporučuje, aby členské státy využívaly daňový systém k vytváření pobídek pro soukromé osoby, které by investovaly do malých podniků. To podpoří rozvoj burz, na kterých mohou být obchodovány akcie malých podniků. V současné době jedinými takovými burzovními trhy jsou alternativní investiční trh (Alternative Investment Market – AIM) v Londýně a Entry Standard na německé burze, třebaže nyní existuje iniciativa Euronext.

1.5 Jelikož alternativní investiční trh poskytuje ideální přechod z nekótovaného statusu ke kótovanému, stává se investování rizikového kapitálu do nekótovaných společností velmi atraktivní. Alternativní investiční trh poskytuje britským firmám obchodujícím s rizikovým kapitálem možnost odchodu, kterou potřebují. Zařízení podobné alternativnímu investičnímu trhu v ostatních členských státech by vytvořilo burzu, na které by bylo možno pořizovat kapitál pro malé a střední podniky a vytvořilo trh s jejich podíly. To by mohl být významný faktor pro růst rizikového kapitálu na dosud nevyvinutých trzích v EU.

1.6 Přestože je rizikový kapitál nutně zaměřen na odchod z burzovního trhu, neměla by se privatizace považovat za nejlepší odchod pro všechny malé podniky. Veřejné společnosti mají výhodu vlastních zdrojů a jejich akcie mohou sloužit jako měna při akvizicích, ale naopak ztrácejí určitou svobodu jednání z důvodu požadavků trhu, a to především z dlouhodobého hlediska. Stejně tak rizikový kapitál nedává možnost postupu každému malému podniku. Pokud malý a střední podnik, který je již podporován rizikovým kapitálem, není dobře přizpůsoben na prvotní veřejné nabídky, může zde být alternativou přesun kapitálu.

1.7 Rizikový kapitál nepokryje celkovou poptávku po kapitálu pro zahájení podnikání, protože bude investovat pouze do vybraných začínajících podniků. K zaplnění této mezery mohou sloužit veřejně financovaní poskytovatelé rizikového kapitálu, ale pouze částečně, budou muset ještě pomoci i rodiny a přátelé podnikatelů a neformální investoři (business angels). Požadovaná podpora poskytování kapitálu pro zahájení podnikání je druhým důvodem, proč EHSV doporučuje Komisi a členským státům, aby poskytovaly daňové pobídky pro soukromé investování do začínajících podniků.

1.8 Jak je vysvětleno v 2. kapitole (definice), rizikový kapitál je technicky podskupina soukromého kapitálu. EHSV trvá na tom, že odstranění překážek přeshraničních aktivit rizikového kapitálu by nemělo usnadnit, bez řádného zabezpečení, další aktivity soukromého kapitálu, jako např. zadlužení s pákovým efektem.

1.9 V předcházejícím stanovisku (1) vyjádřil již EHSV své obavy z možného ohrožení zaměstnanosti (včetně kvality pracovních míst) transakcemi se soukromým kapitálem. Zásadní je, aby jakékoliv takové transakce byly prováděny v rámci jednání odsouhlasených se sociálními partnery v každém členském státě. EHSV tedy žádá Komisi, aby v souvislosti s touto iniciativou v oblasti rizikového kapitálu zajistila, že sociální dialog bude i dále převažovat a že v těchto případech bude platit směrnice o informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci. Dále EHSV znovu naléhá na Komisi, aby předložila návrh na aktualizaci směrnice o „nabytých právech“ tak, aby převody podniků v důsledku operací pro převod akcií byly také zahrnuty (2).

1.10 Tyto obavy mají obrovský význam, protože nejobvyklejší způsob odchodu z firmy je prodej jiné společnosti, který představuje 39 % všech odchodů. Druhý nejobvyklejší způsob odchodu z firmy je druhotný odkup, který za poslední desetiletí podle neoficiálních údajů (3) získal na významu.

2. Definice pojmů

2.1 Sdělení Komise je podloženo pracovním dokumentem. Dokument obsahuje rozsáhlý glosář. Zde jsou uvedeny některé z klíčových termínů jazyka rizikového kapitálu.

2.2 V průmyslu rizikového kapitálu se používá šest obecně uznávaných formátů investování:

— Počáteční kapitál představuje finanční prostředky poskytované na studii, posouzení a vypracování počáteční koncepce.

— Kapitál pro zahájení podnikání je poskytován společnostem na vývoj výrobku nebo první uvedení na trh.

— Kapitál na rozšíření označuje finanční prostředky na růst společnosti.

— Přesun kapitálu zahrnuje koupi akcií existujícího podniku od jiné společnosti pro soukromé kapitálové investice nebo od jiného akcionáře.

— Odkup znamená koupi podniku nebo jeho části od současných akcionářů. Může to zahrnovat převedení podniku z kótovaného do nekótovaného statusu, tj. privatizaci. Při odkupu managementem je kupcem stávající vedení podniku, obvykle za podpory soukromého kapitálu nebo rizikového kapitálu.

2.3 Rizikový kapitál označuje investice do nekótovaných společností (tj. do společností, s jejichž akciemi nelze obchodovat na burze) uskutečňované firmami obchodujícími s rizikovým kapitálem, které na vlastní účet spravují individuální, institucionální nebo vnitropodnikové finanční zdroje. Zahrnuje financování v raných fázích (počáteční kapitál a kapitál pro zahájení podnikání) a ve fází rozšiřování. Rizikový kapitál je tedy profesionální vlastní kapitál investovaný společně s podnikatelem za účelem financování založení nebo rozvoje podniku. Kompenzací za vysokého riziko, které na sebe investor bere, je pravděpodobná návratnost investic převyšující průměr.

2.4 Přesně řečeno rizikový kapitál je podskupina soukromého kapitálu. Společnosti soukromého kapitálu se mohou zapojit do aktivit rizikového kapitálu, ale jejich rozsah přesahuje podskupinu rizikového kapitálu a zahrnuje ustanovení o přesunu kapitálu a financování odkupů. EHSV se zajímá o potenciální sociální dopad těchto aktivit soukromého kapitálu.

2.5 Termín business angels označuje bohaté soukromé osoby, které investují přímo do nových a rostoucích nekótovaných podniků. Jejich kapitál může doplňovat průmysl rizikového kapitálu tím, že financují počáteční fázi podniku.

2.6 Institucionální investoři jsou finanční instituce jako pojišťovny, penzijní fondy, banky a investiční společnosti, které shromažďují úspory (obvykle) soukromých investorů a pak je investují na finančních trzích. Mají značný majetek a jsou to zkušení investoři.

2.7 Soukromé umisťování je metoda prodeje pro finanční investice umožňující prodávajícímu a kupujícímu uzavřít transakci, která podléhá osvobození od mnoha nebo všech statutárních požadavků, které by platily v případě veřejného prodeje. Režim soukromého umisťování obvykle specifikuje kritéria pro subjekty, které jsou způsobilé uzavírat transakce za těchto podmínek. Tento režim je typický pro investice prováděné institucionálními investory (kteří jsou podle definice dobře informovaní) do fondů spravovaných společnostmi obchodujícími s rizikovým kapitálem.

2.8 Zásada obezřetnosti umožňuje penzijním fondům zahrnout fondy soukromého kapitálu/rizikového kapitálu do svého portfolia investic a přitom respektovat rizikový profil zákazníků. Jinými slovy správce penzijního fondu je povinen investovat pro své zákazníky tak, jako by investoval sám za sebe. To by znamenalo citlivou diverzifikaci portfolia, pokud obsahuje rizikový kapitál.

3. Shrnutí sdělení Komise

3.1 Podle údajů evropské asociace rizikového kapitálu a soukromého kapitálu (EVCA) přispívá rizikový kapitál významně k vytváření pracovních míst. Společnosti v EU, které obdržely soukromý kapitál a rizikový kapitál, vytvořily v období 2000–2004 milion nových pracovních míst. Přes 60 % těchto pracovních míst bylo vytvořeno společnostmi s podporou rizikového kapitálu a zaměstnanost v těchto společnostech ročně vzrostla o 30 %. Inovační a na růst zaměřené firmy podporované rizikovým kapitálem navíc průměrně vynaloží 45 % svých ročních výdajů za výzkum a vývoj. (EHSV je znepokojen, že Komise nebyla schopna nalézt nezávislé zdroje údajů na ověření této analýzy. Další připomínky k této problematice se nacházejí v odstavcích 4.10 a 4.11 níže.)

3.2 V současné době není potenciál trhů s rizikovým kapitálem v EU plně využit a trhy neposkytují inovačním malým a středním podnikům v počátečním období růstu dostatečný kapitál. Nedostatek kultury kapitálových investic, problémy s informovaností, roztříštěný trh, vysoké náklady, nevyužívané synergie mezi firmami a akademickými kruhy patří mezi hlavní důvody tohoto selhání trhu. Dále pak rozdílné vnitrostátní politiky vytvářejí značnou roztříštěnost trhu, což negativně ovlivňuje jak získávání prostředků, tak investice v rámci EU.

3.3 Zatímco veřejné orgány mohou do určité míry podpořit financování inovací, rozsah celosvětových problémů znamená, že pouze zvýšení investic soukromých investorů může poskytnout dlouhodobé řešení. Komise a členské státy musí proto podniknout kroky ke zlepšení rámcových podmínek rizikového kapitálu a jednou z nich je odstranění neoprávněných překážek pro přeshraniční operace.

3.4 Strategie pro zlepšení přeshraničních podmínek zahrnuje volný pohyb kapitálu, lepší podmínky pro získávání finančních prostředků, zlepšení regulačního rámce, snížení daňových nesrovnalostí a pokrok ve vzájemném uznávání.

3.5 Glosář a zpráva skupiny expertů, která je přiložena ke sdělení, obsahuje analýzu problémů a možných řešení (viz tabulka I).

Tabulka I

Problém Možné řešení Získávání a rozdělování finančních prostředků (mezi investory a fondy rizikového kapitálu) Rozdílné vnitrostátní normy pro určení kvalifikovaných investorů do soukromého kapitálu – rizikového kapitálu (institucionální versus soukromí investoři) Společná definice kvalifikovaného investora (institucionální a soukromí investoři) v EU Rozdílné vnitrostátní režimy týkající se toho, kde mohou institucionální investoři investovat (omezení v jednotlivých státech) Používání zásady obezřetnosti (provádění zásady obezřetnosti jak je stanoveno směrnicí o penzijních fondech 2003/41/EC) Potíže při prodeji fondů soukromého kapitálu a rizikového kapitálu v různých členských státech z důvodu různých vnitrostátních přístupů k soukromému umisťování/ osvobození od pravidel v případě veřejného prodeje Společný přístup EU k soukromému umisťování Daňová neutralita (mezi fondy rizikového kapitálu a investujícím státem) Komplexní struktury fondů závisející na zemi investora a na zemi společnosti, která investuje (s cílem zabránit dvojímu zdanění) Zdanění kapitálových výnosů v zemi investora; rovné zacházení s přímými investory a investory do soukromého kapitálu; rovné zacházení s kótovaným a nekótovaným vlastním kapitálem Různá pravidla a požadavky pro soukromé investiční fondy, aby měly výhody z daňových smluv Daňová transparentnost : Seznam vzájemně uznávaných soukromých investičních fondů (nebo společná kritéria pro stanovování daňové transparentnosti členskými státy) Daňová neutralita : soukromé investiční fondy založené jako společnosti s ručením omezeným (ne transparentní) by měly mít výhody ze smluv o dvojím zdanění; společné požadavky pro možné výhody z těchto smluv Profesionální normy (pro fondy rizikového kapitálu) Různá místní pravidla pro hodnocení a podávání zpráv (zvýšené náklady a chybějící porovnání) Podpora používání dobrovolně stanovených průmyslových profesionálních norem (např. norem EVCA) Problémy při uplatňování IFRS (Mezinárodními standardy účetního výkaznictví) na soukromé investiční fondy: zvláště požadavek konsolidace Stálá provozovna (pro generálního partnera nebo správce fondu Riziko generálního partnera (společnost řídící rizikový kapitál) mít stálou provozovnu v zemi společnosti, která investuje (nepříznivé daňové důsledky) — Vzájemné uznávání řídících společností; nebo pas pro řídící společnosti; — dlouhodobě pas pro řídící společnosti

3.6 Jako reakci předložila Komise tyto další kroky a doporučení:

3.6.1 Komise v zájmu lepšího získávání prostředků a přeshraničních investic:

a) Provede analýzu vnitrostátních přístupů a překážek přeshraničního soukromého umisťování. Vydá v první polovině roku 2008 (nyní odloženo na třetí čtvrtletí 2008) zprávu o možnostech zřízení evropského systému soukromého umisťování.

b) Spolu s odborníky z členských států poukáže na případy dvojího zdanění a ostatní přímé daňové překážky pro přeshraniční investice rizikového kapitálu. Skupina odborníků podá do konce roku 2008 zprávu.

c) Na základě těchto zpráv provede Komise analýzu možností definování společných charakteristik, aby bylo možné vykročit cestou společného rámce pro rizikový kapitál v celé EU.

d) Prostuduje možné způsoby pomoci členským státům v postupu vzájemného uznávání.

3.6.2 Za účelem snížení roztříštěnosti trhu a zlepšení podmínek pro získávání prostředků rizikového kapitálu a investic, vyzývá Komise členské státy, aby:

a) Tam, kde tomu tak ještě není, rozšířily „zásadu obezřetnosti“ na ostatní typy institucionálních investorů, včetně penzijních fondů.

b) Vytvořily jednoznačný výklad charakteristik fondů rizikového kapitálu a kvalifikovaných investorů a zvážily vzájemné uznávání vnitrostátních rámců.

c) Revizí stávajících právních předpisů nebo přijetím nových zákonů překonaly regulační a daňové překážky.

d) Umožnily spolupráci a vzájemně přijatelné úrovně dohledu a transparentnosti.

e) Podpořily rozvoj konkurenceschopných klastrů (podle vědeckých parků).

f) Podpořily likvidních trhy pro odchod.

4. Obecné připomínky

4.1 Vnější pozorovatelé průmyslu rizikového kapitálu kladou důraz na rizikový kapitál jako zdroj investičního kapitálu, zatímco vlastní průmysl rizikového kapitálu má mnohem větší zájem na obstarávání finančních prostředků než na jejich investování. Integrace financování rizikového kapitálu v celé EU tedy musí usnadňovat investování do fondů rizikového kapitálu a stejně tak vyplácení z nich.

4.2 Protože průmysl rizikového kapitálu je založen na dosahování dobrých výnosů pro investory, postup jeho činnosti je opatřit prostředky, investovat je a potom tyto investice zhodnotit, aby mohl vyplatit očekávané výnosy investorům. Trvání každého fondu je většinou sedm let.

4.3 Pro průmysl rizikového kapitálu je životně důležité, aby dokázal realizovat své investice. K tomu musí najít buď kupujícího, tj. větší podnik, nebo prodat podnik investorům prostřednictvím kotace na burze. Z celkového pohledu je v EU problém v tom, že investice do malých mladých podniků nejsou dosti atraktivní. EHSV doporučuje, aby členské státy využívaly daňový systém k vytváření pobídek pro soukromé osoby, které by investovaly do malých podniků. To podpoří rozvoj burz, na kterých by mohly být obchodovány akcie malých podniků. V současné době jedinými takovými burzovními trhy jsou alternativní investiční trh (Alternative Investment Market – AIM) v Londýně a Entry Standard na německé burze, třebaže nyní existuje iniciativa Euronext.

4.4 Dostupnost rizikového kapitálu není universální všelék. Průmysl rizikového kapitálu má zájem na velkých investicích, protože malá investice může být stejně časově náročná jako velká investice. Stejně tak má tendenci poskytovat finanční prostředky na rozšiřování rostoucích podniků spíše než poskytovat počáteční kapitál začínajícím podnikům. Takovým příkladem je 3I, společnost obchodující s rizikovým kapitálem, která dlouho funguje ve Spojeném království. Na konci března 2008 oznámila, že odstupuje od počátečních investic – odvětví s nejhoršími výsledky od prasknutí bubliny odvětví společností typu dot.com v roce 2000. Její přístup k aktivům rizikového kapitálu se značně snížil investicemi do zahájení podnikání představující pouze desetinu jejího portfolia – zatímco v roce 2000 představoval polovinu. 3I prohlásila, že větší hodnota byla v pozdějším financování a že se skupina zaměří na odkupy, růstový kapitál a infrastrukturu.

4.5 Rizikový kapitál nepokryje celkovou potřebu kapitálu pro zahájení podnikání, protože rizikový kapitál bude investovat pouze do vybraných začínajících podniků. K zaplnění této mezery mohou sloužit veřejně financovaní poskytovatelé rizikového kapitálu, ale pouze částečně, budou muset ještě pomoci i rodiny a přátelé podnikatelů a neformální investoři (business angels). Požadovaná podpora poskytování kapitálu pro zahájení podnikání je druhým důvodem, proč EHSV doporučuje Komisi a členským státům, aby poskytovaly daňové pobídky pro soukromé investování do začínajících podniků, jaké poskytuje například britský systém investic pro podniky. V tomto systému je pro investovaný kapitál poskytováno snížení daně z příjmu, zatímco veškerý kapitálový zisk z rizikového kapitálu je osvobozen od daně. Tyto daňové pobídky činí poměr rizika a zisku pro soukromé osoby, které investují do mladých společností, velice výhodný.

4.6 V britském systému platí podobné pobídky pro investice do kolektivních investičních fondů, které investují peníze do nových malých společností na alternativním investičním trhu. Tyto fondy jsou známy jako fondy rizikového kapitálu. Pro investice je poskytováno snížení daně z příjmu a investovaný kapitál je osvobozen jak od daně ze zisku, tak od dědické daně.

4.7 Podobné pobídky platí pro soukromé osoby, které uskuteční přímé investice do jakýchkoliv společností vedených na alternativním investičním trhu. Existence alternativního investičního trhu a daňových úlev s ním spojených znamenaly silný impulz pro vytváření společností v Británii.

4.8 Alternativní investiční trh se specializuje na prvotní veřejné nabídky akcií nových malých společností. Z toho důvodu jsou investice rizikového kapitálu v nekótovaných společnostech v Británii velmi atraktivní, pomocí prvotních veřejných nabídek alternativní investiční trh poskytuje společnostem s rizikovým kapitálem možnost odchodu, kterou potřebují. Rozvojem institucí podobných AIM v dalších členských státech, které by obsluhovaly buď národní a nebo mezinárodní trhy, by vznikly burzy, na kterých by bylo možné získat kapitál pro malé a střední podniky a obchodovat s jejich akciemi. To by mohl být významný faktor pro vývoj rizikového kapitálu na dosud nerozvinutých trzích v EU.

4.9 EHSV si velmi dobře uvědomuje, že je třeba vytvořit poptávku po rizikovém kapitálu, aby průmysl rizikového kapitálu měl možnost vzkvétat. To naopak znamená, že v celé EU je potřeba zvýšit míru vytváření společností s odpovídajícím růstem podnikání a inovací. EHSV bere v úvahu tento zájem. Účelem tohoto stanoviska není diskutovat o aspektech podnikání a inovací, je však nutné upozornit na to, že pokud budou poskytnuty daňové pobídky, vzroste míra vytváření malých společností.

4.10 Třebaže EHAV podporuje návrhy na usnadnění přeshraničních aktivit rizikového kapitálu, lituje, že neexistují spolehlivé a nestranné údaje jako základ tohoto hodnocení. Nezávislé studie ovšem doporučují v této souvislosti obezřetnost, vzhledem k tomu, že je nemožné rozlišit jasně změny v zaměstnanosti ve společnostech podporovaných rizikovým kapitálem a ve společnostech podporovaných jinými formami soukromého kapitálu (4).

4.11 V předcházejícím stanovisku (5) EHSV již vyjádřil své obavy z možného ohrožení zaměstnanosti (včetně kvality pracovních míst) transakcemi se soukromým kapitálem. Společnosti soukromého kapitálu vytvářejí přibližně o 10 % pracovních míst méně, než podobné společnosti v procesu odkupu (5 let) (6). Dále je zásadní je, aby jakékoliv takové transakce byly prováděny v rámci jednání odsouhlasených se sociálními partnery v každém členském státě. EHSV tedy žádá Komisi, aby v souvislosti s touto iniciativou v oblasti rizikového kapitálu zajistila, že sociální dialog bude i dále převažovat a že v těchto případech bude platit směrnice o informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci. Dále EHSV znovu naléhá na Komisi, aby předložila návrh na aktualizaci směrnice o „nabytých právech“ tak, aby byly také zahrnuty převody podniků v důsledku operací na převod akcií (7).

5. Konkrétní připomínky k návrhům Komise

5.1 Je třeba rozvíjet statistické nástroje, které poskytnout lepší představu o zajišťovacích fondech a odvětvích soukromého kapitálu, a také rozvíjet ukazatele pro správu podniků, z nichž všechny jsou předmětem harmonizace, alespoň na evropské úrovni (8).

Návrh Komise na zlepšení získávání finančních prostředků a přeshraničního investování

5.2 EHSV plně podporuje zavedení evropského režimu soukromého umisťování. Je to základní požadavek přeshraničního rizikového kapitálu.

5.3 Je třeba odstranit překážku dvojího zdanění. Jinak nebude přeshraniční rizikový kapitál pro firmy obchodující s rizikovým kapitálem dostatečně výnosný, aby se jím zabývali. EHSV se zájmem očekává zprávu pracovní skupiny vytvořené Komisí, aby byly vzaty do úvahy otázky zdanění.

5.4 Koncepce celoevropského rámce pro rizikový kapitál je atraktivní, pokud členské státy akceptují společnosti obchodující s rizikovým kapitálem, které jsou regulované jinými státy. To napomůže vzájemnému uznávání a usnadní přeshraniční činnost průmyslu rizikového kapitálu bez zbytečné byrokracie. Vzhledem k tomu, že je důležitá užší koordinace daňové politiky, považuje však Výbor za nezbytné stanovit minimální požadavky týkající se zdaňování správců fondů, aby se zabránilo daňovému dumpingu a hospodářské neúčinnosti.

Návrhy opatření členských států na snížení roztříštěnosti trhu a zlepšení podmínek pro získávání a investování rizikového kapitálu

5.5 Rozšíření zásady obezřetnosti je základním požadavkem pro získávání finančních prostředků, protože investiční společnosti jsou prvotním zdrojem finančních prostředků. Je třeba, aby členské státy vytvořily regulační rámce, které usnadní vhodnou účast na fondech rizikového kapitálu prostřednictvím investičních institucí, zejména penzijních fondů.

5.6 Aby iniciativy Komise mohly dále pokračovat, je potřebná spolupráce členských států při vytváření předpisů a vzájemném uznávání.

5.7 Myšlenka konkurenceschopných klastrů souvisí s politikami na podporu podnikání a inovací. Podstata spočívá v tom, že klastry inovačních firem by byly soustředěny okolo univerzit. Takový vývoj je velmi atraktivní pro rizikový kapitál.

5.8 O otázkách týkajících se likvidních trhů pro odchod pojednává kapitola 4.

V Bruselu dne 22. října 2008. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Úř. věst. C 10, 15.1.2008, s. 96.

(2) Směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodu podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů, Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16–20.

(3) Globalization of Alternative Investment: the global economic impact of private equity (s. viii), studie vydaná světovým hospodářským fórem, 2008.

(4) Světové ekonomické fórum, s. 43.

(5) Úř. věst. C 10, 15.1.2008, s. 96.

(6) Světové ekonomické fórum, s. 54.

(7) Směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodu podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů, Úř. věst. L 82, 22.3.2001, s. 16–20.

(8) Úř. věst. C 10, 15.1.2008, s. 96.