Zvláštní zpráva č. 3/2011 „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem“





SEZNAM ZKRATEK A GLOSÁŘ EU : Evropská unie EuropeAid : Úřad pro spolupráci EuropeAid Evropské komise FAFA : Finanční a správní rámcová dohoda mezi Evropskou komisí a Organizací spojených národů (Financial and Administrative Framework Agreement) OSN : Organizace spojených národů UNDP : Rozvojový program OSN (United Nations Development Programme) UNRWA : Agentura OSN pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) Důsledek : Dlouhodobější dopad obvykle vyjádřený jako obecné socioekonomické důsledky. Efektivnost : Nejvýhodnější vztah mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky. Nepřímé náklady : Náklady, jež nelze přímo přiřadit určité činnosti, například režijní náklady. Přímé náklady : Náklady, jež lze přímo přiřadit určité činnosti. Společné řízení : Provádění činností prostřednictvím mezinárodních organizací. Svěřenecký fond : Nástroj financování, jehož prostřednictvím dárci sdružují své zdroje. Účelnost : Dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků. Udržitelnost : Výsledky zůstávají po ukončení financování EU zachovány. Vstup : Zdroje potřebné na provedení činnosti, například uskutečnění projektu. Výstup : Produkty, investiční majetek a služby, které jsou výsledkem rozvojové intervence; mohou také zahrnovat změny způsobené intervencí, které jsou relevantní pro dosažení důsledků. SHRNUTÍ I. V rámci svého závazku lépe koordinovat pomoc posílila Evropská komise svou spolupráci s Organizací spojených národů. Objem prostředků úřadu EuropeAid směrovaných přes Organizaci spojených národů se zvýšil ze 144 milionů EUR v roce 2001 na 935 milionů EUR v roce 2009, přičemž vrcholu dosáhl v roce 2006 částkou přesahující 1 miliardu EUR. II. Tato zpráva pojednává o druhé fázi auditu, který se skládá ze dvou částí. Souhrnná auditní otázka zněla, zda Komise při směrování prostředků přes OSN tyto prostředky optimálně využívá. První fáze se zaměřila na rozhodování a monitorování. Vyplynul z ní závěr, že proces pro rozhodování o provádění pomoci prostřednictvím OSN se nejeví jako nejefektivnější a nejúčelnější možnost a že monitorovací systémy je třeba dále zlepšovat. Zvláštní zpráva č. 15/2009 o první fázi byla zveřejněna v lednu 2010. III. Ve druhé fázi se hodnotí, jak byly plněny cíle. Druhá fáze doplňuje fázi první a posuzuje se v ní, zda příspěvky EU směrované přes organizace OSN představují účelný, efektivní a udržitelný způsob poskytování pomoci v zemích zasažených konfliktem. Při auditu se prověřoval vzorek projektů prováděných v Afghánistánu, Iráku a Súdánu v období 2006–2008. IV. Účetní dvůr dospěl k závěru, že: a) Audit vzorku projektů potvrdil jedno z hlavních zjištění první fáze, totiž že Komise nezískává ze zpráv OSN dostatečné a včasné informace. Značná část zpráv je zpožděna, není dostatečně podrobná a zaměřuje se spíše na činnosti než na výsledky. b) Zaznamenané časté nedostatky v koncepci projektů mají negativní důsledky pro provádění a posuzování projektů. c) Směrováním prostředků přes OSN poskytla Komise pomoc v oblastech, do nichž by se jinak dostávala jen velmi obtížně. S ohledem na vysoké přirozené riziko v zemích zasažených konfliktem měly financované činnosti celkově kladný dopad, přičemž 10 z 19 projektů ve vzorku dosáhlo všech cílů anebo přinejmenším cílů hlavních. d) U většiny intervencí v Afghánistánu, Iráku a Súdánu bylo plánované prováděcí období překročeno, obvykle kvůli nerealistickému časovému plánu stanovenému v dohodě o příspěvcích, který podcenil obtížnou situaci v těchto zemích. Čtyři z 19 projektů byly realizovány podle časového plánu a u některých projektů se původní doba realizace více než zdvojnásobila. e) Udržitelnost výsledků lze vzhledem k náročným podmínkám, v nichž se projekty realizovaly, obecně zaručit jen s obtížemi. Většina dosažených výsledků však byla posouzena tak, že mají slušné vyhlídky na udržitelnost. f) Komise se dostatečně nezaměřovala na aspekty efektivnosti, jelikož náklady se posuzovaly jen v omezeném rozsahu a toto posouzení nebylo systematicky dokumentováno. Kromě toho Účetní dvůr v této oblasti zjistil nedostatky u téměř poloviny (9 z 19) projektů ve vzorku, zatímco u sedmi projektů nebyly k dispozici dostatečné údaje. V. Na základě těchto připomínek předkládá Účetní dvůr následující doporučení, jak účelnost a efektivnost intervencí dále zlepšovat: a) Dohody o příspěvcích by měly obsahovat cíle, které jsou dobře přizpůsobeny konkrétním okolnostem, případné kvantifikované ukazatele, kterými by se měřilo, jak se tyto cíle plní, a rovněž realistický časový plán. b) Zprávy o financovaných činnostech by se měly dále zlepšit, aby Komise mohla účelnost a efektivnost financovaných projektů včas posuzovat. Komise by měla dále sledovat všechny případy, v nichž jsou zprávy hodnoceny jako neuspokojivé. c) Systematicky by se měla posuzovat efektivnost financovaných projektů, a jeli to proveditelné, měly by se pro běžné náklady stanovit srovnávací standardy. MAPA ZEMÍ, KTERÝCH SE TENTO AUDIT TÝKÁ +++++ TIFF +++++ Zdroj: Eurostat. ÚVOD OBLAST AUDITU 1. V posledních dvou desetiletích bylo vynaloženo úsilí na koordinaci a harmonizaci rozvojové spolupráce s cílem dále zvýšit účelnost pomoci. Toto zaměření na výsledky se nejvíce odrazilo v rozvojových cílech tisíciletí z roku 2000. 2. Komise v této politice pokračovala a v roce 2005 se v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci a v Evropském konsensu o rozvoji zavázala koordinovat pomoc v těsné spolupráci s mezinárodními organizacemi jako OSN. 3. Na základě rozhodnutí zintenzivnit spolupráci s OSN, ale též v důsledku vážných krizí v Afghánistánu, Iráku a Súdánu se pomoc Komise prováděná prostřednictvím organizací OSN značně zvýšila. Jen v případě Úřadu pro spolupráci EuropeAid Evropské komise (úřad EuropeAid) se prostředky poskytované prostřednictvím OSN zvýšily ze 144 milionů EUR v roce 2001 na 935 milionů EUR v roce 2009, přičemž vrcholu – přes 1 miliardu EUR –dosáhly v roce 2006 (viz graf 1). GRAF 1 PŘÍSPĚVKY ÚŘADU EUROPEAID ORGANIZACÍM OSN V LETECH 2001–2009 (V MILIONECH EUR) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropská komise. RÁMEC POLITIKY 4. Způsob plnění rozpočtu EU prostřednictvím mezinárodních organizací jako OSN se nazývá společné řízení [1]. Základní zásadou společného řízení je, že některé úkoly plnění rozpočtu jsou svěřeny mezinárodním organizacím, přičemž Komise se spoléhá na jejich kontrolní systémy. Celková odpovědnost za řízení rozpočtu a za zajištění optimálního využití prostředků ovšem zůstává na straně Komise [2]. 5. Prostředky EU poskytované prostřednictvím organizací OSN lze vynakládat těmito způsoby: a) jako příspěvky na konkrétní projekty buďto jako jediný dárce, nebo spolu s dalšími dárci; b) jako příspěvky do svěřeneckých fondů sdružujících více dárců [3], které se obvykle používají v krizových situacích (po konfliktu nebo po katastrofě). Základní myšlenka svěřeneckých fondů spočívá v tom, že dárci do fondu přispívají, aniž se prostředky přidělují na konkrétní činnosti či cíle (žádné "účelové vázání"). Pro fond jako celek jsou pak stanoveny obecné cíle, které mohou být dále upřesněny v cílech pro související projekty či činnosti. Prostřednictvím svěřeneckých fondů sdružujících více dárců se poskytuje asi 26 % příspěvků organizacím OSN [4]. Jako příklady lze uvést intervence v Afghánistánu a zejména v Iráku, kde až do nedávné doby poskytovala Komise prostředky téměř výlučně prostřednictvím svěřeneckých fondů sdružujících více dárců; c) jako příspěvky do souhrnného rozpočtu některé z organizací OSN. Tento konkrétní přístup se používá pro Agenturu OSN pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA) na okupovaném palestinském území. Roční příspěvek Komise ve výši 66 milionů EUR představuje asi čtvrtinu souhrnného rozpočtu UNRWA. 6. Příspěvky EU upravují tato nařízení a dohody: a) finanční nařízení Evropských společenství stanoví základní zásady poskytování finančních prostředků prostřednictvím mezinárodních organizací. Uvádí případy, kdy lze společného řízení použít, a jako podmínku pro společné řízení stanoví, že mezinárodní organizace musí ve svém účetnictví, auditu, vnitřní kontrole a při zadávání zakázek používat mezinárodně uznávané standardy; b) finanční a správní rámcová dohoda (FAFA) z roku 2003 mezi EU a OSN spolu s dalšími souvisejícími dohodami formuluje požadavky finančního nařízení do podoby smluvních podmínek. Vztahuje se na všechny dohody o financování mezi Komisí a OSN a ustavuje rámec, jenž má posílit spolupráci tím, že umožní organizacím OSN řídit příspěvky v souladu s jejich vlastními postupy; c) dohoda o příspěvcích, která se podepisuje pro každou akci OSN financovanou Komisí a uvádí výši financování, cíle akce, činnosti, jež mají být realizovány, jejich načasování a požadavky na podávání zpráv. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 7. Předmětem tohoto auditu je pomoc Komise poskytovaná prostřednictvím organizací OSN. Jedná se o druhou část auditu rozděleného do dvou fází [5]. 8. Souhrnná auditní otázka pro první a druhou fázi zněla, zda směrování prostředků přes OSN prováděné Komisí představuje jejich optimální využití. 9. První fáze se zaměřila na rozhodovací a monitorovací systémy. Jejím výsledkem byla tato hlavní zjištění: a) proces pro rozhodování o provádění pomoci prostřednictvím OSN se nejevil jako nejefektivnější a nejúčelnější možnost provádění pomoci; b) mechanismy pro monitorování neposkytovaly přiměřenou jistotu o robustnosti finančních postupů a o dosažení cílů. 10. V druhé fázi se hodnotí dosahování cílů. Druhá fáze doplňuje fázi první a posuzuje se v ní, zda příspěvky EU směrované přes organizace OSN představují účelný, efektivní a udržitelný způsob poskytování pomoci v zemích zasažených konfliktem [6]. Jejím předmětem nejsou opatření, která Komise přijala k řešení problémů, které vyplynuly z první fáze. 11. Audit se zaměřil na země zasažené konfliktem zejména z důvodu významnosti. Sedm z deseti zemí, které v období 2006–2008 obdržely nejvíce finančních prostředků směrovaných přes OSN, bylo zasaženo konfliktem: Irák, Palestina, Afghánistán, Súdán, Pobřeží slonoviny, Somálsko a Srí Lanka. Těchto sedm zemí obdrželo 39 % z celkového financování úřadu EuropeAid směrovaného přes OSN, zatímco zbývajících 61 % se rozdělilo mezi více než 80 zemí (viz graf 2). 12. K odpovědi na auditní otázku dospěl Účetní dvůr tak, že prověřoval vzorek projektů v Afghánistánu, Iráku a Súdánu za období 2006–2008. Tyto tři země představují zhruba čtvrtinu všech prostředků EU poskytnutých prostřednictvím organizací OSN během tohoto období. Projekty byly vybrány na základě významnosti a během období 2006–2008 představovaly asi 80 % celkových příspěvků pro tyto tři země (viz graf 3). 13. Nejčastějšími činnostmi v rámci projektů ve vzorku bylo odminování, podpora uprchlíků, příprava voleb, obnova a budování kapacit. GRAF 2 ZEMĚ, KTERÉ V OBDOBÍ 2006–2008 OBDRŽELY FINANČNÍ PROSTŘEDKY SMĚROVANÉ PŘES OSN (V MILIONECH EUR A %) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropská komise. 14. Výsledky auditu vycházejí z: a) analýzy obecné dokumentace týkající se prostředků směrovaných přes OSN včetně hodnocení Komise, pokud jde o její spolupráci s OSN; b) dokumentárního přezkumu vzorku 23 příspěvků na 19 projektů (včetně tří svěřeneckých fondů) na základě dohod o příspěvcích, finančních zpráv, zpráv o pokroku a auditních zpráv (viz příloha); c) pohovorů s pracovníky Komise a OSN; d) auditu na místě v Súdánu; e) jednání na Úřadu svěřeneckých fondů sdružujících více dárců (MultiDonor Trust Fund Office), který je spravován UNDP, v New Yorku. GRAF 3 CELKOVÉ FINANCOVÁNÍ ZA OBDOBÍ 2006–2008 A VELIKOST VZORKŮ +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropská komise. 15. Rozhodnutí financovat projekty v zemích zasažených konfliktem s sebou nese značné riziko, které lze zmírnit jen do určité míry. Otázka, zda jsou tato přirozená rizika přijatelná, je politickým rozhodnutím, a proto není předmětem tohoto auditu. 16. Ve dvou zemích (Iráku a Afghánistánu) ze tří nebylo možné provést kontroly na místě, protože se v době auditu nacházely v situaci po konfliktu či dokonce ve stavu konfliktu. Posuzování účelnosti, efektivnosti a zejména udržitelnosti tak bylo omezeno. PŘIPOMÍNKY MONITOROVACÍ SYSTÉMY A KONCEPCE PROJEKTŮ JAKO KLÍČOVÍ ČINITELÉ ÚČELNOSTI A EFEKTIVNOSTI 17. V této části zprávy se předkládají auditní zjištění o klíčových aspektech efektivnosti, účelnosti a udržitelnosti. Aby jich bylo možno dosáhnout, je nezbytné položit potřebné základní kameny, z nichž dva nejdůležitější jsou řádná koncepce projektů a odpovídající monitorování a podávání zpráv. Ty pak ovlivňují všechny fáze procesu od zahájení až po zajištění pokračování financovaných akcí i v dlouhodobém výhledu. 18. O tématu monitorování pojednávala první fáze auditu, a to z hlediska posouzení odolnosti zavedených systémů. Tato druhá fáze auditu, jak je uvedeno v bodě 10, předchozí fázi doplňuje. MONITOROVÁNÍ PROJEKTŮ JE TŘEBA ZLEPŠIT 19. Rozhodnutí Komise směrovat pomoc do zemí zasažených konfliktem znamená, že ve vztahu k výsledkům musí přijmout značnou míru přirozeného rizika. Rozhodnutí provádět intervence v těchto zemích často vyžaduje využívání prostředníků, jako třeba OSN, a omezuje možnost financované intervence monitorovat na místě. Komise zde tudíž ve větší míře než u jiných činností financovaných EU závisí na informacích poskytovaných třetími stranami a nemá téměř žádnou možnost, jak je potvrdit. 20. Za těchto okolností se Komise musí do značné míry spoléhat na zprávy OSN. Zprávy pro každou dohodu o příspěvcích se v souladu s FAFA musí předkládat nejméně jednou ročně a konečná zpráva by měla být předložena do šesti měsíců po konci prováděcího období. 21. Jaké informace mají být ve zprávách poskytovány, stanoví pro každou financovanou činnost dohoda o příspěvcích [7]. V roce 2007 byly vypracovány pokyny k výkaznictví a podávání zpráv s cílem zlepšit kvalitu zpráv OSN [8]. V souladu s těmito pokyny by se měly zprávy o projektech zaměřovat více na činnosti než na výsledky, a umožnit tak srovnávat cíle v dohodě o příspěvcích se skutečnými výsledky. 22. Vzorek projektů posuzovaných ve druhé fázi potvrdil hlavní zjištění z první fáze auditu, neboť velké množství zpráv: a) mělo značné zpoždění; b) zaměřovalo se více na činnosti než na průběžné a konečné výsledky; c) nebylo natolik podrobných, aby bylo možno posoudit účelnost a efektivnost. Fotografie 1 – Stavení práce v rámci projektu "zvyšování kapacity státu Chartúm pro formulování a provádění urbanistických politik" (Súdán) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. RÁMEČEK 1 NEDOSTATKY VE ZPRÁVÁCH O PROJEKTECH VE VZORKU Opožděné zprávy Podpora pátého sčítání lidu v Súdánu: Projekt sčítání lidu v Súdánu se prováděl od dubna 2006 do června 2009. Jediná dostupná zpráva v době auditu byla z roku 2007, což znamená, že nebyla předložena ani zpráva z roku 2008, ani konečná zpráva, která měla být předložena v prosinci 2009. Naléhavá infrastrukturní podpora ministerstva spravedlnosti a ústavního rozvoje a soudnictví Jižního Súdánu: Ačkoli měla být konečná zpráva předložena v září 2009, v době auditu ještě nebyla k dispozici. Nedostatečné informace Prozatímní program odzbrojení, demobilizace a opětovného začlenění (IDDRP): Ačkoli v konečné zprávě se popisují významné změny v rozsahu prací (výdaje byly sníženy o více než 70 % a několik činností nebylo provedeno), v předchozích zprávách se na tyto změny neupozorňovalo a neexistovaly doklady, že by o nich Komise byla informována. Budování kapacit pro novou správu Jižního Súdánu: V konečné zprávě bylo 65 % výdajů vykázáno jako "předchozí výdaje", aniž by byly povaha či obsah těchto nákladů dále vysvětleny. Další podpora voleb v Afghánistánu: K tomuto projektu neexistovala žádná konkrétní zpráva, třebaže veškeré platby již byly provedeny. Jedinými dosažitelnými dokumenty byly obecné zprávy o volbách. NEDOSTATKY V KONCEPCI PROJEKTŮ OSLABUJÍ ÚČELNOST A EFEKTIVNOST A JEJICH POSUZOVÁNÍ 23. Patřičná koncepce projektů je základem nejen pro účelnost, ale též pro efektivnost. Účetní dvůr zkoumal, zda: - cíle vytyčené v dohodě o příspěvcích byly jasné a realistické, - byly ve všech možných případech vymezeny ukazatele, - byl časový rámec dobře přizpůsoben konkrétním okolnostem a rozpočet sestaven dostatečně podrobně, aby bylo možno posoudit především efektivnost [9]. 24. Dohody o příspěvcích ve vzorku z valné většiny (18 z 19 projektů) vykazovaly jeden či více z těchto nedostatků: a) neurčité podmínky: působí tak, že výkonnost nelze měřit, neboť není jasné, čeho mělo být dosaženo. To se týká i cílů, které jsou tak nekonkrétní, že budou splněny vždy (typicky je charakterizují formulace jako "podporovat…"). Navíc je pravděpodobnější, že výsledky a především dopady projektu budou omezené, pokud cíle, jichž má být dosaženo, nejsou od počátku jasné; b) chybějící ukazatelé: pokud chybí ukazatelé, ani Komise, ani OSN nemohou dostatečně měřit výkonnost a sledovat výsledky a monitorovat činnosti a širší výstupy, a včas tak přijímat nápravná opatření; c) neexistující výchozí srovnávací kritéria: bez výchozích srovnávacích kritérií nelze měřit zlepšení, protože neexistují informace o stavu před zahájením intervence, tedy o tom, s čím by se výsledky měly porovnávat. d) Slabá logická souvislost mezi činnostmi a cíli: prostředky, z nichž se financují projektové činnosti, by měly vést k dosažení cílů projektu. Logická souvislost mezi činnostmi a celkovými cíli, zejména těmi dlouhodobějšími, však není vždy zřetelná. I když je tedy možné, že činnosti byly úspěšně provedeny, zamýšleného dopadu projektů nemuselo být dosaženo. e) Nerealistický časový plán: vede k pozdějšímu prodloužení doby projektu, což vyžaduje dodatečnou práci, a tudíž zdroje jak Komise, tak OSN. f) Podceněná rizika: i když rizika v zemích zasažených konfliktem jsou obzvláště velká a obtížně se posuzují, je důležité, aby se ve fázi plánování důkladně zvážila. ÚČELNOST A UDRŽITELNOST FINANCOVANÝCH ČINNOSTÍ ČINNOSTI FINANCOVANÉ KOMISÍ DOSÁHLY ZA SLOŽITÝCH OKOLNOSTÍ NĚKTERÝCH DOBRÝCH VÝSLEDKŮ 25. Účelnost v kontextu tohoto auditu se v souladu s finančním nařízením definuje jako splnění cílů a dosažení výsledků. Účetní dvůr posuzoval účelnost vzorku 19 projektů tak, že porovnával zamýšlené cíle v dohodě o příspěvcích se skutečně dosaženými výsledky. Účelnost byla hodnocena jako: Dobrá | Jestliže byly splněny všechny cíle, pokud jde o výstupy i důsledky, nebo je jejich splnění pravděpodobné. | Menší nedostatky | Jestliže je pravděpodobné, že bude splněn jen hlavní cíl/cíle. | Vážné nedostatky | Jestliže projekt splní hlavní cíl/cíle pouze zčásti. | Neuspokojivá | Jestliže hlavní cíle nebyly nebo nebudou splněny. | 26. Díky spolupráci s organizacemi OSN se mohla pomoc uskutečnit ve velmi obtížném operačním prostředí. Dva projekty splnily své cíle v plném rozsahu, a byly tedy hodnoceny jako "dobré", osm vykazovalo "menší nedostatky" a pět "vážné nedostatky". Dva projekty nebyly kvůli zvláštním okolnostem v plném rozsahu realizovány, takže svůj hlavní cíl nesplnily, a jsou tudíž hodnoceny jako "neuspokojivé". Příklady zaznamenaných nedostatků jsou uvedeny v rámečku 2 a celkové výsledky v grafu 4 a v příloze. 27. Kvůli nedostatečným informacím nemohly být výsledky posouzeny v těchto případech: a) přestože u jednoho projektu byly provedeny všechny platby, neexistovala žádná zvláštní zpráva, která by se vztahovala konkrétně k tomuto financovanému projektu; b) jeden velký projekt se týkal svěřeneckého fondu, u něhož se cíle vytyčené v dohodě o příspěvcích týkaly fondu celkově, a byly tedy obecnější povahy. Pro jednotlivé související projekty byly sice vymezeny konkrétnější cíle, avšak mezi splněním cílů projektů a obecnými cíli v dohodě o příspěvcích nemůže být jasná spojitost. Účelnost tak bude možno posoudit, až když bude fond uzavřen, což se v době auditu ještě nestalo. GRAF 4 ÚČELNOST PROJEKTŮ VE VZORKU (PODLE POČTU PROJEKTŮ A ČÁSTEK, KTERÉ PŘEDSTAVUJÍ) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. RÁMEČEK 2 PŘÍKLADY ÚČELNOSTI Projekt pravděpodobně dosáhne zamýšlených výsledků Podpora návratu a znovuzačlenění navrátilců a vnitřně vysídlených osob uvnitř Iráku: V době auditu projekt stále probíhal, avšak podle zprávy ze září 2009 postupoval podle plánu a bylo splněno několik činností, jako zajištění přístřeší a bezpečné pitné vody, a u některých byly dokonce očekávané výsledky překonány. Projekty, u nichž zamýšlených výsledků nebylo dosaženo Odstraňování min v Afghánistánu: Projekt nedosáhl svých zamýšlených výsledků, neboť z 26,6 km2 uvedených v dohodě o příspěvcích bylo ve skutečnosti odminováno jen 1,6 km2. Naléhavá infrastrukturní podpora ministerstva spravedlnosti a ústavního rozvoje a soudnictví Jižního Súdánu: Projekt skončil v březnu 2009, aniž by byl zajištěn hlavní výstup, totiž postavit budovy pro ministerstvo spravedlnosti a pro soudnictví Jižního Súdánu. Po několika zpožděních a prodlouženích se subdodavatelská stavební společnost dostala do platební neschopnosti a rovněž se ukázalo, že bankovní záruky byly zfalšované. O částce, která by měla být získána zpět, se v době auditu stále jednalo. Projekty, u nichž je dopad nejasný Mezinárodní fond pro obnovu Iráku: Kromě cíle snížit o polovinu dětskou úmrtnost, kde byly cílové hodnoty stanoveny a kde z dostupných informací vyplývá, že cíle nebylo dosaženo, nebylo možno posoudit, do jaké míry bylo dosaženo ostatních dlouhodobých cílů, neboť nebyly stanoveny žádné ukazatele nebo výchozí srovnávací hodnoty a k dispozici nebyly žádné spolehlivé statistiky. 28. U auditovaného vzorku nebyla zjištěna žádná spojitost mezi velikostí projektu či druhem financované činnosti na jedné straně a její účelností na straně druhé. 29. Vážné nedostatky zaznamenané v několika projektech byly povětšinou důsledkem vad v koncepci projektů a nedostatečného monitorování v pozdější fázi. Fotografie 2 – Výstavba kanceláří pro "naléhavou infrastrukturní podporu ministerstva spravedlnosti a ústavního rozvoje a soudnictví Jižního Súdánu" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. VÝSLEDKŮ SE ČASTO NEDOSAHUJE BĚHEM PLÁNOVANÉHO PROVÁDĚCÍHO OBDOBÍ 30. Časový plán každého projektu je stanoven v příslušné dohodě o příspěvcích. Dodržování tohoto časového plánu má dopad jak na účelnost, tak na efektivnost, protože: a) zpoždění prodlužují projekty, což pak pro pracovníky Komise představuje dodatečnou práci; b) kvůli prodloužením se zvyšují náklady v některých kategoriích, například osobní náklady, které se pak musí financovat z pevného příspěvku Komise. Na financování hlavních projektových činností potom zbývá méně prostředků. Pokud nejsou k dispozici jiné prostředky, projektové činnosti se tak musí omezovat; c) zpožděná realizace vede k nedostatečné důvěře mezi zúčastněnými stranami a může ovlivnit pověst Komise, jak bylo zřetelně zaznamenáno u dvou projektů v Súdánu. 31. U velké většiny projektů ve vzorku byla původní doba provádění značně překročena. Do velké míry to bylo způsobeno skutečností, že doba potřebná na dosažení určitých výsledků se v dohodách o příspěvcích podcenila, neboť se dostatečně nezohlednily složité podmínky v příslušných zemích. 32. Čtyři z 19 projektů byly provedeny během původně předpokládaného časového plánu. Ve 12 případech byl časový plán překročen a u pěti z nich byla doba realizace dvojnásobná anebo delší. Hodno povšimnutí je, že dva ze čtyř projektů, které byly provedeny během původního časového plánu, byly projekty na odminování. Podrobnosti o zaznamenaných zpožděních naleznete v příloze a grafu 5. 33. U zbývajících tří projektů má posouzení včasného provedení omezený význam, a to z těchto důvodů: a) u dvou ze tří svěřeneckých fondů (v Súdánu a Iráku) neměla prováděcí období přes svou právní závaznost praktický smysl, protože relevantními časovými plány byly časové plány pro fondy jako takové; b) u jednoho dalšího projektu je posouzení časového plánu stále předběžné, neboť se provádění projektu nacházelo v rané fázi. GRAF 5 PRODLOUŽENÍ PŮVODNÍ DOBY PROVÁDĚNÍ PODLE PROJEKTŮ +++++ TIFF +++++ (1) Ačkoli u těchto dvou svěřeneckých fondů byla prováděcí období stanovena v právně závazných dokumentech, neměla téměř žádný praktický smysl. (2) V době auditu se provádění tohoto projektu stále nacházelo v rané fázi. (3) V době auditu se jednalo o dvanáctiměsíčním prodloužení, které však zatím nebylo schváleno. Zdroj: Evropský účetní dvůr. VĚTŠINA VÝSLEDKŮ BUDE PRAVDĚPODOBNĚ UDRŽITELNÁ 34. Udržitelnost se v rámci tohoto auditu definuje jako míra, v níž jsou výsledky zachovány poté, co Komise ukončila financování. 35. Jelikož většina projektů ve vzorku zatím nebyla uzavřena, audit zkoumal pravděpodobnou udržitelnost projektových výsledků. Toto posouzení vycházelo z toho, do jaké míry byly splněny nutné podmínky udržitelnosti, tj. vlastnická odpovědnost příjemců, další financování, potřebné odborné znalosti a politická situace v zemi či regionu. Udržitelnost byla hodnocena následovně: Dobrá | Jestliže výsledky byly nebo budou s největší pravděpodobností zachovány, neboť všechny podmínky udržitelnosti jsou splněny. | Menší nedostatky | Jestliže nejsou splněny všechny podmínky udržitelnosti, avšak hlavní výsledky budou pravděpodobně zachovány. | Vážné nedostatky | Jestliže není splněno několik podmínek udržitelnosti nebo velmi podstatné podmínky udržitelnosti, a proto jsou o udržitelnosti hlavních projektových výsledků důvodné pochyby. | Neuspokojivá | Jestliže byly nalezeny důkazní informace, že výsledky nebudou zachovány. | 36. Čtyři projekty ve vzorku byly z hlediska udržitelnosti hodnoceny jako "dobré". Pět projektů mělo "menší nedostatky", dva "vážné nedostatky" a jeden byl posouzen jako "neuspokojivý". Sedm projektů nebylo možno posoudit, jelikož se zatím nacházely v rané fázi provádění (tři případy), dostupné informace byly nedostatečné (dva případy) nebo nedosáhly svých hlavních cílů, takže nebyly výsledky, které by bylo možno zachovat (dva případy). Přehled výsledků je uveden v příloze a grafu 6 a příklady v rámečku 3. 37. Vzorek kontrolovaných projektů ukázal, že podmínky udržitelnosti se svým významem liší. Projekty, u nichž byla udržitelnost nejpravděpodobnější, se vyznačovaly silnou vlastnickou odpovědností ve spojení s politickou stabilitou. GRAF 6 UDRŽITELNOST VÝSLEDKŮ (PODLE POČTU PROJEKTŮ A ČÁSTEK, KTERÉ PŘEDSTAVUJÍ) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. RÁMEČEK 3 PŘÍKLADY UDRŽITELNOSTI Projekty, u nichž je udržitelnost pravděpodobná Podpora pátého sčítání lidu v Súdánu: Ačkoli neexistovala žádná výstupní strategie, na straně příjemce je dostatečná vlastnická odpovědnost a v rozpočtu se počítá s budoucím financováním. Výsledky tak byly zachovány přinejmenším do doby auditu, který proběhl jeden rok po ukončení projektu. Zvýšení schopnosti státu Chartúm v Súdánu poskytovat služby odborné přípravy: Střediska odborné přípravy financovaná v rámci tohoto projektu nebyla zatím uvedena do provozu. Je však pravděpodobné, že především díky silné vlastnické odpovědnosti příjemce budou hlavní výsledky zachovány. Projekty s nedostatky z hlediska udržitelnosti Svěřenecký fond pro právo a pořádek v Afghánistánu: Hlavním cílem Svěřeneckého fondu pro právo a pořádek je hradit platy policistů v Afghánistánu. Kvůli omezené finanční kapacitě Afghánistánu bude fond, aby mohl pokračovat ve své činnosti, ve střednědobém až dlouhodobém výhledu záviset na financování dárců. Fotografie 3 – Vybavení střediska odborné přípravy financovaného v rámci projektu "zvýšení schopnosti státu Chartúm v Súdánu poskytovat služby odborné přípravy" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. EFEKTIVNOST FINANCOVANÝCH ČINNOSTÍ 38. Jednou ze zásad řádného finančního řízení, jak je stanoveno ve finančním nařízení, je efektivnost [10]. Efektivnost je rovněž jedním z cílů dohodnutých v Evropském konsensu o rozvoji [11]. 39. V souladu s finančním nařízením je efektivnost v kontextu tohoto auditu vymezena jako co nejlepší vztah mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky. 40. Účetní dvůr měl za cíl zjistit, do jaké míry Komise svým posuzováním nákladů a monitorováním zajišťovala, aby náklady uvedené v rozpočtech a finančních zprávách byly v poměru k poskytovaným službám přiměřené. Účetní dvůr v této souvislosti zaznamenal příklady projektů, u nichž je patrný horší než optimální poměr mezi náklady a výsledky. NEDOSTATEČNÉ POSOUZENÍ PROJEKTOVÝCH NÁKLADŮ 41. Míra podrobnosti rozpočtů, stanovená v dohodách o příspěvcích, je často nedostatečná na to, aby bylo možno řádně posoudit přiměřenost nákladů a aby usnadnila posouzení efektivnosti. 42. Komise se při posuzování nákladů během doby trvání projektu zaměřuje na způsobilost nákladů a podstatně méně pozornosti věnuje aspektům efektivnosti. Posouzení nákladů obvykle nejsou ani systematická, ani dostatečně zdokumentovaná. 43. Systematicky se nevyužívají dostupné mechanismy srovnání nákladů, jako je: a) porovnání stejných kategorií nákladů u různých projektů (například osobní náklady na podobné funkce); b) výpočet a porovnání nákladových poměrů (například poměr mezi náklady na zahraniční pracovníky a celkovými osobními náklady, náklady na údržbu oproti nákladům na zařízení); c) porovnání se srovnávacími standardy (například průměrné náklady na odminování určité oblasti a průměrné náklady na hlavu při sčítání obyvatelstva). V PROJEKTECH VE VZORKU BYLY ZJIŠTĚNY NEDOSTATKY 44. U devíti z 19 zkoumaných projektů byly zjištěny vysoké náklady bez důkazních informací, že se díky nim zlepšily poskytované služby (příklady jsou uvedeny rámečku 4). Sedm projektů nebylo možno posoudit, protože informace ve finančních zprávách byly nedostatečné. Shrnutí výsledků je uvedeno v příloze a grafu 7. GRAF 7 EFEKTIVNOST PROJEKTŮ VE VZORKU (PODLE POČTU PROJEKTŮ A ČÁSTEK, KTERÉ PŘEDSTAVUJÍ) +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 45. Vysoké náklady se vyskytovaly především v těchto oblastech: a) Nepřímé náklady: v souladu s FAFA přispívá Komise na nepřímé náklady organizace OSN až do výše 7 % přímých nákladů. FAFA rovněž v čl. 5 odst. 1 stanoví, že subdodávky nesmějí vést k vyšším nákladům. Při auditu se však zjistilo, že u některých projektů prováděcí partneři, často jiné organizace OSN, účtovali nepřímé náklady nad rámec 7 % přímých nákladů, jak stanoví FAFA, a najímali se subdodavatelé, aniž bylo doloženo, že to nepovede k vyšším nákladům. b) Zmenšený rozsah činností se neodrazil v nákladech: případy, kdy vznikají problémy kvůli omezení rozsahu činností nebo kdy je ve zprávách OSN nedostatek informací, nebyly dostatečně dále zkoumány. U dvou projektů nevedlo snížení rozsahu práce k obdobnému snížení příspěvku EU. Fotografie 4 – Kancelářské prostory vybudované v rámci "programu obnovy výrobní kapacity v Súdánu" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. RÁMEČEK 4 PŘÍKLADY NEDOSTATKŮ SOUVISEJÍCÍCH S PROJEKTOVÝMI NÁKLADY Nepřímé náklady Budování kapacit pro novou správu Jižního Súdánu: Program tohoto svěřeneckého fondu, do něhož EU přispěla částkou 1,9 milionu EUR, prováděla organizace OSN, která na nepřímé náklady obdržela 3 % příspěvek. Skutečné (finanční) řízení projektu však bylo jako subdodávka svěřeno soukromé společnosti, která účtovala dalších 10 % z celkových nákladů, takže celkové správní náklady činily více než 13 %. Program obnovy výrobní kapacity v Súdánu (SPCRP): Kromě 7 % nepřímých nákladů byla další organizaci OSN za služby poskytnuté v rámci projektu (například výstavbu kanceláří) vyplacena odměna za správu (187338 USD). Snížení rozsahu Odstraňování min v Afghánistánu: Přestože bylo prováděcí období zkráceno z dvanácti měsíců na tři a projekt své cíle splnil jen zčásti, částka účtovaná Komisi se nesnížila. Prozatímní program odzbrojení, demobilizace a opětovného začlenění (IDDRP): V konečné zprávě se konstatuje, že rozsah práce a s ním i celkové náklady se snížily o 70 %. Nevedlo to však k odpovídajícímu snížení příspěvku Komise, který se snížil jen o 12 % a nyní představuje 65 % celkových nákladů namísto plánovaných 20 %. Fotografie 5 – Komunikační a informační středisko pro "program obnovy zaměřený na obce v Súdánu (RRP)" +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 46. Přítomnost a činnosti OSN v oblastech zasažených konfliktem poskytují Komisi možnost poskytovat pomoc ve složitých poměrech. Poskytování pomoci v oblastech zasažených konfliktem však s sebou přináší zvláštní obtíže, z nichž pouze některé lze překonat. Jelikož rozsah kontrol, které může Komise provádět na místě, je silně omezen, je třeba se více spoléhat na prováděcí subjekt, který nahrazuje nedostatek přímého monitorování prováděného Komisí. 47. Účetní dvůr dospěl k závěru, že za daných okolností bylo dosaženo některých dobrých výsledků a většina výsledků dotčených projektů má slušné vyhlídky na udržitelnost. Neadekvátní koncepce projektů a nedostatky v monitorování a podávání zpráv však přispěly ke slabým místům, které byly u projektů zjištěny. Pokud jde o efektivnost, Komise se na tento prvek a na zajištění potřebné zpětné vazby ze zpráv OSN dostatečně nezaměřuje. KONCEPCE PROJEKTŮ 48. Koncepce projektů je obecně nedostatečná, neboť u 18 z 19 zkoumaných projektů se v procesu plánování vyskytly nedostatky. Panovaly tak nejasnosti o tom, čeho se má dosáhnout a jak by se mohla úspěšnost projektových činností posuzovat. Činitelem, který přispíval k nedostatkům zjištěným ve zkoumaných projektech, byla i slabá koncepce projektů. DOPORUČENÍ 1 Komise by měla dbát o to, aby pro projekty, na něž poskytuje své prostředky, byly stanoveny jasné a praktické cíle. Jeli to možné, cíle by měly být kvantifikovány, což napomáhá provádění a monitorování projektů a poskytuje Komisi užitečnou zpětnou vazbu. Zřetelně je třeba specifikovat propojení projektových činností, cílů projektů a obecnějších cílů. Kromě toho je třeba časový plán stanovený v dohodě o příspěvcích lépe přizpůsobit prostředí projektu, aby v pozdější fázi nedocházelo ke zdlouhavým a nákladným prodloužením prováděcího období. Vzhledem k tomu, že míra podrobnosti rozpočtu tvoří základ pro následné zprávy, měl by rozpočet obsahovat všechny informace potřebné zejména k posouzení efektivnosti financovaných činností. ÚČELNOST A UDRŽITELNOST 49. Příloha dokládá, že přibližně polovina projektů splnila alespoň své hlavní cíle a že je docela pravděpodobné, že pokud se bezpečnostní a politická situace dále nezhorší, většina dosažených výsledků bude zachována. Příloha však také dokládá, že v některých projektech byly zaznamenány vážné nedostatky. Výsledky jsou nejlepší v případě Súdánu, kde díky lepší bezpečnostní situaci může Komise projekty, jež financuje, aktivněji monitorovat. U většiny projektů ve vzorku však bylo plánované prováděcí období značně překročeno. 50. Jelikož Komise je v případě informací o pokroku a výsledcích projektů obecně závislá na OSN, potřebuje zprávy, které jsou včasné a které poskytují dostatek informací obzvláště o dosahování výsledků. U zkoumaných projektů však byly mnohé zprávy buďto opožděné, nebo nebyly zevrubné. DOPORUČENÍ 2 Komise by měla trvat na tom, aby jí byly včas předkládány příslušné zprávy, a dále usilovat o to, aby tyto zprávy poskytovaly informace, které potřebuje k tomu, aby mohla posuzovat pokrok a úspěšnost projektů. Komise by měla projekty monitorovat včas, systematicky a komplexně a toto monitorování jasně dokumentovat, a to během celé doby jejich trvání. Po každém projektu by Komise měla identifikovat, jaké ponaučení z něj vyplývá pro budoucí intervence, zejména s ohledem na udržitelnost. EFEKTIVNOST 51. Posuzování efektivnosti Účetnímu dvoru značně ztěžoval nedostatek informací u sedmi z 19 projektů. U většiny projektů nebylo možné zjistit, co Komise udělala, aby efektivnost posoudila, neboť tuto činnost neprováděla systematicky, ani ji odpovídajícím způsobem nedokládala. Důraz se kladl více na způsobilost nákladů než na jejich potřebnost. Nedostatečná podrobnost jednotlivých rozpočtů týkajících se dohod o příspěvcích snižovala rozsah, v němž bylo možno přiměřenost nákladů posuzovat a monitorovat. Při posuzování nákladů se velmi málo využívaly srovnatelné informace. 52. U devíti z 19 projektů ve vzorku zjistil Účetní dvůr vysoké náklady bez důkazních informací, že se díky nim zvýšil rozsah nebo kvalita poskytovaných služeb. DOPORUČENÍ 3 Náklady by se měly systematicky posuzovat a výsledky náležitě dokumentovat. Větší pozornost by se měla věnovat efektivnosti a posuzování nákladů by se nemělo omezovat na otázky způsobilosti. Tam, kde je to proveditelné, by měly být pro obvyklé položky nákladů stanoveny srovnávací standardy, které by usnadňovaly posuzování nákladů v návrzích projektů a finančních zprávách. Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá pan Jan Kinšt, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 8. března 2011. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). Článek 163 hlavy IV týkající se vnějších akcí uvádí, že akce mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí nebo decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi. [2] Článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost a v souladu se zásadami řádného finančního řízení. [3] Svěřenecké fondy sdružující více dárců definuje UNDP jako nástroj, jehož pomocí dárci sdružují zdroje, z nichž se podporují národní priority a které umožňují agenturám OSN pracovat a plnit úkoly v těsné koordinaci a spolupráci. Viz http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml. [4] Evropská komise: informativní zpráva pro výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu o svěřeneckých fondech sdružujících více dárců podporovaných ze souhrnného rozpočtu Evropského společenství od roku 2003 ( 10. února 2009). [5] První fáze byla dokončena zvláštní zprávou zveřejněnou v lednu 2010 (Evropský účetní dvůr, zvláštní zpráva č. 15/2009 "Pomoc EU prováděná organizacemi OSN: rozhodování a monitorování"). [6] V článku 27 finančního nařízení se stanoví, že použití rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. [7] Čl. 2 odst. 1 FAFA stanoví, že informace, které má Organizace spojených národů poskytovat Komisi, jsou vymezeny v dohodě o příspěvku. [8] Viz "Společné pokyny k výkaznictví a podávání zpráv podle FAFA" (Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA). Účelem pokynů je poskytnout praktické poučení k příslušným článkům FAFA. [9] Čl. 1 odst. 1 FAFA stanoví, že návrhy předkládané Organizací spojených národů budou obsahovat cíle a ukazatele výsledků, které budou dojednány v dohodách o příspěvcích. Měřítka výkonnosti budou vycházet z cílů, které jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a časově vymezené. [10] Finanční nařízení v článku 27 stanoví, že použití rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. [11] Evropský konsensus o rozvoji (Úř. věst. C 46, 24.2.2006) v článku 25 uvádí, že "EU poskytne nejen více pomoci, ale i kvalitnější pomoci. Administrativní náklady na pomoc budou sníženy a její celkový účinek se zlepší". -------------------------------------------------- PŘÍLOHA Číslo | Název | Účelnost | Pravděpodobná udržitelnost | Dodržování časového plánu | Efektivnost | Částka (v mil. EUR) | Afgh 1 | Likvidace zásob protipěchotních min a střeliva | vážné nedostatky | menší nedostatky | ne | zjištěny nedostatky | 6 | Afgh 2 | Podpora správy a řízení – sčítání obyvatelstva v Islámské republice Afghánistán | neuspokojivé | irelevantní (hlavní cíle nesplněny) | ne | zjištěny nedostatky | 15 | Afgh 3 | Další podpora voleb v Afghánistánu | nedostatečné důkazní informace | nedostatečné důkazní informace | ne | nedostatečné důkazní informace | 9 | Afgh 4–6 | Svěřenecký fond pro právo a pořádek v Afghánistánu (LOTFA) | vážné nedostatky | neuspokojivé | ano | nedostatečné důkazní informace | 100 | Afgh 7 | Odstraňování min v Afghánistánu | vážné nedostatky | dobré | ano | zjištěny nedostatky | 2 | Afgh 8 | Regionální program podpory afghánských uprchlíků v Íránu a Pákistánu a navrátilců v Afghánistánu | menší nedostatky | dobré | ano | nedostatečné důkazní informace | 4 | Afgh 9 | Podpora akce proti minám v Afghánistánu | menší nedostatky | dobré | ano | nedostatečné důkazní informace | 20 | Irák 1–3 | Mezinárodní fond pro obnovu Iráku (IRRFI) | nedostatečné důkazní informace | menší nedostatky | irelevantní (fond) | nedostatečné důkazní informace | 198 | Irák 4 | Podpora návratu a znovuzačlenění navrátilců a vnitřně vysídlených osob uvnitř Iráku | dobré | irelevantní (projekt stále v rané fázi) | irelevantní (projekt stále v rané fázi) | nedostatečné důkazní informace | 6 | Súdán 1 | Prozatímní program odzbrojení, demobilizace a opětovného začlenění (IDDRP) | vážné nedostatky | vážné nedostatky | ne | zjištěny nedostatky | 12 | Súdán 2 | Rozvoj kapacit pro řízení a koordinaci pomoci | menší nedostatky | menší nedostatky | ne | nebyly zjištěny nedostatky | 2 | Súdán 3 | Podpora pátého sčítání lidu v Súdánu | dobré | dobré | ne | nedostatečné důkazní informace | 4 | Súdán 4 | Zvyšování kapacity státu Chartúm pro formulování a provádění urbanistických politik | menší nedostatky | menší nedostatky | ne | nebyly zjištěny nedostatky | 2 | Súdán 5 | Budování kapacit pro novou správu Jižního Súdánu | vážné nedostatky | nedostatečné důkazní informace | irelevantní (fond) | zjištěny nedostatky | 2 | Súdán 6 | Zvýšení schopnosti státu Chartúm poskytovat služby odborné přípravy | menší nedostatky | menší nedostatky | ne | nebyly zjištěny nedostatky | 11 | Súdán 7 | Naléhavá infrastrukturní podpora ministerstva spravedlnosti a ústavního rozvoje a soudnictví Jižního Súdánu | neuspokojivé | irelevantní (hlavní cíle nesplněny) | ne | zjištěny nedostatky | 4 | Súdán 8 | Odminování v Jižním Súdánu | menší nedostatky | vážné nedostatky | ne | zjištěny nedostatky | 5 | Súdán 9 | Program obnovy výrobní kapacity v Súdánu (SPCRP) | menší nedostatky | irelevantní (projekt stále v rané fázi) | ne | zjištěny nedostatky | 39 | Súdán 10 | Program obnovy zaměřený na obce (RRP) | menší nedostatky | irelevantní (projekt stále v rané fázi) | ne | zjištěny nedostatky | 51 | --------------------------------------------------