Zvláštní zpráva č. 15/2012 „Řešení střetu zájmů ve vybraných agenturách EU“





GLOSÁŘ Akreditační činnosti (EASA) : Akreditací se rozumí proces, při němž agentura EASA hodnotí vnitrostátní letecké úřady nebo kvalifikované subjekty, které požádaly o přidělení určitých úkolů v oblasti certifikace prováděných v zastoupení agentury, aby mohla schválit přidělení těchto úkolů. Certifikační činnosti (EASA) : Agenturou EASA prováděná certifikace všech výrobků letecké techniky, letadlových částí a zařízení, které projektují, udržují nebo používají osoby spadající pod regulační dohled členských států EU. Činnost v oblasti tvorby právních předpisů (EASA) : Proces tvorby právních předpisů se týká přípravy právních předpisů EU souvisejících s regulací bezpečnosti letectví a slučitelnosti se životním prostředím. EASA : Evropská agentura pro bezpečnost letectví EFSA : Evropský úřad pro bezpečnost potravin ECHA : Evropská agentura pro chemické látky EK : Evropská komise EMA (dříve EMEA) : Evropská agentura pro léčivé přípravky Konzultační platforma zúčastněných stran (EFSA) : Konzultační platforma zúčastněných stran je složena z organizací působících napříč EU v oblastech souvisejících s potravinovým řetězcem a poskytuje úřadu EFSA poradenství v obecných záležitostech týkajících se jeho pracovního programu, metodik hodnocení rizik atd. Nařízení REACH : REACH je nařízení Evropské unie o chemických látkách a jejich bezpečném používání (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1)). Zabývá se registrací, hodnocením, povolováním a omezováním chemických látek. Cílem nařízení REACH je zlepšit ochranu lidského zdraví a životního prostředí před riziky, která mohou představovat chemické látky, a současně podpořit inovace a konkurenceschopnost chemického průmyslu EU. Odvolací senát (EASA a ECHA) : Odvolací senát odpovídá za rozhodování o odvoláních podaných proti rozhodnutí agentury. Odvolací senát se skládá z předsedy, dvou členů a stejného počtu náhradníků. OECD : Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj Poradní výbor (EASA) : Správní rada zřídí poradní orgán zúčastněných osob, který konzultuje před přijetím rozhodnutí v určitých oblastech. Správní rada není při své činnosti stanoviskem poradního orgánu vázána (viz čl. 33 odst. 4 základního nařízení EASA). Poradní výbor zahrnuje organizace zastupující letecký personál, výrobce, provozovatele komerční a všeobecné letecké dopravy, průmysl údržby, školicí organizace a letecké sporty. Celkem má poradní výbor 26 členů a stejný počet náhradníků. PZ : Prohlášení o zájmech (Spolu)zpravodaj : Člen vědeckého orgánu jmenovaný pro (spolu)vedení práce a koordinace konkrétního úkolu (např. hodnocení léčivého přípravku, vědecké poradenství v otázce konkrétního přípravku nebo v obecných záležitostech, jako jsou pokyny, sběr údajů atd.). SPZ (EFSA) : Specifické prohlášení o zájmech se váže ke konkrétnímu specifickému tématu nebo souboru témat (např. látky/produkt) na konkrétním zasedání nebo ke konkrétnímu mandátu, který má být projednán na jednom nebo více zasedáních. Standardizační činnost (EASA) : Standardizační činnost označuje kontroly prováděné agenturou EASA ve vnitrostátních leteckých úřadech s cílem zajistit, aby byly předpisy EU v oblasti letecké bezpečnosti uplatňovány řádně, jednotně a důsledně. Střet zájmů (potenciální) : Potenciální střet zájmů vzniká v případě, že úředník veřejné správy má soukromé zájmy, které jsou takové povahy, že pokud by se měl v budoucnosti podílet na plnění relevantních úředních povinností (tj. v konfliktu s jeho soukromými zájmy), vznikl by střet zájmů [1]. Střet zájmů (skutečný) : Střet mezi povinností v rámci veřejné služby a soukromými zájmy úředníka veřejné správy, při němž má úředník veřejné správy soukromé zájmy, které by mohly nepatřičně ovlivnit výkon jeho úředních úkolů a povinností [2]. Střet zájmů (zdánlivý) : Lze říci, že zdánlivý střet zájmů vzniká tehdy, pokud se zdá, že by soukromé zájmy úředníka veřejné správy mohly nepatřičně ovlivnit výkon jeho úředních úkolů a povinností, ale ve skutečnosti tomu tak není [3]. VO : vnitrostátní orgán VPZ : výroční prohlášení o zájmech SHRNUTÍ I. Cílem tohoto auditu je zhodnotit politiky a postupy pro řešení situací představujících střet zájmů ve čtyřech evropských agenturách (dále jen "vybrané agentury"), které přijímají zásadní rozhodnutí ovlivňující bezpečnost a zdraví spotřebitelů, jmenovitě v Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (EASA), Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA), Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) a v Evropské agentuře pro léčivé přípravky (EMA). Politiky a postupy, které byly zavedeny po ukončení auditní práce Účetního dvora v terénu (říjen 2011), se nehodnotily. II. Situace představující střet zájmů se definují různě. Pro účely tohoto auditu Účetního dvora se používá definice z pokynů OECD k řešení střetu zájmů ve veřejné službě [4], v níž se uvádí, že existují situace, v nichž se soukromé zájmy a závazky úředníka veřejné správy střetávají s řádným výkonem jeho úředních povinností či potenciálně mohou k takovému střetu vést. III. Jistá rizika střetu zájmů ve struktuře vybraných agentur a v souvislosti s využíváním výzkumu, který provádí průmysl, nezbytně existují (např. tatáž organizace je současně zástupcem vedení i dodavatelem služeb). Za této situace je mimořádně důležité, aby měly vybrané agentury důkladné systémy pro řešení vysokého přirozeného rizika střetu zájmů. IV. Neexistuje žádný komplexní regulační rámec EU věnovaný střetu zájmů, který by zajistil srovnatelné minimální požadavky na nezávislost a transparentnost platné pro všechny agentury EU a všechny klíčové subjekty, které ovlivňují strategii, činnost a rozhodování. Protože takový regulační rámec chybí, jsou pro účely tohoto auditu za součást referenčního rámce považovány pokyny OECD pro tuto oblast, které stanoví mezinárodní srovnávací standard pro přípravu komplexní politiky pro střet zájmů. V. Účetní dvůr došel k závěru, že žádná z vybraných agentur neřešila situace střetu zájmů přiměřeným způsobem. Zjištěné nedostatky však byly různého stupně. VI. Nejpokročilejší politiky a postupy pro oznámení, hodnocení a řešení střetu zájmů z vybraných agentur vyvinuly agentura EMA a úřad EFSA. VII. Ačkoli agentura ECHA vypracovala svou vlastní politiku a postupy pro řešení střetu zájmů, vykazují politika a postupy platné pro zaměstnance agentury ECHA a pro odvolací senát podstatné nedostatky. VIII. Účetní dvůr zjistil, že agentura EASA nemá svou vlastní politiku a postupy pro případ střetu zájmů. Agentura EASA nedostává ani neposuzuje prohlášení o zájmech týkající se zaměstnanců, správní rady, odvolacího senátu a odborníků. IX. Účetní dvůr vítá, že všechny vybrané agentury průběžně vyvíjejí a zlepšují své politiky a postupy rovněž v reakci na různé události, vnější tlak a audit Účetního dvora. X. Účetní dvůr doporučuje: a) agentuře EASA, aby vypracovala svou vlastní ucelenou politiku a postupy pro řešení střetu zájmů; b) agentuře ECHA, aby vhodným způsobem zavedla politiku a postupy platné pro zaměstnance a členy odvolacího senátu; c) vybraným agenturám, aby zlepšily své politiky a postupy pro střet zájmů: i) prověřováním uchazečů před jejich jmenováním, ii) stanovením politik a postupů pro střet zájmů, které by zajistily, že situace střetu zájmů budou vnitrostátními orgány, které plní úkoly externích dodavatelů, řešeny na srovnatelné úrovni (EASA a EMA), iii) stanovením jasných a objektivních kritérií pro posuzování prohlášení o zájmech a jejich důsledným uplatňováním, iv) zavedením politik a postupů pro dary a pozvání platných pro celou agenturu (EASA, ECHA a EFSA), v) vypracováním jasných, transparentních a jednotných politik a postupů pro porušení důvěry platných pro celou agenturu, vi) zlepšením transparentnosti oznámených zájmů během jednání a v kontextu vědeckých rozhodovacích postupů, vii) zajištěním komplexního a povinného školení na téma střetu zájmů, viii) řešením problematiky činnosti po ukončení pracovního poměru ve spolupráci se všemi orgány oprávněnými provádět jmenování; d) normotvůrci EU, aby případně po konzultaci s ostatními orgány EU zvážil další rozvoj regulačního rámce EU upravujícího řešení situací střetu zájmů za pomoci pokynů OECD a stávajících osvědčených postupů jako referenčních podkladů; e) ačkoli se závěry této zprávy týkají čtyř vybraných agentur, měly by mít všechny orgány a decentralizované subjekty EU zájem prozkoumat, zda jsou pro ně doporučení této zprávy relevantní a použitelná. ÚVOD POZADÍ 1. Situace, které zakládají střet zájmů, mohou kdykoli vzniknout téměř na každém pracovišti. Jestliže nejsou řešeny řádným způsobem, mohou nepříznivě ovlivnit rozhodovací proces, vyvolávat skandály a vést k poškození dobré pověsti. Nejvíce zjevné je to v případě, kdy jde o orgány veřejné moci, protože výsledkem může být ztráta důvěry v jejich schopnost pracovat nestranně a v nejlepším zájmu společnosti. Situace představující střet zájmů se definují různě. Pro účely tohoto auditu Účetního dvora se používá definice z pokynů OECD k řešení střetu zájmů ve veřejné službě [5], v níž se uvádí, že existují situace, v nichž se soukromé zájmy a závazky úředníka veřejné správy střetávají s řádným výkonem jeho úředních povinností či potenciálně mohou k takovému střetu vést. V tomto kontextu může být střet zájmů: skutečný, zdánlivý nebo potenciální [6]. 2. V posledních letech byla v tisku prezentována řada případů, v nichž šlo o údajný střet zájmů týkající se některých agentur EU, a v Evropském parlamentu to vyvolalo obavy. V roce 2011 Evropský parlament požádal Účetní dvůr, "aby provedl komplexní rozbor přístupu agentur k řízení situací, v nichž existuje možnost, že dojde ke střetu zájmů" [7]. 3. Evropský parlament odložil udělení absolutoria u účetní závěrky agentury EMA a úřadu EFSA za rok 2010 částečně z důvodu toho, co považuje za neuspokojivé řešení střetu zájmů [8]. 4. Účetní dvůr se rozhodl zaměřit se na čtyři agentury (EASA, ECHA, EFSA a EMA, dále jen "vybrané agentury"), které jsou, pokud jde o nestrannost, vzhledem ke svým významným rozhodovacím pravomocím v oblastech nezbytně důležitých pro zdraví a bezpečnost spotřebitelů vystaveny nejvyššímu riziku. Rozhodnutí, která vybrané agentury přijímají, osobně ovlivňují každého občana EU: a) agentura EASA musí udržovat a rozvíjet vysokou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě. Pro dosažení těchto cílů agentura EASA vydává certifikační specifikace pro letadla, přijímá rozhodnutí týkající se certifikace letové způsobilosti a ochrany životního prostředí, provádí standardizační kontroly v členských státech a vydává stanoviska a doporučení Komisi s cílem zlepšit bezpečnost civilního letectví; b) agentura ECHA má důležitou regulační úlohu při provádění právních předpisů EU týkajících se chemických látek v zájmu lidského zdraví a životního prostředí, jakož i v oblasti inovací a konkurenceschopnosti. Agentura ECHA pomáhá podnikům plnit právní předpisy, podporuje bezpečné používání chemických látek, poskytuje informace o chemických látkách, provádí jejich označování a zabývá se chemickými látkami vzbuzujícími mimořádné obavy; c) úřad EFSA musí poskytovat nezávislé informace o bezpečnosti potravin a krmiv, a tím přispívat k vysoké úrovni ochrany zdraví lidí a zvířat. Úřad EFSA vydává vědecká stanoviska týkající se složek potravin, pesticidů, geneticky modifikovaných organismů atd. a prosazuje jednotné metodiky hodnocení rizik pro potraviny a krmiva; d) agentura EMA odpovídá za vědecké hodnocení a dohled nad léčivými přípravky, které vyvíjejí farmaceutické společnosti pro použití v Evropské unii. Kromě toho poskytuje vědecké poradenství a pomoc podnikům v oblasti vývoje nových léčivých přípravků a zveřejňuje pokyny týkající se požadavků na testování kvality, bezpečnosti a účinnosti. Je považována za "hlavní centrum" evropské sítě pro léčivé přípravky, která zahrnuje více než 40 vnitrostátních příslušných orgánů; e) souhrnně řečeno, vybrané agentury určují udělování licencí pro letadla, chemické látky, složky potravin a léčivé přípravky v EU. Příloha I uvádí přehled cílů a úkolů všech vybraných agentur. 5. Je zjevné, že všechny agentury a orgány EU a jiné decentralizované subjekty (např. společné podniky atd.) mohou být vystaveny riziku střetu zájmů, a ačkoli se závěry a doporučení této zprávy týkají pouze vybraných agentur, i ostatní agentury a orgány EU by měly zvážit, zda nejsou tyto závěry a doporučení relevantní i pro ně. PŘIROZENÁ RIZIKA STŘETU ZÁJMŮ 6. Vzhledem k významu rozhodnutí vybraných agentur jsou pro ně rizika a důsledky špatného řešení situací střetu zájmů největší. Některé situace střetu zájmů týkající se minulých, současných či budoucích zájmů jsou nevyhnutelné a neznamenají nutně nesprávné jednání nebo korupci. Často tomu tak je v případě vysoce specializovaných / jedinečných organizací, kde existuje omezená nabídka odborných znalostí a dané odvětví "soutěží" o tytéž odborníky. 7. Struktura a činnost vybraných agentur (např. řádná správa, interakce se třetími stranami, zákazníky, dodavateli atd.) vyžadují úzkou spolupráci s vnitrostátními orgány a průmyslem. To však znamená přirozená rizika střetu zájmů: - správní rada: v agenturách EASA, ECHA a EMA se správní rada skládá zejména ze zástupců vnitrostátních orgánů nebo členských států. Agentury EASA a EMA současně zadávají část své činnosti příslušným vnitrostátním orgánům a přijímají další rozhodnutí, která mají na vnitrostátní orgány vliv (viz rámeček 1). V úřadu EFSA jsou členové správní rady vybíráni na základě svých zkušeností a vědeckého zázemí. Jak však předpokládá zakládající nařízení agentury EFSA, čtyři z patnácti členů správní rady úřadu EFSA pocházejí z organizací zastupujících spotřebitele a jiné zájmy v potravinářském průmyslu (včetně aktuální angažovanosti). Kromě toho může být nestrannost práce a rozhodování úřadu EFSA ohroženo tím, že tři z organizací zastoupených ve správní radě jsou zastoupeny i v konzultační platformě zúčastněných stran [9], - účast externích odborníků (dále jen "odborníci"): při provádění své vědecké činnosti pracují agentura ECHA, úřad EFSA a agentura EMA s odborníky, kteří mají v daném oboru rozsáhlou zkušenost a měli nebo mají vazby na daný průmysl (např. zaměstnání, financování výzkumu atd.). Například na činnosti agentury EMA se podílí zhruba 3800 odborníků a na činnosti úřadu EFSA přibližně 1200 odborníků. V těchto třech agenturách jsou odborníci členy vědeckých výborů a komisí, které se přímo účastní přípravy vědeckých stanovisek, jež jsou základem zásadních rozhodnutí ovlivňujících zdraví a bezpečnost spotřebitelů (např. vědecká stanoviska k léčivým přípravkům, potravinám, chemickým látkám). V agentuře EASA se odborníci podílejí především na stanovování pravidel, kontrolách standardizace v členských státech a v menší míře i na úkolech v oblasti certifikace, - partnerství se zúčastněnými stranami: s ohledem na své vědecké a dohledové úlohy vybrané agentury úzce spolupracují se zástupci průmyslu nebo spotřebitelů (např. výrobci, provozovatelé, distributoři atd.). Důležitým rizikovým faktorem je například skutečnost, že většina vědeckých stanovisek a rozhodnutí připravených vybranými agenturami rovněž využívá výzkumu, který provádí nebo financuje průmysl. 8. Za této situace je mimořádně důležité, aby vybrané agentury byly schopny taková přirozená rizika střetu zájmů řešit. RÁMEČEK 1 PŘÍKLADY RIZIK STŘETU ZÁJMŮ NEDÍLNě SPOJENÝCH SE STRUKTUROU AGENTURY V agentuře EMA rozhoduje správní rada, která je složena především ze zástupců vnitrostátních orgánů, o odměnách za vědecké služby poskytované agentuře vnitrostátními orgány. Účetní dvůr ve zvláštní výroční zprávě [10] upozornil na nutnost zavést systém založený na skutečných nákladech vnitrostátních orgánů. Takový systém dosud nebyl zaveden a správní rada agentury EMA nejnovější návrh v této věci zamítla [11]. V agentuře EASA v době auditu probíhalo zadávací řízení týkající se zadání úkolů v oblasti certifikace kvalifikovaným subjektům [12]. Dosud agentura delegovala certifikační úkoly pouze na akreditované vnitrostátní orgány na základě rámcových smluv uzavíraných bez jakéhokoli zadávacího řízení. Poplatky, které agentura EASA platí za přidělené úkoly, jsou stanoveny v rámcových smlouvách. Paušální sazby za stejné úkony se mezi vnitrostátními orgány liší a nevycházejí ze skutečných nákladů. Podle právního rámce agentury EASA provádí agentura audit vnitrostátních orgánů v kontextu procesů standardizace a akreditace, přičemž zájmy těchto orgánů jsou zastoupeny na úrovni správní rady. REFERENČNÍ RÁMEC 9. K účelnému řešení situací střetu zájmů potřebují vybrané agentury odpovídající referenční rámec. 10. Regulační rámec týkající se orgánů a decentralizovaných subjektů EU (dále jen "regulační rámec EU") tvoří služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (dále jen "služební řád"), další rozhodnutí EK a pokyny k řešení střetu zájmů. Podrobnější seznam referenčního rámce pro střet zájmů je uveden v příloze II. 11. Služební řád obsahuje řadu velmi obecných požadavků týkajících se etických zásad, jimiž se musí úředníci veřejné správy řídit [13]: nezávislost, bezúhonnost, objektivita, nestrannost a loajalita. K jejich praktickému provádění vydala Komise rozhodnutí [14] a pokyny. 12. Interní kontrolní norma Komise č. 2 "Etické hodnoty a hodnoty organizace" vyžaduje, aby byly zavedeny postupy, které zajistí, že všichni zaměstnanci získají dostatečné povědomí o příslušných etických hodnotách a hodnotách organizace, zejména o etickém jednání, předcházení střetu zájmů, prevenci podvodů a oznamování nesrovnalostí. 13. Kromě výše uvedeného vypracovaly tři ze čtyř vybraných agentur své vlastní politiky a postupy pro střet zájmů (souhrn politik a postupů agentur je uveden v příloze III). 14. Pokud jde o veřejný sektor celkově, existují obecně akceptované pokyny OECD. Organizace OECD dále zveřejnila i konkrétní pokyny týkající se této problematiky v souvislosti se situací po ukončení pracovního poměru: "Správná praxe pro prevenci střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejné správě" [15]. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU ROZSAH AUDITU 15. Audit hodnotil politiky a postupy pro řešení situací střetu zájmů u čtyř vybraných agentur, které činí zásadní rozhodnutí ovlivňující bezpečnost a zdraví spotřebitelů, jmenovitě: - agentura EASA vydává osvědčení o bezpečnosti pro oblast civilního letectví, což vyžaduje, aby její zaměstnanci měli značné technické znalosti, které obvykle získávají při práci v průmyslu nebo pro vnitrostátní orgán. Existuje riziko, že zaměstnanci agentury s takovým pozadím se budou podílet na rozhodnutích, z nichž má prospěch jejich bývalý (a/nebo případně budoucí) zaměstnavatel, - agentura ECHA zajišťuje správu nařízení REACH, jehož cílem je dosáhnout vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a životního prostředí. Agentura poskytuje vědecké a technické poradenství týkající se chemických látek, které může mít zásadní finanční dopad na společnosti činné v daném odvětví, - úřad EFSA poskytuje informace o rizicích spojených s bezpečností potravin. Poskytuje vědecké a technické poradenství v oblasti potravin, které může mít zásadní finanční dopad na společnosti působící v tomto sektoru, - agentura EMA koordinuje schvalování a správu léčivých přípravků v EU. Agentura se musí spoléhat na testy, které provádějí organizace a společnosti, jež mají na dotčených přípravcích zájem. 16. Audit se zaměřil na klíčové aktéry včetně organizací pracujících s vybranými agenturami, které mají důležitou úlohu v procesu vědeckého rozhodování a provozních činnostech: - členové správní rady, - členové vědeckých poradních komisí, výborů, fór a další odborníci, - zaměstnanci agentur, zejména ředitelé a klíčoví vědečtí pracovníci přijímající rozhodnutí, - členové odvolacích senátů (EASA, ECHA) a - organizace zúčastněných stran. 17. Audit nezahrnoval situace střetu zájmů, které by mohly vzniknout v souvislosti s postupy pro zadávání zakázek a najímáním zaměstnanců. Tyto postupy jsou předmětem výročních auditů Účetního dvora. 18. Účetní dvůr neposuzoval konkrétní situace střetu zájmů jako takové, protože to by znamenalo intenzivní šetření okolností těchto situací, jakož i nahodilé úsudky. Účetní dvůr nemůže posoudit platnost metod, které vybrané agentury používají k posuzování výsledků výzkumu financovaného průmyslem. 19. Je nutno zmínit, že všechny vybrané agentury také v reakci na různé události, vnější tlak a audit Účetního dvora své politiky a postupy trvale vyvíjejí a zlepšují. Politiky a postupy zavedené poté, co Účetní dvůr dokončil svou auditní práci v terénu (říjen 2011), nebyly hodnoceny. KONCEPCE AUDITU 20. Cílem auditu je odpovědět na tuto hlavní auditní otázku: - Řeší vybrané agentury situace střetu zájmů přiměřeným způsobem? a dvě specifické otázky: - Existují přiměřené politiky a postupy řešení situací střetu zájmů? - Zavedly vybrané agentury vhodným způsobem své politiky a postupy pro řešení situací střetu zájmů? 21. Vlastní politiky a postupy agentur koncipované v kontextu konkrétních právních požadavků, jež se na jednotlivé agentury vztahují, a provádění těchto politik a postupů se posuzovalo pomocí regulačního rámce (viz příloha II) relevantního pro orgány a decentralizované subjekty EU, podrobnějších pokynů OECD a osvědčených postupů určených ve vybraných agenturách. Vzhledem k tomu, že neexistuje komplexní regulační rámec EU, jsou pokyny OECD považovány za součást referenčního rámce pro tento audit, protože stanoví mezinárodní srovnávací měřítko pro přípravu komplexní politiky pro střet zájmů. Pokyny OECD byly použity ve všech případech, o nichž regulační rámec EU nepojednává (nebo pojednává nedostatečně). Pokyny OECD jsou určeny vládám a veřejným institucím obecně a jejich cílem je pomoci jim vypracovat a provádět efektivní politiku pro střet zájmů. 22. Provedený audit zahrnoval: - analýzu regulačního rámce vybraných agentur, - setkání s vedením vybraných agentur, se zaměstnanci agentur a členy různých orgánů (správní rada, poradní výbor, odvolací senát), - analýzu dotazníku, který vybrané agentury vyplnily, - teoretický přezkum politik, postupů, interních pokynů, prohlášení o zájmech vybraných agentur, zápisů ze zasedání vědeckých komisí / výborů, osobních spisů zaměstnanců atd. a - prověrku toho, jak vybrané agentury uplatňovaly své politiky a postupy na konkrétní případy (např. zaměstnance, odborníky, členy správní rady), včetně řady zveřejněných případů týkajících se střetu zájmů (nevládní organizace, evropský veřejný ochránce práv, sdělovací prostředky atd.). 23. Účetní dvůr uvádí své připomínky chronologicky, tzn. politiky a postupy jsou analyzovány u klíčových aktérů tak, jak se týkají fází prvotního jmenování (např. jmenování odborníků do vědeckého výboru), činnosti v době působení v agentuře (včetně školení a přijímání darů atd.) a po jejich odchodu (včetně povinností souvisejících s nástupem na nová pracovní místa, která by mohla vést ke střetu zájmů). PŘIPOMÍNKY REGULAČNÍ RÁMEC EU 24. Vybrané agentury jsou vázány služebním řádem (viz rámeček 2). 25. Požadavky na nezávislost stanovené ve služebním řádu a pokynech Komise se nicméně týkají pouze zaměstnanců. Nezahrnují jiné klíčové aktéry podílející se na rozhodovacích procesech, jako jsou členové správních rad a odborníci. 26. Ustanovení o požadavcích na nezávislost a transparentnost agentur lze nalézt v zakládajícím nařízení všech agentur, rozsah požadavků se však mezi vybranými agenturami značně liší (viz příloha IV). Tato ustanovení se týkají požadavků na vyplňování a zveřejňování výročních a specifických prohlášení o zájmech, zveřejňování programů jednání a zápisů ze zasedání vědeckých orgánů a různých rad (např. správní rada, odvolací senát), zveřejňování výsledků vědeckých studií atd. Jak je uvedeno v příloze IV, právní požadavky na nezávislost a transparentnost jsou přísnější pro úřad EFSA a agenturu EMA, méně přísné jsou v případě agentury ECHA (např. žádná povinnost zveřejňovat prohlášení o zájmech) a nejméně normativní povahu mají v případě agentury EASA (např. žádná povinnost vyplňovat prohlášení o zájmech). RÁMEČEK 2 USTANOVENÍ SLUŽEBNÍHO ŘÁDU TÝKAJÍCÍ SE STŘETU ZÁJMŮ úředník musí oznámit jakýkoli osobní zájem, který by mohl ohrozit jeho nezávislost [16], musí být přijata opatření zmírňující riziko [17], úředníci si vyžádají souhlas k účasti na mimopracovních činnostech a ohlásí výdělečnou činnost svých manželů/manželek [18] a úředníci jsou nadále povinni chovat se čestně a uvážlivě, pokud jde o přijímání některých funkcí nebo výhod, a musí oznámit každé zaměstnání, do něhož nastoupí v době dvou let po opuštění služby [19]. 27. Neexistuje tedy žádný komplexní regulační rámec EU věnovaný střetu zájmů, který by zajistil srovnatelné minimální požadavky na nezávislost a transparentnost platné pro všechny agentury EU a pro všechny klíčové aktéry ovlivňující strategii, provoz a rozhodování. Příloha V uvádí srovnání mezi regulačním rámcem EU (vyjma zakládajících nařízení agentur a vlastních politik a postupů agentur) a pokyny OECD. PŘED NÁSTUPEM DO PRACOVNÍHO POMĚRU U AGENTURY UCHAZEČI NEJSOU DOSTATEČNĚ PROVĚŘOVÁNI 28. Postupy nominace a jmenování v agenturách EASA, ECHA [20] a EMA obecně nezahrnují dostatečně prověřování uchazečů (tzn. odborníků, členů správní rady a odvolacího senátu) ve vztahu k situacím střetu zájmů. Členové správních rad a mnozí odborníci (ECHA a EMA) jsou nominováni či jmenováni členskými státy, vnitrostátními orgány či orgány EU (tj. Komisí, Radou atd.) a vybrané agentury nemají na jejich jmenování žádný vliv nebo je jejich vliv jen omezený. 29. Pravidla úřadu EFSA pro jmenování odborníků stanoví povinnost prověřovat prohlášení o zájmech uchazečů. V situacích představujících střet zájmů však toto prověřování nevychází z jasně specifikovaných kritérií. 30. Ve většině případů je tedy střet zájmů zjištěn až po jmenování uchazečů. Kromě toho vybrané agentury nemají pravomoc nahradit členy správní rady nebo odborníky v případech, kdy jsou jejich zájmy vyhodnoceny jako neslučitelné s jejich úlohou v agentuře (viz rámeček 3). RÁMEČEK 3 PŘÍKLAD NEDOSTATEČNÉHO PROVěŘOVÁNÍ UCHAZEČŮ Komise jmenovala určitého člena vědeckého výboru a agentura EMA prohlášení o zájmech vyhodnotila až po jeho [21] jmenování. Ačkoli hodnocení poukázalo na střety zájmů, které měly jmenování tohoto člena zabránit, agentura EMA jej nemohla propustit. 31. Pokyny OECD doporučují procesy prověřování jako součást výběrových řízení pro účely identifikace a řešení situací střetu zájmů v časné fázi [22]. KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI PRO ORGANIZACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN V AGENTUŘE EMA JSOU NEÚPLNÁ 32. Vybrané agentury mají obecně přiměřená opatření pro spolupráci s organizacemi zúčastněných stran, které mají zájem na jejich činnosti. Aby mohly být tyto organizace zastoupeny v různých orgánech vybraných agentur, musí splňovat určitá kritéria způsobilosti. 33. Tato kritéria vždy nestanoví jasné normy, které mají být splněny. Kritérium transparentnosti v agentuře EMA vyžaduje, aby byly každoročně zveřejňovány zdroje financování organizací pacientů a spotřebitelů. Pro přijatelnou strukturu financování však neexistují žádné minimální standardy, což potenciálně umožňuje, aby se na činnostech agentury EMA podílely organizace pacientů anebo spotřebitelů plně financované jednou farmaceutickou společností. 34. Kromě toho agentura EMA neměla žádná kritéria způsobilosti pro organizace zdravotníků, které se mohou podílet na činnostech agentury EMA stejně jako například organizace pacientů nebo spotřebitelů. EXTERNĚ ZAJIŠŤOVANÉ VĚDECKÉ ANEBO PROVOZNÍ ČINNOSTI NEJSOU PŘIMĚŘENĚ SLEDOVÁNY 35. Řešení střetu zájmů je velice důležité v případě, že jsou činnosti vybraných agentur zajišťovány externími dodavateli, protože tyto činnosti nejsou pod přímou kontrolou vybraných agentur. Agentury EASA a EMA zadávají významné části své vědecké anebo provozní činnosti vnitrostátním orgánům. 36. Agentura EASA používá rámcové smlouvy s vnitrostátními orgány, které musí zajistit, aby na úrovni externě zajišťovaných úkolů neexistoval žádný střet zájmů. Agentura EASA však nemá žádná jasná kritéria a metodiku pro ověřování politik a postupů vnitrostátních orgánů pro střet zájmů a jejich provádění. Neexistují žádné důkazy, že agentura EASA takové ověřování provádí. 37. Politiky a postupy agentury EMA pro střet zájmů se netýkají vnitrostátních odborníků pracujících na úkolech zadaných vnitrostátním orgánům. Agentura EMA neprovádí žádné ověřování politik a postupů vnitrostátních orgánů pro střet zájmů. PRÁCE V AGENTURÁCH VLASTNÍ POLITIKY A POSTUPY VYPRACOVÁVAJÍ AGENTURY EMA, ECHA A ÚŘAD EFSA… 38. Z vybraných agentur vypracovaly nejpokročilejší rámce pro oznámování, posuzování a řešení střetu zájmů, které se zabývají konkrétně riziky souvisejícími s příslušným průmyslovým odvětvím, agentura EMA a úřad EFSA. 39. Klíčovou úlohu při řešení střetu zájmů má prohlášení o zájmech, v němž jednotlivci zveřejňují své osobní okolnosti významné z hlediska střetu zájmů dle definice v politikách a postupech vybraných agentur. 40. Politiky a postupy pro střet zájmů agentur ECHA, EMA a úřadu EFSA vyžadují prohlášení o zájmech (většinou jednou ročně) od zaměstnanců, členů správních rad, odvolacích senátů, vědeckých výborů, komisí a fór. 41. Agentura ECHA vypracovala politiku pro střet zájmů brzy po svém zřízení. Novou "Politiku pro řešení potenciálních střetů zájmů" přijala správní rada agentury ECHA dne 30. září 2011. Politika se týká celé agentury a všech jejích činností [23]. Zavádí obsažnější formulář prohlášení o zájmech i požadavek, aby jej zaměstnanci vyplňovali jednou ročně. 42. Agentura EMA vypracovala řadu jasných a realistických popisů okolností, které mohou vést ke střetu zájmů. Pro hodnocení odborníků definovaly agentura EMA a úřad EFSA specifická kritéria, jako například: finanční zájmy, zaměstnání, člen vědeckého orgánu, poradenství, financování výzkumu, práva duševního vlastnictví, blízcí rodinní příslušníci, dary a pozvání atd., která by mohla vyvolat střet zájmů. V závislosti na druhu činností a na tom, zda probíhají v současnosti nebo byly prováděny v minulosti (v posledních pěti letech), předpokládají politiky a postupy omezení pro výkon určitých funkcí nebo pro účast v různých fázích rozhodovacího procesu. Agentura EMA vypracovala jasnou matici, v níž jsou oznámené zájmy propojeny se souborem normativních důsledků (viz příloha VI). 43. Vedle systému výročních prohlášení o zájmech v úřadu EFSA tato agentura zavedla rovněž dodatečná opatření pro odborníky, kteří jsou povinni: - předkládat specifická prohlášení o zájmech před každým zasedáním vědeckého výboru, komisí a pracovních skupin a - ústně během zasedání oznámit jakékoli nepředpokládané zájmy týkající se bodů programu jednání. 44. Od května 2008 úřad EFSA používá specializovaný software týkající se prohlášení o zájmech s cílem zajistit zpětnou sledovatelnost procesu posuzování. Agentura EMA vyvinula i určité aplikace/databáze pro správu procesu vyhodnocování prohlášení o zájmech. Agentura ECHA žádný software na podporu správy a posuzování prohlášení o zájmech nemá. … NIKOLI VŠAK AGENTURA EASA 45. Agentura EASA, vyjma oddělení schvalování a normalizace, nemá vlastní politiku a postupy pro střet zájmů. Agentura EASA pravidelně nedostává ani neposuzuje žádná prohlášení o zájmech. PROVÁDĚNÍ POLITIK A POSTUPŮ V AGENTUŘE ECHA MÁ VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY AGENTURA ECHA NEPŘEZKOUMÁVÁ OZNÁMENÉ ZÁJMY PŘED PŘIDĚLENÍM ÚKOLŮ ZAMĚSTNANCŮM 46. Podle předešlé politiky a postupů agentury ECHA byli zaměstnanci povinni vyplnit prohlášení v okamžiku svého jmenování [24]. Prvotní prohlášení bylo třeba aktualizovat, pokud došlo ke změnám. 47. Prohlášení zaměstnanců, která zkoumal Účetní dvůr, byla uchovávána v zapečetěných obálkách v osobních spisech a agentura ECHA je z hlediska střetu zájmů nepřezkoumávala ani neposuzovala. Agentura ECHA se plně spoléhala na povinnost zaměstnanců spontánně informovat nadřízené, pokud se dozvědí o jakémkoli střetu zájmů, bez ohledu na jakékoli dříve předložené prohlášení. Zkoumání zapečetěných prohlášení o zájmech odhalilo případy, kterými se vedení mělo zabývat, jak uvádí rámeček 4. POLITIKY A POSTUPY PRO POSUZOVÁNÍ A ŘEŠENÍ SITUACÍ STŘETU ZÁJMŮ V ODVOLACÍM SENÁTU AGENTURY ECHA NEJSOU PŘIMĚŘENÉ 48. Odvolací senát se zabývá odvoláními, která podají fyzické nebo právnické osoby, na něž má vliv rozhodnutí přijaté agenturou. Senát se skládá z předsedy a dvou dalších stálých členů, kteří jsou zaměstnanci agentury ECHA, jakož z i dodatečných členů a náhradníků, kteří nejsou zaměstnanci agentury ECHA. Senát je nezávislým orgánem v rámci agentury ECHA a má vlastní jednací řád. RÁMEČEK 4 PŘÍKLADY ZAPEČETĚNÝCH PROHLÁŠENÍ O ZÁJMECH, KTERÁ AGENTURA ECHA NEPOSUZOVALA Služebně starší zaměstnanec vedení uvedl pronájem bytu jedné ze společností s velkým počtem žádostí podaných k agentuře ECHA. Služebně starší zaměstnanec vedení uvedl předchozí zaměstnání ve velké společnosti, v souvislosti s níž jeho oddělení zpracovávalo velké množství žádostí. Služebně mladší zaměstnanec uvedl předchozí práci na projektech financovaných jistou společností, v souvislosti s níž agentura ECHA zpracovávala velký počet žádostí, jakož i zaměstnání své manželky u dané společnosti. 49. Stálí členové odvolacího senátu jsou povinni vyplnit výroční prohlášení o zájmech. Náhradní a dodateční členové odvolacího senátu jsou povinni vyplnit výroční prohlášení o zájmech a před přidělením ke konkrétnímu případu podávat specifická prohlášení o zájmech. 50. Odpovědnost za přezkum prohlášení o zájmech a za řešení situací střetu zájmů nese sekretariát a předseda. Neexistuje však žádný formální postup nebo dokumentace kontrol prováděných v době, kdy odvolací senát zahájí práci na konkrétním případu, a plně se spoléhá na prohlášení stálých členů odvolacího senátu. 51. Účetní dvůr konstatoval, že odvolací senát nemá dostatečné informace, aby činil informovaná rozhodnutí ve věci toho, zda nastal střet zájmů. K dispozici jsou jen informace ve vztahu ke společnosti, která odvolání podává, nikoli však ve vztahu ke všem společnostem, které mají na případu odvolání přímý zájem (např. žadatel o (společnou) registraci chemické látky). 52. Prohlášení o zájmech členů odvolacího senátu neuvádějí podrobnosti o všech látkách a případech, v souvislosti s nimiž tito členové před svým příchodem do agentury ECHA prováděli nějakou pracovní činnost (viz rámeček 5). RÁMEČEK 5 PŘÍKLAD NEPŘIMĚŘENÉHO ŘEŠENÍ SITUACÍ STŘETU ZÁJMŮ V ODVOLACÍM SENÁTU AGENTURY ECHA Dva členové odvolacího senátu oznámili vlastnictví a/nebo práci v oblasti regulační působnosti nařízení REACH [25]. Politiky a postupy jim však nebrání, aby byli přidělováni k případům, na které měli nebo mají vazby. POSUZOVÁNÍ A ŘEŠENÍ OZNÁMENÝCH ZÁJMŮ NENÍ VŽDY PŘIMĚŘENÉ 53. Podle pokynů OECD by organizace měly poskytnout jasný popis toho, jaké okolnosti a vztahy mohou vést ke střetu zájmů [26]. Břemeno oznámení zájmu spočívá na daném jednotlivci. Správní proces organizace by měl prostě zajišťovat, aby byly zveřejňované informace řádně posuzovány a aktualizovány. V politikách a postupech zabývajících se střetem zájmů by měla být stanovena jasná opatření pro jeho řešení, například likvidace zájmu, omezený přístup k určitým informacím, převedení úředníka do funkce bez střetu zájmů, odstoupení ze soukromé funkce vyvolávající střet zájmů atd. NEPŘIMĚŘENÁ DOKUMENTACE POSUZOVÁNÍ STŘETU ZÁJMŮ ČLENŮ SPRÁVNÍ RADY 54. Ve všech vybraných agenturách chybí přiměřená dokumentace přezkumu prohlášení o zájmech členů správní rady a rozhodnutí přijatých v této souvislosti. DOSTUPNÉ INFORMACE NEJSOU VŽDY VYUŽÍVÁNY 55. Vybrané agentury ne vždy využívají informace, které jim poskytnou dotčené osoby či které jsou jim snadno dostupné (životopisy, předešlá prohlášení o zájmech, informace ve sdělovacích prostředcích atd.), ke kontrole prohlášení o zájmech. Audit odhalil řadu případů, kdy by kontrola těchto informací odhalila problémy (viz rámeček 6). CHYBĚJÍCÍ JASNÁ KRITÉRIA POSUZOVÁNÍ A NEJEDNOTNÉ UPLATŇOVÁNÍ 56. Ačkoli politika [27] v agentuře ECHA vyžaduje prohlášení o všech zájmech, které by mohly vyvolat střet, neupravuje konkrétně situace vyplývající ze současných finančních zájmů, minulého zaměstnání, minulých poradenských a podobných činností. Na rozdíl od agentury EMA a úřadu EFSA nejsou zájmy neslučitelné s úlohou daného jednotlivce v agentuře ECHA definovány, stejně jako nejsou stanovena opatření zmírňující nejběžnější rizika. Posuzování situací střetu zájmů proto závisí na úsudku odpovědné osoby. RÁMEČEK 6 PŘÍKLADY NEVYUŽITÍ DOSTUPNÝCH INFORMACÍ PŘI POSUZOVÁNÍ PROHLÁŠENÍ O ZÁJMECH V agentuře EMA a úřadu EFSA vykazovala pozdější prohlášení o zájmech určitých odborníků jasné nesrovnalosti oproti jejich předešlým prohlášením o zájmech. Agentury ne vždy od dotyčných odborníků vyžadovaly vysvětlení. V agentuře ECHA jeden zaměstnanec neohlásil všechna předešlá zaměstnání za posledních pět let, jak požaduje politika. Prosté porovnání prohlášení o zájmech se životopisem daného zaměstnance by tuto skutečnost odhalilo. Agentura EMA konstatovala, že člen jejího vědeckého výboru je kvůli svým soukromým zájmům ve střetu zájmů. Agentura EMA došla k závěru, že tento odborník nemůže být členem vědeckého výboru. I přesto se daný odborník nadále účastnil zasedání vědeckého výboru a EK jej jmenovala na nové tříleté funkční období. Aktualizované prohlášení o zájmech tohoto odborníka již jeho zájmy týkající se dotčené organizace neuvádělo, což bylo v rozporu s předešlým posuzováním a se zveřejněným životopisem. 57. Kritéria posuzování pro hodnocení střetu zájmů u vědeckých odborníků úřadu EFSA nejsou jasná, což příležitostně vede ke sporným posouzením, jak ukazuje rámeček 7. RÁMEČEK 7 PŘÍKLADY SPORNÝCH POSOUZENÍ STŘETU ZÁJMŮ V ÚŘADU EFSA ZAPŘÍČINĚNÝCH NEJASNOSTÍ Rozporné úlohy vědeckých odborníků: osoby, které hájí a přezkoumávají tytéž koncepce V úřadu EFSA většina členů jednoho vědeckého orgánu této agentury hájila (prostřednictvím dřívějších publikací, účasti na seminářích a v odborných skupinách) koncepci, kterou tentýž vědecký orgán analyzoval. V jiném případě dva odborníci úřadu EFSA souběžně poskytovali konzultace/poradenství soukromé organizaci a stejnou koncepci přezkoumávali jakožto členové vědeckého orgánu úřadu EFSA. V obou případech došel úřad EFSA k závěru, že neexistuje střet zájmů. Nejednotné řešení střetu zájmů V úřadu EFSA byl střet zájmů vyplývající z členství v neziskové celosvětové organizaci, která je financována především zemědělským a potravinářským průmyslem a rozsáhle se podílí na činnosti úřadu EFSA, řešen odlišným způsobem v případě členů správní rady a v případě odborníků. V případě správní rady úřadu EFSA se dva členové vzdali svých funkcí v této organizaci poté, co je sdělovací prostředky kritizovaly kvůli střetu zájmů. Působí zde nicméně šest odborníků s vazbami na tuto organizaci (např. členové správní rady, vědeckých výborů). 58. Podle názoru Účetního dvora má z vybraných agentur nejjasnější soubor kritérií pro posuzování odborníků agentura EMA. Příloha VI dokládá správnou praxi uplatňovanou v agentuře EMA při hodnocení pro odborníky nejtypičtějších situací a při jejich propojování s jasnými důsledky z hlediska (případných) omezení uplatňovaných na činnosti daného odborníka v agentuře EMA. Účetní dvůr však zjistil případy, kdy tato kritéria nebyla přiměřeně uplatňována (viz rámeček 8). 59. Pokyny OECD doporučují, aby každá politika pro střet zájmů zohledňovala konkrétní riziko přiřazené určitým kategoriím osob. Vyžadují, aby organizace identifikovaly příslušné situace střetu zájmů a provedly opatření ke zmírnění souvisejících rizik [28]. RÁMEČEK 8 PŘÍKLADY NEPŘIMĚŘENÉHO POSUZOVÁNÍ RIZIK U ČLENŮ VĚDECKÝCH VÝBORŮ AGENTURY EMA Agentura EMA dvěma odborníkům chybně přiřadila nejnižší míru rizika, ačkoli byli v minulosti zaměstnáni u farmaceutických společností, jejichž činnosti měly podle politiky agentury EMA pro střet zájmů vést k vyšší úrovni rizika. Tyto zájmy měly omezit jejich účast na činnostech výboru. Agentura EMA tyto úrovně rizika zvýšila až po předložení návrhu nových politik. Jeden odborník byl do srpna 2007 konzultantem farmaceutických společností. Podle nové politiky pro střet zájmů mělo jeho hodnocení vést k omezením na úrovni přípravku nebo společnosti v případě činnosti zahrnující jeden konkrétní přípravek nebo více přípravků (např. kontrola kvality více léčivých přípravků). Agentura EMA si však od odborníka nevyžádala další informace a prohlášení bylo chybně vyhodnoceno jako nevyžadující žádná omezení. 60. V některých případech však politiky a postupy vybraných agentur obsahují mezery nebo jasné nesrovnalosti mezi úrovní skutečného nebo vnímaného rizika střetu zájmů a úrovní uložených omezení a opatření přijatých ke zmírnění rizik (viz rámeček 9). RÁMEČEK 9 PŘÍKLADY NEJEDNOTNÝCH A NEÚPLNÝCH POLITIK EMA Zaměstnanci nesmí mít finanční zájmy nebo vlastnit patenty, rodinní příslušníci však mohou. U jedné kategorie zaměstnanců (např. vědecký tajemník vědeckého výboru) rodinné zájmy nevedou k žádným omezením účasti daného zaměstnance na činnostech souvisejících s přípravky. Přímé zájmy (např. aktuální finanční zájem) členů domácnosti nejsou při určování přijatelné úrovně účasti odborníků na činnostech agentury zohledňovány, dokonce ani pokud má manžel(ka) člena vědeckého výboru významný podíl ve farmaceutické společnosti. V případě předešlého zaměstnání ve farmaceutických společnostech jsou omezení uvalená na odborníky (např. členy vědeckých výborů) méně přísná než opatření ukládaná za stejných okolností zaměstnancům, přestože odborníci mají ve vědeckém postupu agentury zásadnější úlohu. Agentura EMA kontroluje střet zájmů před jmenováním vedoucího/člena týmu pro přípravek v případě prvního rozhodnutí o registraci pro humánní léčivé přípravky nebo vedoucího projektu v případě prvního rozhodnutí o registraci pro veterinární léčivé přípravky. Neexistuje však rovnocenný postup pro členy vědeckého výboru při jejich jmenování (spolu)zpravodaji. Omezení uložená odborníkům v případě, že oni sami nebo jejich organizace obdrží grant od farmaceutického průmyslu, jsou nepřiměřená. Například stávajícímu příjemci grantu od určité společnosti by nebylo bráněno stát se (spolu)zpravodajem pro léčivý přípravek dané společnosti. EFSA Úřad EFSA vyžaduje, aby zájmy rodinných příslušníků a příbuzných žijících v téže domácnosti nebo v péči členů dané domácnosti byly oznámeny v prohlášeních o zájmech [29]. Na rozdíl od agentury EMA politika úřadu neobjasňuje, které zájmy blízkých rodinných příslušníků jsou povoleny a jaká omezení budou uplatněna. POLITIKY A POSTUPY PRO DARY A POZVÁNÍ NEEXISTUJÍ VŽDY A JSOU NEÚPLNÉ 61. Agentury ECHA a EMA vydaly pokyny týkající se darů a pozvání. V agentuře ECHA platí politiky a postupy pouze pro zaměstnance, nikoli však pro členy výborů, fóra a správní rady. Úřad EFSA má politiku pro pozvání pouze pro zaměstnance, agentura EASA nemá vlastní specifickou politiku pro dary a pozvání, své zaměstnance ale odkazuje na pokyny k darům a pozváním vydané Komisí. Podle pokynů OECD by politika pro střet zájmů měla zahrnovat střety vyplývající ze všech forem darů [30]. POLITIKY A POSTUPY PRO PŘÍPADY PORUŠENÍ DŮVĚRY NEEXISTUJÍ NEBO CHYBÍ OBJEKTIVNÍ KRITÉRIA POSUZOVÁNÍ 62. Politiky a postupy pro případy porušení důvěry se týkají okolností, kdy jednotlivec záměrně nebo z nedbalosti nesplní svou povinnost úplně a včas oznámit zájmy, které by mohly mít dopad na jeho nezávislost. Politiky a postupy by měly jasně definovat důsledky neoznámení zájmů a sankce, které budou uplatněny. 63. Služební řád stanoví, že instituce přijme veškerá vhodná opatření, jestliže úředník při výkonu svých pracovních povinností neřešil otázku střetu zájmů. Nestanoví však konkrétní opatření a sankce, které mají být přijaty nebo uplatněny vůči úředníkům, kteří svou povinnost oznámit střet zájmů poruší. 64. Vybrané agentury nemají politiky a postupy, které by konkrétně upravovaly případy porušení důvěry, kdy zaměstnanci neoznámí všechny své významné zájmy (např. rodinné, finanční zájmy atd.). EMA a EASA dále nemají politiky a postupy, které by upravovaly případy porušení důvěry členů správní rady, odborníků a členů odvolacího senátu (pouze EASA). 65. Agentura ECHA zavedla nová ustanovení pro případy týkající se porušení důvěry ze strany zaměstnanců, odborníků, členů správní rady a odvolacího senátu ve své nové politice řízení potenciálních střetů zájmů přijaté dne 30. září 2011 [31]. 66. Úřad EFSA má ustanovení o porušení důvěry týkající se odborníků z komisí / vědeckých výborů ve své politice týkající se prohlášení o zájmech [32]. Nebude-li včas a úplně splněna povinnost oznámit zájmy, bude to považováno za "zřejmé porušení důvěry" [33] ve vztahu k úřadu, což povede k odpovídajícím opatřením, dokonce až k propuštění ze zaměstnání. Politika neobsahuje rovnocenné sankce pro členy správní rady, odborníky pracovních skupin a vlastní zaměstnance úřadu. 67. Ve dvou případech úřad EFSA zahájil řízení pro porušení důvěry, která vedla k odstoupení těchto odborníků z vědeckých komisí. V těchto případech úřad EFSA přezkoumal vědecké výstupy, na nichž se tito odborníci podíleli. Cílem tohoto přezkumu bylo posoudit vliv daného odborníka na konečný vědecký výstup / konečné vědecké rozhodnutí a určit případnou neobjektivnost v důsledku jeho střetu zájmů. Postupy však nezahrnovaly jasná a objektivní kritéria stanovící, které okolnosti povedou k sankcím, včetně propuštění člena komise / vědeckého výboru. 68. Pokyny OECD uvádějí nejrůznější důsledky: disciplinární opatření a trestní stíhání spolu se zrušením střetem zájmů stižených rozhodnutí a smluv. Neoznámení střetu zájmů se obecně považuje za závažné porušení povinností, které vede k disciplinárním opatřením nebo v několika zemích dokonce k trestněprávním postihům [34]. TRANSPARENTNOST OZNÁMENÝCH ZÁJMŮ A VěDECKÉHO ROZHODOVÁNÍ JE TŘEBA ZLEPŠIT 69. Požadavky na transparentnost v procesu rozhodování a při řešení střetu zájmů jsou stanoveny v zakládajících nařízeních vybraných agentur i ve vlastních politikách a postupech agentur (kromě agentury EASA) pro řešení střetu zájmů. Vybrané agentury mají různé právní požadavky a praxi v oblasti transparentnosti, které shrnují přílohy IV a VII. 70. Pokyny OECD definují v souvislosti s řešení situací střetu zájmů transparentnost jako jednu ze základních zásad [35]. Stanoví, že prohlášení o soukromých zájmech, jakož i opatření pro řešení střetů, by měla být jasně evidována, aby mohla daná organizace prokázat, že určitý střet byl vhodným způsobem zjištěn a vyřešen. TRANSPARENTNOST VÝROČNÍCH PROHLÁŠENÍ O ZÁJMECH 71. Agentura EASA nedostává žádná prohlášení o zájmech. Další tři vybrané agentury zveřejňují výroční prohlášení o zájmech pracovníků svého výkonného vedení (výkonný ředitel), vědeckých odborníků (členové vědeckých výborů, komisí, pracovních skupin) a členů správní rady. TRANSPARENTNOST SPECIFICKÝCH PROHLÁŠENÍ O ZÁJMECH 72. Všechny vybrané agentury zveřejňují na svých internetových stránkách zápisy ze zasedání správní rady. Úřad EFSA dokonce vysílá audiozáznamy zasedání správní rady. Zápisy však neobsahují žádné informace týkající se posuzování střetu zájmů. 73. Úřad EFSA a agentura ECHA také na svých internetových stránkách zveřejňují zápisy ze zasedání vědeckých komisí a výborů. Specifická prohlášení o zájmech, která stanoví politika úřadu EFSA (viz bod 43), nejsou zveřejňována, stručné závěry z posuzování střetu zájmů jsou však zařazovány do zápisů ze zasedání, které jsou zveřejňovány na internetových stránkách úřadu EFSA. Uvádějí zjištěný střet zájmů a použitá opatření (např. pozorovatel bez hlasovacích práv, vyloučení z diskusí týkajících se konkrétního tématu, vyloučení z činnosti komise / pracovní skupiny atd.). Agentura EASA zveřejňuje zápisy ze zasedání poradních orgánů týkající se činnosti v oblasti tvorby pravidel. Zápisy ze zasedání, v nichž by byla uvedena posouzení střetu zájmů zaměstnanců a odborníků agentury, kteří se podílejí na tvorbě pravidel, standardizaci a certifikaci, se však nezveřejňují. Agentura EMA nezveřejňuje zápisy ze zasedání vědeckých orgánů, které by uváděly posouzení střetu zájmů. TRANSPARENTNOST VE VĚDECKÉM ROZHODOVACÍM PROCESU 74. Pokud jde o vědecký rozhodovací proces, ve vybraných agenturách existují různé stupně transparentnosti. Některé z těchto rozdílů vyplývají ze specifických oblastí pravomoci každé vybrané agentury, vyžadované úrovně mlčenlivosti a interních pravidel a předpisů. 75. Zakládající nařízení úřadu EFSA a interní pravidla pro činnost vědeckého výboru, komisí a pracovních skupin umožňují, aby byli na zasedání odborníků přizváni pozorovatelé. Programy jednání pracovních skupin úřadu EFSA však nejsou předem zveřejňovány. Navíc nejsou zveřejňovány ani výstupy pracovních skupin. Nezveřejňování těchto informací omezuje možnost pozorovatelů sledovat zasedání. 76. Ve zveřejněných zápisech ze zasedání odborníků (ECHA, EFSA) bylo zjištěno několik nedostatků, které snižují transparentnost jejich činnosti: - zveřejněné zápisy ne vždy uvádějí podrobnosti o daném bodu jednání nebo látce, na které mají oznámené zájmy vliv, - zveřejňování informací o diskusích a závěrech dosažených na některých zasedáních je omezené. JE TŘEBA POSÍLIT ŠKOLENÍ NA TÉMA STŘETU ZÁJMŮ 77. Agentura ECHA má dva druhy školení, která se zabývají řešením střetu zájmů: - školení "Etika a jednání při práci" obsahuje obecné informace o povinnostech zaměstnanců týkajících se střetu zájmů, bezúhonnosti, politiky pro dary a jiných otázek souvisejících s kodexem chování. Toto školení je pro všechny zaměstnance dobrovolné a účast byla nízká, - školení "Prohlášení zaměstnanců a pokyny" obsahuje podrobnější informace týkající se prohlášení o zájmech, politiky pro dary a jiných aspektů politik a postupů pro střet zájmů. Toto školení je povinné, Účetní dvůr však nebyl schopen zjistit, jaká byla účast. 78. Agentura EMA a úřad EFSA pořádají školení na téma střetu zájmů pro nově příchozí (zaměstnance), tudíž dochází k šíření pokynů týkajících se zájmů, které mají být oznamovány, a střetu zájmů. 79. Agentura EASA poskytuje pouze školení o etice a souvisejících ustanoveních služebního řádu pro nově příchozí (zaměstnance), nikoli však o střetu zájmů jako takovém. 80. Pokyny OECD výslovně zmiňují školení jako prostředek, který má být použit k uvádění praktických příkladů a konkrétních opatření, která je třeba přijímat za účelem identifikace a řešení situací střetu zájmů [36]. ODCHOD Z AGENTUR – "OTOČNÉ DVEŘE" A "INFORMACE ZASVěCENÝCH OSOB" 81. Jestliže úředníci nebo odborníci opustí veřejnou službu a odejdou pracovat do soukromého sektoru, existuje riziko, že zneužijí svého postavení tím, že využijí "informací zasvěcených osob", které získali během výkonu veřejné služby, ku prospěchu soukromé společnosti, do níž nastoupí. Jestliže nejsou tato rizika přiměřeně ošetřena, narušují důvěru veřejnosti v organizace. Pohyb klíčových pracovníků mezi veřejným a soukromým sektorem je znám jako fenomén "otočných dveří". 82. Povinnosti úředníků a ostatních zaměstnanců EU po opuštění služby stanoví služební řád. "Úředníci, kteří hodlají do dvou let po opuštění služby vykonávat pracovní činnost, výdělečnou či nikoli, jsou povinni informovat svůj služební orgán." [37] Jak předpokládá článek 16 služebního řádu, může za určitých konkrétních okolností orgán EU nebo agentura takovou činnost dokonce zakázat. Jednotlivci jsou po ukončení pracovního poměru povinni zveřejňovat informace o své činnosti. Podle pokynů OECD by tato povinnost měla být jednotlivcům jasně sdělena a měla by být posílena v pracovních ujednáních [38]. 83. Organizace OECD dále zveřejnila zvláštní pokyny týkající se problematiky činnosti po ukončení pracovního poměru, nápravných opatření a srovnávacích standardů [39]. Podle těchto pokynů vzniká zásadní střet zájmů po ukončení pracovního poměru v případech, kdy úředníci veřejné správy: - hledají budoucí zaměstnání mimo veřejnou službu, - účastní se činnosti lobbistických institucí, - mění strany v témže procesu a - využívají "informace zasvěcených osob". 84. Pokyny OECD zdůrazňují, že jednání úředníka veřejné služby o budoucím zaměstnání vedená před opuštěním funkce jsou obecně považována za situaci střetu zájmů [40]. 85. Odborníci, členové správní rady a externí členové odvolacího senátu nejsou vázáni služebním řádem, a proto se na ně ustanovení o činnosti po ukončení pracovního poměru nevztahují. Vymáhání takových závazků po ukončení pracovního poměru vůči těmto osobám je z právního hlediska omezené. Politiky a postupy vybraných agentur pro řešení střetu zájmů nepředpokládají žádné povinnosti a omezení týkající se jejich činnosti po ukončení pracovního poměru. 86. Ustanovení o činnosti po ukončení pracovního poměru jsou součástí prováděcích pravidel služebního řádu upravujících vnější činnosti, která přijaly vybrané agentury, a jsou obdobou odpovídajících ustanovení Komise. Úřad EFSA dále na konci roku 2010 vydal vlastní specifická prováděcí pravidla týkající se činnosti po ukončení pracovního poměru. 87. Vybrané agentury vyžadují, aby jejich zaměstnanci vyplňovali žádost o souhlas se zaměstnáním po opuštění agentury. Neexistují však žádná pravidla a kritéria ohledně toho, jak by tyto žádosti měly být posuzovány a které činnosti po ukončení pracovního poměru by byly považovány za neslučitelné s předchozí úlohou zaměstnanců v příslušné agentuře. 88. Obecně vybrané agentury neprováděly důkladné posuzování případů po ukončení pracovního poměru s cílem předvídat situace střetu typu "otočné dveře" a vzniku takových situací bránit. Příklad nedostatků uvádí rámeček 10. RÁMEČEK 10 PŘÍKLAD NEDOSTATKŮ TÝKAJÍCÍCH SE POSUZOVÁNÍ ČINNOSTÍ PO UKONČENÍ PRACOVNÍHO POMĚRU V úřadu EFSA vyšetřoval jeden případ "otočných dveří", jenž vznikl v roce 2008, evropský veřejný ochránce práv [41], který v návrhu doporučení uvedl, že: a) úřad EFSA by měl jasně stanovit, že sama jednání odcházejících zaměstnanců o budoucím zaměstnání typu "otočné dveře" mohou zakládat střet zájmů. V tomto ohledu evropský veřejný ochránce práv konstatoval, že již taková jednání mohou vést ke střetu zájmů; b) úřad EFSA nedodržel příslušná procesní pravidla a neprovedl dostatečně důkladné posouzení střetu zájmů vyplývajícího z odchodu zaměstnance do společnosti, která je činná v oblasti působnosti úřadu EFSA. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 89. Účetní dvůr došel k závěru, že žádná z vybraných agentur neřešila situace střetu zájmů přiměřeným způsobem. Byla zjištěna řada nedostatků různého stupně ve vlastních politikách a postupech agentur i v jejich provádění (viz tabulka). TABULKA PŘEHLED ŘEŠENÍ SITUACÍ STŘETU ZÁJMŮ VE VYBRANÝCH AGENTURÁCH [1111] | Odborníci | Zaměstnanci | Správní rada | Odvolací senát | EASA | | | | | ECHA | | | | | EFSA | | | | — | EMA | | | | — | Klíč | | Řešení situací střetu zájmů není přiměřené, protože agentura nemá vlastní politiky a postupy. | | Řešení situací střetu zájmů není přiměřené, protože vlastní politiky a postupy agentur a/nebo jejich provádění mají významné nedostatky. | | Řešení situací střetu zájmů není přiměřené, protože vlastní politiky a postupy agentur a/nebo jejich provádění mají nedostatky. | | Řešení situací střetu zájmů je přiměřené. | | Nepoužije se, protože tato agentura nemá odvolací senát. | — | | | 90. Nejpokročilejší politiky a postupy pro řešení střetu zájmů z vybraných agentur vypracovaly agentura EMA a úřad EFSA. Politiky a postupy agentury ECHA jsou neúplné a méně přesné, agentura EASA žádné nemá. DOPORUČENÍ 1 Agentura EASA by měla vypracovat své vlastní politiky a postupy pro řešení střetu zájmů. Agentura ECHA by měla svou politiku zlepšit zavedením jasných kritérií posuzování a hodnocení oznámených zájmů. Všechny vybrané agentury by měly (stanovit nebo) dále rozvíjet politiky a postupy pro střet zájmů, které budou účelně řešit jejich konkrétní rizika. 91. Vybrané agentury postrádají přiměřené politiky a postupy pro identifikaci střetu zájmů před jmenováním uchazeče (tj. odborníků, členů správní rady a členů odvolacího senátu). DOPORUČENÍ 2 Uchazeči ve vybraných agenturách by měli být před svým jmenováním prověřeni z hlediska střetu zájmů. Měla by být zavedena opatření ke zmírnění rizik v případě, že je přijato rozhodnutí o jmenování uchazečů a je známo, že existuje situace střetu zájmů. 92. Střety zájmů související s úkoly, které agentury EASA a EMA zadávají externím subjektům, jsou mimo přímou kontrolu agentur a nejsou přiměřeně sledovány. DOPORUČENÍ 3 Agentury EASA a EMA by měly stanovit politiky a postupy, které zajistí, že situace střetu zájmů budou subjekty, které plní úkoly externích dodavatelů, řešeny na srovnatelné úrovni. 93. Řešení střetu zájmů při práci s vybranou agenturou vyžaduje řadu různých opatření, přičemž klíčovou úlohu mají prohlášení o zájmech. Nedostatky v posuzování těchto prohlášení a řešení situací střetu zájmů existují ve všech vybraných agenturách, zejména nedostatek jasných kritérií posuzování a/nebo jejich nedůsledné uplatňování. Provádění politik a postupů agentury ECHA platných pro zaměstnance a odvolací senát má významné nedostatky. DOPORUČENÍ 4 Vybrané agentury by měly stanovit jasná a objektivní kritéria pro posuzování prohlášení o zájmech a důsledně je uplatňovat s využitím všech informací jim dostupných. Agentura ECHA by dále měla významně zlepšit provádění politik a postupů pro střet zájmů platných pro zaměstnance a členy odvolacího senátu. 94. Z vybraných agentur má pouze agentura EMA politiku pro dary a pozvání, která platí pro celou agenturu. DOPORUČENÍ 5 Agentury EASA, ECHA a úřad EFSA by měly mít politiky a postupy pro dary a pozvání, které se budou vztahovat na celou agenturu. 95. Vybrané agentury nemají přiměřené politiky a postupy pro porušení důvěry platné pro celou agenturu. DOPORUČENÍ 6 Vybrané agentury by měly vypracovat jasné, transparentní a jednotné politiky a postupy pro porušení důvěry platné pro celou agenturu. 96. Problematiku transparentnosti ve věci zveřejňování výročních prohlášení o zájmech řádně řeší všechny vybrané agentury kromě agentury EASA. Vybrané agentury jsou však méně transparentní, pokud jde o zveřejňování zájmů oznámených během zasedání správní rady a vědeckých orgánů a v rámci vědeckého rozhodovacího procesu. DOPORUČENÍ 7 Vybrané agentury by měly plně zveřejňovat zájmy oznámené během zasedání a v kontextu vědeckého rozhodovacího procesu. Agentura EASA by měla zavést systém prohlášení o zájmech a zajistit transparentnost tím, že bude prohlášení zveřejňovat na svých internetových stránkách. 97. Školení o střetu zájmů zajišťují všechny vybrané agentury, v agenturách ECHA a EASA však byly zjištěny nedostatky různého významu. DOPORUČENÍ 8 Vybrané agentury by měly mít komplexní a povinné školení o střetu zájmů. Zejména agentura EASA by měla zavést specializované školení o střetu zájmů pro všechny dotčené strany (např. zaměstnance, členy správní rady a členy odvolacího senátu). 98. Audit Účetního dvora zjistil řadu významných nedostatků v politikách a postupech vybraných agentur týkající se činností po ukončení pracovního poměru: a) chybí ustanovení upravující rizika spojená s činnostmi odborníků a členů správní rady a odvolacího senátu po ukončení pracovního poměru; b) neexistují objektivní kritéria k identifikaci situací, které představují střet zájmů; c) současné politiky a postupy vybraných agentur neupravují jednání o budoucím zaměstnání. DOPORUČENÍ 9 Vybrané agentury by se měly v koordinaci se zúčastněnými orgány oprávněnými ke jmenování zabývat problematikou činností po ukončení pracovního poměru. 99. Neexistuje komplexní regulační rámec EU věnovaný střetu zájmů, který by zajistil srovnatelné minimální požadavky na nezávislost a transparentnost platné pro všechny agentury EU a všechny klíčové aktéry ovlivňující strategii, činnost a rozhodování. DOPORUČENÍ 10 A 11 Normotvůrce EU by měl případně po konzultaci s ostatními orgány EU zvážit další rozvoj regulačního rámce EU upravujícího řešení situací střetu zájmů za pomoci pokynů OECD a stávajících osvědčených postupů jako referenčních podkladů. Všechny orgány a decentralizované subjekty EU by měly mít zájem prozkoumat, zda jsou pro ně doporučení daná vybraným agenturám relevantní a použitelná. Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá pan Louis GALEA, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 5. září 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), OECD, Paříž, 2003, s. 24. [2] Viz poznámka pod čarou 1. [3] Viz poznámka pod čarou 1. [4] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), OECD, Paříž, 2003, s. 28. [5] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), OECD, Paříž, 2003, s. 28. [6] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 24. [7] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 k udělování absolutoria za rok 2009: výkonnost, finanční řízení a kontrola agentur EU (Úř. věst. L 250, 27.9.2011, s. 269). [8] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0173+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-70 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0175+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-77 [9] Konzultační platforma zúčastněných stran je složena z organizací působících napříč EU v oblastech souvisejících s potravinovým řetězcem a poskytuje úřadu EFSA poradenství v obecných záležitostech týkajících se jeho pracovního programu, metodik hodnocení rizik atd. [10] Bod 16 zprávy o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi agentury (Úř. věst. C 366, 15.12.2011, s. 27). [11] Odpověď na bod 16 zprávy o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2010, spolu s odpověďmi agentury. [12] Kvalifikovaný subjekt je definován jako "subjekt, jemuž může agentura nebo vnitrostátní letecký úřad přidělit konkrétní certifikační úkol, a to pod jejich dohledem a v jejich odpovědnosti". Čl. 3 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (zakládající nařízení agentury EASA) (Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1). [13] V této souvislosti má pojem "úředník" širší význam a zahrnuje stálé zaměstnance a ostatní kategorie úředníků EU, jako jsou dočasní zaměstnanci, pomocní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci. [14] Například správní oznámení č. 85-2004 ze dne 29. 6. 2004, rozhodnutí Komise K(2004) 1597/10 o mimopracovních činnostech a funkcích. [15] OECD, Paříž, 2010. [16] Článek 11a služebního řádu. [17] Článek 11a služebního řádu. [18] Článek 12b a článek 13 služebního řádu. [19] Článek 16 služebního řádu. [20] Politika agentury ECHA přijatá v září 2011 (MB/45/2011/D) zavedla požadavek, aby uchazeči jmenovaní do výboru pro posuzování rizik (RAC) a výboru pro socioekonomickou analýzu (SEAC) byli povinni vyplnit prohlášení o zájmech dříve, než je správní rada jmenuje. [21] Pro zjednodušení se v této zprávě používá mužský rod pro označení osob kteréhokoli pohlaví. [22] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 34. [23] Nová politika agentury ECHA nebyla v době auditu zatím zavedena, a proto Účetní dvůr testoval provádění předešlé politiky a postupů. [24] Nová politika agentury ECHA nebyla v době auditu zavedena, a proto Účetní dvůr testoval provádění předešlé politiky a postupů. Viz též bod 41. [25] Např. pomoc při registraci chemických látek, obecné poradenství ve věci nařízení REACH. [26] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 28 až 30. [27] Politika řešení potenciálních střetů zájmů (MB/45/2011/D), kterou přijala správní rada dne 30. září 2011. [28] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 28 až 29. [29] Prováděcí akt k politice týkající se prohlášení o zájmech – pokyny k prohlášením o zájmech ( 8. září 2009), v platnosti do 21. února 2012. [30] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 33. [31] Politika řízení potenciálních střetů zájmů (MB/45/2011/D), přijatá správní radou dne 30. září 2011. [32] Prováděcí akt agentury EFSA k politice týkající se prohlášení o zájmech – pokyny k prohlášením o zájmech ( 8. září 2009), v platnosti do 21. února 2012. [33] Tamtéž. [34] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 75 až 76. [35] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 16, 26 a 31. [36] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 17. [37] Článek 16 služebního řádu úředníků Evropských společenství a články 11, 54 a 81 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství. [38] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 29 a 30. [39] Post-Public Employment – Good Practices for Preventing Conflict of Interest (Zaměstnání po odchodu z veřejné služby – správná praxe předcházení střetu zájmů). [40] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí OECD), s. 24. [41] Návrh doporučení evropského veřejného ochránce práv v jeho šetření stížnosti 775/2010/ANA na Evropský úřad pro bezpečnost potravin, zveřejněný na internetových stránkách evropského veřejného ochránce práv, 7. prosince 2011. [1111] Viz body 15–23 (Rozsah a koncepce auditu). -------------------------------------------------- PŘÍLOHA I STRUKTURA A ŘÁDNÁ SPRÁVA VYBRANÝCH AGENTUR – ECHA | Evropská agentura pro chemické látky (Helsinky) | | ECHA | Právní základ (zakládající nařízení) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (nařízení REACH) | Cíle | Zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví a životního prostředí, včetně podpory alternativních metod hodnocení rizik látek, a volný pohyb látek na vnitřním trhu za současného zvýšení konkurenceschopnosti a inovace. Zajistit, aby právo týkající se chemických látek a rozhodovací procesy, jakož i vědecký základ, o který se opírají, byly pro všechny partnery i veřejnost důvěryhodné. Koordinovat komunikaci ohledně nařízení REACH a jeho provádění. | Úkoly | řídit a provádět technické, vědecké a správní aspekty nařízení REACH,zajišťovat jednotnost v těchto aspektech na úrovni Unie,poskytovat členským státům a orgánům Unie co nejlepší vědeckou a technickou pomoc a vědecké pokyny,provádět klasifikaci a označování chemických látek odvozené z nařízení CLP (nařízení (ES) č. 1272/2008. | Správní rada | 27 členů z členských států EU,6 zástupců Komise včetně 3 členů bez hlasovacího práva jmenovaných k zastupování zúčastněných osob,2 zástupci Evropského parlamentu. | Odvolací senát | Odvolací senát zaručuje zpracování odvolání kterékoli strany, která se dotýkají rozhodnutí agentury ECHA, a přijímá konečná rozhodnutí o těchto odvoláních. Odvolací senát se skládá z předsedy a dvou členů, kteří jsou zaměstnanci agentury ECHA. Kromě toho správní rada jmenovala náhradníky a další členy odvolacího senátu, kteří nejsou zaměstnanci agentury ECHA. | Výbory/komise, poradní výbory / fóra a sbory | Výbor pro posuzování rizik,Výbor členských států,Výbor pro socioekonomickou analýzu,Fórum pro výměnu informací o prosazování, které koordinuje síť orgánů členských států odpovědných za prosazování nařízení REACH. | STRUKTURA A ŘÁDNÁ SPRÁVA VYBRANÝCH AGENTUR – EASA | Evropská agentura pro bezpečnost letectví (Kolín nad Rýnem) | | EASA | Právní základ (zakládající nařízení) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví | Cíle | Udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě a zajišťovat řádné fungování a rozvoj bezpečnosti civilního letectví. | Úkoly | vydávat stanoviska a doporučení Komisi,vydávat certifikační specifikace, včetně předpisů letové způsobilosti a přijatelných způsobů prokazování, jakož i veškerý poradenský materiál pro uplatňování základního nařízení a prováděcích pravidel k němu,přijímat rozhodnutí týkající se certifikace letové způsobilosti a ochrany životního prostředí, pilotních osvědčení, osvědčení leteckého provozu, provozovatelů ze třetích zemí, kontroly členských států a vyšetřování podniků,provádět standardizační kontroly příslušných orgánů v členských státech. | Správní rada | 27 členů z členských států EU,1 zástupce Komise. | Odvolací senát | Odvolací senát odpovídá za rozhodování o odvoláních podaných proti rozhodnutím agentury. Odvolací senát se skládá z předsedy a dvou členů a odpovídajícího počtu náhradníků jmenovaných správní radou ze seznamu kvalifikovaných kandidátů, který přijme Evropská komise. Má dva členy s technickým vzděláním a jednoho člena s právnickým vzděláním, který je předsedou senátu. Nejedná se o zaměstnance agentury EASA. | Výbory/komise, poradní výbory / fóra a sbory | Poradní výbor: je nápomocen správní radě v její práci a zahrnuje organizace zastupující letecký personál (5), výrobce (5), provozovatele komerční a všeobecné letecké dopravy (9), odvětví údržby (1), školicí organizace (1), letecké sporty (1), letiště (1), řízení letového provozu (1), IFATCA (1) a výkonného tajemníka. Celkově se poradní výbor skládá z 26 členů a odpovídajícího počtu náhradníků. Poradní skupina vnitrostátních orgánů (AGVO) se skládá z jedné osoby za každý členský stát. Skupina zajišťuje mechanismus účasti vnitrostátních orgánů v procesu tvorby předpisů. Konzultační výbor pro bezpečnostní standardy (SSCC) poskytuje agentuře EASA poradenství ve věci obsahu, priorit a realizace jejího programu tvorby předpisů. Je složen ze zástupců organizací a obchodních sdružení zastupujících dotčená průmyslová odvětví, profese a skupiny konečných uživatelů. | STRUKTURA A ŘÁDNÁ SPRÁVA VYBRANÝCH AGENTUR – EMA | Evropská agentura pro léčivé přípravky (Londýn) | | EMA | Právní základ (zakládající nařízení) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky | Cíle | Koordinovat vědecké zdroje, které dají agentuře k dispozici orgány členských států pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi. Poskytovat členským státům a orgánům Evropské unie vědecké poradenství týkající se humánních a veterinárních léčivých přípravků. | Úkoly | koordinovat vědecké hodnocení léčivých přípravků, které podléhají postupům registrace Unie,koordinovat dozor nad léčivými přípravky, které byly registrovány v Unii (farmakovigilance),poskytovat poradenství o maximálních limitech reziduí veterinárních léčivých přípravků povolených v potravinách živočišného původu,koordinovat ověřování dodržení zásad správné výrobní praxe, správné laboratorní praxe a správné klinické praxe,vést záznamy o stavu registrací udělených pro léčivé přípravky. | Správní rada | 27 členů z členských států EU,2 zástupci Evropské komise,2 zástupci Evropského parlamentu,2 zástupci organizací pacientů,1 zástupce organizací lékařů,1 zástupce organizací veterinárních lékařů. | Odvolací senát | Nepoužije se. | Výbory/komise, poradní výbory / fóra a sbory | Výbor pro humánní léčivé přípravky,Výbor pro veterinární léčivé přípravky,Výbor pro léčivé přípravky pro vzácná onemocnění,Výbor pro rostlinné léčivé přípravky,Pediatrický výbor,Výbor pro moderní terapii,Pracovní a jiné skupiny. | STRUKTURA A ŘÁDNÁ SPRÁVA VYBRANÝCH AGENTUR – EFSA | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (Parma) | | EFSA | Právní základ (zakládající nařízení) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin | Cíle | Poskytovat vědecká stanoviska a vědeckou a technickou podporu pro legislativní a politickou činnost, která má přímý nebo nepřímý vliv na potraviny a bezpečnost potravin. Poskytovat nezávislé informace o rizicích spojených s bezpečností potravin. Přispívat k dosažení vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví. Shromažďovat a analyzovat údaje umožňující charakterizovat a sledovat rizika. | Úkoly | vydávat vědecká stanoviska a studie,podporovat jednotné metodiky posuzování rizik,být nápomocen Komisi,vyhledávat, analyzovat a shrnovat potřebné vědecké a technické údaje,identifikovat a charakterizovat nově vznikající rizika,vybudovat síť organizací působících v podobných oborech,poskytovat vědeckou a technickou pomoc při řízení rizik,zlepšovat mezinárodní spolupráci,poskytovat veřejnosti a zúčastněným osobám spolehlivé, objektivní a srozumitelné informace,účastnit se systému rychlého varování Komise. | Správní rada | 14 členů, které jmenuje Rada po konzultaci s Evropským parlamentem (ze seznamu uchazečů vypracovaného Evropskou komisí), čtyři z těchto členů mají zkušenost s působením v organizacích zastupujících spotřebitele a jiných zájmových skupinách v rámci potravinového řetězce,1 zástupce Komise. | Odvolací senát | Nepoužije se. | Výbory/komise, poradní výbory / fóra a sbory | a)Vědecký výbor a 10 vědeckých komisí pro:přísady a produkty nebo pro látky používané v krmivech pro zvířata (FEEDAP)zdraví a dobré životní podmínky zvířat (AHAW)biologická nebezpečí (BIOHAZ) včetně rizik spojených s bovinní spongiformní encefalopatií a přenosnou spongiformní encefalopatií (BSE-TSE)kontaminující látky v potravinovém řetězci (CONTAM)dietetické výrobky, výživu a alergie (NDA)potravinářské přídatné látky a zdroje živin přidávané do potravin (ANS)materiály přicházející do styku s potravinami, enzymy, látky určené k aromatizaci a pomocné látky (CEF)geneticky modifikované organismy (GMO)zdraví rostlin (PLH)přípravky na ochranu rostlin a rezidua přípravků na ochranu rostlin (PPR)Vědecké komise odpovídají za činnost úřadu EFSA v oblasti posuzování rizik včetně vydávání vědeckých stanovisek.b)Poradní sbor: propojuje úřad EFSA s vnitrostátními orgány pro bezpečnost potravin a poskytuje úřadu EFSA poradenství ve věci vědeckých záležitostí, jeho pracovního programu a priorit.c)Konzultační platforma zúčastněných stran: je složena z organizací působících napříč EU v oblastech souvisejících s potravinovým řetězcem a poskytuje úřadu EFSA poradenství v obecných záležitostech týkajících se jeho pracovního programu, metodik hodnocení rizik atd. | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA II REFERENČNÍ RÁMEC PRO ETIKU A STŘET ZÁJMŮ NAŘÍZENÍ A POKYNY EU služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství – nařízení č. 31 (EHS), které stanoví služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii, s následnými změnami [1]. Příslušné články týkající se nezávislosti / prevence střetů zájmů: články 11, 11a, 12b, 13, 15, 16, 17 služebního řádu, články 11, 54, 81 a 124 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kodex řádného úředního chování zaměstnanců Evropské komise – rozhodnutí Komise 2000/633/ES, ESUO, Euratom ze dne 17. října 2000, kterým se mění jednací řád Komise [2], pokyny EK k etice a střetům zájmů, které zahrnují tato témata: dary, pocty a vyznamenání, činnosti manžela/manželky nebo partnera/partnerky, mimopracovní činnosti, nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (článek 52) [3], nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (článek 32) [4]. NAŘÍZENÍ O VYBRANÝCH AGENTURÁCH nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (zejména čl. 88 odst. 2, čl. 88 odst. 3 a čl. 90 odst. 5, čl. 90 odst. 6), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (zejména čl. 25 odst. 1, čl. 28 odst. 3, čl. 28 odst. 4, čl. 32 odst. 1, články 37, 38, 42, 48), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (čl. 63 odst. 2). HLAVNÍ POLITIKY A POSTUPY VYBRANÝCH AGENTUR TÝKAJÍCÍ SE ETIKY, KODEXU CHOVÁNÍ A STŘETU ZÁJMŮ EVROPSKÁ AGENTURA PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ (EASA) kodex řádné správní praxe agentury EASA pro zaměstnance ve vztahu k veřejnosti (rozhodnutí výkonného ředitele č. 2009/078), kodex chování standardizačních inspektorů (WI.STDI.00015-001/ 29/07/2010), rozhodnutí správní rady agentury EASA 06-2011, kterým se přijímá jednací řád správní rady, rozhodnutí správní rady agentury EASA 01-2011, kterým se přijímají pokyny pro přidělování certifikačních úkolů vnitrostátním leteckým úřadům a kvalifikovaným subjektům, rozhodnutí výkonného ředitele 2007/006/A o mimopracovních činnostech a funkcích ( 2. února 2007), rozhodnutí výkonného ředitele 2009/169/E, kterým se stanoví pravidla pro vysílání vnitrostátních odborníků do Evropské agentury pro bezpečnost letectví ( 11. prosince 2009). EVROPSKÁ AGENTURA PRO CHEMICKÉ LÁTKY (ECHA) politika řešení potenciálního střetu zájmů (MB/45/2011/D, přijala správní rada dne 30. září 2011) [5], pokyny ke střetu zájmů, pozváním a darům a prohlášením o závazcích, mlčenlivosti a zájmech (ED/01/2007, rozhodnutí výkonného ředitele ze dne 31. října 2007), pokyny agentury ECHA ke střetu zájmů pro výbory a členy fóra agentury ECHA, jejich poradce a přizvané odborníky, kodex řádného chování v úředním styku, jež mají zaměstnanci Evropské agentury pro chemické látky uplatňovat při komunikaci s veřejností (přijatý správní radou ve dnech 13. a 14. února 2008, MB/11/2008), kodex chování (řádných/náhradních/dalších) členů odvolacího senátu (BoA/02/2010, přijal odvolací senát dne 22. června 2010) [6], jednací řád správní rady (MB/02/2007, přijala správní rada dne 30. září 2009) [7], jednací řád výboru členských států (MB/50/2010, přijala správní rada dne 30. září 2010) [8], jednací řád výboru pro posuzování rizik (MB/05/2010, přijala správní rada dne 4. března 2010) [9], jednací řád výboru pro socioekonomickou analýzu (MB/06/2010, přijala správní rada dne 4. března 2010) [10], jednací řád fóra pro výměnu informací o prosazování (MB/35/2011, přijala správní rada dne 21. června 2011) [11], rozhodnutí Komise o vnějších činnostech a úkolech ze dne 28. dubna 2004 analogicky přijaté agenturou ECHA v roce 2008 (rozhodnutí Komise K(2008) 3471), pravidla pro vyslané národní odborníky agentury ECHA ze dne 28. června 2007 (MB/08/2007), rozhodnutí správní rady ze dne 23. dubna 2009 o interním vyšetřování v souvislosti s prevencí podvodů a korupce (MB/30/2009). EVROPSKÝ ÚŘAD PRO BEZPEČNOST POTRAVIN (EFSA) kodex řádného chování v úředním styku úřadu EFSA (přijala správní rada dne 16. září 2003), praktická příručka úřadu EFSA pro etiku a chování zaměstnanců (2010), kodex chování správní rady úřadu EFSA (přijala správní rada dne 16. června 2011), jednací řád správní rady úřadu EFSA (přijala správní rada dne 31. března 2009 a aktualizovala dne 20. října 2011), politika úřadu EFSA pro prohlášení o zájmech (přijala správní rada dne 11. září 2007) [12], prováděcí akt politiky pro prohlášení o zájmech. Pokyny k prohlášení o zájmech (přijal výkonný ředitel dne 8. září 2009), prováděcí akt politiky pro prohlášení o zájmech. Postup zjišťování a řešení potenciálních střetů zájmů (přijal výkonný ředitel dne 8. září 2009), rozhodnutí o zřízení a činnosti vědeckého výboru, vědeckých komisí a jejich pracovních skupin (přijala správní rada dne 17. prosince 2009), rozhodnutí výkonného ředitele o výběru členů vědeckého výboru, vědeckých komisí a odborníků nápomocných úřadu EFSA při jeho vědecké práci (přijal výkonný ředitel dne 14. března 2011), konzultační platforma zúčastněných stran úřadu EFSA: mandát (přijala správní rada dne 17. června 2010), následné posuzování a řízení citlivosti v úřadu EFSA (přijal výkonný ředitel dne 27. ledna 2009 a aktualizováno dne 26. října 2011), rozhodnutí, kterým se provádí článek 16, čl. 17 odst. 2 a článek 19 služebního řádu a články 11 a 91 pracovního řádu ostatních zaměstnanců (přijal výkonný ředitel dne 7. prosince 2010), rozhodnutí výkonného ředitele o prohlášení o zájmech v rámci zadávání zakázek a grantů úřadu EFSA (přijal výkonný ředitel dne 5. dubna 2011). EVROPSKÁ AGENTURA PRO LÉČIVÉ PŘÍPRAVKY (EMA) kodex chování agentury EMEA (EMEA/6470/03/2368, 18. srpna 2006) [13], politika Evropské agentury pro léčivé přípravky pro řešení střetů zájmů členů vědeckých výborů a odborníků (EMA/513078/2010, 13. října 2010) [14], přehled přípustných zájmů pro vědecké činnosti agentury EMA (EMA/358101/2010, 13. října 2010) [15], rozhodnutí správní rady o přijetí prováděcích pravidel pro mimopracovní činnosti (EMEA/MB/143750/2007), prováděcí pravidla týkající se článků 11a a 13 služebního řádu ve věci řešení oznámených zájmů zaměstnanců Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA/565945/2009, 9. června 2011), sdělení o profesní bezúhonnosti v agentuře EMA – střet zájmů vyplývající z osobních vztahů (EMA/511563/2010, 7. září 2010), rozhodnutí výkonného ředitele, kterým se stanoví pravidla pro vysílání vnitrostátních odborníků do agentury (EMA/545578/2011, 1. srpna 2011) [16], revidovaná kritéria, která musí plnit organizace pacientů a spotřebitelů podílející se na činnosti Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) (EMA/MB/24913/2005 rev. 1, přijato 13. září 2011). POKYNY OECD Řešení střetu zájmů ve veřejné službě: pokyny OECD a zkušenosti zemí, OECD, Paříž, 2003. Zaměstnání po odchodu z veřejné služby – správná praxe předcházení střetu zájmů, OECD, Paříž, 2010. [1] Úř. věst. P 45, 14.6.1962, s. 1385. [2] Úř. věst. L 267, 20.10.2000, s. 63. [3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. [5] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_45_2011_d_policy_conflict_interest_en.pdf [6] http://echa.europa.eu/documents/10162/13573/code_of_conduct_en.pdf [7] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_02_2007_final_rules_of_procedure_en.pdf [8] http://echa.europa.eu/documents/10162/13578/mb_50_2010_rop_msc_en.pdf [9] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (strany 16–30) [10] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (strany 31–45) [11] http://echa.europa.eu/documents/10162/13577/mb_35_2011_revised_rop_of_the_forum_en.pdf [12] http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/independence.htm [13] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2009/10/WC500004924.pdf [14] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097905.pdf [15] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097906.pdf [16] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/01/WC500038456.pdf -------------------------------------------------- PŘÍLOHA III PŘEHLED VLASTNÍCH POLITIK A POSTUPŮ AGENTUR PLATNÝCH PRO ZAMĚSTNANCE, ODBORNÍKY, SPRÁVNÍ RADU A ODVOLACÍ SENÁT | EASA | ECHA | EFSA | EMA | | Odborníci | Zaměstnanci | Správní rada | Odvolací senát | Členové vědeckých výborů a další odborníci | Zaměstnanci | Správní rada | Odvolací senát | Členové vědeckých výborů a komisí a další odborníci | Zaměstnanci | Správní rada | Poradní sbor a další poradní orgány | Členové vědeckých výborů a další odborníci | Zaměstnanci | Správní rada | Politiky a postupy pro střet zájmů | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Prohlášení o zájmech a související politiky | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Politiky pro prověřování uchazečů (odborníci, správní rada, odvolací senát) | Ne | — | Ne | Ne | Ano [1], [2] | — | Ne | Ne | Ano | — | Ne | Ne | Ne | — | Ne | Politiky pro střet zájmů při zadávání vědecké činnosti externím subjektům | Ne | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | Ne | — | — | Politika pro dary a pozvání | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ano | Ne | Ano [3] | Ne | Ne | Ano | Ano | Ano | Postupy pro porušení důvěry | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano [2] | Ano [2] | Ano [2] | Ano [2] | Ano | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Politiky pro činnost po ukončení pracovního poměru (politiky pro případy "otočných dveří") | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | [1] Pouze pro výbor pro posuzování rizika a výbor pro socioekonomickou analýzu. [2] Politika řízení potenciálních střetů zájmů (MB/45/2011/D), přijatá správní radou dne 30. září 2011. Zavedení této politiky se netestovalo. [3] EFSA má politiku pouze pro pozvání. -------------------------------------------------- PŘÍLOHA IV POŽADAVKY NA NEZÁVISLOST A TRANSPARENTNOST UVEDENÉ V ZAKLÁDAJÍCÍCH NAŘÍZENÍCH VYBRANÝCH AGENTUR | EASA | ECHA | EFSA | EMA | | Odborníci | Zaměstnanci (včetně výkonného ředitele) | Správní rada | Odvolací senát | Členové vědeckých výborů a další odborníci | Zaměstnanci (včetně výkonného ředitele) | Správní rada | Odvolací senát | Členové vědeckých výborů a komisí a další odborníci | Zaměstnanci (včetně výkonného ředitele) | Správní rada | Poradní sbor a další poradní orgány | Členové vědeckých výborů a další odborníci | Zaměstnanci (včetně výkonného ředitele) | Správní rada | Všeobecné požadavky na nezávislost | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Všeobecné požadavky na transparentnost | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Ano | Výroční prohlášení o zájmech | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Specifická prohlášení o zájmech | Ne | Ne | Ne | Ano | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Požadavek zveřejňovat výroční prohlášení o zájmech | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne, ale výroční prohlášení o zájmech by měla být veřejnosti k dispozici na vyžádání | Výkonný ředitel – ne, ale výroční prohlášení o zájmech by měla být veřejnosti k dispozici na vyžádání | Ne, ale výroční prohlášení o zájmech by měla být veřejnosti k dispozici na vyžádání | Ne | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Požadavek zveřejňovat specifické prohlášení o zájmech / ústní prohlášení o zájmech během zasedání | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Právní požadavek pouze vůči výkonnému řediteli | Ano | Ano | Ano | Ne | Ano | Požadavek na politiku / prováděcí pravidla pro přijímání darů | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ne | Ano | Ne | Ano | Požadavek zveřejňovat programy jednání a zápis ze zasedání | Ne | Ne | Ano | Ne | Ano | Ano | Ne | Ne | Ano | Ne | Ano | Ne | Ne | Ne | Ano | Požadavek zveřejňovat výsledky vědeckých studií a stanovisek | Ano | Ano | — | — | Ano | Ano | — | — | Ano | Ano | — | — | Ano | Ano | — | -------------------------------------------------- PŘÍLOHA V ŘEŠENÍ STŘETU ZÁJMŮ – SROVNÁNÍ POKYNŮ OECD A REGULAČNÍHO RÁMCE EU Oblasti | Pokyny OECD | Regulační rámec EU (kromě zakládajících nařízení agentur a vlastních politik a postupů agentur) | Oblast působnosti a cíle | Pokyny OECD stanovily první mezinárodní srovnávací měřítko pro přípravu a provádění komplexní politiky pro střet zájmů. Pokyny jsou určeny vládám a veřejným institucím a jejich cílem je pomoci při přípravě a provádění efektivní politiky pro střet zájmů. Pokyny rovněž poskytují srovnávací přehled politik prováděných ve 30 členských zemích OECD pro identifikaci a řešení situací střetu zájmů. Přehled ukazuje obecné trendy, správnou praxi a nové oblasti, v nichž by bylo možné dosáhnout zlepšení. | Obecné povinnosti týkající se identifikace a řešení střetu zájmů stanoví služební řád, který platí pro všechny úředníky EU. Pozn.: Praktické pokyny vydávané na úrovni jednotlivých GŘ nebyly v rámci auditu analyzovány. Evropská komise (EK) vydala podrobnější rozhodnutí a pokyny ve věci střetu zájmů, tato rozhodnutí a pokyny platí pro zaměstnance EK. | Kategorie osob | Pokyny OECD se týkají úředníků veřejné správy obecně, a zaměřují se zvláště na: politické činitele a osoby v nejvyšších veřejných funkcích (např. ministry),úředníky veřejné správy činné v klíčových funkcích státu, jako je prosazování práva (např. soudci, státní zástupci, daňoví úředníci),osoby přijímající rozhodnutí v citlivých oblastech na rozhraní mezi veřejným a soukromým sektorem (např. manažery zakázek, auditory atd.). | Služební řád se týká pouze zaměstnanců (úředníci, dočasní, smluvní a pomocní zaměstnanci). Pro ostatní osoby s významnou úlohou v rozhodovacím procesu, jako jsou členové správní rady, odborníci, členové odvolacího senátu atd., není služební řád závazný. Vybrané agentury (EFSA, EMA a ECHA) přijaly politiky a postupy pro zaměstnance a jiné kategorie osob s rozhodovací pravomocí (např. odborníci, členové správní rady, členové odvolacího senátu). | Hlavní hodnoty a zásady (objektivita, nestrannost, bezúhonnost) | Úředníci veřejné správy a veřejné organizace by neměli jednat pouze v mezích zákona, ale měli by respektovat i obecnější hodnoty veřejné služby, například nezúčastněnost, nestrannost a bezúhonnost. | Úředníci veřejné správy by měli své povinnosti vykonávat objektivně, nestranně a loajálně k EU (služební řád, článek 11). Tyto hodnoty dále posiluje jednací řád Evropské komise (rozhodnutí 2000/633/ES, ESUO, Euratom). | Definice střetu zájmů | Pokyny OECD definují střet zájmů jako střet mezi veřejnou službou a soukromými zájmy úředníka veřejné správy, při němž má úředník veřejné správy soukromé zájmy, které by mohly nevhodně ovlivnit výkon jeho úředních úkolů a povinností. V této souvislosti může být střet zájmů: skutečný, zdánlivý nebo potenciální. | Služební řád stanoví, že úředník se při plnění svých služebních povinností nesmí zabývat záležitostí, jež by mohla ohrozit jeho nezávislost, zejména takovou, na které má rodinné a finanční zájmy (článek 11a). Střet zájmů však ve služebním řádu definován není. | Politika pro střet zájmů – obecné požadavky | Podle pokynů OECD by moderní přístup ke střetu zájmů měl: identifikovat rizika pro bezúhonnost veřejných organizací a úředníků veřejné správy,zakazovat konkrétní nepřijatelné formy soukromých zájmů,informovat veřejné organizace a jednotlivé úředníky o okolnostech, za nichž mohou vznikat střety,zajišťovat, aby byly používány účelné postupy pro identifikaci, zveřejňování, správu a prosazování vhodných řešení situací střetu zájmů. | Služební řád identifikuje určité oblasti rizik pro střet zájmů, například: mimopracovní činnosti, rodinný vztah, dary a jiné výhody, informace zasvěcených osob a činnost po ukončení pracovního poměru. Služební řád však neurčuje konkrétní okolnosti, za nichž mohou střety vznikat, ani neuvádí nepřijatelné formy soukromých zájmů. | Prohlášení o zájmech / zveřejnění zájmů | Podle pokynů OECD je jednou z hlavních zásad řešení střetu zájmů transparentnost a kontrola. Prvotní oznámení při jmenování - soukromé zájmy úředníků veřejné správy by měly být náležitým způsobem oznamovány, aby byla možná přiměřená kontrola a správa řešení. Úředníci veřejné správy by měli své příslušné zájmy oznámit při jmenování a dále oznamovat skutečnosti v pravidelných intervalech. Oznámení jsou zpravidla formální, podávají se periodicky (zpravidla ročně) a písemně. Oznámení během výkonu funkce - úředníci veřejné správy by měli neprodleně oznámit všechny významné informace o střetu zájmů, pokud se změní okolnosti po prvotním oznámení nebo pokud vzniknou nové situace. | Podle služebního řádu jsou úředníci povinni uvědomit orgán oprávněný ke jmenování o jakémkoli osobním zájmu, jenž by mohl ohrozit jejich nezávislost (článek 11a). Úředníci by tedy měli spontánně informovat přímé nadřízené o jakýchkoli zájmech, které by podle jejich názoru mohly vést k situaci střetu zájmů. Úředníci EU však nejsou povinni vyplňovat při jmenování a následně periodicky (např. ročně) prohlášení o zájmech. | Posuzování oznámených zájmů | Organizace by měly posuzovat úplnost oznámení tak, že zajistí, aby oznámení zájmů obsahovalo dostatečné podrobnosti o zájmech ve střetu, aby bylo možné přijmout informované rozhodnutí o vhodném řešení. Organizace by měly být nápomocny při úplném oznamování zájmů a měly by zajišťovat, aby byly oznámené zájmy řádně posuzovány a aktualizovány. | Služební řád uvádí, že v případě zájmů ve střetu "[o]rgán oprávněný ke jmenování přijme vhodná opatření, především může úředníka zbavit úkolů souvisejících s touto záležitostí". (Článek 11a odst. 2) Služební řád nestanoví podrobnosti týkající se posuzování oznámených zájmů (např. úplnost, aktualizované informace atd.). | Proces prověřování | Pokyny OECD doporučují používat preventivní opatření, která řeší situace střetu zájmů. Jedním z těchto opatření je prověřování uchazečů/organizací během výběrového řízení. Prověřování spočívá v předem provedené identifikaci veškerých příslušných zájmů a diskusi o možných strategiích nebo řešení zjištěných střetů. | Ve služebním řádu neexistují ustanovení, která by vyžadovala prověřování uchazečů z hlediska možného střetu zájmů během výběrového řízení. | Citlivé oblasti a požadavky politiky na různé kategorie osob | Pokyny OECD doporučují, aby byla vedle obecné politiky pro všechny úředníky veřejné správy věnována zvláštní pozornost vyšším funkcím a citlivým oblastem: političtí činitelé a osoby v nejvyšších veřejných funkcích,úředníci veřejné správy činní v klíčových funkcích státu, jako je vymáhání práva,osoby přijímající rozhodnutí v citlivých oblastech na rozhraní mezi veřejným a soukromým sektorem.Opatření přijímaná pro tyto skupiny by měla zohledňovat kategorie úředníků veřejné správy. Obecně řečeno, čím vyšší je daná funkce, tím přísnější politika a větší transparentnost se požaduje. | Služební řád neuvádí žádné podobné požadavky. Zakládající nařízení agentur stanoví různé povinnosti pro různé kategorie osob (např. členové výkonného vedení, členové správní rady, odborníci, odvolací senát, atd.). | "Rizikové" oblasti pro situace střetu zájmů | Organizace musí v pravidelných intervalech zvažovat revizi stávajícího režimu řízení s cílem posoudit, zda je tento režim nadále přiměřeně schopen identifikovat oblasti potenciálních rizik. Pokyny zmiňují tyto "rizikové" oblasti: další zaměstnání, informace zasvěcených osob, smlouvy, dary a jiné formy výhod, očekávání rodiny a komunity, externí jmenování a činnost po odchodu z veřejné funkce. | Služební řád obsahuje opatření pro tyto rizikové oblasti střetu zájmů: dary a jiné výhody, mimopracovní činnosti, rodinný vztah (manžel(ka) úředníka ve výdělečném zaměstnání), informace zasvěcených osob a povinnosti po odchodu z funkce (články 11, 12b, 13, 16 a 17). EK má interní pokyny pro řešení těchto rizikových oblastí. | Mimopracovní činnost / další zaměstnání | Pokyny OECD doporučují jasnou definici okolností mimopracovních činností (zaměstnání nebo jmenování), procesu schvalování a opatření pro jejich řešení. Další zaměstnání – definovat okolnosti (včetně požadovaného procesu schvalování), za nichž se úředníci veřejné správy mohou angažovat v mimopracovním zaměstnání a ponechat si svou úřední funkci. Mimopracovní jmenování – definovat okolnosti (včetně požadovaného procesu schvalování), za nichž může úředník veřejné správy přijmout jmenování do správní rady nebo kontrolního orgánu nevládní organizace, profesní nebo obchodní organizace atd., která je ve smluvním, regulačním nebo sponzorském vztahu se zaměstnávající organizací. | Služební řád stanoví, že úředník by si měl před zahájením mimopracovních činností nebo uvedením do mimopracovních funkcí vyžádat povolení: "[ú]ředník, který si přeje zabývat se mimopracovními činnostmi, výdělečnými či nevýdělečnými, nebo vykonávat jakoukoli funkci mimo rámec Společenství, [musí] nejprve získat souhlas orgánu oprávněného ke jmenování. Souhlas je odmítnut pouze tehdy, je-li uvedená činnost nebo funkce takové povahy, že brání plnění služebních povinností úředníka, nebo je-li v rozporu se zájmy orgánu." (Článek 12b) Rozhodnutí EK 85-2004/ 28.4.2004 o mimopracovních činnostech a funkcích stanoví další podrobnosti, například: zakázané činnosti (profesní a obchodní činnosti), maximální čistá výše odměny (4500 EUR ročně), zvláštní ustanovení pro úředníky, kteří čerpají volno z osobních důvodů, proces povolování, povinnosti po ukončení pracovního poměru atd. Toto rozhodnutí se týká jen zaměstnanců EK (tj. úředníků, dočasných, pomocných a smluvních zaměstnanců). | Osobní a rodinný vztah | Pokyny OECD doporučují, aby byla politika organizace přiměřená z hlediska rozpoznávání střetu zájmů vyplývajícího z očekávání, která vůči úředníkům veřejné správy má jejich rodina a komunita. | Služební řád požaduje, aby úředníci zveřejňovali výdělečnou činnost svého manžela/manželky. Pokud je povaha této činnosti neslučitelná s pracovními povinnostmi úředníka, rozhodne orgán oprávněný ke jmenování, po projednání se smíšeným výborem, zda úředník na svém místě setrvá nebo bude přemístěn na jiné místo. (Článek 13) | Dary a jiné výhody | Pokyny OECD doporučují, aby byla politika organizace přiměřená z hlediska rozpoznávání střetu zájmů vyplývajícího z darů a jiných výhod. | Služební řád stanoví, že bez souhlasu orgánu oprávněného ke jmenování nepřijme úředník jako