Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice Rady 06/23/EHS{SEK(2008) 2086} {SEK(2008) 2087} /* KOM/2008/0390 konečném znení - COD 2008/0128 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 25.6.2008 KOM(2008) 390 v konečném znění 2008/0128 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice Rady 06/23/EHS (předložená Komisí){SEK(2008) 2086}{SEK(2008) 2087} 1. Souvislosti Evropská agentura pro bezpečnost letectví byla zřízena nařízením (ES) č. 1592/2002[1], které vstoupilo v platnost v září 2002. Původní nařízení určilo agentuře úkoly ve dvou oblastech – v oblasti letové způsobilosti a certifikace ochrany životního prostředí na výrobky letecké techniky, letadlové části a zařízení, které musí být nyní společně s organizacemi odpovědnými za konstrukční návrh, výrobu a údržbu v souladu s jednotnými závaznými pravidly, která přijala Komise[2]. Agentura poskytuje Komisi veškeré potřebné technické odborné znalosti a pomáhá jí mimo jiné při plnění jejích právních a správních úkolů. Agentura také vytváří systém sledování používání právních předpisů Společenství, vyhodnocuje jeho účinky a předkládá užitečné návrhy. Osvědčení a oprávnění prokazující, že výrobky a organizace jsou v souladu se společnými pravidly, vydává EASA nebo příslušné vnitrostátní orgány: EASA provádí typovou certifikaci výrobků a vydává osvědčení organizacím umístěným ve třetích zemích; vnitrostátní orgány vydávají jednotlivá osvědčení a oprávnění většině organizací umístěných na jejich území, a to na základě společných pravidel a pod dohledem agentury. Nařízení (ES) č. 216/2008[3] rozšířilo úkoly EASA na letecký provoz, průkazy způsobilosti pilotů a – v rámci daném Chicagskou úmluvou – bezpečnost letadel třetích zemí. Úkoly zahrnují standardizaci prohlídek a bezpečnostního dohledu, s odpovědností zejména za prohlídky na odbavovací ploše. 2. Současné problémy Komise se vždy snažila propojit vytváření vnitřního trhu letecké dopravy s vypracováním společných bezpečnostních pravidel na vysoké úrovni, která by byla jednotně zavedena v každém členském státě. Současnou vynikající úroveň bezpečnosti je třeba zachovat a pokud možno ještě zvýšit, aby se snížila bezpečnostní rizika plynoucí ze sílícího provozu a přetížení dopravy. Je rovněž důležité začlenit bezpečnostní aspekty do iniciativy Jednotné evropské nebe a zajistit, aby odstranění roztříštěnosti nemělo negativní dopad na počet nehod. Další krokem na této cestě by mělo být rozšíření pravomocí agentury na letiště, uspořádání letového provozu a letové navigační služby (ATM/ANS). 3. Stanovisko Evropské agentury pro bezpečnost letectví a konzultace zúčastněných stran V souladu s článkem 19 nařízení (ES) č. 216/2008 musela Komise nejprve získat stanovisko EASA. Agentura naopak musela v souladu se svým jednacím řádem[4] a mezinárodní praxí pro tuto oblast provést rozsáhlé konzultace se všemi zúčastněnými stranami a před předložením stanoviska jejich připomínky zohlednit. Zveřejnila tedy dvě samostatná oznámení o navrhovaných změnách, jedno pro letiště a jedno pro ATM/ANS. Obdržela celkem více než 3 500 připomínek. Na základě těchto připomínek agentura otázky přezkoumala. Dne 6. prosince 2007 zaslala Komisi stanovisko týkající se letišť. Stanovisko týkající se uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb následovalo dne 15. dubna 2008. Konzultace vyústily v široký konsensus ve prospěch dokončení procesu, který byl zahájen v roce 2002, a připojení bezpečnostních aspektů letišť a ATM/ANS k úkolům svěřeným EASA, díky čemuž bude agentura dohlížet na regulaci evropské bezpečnosti letectví. Byla tím zdůrazněna potřeba vybudovat účinné propojení s vývojem jednotného evropského nebe. 4. Studie dopadu Tomuto návrhu nařízení předcházelo posouzení dopadu, které provedla Komise. Posouzení dopadu bylo založeno na výsledcích předběžného posouzení dopadu, které zahájila Komise v roce 2005 a provedla nezávislá poradenská firma, a na posouzení dopadu právních a správních předpisů (RIA), které provedla agentura EASA. Posouzení dopadů přezkoumalo několik možností: A žádné opatření; B rozšířit pravomoci EASA; C rozšířit působnost stávajícího postupu pro vydávání pověření na Eurocontrol; D založit novou agenturu; E rozšířit pravomoci EASA a zahrnout do nich další pravomoci přesahující působnost bodu B. Všechny tyto možnosti byly porovnávány s možností nepřijmout „žádné opatření“ jako měřítkem pro analýzu dopadu na bezpečnost, hospodářství, životní prostředí, sociální situaci atd. Srovnání dopadu jasně ukázalo, že účastníci konzultace dávají přednost možnosti rozšířit úkoly agentury EASA o regulační pravomoc týkající se letišť a ATM/ANS. Ukázalo se, že tato možnost nemá na výše uvedené oblasti žádný negativní dopad. Výbor pro hodnocení dopadů toto posouzení podepsal dne 23. dubna 2008. 5. Návrh nařízení 5.1. Právní nástroj a metoda Nejvhodnějším prostředkem k rozšíření společných pravidel tak, aby zahrnovala bezpečnost letišť, uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS), je rozšíření působnosti nařízení (ES) č. 216/2008, také proto, že EASA dostane v těchto oblastech nové úkoly, zejména v oblasti tvorby předpisů, standardizačních kontrol a do jisté míry i certifikace. V oblasti bezpečnosti letišť je cílem zajistit, aby byly základní požadavky a s nimi spojená prováděcí pravidla pro letiště, vybavení letišť, organizace, provoz a personál založeny na příslušných normách ICAO. V případě vybavení letišť budou navíc přidány postupy a požadavky, aby se zabránilo zdvojování stávajících pravidel, ať už jsou obsažena ve směrnici o „novém přístupu“ nebo v prováděcích pravidlech iniciativy „jednotné nebe“ (SES). Tam, kde je to vhodné, se použijí normy vydané uznávanými normalizačními orgány, jako jsou ISO, CEN, CENELEC, ETSI nebo EUROCAE. Pokud se jedná o ATM/ANS, bude třeba důkladně koordinovat základní požadavky a prováděcí pravidla s nařízeními SES a s nimi souvisejícími prováděcími pravidly. Cílem je zajistit, aby byla budoucí prováděcí pravidla EASA založena na stávajících ustanoveních SES, zejména na provedených bezpečnostních předpisech Eurocontrolu (ESARR). K dosažení tohoto cíle budou navrženy přechodné mechanismy, které zajistí kontinuitu oprávnění, která už byla podle pravidel SES vydána. 5.2. Obsah 5.2.1. Změny provedené ve stanovisku agentury Dvě stanoviska agentury byla v zásadě respektována. V některých bodech očividně nabízejí celou škálu možných způsobů, jak dosáhnout bezpečnostních cílů. Při výběru mezi těmito možnostmi se Komise řídila zásadami řádné správy věcí veřejných, aby co nejlépe využila dostupné zdroje, zásadu subsidiarity a proporcionality. 5.2.2. Rozšíření působnosti nařízení V nařízení č. 216/2008 je uvedena působnost společných opatření. Případné rozšíření nařízení musí jasně stanovit, které infrastruktury, kterých výrobků, systémů, vybavení, služeb, osob nebo organizací se týká a které tedy budou podléhat požadavkům stanoveným v nařízení, případně pravidlům přijatým k jeho provedení. A naopak, všechny z výše uvedených oblastí, které nebudou zahrnuty do pravomoci Společenství, zůstanou v pravomoci členských států, které budou muset přijmout vhodná opatření, aby zajistily takovou úroveň bezpečnosti, jakou jejich občané očekávají. 5.2.2.1. Letiště Ke zlepšení bezpečnosti zejména na letištích a v jejich okolí by navrhované nařízení rozšířilo společná pravidla i na letiště. Toto jsou jejich hlavní body: - Všechna letiště otevřená veřejnosti, na kterých je možný provoz IFR, nebo letadla nad určitou hmotnost musí podléhat právním předpisům Společenství; - Cílení společné základní požadavky, které se vztahují na fyzické charakteristiky, infrastrukturu, vybavení letišť, provoz, řízení a snižování rizik v bezprostředním okolí letišť, musí být připojeny k základnímu nařízení jako dodatečná příloha; - Majitelé letišť, provozovatelé letišť, organizace a personál, který poskytuje služby nebo vybavení, které se týká bezpečnosti provozu letiště, by byli pod dohledem členských států odpovědní za provedení těchto základních požadavků; - Provozovatelé letišť by přijímali a zaváděli systémy řízení zahrnující bezpečnostní aspekty; - K úkolům Agentury by patřily návrhy prováděcích pravidel a certifikačních specifikací, analýzy bezpečnosti a standardizační kontroly; - Komise by dostala pravomoci ke schvalování prováděcích pravidel, která budou určovat podrobné požadavky, jež musí výše uvedené organizace a osoby splnit, a platných certifikačních postupů; - Tato prováděcí pravidla by odpovídala složitosti struktury letiště vzhledem k povaze a objemu jeho aktivit; měla by být v souladu s příslušnými pravidly ICAO SARP; - Agentura by měla dostat pravomoci ke schvalování certifikačních specifikací pro použití v procesu certifikace, které by umožnily pružné provádění základních požadavků a jednotnou úroveň bezpečnosti; - Konstrukce a provoz letiště by se certifikovaly samostatně, ale bylo by možné vydat pouze jedno osvědčení v případě, že majitel a provozovatel letiště je jedna a tatáž osoba; - Provozovatelé několika letišť, kteří zřídili centrální provoz, mohou požadovat jedno osvědčení zahrnující provoz a řízení všech letišť, která spadají do jejich působnosti; - Ověřování, zda je vybavení letišť v souladu s nařízením, bude součástí certifikace konstrukce letiště nebo provozovatele, vybavení kritické pro bezpečnost může být v závislosti na plánovaném použití podrobeno zvláštnímu certifikačnímu režimu, který může – pokud tak stanoví prováděcí pravidla – zahrnovat předvedení schopností autora konstrukčního návrhu nebo výrobce, jestliže řádné posouzení bezpečnostních a hospodářských aspektů ukáže, že je to třeba. 5.2.2.2 ATM/ANS Navrhované nařízení by mělo vytvořit právní základ, který zajistí, aby bezpečnost uspořádání letového provozu, letové navigační služby a interoperabilita vzduch/země byla organizována pod záštitou systému EASA. Za tímto účelem se navrhuje, aby: - veškerý vzdušný prostor, na který se vztahuje Smlouva, jakož i jakýkoli další vzdušný prostor, kde platí nařízení (ES) č. 551/2004, podléhal právním předpisům Společenství; - určené základní společné požadavky, které snižují veškerá bezpečnostní rizika týkající se využívání vzdušného prostoru, byly připojeny z základnímu nařízení jako samostatná příloha; - se využití kteréhokoli bloku vzdušného prostoru řídilo provozní koncepcí navrženou ke snížení rizik kolize letadel nebo letadla se zemí; - uživatelé vzdušného prostoru postupovali v souladu s pravidly vydanými k provádění provozních koncepcí platných pro příslušný vzdušný prostor a využívali služby odpovědné za využívání tohoto vzdušného prostoru; - organizace a personál poskytující ATM/ANS nesl odpovědnost za provádění platných základních požadavků; - řídící letového provozu a organizace, které je školí, museli být certifikováni; - pokud by to jejich kritičnost vyžadovala, musely být systémy a složky používané k poskytování ATM/ANS v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky; - Komise dostala pravomoci ke schvalování prováděcích pravidel, která budou určovat podrobné požadavky, jež musí výše uvedené organizace, personál, systémy a složky splnit, a případně i platných certifikačních postupů; - tato prováděcí pravidla odpovídala úrovni složitosti regulované činnosti nebo kritičnosti daného systému nebo složky; byla by založena na stávajících ustanoveních SES, zejména na provedených pravidlech ESARR. K dosažení tohoto cíle by byly navrženy přechodné mechanismy k zajištění kontinuity oprávnění, která už byla podle pravidel SES vydána; - dohled nad dodržováním základních požadavků a prováděcích pravidel prováděly příslušné orgány členských států s výjimkou dohledu nad organizacemi umístěnými ve třetích zemích nebo poskytujícími služby ve vzdušném prostoru pod pravomocí více než tří členských států. U těchto organizací by dohled vykonávala agentura; - k úkolům Agentury patřily návrhy prováděcích pravidel a certifikačních specifikací, analýzy bezpečnosti a standardizační kontroly odpovědných vnitrostátních orgánů; - poskytovatelé ATM/ANS byli povinni přijmout a zavést řídicí systémy zahrnující bezpečnostní prvky a podléhali certifikaci, s výjimkou těch, kteří poskytují pouze letové informační služby nebo řídící služby na odbavovací ploše letiště a kteří musí pouze prokázat své schopnosti; - ověřování, zda jsou systémy a složky v souladu s nařízením, bylo součástí certifikace poskytovatelů ATM/ANS, vybavení kritické pro bezpečnost bylo podrobeno zvláštnímu certifikačnímu režimu, který může – pokud tak stanoví prováděcí pravidla – zahrnovat demonstraci schopností autora konstrukčního návrhu nebo výrobce, jestliže řádné posouzení bezpečnostních a hospodářských aspektů ukáže, že je to třeba. 5.2.3. Další změny nařízení Kromě nových článků týkajících se letišť, ATM, ANS a s nimi spojených příloh bylo třeba doplnit několik článků, aby se zohlednily nové úkoly. 6. Srovnávací tabulka číslování nových a předchozích článků a změn provedených v nařízení (ES) č. 216/2008 Nové číslování | Předchozí číslování | Změny | 1 | 1 | Působnost rozšířena na letiště a ATM/ANS | 2 | 2 | Nezměněn | 3 | 3 | Doplnění nových definic a změna některých stávajících definic | 4 | 4 | Změna odstavce 3 | 5 | 5 | Změna odst. 2 písm. b) a c) | 6 | 6 | Nezměněn | 7 | 7 | Změna odstavce 4 | 8 | 8 | Změna odstavce 1, odst. 5 písm. a) a g) a odstavce 6 | 8a | Nový | Letiště | 8b | Nový | ATM a ANS | 8c | Nový | Řídící letového provozu | 8d | Nový | Akreditované subjekty | 9 | 9 | Změna odstavců 1 a 5 | 10 | 10 | Změna odstavce 1 | 11 | 11 | Změna odstavce 4, doplněny odst. 5 písm. a) a b) | 12 | 12 | Nezměněn | 13 | 13 | Nezměněn | 14 | 14 | Nezměněn | 15 | 15 | Nezměněn | 16 | 16 | Nezměněn | 17 | 17 | Nezměněn | 18 | 18 | Změna písmen c) a d) | 19 | 19 | Změna odst. 2 písm. a) | 20 | 20 | Nezměněn | 21 | 21 | Nezměněn | 22 | 22 | Nezměněn | 22a | Nový | Certifikace provozovatelů letišť | 22b | Nový | ATM/ANS | 22c | Nový | Certifikace řídících letového provozu | 22d | Nový | Akreditované subjekty | 23 | 23 | Nezměněn | 24 | 24 | Nezměněn | 25 | 25 | Nezměněn | 26 | 26 | Nezměněn | 27 | 27 | Nezměněn | 28 | 28 | Nezměněn | 29 | 29 | Nezměněn | 30 | 30 | Nezměněn | 31 | 31 | Nezměněn | 32 | 32 | Nezměněn | 33 | 33 | Změna odst. 2 písm. c) | 34 | 34 | Nezměněn | 35 | 35 | Nezměněn | 36 | 36 | Nezměněn | 37 | 37 | Nezměněn | 38 | 38 | Nezměněn | 39 | 39 | Nezměněn | 40 | 40 | Nezměněn | 41 | 41 | Nezměněn | 42 | 42 | Nezměněn | 43 | 43 | Nezměněn | 44 | 44 | Změna odstavce 1 | 45 | 45 | Nezměněn | 46 | 46 | Nezměněn | 47 | 47 | Nezměněn | 48 | 48 | Nezměněn | 49 | 49 | Nezměněn | 50 | 50 | Změna odstavce 2 | 51 | 51 | Nezměněn | 52 | 52 | Změna odstavců 1 a 2 | 53 | 53 | Nezměněn | 54 | 54 | Nezměněn | 55 | 55 | Změna odstavce 1 | 56 | 56 | Nezměněn | 57 | 57 | Nezměněn | 58 | 58 | Nezměněn | 59 | 59 | Nezměněn | 60 | 60 | Nezměněn | 61 | 61 | Nezměněn | 62 | 62 | Nezměněn | 63 | 63 | Nezměněn | 64 | 64 | Nezměněn | 65 | 65 | Nezměněn | 65a | Nový | Změny | 66 | 66 | Nezměněn | 67 | 67 | Nezměněn | 68 | 68 | Nezměněn | 69 | 69 | Nezměněn | 70 | 70 | Nezměněn | Příloha I | Příloha I | Nezměněna | Příloha II | Příloha II | Nezměněna | Příloha III | Příloha III | Nezměněna | Příloha IV | Příloha IV | Nezměněna | Příloha V | Příloha V | Změna názvu | Příloha Va | Nová | Základní požadavky pro letiště | Příloha Vb | Nová | Základní požadavky na uspořádání letového provozu a letové navigační služby | 7. Subsidiarita a proporcionalita Členské státy se dohodly, že akce na úrovni Společenství je jediný způsob, jak dosáhnout vysoké a jednotné úrovně bezpečnosti. Nařízení (ES) č. 1592/2002 a nařízení (ES) č. 216/2008 proto postupně přesunula na Společenství některé pravomoci členských států. K dosažení cíle vytvoření a jednotného uplatňování společných pravidel pro letiště, uspořádání letového provozu a letové navigační služby je nezbytná akce Společenství. Tento návrh nařízení nejde nad rámec toho, co je k dosažení těchto cílů nezbytné. Proto se například jeho působnost omezuje na letiště otevřená veřejnosti, na kterých je možný provoz IFR, nebo letadla nad určitou hmotnost. Toto nařízení navíc neznamená, že bude EASA provádět nebo poskytovat služby. Pouze přesouvá odpovědnosti, omezující se zejména na tvorbu předpisů a standardizační kontroly, zatímco odpovědnost za provozní činnosti zůstává v působnosti členských států. Nařízení je proto v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, které jsou stanoveny v článku 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. 8. Hodnocení Opatření zavedená tímto nařízením a jeho prováděcími pravidly se budou posuzovat v souladu s článkem 62 nařízení (ES) č. 216/2008. 2008/0128 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice Rady 06/23/EHS (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 80 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[5], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[8], vzhledem k těmto důvodům: (1) Ve svém sdělení Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Rozšíření úkolů Evropské agentury pro bezpečnost letectví – Agenda pro rok 2010“[9] Komise oznámila svůj záměr postupně rozšiřovat úkoly Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) s ohledem na ‚celkový systematický přístup‘ k bezpečnosti a interoperabilitě letišť, letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“). (2) Neustálý nárůst letecké dopravy v Evropě přináší mnohé výzvy, zejména pokud se jedná o klíčové bezpečnostní faktory letišť a ATM/ANS. Je proto třeba stanovit nezbytná opatření ke snížení rizik a zajistit bezpečnost prostřednictvím harmonizovaného, komplexního regulačního přístupu ve všech členských státech. (3) Výsledky iniciativy Jednotné evropské nebe musí být doplněny o harmonizované bezpečnostní prvky použitelné pro letiště a ATM/ANS. (4) Společenství by mělo v souladu s normami a postupy doporučenými Chicagskou úmluvou stanovit základní požadavky platné pro výrobky letecké techniky, letadlové části a zařízení, letiště a poskytování ATM/ANS, základní požadavky platné pro osoby a organizace zabývající se provozem letišť a poskytováním ATM/ANS a základní požadavky platné pro osoby a výrobky týkající se výcviku a lékařských prohlídek řídících letového provozu. Komise by měla být zmocněna k vypracování nezbytných prováděcích pravidel pro tyto oblasti. (5) Nebylo by vhodné, aby pro všechna letiště platila společná pravidla. Zejména letiště, která nejsou otevřená veřejnosti, a letiště, která se používají hlavně pro rekreační létání, by měla i nadále podléhat regulativní kontrole členských států, aniž by z tohoto nařízení pro ostatní členské státy plynula jakákoli povinnost tyto vnitrostátní předpisy uznat. Členské státy by však měly přijmout odpovídající opatření ke všeobecnému zvýšení úrovně bezpečnosti rekreačního létání. Komise ve stanovené lhůtě přezkoumá rozšíření působnosti použití na letiště, která jsou v současné době modulárně vyloučena, přičemž vezme v úvahu případné dopady použití na tato letiště. (6) Výrobky letecké techniky, letadlové části a zařízení, letiště a jejich zařízení, provozovatelé zapojení do obchodní letecké dopravy a provozu letišť, systémy a poskytovatelé ATM/ANS, jakož i piloti, řídící letového provozu a osoby a organizace, které se podílejí na jejich výcviku a lékařských prohlídkách, a výrobky, které se při těchto činnostech používají, by měli získávat osvědčení nebo průkazy způsobilosti, pokud splňují základní požadavky stanovené Společenstvím v souladu s normami a doporučenými postupy stanovenými v Chicagské úmluvě. Komise by měla být zmocněna k vypracování nezbytných prováděcích pravidel, kterými se stanoví podmínky pro vydávání osvědčení nebo podmínky pro jejich nahrazení prohlášením o způsobilosti, při zohlednění rizik spojených s různými druhy provozu nebo služby. (7) Podle institucionálního systému Společenství jsou za provádění práva Společenství v první řadě odpovědné členské státy. Certifikační úkoly podle tohoto nařízení a prováděcích pravidel k němu tak musí být prováděny na vnitrostátní úrovni. V některých jasně stanovených případech by však agentura měla být rovněž oprávněna provádět certifikaci podle tohoto nařízení. Agentuře by mělo být ze stejného důvodu dovoleno přijímat rozhodnutí týkající se oblastí, které spadají do působnosti tohoto nařízení, pokud je to nejlepší prostředek k dosažení jednotnosti a usnadnění fungování vnitřního trhu. (8) Prováděcí pravidla, která má agentura vytvořit v oblasti ATM/ANS, by měla vycházet z ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe[10], nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi[11], nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi[12], a z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě uspořádání letového provozu[13], zejména z provedených bezpečnostních předpisů Eurocontrolu (ESARR). V tomto ohledu by měly být navrženy přechodné mechanismy, které zajistí kontinuitu oprávnění, která už byla podle uvedených nařízení vydána. (9) Obecným cílem je, aby dosavadní funkce a úkoly členských států, včetně úkolů a funkcí plynoucích z jejich spolupráce v rámci výboru Eurocontrolu pro bezpečnostní předpisy, byly na agenturu převedeny účinně, bez jakéhokoli snižování současné vysoké úrovně bezpečnosti a bez jakéhokoli nepříznivého vlivu na časové plány certifikací. Je třeba přijmout vhodná přechodná opatření. (10) Toto nařízení stanoví náležitý a úplný rámec pro definování a provádění společných technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/23/ES ze dne 5. dubna 2006 o licenci řídícího letového provozu Společenství[14] by proto měla být zrušena, aniž by byla dotčena osvědčení nebo průkazy způsobilosti, které již byly v souladu s uvedenými právními předpisy výrobkům, osobám nebo organizacím vydány. (11) Toto nařízení stanoví náležitý a úplný rámec pro bezpečnostní předpisy týkající se letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a celkového systémového přístupu k bezpečnosti civilního letectví. Nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004, nařízení (ES) č. 551/2004 a nařízení (ES) č. 552/2004 by proto měly být pozměněny tak, aby byla v souladu s tímto nařízením. Je třeba zmocnit Komisi, aby mohla tyto změny provést. Vzhledem k tomu, že se jedná o opatření obecného významu, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení, je třeba je přijmout regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. (12) Rovněž je třeba zmocnit Komisi k přijetí prováděcích pravidel týkajících se udělování průkazů způsobilosti řídícím letového provozu a souvisejících oprávnění, letišť a provozování letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a souvisejících osvědčení, dozoru a vymáhání, jakož i k přijetí předpisu o poplatcích a platbách agentury. (15) Vzhledem k tomu, že se jedná o opatření obecného významu a jejich předmětem je změna jiných než podstatných prvků tohoto nařízení mimo jiné jeho doplněním o nové, jiné než podstatné prvky, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (EHS) č. 216/2008 se mění takto: 1) Článek 1 se nahrazuje tímto: „Článek 1 Oblast působnosti 1. Toto nařízení se použije na: a) návrh, výrobu, údržbu a provoz výrobků letecké techniky, letadlových částí a zařízení, jakož i na personál a organizace zapojené do projektování, výroby a údržby těchto výrobků, letadlových částí a zařízení; b) personál a organizace zapojené do provozu letadel; c) návrh, údržbu, provoz a ochranu okolí letišť, jakož i personál a organizace zapojené do těchto činností; d) návrh, výrobu a údržbu vybavení letišť, jakož i personál a organizace zapojené do těchto činností; e) návrh, výrobu a údržbu systémů, součástí a zařízení pro uspořádání letového provozu a letové navigační služby (dále jen „ATM/ANS“), jakož i personál a organizace, které se jimi zabývají; f) ATM/ANS, jakož i personál a organizace, které se jimi zabývají; 2. Toto nařízení se nevztahuje na: a) výrobky, součásti, zařízení, personál a organizace uvedené v odst. 1 písm. a) a b), jestliže provádějí vojenské, celní, policejní, pátrací a záchranné, hasičské akce, akce pobřežní stráže nebo podobné činnosti nebo služby. Členské státy se zavazují zajistit, aby tyto činnosti nebo služby braly pokud možno patřičný ohled na cíle tohoto nařízení; b) letiště a jejich součásti, jakož i vybavení, personál a organizace uvedené v odst. 1 písm. c) a d), jestliže se používají výhradně pro letadla spadající do působnosti bodu a) tohoto odstavce; c) ATM/ANS včetně systémů, součástí a zařízení, personálu a organizací uvedených v odst. 1 písm. e) a f), jestliže poskytují služby výhradně letadlům uvedeným v bodu a) tohoto odstavce. Členské státy se zavazují zajistit, aby letadla uvedená v bodě a) byla oddělena od ostatních letadel.“ 2) Článek 3 se mění takto: a) Ustanovení písmene d) se nahrazuje tímto: „d) „letadlovými částmi a zařízeními“ jakýkoli přístroj, vybavení, mechanismus, část, aparatura, příslušenství, software nebo doplněk, včetně komunikačního vybavení, které je používáno nebo určeno k použití při provozu nebo řízení letadla za letu; zahrnuje části draku, motoru nebo vrtule nebo vybavení používané k manévrování letadla na zemi, jakož i složky definované v čl. 2 bodu 19 nařízení (ES) č. 549/2004*; __________________ * Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.“ b) Písmeno h) se nahrazuje tímto: „h) „provozovatelem“ jakákoli právnická nebo fyzická osoba provozující nebo navrhující k provozování jedno nebo více letadel nebo letišť;“ c) Doplňují se písmena m) až t), která znějí: „ m) „letištěm“ jakákoli plocha na zemi, na vodě, umělé konstrukci nebo plavidle, upravená zejména pro přistávání, vzlet a manévrování letadla; n) „vybavením letiště“ jakékoli vybavení, aparatura, příslušenství, software nebo doplněk, který je používán nebo určen k použití při provozu letiště; o) „řídícími službami na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po letištní ploše; p) „odbavovací plochou“ vymezená plocha určená k umístění letadla pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky a vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby; q) „letišti otevřenými veřejnosti“ letiště, která jsou zahrnutá v oficiální publikaci letecké informační služby (AIS) a poskytují služby všem uživatelům bez rozdílu; r) „ATM/ANS“ funkce uspořádání letového provozu definované v čl. 2 bodu 10 nařízení (ES) č. 549/2004, letové navigační služby definované v čl. 2 bodu 4 uvedeného nařízení a služby sestávající se z vytváření a zpracování údajů a formátování a poskytování údajů uživatelům vzdušného prostoru pro potřeby letové navigace; s) „letovými informačními službami“ (FIS) služby poskytované pro účely poskytování rad a informací užitečných pro bezpečné a účinné provádění letů; t) „systémem“ jakákoli kombinace vybavení a složek definovaných v čl. 2 bodu 19 nařízení (ES) č. 549/2004.“ 3) V článku 4 se vkládají nové odstavce 3a a 3b, které znějí: „3a. Letiště otevřená veřejnosti, včetně vybavení, umístěná na území, které spadá do působnosti ustanovení Smlouvy, na kterých je možný provoz v souladu s pravidly letu podle přístrojů nebo letadel s maximální vzletovou hmotností 2 730 kg nebo více, jsou rovněž v souladu s tímto nařízením. Personál a organizace zapojené do provozu těchto letišť jsou v souladu s tímto nařízením. 3b. ATM/ANS poskytované ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, jakož i v jakémkoli jiném vzdušném prostoru, kde platí nařízení (ES) č. 551/2004, je v souladu s tímto nařízením. Systémy, části a zařízení používané při poskytování ATM/ANS a personál a organizace, které se poskytováním zabývají, jsou v souladu s tímto nařízením.“ 4) V čl. 5 odst. 2 se písmena b) a c) nahrazují tímto: „b) Opatřeními uvedenými v odstavci 5 lze stanovit požadavek certifikace pro některé části a zařízení. Osvědčení pro části a zařízení budou vydána, jestliže žadatel prokáže, že jsou části a zařízení v souladu s podrobnými specifikacemi letové způsobilosti stanovenými k zajištění souladu se základními požadavky uvedenými v odstavci 1; c) Individuální osvědčení letové způsobilosti se bude vyžadovat ve vztahu ke každému letadlu. Osvědčení bude vydáno, jestliže žadatel prokáže shodu s typovým návrhem schváleným v jeho typovém osvědčení a pokud příslušná dokumentace, kontroly a zkoušky prokáží, že letadlo je ve stavu vhodném pro bezpečný provoz. Toto osvědčení letové způsobilosti zůstává platné dokud není jeho platnost pozastavena, zrušena nebo ukončena a dokud je letadlo udržováno v souladu se základními požadavky na zachování letové způsobilosti podle bodu 1.d přílohy I a opatřeními přijatými podle odstavce 5;“ 5) V článku 7 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Ve vztahu ke každému zařízení pro výcvik pomocí letové simulace používanému pro výcvik pilotů se vyžaduje osvědčení. Toto osvědčení se vydá, jestliže žadatel prokáže, že zařízení splňuje pravidla pro zajištění souladu s příslušnými základními požadavky stanovenými v příloze III.“ 6) Článek 8 se mění takto: a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Provoz letadel uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) splňuje základní požadavky stanovené v přílohách IV a Vb.“ b) Odstavec 5 se mění takto: i) Písmeno a) se nahrazuje tímto: „a) podmínky pro provoz letadel v souladu se základními požadavky stanovenými v přílohách IV a Vb;“ ii) Ustanovení písmene g) se nahrazuje tímto: „g) jak provoz letadel uvedených v příloze II písm. a) bodě ii) a v písmenech d) a h), používají-li se pro obchodní leteckou dopravu, splňuje příslušné základní požadavky příloh IV a Vb.“ c) V odstavci 6 se vkládá nová odrážka, která zní: „- brát v úvahu bezpečnostní aspekty týkající se ATM/ANS;“ 7) Vkládají se nové články 8a až 8d, které znějí: „Článek 8a Letiště 1. Letiště a vybavení letišť, jakož i provoz letišť jsou v souladu se základními požadavky stanovenými v příloze Va. 2. Soulad letišť, vybavení letišť a provozu letišť se základními požadavky se stanoví v souladu s těmito kritérii: a) Pro každé letiště se vyžaduje osvědčení. Osvědčení a certifikace změn tohoto osvědčení bude vydána, jestliže žadatel prokáže, že letiště je v souladu certifikační předpisovou základnou pro letiště stanovenou v písmenu b) a že letiště nemá žádné rysy nebo vlastnosti, v jejichž důsledku by byl jeho provoz nebezpečný. Osvědčení musí zahrnovat letiště i jeho vybavení. b) Certifikační předpisová základna musí obsahovat: i) platné certifikační specifikace týkající se letiště, ii) ustanovení, pro která byla přijata rovnocenná úroveň bezpečnosti a iii) zvláštní podrobné technické specifikace, které jsou nezbytné, pokud jsou v důsledku konstrukčních rysů daného letiště nebo zkušeností z jeho provozu některé specifikace uvedené v bodu i) nepřiměřené nebo nevhodné k zajištění splnění základních požadavků stanovených v příloze Va. c) Opatřeními uvedenými v odstavci 3 lze stanovit požadavek certifikace pro vybavení letiště. Osvědčení pro vybavení letiště se vydá, jestliže žadatel prokáže, že je vybavení v souladu s podrobnými specifikacemi stanovenými k zajištění souladu se základními požadavky uvedenými v odstavci 1. d) Organizace odpovědné za provoz letišť prokáží způsobilost a prostředky pro plnění povinností souvisejících s jejich výsadními právy. Tuto způsobilost a prostředky agentura uzná vydáním osvědčení. Výsadní práva udělená oprávněné organizaci a působnost oprávnění jsou přesně vymezeny v osvědčení. 3. Opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky požadavků tohoto článku jejím doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 65 odst. 4. Těmito opatřeními se zejména stanoví: a) podmínky pro určení platné certifikační předpisové základny použitelné pro letiště a pro její oznámení žadateli; b) podmínky pro určení platných podrobných specifikací použitelných pro vybavení letiště a pro jejich oznámení žadateli; c) podmínky vydávání, zachování, změny, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro vybavení letišť včetně provozních omezení týkajících se určitých konstrukčních rysů letiště; d) podmínky pro provoz letiště v souladu se základními požadavky stanovenými v příloze Va; e) podmínky pro vydávání, zachování, změnu, pozastavení nebo zrušení osvědčení uvedených v odst. 2 písm. d); f) povinnosti držitelů osvědčení; g) podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti; h) opatření, která musí příslušné orgány přijmout k ochraně letišť před činnostmi a vývojem, který by mohl představovat nepřijatelná rizika pro letecký provoz v jejich okolí. 4. Opatření uvedená v odstavci 3: a) odrážejí současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť; b) jsou přiměřená velikosti a objemu aktivit letiště a druhu jeho provozu; c) berou v úvahu celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok; d) umožňují bezprostřední reakci na zjištěné příčiny leteckých nehod a vážných nahodilých událostí. Článek 8b ATM/ANS 1. Poskytování ATM/ANS je v souladu se základními požadavky stanovenými v příloze Vb. 2. Poskytovatelé ATM/ANS jsou držiteli osvědčení. Osvědčení je vydáno, jestliže poskytovatel prokáže způsobilost a prostředky pro plnění povinností spojených s jeho výsadními právy. V osvědčení se uvedou výsadní práva udělená provozovateli a působnost poskytovaných služeb. 3. Odchylně od odstavce 2 poskytovatelé letových informačních služeb a služeb na odbavovací ploše letiště prokáží způsobilost a prostředky pro plnění povinností spojených s poskytovanými službami. 4. Opatřeními uvedenými v odstavci 6 lze stanovit požadavek certifikace týkající se organizací, které se zabývají návrhy, výrobou a údržbou systémů ATM/ANS, jejich částí a zařízení. Osvědčení bude organizacím vydáno, jestliže prokáží způsobilost a prostředky pro plnění povinností spojených s jejich výsadními právy. V osvědčení se uvedou výsadní práva, která se jím udělují. 5. Opatřeními uvedenými v odstavci 6 lze stanovit požadavek certifikace pro systémy ATM/ANS, jejich části a zařízení. Osvědčení pro tyto systémy, části a zařízení jsou vydána, jestliže žadatel prokáže, že jsou systémy, části a zařízení v souladu s podrobnými specifikacemi stanovenými k zajištění souladu se základními požadavky uvedenými v odstavci 1. Takové osvědčení smí vydat akreditovaný subjekt uvedený v článku 8d. 6. Opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky požadavků tohoto článku jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 65 odst. 4. Těmito opatřeními se zejména stanoví: a) podmínky pro poskytování ATM/ANS v souladu se základními požadavky stanovenými v příloze Vb; b) podmínky pro určení podrobných specifikací použitelných pro systémy ATM/ANS, jejich části a zařízení, a pro jejich oznámení žadateli; c) podmínky pro vydávání, zachování, změnu, pozastavení nebo zrušení osvědčení uvedených v odstavcích 2 a 4 a v čl. 8d odst. 2; d) podmínky, za kterých mohou akreditované subjekty uvedené v článku 8d vydávat osvědčení uvedená v odstavci 5; e) povinnosti držitelů osvědčení; f) podmínky a postupy pro prohlášení poskytovatelů služeb uvedených v odstavci 3 a pro dohled nad nimi; g) podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti; 7. Opatření uvedená v odstavci 6: a) odráží současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti ATM/ANS; b) jsou přiměřená velikosti a složitosti poskytovaných služeb; c) berou v úvahu celosvětové zkušenosti s ATM/ANS a vědecko-technický pokrok; d) jsou vytvořena na základě ustanovení nařízení Evropského parlamentu Rady (ES) č. 549/2004 a nařízení (ES) č. 550/2004**, nařízení (ES) č. 551/2004*** a nařízení (ES) č. 552/2004**** a zajistit přechodné mechanismy ve vztahu k oprávněním, která už byla podle uvedených nařízení vydána; e) umožňují bezprostřední reakci na zjištěné příčiny leteckých nehod a vážných nahodilých událostí. 8. Při provádění nařízení (ES) č. 549/2004 vezmou členské státy a Komise v úvahu: a) Uspořádání určitého vymezeného vzdušného prostoru bere v úvahu složitost daného vzdušného prostoru a charakteristiky očekávaného provozu, jako je hustota a povaha, jakož i další příslušná provozní hlediska. K úkolům patří zejména: i) specifikovat uspořádání vzdušného prostoru včetně jeho funkční skladby a souvisejících postupů; ii) specifikovat služby ATM/ANS, které se mají poskytovat a využívat, jakož i jejich dostupnost; iii) minimalizovat rizika nedostatečné vzdálenosti mezi letadly a mezi letadly a jakoukoli překážkou na zemi; iv) snižovat rizika úplného nebo částečného výpadku služeb nezbytných pro bezpečný provoz ATM/ANS; v) určit maximální kapacitu vzdušného prostoru a druh schválených operací na základě výše uvedených kritérií a vyřešit všechny prvky nezbytné k bezpečnému uspořádání letového provozu; vi) vytvořit mechanismy, které zabání tomu, aby objem letového provozu překročil kapacitu vzdušného prostoru; vii) vyjasnit úlohy a odpovědnosti jednotlivých stran a viii) vyřešit interakce se sousedními vzdušnými prostory, které se řídí odlišnými provozními koncepcemi, jakož i s letišti. b) Základem použitelné provozní koncepce je zajištění dostatečné a přiměřeně chráněné elektromagnetické frekvenční spektrum pro vzdušnou komunikaci, navigační a kontrolní systémy. c) Taktické uspořádání toků letového provozu, který je poskytován na úrovni Společenství nebo na vládní úrovni, používá a poskytuje dostatečně přesné a aktuální informace o objemu a charakteru plánovaného letového provozu s dopadem na poskytování služeb a koordinuje a sjednává změny tratí či pozdržení dopravních toků s cílem předcházet vzniku situací přetížení ve vzduchu nebo na letištích. d) Určování konkrétních částí vzdušného prostoru pro určité využití na vládní úrovni je monitorováno, koordinováno a včas vyhlašováno, aby se za všech okolností předešlo jakékoli ztrátě rozestupu mezi letadly. e) Je třeba vytvořit náležitou spolupráci s agenturou, aby bylo zajištěno, že před provedením budou řádně vyřešeny a ověřeny všechny bezpečnostní aspekty uvedené v písmenech a) až d). Článek 8c Řídící letového provozu 1. Řídící letového provozu, jakož i osoby a organizace podílející se na jejich výcviku, zkouškách, přezkušování a lékařských prohlídkách, splňují příslušné základní požadavky stanovené v příloze Vb. 2. Řídící letového provozu jsou držiteli průkazu způsobilosti a příslušného lékařského osvědčení pro poskytovanou službu 3. Průkaz způsobilosti uvedený v odstavci 2 je vydán, jestliže žadatel o průkaz způsobilosti prokáže, že splňuje pravidla pro zajištění souladu se základními požadavky na teoretické znalosti, praktické dovednosti, jazykové znalosti a zkušenosti stanovené v příloze Vb. 4. Lékařské osvědčení uvedené v odstavci 2 je vydáno, jestliže řídící letového provozu splní pravidla pro zajištění souladu se základními požadavky na zdravotní způsobilost stanovená v příloze Vb. Lékařské osvědčení může vydat letecký lékař nebo letecké zdravotní středisko. 5. V průkazu způsobilosti se uvedou výsadní práva udělená řídícímu letového provozu a oblast působnosti průkazu způsobilosti a v lékařském osvědčení rozsah tohoto osvědčení. 6. Způsobilost organizací provádějících výcvik řídících letového provozu plnit povinnosti spojené s jejich výsadními právy v souvislosti s vydáváním průkazů způsobilosti se uznává udělením schválení. 7. Schválení je vydáno organizacím provádějícím výcvik řídících letového provozu, které prokáží, splňují pravidla pro zajištění souladu s příslušnými základními požadavky stanovenými v příloze Vb. Ve schválení se uvedou výsadní práva, která se jím udělují. 8. Osoby odpovědné za poskytování praktického výcviku nebo za posouzení dovedností řídících letového provozu jsou držiteli osvědčení. Osvědčení je vydáno příslušným osobám, které prokáží, že splňují pravidla pro zajištění souladu s příslušnými základními požadavky stanovenými v příloze Vb. V osvědčení se uvedou výsadní práva, která se jím udělují. 9. Syntetická výcviková zařízení jsou v souladu s příslušnými základními požadavky stanovenými v příloze Vb. Opatřeními uvedenými v odstavci 10 lze stanovit požadavek certifikace pro syntetická výcviková zařízení používaná při výcviku řídících letového provozu. Toto osvědčení se vydá, jestliže žadatel prokáže, že zařízení splňuje pravidla pro zajištění souladu s příslušnými základními požadavky stanovenými v příloze Vb. 10. Opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky tohoto článku jeho doplněním se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 65 odst. 4. Těmito opatřeními se zejména stanoví: a) jednotlivé třídy a doložky pro průkazy způsobilosti řídících letového provozu; b) podmínky pro vydání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení platnosti průkazů způsobilosti, třídy a doložky průkazů způsobilosti, lékařských osvědčení, schválení a osvědčení a podmínky, za nichž není třeba taková osvědčení a schválení požadovat; c) výsadní práva a povinnosti držitelů průkazů způsobilosti, třídy a doložky průkazů způsobilosti, lékařská osvědčení, schválení a osvědčení. 11. Opatření uvedená v odstavci 10 odráží současný stav techniky, včetně osvědčených postupů a vědecko-technického pokroku, v oblasti výcviku řídících letového provozu. Článek 8d Akreditované subjekty 1. Subjekty nabízející služby, které zahrnují posuzování shody systémů ATM/ANS, částí nebo zařízení s platnými požadavky a vydávání příslušných osvědčení (dále jen „akreditované subjekty“), splňují základní požadavky stanovené v příloze V. 2. Akreditované subjekty jsou držiteli osvědčení o akreditaci. Osvědčení se vydá, jestliže subjekt prokáže způsobilost a prostředky pro plnění povinností spojených s jeho výsadními právy. V osvědčení se uvedou výsadní práva, která se jím akreditovanému subjektu udělují. __________________ ** Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10. *** Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20. **** Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.“ 8) Článek 9 se mění takto: a) V odstavci 1 se slova „přílohy I, III a IV“ nahrazuje slovy „přílohy I, III, IV a Vb“. b) V odstavci 5 se vkládá nové písmeno e), které zní: „e) jsou zohledněny bezpečnostní aspekty týkající se platné provozní koncepce ATM/ANS;“ 9) V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Členské státy, Komise a agentura spolupracují s cílem zajistit soulad s tímto nařízením a prováděcími pravidly k němu.“ 10) Článek 11 se mění takto: a) Odstavce 4 a 5 se nahrazují tímto: „4. Aniž je dotčen čl. 69 odst. 4, lze vydávat osvědčení na základě použitelných vnitrostátních předpisů až do přijetí opatření podle čl. 5 odst. 5, čl. 7 odst. 6 a čl. 9 odst. 4, nejpozději však do 8. dubna 2012. 5. Aniž je dotčen čl. 69 odst. 4, lze vydávat osvědčení na základě použitelných vnitrostátních předpisů nebo případně na základě příslušných požadavků nařízení (EHS) č. 3922/91, až do přijetí opatření podle čl. 8 odst. 5, nejpozději však do 8. dubna 2012.“ b) Vkládají se nové odstavce 5a a 5b, které znějí: „5a Aniž je dotčen čl. 69 odst. 4, lze vydávat osvědčení na základě použitelných vnitrostátních předpisů až do přijetí opatření podle čl. 8a odst. 3 a čl. 8c odst. 10, nejpozději však do 31. prosince 2012. 5b. Aniž je dotčen čl. 69 odst. 4, lze vydávat osvědčení na základě použitelných vnitrostátních předpisů nebo případně na základě příslušných požadavků nařízení Komise (ES) č. 2096/2005*****, až do přijetí opatření podle čl. 8b odst. 6, nejpozději však do 31. prosince 2012. _____________ ***** Úř. věst. L 335, 21.12.2005, s. 13.“ 11) V článku 18 se písmena c) a d) nahrazují těmito: „c) vydává certifikační specifikace a přijatelné způsoby prokazování, jakož i veškerý poradenský materiál pro uplatňování tohoto nařízení a prováděcích pravidel k němu; d) přijímá příslušná rozhodnutí pro použití článků 20 až 23, 54 a 55;“ 12) V čl. 19 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: „a) certifikační specifikace a přijatelné způsoby dosažení shody; a“ 13) Vkládají se nové články 22a až 22d, které znějí: „Článek 22a Certifikace provozovatelů letišť Ve vztahu k provozovatelům letišť uvedeným v čl. 4 odst. 3 písm. b) agentura: a) sama nebo prostřednictvím vnitrostátních leteckých úřadů nebo kvalifikovaných subjektů provádí kontroly a prověřování organizací, kterým vydává osvědčení; b) vydává a prodlužuje osvědčení organizacím umístěným mimo území, které spadá do působnosti ustanovení Smlouvy, odpovědným za provoz letišť umístěných na území, které spadá do působnosti ustanovení Smlouvy; c) mění, pozastavuje nebo ruší platnost daného osvědčení, pokud podmínky, za nichž bylo vydáno, již nejsou splněny nebo pokud držitel osvědčení neplní povinnosti jí uložené tímto nařízením nebo prováděcími pravidly k němu. Článek 22b ATM/ANS Ve vztahu k uspořádání letového provozu a letovým navigačním službám agentura: a) sama nebo prostřednictvím vnitrostátních leteckých úřadů nebo kvalifikovaných subjektů provádí kontroly a prověrky organizací, kterým vydává osvědčení; b) vydává a prodlužuje osvědčení organizacím poskytujícím služby ATM/ANS ve více než třech členských státech; c) mění, pozastavuje nebo ruší platnost daného osvědčení, pokud podmínky, za nichž bylo vydáno, již nejsou splněny nebo pokud držitel osvědčení neplní povinnosti jí uložené tímto nařízením nebo prováděcími pravidly k němu. Článek 22c Certifikace řídících letového provozu 1. Ve vztahu k personálu a organizacím uvedeným v čl. 8c odst. 1 agentura: a) sama nebo prostřednictvím vnitrostátních leteckých úřadů nebo kvalifikovaných subjektů provádí vyšetřování a prověrky organizací, kterým vydává osvědčení, a případně jejich personálu; b) vydává a prodlužuje osvědčení organizací provádějících výcvik řídících letového provozu umístěných mimo území členských států, a kde je to nezbytné, jejich pracovníků; c) mění, pozastavuje nebo ruší příslušné osvědčení, pokud podmínky, za nichž bylo vydáno, již nejsou splněny nebo pokud právnická nebo fyzická osoba, která je držitelem osvědčení, neplní povinnosti uložené jí tímto nařízením nebo prováděcími pravidly k němu. 2. Ve vztahu k syntetickým výcvikovým zařízením uvedeným v čl. 8c odst. 1 agentura: a) sama nebo prostřednictvím vnitrostátních leteckých úřadů nebo kvalifikovaných subjektů provádí technické kontroly zařízení, jež certifikuje; b) vydává a prodlužuje platnost osvědčení pro syntetická výcviková zařízení: i) používaná výcvikovými organizacemi, jimž agentura vydala osvědčení; ii) nacházející se na území členských států, pokud o to požádá dotčený členský stát; iii) nacházející se mimo území členských států; c) mění, pozastavuje nebo ruší platnost daného osvědčení, pokud podmínky, za nichž bylo vydáno, již nejsou splněny nebo pokud právnická nebo fyzická osoba, která je jeho držitelem, neplní povinnosti jí uložené tímto nařízením nebo prováděcími pravidly k němu. Článek 22d Akreditované subjekty Ve vztahu k akreditovaným subjektům agentura: a) sama nebo prostřednictvím vnitrostátních leteckých úřadů nebo kvalifikovaných subjektů provádí kontroly a prověrky organizací, kterým vydává osvědčení; b) vydává a prodlužuje osvědčení akreditovaným subjektům; c) mění, pozastavuje nebo ruší platnost daného osvědčení, pokud podmínky, za nichž bylo vydáno, již nejsou splněny nebo pokud držitel osvědčení neplní povinnosti jí uložené tímto nařízením nebo prováděcími pravidly k němu;“ 14) V čl. 33 odst. 2 písm. c) se datum „30. září“ nahrazuje datem „30. listopadu“. 15) V článku 44 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Proti rozhodnutím agentury přijatým na základě článků 20 až 23, 55 nebo 64 lze podat odvolání.“ 16) V článku 50 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Žalobu pro neplatnost rozhodnutí agentury přijatých na základě článků 20 až 23, 55 nebo 64 lze u Soudního dvora Evropských společenství podat teprve po vyčerpání všech možností odvolání v rámci agentury.“ 17) Článek 52 se mění takto: a) V odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto: „1. Správní rada co nejdříve po vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví transparentní postupy pro vydávání stanovisek, certifikačních specifikací, přijatelných způsobů dosažení shody a poradenského materiálu podle čl. 18 písm. a) a c).“ b) Odstavec 2 se nahrazuje tímto: „2. Agentura pro účely vypracování stanovisek, certifikačních specifikací, přijatelných způsobů dosažení shody a poradenského materiálu, které mají být uplatňovány členskými státy, v souladu s článkem 19 stanoví postup konzultací členských států. Za tímto účelem může vytvořit pracovní skupinu, do které je každý členský stát oprávněn jmenovat jednoho odborníka.“ 18) V čl. 55 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto: „V souladu s články 7, 20 až 23 a čl. 24 odst. 2 může agentura sama provádět veškeré nezbytné vyšetřování v podnicích nebo jím pověřovat vnitrostátní letecké úřady nebo kvalifikované subjekty.“ 19) Vkládá se nový článek 65a, který zní: „Článek 65a Změny Komise změní nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004, nařízení (ES) č. 551/2004 a nařízení (ES) č. 552/2004 tak, aby zohlednila požadavky tohoto nařízení a opatření specifikovaná v čl. 8b odst. 6. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky uvedených nařízení, se přijímají regulativním postupem s kontrolou uvedeným v čl. 65 odst. 4.“ 20) Název přílohy V se nahrazuje tímto: „Kritéria pro kvalifikované a akreditované subjektyuvedené v článcích 8d a 13 (dále jednotlivě jen „kvalifikovaný subjekt“ nebo „subjekt“)“ 21) Vkládají se nové přílohy Va a Vb stanovené v příloze tohoto nařízení: Článek 2 Směrnice 2006/23/ES se zrušuje od data použití opatření uvedených s čl. 8c odst. 10 nařízení (ES) č. 216/2008 ve znění tohoto nařízení. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Články 8a, 8b a 8c nařízení (ES) č. 216/2008 ve znění tohoto nařízení se použijí od data použití příslušných doplňujících opatření, nejpozději však od 1. ledna 2013. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně […] […] PŘÍLOHA „PŘÍLOHA Va Základní požadavky pro letiště A – Fyzické charakteristiky, infrastruktura a zařízení Letištní plocha a) Letiště musí mít vyznačenou plochu pro přistávání a vzlet letadel. i) Rozměry přistávací a vzletové plochy musí vyhovovat potřebám letadel, která mají zařízení využívat. ii) Přistávací a vzletová plocha musí mít případně dostatečnou únosnost pro opakovaný provoz letadel, která ji mají využívat. U ploch, které nejsou určeny k opakovanému provozu, postačí, když budou schopné dané letadlo udržet. iii) Přistávací a vzletová plocha musí být případně projektována tak, aby z ní byla odváděna voda a aby nevyvstalo nepřijatelné riziko pro provoz letadel z důvodu přítomnosti stojaté vody. iv) Sklon a změny sklonu přistávací a vzletové plochy nesmějí pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko. v) Charakteristiky povrchu musí být pro letadla, která mají plochu využívat, vyhovující. vi) Na přistávací a vzletové ploše se nesmějí vyskytovat žádné předměty, které by mohly pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko. b) Tam, kde je zřízeno více přistávacích a vzletových ploch, musí být tyto plochy uspořádány takovým způsobem, aby provozu letadel nehrozilo nepřijatelné riziko. c) Přistávací a vzletová plocha musí být obklopena vymezenými plochami. Jejich účelem je chránit letadla, která nad nimi během vzletu nebo přistávání letí, nebo zmírnit důsledky neúmyslného krátkého přistání, vyjetí do strany nebo přejetí vzletové a přistávací plochy. i) Rozměry těchto ploch musí vyhovovat požadavkům předpokládaného provozu letadel. ii) Sklon a změny sklonu těchto ploch nesmějí pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko. iii) Na těchto plochách se nesmějí vyskytovat žádné předměty, které by mohly pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko. Tím se nevylučuje přítomnost křehkých zařízení umístěných na těchto plochách, jsou-li zapotřebí k usnadnění leteckého provozu. iv) Každá z těchto ploch musí vykazovat únosnost dostatečnou k plnění svého účelu. d) Ty letištní plochy (včetně jejich bezprostředního okolí), které mají sloužit k pojíždění nebo parkování letadel, musí být konstruovány tak, aby umožňovaly bezpečný provoz letadel, která je mají využívat, a to za všech podmínek, pro něž jsou plánovány: i) Tyto plochy musí mít dostatečnou únosnost pro opakovaný provoz letadel, která ji mají využívat. To se netýká ploch, u nichž se předpokládá pouze občasné využívání; u těch postačuje, když jsou schopné dané letadlo udržet. ii) Tyto plochy musí být projektovány tak, aby z nich byla odváděna voda a aby nevyvstalo nepřijatelné riziko pro provoz letadel z důvodu přítomnosti stojaté vody. iii) Sklon a změny sklonu těchto ploch nesmějí pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko. iv) Charakteristiky povrchu musí být pro letadla, která mají plochu využívat, vyhovující. v) Na těchto plochách se nesmějí vyskytovat žádné předměty, které by mohly pro letadla představovat nepřijatelné riziko. Tím se nevylučuje možnost umístit na stanovená místa nebo ve vyhrazených zónách zařízení, která jsou na těchto plochách zapotřebí. e) Ostatní infrastruktura sloužící provozu letadel musí být konstruována tak, aby pro letadla, která ji využívají, nepředstavovala nepřijatelné riziko. f) Konstrukce, budovy, zařízení nebo skladovací prostory musí být umístěny a projektovány tak, aby pro provoz letadel nepředstavovaly nepřijatelné riziko. g) Je třeba zajistit vhodné prostředky k tomu, aby se na letištní plochu nemohly dostat nepovolané osoby, nepovolaná vozidla ani zvířata natolik veliká, že by mohly pro provoz letadel představovat nepřijatelné riziko, ledaže je možno příslušné riziko snížit jinými prostředky, které zajistí rovnocennou úroveň bezpečnosti. Odstraňování překážek a) Na ochranu letadel chystajících se k přistání na letišti nebo odletu z něj musí být stanoveny příletové a odletové trati. Na těchto tratích či plochách musí být zajištěno, že se letadlo nestřetne se žádnou z překážek, které se v oblasti kolem letiště nacházejí. b) Tento prostor bez překážek musí odpovídat fázi letu a typu prováděných operací. Přitom je třeba vzít v úvahu zařízení sloužící k určení polohy letadla. Vizuální a nevizuální prostředky a letištní zařízení a) Pomocné prostředky musí odpovídat svému účelu, musí být rozeznatelné a musí uživateli za všech předpokládaných provozních podmínek poskytovat jednoznačné informace. b) Letištní zařízení musí za všech předvídaných provozních podmínek plnit svou funkci, aniž by k tomu byly zapotřebí mimořádné dovednosti nebo síla. V provozních podmínkách ani při výpadku nesmí letištní zařízení představovat pro leteckou dopravu nepřijatelné riziko. c) Pomocné prostředky a jejich napájení musí být konstruovány tak, aby jejich výpadek neměl za následek, že se uživatelům dostanou neodpovídající, zavádějící nebo nedostatečné informace nebo že dojde k výpadku některé služby zásadního významu. d) Je třeba zajistit vhodné ochranné prostředky k tomu, aby se zabránilo poškození nebo poruše těchto prostředků. e) Vzdušnou komunikaci ani funkci navigačních a kontrolních systémů nesmí rušit či nepříznivě ovlivňovat zdroje záření nebo přítomnost pohyblivých či pevných objektů. f) Příslušný personál musí být informován o provozu a používání letištního zařízení, včetně jasného uvedení podmínek, které by mohly pro bezpečnost letecké dopravy představovat nepřijatelná rizika. Údaje o letišti a) Je nutné shromáždit a průběžně aktualizovat údaje o letišti a dostupných službách. b) Tyto údaje musí být přesné, čitelné, úplné a jednoznačné. Je třeba zachovat příslušné úrovně integrity. c) Údaje musí být uživatelům k dispozici včas a musí jim být předávány dostatečně bezpečnou a rychlou komunikační cestou zajišťující jejich úplnost. B - Provoz a řízení 1) Provozovatel letiště je odpovědný za jeho provoz. Má tyto povinnosti: a) Provozovatel letiště musí disponovat, ať již přímo, nebo smluvním zajištěním, veškerými prostředky potřebnými k tomu, aby mohl na letišti udržovat bezpečný provoz letadel. K těmto prostředkům patří zejména zařízení, personál, vybavení a materiál, dokumentace úkolů, odpovědností a postupů, přístup k důležitým údajům a evidence. b) Provozovatel letiště musí ověřovat, že jsou soustavně dodržovány požadavky oddílu A, popřípadě přijímat odpovídající opatření ke zmírnění rizik, pokud tomu tak není. Musí stanovit a uplatňovat postupy k tomu, aby o těchto opatřeních byli všichni uživatelé včas informováni. c) Provozovatel letiště musí zavést a provádět vhodný program řízení rizik plynoucích z přítomnosti divoce žijících zvířat. d) Provozovatel letiště musí prokázat, že je pohyb vozidel a osob na letištní ploše a dalších provozních plochách koordinován s pohybem letadel tak, aby nemohlo dojít ke kolizi a poškození letadel. e) Provozovatel letiště musí prokázat, že jsou zavedeny a prováděny postupy ke zmírnění rizik pro letištní provoz za nepříznivých povětrnostních podmínek, snížené viditelnosti, popřípadě v noci. f) Provozovatel letiště musí s ostatními příslušnými organizacemi sjednat opatření k zajištění trvalého dodržování těchto základních požadavků na letiště. K těmto organizacím patří zejména provozovatelé letadel, poskytovatelé leteckých navigačních služeb, poskytovatelé odbavovacích služeb a další organizace, jejichž činnosti nebo produkty mohou mít vliv na bezpečnost letadel. g) Provozovatel letiště musí prokázat, že jsou zavedeny a uplatňovány postupy zajišťující, že palivo, které letadla čerpají, je nekontaminované a vyhovuje příslušné specifikaci. h) Musí být k dispozici příručky k údržbě letištního zařízení. Tyto příručky musí být uplatňovány v praxi a musí obsahovat pokyny k údržbě a opravám, servisním činnostem, odstraňování závad a inspekčním postupům. i) Provozovatel letiště musí pro letiště zavést a provádět krizový plán obsahující scénáře mimořádných situací, které mohou na letišti nebo v jeho bezprostřední blízkosti nastat. Tento plán musí být koordinován s krizovým plánem místního společenství. j) Provozovatel letiště musí prokázat, že jsou zajištěny letištní záchranné a hasičské služby pro kritické situace letadel, která plánují využít letiště jako výchozí místo nebo destinaci. Tyto služby musí na nehodu nebo havárii reagovat urychleně a musí disponovat přinejmenším vybavením, hasebními prostředky a dostatečným počtem osob pro zásah. k) Provozovatel letiště musí zajistit, aby personál zajišťující provoz a údržbu letiště byl vyškolený a kvalifikovaný a musí zavést a provádět školicí a kontrolní programy k tomu, aby si příslušný personál trvale udržoval potřebnou způsobilost. l) Provozovatel letiště musí prokázat, že všechny osoby, jimž je povolen přístup na letištní plochu nebo do jiných provozních prostor bez doprovodu, jsou pro tento přístup řádně vyškoleny a kvalifikovány. m) Pracovníci záchranných a hasičských složek musí být řádně vyškoleni a kvalifikováni k činnosti v prostředí letiště. Provozovatel letiště musí zavést a udržovat školicí a kontrolní programy k tomu, aby si tito pracovníci trvale udržovali potřebnou způsobilost. n) Všichni pracovníci záchranných a hasičských složek, o nichž se předpokládá, že by zasahovali v případě letecké nouzové situace, musí pravidelně prokazovat, že jsou k uspokojivému výkonu svých funkcí s ohledem na druh svých činností zdravotně způsobilí. V této souvislosti se zdravotní způsobilostí, která zahrnuje způsobilost tělesnou i duševní, rozumí, že daná osoba netrpí žádnou nemocí či vadou, pro kterou by nemohla: i) vykonávat úkoly, které by v situaci nouzové letecké situace byly zapotřebí, ii) kdykoli vykonávat určené povinnosti, iii) náležitě vnímat své prostředí. V případech, kdy nelze zdravotní způsobilost v úplnosti prokázat, mohou být zavedena zmírňující opatření, která zajistí rovnocennou bezpečnost. 2) Systémy řízení a) Provozovatel letiště musí zavést a udržovat systém řízení k zajištění soustavného dodržování těchto základních požadavků pro letiště a usilovat o soustavné a aktivní zlepšování bezpečnosti a kvality. Tento systém řízení musí zahrnovat organizační struktury, odpovědnosti, kompetence, politiky a postupy. b) Do systému řízení musí spadat i program prevence nehod a havárií, včetně systému nahlašování a analýz událostí. Analýz se podle situace účastní i strany uvedené v bodě 1 písm. f výše. c) Provozovatel letiště musí vypracovat letištní příručku, jíž se musí provoz na letišti řídit. Příručka musí obsahovat potřebné pokyny, informace a postupy pro letiště, systém řízení a pro provozní personál k výkonu jeho povinností. C - Okolí letišť 1) Vzdušný prostor kolem letištních ploch musí být zabezpečen před překážkami tak, aby umožňoval průběh zamýšlených operací letadel bez toho, že by kolem letiště vznikaly překážky, které by představovaly nepřijatelné riziko. Musí být proto vytvořeny, zavedeny a soustavně sledovány plochy ke sledování překážek s cílem odhalit jakékoli narušení. a) V případě narušení je třeba posoudit, zda daný předmět představuje nepřijatelné riziko nebo ne. Jakékoli nepřijatelné riziko je třeba odstranit nebo alespoň zmírnit. b) Veškeré zbývající překážky je třeba oznámit a podle potřeby označit a je-li to nutné, opatřit světelnými tělesy. 2) Je třeba sledovat a kontrolovat nebezpečí vyplývající z lidské činnosti a využívání půdy, zejména ta, která jsou uvedena níže. Je třeba posoudit rizika, která z nich vyplývají, a podle situace je zmírnit: a) jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v místní oblasti, kde se letiště nachází, b) možnost turbulencí způsobených stavebními objekty, c) používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel, d) oslňování způsobené rozsáhlými vysoce reflexními povrchy, e) vznik ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat v okolí letištní plochy, f) zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat vzdušnou komunikaci a navigační a kontrolní systémy. 3) Pro případ mimořádných událostí v místním prostoru letiště musí být vypracován krizový plán místního společenství. 4) S výjimkou mimořádných situací, kdy se letadla odklánějí na jiné letiště, nebo za jiných podmínek, jež jsou v každém jednotlivém případě specifikovány, nesmějí letiště ani žádné jeho součásti bez souhlasu provozovatele letiště využívat letadla, pro něž struktura letiště ani provozní postupy nejsou běžně určeny. PŘÍLOHA Vb Základní požadavky pro uspořádání letového provozu a pro letové navigační služby 1) Využívání vzdušného prostoru a) Všechna letadla ve všech fázích letu nebo na pohybové ploše letiště se provozují v souladu se společnými všeobecnými provozními pravidly a veškerými postupy, které byly ve shodě s příslušnou provozní koncepcí stanoveny pro využívání daného vzdušného prostoru. b) Všechna letadla musí být vybavena zařízeními, která vyžaduje příslušná provozní koncepce, a v souladu s tím také provozována. Zařízení, která se používají v rámci systému ATM/ANS, musí splňovat také požadavky stanovené v oddíle 3. 2) Služby a) Letecké informace a údaje poskytované uživatelům vzdušného prostoru pro účely letové navigace i) Údaje sloužící jako zdroj leteckých informací musí mít dostatečnou kvalitu, musí být úplné a aktuální a musí být poskytovány včas. ii) Výsledné letecké informace musí být přesné, úplné, aktuální a jednoznačné a musí se podávat ve formátu vhodném pro uživatele. iii) Šíření těchto leteckých informací uživatelům vzdušného prostoru musí probíhat včas, s dostatečnou integritou a pomocí dostatečně zabezpečených a rychlých komunikačních prostředků chráněných před rušením a poškozením. b) Meteorologické informace i) Údaje sloužící jako zdroj leteckých meteorologických informací musí mít dostatečnou kvalitu a musí být úplné a aktuální. ii) Výsledné letecké meteorologické informace musí být dostatečně přesné, úplné, aktuální a jednoznačné, aby odpovídaly potřebám uživatelů vzdušného prostoru. iii) Šíření těchto leteckých meteorologických informací uživatelům vzdušného prostoru musí probíhat včas, s dostatečnou integritou a pomocí dostatečně zabezpečených a rychlých komunikačních prostředků chráněných před rušením a poškozením. c) Letové provozní služby i) Údaje sloužící jako zdroj pro poskytování letových provozních služeb musí být správné, úplné a aktuální. ii) Výsledné letové provozní služby musí být dostatečně přesné, úplné, aktuální a jednoznačné, aby odpovídaly potřebám uživatelů. iii) Automatické nástroje poskytující informace nebo rady uživatelům musí být náležitě zkonstruovány, vyrobeny a udržovány, aby byla zajištěna jejich vhodnost k zamýšlenému účelu. iv) Služby řízení letového provozu a s nimi související procesy musí zajišťovat dostatečný rozestup mezi letadly a dostatečnou vzdálenost letadel od překážek a jiných nebezpečí ve vzduchu; současně musí zajišťovat rychlou a včasnou koordinaci se všemi příslušnými uživateli a přilehlými částmi vzdušného prostoru. v) Komunikace mezi řízením letového provozu a letadly a mezi příslušnými stanovišti řízení letového provozu musí být včasná, jasná, správná, jednoznačná a chráněná před narušením a musí probíhat způsobem, kterému všichni zúčastnění aktéři běžně rozumějí a uznávají jej. vi) Musí být zavedeny prostředky pro detekci možných stavů nouze a pro případné zahájení účinné pátrací a záchranné akce. Tyto prostředky musí zahrnovat přinejmenším vhodné výstražné mechanismy, koordinační opatření a postupy, prostředky a pracovníky umožňující efektivní pokrytí prostoru odpovědnosti. d) Spojovací služby U spojovacích služeb musí být dosažena a udržována dostatečná výkonnost, včetně plnění kritérií dostupnosti, integrity, kontinuity a včasnosti poskytování služby. Musí být zabezpečené, chráněné před poškozením a rychlé. e) Navigační služby U navigačních služeb musí být dosažena a udržována dostatečná úroveň výkonnosti s ohledem na informace pro navádění a určování polohy a informace pro určování času, pokud se poskytují. Kritéria výkonnosti zahrnují přesnost, integritu, dostupnost a kontinuitu. f) Inspekční služby Inspekční služby musí určovat vzájemnou polohu letadel ve vzduchu a dalších letadel a pozemních dopravních prostředků na letištní ploše, a to s dostatečnou výkonností, která zahrnuje plnění kritérií přesnosti, integrity, kontinuity a pravděpodobnosti detekce. g) Uspořádání toku letového provozu Taktické uspořádání toků letového provozu na úrovni Společenství musí používat a poskytovat dostatečně přesné a aktuální informace o objemu a charakteru plánovaného letového provozu s dopadem na poskytování služeb a koordinovat a sjednávat změny tratí či pozdržení dopravních toků s cílem předcházet vzniku situací přetížení ve vzduchu nebo na letištích. h) Uspořádání vzdušného prostoru Určování konkrétních částí vzdušného prostoru pro určité využití musí být monitorováno, koordinováno a včas vyhlašováno, aby se za všech okolností předešlo jakékoli ztrátě rozestupu mezi letadly. 3) Systémy a složky a) Všeobecně Systémy a složky, které poskytují informace v oblasti ATM/ANS letadlům, z letadel a na zemi, musí být řádně zkonstruovány, vyrobeny, nainstalovány, udržovány a provozovány, aby byla zajištěna jejich vhodnost k zamýšlenému účelu. b) Integrita, výkonnost a spolehlivost systémů a složek Musí být prokázáno, že výkonnost systémů a složek, posuzovaných společně, zvlášť a ve vzájemném vztahu, je vhodná pro jejich zamýšlený účel, pokud jde o integritu a bezpečnost, a to pokud jde o systémy a složky v letadle, na zemi i ve vesmírném prostoru. Musí dosahovat předpokládané úrovně výkonnosti, kterou vyžadují provozní koncepce, za všech předvídatelných provozních podmínek a po celou dobu své provozní životnosti. c) Konstrukce systémů a složek i) Systémy a složky nesmějí mít konstrukční vlastnosti ani detaily, které se v praxi ukázaly jako nebezpečné. ii) Systémy a složky, posuzované společně, zvlášť a ve vzájemném vztahu, musí být konstruovány tak, aby existovala nepřímá úměrnost mezi pravděpodobností celkového selhání nebo úplné ztráty systému a závažností jeho důsledků pro danou službu. iii) Systémy a složky, posuzované jednotlivě a ve vzájemném spojení, musí být konstruovány se zohledněním omezení souvisejících s lidskými schopnostmi a lidskou výkonností. iv) Systémy a složky musí být konstruovány tak, aby byly chráněny před nezamýšlenými škodlivými interakcemi s vnějšími prvky. v) Pracovníkům musí být jasným, konzistentním a jednoznačným způsobem poskytovány informace nutné pro výrobu, instalaci, provoz a údržbu systémů a složek, jakož i informace o nebezpečných podmínkách. d) Kontinuita úrovně služby Musí být zavedeny prostředky umožňující monitorovat výkonnost systémů a složek z hlediska integrity a bezpečnosti a měnit jejich konfiguraci tak, jak je třeba pro zachování úrovně služby. e) Modifikace systémů a složek Jsou-li systémy a složky modifikovány, musí i nadále splňovat základní požadavky uvedené v tomto oddíle. Pokud se modifikace provádějí za provozu, musí být vypracován postup změn, který zajistí zachování minimální úrovně služby. 4) Kvalifikace řídících letového provozu a) Všeobecně Osoba podstupující výcvik řídícího letového provozu musí být dostatečně vyzrálá po stránce vzdělání a tělesného a duševního stavu, aby mohla získat, uchovat si a prokázat příslušné teoretické znalosti a praktické dovednosti.. b) Teoretické znalosti i) Řídící letového provozu musí získat a udržet si úroveň znalostí odpovídající vykonávaným úkolům a přiměřenou rizikům spojeným s daným typem služby. ii) Získání a udržení teoretických znalostí musí být prokázáno průběžným hodnocením během výcviku nebo vhodnými zkouškami. iii) Musí se udržovat odpovídající úroveň teoretických znalostí. Plnění tohoto požadavku se musí prokazovat pravidelným hodnocením nebo přezkušováním. Četnost přezkušování musí být přiměřená úrovni rizika spojeného s daným typem služby. c) Praktické dovednosti i) Řídící letového provozu musí získat a uchovat si praktické dovednosti odpovídající úkolům, které vykonává. Tyto dovednosti musí být úměrné rizikům spojeným s daným typem služby a musí zahrnovat přinejmenším tyto oblasti (pokud jsou třeba pro prováděné úkoly): i) provozní postupy, ii) aspekty specifické pro vykonávané úkoly, iii) neobvyklé a nouzové situace, iv) lidské činitele, v) zvládání nebezpečí a chyb. ii) Řídící letového provozu musí prokázat schopnost provádět příslušné postupy a úkoly se stupněm způsobilosti, který odpovídá jeho úlohám. iii) Musí se udržovat uspokojivá úroveň způsobilosti v praktických dovednostech. Plnění tohoto požadavku se musí prokazovat pravidelným hodnocením nebo přezkušováním. Četnost těchto hodnocení musí být přiměřená složitosti a úrovni rizika, které souvisí s daným typem služby a plněných úkolů. d) Jazykové znalosti i) Řídící letového provozu musí prokázat schopnost hovořit a rozumět anglicky do té míry, aby mohl s letovými posádkami a dalšími příslušnými pracovníky účinně komunikovat o konkrétních pracovních tématech, a to také v nouzových situacích, přičemž tato schopnost musí zahrnovat jak komunikaci pouze hlasem (telefonem/radiotelefonem), tak komunikaci při osobním styku. ii) Ve všech případech, kdy je to nutné pro účely poskytování služeb ATC ve vymezeném vzdušném prostoru, musí mít pracovník poskytující službu ATC rovněž schopnost ve výše uvedené míře hovořit místním jazykem nebo jazyky a rozumět jim. e) Syntetická výcviková zařízení Syntetické výcvikové zařízení, které se používá k praktickému výcviku v oblasti situačního povědomí a lidských činitelů nebo při prokazování, že byly dovednosti získány nebo uchovány, musí mít úroveň výkonnosti umožňující dostatečně přesnou simulaci pracovního prostředí a provozních situací, které odpovídají prováděnému výcviku. f) Výcvikový kurz i) Výcvik se musí provádět prostřednictvím výcvikového kurzu, který může sestávat z teoretické a praktické výuky, ve vhodných případech včetně výcviku na syntetických zařízeních. ii) Pro každý typ kurzu musí být vypracován a schválen plán výcviku. g) Instruktoři i) Teoretickou výuku musí provádět náležitě kvalifikovaní instruktoři. Tito instruktoři musí: i) mít odpovídající znalosti v oblasti, v níž má výuka probíhat a ii) prokázat, že jsou schopni používat příslušné vyučovací metody. ii) Výcvik praktických dovedností musí provádět náležitě kvalifikovaní instruktoři, kteří splňují tyto předpoklady: i) splňují požadavky na teoretické znalosti a zkušenosti odpovídající výcviku, který provádějí, ii) prokázali, že jsou schopni používat příslušné vyučovací metody, iii) mají zkušenosti s vyučovacími metodami, které se týkají postupů, jež mají být předmětem výcviku, iv) prokázali, že jsou schopni provádět výcvik v oblastech, kterých se má výcvik týkat a v) účastní se pravidelného obnovovacího školení, aby bylo zajištěno udržení jejich způsobilosti k provádění výcviku. iii) U instruktorů vyučujících praktické dovednosti se rovněž vyžaduje, aby byli v současnosti nebo v minulosti oprávněni pracovat jako řídící letového provozu. h) Hodnotitelé i) Osoby odpovědné za posuzování dovedností řídících letového provozu musí splňovat tyto podmínky: i) prokázaly, že jsou schopny hodnotit výkonnost řídících letového provozu a provádět u těchto pracovníků testy a kontroly, ii) prokázaly, že jsou schopny provádět hodnocení v oblastech, kterých se má hodnocení týkat a iii) účastní se pravidelného obnovovacího školení, aby bylo zajištěno, že jsou standardy hodnocení stále aktuální. ii) U hodnotitelů posuzujících praktické dovednosti se rovněž vyžaduje, aby byli v současnosti nebo v minulosti oprávněni pracovat jako řídící letového provozu. i) Zdravotní způsobilost řídícího letového provozu i) Zdravotní kritéria i) Všichni řídící letového provozu musí pravidelně prokazovat, že jsou zdravotně způsobilí uspokojivě vykonávat své úkoly. Plnění tohoto požadavku je nutné prokazovat pomocí odpovídajícího posouzení, při kterém se bere v potaz možné zhoršení duševních a tělesných schopností v důsledku stárnutí. ii) Prokázání zdravotní způsobilosti, která sestává z tělesné a duševní způsobilosti, zahrnuje prokázání skutečnosti, že osoba poskytující službu ATC netrpí žádnou nemocí či zdravotním postižením, které jí znemožňuje: - řádně vykonávat nezbytné úkoly při poskytování služby řízení letového provozu nebo - kdykoli plnit přidělené povinnosti nebo - správně vnímat prostředí. ii) V případech, kdy zdravotní způsobilost nelze plně prokázat, mohou být zavedena zmírňující opatření, která zajistí rovnocennou bezpečnost. 5) Poskytovatelé služeb a výcvikové organizace a) Služby je možné poskytovat pouze při splnění těchto podmínek: i) Poskytovatel služeb musí disponovat, ať již přímo, nebo smluvním zajištěním, prostředky potřebnými pro poskytování služby v daném objemu a působnosti. K těmto prostředkům patří zejména: systémy, zařízení včetně zdroje energie, struktura řízení, pracovníci, vybavení a jeho údržba, dokumentace úkolů, povinností a postupů, přístup k příslušným údajům a vedení záznamů; ii) Poskytovatel služeb musí vypracovat a průběžně aktualizovat příručky pro řízení a provozní příručky, které se týkají poskytování jeho služeb, a těmito příručkami se během provozu řídit. Tyto příručky musí obsahovat veškeré pokyny, informace a postupy potřebné pro provoz, systém řízení a pro vykonávání povinností provozních pracovníků; iii) Poskytovatel služeb musí zavést a udržovat systém řízení založený na řízení rizik s cílem zajistit plnění základních požadavků uvedených v této příloze a aktivně usilovat o průběžné zdokonalování tohoto systému; iv) Poskytovatel služeb musí využívat pouze náležitě kvalifikované a vycvičené pracovníky a zavést a trvale provádět výcvikové a kontrolní programy pro tyto pracovníky; v) Poskytovatel služeb musí zavést formální způsoby kontaktu se všemi ostatními subjekty, které se na poskytování služeb podílejí, s cílem zajistit plnění těchto základních požadavků; vi) Poskytovatel služeb musí vypracovat a používat plán pro řešení nenadálých situací, který zahrnuje nouzové a mimořádné situace, které mohou nastat v souvislosti s jeho službami; vii) Poskytovatel služeb musí vytvořit a trvale provádět program pro prevenci nehod a bezpečnost, včetně programu hlášení a analýzy událostí, který musí systém řízení využívat s cílem přispívat k průběžnému zvyšování bezpečnosti a viii) Poskytovatel služeb musí přijmout opatření, jež mu umožní ověřovat, že všechny systémy a složky, které provozuje, neustále splňují výkonnostní požadavky související s bezpečností. b) Služby ATC je možné poskytovat pouze při splnění těchto podmínek: i) Prevenci únavy pracovníků poskytujících službu ATC je nutné provádět prostřednictvím systému rozpisu služeb. Tento systém musí zahrnovat časy služeb, čas strávený ve službě a přizpůsobené délky odpočinku. Omezení stanovená v rámci systému rozpisu služeb musí zohledňovat důležité faktory přispívající ke vzniku únavy, zejména nedostatek spánku, narušení 24hodinových cyklů, práci v noci, kumulativní dobu služby v daných časových obdobích a také sdílení přidělených úkolů mezi pracovníky. ii) Prevenci stresu pracovníků poskytujících službu ATC je nutné provádět prostřednictvím vzdělávacích a preventivních programů. iii) Poskytovatel služeb ATC musí mít zavedeny postupy pro ověřování, že pracovníci poskytující služby ATC nemají zhoršený kognitivní úsudek nebo nedostatečnou zdravotní způsobilost. iv) Poskytovatel služeb ATC musí brát při plánování a během provozu v potaz provozní a technická omezení, jakož i zásady související s lidskými činiteli. Poskytovatel služeb ATC kdykoli omezí přístup provozu do vzdušného prostoru, jestliže jsou tato omezení nebo zásady ohroženy. c) Spojovací, navigační a inspekční služby je možné poskytovat pouze při splnění těchto podmínek: Poskytovatel služeb musí příslušné uživatele vzdušného prostoru a stanoviště ATS průběžně a včas informovat o provozním stavu svých služeb poskytovaných pro účely ATS (a o jeho změnách). d) Výcvikové organizace Organizace provádějící výcvik pracovníků poskytujících službu ATC musí splňovat tyto požadavky: i) mít všechny prostředky nezbytné pro rozsah povinností spojených s její činností. K těmto prostředkům patří zejména: zařízení, personál, vybavení, metodika, dokumentace úkolů, povinností a postupů, přístup k příslušným údajům a vedení záznamů, ii) zavést a udržovat systém řízení týkající se úrovně výcviku a bezpečnosti a usilovat o průběžné zdokonalování tohoto systému a iii) podle potřeby uzavírat dohody s jinými příslušnými organizacemi s cílem zajistit trvalé plnění těchto základních požadavků.“ 1. NÁZEV NÁVRHU: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 ze dne 19. března 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví. 2. RÁMEC ABM/ABB 0602 – Pozemní, letecká a námořní doprava 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex-linie B.A) včetně okruhů: 06 02 01 (EASA) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Neomezená doba (roční příspěvek) 3.3. Rozpočtové charakteristiky Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nová | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 060201 | Nepov. | Rozl.[15]/ | NE | ANO[16] | NE | č. 1A | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | Rok n[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[18] | Položky závazků (PZ) | 8.1. | a) | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 | Položky plateb (PP) | b) | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[19] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c) | 0 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 | Položky plateb | b+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[20] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d) | 0,117 | 0,119 | 0,121 | 0,124 | 0,126 | 0,129 | 0,736 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e) | 0,026 | 0,053 | 0,054 | 0,055 | 0,056 | 0,057 | 0,301 | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a násl. | Celkem | Evropské třetí země[21] | f) | 0,054 | 0,103 | 0,112 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,617 | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | 2,437 | 4,558 | 4,947 | 5,046 | 5,146 | 5,248 | 27,382 | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[22] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Vytvoření harmonizovaných závazných pravidel ke zvýšení úrovně bezpečnosti civilního letectví. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Jednotným používáním pravidel Společenství bude dosažena nezbytná harmonizace a zvýšení bezpečnosti. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Opatření povedou ke zlepšení regulativního systému bezpečnosti letectví v Evropě, což následně povede ke zlepšení bezpečnosti letectví. Příznivý dopad zahrnuje i hospodářské účinky na evropský letecký průmysl a společenský přínos. 5.4. Způsob provádění (orientační) X Centralizované řízení X přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury X subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: Komise a EASA budou spolupracovat na provádění opatření uvedených v tomto nařízení. 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Činnost Evropské agentury pro bezpečnost letectví je každoročně monitorována a hodnocena na základě roční souhrnné zprávy za předchozí rok a na základě pracovního programu pro nadcházející rok. Tyto dva dokumenty jsou schváleny správní radou agentury a postoupeny Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) V souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 požádala Komise agenturu EASA o její stanovisko týkající se rozšíření působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo bezpečnostní aspekty letišť a ATM/ANS. Po dokončení postupu rozsáhlých konzultací v souladu se svými vnitřními pravidly a mezinárodními postupy v dané oblasti zveřejnila agentura své stanovisko dne 6. prosince 2007 (letiště) a dne 15. dubna 2008 (ATM/ANS), hovořící ve prospěch rozšíření její působnosti ve výše zmíněných oblastech, a to na základě podpory převážné většiny všech zainteresovaných stran. Komise posoudila dopad opatření a dospěla k jednoznačné podpoře rozšíření působnosti nařízení (ES) č. 216/2008 na tyto oblasti. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Každých pět let se provádí vnější nezávislé hodnocení toho, v jaké míře plní Evropská agentura pro bezpečnost letectví své úkoly a jaký dopad mají společná pravidla i činnost agentury na obecnou úroveň bezpečnosti letectví. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Rozpočet agentury plní výkonný ředitel. Každoročně předkládá Komisi, Účetnímu dvoru a správní radě agentury podrobné vyúčtování příjmů a výdajů za předchozí rok. Navíc má vnitřní auditor Komise ve vztahu k Evropské agentuře pro bezpečnost letectví tytéž pravomoci jako ve vztahu k útvarům Komise a agentura má obdobný systém vnitřního auditu jako Komise. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném OLAF se na Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví vztahují bez omezení. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01)[26] | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | Zaměstnanci financovaní[27] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[28] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Příprava technických pravidel a předpisů, provedení těchto předpisů, včetně standardizace. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP/PNR na rok n X Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP/PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,117 | 0,119 | 0,121 | 0,124 | 0,126 | 0,129 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Úředník v sazbě 117 000 EUR (2008) s indexem 2 % za rok. | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[29] | 0,026 | 0,053 | 0,054 | 0,055 | 0,056 | 0,057 | 0,301 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | Schůze výboru zřízeného článkem 65 nařízení č. 216/2008, přičemž se vychází z jedné schůze 40 odborníků v prvním roce a dvou schůzí 40 odborníků v následujících letech, v sazbě 650 EUR na schůzi a na odborníka (2008) s indexem 2 % za rok. | [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Úř. věst. L 240, 7.9.2002, s. 1). [2] Nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003 (Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6) a (ES) č. 2042/2003 ze dne 20. listopadu 2003 (Úř. věst. L 315, 28.11.2003, s. 1), týkající se certifikace a údržby výrobků letecké techniky, letadlových částí a zařízení. [3] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES. [4] Rozhodnutí MB/7/03 ze dne 27. června 2003 o postupu agentury při vypracování stanovisek, certifikačních specifikací a pokynů, schválené v souladu s článkem 43 nařízení (ES) č. 1592/2002. [5] Úř. věst. C , , s. . [6] Úř. věst. C , , s. . [7] Úř. věst. C , , s. . [8] Úř. věst. C , , s. . [9] KOM(2005) 578. [10] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1. [11] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10. [12] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20. [13] Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26. [14] Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 22. [15] Rozlišené položky, dále jen „RP”. [16] Účast evropských třetích zemí přidružených k agentuře (Švýcarska, Norska a Islandu). [17] Předpokládá se, že tento rok bude rok 2010 – předpokládaný rok přijetí. [18] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [19] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [20] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [21] Příspěvek evropských třetích zemí přidružených k Evropské agentuře pro bezpečnost letectví podle článku 66 nařízení č. 216/2008. Tento příspěvek se odhaduje na 2,4 % dodatečného rozpočtu agentury vyjma příjmů z poplatků. [22] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [23] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [24] Jak je popsáno v bodě 5.3. [25] Průměrné náklady na zaměstnance EASA včetně režijních nákladů, správních nákladů a cestovních výdajů dosahují 140 000 EUR ročně. Na tvorbu pravidel bude od roku n přijato 12 osob, počet osob přijatých na standardizaci se bude vyvíjet: 4 v roce n, + 14 v roce n+1, + 2 v roce n+2. [26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [27] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [28] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [29] V závislosti na programu jednání a příslušném článku nařízení EASA se může jednat o poradenský, regulativní výbor nebo regulativní výbor s kontrolou. Odkaz C 10000.