Právní základ a oblast působnosti zprávy

Článek 511 nařízení (EU) č. 575/2013 (nařízení o kapitálových požadavcích neboli CRR) ve znění nařízení (EU) 2019/876 (dále jen „CRR II“) vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda:

a)je vhodné zavést dodatečný požadavek k pákovému poměru u jiných systémově významných institucí (J-SVI), a zda

b)je vhodná definice a výpočet celkové míry expozic podle čl. 429 odst. 4 CRR včetně zacházení s rezervami u centrálních bank.

Komise musí v této zprávě zohlednit mezinárodní vývoj a mezinárodně dohodnuté standardy a zvážit předložení legislativního návrhu.

Dodatečný požadavek k pákovému poměru u jiných systémově významných institucí

Požadavek kapitálové rezervy k pákovému poměru pro globální systémově významné instituce (G-SVI) byl v právu EU zaveden v souladu s dohodou Basilejského výboru pro bankovní dohled z prosince 2017. Podobný požadavek kapitálové rezervy k pákovému poměru dosud neexistuje pro přibližně 160 institucí EU, které jsou v současné době identifikovány jako J-SVI.

Potřeba posoudit vhodnost zavedení kapitálové rezervy k pákovému poměru pro J-SVI vyplývá ze skutečnosti, že v CRR II byl zaveden požadavek kapitálové rezervy k pákovému poměru pro instituce určené jako globální systémově významné instituce (G-SVI). V EU existuje v současné době osm G-SVI. Požadavek kapitálové rezervy je pro tyto instituce stanoven na 50 % na riziku založené sazby kapitálové rezervy pro G-SVI a použije se nad rámec budoucího požadavku na minimální pákový poměr (požadavek podle pilíře 1) a dodatečného kapitálového požadavku k řešení rizika nadměrné páky (požadavek podle pilíře 2).

V CRR II bylo stanoveno, že kapitálová rezerva k pákovému poměru pro G-SVI se použije od 1. ledna 2022. Nařízením (EU) 2020/873 však bylo datum použitelnosti kapitálové rezervy k pákovému poměru pro G-SVI odloženo o jeden rok na 1. leden 2023 s cílem poskytnout institucím dodatečnou kapacitu, aby mohly okamžitě a účinně reagovat na dopad pandemie COVID-19. Stalo se tak v souladu s revidovaným harmonogramem provádění schváleným skupinou guvernérů centrálních bank a vedoucích orgánů dohledu, tj. orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled.

Nařízení CRR uvádí dvě různá data, kdy může Komise posoudit zavedení požadavku kapitálové rezervy k pákovému poměru pro J-SVI. Kromě výše uvedené zprávy, která má být předložena do konce roku 2020, může být tento požadavek pro J-SVI posouzen v rámci komplexního přezkumu makroobezřetnostních nástrojů v bankovnictví v roce 2022, jak je stanoveno v článku 513 CRR. Tento přezkum má být proveden do 30. června 2022. S ohledem na odložení data použitelnosti kapitálové rezervy k pákovému poměru pro G-SVI se Komise domnívá, že zavedení dodatečného požadavku kapitálové rezervy pro J-SVI by mělo být spíše posouzeno v rámci zprávy Komise uvedené v článku 513 CRR. V tomto posouzení bude Komise muset zohlednit skutečnost, že J‑SVI jsou různorodou skupinou institucí, z nichž některé mají podobnou velikost a činnost jako G-SVI, zatímco jiné jsou podstatně menší a více zaměřené na domácí trh. Různorodost skupiny J-SVI vyžaduje pečlivé posouzení toho, zda je vhodné požadavek kapitálové rezervy k pákovému poměru pro G-SVI uplatňovat i na tuto skupinu.

Rozšíření kapitálové rezervy k pákovému poměru může mít skutečně širší dopady, které je třeba posoudit v kontextu dalších možných změn makroobezřetnostního rámce pro bankovní sektor, jež se zejména s ohledem na zkušenosti získané ze současné krize mohou považovat za nezbytné. Rozšíření požadavku kapitálové rezervy k pákovému poměru na J-SVI je proto vhodnější zvážit v rámci komplexního přezkumu makroobezřetnostních nástrojů v bankovnictví v roce 2022.

Definice a výpočet celkové míry expozic

V CRR II byl výpočet pákového poměru změněn tak, aby byl evropský rámec uveden do souladu s revidovaným mezinárodním standardem obsaženým v balíčku pokrizových regulačních reforem Basel III z roku 2017. Tyto změny byly zavedeny mimo jiné s cílem zajistit rovné podmínky na mezinárodní úrovni pro instituce usazené v Unii, ale působící také mimo Unii.

Od přijetí CRR II Basilejský výbor pro bankovní dohled dále revidoval jeden konkrétní aspekt svého rámce pro pákový poměr. Aby se usnadnilo poskytování služeb klientského clearingu, změnilo se v červnu 2019 zacházení s deriváty, u nichž se provádí klientský clearing, pro účely pákového poměru. Podle revidovaných pravidel je zacházení s těmito deriváty obecně sladěno se zacházením, jež předpokládá standardizovaný přístup k úvěrovému riziku protistrany (přístup SA-CCR) v rámci založeném na riziku. Změna institucím umožňuje kompenzovat reprodukční náklady a potenciální budoucí expozici derivátů, u nichž se provádí klientský clearing, hotovostními a nehotovostními formami oddělené počáteční marže a hotovostní a nehotovostní variační marží přijatou od klienta.

Účastníci trhu spojují dříve uvedené zacházení s deriváty, u nichž se provádí klientský clearing, s větší koncentrací poskytování clearingových služeb. Revize se proto považuje za nezbytnou, neboť odstraňuje faktor, který instituce odrazuje od poskytování služeb klientského clearingu, tím, že snižuje jejich variabilní náklady, aniž by měla zásadní dopad na jejich celkovou odolnost. Změna by měla usnadnit poskytování clearingových služeb, což je v souladu s cílem reforem schválených po světové finanční krizi v zájmu vytvoření pobídek k centrálnímu clearingu OTC derivátů.

Revidované ustanovení Basilejského výboru pro bankovní dohled týkající se klientského clearingu se použije ode dne 1. ledna 2023. Podle revidovaného evropského rámce pro pákový poměr, který se použije od 28. června 2021, na rozdíl od přístupu Basilejského výboru pro bankovní dohled stále nesmí být ke kompenzaci reprodukčních nákladů použita nehotovostní variační marže. Aby měly evropské instituce stejnou motivaci nabízet služby klientského clearingu a aby byly zajištěny rovné podmínky na mezinárodní úrovni, mělo by být zacházení podle CRR, pokud jde o deriváty, u nichž se provádí klientský clearing, sladěno s revidovaným mezinárodním standardem. Za účelem zajištění včasného sladění má Komise v úmyslu zahrnout tuto revizi do připravovaného legislativního návrhu, jehož cílem je provést konečné prvky reformy Basel III.

Jak je uvedeno na začátku této zprávy, podle článku 511 CRR je Komise rovněž pověřena, aby podala zprávu o vhodnosti zacházení s rezervami u centrálních bank pro účely pákového poměru. Na základě revidovaného basilejského standardu z roku 2017 zavedlo nařízení CRR II do evropského rámce pro pákový poměr možnost za výjimečných okolností dočasně vyloučit některé expozice vůči centrálním bankám z celkové míry expozic institucí. Účelem této diskreční pravomoci je usnadnit účinnou transmisi opatření měnové politiky. V rámci původního kompenzačního mechanismu stanoveného v CRR II musel být jakýkoli dopad vyloučení rezerv u centrálních bank plně neutralizován striktně proporcionálním zvýšením požadavku na pákový poměr jednotlivých institucí.

Krize COVID-19 ukázala, že takový kompenzační mechanismus by byl příliš restriktivní a že jeho používání by neusnadnilo účinnou transmisi měnové politiky. Jelikož výjimka týkající se rezerv u centrálních bank by byla zcela neutralizována zvýšením požadavku na pákový poměr, byly by instituce omezeny, pokud jde o úroveň zvýšení jejich rezerv u centrálních bank. To by pak mohlo instituce odrazovat od toho, aby v krizové situaci čerpaly facility centrální banky v oblasti likvidity v potřebném rozsahu, a vedlo by tak k narušení účinné transmise opatření měnové politiky. Vzhledem k omezené možnosti kontroly nad výší rezerv u centrální banky během krize by mohla být instituce nucena snížit pákový efekt prodejem aktiv nebo snížením objemu úvěrů poskytovaných reálné ekonomice nebo oběma způsoby.