Zpráva Komise Radě - Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory zemědělství v severních oblastech Švédska podle rozhodnutí Komise 2004/291/ES /* KOM/2007/0416 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 31.7.2007 KOM(2007) 416 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory zemědělství v severních oblastech Švédska podle rozhodnutí Komise 2004/291/ES ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2001–2005 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory zemědělství v severních oblastech Švédska podle rozhodnutí Komise 2004/291/ES OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Souvislosti 3 1.2. Všeobecné zásady 3 1.3. Podoblasti 4 1.4. Správa a kontroly 4 2. Provádění severské podpory v období 2001–2005 5 2.1. Rozhodnutí Komise 5 2.2. Podpora vyplacená ve Švédsku 5 2.3. Podpora Společenství 6 2.4. Podporovaný objem produkce 6 3. Rozvoj zemědělského hospodářství v oblastech se severskou podporou 7 3.1. Podporovaný objem 7 3.2. Vývoj klíčové produkce v podoblastech 7 3.3. Rozvoj využití půdy a struktury zemědělských podniků 8 3.4. Sociálně-ekonomický dopad 9 3.5. Dopad na stav životního prostředí 10 3.6. Dopad na potravinový řetězec 10 4. Závěr 10 1. ÚVOD 1.1. Souvislosti Podle článku 142 aktu o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Evropské unii povolila Komise Švédsku poskytovat dlouhodobou vnitrostátní podporu, aby zajistilo zachování zemědělské činnosti v severních oblastech. Tato podpora (dále jen „severská podpora“) se poskytuje především proto, aby se zachovaly tradiční primární produkce a zpracování přirozené pro dané klimatické podmínky, aby se zlepšily struktury pro produkci, uvádění na trh a zpracování zemědělských produktů, aby se usnadnilo nakládání s nimi a zajistila se ochrana životního prostředí a zachování krajiny. Oblasti, na něž se vztahuje režim severské podpory, se nacházejí na sever od 62. rovnoběžky a spadají pod ně i některé přilehlé oblasti na jih od této rovnoběžky, které jsou poznamenány srovnatelnými klimatickými podmínkami, jež mimořádně ztěžují zemědělskou činnost. Při stanovování oblastí byly zohledněny tyto faktory: nízká hustota obyvatelstva (maximálně 10 osob/km2), využívaná zemědělská půda vyjádřená jako podíl z celkové rozlohy (méně než 10 procent) a rozloha zemědělské půdy využívané pro pěstování plodin pro lidskou spotřebu vyjádřená jako podíl z využívané zemědělské půdy. Stávající oblast představuje celkem 355 017 hektarů využívané zemědělské půdy, což odpovídá 11 % celkové využívané zemědělské půdy Švédska[1]. V souladu s článkem 143 Komise předloží Radě zprávu o udělených povoleních a o výsledcích podpory, která byla na základě povolení poskytnuta, a to rok po přistoupení a následně každý pátý rok. Předchozí zprávy byly vypracovány v roce 1996 a 2002. Tato zpráva je založena na informacích poskytnutých švédskými orgány. Neobsahuje žádné závěry o tom, zda byly splněny cíle režimu. Pokud jde o tuto otázku, Komise požádala o vypracování zvláštní studie. 1.2. Všeobecné zásady Severská podpora je rozlišena podle oblastí a poskytuje se na základě produkčních jednotek, přičemž se zohlední omezení zavedená společnou organizací trhu. Omezení povoleného objemu výroby se vyčísluje na celostátní úrovni, oblastní úroveň je stanovena pro větší jasnost. Podpora nesmí záviset na budoucí produkci nebo způsobovat zvýšení produkce nebo zvýšení úrovně kombinované podpory ve vztahu k podpoře přiznané ve sledovaném období. Severská podpora byla vyplacena zemědělským a zahradnickým producentům kravského mléka, prasat, koz, selat, vajec, bobulovin a zeleniny. Dále se podpora poskytuje na přepravu kravského mléka mezi místem produkce a sběrným střediskem nebo místem prvního zpracování. Podpora se poskytuje buď podle počtu zvířat, nebo podle počtu hektarů. V případě subvencí pro produkci a přepravu mléka se podpora poskytuje podle množství dodaného a shromážděného mléka (v kg). Míra podpory i množství produkce se pro produkci kravského mléka a produkci bobulovin a zeleniny vypočítá na základě dostupných národních statistik z roku 1994. Toto období se považovalo za neovlivněné důsledky budoucího přistoupení a zároveň představovalo situaci ve Švédsku po reformě zemědělského odvětví, která proběhla na počátku 90. let 20. století. Byl to také první rok, kdy byla poskytována podpora pro bobuloviny a zeleninu. Jako referenční období pro ostatní odvětví produkce byl zvolen rok 1993. Podpora může být vyplacena producentovi, kterému (nebo jeho manželovi/manželce) je nejméně 18 a nejvýše 65 let. Příjemce podpory musí vlastnit nejméně tři hektary orné půdy nebo alespoň půl hektaru půdy využívané k zahradnické produkci. 1.3. Podoblasti Švédsko je pro provádění podpor a programů v rámci zemědělské politiky územně rozděleno do podoblastí. Severní oblast Švédska zahrnuje čtyři podoblasti, tj. 1, 2a, 2b a 3 ( obrázek 1 ). Oblasti odrážejí různou míru závažnosti přírodního znevýhodnění a podmínek produkce. [pic][pic][pic] Obrázek 1 – Oblasti zemědělské podpory (podoblasti 1–3 jsou zahrnuty do severské podpory) 1.4. Správa a kontroly Vnitrostátní podporu pro produkci mléka, prasat a vajec spravuje, přezkoumává a rozhoduje o ní Švédská zemědělská rada. Kontroly toho, zda příjemci splňují podmínky vztahující se na subvence, se provádějí podle platebního systému společné zemědělské politiky. Pro kontroly se využívá Integrovaný administrativní a kontrolní systém a s ním související systém sankcí. Švédská zemědělská rada odpovídá za koordinaci kontrol prováděných obvodními správními radami. Kontroly se provádějí nejméně u 10 % žádostí o subvence na základě počtu zvířat a u 5 % žádostí o subvence na základě plochy. Nesrovnalosti při inspekcích byly z velké části způsobeny omezeným počtem příjemců celkem, což způsobuje nejistotu, pokud jde o statistickou významnost zjištění. Švédsko musí Komisi zaslat výroční zprávu o účincích poskytnuté podpory, a zejména o trendu produkce a souvisejících prostředků, kterými se splňují kritéria pro poskytnutí podpory, o trendu hospodářství v dotčených oblastech a o účincích na ochranu životního prostředí. Na základě této zprávy a dalších dostupných informací Komise ověří slučitelnost provádění podpory s příslušnými ustanoveními. 2. PROVÁDěNÍ SEVERSKÉ PODPORY V OBDOBÍ 2001–2005 2.1. Rozhodnutí Komise Režim švédské severské podpory byl přijat rozhodnutím Komise 96/228/ES ze dne 28. února 1996. Toto rozhodnutí bylo od té doby třikrát pozměněno. Během prvního období pro předkládání zpráv se změnou 97/557/ES opravily některé věcné chyby, umožnilo se, aby se podpora pro mléko na úrovni zemědělského podniku vyplácela podle celkového množství mléka v souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3950/92, a mírně se zvýšila podpora pro vepřové maso (v důsledku přesnějších údajů). Změna 2000/411/ES převedla část podpory pro mléko na podporu pro přepravu mléka, čímž se snížila celková podpora pro mléko a zároveň se zachovala rovnováha celkového rozpočtu. Referenční úrovně pro prasata na výkrm, prasnice a nosnice byly spojeny, pokud jde o porovnání referenčních úrovní a výsledků. Rozhodnutím 2004/291/ES, které vstoupilo v platnost se zpětnou platností dne 1. ledna 2003, byla celková referenční úroveň zvýšena na 318,67 milionů SEK. Podpora pro selata se zvýšila ve všech oblastech a podpora pro produkci mléka a koz se zvýšila v oblasti 1. Referenční úrovně pro produkci podle kilogramů nebo počtu kusů byly zrušeny a od tohoto data platí pro švédské rozhodnutí pouze referenční úroveň v milionech SEK ročně. 2.2. Podpora vyplacená ve Švédsku Tabulka 1 představuje souhrn severské podpory poskytnuté v roce 2001 a 2005 ve srovnání s referenční úrovní. Ke konci období bylo využito 92 % povolené podpory. Ve všech odvětvích patřila výše poskytnuté podpory do povolené míry podpory. Výjimkou je podpora produkce vajec, která v letech 2003, 2004 a 2005 úroveň přesáhla. Stalo se tak v reakci na zvýšené úrovně podpory, které byly zavedeny v roce 2002. Přebytek se však snižuje a v roce 2005 tvořil pouze 10 % ( tabulka 1 ). Tabulka 1 – Souhrn částek severské podpory, 2001–2005 Produkt | Celková poskytnutá podpora v roce 2001, v milionech SEK | Celková poskytnutá podpora v roce 2005, v milionech SEK | Povolená severská podpora v roce 2005, v milionech SEK | Mléko* | 265,29 | 256,97 | 275,87 | Prasata na výkrm | 11,96 | 12,63 | 14,17 | Prasnice | 1,43 | 1,85 | 4,40 | Nosnice | 1,80 | 2,64 | 2,40 | Kozy | 0,99 | 0,96 | 1,20 | Přeprava kravského mléka | 17,48 | 16,51 | 18,60 | Bobuloviny a zelenina | 1,05 | 1,25 | 2,03 | CELKEM | 300,00 | 292,81 | 318,67 | * včetně mléka s kvótou přímého prodeje | 2.3. Podpora Společenství Zemědělství v podporovaných oblastech režimu severské podpory rovněž využívají nástrojů financovaných EU, např. dvou pilířů společné zemědělské politiky. Pokud jde o opatření druhého pilíře, podpory pro znevýhodněné oblasti a agroenvironmentální opatření jsou pro odvětví zemědělství v podporovaných oblastech důležité. Tyto subvence se od roku 2001 do roku 2005 zvýšily o 10 % ( tabulka 2 ). Tabulka 2 – Souhrn částek podpory pro znevýhodněné oblasti a agroenvironmentální opatření v roce 2001 a 2005 Rok | Vyrovnávací příspěvek podpora pro znevýhodněné oblasti, v milionech SEK | Agroenvironmentální platby, v milionech SEK | Celkem, v milionech SEK | 2001 | 292,66 | 372,32 | 664,98 | 2005 | 305,88 | 428,2 | 734,08 | 2.4. Podporovaný objem produkce Snížil se objem produkce mléka, čímž je také ovlivněna úroveň podpory pro jeho přepravu. Produkce koz a také prasnic a selat má stejný vývoj. Od roku 2002 postupně stoupá produkce prasat na výkrm a nosnic. Zvýšila se také rozloha podporované půdy pro pěstování ovoce a bobulovin, což znamená zvýšení produkce, ale opět hluboko pod referenčními úrovněmi. Tabulka 3a – Souhrn celkového objemu v roce 2001 a v roce 2005 Produkt | Počet subvencovaných zvířat/ha, 2001 | Počet subvencovaných zvířat/ha, 2005 | Referenční úrovně pro rok 2005 | Mléko (t)* | 458 670 | 437 496 | NA | Jatečná prasata | 97 940 | 99 691 | NA | Prasnice | 3 706 | 3 235 | NA | Nosnice | 208 256 | 243 522 | NA | Živočišné jednotky prasat, prasnic a slepic celkem | 13 100 | 13 472 | 16 532 | Kozy | 2 299 | 2 090 | 2 577 | Bobuloviny a zelenina | 387 | 445 | 750 | Tabulka 3b – Podpora pro přepravu vyplacená v roce 2001 a v roce 2005 Produkt | Vyplacená podpora pro přepravu v roce 2001, v milionech SEK | Vyplacená podpora pro přepravu v roce 2005, v milionech SEK | Referenční úrovně pro rok 2005 | Podpora pro přepravu, kravské mléko | 17,48 | 16,51 | 18,60 | 3. ROZVOJ ZEMěDěLSKÉHO HOSPODÁřSTVÍ V OBLASTECH SE SEVERSKOU PODPOROU Výsledky se zakládají na informacích od švédských orgánů podle čl. 143 odst. 2 aktu o přistoupení. 3.1. Podporovaný objem Celkový objem produkce v podporované oblasti klesal až do roku 2004, kdy došlo k opačnému vývoji. Produkce mléka se ustálila, produkce jatečných prasat a ovoce a bobulovin vzrostla. Celkový objem produkce se nicméně v roce 2005 ve srovnání s předchozím rokem snížil, především kvůli poklesu produkce mléka. 3.2. Vývoj klíčové produkce v podoblastech Mléko Klíčovým zemědělským produktem severních oblastí Švédska je mléko se 70 % z celkové hodnoty zemědělské produkce daných oblastí. Tabulka 4 uvádí objem produkce mléka v jednotlivých podoblastech. Produkce celkově mírně klesá, především proto, že menší producenti toto odvětví opouštějí. Podíl podporované oblasti na celkové produkci mléka ve Švédsku činí 14 %. Úprava plochy provedená s platností od 1. ledna 2005 změnila oblastní příslušnost několika okrsků, které byly převedeny z podoblasti 2b do podoblasti 2a. To následně vedlo v subvencované podoblasti 2a v roce 2005 k překročení referenční úrovně o 7 milionů SEK, což se rovná 2,6 % celkové produkce mléka v podporované oblasti. Tímto přepracováním oblastí lze vysvětlit změny v produkci v podoblastech 2a a 2b ( tabulka 4 ). Pokles produkce mléka byl výrazně menší než pokles počtu zemědělských podniků, což odráží proces strukturálních změn, který v daném období probíhal v obou podoblastech i v celé zemi. Během období pro předkládání zpráv se počet zemědělských podniků v oblasti snížil z 2 225 na 1 662, což odpovídá 25 % zemědělských podniků v oblasti, ve srovnání s 28% poklesem počtu zemědělských podniků produkujících mléko v celé zemi. Při srovnání průměrné velikosti zemědělského podniku vyjádřené počtem krav na zemědělský podnik roste velikost podniků rychleji v celé zemi než v dané oblasti. Statistiky produktivity nejsou úplné, ale odhaduje se, že produktivita odvětví v podporované oblasti i přes zvýšenou efektivitu produkce poklesla. Tabulka 4 – Podíly podoblastí na produkci mléka (t) v roce 1996 a v období 2001–2005 Podporovaná podoblast / rok | 1996 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Změna 2001 –2005 (%) | 1 | 53930 | 47 179 | 45 427 | 43 817 | 43 253 | 41 703 | – 12 % | 2a | 209498 | 216 639 | 217 719 | 218 592 | 220 676 | 230 181 | + 6 % | 2b | 118 970 | 116 050 | 116 926 | 114 797 | 114 299 | 90 596 | – 22 % | 3 | 88 458 | 78 802 | 75 136 | 72 828 | 71 862 | 69 017 | – 12 % | 1–3 | 470 856 | 458 670 | 455 208 | 450 065 | 450 091 | 431 496 | – 6 % | Švédsko | 3 258 000 | 3 290 000 | 3 226 000 | 3 206 000 | 3 229 000 | 3 163 000 | – 4 % | Prasata na výkrm a prasnice Po produkci mléka a hovězího masa je produkce prasat na výkrm a selat na severu Švédska třetí nejdůležitější produkcí a podpora pro prasata na výkrm je druhou největší podporou režimu. Ve srovnání se zbytkem země je však úroveň produkce nízká. Počet prasnic činil v podporovaných oblastech v průběhu období 1995 až 2004 3 % celkového počtu prasnic v celé zemi. Počet podporovaných zemědělských podniků s prasaty na výkrm poklesl ze 121 v roce 2001 na 101 v roce 2005, ale došlo ke zvýšení produkce, což předpokládá strukturální změnu. Produkce prasnic a selat nicméně klesá, jak co se týče počtu zemědělských podniků, tak počtu zvířat. Z hlediska jednotlivých podoblastí poklesl počet prasat na výkrm a prasnic významnou měrou v oblasti 3. Oproti tomu se v průběhu období v podporovaných oblastech 1 a 2 počet prasat zvýšil. Celková produkce zůstala v podporované oblasti v podstatě téměř stejná ( tabulka 5 ). Tabulka 5 – Počet prasat na výkrm a prasnic s podporou, období 2001–2005 Podporovaná podoblast / rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Změna 2001–2005 (%) | 1 | 883 | 613 | 614 | 1 087 | 1 390 | + 57 % | 2 | 82 593 | 77 431 | 73 119 | 83 054 | 86 378 | + 4 % | 3 | 18 170 | 18 122 | 15 137 | 14 646 | 15 158 | – 17 % | 1–3 | 101 646 | 96 166 | 88 870 | 98 787 | 102 926 | + 1 % | 3.3. Rozvoj využití půdy a struktury zemědělských podniků Zemědělská krajina v severním Švédsku je tvořena především malými zemědělskými podniky, kde převládá chov zvířat. Stejně jako ve zbytku země však i zde v současnosti probíhají strukturální změny s omezením počtu zemědělských podniků, především v odvětví produkce mléka. Tento přechod na úspory z rozsahu je ale v podporované oblasti pomalejší než ve zbytku země. Ve srovnání s rokem 1995 zůstalo v celém Švédsku v roce 2004 71 % zemědělských podniků. V podporované oblasti zůstal nižší podíl zemědělských podniků, který se pohybuje od 47 % v podporované podoblasti 1 do 63 % v podporované podoblasti 3. V podporovaných oblastech se nachází přibližně pětina zemědělských podniků. Kvůli vzdálenostem mezi poli rostou náklady na dopravu v rámci zemědělských podniků. Kvůli přírodnímu rázu krajiny nelze vytvořit rozsáhlá sjednocená a nepřerušované pole. Rozloha jednotlivých polí je malá a zároveň je zde poměrně nízký poměr zemědělské půdy vůči celkové rozloze oblasti. Snižování počtu zemědělských podniků se v roce 2005 zvrátilo díky provedení reformy společné zemědělské politiky v roce 2005, která vedla ke zvýšení jak počtu zemědělských podniků, tak jejich rozlohy. V odvětví zemědělských podniků však k žádné skutečné strukturální změně nedošlo; změna údajů je důsledkem změny definice rozlohy zemědělských podniků, která splňuje nová pravidla způsobilosti. Tabulka 6 – Počet zemědělských podniků v jednotlivých podoblastech a v celém Švédsku Podoblast / rok | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Změna 2001–2004 (%) | Změna 2001-2005 (%) | 1 | 1 661 | 1 537 | 1 400 | 1 374 | 2 106 | – 17 | + 26 | 2a | 4 856 | 4 462 | 4 093 | 4 010 | 5 179 | – 17 | + 7 | 2b | 3 498 | 3 180 | 2 883 | 2 786 | 3 726 | – 20 | + 7 | 3 | 3 330 | 3 133 | 2 886 | 2 810 | 3 661 | – 16 | + 10 | 1–3 | 13 345 | 12 312 | 11 262 | 10 980 | 14 672 | – 18 | + 10 | Švédsko | 74 195 | 70 914 | 66 780 | 65 801 | 74 863 | – 11 | + 1 | V podporovaných podoblastech 1–3 se nachází desetina zemědělské půdy Švédska. Pokles rozlohy zemědělské půdy byl nižší než pokles počtu zemědělských podniků, což naznačuje, že se zbývající zemědělské podniky rozrostly. V podporované oblasti bylo v období 1995–2004 opuštěno mezi 6 a 15 % zemědělské půdy. Srovnání s rokem 2005 není použitelné kvůli důsledkům reformy společné zemědělské politiky, jak bylo uvedeno výše. V severních oblastech jsou v zemědělství obvykle vyšší jak kapitálové náklady práce, tak náklady na budovy, zejména v důsledku vyšší pracovní náročnosti na jednu dojnici. Jedním z důvodů vyšší pracovní náročnosti je menší velikost a rozvržení zemědělského podniku a nepříznivější klimatické podmínky. To následně vede k menším výnosům sklizní a vyšší náročnosti na práci při produkci krmiva v zemědělském podniku. 3.4. Sociálně-ekonomický dopad V celém Švédsku i v podporovaných oblastech poměrně rychle klesá počet lidí zaměstnaných v zemědělství. Rozdíly mezi jednotlivými podoblastmi podporované oblasti jsou mírné. V odvětvích mimo zemědělství je v severních oblastech trend o trochu nepříznivější. Růst počtu obyvatel je v severních oblastech mnohem nižší než ve zbytku Švédska. V průběhu období 1995–2004 vzrostl počet obyvatel Švédska o 4 %, přičemž zároveň počet obyvatel v podporovaných oblastech poklesl o 5 % ( tabulka 7 ). Hospodářský zeměpis Švédska je skutečně různorodý a existují zde velké rozdíly modelů růstu mezi nejsilnějšími a nejslabšími obcemi. Kombinace slabého růstu počtu obyvatel a nízké průměrné mzdy znamenají relativně slabou kupní sílu střední oblasti severního Švédska. To následně přispívá k omezení obchodu a služeb, které často závisejí na blízkých trzích. V některých oblastech, například v horských oblastech, toto může být kompenzováno vysokým počtem návštěvníků a turistů. Tabulka 7 – Změna krajiny v subvencovaných podoblastech 1–3 ve srovnání se zbytkem země Proměnné | Subvencované podoblasti 1–3 | Zbytek Švédska | Změna počtu obyvatel 1995–2005 | –5 % | 4 % | Změna počtu zaměstnaných osob 1995–2004 | 1 % | 10 % | Změna počtu osob zaměstnaných v zemědělství, lesnictví, myslivosti a rybolovu 1995–2003 | –19 % | –20 % | Změna regionálního hrubého produktu 1995–2003 | 8 % | 29 % | 3.5. Dopad na stav životního prostředí Změna krajiny vyjádřená jako změna plochy orné půdy a zemědělské půdy v několika posledních letech je možná nejhmatatelnější změnou a má největší význam pro lidi žijící v oblastech severské podpory. V období 1999–2003 se v subvencovaných podoblastech snížila plocha pastvin o 13 %. Zemědělské postupy v podporovaných oblastech jsou typické méně intenzivní produkcí a hlavním způsobem obdělávání půdy jsou louky a pastviny. To ve spojení se zeměpisnou polohou přispívá k méně nepříznivému dopadu na životní prostředí než mají zemědělské činnosti v jiných oblastech země. Hlavním způsobem obdělávání jsou pastviny, u nichž se obvykle spoléhá na nízkou úroveň používání hnojiv a pesticidů. Také klimatické podmínky jsou příznivé pro nižší využívání prostředků k ochraně rostlin. Poměrně vysoký podíl půdy se využívá k ekologickému zemědělství, tj. 32,6 % celkové orné půdy. Obecně lze říci, že trend směrem k menšímu počtu větších jednotek není vždy pro životní prostředí prospěšný, jak bylo možno vidět i v podporované oblasti. Moderní systémy produkce mléka, které jsou běžnější ve velkých zemědělských podnicích než v malých, jsou často založeny na nižší úrovni spásání. Spásání je důležité pro zachování biologické rozmanitosti a otevřené krajiny. 3.6. Dopad na potravinový řetězec Hlavním problémem švédského zemědělského trhu jsou vysoké dopravní náklady způsobené velkými vzdálenosti a relativně malými trhy kvůli nízkému počtu obyvatel. U severních oblastí to platí v ještě vyšší míře. S cílem zlepšit konkurenceschopnost poklesl v podporované oblasti počet jatek a mlékáren a produkce se koncentrovala. Klesající počet potravinářských závodů zvýšil vzdálenosti mezi zemědělskými podniky a těmito závody, a tím také dopravní náklady. 4. ZÁVěR Tato zpráva podává přehled o udělených povoleních a dosažených výsledcích. Byla vytvořena na základě údajů od švédských orgánů v souladu s čl. 143 odst. 2 aktu o přistoupení. Ze zprávy vyplývají tyto závěry: 1. U většiny odvětví přijímajících severskou podporu nebyly v posuzovaném období překročeny celkové povolené úrovně produkce nebo limity podpory, s výjimkou produkce vajec (nosnic), kde byly úrovně produkce i úrovně podpory překročeny v roce 2003, 2004 a 2005. 2. Obecně se strukturální vývoj zemědělského odvětví neodchyluje od rozvoje odvětví v celé zemi. 3. Kontroly prováděné členským státem poukazují na nesrovnalosti. Je však třeba poznamenat, že existuje omezený výběr kontrol, čímž se zvyšuje statistická nejistota výsledků. Požadované zprávy byly podle aktu o přistoupení předány Komisi. 4. Cílem režimu severské podpory je zajistit uchování zemědělské činnosti v oblasti. Ověřit, zda severská podpora dosáhla svého cíle, je obtížné, neboť v oblasti se uplatňují i další režimy podpory zaměřené na zemědělství. Režim, včetně plateb a individuálních částek i označení podoblastí, nebyl od svého zavedení nikdy ověřen. Komise proto zadala studii, aby získala podrobnější přehled o režimu a účinnosti, efektivitě a příslušnosti jeho provádění v období 1995–2005. Studie měla být provedena také s ohledem na reformy společné zemědělské politiky. Výsledky této studie budou k dispozici na podzim roku 2007 a budou využity pro další rozvoj režimu severské podpory. 5. Na základě informací poskytnutých švédskými orgány má Komise za to, že švédské orgány obecně řádně uplatňovaly rozhodnutí Komise 2000/411/ES a rozhodnutí Komise 2004/291/ES o podpoře severních oblastí. [1] Vzhledem ke změně definice využívané zemědělské půdy tento údaj oproti předchozí zprávě poklesl. Do využívané zemědělské půdy se zahrnují pouze zemědělské podniky nad 2 ha. 1 2a 2b 3