EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.6.2011 
SEK(2011) 802 v kone čném znění 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu refor em Belgie na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady  
 
k aktualizovanému programu stab ility Belgie na období 2011–2014 
{SEK(2011) 710 v kone čném znění} 
 
 
CS 2   CS Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Belgie na rok 2011 
  
a pro vydání stanoviska Rady  
 
k aktualizovanému programu stability Belgie na období 2011–2014 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 
a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik
1, a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
po konzultaci s Hospodá řským a finan čním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Evropská rada schválila dne 26. b řezna 2010 návrh Evropské komise zahájit novou 
strategii pro zam ěstnanost a r ůst, Evropa 2020, založenou na intenzivn ější koordinaci 
hospodářských politik, které se zam ěří na klíčové oblasti, v nichž je t řeba přijmout 
opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný r ůst a konkurenceschopnost. 
(2) Rada přijala dne 13. července 2010 doporu čení o hlavních sm ěrech hospodá řských 
politik členských stát ů a Unie (na období 2010 až 2014) a dne 21. října 2010 p řijala 
rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik zam ěstnanosti členských stát ů3, které spole čně 
tvoří „integrované hlavní sm ěry“. Členské státy byly vyzván y, aby vzaly integrované 
hlavní sm ěry v úvahu v rámci svých vnitros tátních politik v oblasti hospodá řství 
a zaměstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú ř. věst. C , , s. . 
3 Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. kv ětna 2011 stanoví, že platí i pro rok 2011. 
 
CS 3   CS (3) Komise dne 12. ledna 2011 p řijala první ro ční analýzu r ůstu představující pro EU 
začátek nového cyklu správy ekonomickýc h záležitostí a prvního „evropského 
semestru“ ex ante  a integrované koordinace politi ky, jejímž základem je strategie 
Evropa 2020.  
(4) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 potvrdila priority  pro fiskální konsolidaci 
a strukturální reformy (v souladu se záv ěry Rady ze dne 15. února a 7. b řezna 2011 a 
v návaznosti na ro ční analýzu r ůstu vypracovanou Komisí). Zd ůraznila, že je t řeba se 
přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpo čtům a fiskální udržitelnosti, na 
snižování nezam ěstnanosti prost řednictvím reforem trhu práce a na další úsilí 
o posílení r ůstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních 
opatření, jež budou sou částí program ů stability či konvergen čních program ů 
a národních program ů reforem. 
(5) Evropská rada dne 25. b řezna 2011 rovn ěž vyzvala členské státy ú častnící se Paktu 
euro plus, aby v čas představily své závazky, aby m ohly být zahrnuty do program ů 
stability či konvergen čních program ů a národních program ů reforem. 
(6) Dne 15. dubna 2011 Belgie p ředložilo sv ůj aktualizovaný program stability z roku 
2011 zahrnující období 2011 až 2015 a rovn ěž národní program reforem na rok 2011. 
Aby se vzaly v úvahu jejich vzájem né vazby, byly oba programy posuzovány 
současně.  
(7) V desetiletí p řed rokem 2008 vykazoval HDP v Belgii stálý r ůst v průměru 2,3 % 
ročně. V roce 2009, kdy zemi plnou silou zasáhla celosv ětová hospodá řská recese, 
poklesl HDP o 2,8 %. Dopad recese na zam ěstnanost byl pom ěrně omezený. Tlumicím 
prvkem byl do časný pokles odpracovaných hodin a hodinové produktivity práce. 
Zaměstnanost v roce 2009 klesla o 0,4 %, v roce 2010 se ale op ět zvýšila. 
Nezaměstnanost však v roce 2010 vzrostla na 8,3 % oproti 7 % p řed recesí. Díky 
rozmachu sv ětového obchodu došlo v roce 2010 k výrazn ějšímu oživení, než se 
předpokládalo – HDP vzrostl o 2,2 %. Vlivem automatických stabilizátor ů 
a diskrečních opat ření přijatých v reakci na krizi vzrostl schodek ve řejných financí 
z 1,3 % HDP v roce 2008 na 5,9 % HDP v roce 2009.  
(8) Na základ ě posouzení aktualizovaného pr ogramu stability podle na řízení Rady (ES) 
č. 1466/97 zastává Rada stanovis ko, že makroekonomický scéná ř, z něhož vycházejí 
rozpočtové projekce v programu, je realistický. Vychází sice z mírn ě nepříznivějších 
předpokladů růstu pro rok 2011, ale je vesm ěs v souladu s posle dní prognózou útvar ů 
Komise z jara 2011. Poté, co schodek za rok 2010 dosáhl 4,1 %, což je lepší výsledek, než se očekávalo, je cílem rozpo čtové strategie nastín ěné v programu dále jej snižovat 
– v roce 2011 na 3,6 % a pod referen ční hodnotu 3 % do roku 2012, což je lh ůta pro 
nápravu nadm ěrného schodku stanovená Radou. Snížení schodku plánované na rok 
2011 vypadá vzhledem k pom ěrně opatrným ekonomickým výhled ům provediteln ě. 
Fiskální úsilí však nebude pravd ěpodobně nedosahovat Radou doporu čeného ročního 
průměru 0,75 % HDP, zejména v letech 2011 a 2012, kdy by p ředstavovalo pouze 0,4, 
respektive 0,3 % HDP (ve strukturálním vyjád ření). Cíle na rok 2012 a další roky, 
pokud jde o schodek, navíc nejsou podpor ovány specifickými nápravnými opat řeními. 
V neposlední řadě se ani neo čekává, že st řednědobého cíle – tedy strukturálního 
přebytku ve výši 0,5 % HDP – se poda ří dosáhnout b ěhem programového období 
2011–2014. 
 
CS 4   CS (9) Jelikož byl výsledek roku 2010 lepší, než se p ředpokládalo, bylo by vhodné stanovit 
ambiciózn ější snížení schodku za rok 2011 a rychlejší p řibližování k prahu 3 % HDP, 
než se plánovalo. Bez dalších konsolida čních opat ření navíc nebude možné do roku 
2012 odstranit nadm ěrný schodek a pokra čovat v dosahování st řednědobého cíle. 
Protože má Belgie již nyní zna čné daňové zatížení, zejména zdan ění práce, m ěla by se 
konsolida ční opatření zaměřit hlavně na výdaje. 
(10) Hospodářská a finan ční krize zvrátila p ředchozí dlouhodobou tendenci snižování 
veřejného dluhu. Pom ěr dluhu k HDP vykazoval od roku 1993 (kdy dosáhl maxima 
134 % HDP a poté stále klesal  až na 84 % HDP v roce 20 07) klesající tendenci, po 
roce 2008 však znovu rostl a na konci roku 2010 dosáhl 96,8 % HDP. Vysoký ve řejný 
dluh zůstává značným problémem, jelikož hlavn ě v důsledku pom ěrně značného růstu 
výdajů na důchody je dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpo čet vyšší než 
průměrně v EU, což bude vytvá řet další zát ěž pro veřejné finance. Dlouhodobou 
udržitelnost ve řejných financí by m ělo zlepšit zajišt ění dostate čných primárních 
přebytků ve střednědobém horizontu a provedení dalšíc h reforem systému sociálního 
zabezpečení v Belgii, zejména d ůchodového systému, tak aby se omezilo plánované 
zvyšování výdaj ů spojených se stárnutím obyvatelstva.  
(11) Důležitým úkolem pro Belgii je zajistit stabilní a řádně fungující finan ční sektor 
schopný reagovat na pot řeby reálné ekonomiky v oblasti finan čního zprost ředkování. 
Belgický finan ční sektor tvrd ě zasáhla v posledních  dvou letech finan ční krize, jež 
vedla k redukovaným rozvahám, vydatné státní podpo ře a změnám v bankovním 
dohledu. Finan ční situace bankovního sektoru je i nadále nejistá. Belgický bankovní 
sektor je navíc velmi koncentrovaný a v pom ěru k velikosti ekonomiky relativn ě 
rozsáhlý.  
(12) Zákon o „podpo ře zaměstnanosti a preventivní ochran ě konkurenceschopnosti“ z roku 
1996 stanoví, že vývoj mezd v Belgii by m ěla být v souladu s vývojem mezd ve t řech 
sousedních zemích (Francie, Nizozemsko, N ěmecko), což má udržet pod kontrolou 
náklady na pracovní sílu. Navzdory tomu  však mzdy v Belgii rostly v období 2005–
2010 rychleji než ve t řech sousedních zemích, p řičemž růst produktivity byl pomalejší. 
Náklady na jednotku pracovní síly v d ůsledku toho stoupaly v Belgii rychleji, než 
tomu bylo v sousedních zemích a než je pr ůměr v eurozón ě. Tato situace p ředstavuje 
značný problém, jelikož Belgie se zam ěřuje na zboží s pom ěrně nízkým podílem 
technologií, a čelí tak ostré konkurenci ze mí s nižšími náklady. Mzdové pravidlo sice 
pomáhá vymezit vyjednávání o mz dách, mohlo by však být ješt ě zdokonaleno 
zohledněním rozdíl ů v růstu produktivity a zajišt ěním účinnějšího systému zavád ění 
korekcí ex post v případě, že nejsou spln ěny příslušné cíle. 
(13) Trh práce se vyzna čuje řadou nepružných prvk ů, jež mají demotivující ú činek na 
nástup do zam ěstnání, zejména: neomezená doba poskytování dávek 
v nezaměstnanosti; vysoké skute čné mezní da ňové sazby a da ňové zatížení (zejména u 
zaměstnanců s nízkými mzdami; kombinace mezi odn ětím dávek sociální pomoci a 
vysokým zdan ěním při nástupu do zam ěstnání. Starší pracovníci mají navíc n ěkolik 
možností, jak odejít z trhu práce p řed dovršením zákonem stanovené v ěkové hranice 
odchodu do d ůchodu (65 let). Celkovou míru zam ěstnanosti a pobídky pro hledání 
práce by pomohla zlepšit další reforma akti vních politik trhu práce a jejich rozší ření na 
osoby starší 50 let. Také další postupné snižování dávek v nezam ěstnanosti a 
omezování doby jejich poskytová ní by pro mladé pracovníky p ředstavovalo v ětší 
motivaci ke vstupu na trh práce. Zp řísnění kritérií pro p ředčasný odchod do d ůchodu 
 
CS 5   CS by pomohlo p řimět starší pracovníky, aby z ůstali součástí aktivní pracovní síly, a starší 
pracovníky, kte ří již nějakou dobu nepracovali, aby se na trh práce vrátili. 
V neposlední řadě dosahuje míra zam ěstnanosti státních p říslušníků třetích zemí 40,9 
%, což je mnohem mén ě než průměr EU.  
(14) Daňové zatížení práce v Belgii pat ří k nejvyšším v EU, jeho snížení by tedy p řispělo 
ke zatraktivn ění práce. Vzhledem ke zna čnému úsilí o konsolidaci, které má zem ě 
před sebou, to však musí být vyrovnáno odpovídajícím zvýšením mén ě narušujících 
daní (nap ř. spotřební daně nebo pomocí p řechodu k ekologickému zdan ění). Implicitní 
daňové sazby energií jsou v Belgii mnohem nižší než v sousedních zemích. P řičteme-
li vysoké da ňové zatížení práce, má Belgie nejnižší pom ěr ekologických daní v ůči 
daním z práce v celé EU. Toto p řispělo ke koexistenci vysoké nezam ěstnanosti a 
poměrně značného využívání energií, v n ěmž je obtížn ější dosáhnout cíl ů v oblasti 
zaměstnanosti a energetické ú činnosti. 
(15) Ceny řady druhů zboží a služeb jsou obecn ě vyšší než v jiných členských státech, což 
odráží jednak slabý konkuren ční tlak, zejména v maloobchod ě a v síťových odv ětvích, 
a jednak slabý kontrolní rámec. V maloobchod ě existují vysoké p řekážky pro vstup a 
provoz. jsou vysoké. Konkrétn ě existují na řízení omezující hospodá řskou sout ěž, jež 
stále omezují otevírací dobu, chrání sou časné provozovatele p řed vstupem nových 
subjektů a brání ší ření nových obchodních model ů a technologií. B ěžným problémem 
hospodářské soutěže v síťových odv ětvích v Belgii je silné postavení sou časného 
provozovatele a v ětší překážky pro vstup než v ostatních členských státech, což 
znamená, že díky ú čtování vyšších cen mohou subjekty s d říve monopolním 
postavením nadále dosahovat vyšších zisk ů, než by mohly na konkuren čním trhu.  
(16) V souvislosti s Paktem euro plus u činily belgické orgány řadu závazk ů4. Tyto závazky 
se týkají čtyř oblastí paktu. Zam ěřují se na opat ření, jež mají snížit schodek, udržet 
ceny energií pod kontrolou a povzbudit hospodá řskou sout ěž, kontrolovat skute čný 
růst mezd, provést kontrolní rámec pro monitorování finan čního sektoru a zavést 
opatření na zvýšení skute čného věku odchodu do d ůchodu. Nejsou však uvedeny 
informace o opat řeních, která by m ěla být přijata v zájmu dosažení požadovaného cíle 
ve fiskální oblasti; ani o tom, jak se má kontrolovat skute čný růst mezd a ceny energií. 
Pokud jde o režimy p ředčasného odchodu do d ůchodu, není jasné, zda a kdy bude 
přezkoumán „genera ční pakt“ a jaký dopad by m ěl tento p řezkum na konkrétní 
opatření. Tyto závazky byly posouzeny a zohledn ěny v doporu čení. 
(17) Komise posoudila program stability a národní program reforem, jakož i závazky 
v rámci Paktu euro plus5. Vzala v úvahu jednak jejich význam pro udržitelnou fiskální 
a sociálně-hospodářskou politiku v Belgii, jednak jejich soulad s pravidly a pokyny 
EU, vzhledem k tomu, že je pot řeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí 
v Evropské unii p řispíváním k tvorb ě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovn ě 
EU. V tomto ohledu se Komise domnívá , že snížení schodku za rok 2011 by mohlo 
být ambiciózn ější a že by m ěla být stanovena další konsolida ční opatření na rok 2012 
a další roky. S cílem zl epšit dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí bude 
zapotřebí další reforma penzijního systému. M ěla by být p řijata i další opat ření s cílem 
posílit hospodá řskou sout ěž, zlepšit p řístup k pracovním míst ům, přesunout da ňové 
                                                 
4 Podrobn ější informace o závazcích v rámci Paktu euro pl us lze nalézt v dokumentu SEK(2011) 710. 
5 SEK(2011) 710. 
 
CS 6   CS zatížení práce do oblasti spot řeby a energií a rovn ěž otevřít další p říležitosti pro 
investice a r ůst v odvětví služeb a v sí ťových odv ětvích.  
(18) Na základ ě tohoto posouzení a také s p řihlédnutím k doporu čení Rady ze dne 
2. prosince 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie Rada 
přezkoumala aktualizovaný program stability  Belgie z roku 2011 a její stanovisko6 se 
odráží zejména v doporu čení 1) a 2). 
DOPORU ČUJE, aby Belgie v období 2011–2012 provedla tato opat ření:  
(1) využít sou časného hospodá řského oživení k urychlení nápravy nadm ěrného schodku 
a přijmout do okamžiku rozpo čtu na rok 2012 opat ření k tomu nezbytná – zejména 
na straně výdajů –, tak aby bylo možno dosáhnout pr ůměrného strukturálního úsilí ve 
výši nejmén ě 0,75 % HDP. Tím by se m ěl schodek ve řejných financí nejpozd ěji do 
roku 2012 snížit výrazn ě pod referen ční hodnotu 3 % HDP. Zajistit pokrok p ři plnění 
střednědobého cíle o nejmén ě 0,5 % HDP ro čně; 
(2) přijmout kroky ke zlepšení  dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí. Zam ěřit se na 
zavedení strategie, jejímž cílem bude omezení výdaj ů souvisejících se stárnutím 
obyvatelstva, mj. zamezením p ředčasného odchodu z trhu práce, tak aby došlo ke 
zvýšení skute čného věku odchodu do d ůchodu, a dále na vytvo řením vazby mezi 
zákonem stanovenou v ěkovou hranicí odchodu do d ůchodu a st řední délkou života; 
(3) řešit strukturální ne dostatky ve finan čním sektoru, zejména dokon čením 
restrukturalizace bank, jež pot řebují adekvátn ě financovaný a životaschopný 
obchodní model; 
(4) provést po konzultaci se sociálními partne ry a v souladu s vnitrostátními zvyklostmi 
reformu systém ů vyjednávání mezd a indexace mezd, jež zajistí, aby r ůst mezd lépe 
odrážel vývoj produktivity práce a konkurenceschopnosti;  
(5) zlepšit účast na trhu práce pomocí omezení vysokého zatížení dan ěmi a příspěvky na 
sociální zabezpe čení u pracovník ů s nízkými mzdami, jež bude provedeno 
rozpočtově neutrálním zp ůsobem, a pomocí zavedení systému, v n ěmž bude výše 
dávek v nezam ěstnanosti s délkou jejího trvání postupn ě klesat; p řijmout kroky 
k posunu da ňového zatížení práce do oblasti spot řeby a ke zvýšení ekologi čnosti 
daňového systému. Zlepšit ú činnost aktivních po litik trhu práce tím, že se opat ření 
zaměří na starší zam ěstnance a zranitelné skupiny;  
                                                 
6 Na n ěž odkazuje čl. 5 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 1466/97. 
 
CS 7   CS (6) zavést opat ření k posílení hospodá řské soutěže v maloobchod ě pomocí zmenšení 
překážek pro vstup a provoz a zavést opat ření k posílení hospodá řské soutěže na trhu 
s elektřinou a zemním plynem prost řednictvím zlepšování efektivnosti odv ětvových 
regulačních orgán ů a orgánů pro hospodá řskou sout ěž.  
V Bruselu dne . 
 Za Radu 
 p ředseda / p ředsedkyně