Současný a budoucí udržitelný hospodářský růst a společenský blahobyt Evropy stále více závisí na hodnotě, kterou představují data. Umělá inteligence je jednou z nejdůležitějších aplikací ekonomiky založené na datech. V současnosti se většina dat týká spotřebitelů a je uchovávána a zpracovávána v centrální cloudové infrastruktuře. Naopak v budoucnu bude mnohem větší část rozsáhlého objemu dat pocházet z průmyslu, podniků a veřejného sektoru a bude uložena v různých systémech, zejména na výpočetních zařízeních fungujících na okraji sítě (at the edge). Evropě, která má silné postavení v digitalizovaném průmyslu i v rámci mezipodnikových aplikací, avšak poměrně zaostává v oblasti spotřebitelských platforem, se tak otevírají nové příležitosti.

·Klíčové prvky budoucího regulačního rámce pro umělou inteligenci v Evropě, který vytvoří jedinečný „ekosystém důvěry“. Za tím účelem je nutné zajistit soulad s pravidly EU, včetně pravidel na ochranu základních práv a práv spotřebitelů, zejména pokud jde o systémy umělé inteligence provozované v EU, které představují vysoké riziko. Vytvoření ekosystému důvěry je samo o sobě politickým cílem a mělo by občanům poskytnout důvěru v zavádění aplikací umělé inteligence a podnikům a veřejným organizacím právní jistotu pro inovace zahrnující umělou inteligenci. Komise důrazně podporuje přístup zaměřený na člověka, který vychází ze sdělení o budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka, a rovněž zohlední poznatky získané během pilotní fáze etických pokynů, které vypracovala odborná skupina na vysoké úrovni pro umělou inteligenci.

Cílem evropské strategie pro data, která je přiložena k této bílé knize, je umožnit Evropě stát se nejatraktivnější, nejbezpečnější a nejdynamičtější ekonomikou na světě založenou na pružném využívání dat – a umožnit tak Evropě díky orientaci na data zlepšit své rozhodování a každodenní život všech občanů. Strategie stanoví řadu politických opatření, včetně mobilizace soukromých a veřejných investic potřebných pro dosažení tohoto cíle. Jaké důsledky bude mít umělá inteligence, internet věcí a další digitální technologie pro právní předpisy v oblasti bezpečnosti a odpovědnosti, analyzuje zpráva Komise připojená k této bílé knize.

2.Využití silných stránek na průmyslových a profesních trzích

Evropa má dobré předpoklady k tomu, aby využila potenciál umělé inteligence, a to nejen jako uživatel, ale také jako tvůrce a výrobce této technologie. Disponuje špičkovými výzkumnými centry, inovativními startupy, má přední pozici na světě v robotice a konkurenceschopných odvětvích výroby a služeb, od automobilového průmyslu přes zdravotní péči, energetiku, finanční služby, až po zemědělství. Evropa vyvinula silnou výpočetní infrastrukturu (např. vysoce výkonné počítače), která je pro fungování umělé inteligence klíčová. Evropa rovněž disponuje velkými objemy veřejných a průmyslových dat, jejichž potenciál v současnosti není dostatečně využit. Je uznávána za své silné průmyslové stránky, např. bezpečné a zabezpečené digitální systémy s nízkou spotřebou energie, které jsou pro další rozvoj umělé inteligence zásadní.

Využití schopnosti EU investovat do technologií a infrastruktur příští generace, jakož i do digitálních kompetencí, jako je datová gramotnost, zvýší technologickou suverenitu Evropy v klíčových technologiích a infrastrukturách, které jsou předpokladem pro další rozvoj ekonomiky založené na datech. Tyto infrastruktury by měly podporovat vytváření evropských datových poolů, které jsou předpokladem důvěryhodné umělé inteligence, tj. umělé inteligence založené na evropských hodnotách a pravidlech.

Evropa by měla využít své přednosti k posílení svého postavení v těchto ekosystémech a v celém hodnotovém řetězci, od výroby hardwaru přes software až po odvětví služeb. To se již do určité míry daří. Evropa produkuje více než čtvrtinu průmyslových a profesionálních robotů pro oblast služeb (např. pro přesné zemědělství, bezpečnost, zdravotnictví a logistiku) a hraje důležitou úlohu ve vývoji a využívání softwarových aplikací pro podniky a organizace (mezipodnikové aplikace (B2B), jako je plánování podnikových zdrojů, konstrukční a inženýrský software), jakož i aplikací na podporu elektronické veřejné správy a „inteligentních podniků“.

Evropa má vedoucí pozici v zavádění umělé inteligence do výroby. Více než polovina předních evropských výrobců zavádí umělou inteligenci alespoň v jednom kroku výrobních operací.

Jedním z důvodů silného postavení Evropy v oblasti výzkumu je program financování EU, který se ukázal být velmi účinný pro sdružování úsilí, předcházení zdvojování snah a zvyšování veřejných a soukromých investic v členských státech. V posledních třech letech finanční prostředky EU na výzkum a inovace v oblasti umělé inteligence vzrostly na 1,5 miliardy EUR, což ve srovnání s předchozím obdobím představuje nárůst o 70 %.

Investice do výzkumu a inovací v Evropě však stále představují pouze zlomek veřejných a soukromých investic, které směřují do této oblasti v jiných regionech světa. V roce 2016 bylo v Evropě do umělé inteligence investováno přibližně 3,2 miliardy EUR, v Severní Americe to pro srovnání bylo přibližně 12,1 miliardy EUR a v Asii 6,5 miliardy EUR. Evropa by měla reagovat a úroveň investic výrazně zvýšit. Koordinovaný plán v oblasti umělé inteligence vytvořený spolu s členskými státy se ukazuje jako dobrý výchozí bod při budování užší spolupráce v oblasti umělé inteligence v Evropě a pro vytváření synergií ve snaze maximalizovat investice do hodnotového řetězce umělé inteligence.

3.Využití vznikajících příležitostí: další vlna dat

Ačkoli Evropa v současné době nemá silnou pozici v oblasti spotřebitelských aplikací a on-line platforem, což vede ke konkurenčnímu znevýhodnění v přístupu k datům, dochází k významným posunům, pokud jde o hodnotu dat a jejich opětovné využívání ve všech odvětvích. Objem dat produkovaných na světě rychle roste, a to z 33 zettabytů v roce 2018 na očekávaných 175 zettabytů v roce 2025. Každá nová vlna dat je pro Evropu příležitostí k tomu, aby se mohla zapojit do ekonomiky založené na využívání dat a aby se stala světovou jedničkou v této oblasti. Kromě toho se v nadcházejících pěti letech dramaticky změní způsob, jakým se data uchovávají a zpracovávají. V současnosti se zpracování a analýza dat, které probíhají v cloudu, z 80 % provádí v datových centrech a v centralizovaných výpočetních zařízeních a 20 % v inteligentních propojených předmětech, jako jsou automobily, domácí spotřebiče nebo výrobní roboti, a ve výpočetních zařízeních v blízkosti uživatele („edge computing“). Do roku 2025 se tento poměr výrazně změní.

Evropa je celosvětovým lídrem v oblasti elektroniky s nízkou spotřebou energie, což je klíčové pro příští generaci specializovaných procesorů pro umělou inteligenci. Na tomto trhu v současné době dominují subjekty ze zemí mimo EU, což by se mohlo změnit pomocí iniciativ, jako je evropská iniciativa pro procesory, která se zaměřuje jak na vývoj počítačových systémů s nízkou spotřebou jak pro fungování na okraji sítě, tak pro další generaci vysoce výkonné výpočetní techniky, i na práci společného podniku pro klíčové digitální technologie, který má podle na návrhu zahájit svou činnost v roce 2021. Evropa rovněž vede v oblasti neuromorfních řešení, která jsou velmi vhodná pro automatizaci průmyslových procesů (průmysl 4.0) a druhů dopravy a mohou několikanásobně zvýšit energetickou účinnost.

Nedávné pokroky v kvantové výpočetní technice povedou k exponenciálnímu nárůstu kapacity zpracování . Evropa může být v této technologii na předním místě díky akademické vyspělosti v oblasti kvantové výpočetní techniky i silnému postavení evropského průmyslu, pokud jde o kvantové simulátory a programovací prostředí pro kvantovou výpočetní techniku. Evropské iniciativy, jejichž cílem je zvýšit dostupnost kvantových zkušebních a experimentálních zařízení, pomohou přispět k využívání těchto nových kvantových řešení v řadě průmyslových a akademických odvětví.

Evropa bude zároveň i nadále v čele pokroku v algoritmických základech umělé inteligence, přičemž bude vycházet z vlastní vědecké excelence. Je třeba budovat mosty mezi obory, které v současné době nejsou propojeny, jako je strojové učení a hluboké učení (pro něž je příznačná omezená možnost interpretace, potřeba velkého objemu dat pro přípravu modelů a učení prostřednictvím korelací) a symbolické přístupy (kde jsou pravidla vytvářena formou lidského zásahu). Kombinace symbolického uvažování a hlubokých neuronových sítí může pomoci zlepšit vysvětlitelnost výsledků umělé inteligence.

4.Ekosystém excelence

K vytvoření ekosystému excelence, který může podpořit rozvoj a využívání umělé inteligence v celém hospodářství EU a veřejné správě, je třeba pokročit na několika úrovních.

A.Spolupráce s členskými státy

Komise v prosinci 2018 představila koordinovaný plán na podporu vývoje a využití umělé inteligence v Evropě, který vypracovala společně s členskými státy a který vychází ze strategie pro rozvoj umělé inteligence přijaté v dubnu 2018.

Tento plán navrhuje přibližně 70 společných opatření pro užší a účinnější spolupráci mezi členskými státy a Komisí v klíčových oblastech, jako je výzkum, investice, zavádění na trh, dovednosti a talent, data a mezinárodní spolupráce. Plán poběží do roku 2027 a bude pravidelně monitorován a podrobován přezkumu.

Cílem je maximalizovat dopad investic na výzkum, inovace a zavádění umělé inteligence, posoudit vnitrostátní strategie pro umělou inteligenci a navázat na koordinovaný plán v této oblasti a rozšířit jej s členskými státy: