2008
ROZVOJOVÁ POMOC ES ZAMĚŘENÁ  
NA ZDRAVOTNICKÉ SLUŽBY V SUBSAHARSKÉ AFRICEEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 10ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA „ROZVOJOVÁ POMOC ES ZAMĚŘENÁ NA ZDRAVOTNICKÉ SLUŽBY 
V SUBSAHARSKÉ AFRICE“ ZKOUMÁ, ZDA OBJEM FINANČNÍCH A LIDSKÝCH ZDROJŮ, KTERÉ V TOMTO REGIONU KOMISE PŘIDĚLILA NA ZDRAVOTNICTVÍ, ODRÁŽEL JEJÍ 
ZÁVAZKY V TÉTO OBLASTI POLITIKY, A DÁLE ZDA KOMISE ZRYCHLILA PROVÁDĚNÍ 
TÉTO POMOCI A NAKOLIK ÚČELNĚ VYUŽÍVALA RŮZNÉ NÁSTROJE FINANCOVÁNÍ. VE ZPRÁVĚ SE PŘEDKLÁDÁ ŘADA DOPORUČENÍ, JEJICHŽ CÍLEM JE ZVÝŠIT ÚČELNOST POMOCI ES V RÁMCI PŘISPÍVÁNÍ KE ZLEPŠENÍ ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB V SUBSAHARSKÉ AFRICE.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-08-010-CS-C
ISBN 978-92-9207-090-8
Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
ROZVOJOVÁ POMOC ES 
ZAMĚŘENÁ NA ZDRAVOTNICKÉ SLUŽBY V SUBSAHARSKÉ AFRICEZvláštní zpráva  č. 10  2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce, ES)
2
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceEVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 10  2008
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009
ISBN 978-92-9207-090-8
doi: 10.2865/19776
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceOBSAH
Body 
 SEZNAM ZKRATEK
IVI SHRNUTÍ
13 ÚVOD
46 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
729   PŘIPOMÍNKY K PŘIDĚLOVÁNÍ A VYPLÁCENÍ ZDROJŮ VE ZDRAVOTNICTVÍ
720 ZDROJE, KTERÉ KOMISE PŘIDĚLILA NA ZDRAVOTNICTVÍ
817 FINANČNÍ ZDROJE
1820 LIDSKÉ ZDROJE
2129 RYCHLOST FINANCOVÁNÍ ZDRAVOTNICTVÍ ZE STRANY ES
2223 INTERVENČNÍ OPATŘENÍ VE ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI ERF
2425 OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA
2629 SVĚTOVÝ FOND
3072  ŘÍZENÍ A ÚČELNOST NÁSTROJŮ
3146 ROZPOČTOVÁ PODPORA
3134 VYUŽITÍ ROZPOČTOVÉ PODPORY ZE STRANY KOMISE
3546 ÚČELNOST OBECNÉ ROZPOČTOVÉ PODPORY PŘI ZLEPŠOVÁNÍ ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB
4755 PROJEKTY
4849 PROJEKTY ERF
50 PROJEKTY UVNITŘ SKUPINY ZEMÍ AKT
5155 PROJEKTY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ FINANCOVANÉ Z POLOŽEK SOUHRNNÉHO ROZPOČTU
5662 SVĚTOVÝ FOND
5658 ŘÍZENÍ PODPORY, KTEROU KOMISE POSKYTUJE SVĚTOVÉMU FONDU5962 ÚČELNOST SVĚTOVÉHO FONDU
6372 JEDNOTNÉ VYUŽITÍ NÁSTROJŮ A INTEGRACE DO CELOODVĚTVOVÝCH KONCEPCÍ
6467 JEDNOTNÉ ŘÍZENÍ NÁSTROJŮ ZE STRANY KOMISE
6872 ZAČLENĚNÍ INTERVENČNÍCH OPATŘENÍ DO CELOODVĚTVOVÝCH KONCEPCÍ
7383  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
7378 ZDROJE7983 ŘÍZENÍ A ÚČELNOST NÁSTROJŮ
 PŘÍLOHA I  ROZVOJOVÉ CÍLE TISÍCILETÍ: HODNOCENÍ POKROKU V ROCE 2007
 PŘÍLOHA II   VÝTAH Z BRUSELSKÉ DEKLARACE MINISTRŮ ZDRAVOTNICTVÍ ZEMÍ AKT, 
ŘÍJEN 2007
 PŘÍLOHA III  SHRNUTÍ TÝKAJÍCÍ SE JEDNOTLIVÝCH ZEMÍ PŘÍLOHA IV  SEZNAM ZKOUMANÝCH PROJEKTŮ
 ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceSEZNAM ZKRATEK
ACT:  kombinovaná artemisininová terapie (pro léčení malárie)
AKT:  africké, karibské a tichomořské země 
ARV:  antiretrovirální
DOTS:  přímo kontrolovaná krátkodobá terapie
ECHO:  Úřad pro humanitární pomoc 
ERF:  evropské rozvojové fondy 
ES: Evropské společenství
EuropeAid: Úřad pro spolupráci EuropeAid 
HIPC:  vysoce zadlužené chudé země 
HIV/AIDS:  virus lidské imunitní nedostatečnosti / syndrom získaného selhání imunity 
IPPF:  Mezinárodní federace plánovaného rodičovství 
MMF:  Mezinárodní měnový fond 
PEPFAR:  Nouzový plán pomoci prezidenta USA v oblasti AIDS 
PRBS:  rozpočtová podpora na snížení chudoby 
Světový fond:  Světový fond boje proti AIDS, tuberkulóze a malárii 
UNFPA:  Populační fond OSN
WHO:  Světová zdravotnická organizace 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceSHRNUTÍ
I.
Cílem auditu bylo posoudit, do jaké míry  
byla pomoc ES účelná při zlepšování zdra-
votnických služeb v subsaharské Africe  
v kontextu závazků ES v oblasti snižování  
chudoby a rozvojových cílů tisíciletí. Audit 
zkoumal, zda objem finančních a lidských  zdrojů, které Komise přidělila na zdravot-
nictví, odrážel její závazky v této oblasti  
politiky a zda Komise zrychlila provádění  
této pomoci. Dále audit posuzoval, nako-lik účelně využívala Komise různé nástroje k podpoře zdravotnictví, především rozpoč-
tovou podporu, projekty a Světový fond boje proti AIDS, tuberkulóze a malárii (dále jen  „Světový fond“).
II.
Celkově se financování zdravotnictví ze  strany ES jako podíl jeho celkové rozvojové 
pomoci od roku 2000 nezvýšilo navzdory  
závazkům Komise spojeným s rozvojovými  
cíli tisíciletí a zdravotní krizi v subsaharské 
Africe. Komise přispěla značnými prostředky 
k založení Světového fondu, ale nevěnovala 
stejnou pozornost posílení zdravotnických systémů, přestože to mělo být její prioritou 
(body 8 až 17). V Komisi chyběly dostatečné 
odborné znalosti k tomu, aby zajistila co  
nejúčelnější využití finančních prostředků  
poskytnutých na zdravotnictví (body 18 až 20).
III.
Komise zrychlila pomoc v oblasti zdravot-nictví, kterou sama řídí. Ze Světového fondu 
byl uvolněn značný objem finančních pro-
středků, ale míra vyplácení byla pomalejší  než v případě evropských rozvojových fondů 
(ERF). Předvídatelnost toku financí ze všech nástrojů by mohla být lepší, což by zemím  umožnilo lépe rozpočtovat prostředky, které mají k dispozici na zdravotnictví (body 22  až 29).
7
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceSHRNUTÍ
IV.
Komise jen málo využívala odvětvovou roz-
počtovou podporu ve zdravotnictví, přes-
tože tento nástroj mohl výrazně přispět ke 
zlepšení zdravotnických služeb. V mnohem 
větším měřítku uplatňovala obecnou roz-
počtovou podporu, jejíž vazba na odvětví  zdravotnictví je však méně přímá, a Komise 
ji navíc nevyužívala příliš účelně (body 32  
až 46). Projekty se celkově ukázaly jako při-
měřeně účelné, i když udržitelnost je často problematická (body 47 až 55). Komise hrála klíčovou roli při zřízení Světového fondu,  
který již přinesl výrazné výstupy, ale větší  zapojení Komise do činností Světového  fondu v přijímajících zemích by mohlo jeho účelnost ještě zvýšit (body 56 až 62).
V.
Komise nevěnovala dostatečnou pozornost 
tomu, aby se při využití více nástrojů spo-
lečně postupovalo jednotně. Při rozhodo-
vání, které nástroje použít, mohla také více 
přihlížet k situaci v jednotlivých zemích  
a zejména k tomu, zda mají dobře definova-
nou politiku v odvětví zdravotnictví. Vzhle-dem k významu těchto politik pro účelnost 
jednotlivých nástrojů by Komise měla více  
přispívat k vytváření těchto politik a zajistit, 
aby do nich byla začleněna její intervenční 
opatření (body 63 až 72). VI.
V této zprávě Účetní dvůr doporučuje, aby Komise především:
zvážila zvýšení pomoci zdravotnictví   –
při přezkumu v polovině období v rámci 
desátého ERF, podpořila tak svůj záva-zek týkající se rozvojových cílů tisíciletí 
v oblasti zdraví;
přezkoumala, jak se její pomoc pro zdra- –
votnictví rozděluje, aby se ujistila, že  směřuje do oblasti, která je prioritou její politiky, tj. na podporu zdravotnických  systémů;
zajistila, aby každá delegace měla odpo- –
vídající odborné znalosti v oblasti zdra-
votnictví buď prostřednictvím zdrojů  v delegaci samotné nebo zdrojů ostat-
ních partnerů;
více využívala odvětvovou rozpočtovou  –
podporu ve zdravotnictví a více zaměřila 
obecnou rozpočtovou podporu na zlep-
šení zdravotnických služeb;
nadále využívala projekty, zejména na   –
podporu rozvoje politik a budování  
kapacit, pilotních intervenčních opatření 
a pomoci v chudších regionech; 
těsněji spolupracovala se Světovým fon- –
dem v přijímajících zemích;
stanovila jasnější pokyny ohledně toho,  –
kdy využít jaký nástroj a jak lze nástroje 
co nejvhodněji kombinovat;
více přispívat k rozvoji dobře definova- –
ných politik v odvětví zdravotnictví v při-jímajících zemích.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceZvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceÚVOD
 1.  Zdraví je důležitým faktorem hospodářského růstu a rozvoje, naopak 
špatný zdravotní stav je příčinou i důsledkem chudoby. Zásadní  
význam zdraví pro snižování chudoby uznávají také rozvojové cíle  tisíciletí ( Millennium Development Goals ), na něž by se v období  
2000–2015 měla zaměřit mezinárodní rozvojová spolupráce. Tři z osmi 
rozvojových cílů tisíciletí se proto přímo týkají zdraví: cíl 4: omezit 
dětskou úmrtnost, cíl 5: zlepšit zdraví matek, cíl 6: bojovat proti HIV/
AIDS, malárii a jiným nemocem. Podle zprávy Organizace spojených 
národů z roku 2007, která hodnotí pokrok při plnění rozvojových cílů tisíciletí v polovině období
1, jsou předpokládané nedostatky pro spl-
nění cílů nejhorší v subsaharské Africe, jak ukazuje příloha I . Ministři 
zdravotnictví zemí AKT vyjádřili na vrcholné schůzce v roce 2007 vážné znepokojení i v souvislosti s dalšími zdravotními problémy, které  nejsou zahrnuty do rozvojových cílů tisíciletí, a obrovskými výzvami, kterým při jejich řešení čelí zdravotnické služby (viz příloha II ).
 2.  V roce 2000 Komise učinila snižování chudoby zastřešujícím cílem své 
rozvojové politiky2 a zavázala se pomáhat rozvojovým zemím při  
plnění rozvojových cílů tisíciletí. Tyto priority dále zdůraznil doku-
ment s názvem „Evropský konsensus o rozvoji“ z roku 2005. Pokud  
jde o snižování chudoby a rozvojové cíle tisíciletí, politiku Komise  
v oblasti zdravotnictví stanovily dvě klíčové iniciativy:
v roce 2000 zahájila politiku zaměřenou na urychlení boje proti a) 
HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze3. Komise zdůraznila, že její hlavní 
dlouhodobou odpovědí v rámci zlepšování zdraví, včetně boje  
s uvedenými chorobami, je intenzivní podpora posílení zdravot-
nických systémů s cílem zajistit nejchudšímu obyvatelstvu lepší přístup k prevenci a léčení. Uvedla také, že globální i národní nalé-
havý stav, který tyto tři choroby vyvolaly, nebude čekat na zlepšení 
zdravotnických systémů a že je potřeba podnikat také společné 
kroky nad rámec tradičního zdravotnictví. Komise proto nabídla 
nová partnerství a rychlejší mechanismy poskytování pomoci a tato iniciativa přispěla k založení Světového fondu v roce 2001;1 Zpráva o plnění rozvojových 
cílů tisíciletí za rok 2007 ( The 
Millennium Development Goals 
Report 2007 ). OSN, New York 2007. 
2 Prohlášení Rady a Komise 
o rozvojové politice Evropského 
společenství, 13458/00 ze dne 
16. listopadu 2000. 
3 „Urychlená opatření zaměřená 
na hlavní nakažlivé choroby 
v rámci snižování chudoby.“ 
Sdělení Komise Radě a Evropskému 
parlamentu, KOM(2000) 585 
v konečném znění ze dne 20. září 2000. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe9
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africezatímco iniciativa z roku 2000 se soustředila na HIV/AIDS, malá- b) 
rii a tuberkulózu, v roce 2002 Komise stanovila novou celkovou 
politiku v oblasti zdravotnictví, v níž zohlednila cíle týkající se  snižování chudoby stanovené v její rozvojové politice
4. Komise  
v ní uvedla, že hlavním cílem investic ES do zdravotnictví budou 
i nadále programy pro jednotlivé země, a stanovila prioritu čin-
ností v oblasti podpory veřejného zdraví, posílení zdravotnic-
kých systémů, systémů financování zdravotní péče pro nejchudší 
obyvatelstvo, přenosných chorob a reprodukčního a sexuálního zdraví a práv;
tyto dvě politiky jsou i nadále základem intervenčních opatření c) 
Komise ve zdravotnictví, přičemž sdělení z roku 2000 bylo v roce 2004 aktualizováno tak, aby zohlednilo období 2007–2011. Další hlavní iniciativou zaměřenou na posílení zdravotnických systémů bylo v roce 2005 vytvoření strategie EU, jejímž cílem je vyřešit krizi v oblasti lidských zdrojů ve zdravotnictví v rozvojových zemích.
 3.  Hlavní zdroje financování pomoci v oblasti zdravotnictví ze strany ES, 
způsoby financování a nástroje jeho provádění jsou znázorněny  
v tabulce 1 .
4 Sdělení Komise Radě 
a Evropskému parlamentu 
„Zdraví a snižování chudoby 
v rozvojových zemích“, KOM(2002) 129 v konečném znění 
ze dne 22. března 2002. 
Zdroj:  EÚD
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe10PŘEHLED MECHANISMŮ FINANCOVÁNÍ POMOCI ES V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍTABULKA 1
Evropské rozvojové fondy Položky souhrnného 
rozpoþtu 
Programy pro 
jednotlivé zem Č  Regionální 
programy Financování 
v rámci zemí AKTSpolufinancování 
s nevládními 
organizacemiPomoc v oblasti 
zdravotnictví 
Obecná 
rozpoþtová 
podporaOdvČtvová 
rozpoþtová 
podpora SvČtový fond 
Zdroje ZpĤsoby financování Nástroje Programy pro jednotlivé 
zemČ vznikají mezi zemí 
AKT a Komisí na dobu trvání každého evropského rozvojového 
fondu. 
O celkové výši pĜidČlených prost ĜedkĤ 
rozhoduje Komise 
a obvykle se vyberou 
dvČ klíþová odvČtví, na 
která se má pomoc 
zamČĜit. Regionální programy 
fungují stejn Č jako 
programy pro jednotlivé 
zemČ, ale vztahují se na 
nČkolik zemí ur þitého 
regionu. Poskytování 
pomoci v oblasti 
zdravotnictví prostĜednictvím 
regionálních program Ĥ 
je však z Ĝídkavé 
a omezuje se jen na financování projekt Ĥ.Financování v rámci 
zemí AKT je definováno dohodou 
z Cotonou (P Ĝíloha IV, 
þlánek 12) jako
prostĜedky „vyþlenČné
pro regionální operace, 
které budou vyhrazeny 
na operace prosp Čšné 
pro mnoho nebo 
všechny státy AKT“. Zejména: Na Ĝízení (ES) 
þ. 1568/2003 ze dne 
15. þervence 2003 o podpo Ĝe 
boje proti chorobám spojeným s chudobou (HIV/AIDS, 
tuberkulóze a malárii)
v rozvojových zemích a naĜízení (ES) þ. 1567/2003 
ze dne 15. þervence 2003 
o podpoĜe politik a opat Ĝení, 
které se týkají reproduk þního 
a sexuálního zdraví.NaĜízení Rady (ES) þ.1658/98 
o spoleþném financování akcí 
na pomoc rozvojovým zemím s evropskými nevládními 
organizacemi. Od 1998–2006 
toto naĜízení financuje 
projekty v r Ĥzných odv Čtvích 
vþetnČ zdravotnictví.
Projekty
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe11
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceROZSAH A KONCEPCE AUDITU 
 4.  Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, do jaké míry byla pomoc ES 
od roku 2000 účelná při zlepšování zdravotnických služeb v subsa-
harské Africe v kontextu snižování chudoby. Audit se zaměřil na čtyři klíčové otázky:
Odrážel objem zdrojů, které Komise přidělila na zdravotnictví, její a) 
závazky v této oblasti politiky?
Zrychlila Komise financování pomoci ve zdravotnictví? b) 
Využívala Komise jednotlivé dostupné nástroje účelně tak, aby  c) 
přispěla ke zlepšení zdravotnických služeb?
Využívala Komise škálu dostupných nástrojů jednotně tak, aby  d) 
účelně přispěla ke zlepšení zdravotnických služeb?
 5.  Aby bylo možné odpovědět na tyto otázky, byly v rámci auditu provedeny 
následující hlavní činnosti:
přezkum dokumentace o politice ES týkající se pomoci v oblasti a) 
zdravotnictví;
přezkum závazků a vyplacených prostředků v oblasti zdravotnictví b) 
v rámci ERF, položky souhrnného rozpočtu a Světového fondu;
audity na místě v Keni, Lesothu, Malawi, Mali a Svazijsku; c) 
dokumentární prověrky intervenčních opatření ve zdravotnictví d) 
v Burundi, Pobřeží slonoviny a Etiopii;průzkum ve všech 41 delegací ES v subsaharské Africe týkající se e) 
pomoci, kterou ES poskytuje ve zdravotnictví
5. 
 6.  Audit byl omezen pouze na země subsaharské Afriky, které čerpají finanční 
prostředky z ERF, neboť v těchto zemích je zdravotní krize nejhorší. Audit nezkoumal, jak byla ke zlepšení zdraví využita jiná odvětví,  
např. odvětví týkající se vody a hygieny, ani jak byla zdravotní pro-
blematika začleněna do intervenčních opatření v jiných odvětvích. 
Nezahrnoval ani audit intervenčních opatření v oblasti zdravotnictví, 
které provádí Úřad pro humanitární pomoc Evropského společenství (dále také „úřad ECHO“).5 Díky dobré spolupráci Komise 
zaslalo odpovědi na dotazníky 
37 ze 41 delegací Komise 
v subsaharské Africe. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceZvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfricePŘIPOMÍNKY K PŘIDĚLOVÁNÍ 
A VYPLÁCENÍ ZDROJŮ VE ZDRAVOTNICTVÍ
ZDROJE, KTERÉ KOMISE PŘIDĚLILA NA ZDRAVOTNICTVÍ
 7.  Tento oddíl se zabývá otázkou, zda finanční a lidské zdroje, které Komise 
přidělila na zdravotnictví, odrážejí její závazky v této oblasti politiky. Účetní dvůr prozkoumal prohlášení Komise o politice v dané oblasti a cíle Evropského parlamentu, výši přidělených prostředků a příčiny a důsledky míry přidělených prostředků.
FINANČNÍ ZDROJE
Komise ve své politice vyjádřila pevné závazky týkající se zdravotnictví
 8.  Ve svých politikách pomoci v oblasti zdravotnictví vyjádřila Komise 
pevné závazky ve vztahu k tomuto odvětví. Ve svém akčním programu souvisejícím s politikou „urychlených opatření“ z roku 2000 Komise 
prohlásila, že prioritou v rámci celkového rozpočtu na rozvojovou  
spolupráci budou v následujících pěti letech (2002–2006) intervenční 
opatření týkající se zdraví, AIDS a populace
6. V roce 2003 pak ve zprávě 
o pokroku akčního programu7 hovoří o cíli přidělit na zdravotnictví 
15 % pomoci programované v rámci devátého ERF. Politika v oblasti 
zdraví a snižování chudoby z roku 2002 pak zdůraznila, že mezinárodní společenství musí na podporu zdravotnictví vynaložit mnohem větší 
úsilí a že ES hraje v této souvislosti důležitou roli.
 9.  Aby Evropský parlament zdůraznil, jakou váhu přikládá pomoci ES v oblasti 
plnění rozvojových cílů tisíciletí týkajících se zdraví a vzdělávání,  stanovil ve svých rozpočtových poznámkách v roce 2004 konkrétní 
cíl týkající se přidělování prostředků pro všechny oblasti rozvojové 
spolupráce, včetně afrických, karibských a tichomořských zemí (zemí 
AKT): „(vzhledem k tomu, že) cílem rozvojové spolupráce podle této 
kapitoly je zejména přispět k dosažení rozvojových cílů tisíciletí … bude na činnosti v oblasti základní zdravotní péče a základního vzdě-lávání přiděleno minimálně 20 % celkových ročních závazků“
8. V roce 
2006 se Komise formálně zavázala učinit tato odvětví v programech 
pro jednotlivé země, na něž se vztahuje nový nástroj pro rozvojo-
vou spolupráci, prioritou a splnit uvedený 20 % cíl9 při zohlednění 
rozpočtové podpory v těchto odvětvích. Tento přístup se v kontextu 
ERF uplatňuje obtížně, neboť na rozdíl od kontextu nástrojů pro roz-vojovou spolupráci se v tomto případě většina rozpočtové podpory 
poskytuje prostřednictvím obecné rozpočtové podpory, kde není sta-
novena žádná metoda pro přidělování pomoci konkrétním sektorům. 
V případě ERF Komise žádný podobný závazek neučinila, nicméně  
Parlament uvedl, že tento závazek „se musí vztahovat na všechny  výdaje evropské rozvojové politiky, včetně ERF, aby byla zajištěna  
soudržnost“
10. 6 Akční program: Urychlená 
opatření proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze v rámci 
snížení chudoby, KOM(2001) 
96 v konečném znění ze dne 
21. února 2001. 
7 Aktualizace akčního programu 
ES: Urychlená opatření proti 
HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze 
v rámci snížení chudoby, 
KOM(2003) 93 v konečném znění 
ze dne 26. února 2003. 
8 Souhrnný rozpočet Evropské 
unie za rozpočtový rok 2004 
(Úř. věst. C 105, 30.4.2004, s. 1169). 
9 Sdělení Komise Evropskému 
parlamentu týkající se společného 
postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, 
kterým se zřizuje finanční nástroj 
pro rozvojovou spolupráci. 
Příloha týkající se článku 5 
nástroje rozvojové spolupráce, KOM(2006) 628 v konečném znění 
ze dne 24. října 2006. 
10 Evropský parlament, „Zpráva 
o plánu provádění 
10. Evropského rozvojového 
fondu“. A6-0042/2008 z února 2008. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe13
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceCelkové financování zdravotnictví ze strany Komise je navzdory 
výrazné nové podpoře Světového fondu pod úrovní závazků 
a referenčních hodnot v této oblasti politiky 
 10.  Jak je vidět z tabulky 2 , pomoc z devátého ERF přidělená přímo11 na 
zdravotnictví v subsaharské Africe představovala 5,5 % celkových  
závazků ERF, tj. ani zdaleka nedosahovala cíle 15 % (viz bod 8). Bylo 
tomu tak navzdory zvýšení ze 4,4 % v rámci osmého ERF, k němuž  
došlo díky značné výši nových prostředků přidělených na intervenční opatření ve zdravotnictví uvnitř skupiny zemí AKT, zejména v podobě 
příspěvku do Světového fondu.
ZÁVAZKY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI OSMÉHO A DEVÁTÉHO 
ERF VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO Z CELKOVÝCH ZÁVAZKŮ V RÁMCI ERF V SUBSAHARSKÉ AFRICE V MILIONECH EUR K 31. 12. 2007 
8. ERF 9. ERF
Závazky v rámci ERF 
celkem 9 787,0 13 930,7
Typ podpory 
ve zdravotnictví Výše 
závazků na 
zdravotnictví 
v rámci ERF % 
z celkových 
závazků 
v rámci ERFVýše 
závazků na 
zdravotnictví 
v rámci ERF % 
z celkových 
závazků 
v rámci ERF
Zdravotnictví 
v programech pro jednotlivé země369,3 3,8 % 351,2 2,5 %
Zdravotnictví 
v regionálních programech 13,1 0,1 % 19,7 0,1 %
Zdravotnictví v rámci 
intervenčních opatření ﬁ nancovaných v rámci 
zemí AKT47,6 0,5 % 399,7 2,9 %
Celkem 430,0 4,4 % 770,6 5,5 %TABULKA 2
 11.  Jak vyplývá z tabulky 3 , závazky přímo pro odvětví zdravotnictví v pro-
gramech pro jednotlivé země subsaharské Afriky byly ve srovnání  
s cílem stanoveným Evropským parlamentem (viz bod 9) velmi nízké – 
poklesly z 5,1 % v rámci osmého ERF na 3,6 % v rámci devátého ERF 
a v případě desátého ERF programované příděly činily pouze 3,5 %. 
Bylo tomu tak přesto, že politikou Komise bylo využít k poskytnutí 
pomoci ve zdravotnictví především programy pro jednotlivé země (viz bod 2). Nízké závazky v rámci zdravotnictví nebyly vykompenzovány vyššími závazky pro odvětví vzdělávání: celkové závazky v těchto  dvou odvětvích společně se v programech pro jednotlivé země sní-
žily ze 7,5 % u osmého ERF na 6,2 % v případě devátého ERF a byly 
programovány tak, aby zůstaly na této úrovni i u desátého ERF. 11 Bez podpory ze souhrnného 
rozpočtu (viz bod 12). 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe14
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 12.  Kromě přímého financování zdravotnictví by mělo posouzení podpory 
Komise v tomto odvětví v subsaharské Africe brát v úvahu také  
obecnou rozpočtovou podporu, přestože v praxi je velmi obtížné ji 
vyčíslit:
v rámci sedmého a osmého ERF Komise přidělila na závazek u pro- a) 
gramů rozpočtové podpory 3 240 milionů EUR. Až do roku 2000 se 
finanční prostředky protistran v rámci programů přidělovaly přímo 
vnitrostátním rozpočtům na zdravotnictví a vzdělávání, přičemž v období 1990–1999 bylo na zdravotnictví poskytnuto přibližně 
800 milionů EUR (80 milionů ročně, 35 % finančních prostředků 
protistran);
v rámci devátého ERF dosáhly závazky týkající se obecné rozpoč- b) 
tové podpory přibližně 2 000 milionů EUR, ale již nebyly vyčle-něny na konkrétní odvětví. Přestože není možné stanovit, kolik  
finančních prostředků připadlo na zdravotnictví, odhaduje se,  
že to bylo méně než u předchozích dvou ERF. Za předpokladu,  
že země vynakládají obdrženou obecnou rozpočtovou podporu  
podle poměrného podílu rozpočtů jednotlivých odvětví, se při-
bližně 200 milionů EUR vynaložilo na zdravotnictví (33 milionů  
EUR ročně), neboť rozpočty na zdravotnictví v zemích subsahar-ské Afriky v průměru představují 9–10 % celkových vnitrostátních 
rozpočtů. Tento podíl je mnohem menší než 35 %, která na tuto 
oblast dříve vyčlenila Komise. Jak také vyplývá z hodnocení roz-
počtové podpory zemím subsaharské Afriky, které provedl Mezi-
národní měnový fond (MMF) v roce 2007, státy v průměru ušetří až 70 % takové pomoci ke snížení svých rozpočtových deficitů
12. 
To naznačuje, že obecná rozpočtová podpora z devátého ERF sku-tečně použitá pro vnitrostátní rozpočty na zdravotnictví zřejmě nedosahovala 200 milionů EUR;
pro desátý ERF byla programována obecná rozpočtová podpora v při- c) 
bližné výši 3 300 milionů EUR. Ačkoli se ve srovnání s devátým ERF 
jedná o zvýšení, je nepravděpodobné, že by vedlo k přidělení tolika zdrojů na zdravotnictví jako v rámci sedmého a osmého ERF.ZÁVAZKY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI OSMÉHO A DEVÁTÉHO 
ERF VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO Z CELKOVÝCH ZÁVAZKŮ V PROGRAMECH PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ V RÁMCI ERF V SUBSAHARSKÉ AFRICE V MILIONECH EUR K 31. 12. 2007 
8. ERF 9. ERF
Programy pro jednotlivé země v rámci 
zemí ERF7 268,6 9 793,8
Zdravotnictví v programech 
pro jednotlivé země369,3 5,1 % 351,2 3,6 %
Vzdělávání v programech 
pro jednotlivé země175,5 2,4 % 255,8 2,6 %
Celkem zdravotnictví a vzdělávání 
v programech pro jednotlivé země544,8 7,5 % 607 6,2 %TABULKA 3
12 MMF a pomoc subsaharské 
Africe. Nezávislý hodnotící orgán 
MMF, 2007. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe15
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 13.  Dalším zdrojem financování pomoci v oblasti zdravotnictví jsou položky 
souhrnného rozpočtu (viz tabulka 1 ). Během období 2003–2006 se 
přidělené prostředky výrazně zvýšily – v průměru šlo o 109 milionů EUR ročně, z čehož přibližně jedna třetina byla přidělena na závazek 
přímo pro subsaharskou Afriku. Ve srovnání s ročními příděly ve výši 
22 milionů EUR v období 1997–2002 to byl velmi příznivý stav, avšak 
pro období 2007–2013 se rozpočet opět snížil na 84 milionů EUR  
ročně.
 14.  Ačkoli je velmi náročné vypočítat přesnou částku a také s ohledem na 
omezení přístupu založeného výhradně na vstupech, analýza Účet-ního dvora celkově dospěla k orientační částce 1 100 milionů EUR až 1 200 milionů EUR (včetně obecné rozpočtové podpory a financování 
z položek souhrnného rozpočtu), které byly přiděleny na zdravotnictví 
v subsaharské Africe během období, na které se vztahoval devátý ERF. 
Odhaduje se, že v absolutním vyjádření se ve srovnání s obdobím, na něž se vztahoval osmý ERF, jedná až o 30 % zvýšení. Nicméně vzhledem 
k více než 40 % nárůstu celkových závazků devátého ERF ve srovnání 
s osmým ERF se podíl finančních prostředků, které ES poskytlo na  
zdravotnictví v subsaharské Africe, snížil. V rámci desátého ERF sice 
došlo ve srovnání devátým ERF k 60 % zvýšení finančních přídělů,  
ale objem prostředků přidělených na zdravotnictví v subsaharské  
Africe je dle odhadů přibližně na stejné úrovni jako v rámci devá-tého ERF. Nízký objem přídělů v programech pro jednotlivé země  
na přímá intervenční opatření ve zdravotnictví v subsaharské Africe 
je v ostrém kontrastu s prostředky, které ES přidělilo zemím v Asii, 
kde v rámci orientačního víceletého programu na období 2007–2010 
bylo 14 % prostředků vyčleněno na základní zdravotní péči, přestože asijské země jsou při plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví 
mnohem dále. 
Nedostatečná mezinárodní pomoc pro posílení 
zdravotnických systémů 
 15.  Počínaje devátým ERF se Komise a členské státy EU snažily nalézt vhod-
nou dělbu práce mezi sebou na základě svých tradičních odborných 
znalostí a vnímané srovnatelné výhody. Dělba práce mezi dárci sice 
patří k zásadám řádného řízení, avšak nezajišťuje, že zemím subsa-
harské Afriky budou přiděleny přiměřené zdroje, které jim umožní  
dosáhnout minimální úrovně zdravotnických služeb a výraznějšího  pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví. Analýzy 
Komise, členských států EU a Světové zdravotnické organizace (WHO) 
identifikovaly hlavní nedostatky týkající se celkové míry a rozdělování 
finančních prostředků na zdravotnictví, jimiž se musí mezinárodní  
společenství zabývat (viz rámeček 1). K těmto nedostatkům přispěla také relativní absence tak velkého dárce v daném odvětví, jakým je 
Komise
13, a Evropský parlament se domnívá, že zásada dělby práce  
není dostatečným důvodem k tomu, aby Komise nehrála klíčovou roli v odvětví zdravotnictví
14. 13 Evropská komise je jedním z pěti 
největších dárců v subsaharské 
Africe spolu s Francií, Spojeným 
královstvím, Spojenými státy a Světovou bankou. 
14 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 24. dubna 2007 
obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí 
o udělení absolutoria za plnění 
rozpočtu šestého, sedmého, 
osmého a devátého Evropského 
rozvojového fondu za rozpočtový 
rok 2005. Bod 29. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe1616
RÁMEČEK 1
V roce 2006 dospěli odborníci na zdravotnictví z členských států EU a z Komise k závěru, že podíl zdravotnictví na 
celkové zahraniční rozvojové pomoci EU ve výši 6,6 % je nedostatečný a že pomoc EU v oblasti zdravotnictví neod-
povídá tomu, kolik prostředků země potřebují na pokrytí nedostatku ﬁ  nancí ve zdravotnictví.
Generální ředitelství pro rozvoj odhadlo, že na poskytování minimálních zdravotnických služeb16 by 32 zemí subsahar-
ské Afriky potřebovalo 9 767 milionů EUR, a to i kdyby splnily cíl přidělit na zdravotnictví 15 % svých vnitrostátních rozpočtů, který stanovily africké hlavy států na vrcholné schůzce v Abuje v roce 2001.
Světová zdravotnická organizace ve své studii o pomoci v oblasti zdravotnictví uvedla, že některé země zůstávají při 
poskytování pomoci stranou zájmu dárců (tzv. „sirotci“, health donor orphans ), a dospěla k závěru, že mezi zdravotní 
situací země a výší podpory, kterou dostává na zdravotnictví, neexistuje žádná jednoznačná souvislost. Více podpory 
na zdravotnictví se poskytuje zemím s vysokou mírou výskytu HIV/AIDS, přestože celková zdravotní situace v jiných zemích může být stejně špatná nebo i horší
17.HLAVNÍ NEDOSTATKY V CELKOVÉ MÍŘE A ROZDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH 
PROSTŘEDKŮ NA ZDRAVOTNICTVÍ  16.  Kodex chování EU pro doplňkovost a dělbu práce v rozvojové politice15 
z roku 2007 zdůrazňuje potřebu zabývat se problémem zemí, které 
jsou ze strany dárců pomoci zanedbávány. Často se jedná o křehké státy, v nichž právě skončila krize. Srovnatelná výhoda ES, o které se 
zmiňují i rozvojové politiky z roku 2000 i 2005, spočívá v roli, kterou 
může v těchto zemích hrát díky tomu, že je v nich zastoupeno častěji 
než členské státy EU a také díky své úloze při podpoře obnovy a roz-
voje po skončení operací na poskytnutí okamžité pomoci, které řídí 
úřad ECHO. Jelikož se velká část intervenčních opatření úřadu ECHO týká zdraví, návazná intervenční opatření v této oblasti jsou obzvláště 
důležitá. Zdravotnictví bylo zvoleno za klíčové odvětví v rámci ERF pouze v malém počtu takových zemí (Angola, Burundi, Pobřeží slo-noviny, Demokratická republika Kongo, Libérie a Zimbabwe).
16 Podle Komise pro makroekonomiku a zdraví z roku 2001 je na poskytování minimálních zdravotnických služeb potřeba 30 USD 
na hlavu ročně. Tato částka nezahrnuje klíčové prvky jako plánování rodiny, terciární nemocnice a naléhavé situace. 
17 Země subsaharské Afriky označené ve zprávě WHO za „sirotky“: Středoafrická republika, Pobřeží slonoviny, Demokratická 
republika Kongo, Etiopie, Nigérie, Súdán, Togo a Zimbabwe. 15 Oznámení Rady Evropské unie 
č. 9558/07, Brusel, 15. května 2007. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe1717
PROBLÉMY S PERSONÁLNÍM OBSAZENÍM PRACOVNÍCH MÍST ZJIŠTĚNÉ 
BĚHEM AUDITŮ ÚČETNÍHO DVORA RÁMEČEK 2
Přestože v Burundi bylo zdravotnictví důležitým odvětvím v rámci devátého ERF a klíčovým odvětvím v rámci desá-
tého ERF, tamní delegace neměla pro oblast zdravotnictví žádného odborníka. Delegace v Keni nemohla po odchodu 
národního experta na zdravotnictví z jednoho členského státu v srpnu 2006 hledat náhradu, protože nebylo k dispozici 
volné pracovní místo. V delegaci ve Svazijsku sice pracoval úředník s patřičným vzděláním, ale měl na starosti jiná 
odvětví, protože zdravotnictví nebylo ve Svazijsku v rámci devátého ERF klíčovým odvětvím. 17.  Poměrně velký objem prostředků Komise na intervenční opatření týkající se 
konkrétních chorob ve srovnání s prostředky na zdravotnické systémy 
(viz bod 10) odrážel skutečnost, že během let 2000–2005 Komise věno-vala značné úsilí přípravě a realizaci akčních programů v rámci iniciativy 
politiky boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, avšak méně se soustře-
dila na provádění své širší politiky v oblasti zdravotnictví. Pokles pomoci 
Komise v rámci programů pro jednotlivé země (viz bod 11) od roku 2000 
souvisí s obecnější tendencí mezinárodního společenství zaměřovat se 
na intervenční opatření týkající se konkrétních chorob na úkor posilování zdravotnických systémů
18. Podle průzkumu v delegacích Komise v subsa-
harské Africe, který provedl Účetní dvůr, se 23 z 27 delegací domnívalo, že finanční prostředky na boj s konkrétními chorobami jsou příliš vysoké. V případě Etiopie a Mali Účetní dvůr zjistil, že navzdory poměrně nízké 
míře výskytu HIV
19 tyto země obdržely vnější pomoc na boj s HIV/AIDS, 
která byla vyšší než celý jejich vnitrostátní rozpočet na zdravotnictví. 
Zpráva Rozvojového programu OSN (UNDP) z roku 2007 o pokroku rozvo-jových cílů tisíciletí v polovině období zdůraznila, že slabé zdravotnické 
systémy jsou vážnou překážkou pro dosažení těchto cílů.
LIDSKÉ ZDROJE 
Komise nemá odpovídající odborné znalosti v oblasti zdravotnictví 
 18.  Přestože v roce 2004 samotná Komise uznala, že jí chybějí odborné zna-
losti v oblasti zdravotnictví, a označila tuto skutečnost za důvod níz-
kých finančních přídělů pro toto odvětví20, Účetní dvůr zjistil, že tento 
problém stále přetrvává a že personální strategie na jeho řešení zatím nebyla vytvořena. Ze 37 delegací v subsaharské Africe, které v průzkumu 
Účetního dvora odpověděly, má 13 delegací celkem 18 zaměstnanců 
s vysokoškolským vzděláním v oborech spojených se zdravotnictvím
21. 
Z toho pouze čtyři jsou stálými úředníky a problematikou zdravotnictví 
se na plný úvazek zabývá pouze jeden z nich22. Během svého auditu na 
místě zaznamenal Účetní dvůr několik problémů (viz rámeček 2). Jednak 
je nezbytně nutné, aby delegace v zemích, kde je zdravotnictví klíčovým odvětvím pro ERF, měly odborné znalosti v této oblasti, a jednak aby 
tyto znalosti měly k dispozici také ostatní delegace, aby bylo možné:
řídit zdravotnické aspekty programů financovaných v rámci obecné a) 
rozpočtové podpory;podpořit a monitorovat operace Světového fondu v dané zemi; b) 
lépe dohlížet na zdravotnické projekty financované z položky sou- c) 
hrnného rozpočtu a projekty uvnitř skupiny zemí AKT;
zajistit, aby byla problematika HIV/AIDS začleněna do všech inter- d) 
venčních opatření ES.18 Konkrétně v roce 2003 byl 
zahájen Program boje proti AIDS 
prezidenta Spojených států ( the 
United States President’s Emergency Plan for AIDS Relief , PEPFAR) s cílem 
poskytnout 15 miliard USD během 
pětiletého období na pomoc 
v boji proti HIV/AIDS. Program 
byl zaměřen na 15 států, z nichž 12 spadá do subsaharské Afriky 
(včetně Jihoafrické republiky). 
19 Podle demografického 
a zdravotního průzkumu z roku 
2005 je míra výskytu HIV v Etiopii 
1,4 % a v Mali 1,9 %. 
20 Druhá zpráva o pokroku akčního 
programu ES, SEK(2004) 1326 
v konečném znění ze dne 
26. října 2004.
21 Čtyři stálí úředníci, pět místních 
zaměstnanců, sedm smluvních 
zaměstnanců a dva odborníci na 
nižších pozicích. 
22 Kromě toho se otázkám 
zdravotnictví věnuje pět místních 
zaměstnanců (na plný úvazek), 
sedm smluvních zaměstnanců 
(tři na plný úvazek a čtyři na 
částečný) a dva odborníci na 
nižších pozicích. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe18
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 19.  Ústředí Komise nemá dostatečné odborné znalosti k tomu, aby mohlo 
delegacím v subsaharské Africe poskytovat odpovídající podporu.  
V generálním ředitelství pro rozvoj se problematikou zdravotnické  politiky ve všech rozvojových zemích a programováním v oblasti  
zdravotnictví v zemích AKT zabývají tři úředníci (pouze jeden z nich 
má vzdělání v tomto oboru) a tři dočasně přidělení národní experti / multilaterální experti. Úřad EuropeAid má pouze dva odborníky na zdravotnictví, a ti odpovídají za poskytování podpory všem 41 dele-
gacím v subsaharské Africe.
 20.  Jedním z pozitivních opatření, která Komise nedávno přijala k řešení 
nedostatku odborných znalostí týkajících se zdravotnictví na úrovni 
delegací, bylo jmenování regionálního poradce pro HIV/AIDS pro  
Jižní Afriku, který spadá pod tamní delegaci v Pretorii; jedná se však 
o ojedinělý případ. Delegace mají také v zemích, kde právě skončil konflikt, prostor k užší spolupráci s regionálními poradci úřadu ECHO pro oblast zdravotnictví. Některé delegace se snažily využít odborné znalosti jiných dárců v oblasti zdravotnictví, včetně členských států 
EU, ale taková spolupráce je stále omezená a není nijak formálně  
zakotvena, takže mandáty, které Komise uděluje členským státům,  
nejsou náležitě definovány a nezajišťují, aby si Komise ponechala  
svou odpovědnost. 
RYCHLOST FINANCOVÁNÍ ZDRAVOTNICTVÍ ZE STRANY ES
 21.  Jedním z důležitých aspektů politiky Komise v oblasti zdravotnictví od 
roku 2000 je její závazek zrychlit poskytování pomoci v této oblasti, 
především pak na boj s chorobami spojenými s chudobou (viz bod 2). Klíčovou záležitostí je také předvídatelnost financování, pokud mají 
přijímající země zlepšit rozpočtování a provádění vnější pomoci.  Tento oddíl zkoumá míru vyplácení různých nástrojů a identifikuje faktory, které ovlivňují jejich rychlost a předvídatelnost.
INTERVENČNÍ OPATŘENÍ VE ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI ERF 
Poskytování pomoci na zdravotnictví z ERF se v rámci devátého ERF zrychlilo
 22.  Rychlost plnění intervenčních opatření ve zdravotnictví v subsaharské 
Africe v rámci devátého ERF se v porovnání s osmým ERF výrazně zvý-
šila (viz tabulka 4 ). Za rychlejším vyplácením finančních prostředků 
stojí zejména převedení pravomocí. Podle průzkumu Účetního dvora 
se 77 % delegací domnívalo, že převod pravomocí urychlil realizaci 
projektů ERF.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe19
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 23.  Vzhledem k tomu, že Komise přiděluje prostředky na celé období, k němuž 
se vztahují strategické dokumenty zemí, je financování dobře předví-
datelné. Účetní dvůr však zjistil, že navzdory převodu pravomocí snižují 
složité postupy při získávání vstupů (práce, služby, dodávky) a schvalo-vání a plnění pracovních programů jak rychlost, tak předvídatelnost toku 
finančních prostředků na intervenční opatření ERF ve zdravotnictví.
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA 
Vyplácení prostředků Komisí je rychlé, ale předvídatelnost 
je problematická 
 24.  V rámci osmého i devátého ERF se obecná rozpočtová podpora osvědčila 
jako nástroj rychlého vyplácení prostředků, jak ukazuje tabulka 5 . 
K předvídatelnosti přispívá také skutečnost, že programy zpravidla trvají tři roky a orientační výše přidělených prostředků je stanovena 
ve strategických dokumentech zemí na šest let.TABULKA 4
POROVNÁNÍ PROCENTUÁLNÍHO PODÍLU INTERVENČNÍCH OPATŘENÍ 
V RÁMCI ERF V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V SUBSAHARSKÉ AFRICE 
VYPLACENÝCH BĚHEM PRVNÍCH PĚTI LET 8. A 9. ERF 
Kumulativní procentuální podíl závazků v oblasti zdravotnictví 
v rámci ERF vyplacených během prvních pěti let trvání ERF
8. ERF 9. ERF1
Rok 1 0 % 0 %Rok 2 1 % 3 %Rok 3 3 % 13 %Rok 4 8 % 25 %Rok 5 18 % 39 %
1 Bez převodů do Světového fondu (viz bod 26).
ZÁVAZKY V RÁMCI OBECNÉ ROZPOČTOVÉ PODPORY VYPLACENÉ BĚHEM 
PRVNÍCH PĚTI LET 8. A 9. ERF
Kumulativní procentuální podíl závazků v rámci obecné rozpočtové 
podpory vyplacených během prvních pěti let trvání ERF
8. ERF 9. ERF
Rok 1 12 % 5 %
Rok 2 22 % 18 %Rok 3 31 % 38 %Rok 4 55 % 57 %Rok 5 71 % 74 %TABULKA 5
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe2020
 25.  Účetní dvůr však zjistil, že rychlost a předvídatelnost se snižují  
v důsledku:
zpoždění zemí při podávání způsobilých žádostí o platbu, zejména a) 
kvůli problémům se shromažďováním údajů pro ukazatele výkon-
nosti (např. Burundi, Keňa, Mali);skutečnosti, že některé země ztratily způsobilost k získání obecné b) 
rozpočtové podpory, což vedlo k jejímu pozastavení. Tím se snížila výše pomoci, která byla k určena pro rozpočty na zdravotnictví. Tento případ se týkal čtyř ze šesti zemí, v nichž Účetní dvůr usku-tečnil audit na místě a dokumentární prověrky (Etiopie, Keňa,  Lesotho, Malawi), nicméně Účetní dvůr zjistil, že v případě Etio-pie našlo mezinárodní společenství účelný alternativní mechanis-mus umožňující zajistit nepřetržitý tok finančních prostředků do zdravotnictví a dalších klíčových odvětví (viz rámeček 3). Jednou z výhod uplatnění odvětvové rozpočtové podpory zároveň s obec-nou rozpočtovou podporou je skutečnost, že za určitých okolností lze i v případě pozastavení obecné rozpočtové podpory nadále  využívat odvětvovou rozpočtovou podporu.
SVĚTOVÝ FOND 
Ze Světového fondu byl vyplacen velký objem finančních prostředků, ale míra vyplácení je pomalejší než v případě ERF
 26.  Jedním z cílů založení Světového fondu bylo vytvořit rychlejší mecha-
nismus poskytování pomoci (viz bod 2). Přestože příspěvky Komise 
do Světového fondu, zahájené v rámci devátého ERF, zrychlily tempo vyplácení prostředků v souvislosti s celkovými závazky na zdravot-
nictví v rámci ERF ze strany Komise (viz tabulka 6 ), vyplácení do  
Světového fondu je jen prvním krokem v nasměrování této pomoci konečnému příjemci.
RÁMEČEK 3
V Etiopii byla obecná rozpočtová podpora pozastavena v roce 2005 kvůli politické situaci. Aby však bylo možné 
i nadále poskytovat vnější pomoc na klíčové služby, včetně zdravotnictví, zavedlo mezinárodní společenství nový 
víceodvětvový program na ochranu základních služeb, a takto poskytuje podporu přímo regionálním úřadům. Tento 
přístup umožňuje snížit riziko, že pozastavení obecné rozpočtové podpory naruší dlouhodobou snahu o zlepšení 
zdravotnických služeb. ROZPOČTOVÁ PODPORA PRO ETIOPII 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe21
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceDOPAD VYPLÁCENÍ PROSTŘEDKŮ ZE SVĚTOVÉHO FONDU NA MÍRU 
VYPLÁCENÍ V SOUVISLOSTI SE ZÁVAZKY NA ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI ERF
Kumulativní procentuální podíl závazků v oblasti zdravotnictví v rámci 
ERF vyplacených během prvních pěti let trvání ERF 
8. ERF9. ERF 9. ERF
(bez Světového 
fondu)(včetně Světového 
fondu)
Rok 1 0 % 0 % 22 %Rok 2 1 % 3 % 24 %Rok 3 3 % 13 % 31 %Rok 4 8 % 25 % 46 %Rok 5 18 % 39 % 55 %TABULKA 6
 27.  Pokud jde o zvýšení celkového objemu vyplacených prostředků na boj 
s HIV/AIDS, malárií a tuberkulózou, byl Světový fond účelný; vypla-
cené prostředky v subsaharské Africe v období 2002–2007 dosáhly  celkové výše 2 931 milionů USD. Jak je však vidět z tabulky 7 , míra 
vyplácení prostředků ze Světového fondu v zemích subsaharské Afriky 
je v porovnání s intervenčními opatřeními v oblasti zdravotnictví  
v rámci ERF nižší. U prvního kola grantů, zahájeného v roce 2002,  
bylo na konci jejich pětiletého prováděcího období vyplaceno pouze 
73 % rozpočtu. Podle analýzy Účetního dvora nedošlo v míře vyplá-
cení grantů ze Světového fondu schválených v následujících letech k žádnému zlepšení.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe22
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 28.  Kromě toho, že Světový fond oprávněně klade důraz na financování zalo-
žené na výkonnosti, čímž se omezuje vyplácení prostředků na méně účelné granty, ovlivnily míru vyplácení dva další faktory:
obtíže některých recipientů podpory ze Světového fondu zřídit  a) 
finanční systémy a systémy zadávání veřejných zakázek a moni-
torování v souladu se standardem, který požaduje Světový fond, 
a také s rychlým vyplácením prostředků; 
vstup nových zdrojů financování, jako je např. PEPFAR, do země b) 
během provádění grantů ze Světového fondu, což snížilo absorpční 
kapacitu zemí.
 29.  Na rozdíl od ERF se granty ze Světového fondu schvalují na základě ročních 
kol financování. Žádná země neví, zda bude její žádost o financování 
schválena a v jaké výši. Během prvních šesti let existence Světového 
fondu bylo k financování schváleno pouze 39 % předložených žádostí o grant. TABULKA 7
SROVNÁNÍ KUMULATIVNÍ MÍRY VYPLÁCENÍ PROSTŘEDKŮ NA INTERVENČNÍ 
OPATŘENÍ V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V SUBSAHARSKÉ AFRICE ZE SVĚTOVÉHO FONDU A Z ERF
Světový fond Intervenční opatření v rámci ERF
Rok 1 2 % 1 %Rok 2 13 % 25 %Rok 3 26 % 36 %
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe23
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 30.  Účetní dvůr prozkoumal tři hlavní nástroje ke zlepšení zdravotnických 
služeb, a to rozpočtovou podporu, projekty a Světový fond. Tento  
oddíl posuzuje, zda Komise tyto nástroje dobře řídila, nakolik byly účelné a nakolik jednotně je Komise využívala dohromady. Příloha III  
obsahuje přehled intervenčních opatření v pěti zemích navštívených 
Účetním dvorem.
ROZPOČTOVÁ PODPORA 
VYUŽITÍ ROZPOČTOVÉ PODPORY ZE STRANY KOMISE 
Rozpočtová podpora může při zlepšování zdravotnických služeb hrát klíčovou roli 
 31.  Rozpočtová podpora může hrát při zlepšování zdravotnických služeb klí-
čovou roli, neboť umožňuje navýšit prostředky, které mají jednotlivé 
vlády k dispozici pro rozpočet na zdravotnictví. Díky tomu pak mohou 
rozšířit služby, což je nezbytným předpokladem pro dosažení rozvojo-
vých cílů tisíciletí. Kromě toho může prostřednictvím dialogu a tech-
nické pomoci v tomto odvětví posílit rámec politiky a institucionální rámec ve zdravotnictví. Komise, která je jedním z největších poskyto-
vatelů rozpočtové podpory, ji definuje jako převod finančních zdrojů 
externí financující agentury do vnitrostátního rozpočtu partnerské 
země po té, co tato země splní dohodnuté podmínky pro platbu
23. 
Přestože rozpočtovou podporu dělí na obecnou rozpočtovou podporu 
a odvětvovou rozpočtovou podporu, v praxi je rozdíl méně zřetelný:
  „Rozpočtovou podporu lze nejlépe popsat jako určité spektrum. Na jed-
nom konci je obecná rozpočtová podpora, kdy se dialog a podmínky zaměřují na makroekonomické a meziodvětvové záležitosti. Na dru-hém konci je pak odvětvová rozpočtová podpora, zaměřená pouze na 
specifické otázky daného odvětví. Mezi nimi stojí obecná rozpočtová podpora s odvětvovými podmínkami a dialogem a těmi operacemi  
v rámci odvětvové rozpočtové podpory, které zahrnují některé mak-
roekonomické podmínky a průřezové podmínky a dialog“
24.
Odvětvová rozpočtová podpora se používala málo a role obecné 
rozpočtové podpory při zlepšování zdravotnických služeb nebyla jasná 
 32.  Díky svému zaměření na jedno odvětví má odvětvová rozpočtová podpora 
obzvláště velký potenciál pomoci zdravotnictví. Přestože od roku 2000 
bylo politikou Komise zvýšit její využívání, v praxi obdržely rozpočto-
vou podporu na zdravotnictví z devátého ERF pouze dvě země subsa-harské Afriky (Mosambik a Zambie). Jedním z důvodů je skutečnost, 
že Komise většinou používala rozpočtovou podporu na zdravotnictví 
pouze v zemi, kde je zdravotnictví klíčovým odvětvím, což je však pří-
pad jen malého počtu zemí. Druhým důvodem je pak jedno z kritérií 
způsobilosti, kterým je existence dobře definované politiky v oblasti 
zdravotnictví – ta však v některých zemích stále chybí.ŘÍZENÍ 
A ÚČELNOST NÁSTROJŮ
23 Pokyny Evropské komise 
k podpoře souhrnného rozpočtu 
v roce 2007 (strana 10). 
24 Oznámení o odvětvové 
rozpočtové podpoře z dublinského 
pracovního semináře skupiny 
bilaterálních a multilaterálních 
dárců o strategickém partnerství 
pro Afriku v listopadu 2005. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe24
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 33.  Komise používala obecnou rozpočtovou podporu v mnohem větší míře 
než odvětvovou rozpočtovou podporu – v rámci devátého ERF ji zís-
kalo 21 zemí subsaharské Afriky. Komise tuto formu podpory upřed-nostňovala a na rozdíl od odvětvové rozpočtové podpory umožňuje 
její použití spolu s financováním pro dvě klíčová odvětví. K čerpání 
obecné rozpočtové podpory je navíc způsobilých více zemí, neboť  požadavkem způsobilosti je celková vnitrostátní politika, nikoli kon-krétní odvětvová politika, přestože účelnost vnitrostátní politiky do 
značné míry závisí na kvalitě odvětvových politik. Obecná rozpočtová 
podpora má sice širší okruh cílů než odvětvová rozpočtová podpora, ale pokud je v její koncepci zahrnuta i odvětvová dimenze, může i ona 
přispět ke zlepšení zdravotnických služeb (viz bod 31). To byl tradičně 
případ programů Komise financovaných prostřednictvím obecné roz-
počtové podpory, v nichž Komise za prioritu označila odvětví zdra-
votnictví a vzdělávání a do nichž zahrnula podmíněnost týkající se zdravotnictví a dialog s vládami o politice v oblasti zdravotnictví.
 34.  Účetní dvůr nicméně zjistil, že názory makroekonomů a odborníků na 
zdravotnictví z útvarů Komise na to, jak velkou odvětvovou dimenzi 
by obecná rozpočtová podpora měla mít, se liší. Podle průzkumu  
Účetního dvora většina delegací považuje zlepšování zdravotnických 
služeb za klíčový cíl daného nástroje (viz tabulka 8 ). Na druhou stranu 
revidovaný manuál k obecné rozpočtové podpoře z roku 2007 výrazně 
snížil odvětvovou dimenzi tohoto nástroje oproti předchozímu manu-
álu z roku 2002, čímž se zmenšilo zaměření obecné rozpočtové pod-
pory na zlepšování zdravotnických služeb.
TABULKA 8
VNÍMÁNÍ DŮLEŽITOSTI CÍLŮ V RÁMCI OBECNÉ ROZPOČTOVÉ PODPORY 
ZE STRANY DELEGACÍ
1 2 3 4 5 N PrůměrCíle v rámci 
obecné rozpočtové podpory 
1 1 1 7 18 2 4,43 Snížení chudoby 1 0 1 10 16 2 4,43 Zlepšení řízení veřejných ﬁ  nancí 
1 1 3 11 12 2 4,14 Přispění k makroekonomické stabilitě 
1 2 4 14 7 2 3,86Harmonizace postupů 
poskytování pomoci 
1 0 8 12 7 2 3,86 Zvýšení předvídatelnosti ﬁ  nancování 
1 4 5 8 10 2 3,79 Zlepšení služeb v oblasti zdravotnictví
1 4 6 8 9 2 3,71 Zlepšení služeb v oblasti vzdělávání 
3 5 0 9 10 3 3,67Snížení nákladů operací na poskytování 
pomoci 
(1 = nedůležité, 5 = velmi důležité, N = nevím)
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe25
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceÚČELNOST OBECNÉ ROZPOČTOVÉ PODPORY 
PŘI ZLEPŠOVÁNÍ ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB 
 35.  Všeobecně se má za to, že účelnost obecné rozpočtové podpory se posu-
zuje velmi obtížné. V roce 2006 bylo vydáno společné hodnocení dárců 
o obecné rozpočtové podpoře, které sice představovalo důležitý krok při hodnocení tohoto nástroje, ale nebylo bez omezení, a Komise  stále pracuje na vytvoření vhodné hodnotící metodologie. Ve svém 
posouzení účelnosti nástroje se Účetní dvůr zaměřil na následující  
hlediska
25:
zda byly poskytnuté finanční vstupy spojeny s vyššími příděly do a) 
vnitrostátních rozpočtů na zdravotnictví a výplatou prostředků  
z těchto rozpočtů a zda využití pro plánovaný účel bylo u těchto 
vstupů pravděpodobné; zda rámec politiky ve zdravotnictví a institucionální rámec umož- b) 
ňoval účelné poskytování služeb;zda se delegace zapojily do dialogů o zdravotnické politice, které c) 
by přispěly k účelnějšímu využití obecné rozpočtové podpory; 
zda byly splněny cíle ukazatelů výkonnosti v oblasti zdravotnictví d) 
zvolené v rámci podmínek obecné rozpočtové podpory a zda byly 
přiměřené.
Finanční vstupy: ve většině prověřovaných zemí nebyla obecná rozpočtová podpora spojena se zvýšením rozpočtových 
zdrojů ve zdravotnictví 
 36.  Účetní dvůr zjistil, že ve většině prověřovaných zemí obecná rozpočtová 
podpora nevedla k poskytnutí více zdrojů prostřednictvím vnitrostát-ního rozpočtu na zdravotnictví (viz rámeček 4). Jedním z významných 
důvodů je skutečnost, že v některých případech se přijímající země rozhodnou nezvyšovat rozpočtové výdaje v daném hospodářském  roce o částku ve výši obdržené rozpočtové podpory, ale využijí tyto 
prostředky na snížení svého hospodářského deficitu (viz bod 12 b)). Komise se navíc nesnažila systematicky podpořit země ve zvyšování 
vnitrostátních rozpočtů na zdravotnictví, což mohla učinit stanove-
ním ukazatelů výkonnosti zaměřených na taková zvýšení v dohodách 
o financování v rámci obecné rozpočtové podpory. Prostředky přidě-lené do rozpočtů na zdravotnictví byly součástí ukazatelů výkonnosti pouze v pěti z dvanácti prověřovaných zemí.25 Posouzení Účetního dvora 
vychází především z programů 
v Burundi, Etiopii, Keni, Lesothu, 
Malawi a Mali. Dále bere v úvahu 
relevantní audity provedené 
v jiných zemích v souvislosti 
s prohlášením o věrohodnosti týkajícím se ERF (šlo o audity 
týkající se Ghany, Guiney-Bissau, 
Madagaskaru, Mosambiku, 
Nigeru a Sierry Leone). 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe26
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA A JEJÍ DOPAD NA ROZPOČTY 
NA ZDRAVOTNICTVÍRÁMEČEK 4
Přestože národní plán rozvoje zdravotnictví v Burundi počítal pro období 2006–2010 se zvýšením vnitrostátního 
rozpočtu na zdravotnictví ze 3,6 % na 15 % v roce 2010, v roce 2007 klesly prostředky přidělené na tento rozpočet na pouhá 2 %.
V Etiopii zůstaly přidělené rozpočtové prostředky a výdaje na zdravotnictví v prověřovaném období (2002–2007) nízké 
a zdravotnické služby následně trpěly značným nedostatkem ﬁ  nančních zdrojů. Cílem programu rozpočtové podpory 
na snížení chudoby PRBS 2 (z angl. Poverty Reduction Budgetary Support 2 ) sice bylo zvýšit rozpočet na zdravotnictví 
z 6,8 % v roce 2003 na 7,3 % v roce 2004, ve skutečnosti však podíl rozpočtu na zdravotnictví klesl na 6,5 %. Přestože celkově se běžné výdaje na snížení chudoby v Etiopii po roce 2000 výrazně zvýšily, v případě zdravotnictví tomu tak nebylo a jejich podíl zde činil pouze 15 %. 
V Mali sice dohoda o ﬁ  nancování v rámci obecné rozpočtové podpory požadovala, aby se během období 2002–2005 
podíl zdravotnictví na běžném vnitrostátním rozpočtu zvýšil z 10,5 % na 11,5 %, avšak nestalo se tak a v roce 2005 
tento podíl klesl na 10,2 %.
V Keni se přidělené rozpočtové prostředky na zdravotnictví v období 2005–2006 zvýšily na 9 % oproti 7 %–7,5 % 
v předcházejících letech. Výdaje v období 2005–2006 však po každoročním poklesu od období 2001–2002, kdy činily 9 % celkových vládních výdajů, dosáhly pouze 5,7 %. 
V Malawi se během prvních dvou let (2005–2007) poté, co bylo obnoveno poskytování obecné rozpočtové podpory, 
stalo vládní prioritou splacení vnitřního dluhu a rozpočet na zdravotnictví byl ponechán jen na úrovni 10,7 %, tj. nižší 
než v některých předchozích letech. Výrazné zvýšení rozpočtu se však plánovalo pro období 2007–2008.
V Lesothu zůstaly výdaje na zdravotnictví bez ohledu na rostoucí zdravotní krizi v zemi na předchozí úrovni.„Dynamická interpretace“ Komise ve vztahu ke způsobilosti 
k získání obecné rozpočtové podpory ohrožuje účelné využití 
finančních prostředků na zlepšení zdravotnických služeb 
 37.  Účelnost obecné rozpočtové podpory při zlepšování zdravotnických 
služeb závisí nejen na tom, kolik pomoci se poskytne na výdaje ve  zdravotnictví, ale také na řádnosti systémů řízení veřejných financí, v rámci nichž jsou používány. V důsledku toho, co Komise označuje 
„dynamickou interpretací“ způsobilosti, mohou být země subsahar-
ské Afriky způsobilé k získání obecné rozpočtové podpory i přesto, že jejich schopnost řídit veřejné finance je většinou malá. Vzniká tak 
vysoké riziko neúčelného a neefektivního vynaložení veřejných výdajů. 
Toto riziko se týká zejména finančních prostředků poskytnutých na 
zdravotnictví, protože tok zdrojů pro poskytovatele primární péče  
je složitý a většinou probíhá přes několik administrativních úrovní. Účetní dvůr zjistil, že kontroly veřejných výdajů nebo audity sledu-jící vynakládání veřejných výdajů, byť málokdy prováděné, zjistily  rozsáhlé úniky veřejných financí v souvislosti s nemzdovými výdaji 
na zdravotnictví, což může mít závažné důsledky pro poskytování  
zdravotnických služeb
26. Za vysoce rizikovou oblast se také všeobecně 
považuje nákup léčiv prostřednictvím centrálních farmaceutických  
skladů.26 Viz např. „Kontroly veřejných 
výdajů – kvantitativní 
průzkumy o poskytování služeb 
v subsaharské Africe: hodnotící 
studie“ ( „Public Expenditure 
Tracking Surveys – Quantitative Service Delivery Surveys in 
Sub-Saharan Africa: A Stocktaking 
Study“ ). Bernard Gauthier, 
HEC Montreal, září 2006, zadáno 
Světovou bankou. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe27
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 38.  Programy týkající se obecné rozpočtové podpory se těmito riziky v odpo-
vídající míře nezabývaly. Manuál k obecné rozpočtové podpoře z roku 
2002 počítal během provádění programu kromě úvodního hodnocení kvality řízení veřejných financí také s finančními audity a testováním 
souladu, zejména v sociálních odvětvích. Tyto kontroly jsou nutné  
zejména tam, kde je kapacita vnitrostátních nejvyšších kontrolních institucí nízká, a to je ve většině případů. V praxi však kontroly tohoto druhu neproběhly a v manuálu z roku 2007 Komise vypustila poža-
davek je provádět. Manuál uvádí, že jakmile Komise převede zdroje 
do vnitrostátního rozpočtu, jejich použití již dále nesleduje. Tato  skutečnost je v rozporu s politikou Komise v oblasti odvětvové roz-
počtové podpory kontrolovat použití vstupů a mnohem více „věnovat 
pozornost sledu výsledků od ‚vstupů‘ přes ‚výstupy‘ až po ‚výsledky / 
důsledky‘“
27. Účetní dvůr sdílí s Evropským parlamentem stanovisko, že 
toto je z hlediska potenciální účelnosti další výhodou odvětvové roz-počtové podpory ve srovnání s obecnou rozpočtovou podporou
28.
Při využívání obecné rozpočtové podpory pro zlepšení 
zdravotnických systémů se posílení rámce politiky 
a institucionálního rámce nevěnovala dostatečná pozornost 
 39.  Ve dvou navštívených zemích, Malawi a Mali, Účetní dvůr zjistil, že účel-
nost obecné rozpočtové podpory poskytnuté na zdravotnictví by se 
zvýšila existencí propracované politiky v oblasti zdravotnictví, kterou 
by dárci podpořili prostřednictvím celoodvětvové koncepce. Podle 
průzkumu v rámci auditu však přibližně v polovině zemí, které obdr-
žely obecnou rozpočtovou podporu z devátého ERF nebo ji měly na 
základě programování získat z desátého ERF, nebyla celoodvětvová 
koncepce ve zdravotnictví zatím vytvořena. Svědčí to o tom, že Komise neklade dostatečný důraz na vytvoření celoodvětvové koncepce, která 
by napomohla účelnosti obecné rozpočtové podpory při zlepšování zdravotnických služeb.
 40.  Ministerstva zdravotnictví patří spíše mezi slabší ministerstva, zejména 
na regionální a okresní úrovni (v některých zemích došlo k rozsáhlé 
decentralizaci). Tato omezená institucionální kapacita je překážkou 
vytvoření i zavedení propracovaných politik v oblasti zdravotnictví. 
Politikou Komise je poskytovat technickou podporu k posílení prio-ritních odvětvových ministerstev a ministerstva financí, přičemž na tento účel je vyčleněno přibližně 10 % obecné rozpočtové podpory
29. 
Ve dvanácti zemích, kde Účetní dvůr kontroloval využití obecné roz-počtové podpory, byly prostředky pouze v jednom případě (Niger) při-děleny na specifickou technickou pomoc ministerstvu zdravotnictví. Manuál k obecné rozpočtové podpoře v roce 2007 s využitím technické pomoci pro ministerstva jednotlivých odvětví už nepočítá.27 Pokyny k podpoře Evropské 
komise pro odvětvové programy, 
červenec 2007. 
28 Usnesení Evropského parlamentu 
ze dne 22. dubna 2008 obsahující 
připomínky, které je nedílnou 
součástí rozhodnutí o udělení 
absolutoria za plnění souhrnného 
rozpočtu Evropské unie za rozpočtový rok 2006, oddíl III – 
Komise, bod 225. 
29 „Podpora Společenství pro 
programy hospodářských 
reforem a strukturálních 
změn: hodnocení a vyhlídky“. KOM(2000) 58 v konečném znění. 
Brusel 4. 2. 2000. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe28
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceKomise plně nevyužila příležitosti k dialogu ve zdravotnictví 
ke zlepšení účelnosti obecné rozpočtové podpory 
 41.  Jednou z potenciálních výhod rozpočtové podpory je, že v dané oblasti 
politiky dává příležitost zlepšit účelnost prostřednictvím dialogu mezi 
dárci a přijímajícími vládami. Dle průzkumu Účetního dvora se valná 
většina delegací do dialogu ve zdravotnictví přímo zapojila, avšak  Účetní dvůr zjistil nedostatky v kvalitě a hloubce tohoto dialogu:
omezené odborné znalosti delegací v oblasti zdravotnictví (viz  a) 
bod 18) nijak nemohou přispět k vyšší kvalitě dialogu. Komise  
se pokusila nalézt ekonomické odborníky, kteří by se zabývali  
obecnou rozpočtovou podporou, ale nevytvořila pro programy  
širší týmy, které by zahrnovaly i odborníky z oblasti zdravotnictví 
(a vzdělávání). Za určitých okolností lze využít odborných zna-lostí zástupců ostatních dárců, ale učinily tak pouze dvě delegace 
a navíc bez formálního písemného mandátu (viz bod 20);
pokud jde o odvětvový dialog, není jasné, jaká hloubka dialogu b) 
se v kontextu obecné rozpočtové podpory od delegací očekává 
(viz bod 34);
diskuse o dosažení cílů souvisejících s ukazateli výkonnosti mají c) 
být prostředkem k rozšíření odvětvového dialogu; Účetní dvůr však zjistil, že dialog se často až příliš zaměřoval na konkrétní ukazatele 
na úkor širších zdravotnických otázek, a dále na výši variabilní  
platby, která má být vyplacena na základě jednotlivých ukazatelů, 
a nikoli na související faktory, které ovlivňují výkonnost.
Byla splněna pouze polovina cílů souvisejících s ukazateli výkonnosti a v mechanismech jejich použití existují nedostatky 
 42.  Od roku 2000 se politika Komise v oblasti obecné rozpočtové podpory 
z velké části zaměřovala na výsledky. Proto se přibližně 30 % obecné 
rozpočtové podpory vyplácí formou tzv. variabilních plateb v závis-
losti na splnění cílů daných ukazateli výkonnosti. Ukazatele se stále častěji volí na základě dokumentů přijímajících vlád o strategii na sni-
žování chudoby, aby se zvýšila relevantnost ukazatelů a vnitrostátní 
vlastnická odpovědnost. Potřeba měřit výsledky vedla také k výrazné 
snaze posílit vnitrostátní statistické systémy. 
 43.  Účetní dvůr zkoumal, nakolik byly splněny cíle spojené s ukazateli  
výkonnosti ve zdravotnictví, které jsou obsaženy v dohodách Komise o financování. Zjistil, že celkově bylo splněno pouze 50 % těchto  
cílů. Účelnost programů obecné rozpočtové podpory při zlepšování 
zdravotnických služeb je tedy problematická.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe29
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 44.  Pokud jde o způsob použití ukazatelů výkonnosti ve zdravotnictví, Účetní 
dvůr zjistil několik dalších faktorů, které snížily účelnost obecné roz-
počtové podpory při zlepšování zdravotnických služeb:
pobídkovou hodnotu výkonnostních cílů mohou snižovat jednak a) 
poměrně malé částky vázané na každý ukazatel a jednak poli-
tika Komise použít nevyčerpané prostředky na jinou pomoc z ERF v dané zemi v případech, kdy variabilní platby nebyly kvůli nespl-nění cílů vyplaceny;motivaci vlády a vazbu na obecnou rozpočtovou podporu snižovaly b) 
také ukazatele, nad nimiž vlády neměly dostatečnou kontrolu;
používané údaje byly často nespolehlivé, takže někdy bylo těžké c) 
mít jistotu, zda bylo cíle dosaženo či nikoli, a to zejména pokud 
se ukazatele měřily během poměrně krátkého období dvanácti  
měsíců, kdy bylo obtížné zjistit případné změny;některé cíle byly málo nebo naopak příliš ambiciózní; d) 
ukazatele dostatečně nebraly v úvahu kvalitativními aspekty zdra- e) 
votní péče.
 45.  Účetní dvůr rovněž zkoumal, zda byla obecná rozpočtová podpora zvláště 
účelná při zlepšování zdravotnických služeb pro chudší vrstvy popu-
lace. Analýza politik ve zdravotnictví v dokumentech o strategii na snižování chudoby, provedená Světovou zdravotnickou organizací, 
ukázala, že vnitrostátní politiky v oblasti zdravotnictví se na chudobu 
zaměřují zpravidla jen v omezené míře. Potvrzují to také další důkazy 
shromážděné Účetním dvorem, z nichž vyplývá vysoká koncentrace 
zdravotnického personálu a zdravotnických služeb v městských oblas-tech. Ukazatele výkonnosti ve zdravotnictví stanovené Komisí navíc málokdy zahrnovaly aspekt chudoby, který by umožňoval zaměřit zlep-šení zdravotnických služeb na chudší části populace a/nebo chudší 
regiony země.
 46.  Průzkum Účetního dvora se delegací dotazoval, jak vnímají účelnost 
obecné rozpočtové podpory při zlepšování zdravotnických služeb  a plnění dalších cílů. Pokud jde o zlepšování zdravotnických služeb, 
odpovědi delegací potvrdily obavy Účetního dvora ohledně účel-
nosti obecné rozpočtové podpory v současné podobě. Na stupnici od 
1 (nízká) do 5 (vysoká) delegace označily účelnost této podpory při 
zlepšování zdravotnických služeb pouze známkou 2,77, což je nejnižší 
hodnocení z osmi cílů obecné rozpočtové podpory (viz tabulka 9 ).
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe30
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceVNÍMÁNÍ ÚČELNOSTI OBECNÉ ROZPOČTOVÉ PODPORY PŘI ZLEPŠOVÁNÍ 
ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB ZE STRANY DELEGACÍ KOMISE V SUBSAHARSKÉ AFRICE
12345 N Průměr Cíle v oblasti rozpočtové podpory 
11589 5 3,96 Přispění k makroekonomické stabilitě 
0 0 6 15 3 5 3,88 Zlepšení řízení veřejných ﬁ  nancí 
1 1 5 13 5 4 3,80 Harmonizace postupů poskytování pomoci2 1 6 10 5 5 3,63 Snížení nákladů operací na poskytování pomoci 15793 4 3,32 Zvýšení předvídatelnosti ﬁ  nancování 
17662 7 3,05 Snížení chudoby 
17842 7 2,95 Zlepšení služeb v oblasti vzdělávání 
38452 7 2,77 Zlepšení služeb v oblasti zdravotnictví 
(1 = nedůležité, 5 = velmi důležité, N = nevím)TABULKA 9
PROJEKTY
 47.  Projekt je tradičně hlavním nástrojem, který Komise používá pro prová-
dění své rozvojové pomoci. Od roku 2000 Komise upřednostňuje pro-
vádění pomoci prostřednictvím rozpočtové podpory. Proto ve svých 
manuálech týkajících se poskytování podpory zaujala stanovisko, podle 
kterého se mají projekty použít jako nástroj v podstatě jen v nejnutněj-
ším případě, kdy není možné použít žádné jiné nástroje. Účetní dvůr zkoumal vzorek projektů s cílem posoudit jejich účelnost z hlediska toho, zda splnily nebo je pravděpodobné, že splní své cíle. Účelnost projektů byla označena za „uspokojivou“, pokud se podařilo splnit cíle 
anebo je pravděpodobné, že se to podaří, za „částečně uspokojivou“, 
pokud se objevily určité problémy a cíle byly splněny jen částečně, 
a „neuspokojivou“, pokud se objevily výrazné problémy a bylo nebo je 
pravděpodobné, že bude dosaženo málo plánovaných cílů. Příloha III  
stručně představuje projekty zkoumané během auditů na místě a pří-
loha IV  obsahuje úplný seznam projektů, jichž se audit týkal.
PROJEKTY ERF 
Celkově byly projekty ERF přiměřeně účelné, ale ve většině 
případů panují pochybnosti o jejich udržitelnosti 
 48.  Při realizaci projektů ERF lze kombinovat poskytování technické pomoci, 
infrastruktury a vybavení. Účetní dvůr prověřoval účelnost dvanácti 
projektů ERF v oblasti zdravotnictví ve dvanácti zemích. Účelnost  
projektů byla označena za uspokojivou nebo částečně uspokojivou 
ve dvou třetinách zemí i přes relativně složitou povahu intervenčních opatření ve zdravotnictví. Posouzení Účetního dvora týkající se účel-
nosti projektů ERF do značné míry odpovídalo názoru delegací Komise. V průzkumu Účetního dvora delegace vyhodnotily jejich účelnost  na stupnici od 1 (nízká) do 5 (vysoká) známkou 3,11. Kladným rysem 
projektů ERF bylo jejich přispění ke zvýšení kvality politik a poskyto-
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe31
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africevání služeb. Na druhou stranu projektům, které Účetní dvůr prověřo-
val, většinou chybělo konkrétní zaměření na chudší vrstvy populace, 
přestože měly potenciál mít dopad na regionální a okresní úrovni.  U většiny projektů nebyly dobré ani vyhlídky na jejich udržitelnost.
 49.  Za hlavní faktory, které negativně ovlivnily výkonnost projektů ERF v oblasti 
zdravotnictví a z nichž některé jsou společné s projekty ERF v jiných odvětvích, byly při auditu Účetního dvora označeny následující:
příliš ambiciózní projekty, zejména v zemích, kde právě skončil a) 
konflikt, neboť některé projekty zahrnovaly značnou škálu akti-
vit a zeměpisných oblastí a navíc nemohly bez podpory z jiných 
nástrojů splnit vysoká očekávání; 
časový rámec realizace projektu byl vesměs příliš krátký, a to jed- b) 
nak kvůli zdlouhavému výběrovému a schvalovacímu řízení (viz bod 23) a jednak kvůli času potřebnému k tomu, aby se změny  
zavedené v rámci projektu v přijímajících organizacích staly běž-
nou součástí praxe a staly se udržitelnými;
kvalita technické pomoci sjednané pro tyto projekty se výrazně c) 
lišila, což výrazně ovlivnilo jejich výsledky;
kapacita poskytovat zdravotnické služby a pracovat s projekty ERF d) 
se rovněž lišila, zejména na úrovni provincií a okresů; absence propracované vnitrostátní politiky v oblasti zdravotnic- e) 
tví snižovala účelnost projektů a zejména vyhlídky na dosažení  
udržitelnosti;
delegace často neměly v oblasti zdravotnictví příslušné odborné f) 
znalosti a obecně byly vystaveny příliš velkému tlaku, než aby  zajistily nezbytnou úroveň dohledu, která je nutná k zajištění co nejlepších vyhlídek projektu na úspěch. 
PROJEKTY UVNITŘ SKUPINY ZEMÍ AKT 
Účelnost projektů uvnitř skupiny zemí AKT je v důsledku složité 
koncepce a realizace nižší než u jiných typů projektů 
 50.  Každý projekt uvnitř skupiny zemí AKT zahrnuje několik zemí v různých 
regionech subsaharské Afriky a v rámci devátého ERF je nejčastěji  
realizovaly agentury OSN. Účelnost pěti auditovaných projektů byla 
v jednom případě označena za uspokojivou, ve dvou případech za  
částečně uspokojivou a ve dvou případech za neuspokojivou. Pokud 
jde o řízení tohoto typu projektů, mezi faktory vedoucí k jejich pře-vážně nízké výkonnosti patřily:
koncepce projektů, které se většinou týkaly mnoha zemí, přičemž a) 
každá z nich obdržela na poměrně velký počet činností poměrně 
málo přidělených prostředků. To snížilo potenciální dopad  projektů;
malé zapojení delegací Komise do těchto centrálně řízených pro- b) 
jektů a obtíže ústředí Komise zajistit odpovídající monitorování 
projektů, které se mnohdy týkají několika zemí;komplikované dojednávání způsobu plánování a předkládání  c) 
zpráv mezi Komisí a orgány OSN a následné problémy orgánů  
OSN dohodnuté způsoby dodržovat.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe32
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfricePROJEKTY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ FINANCOVANÉ 
Z POLOŽEK SOUHRNNÉHO ROZPOČTU 
Projekty financované z položek souhrnného rozpočtu byly převážně účelné s výjimkou centrálně řízených projektů, 
avšak jejich udržitelnost je často problematická 
 51.  Projekty v oblasti zdravotnictví financované z položek souhrnného roz-
počtu realizují zejména nevládní organizace a jiné nestátní subjekty. 
Účetní dvůr zkoumal devět takových projektů v Keni, Malawi a Mali. Účelnost tří projektů byla označena za uspokojivou a u zbylých šesti 
projektů za částečně uspokojivou. Také delegace Komise vnímaly tyto 
projekty poměrně kladně – v průzkumu Účetního dvora označily jejich 
účelnost na stupnici od 1 (nízká) do 5 (vysoká) známkou 3,52. Podobně 
účelné byly i čtyři prověřované projekty spolufinancované nevládními organizacemi v Lesothu, Malawi, Mali a Svazijsku: v jednom případě 
byla účelnost projektu označena za uspokojivou, v ostatních třech  
případech za částečně uspokojivou. 
 52.  Tyto projekty měly několik velmi kladných rysů:
zaměřovaly se na otázky spojené s chudobou a často poskytovaly a) 
základní služby v odlehlejších oblastech, kde byly veřejné služby 
zdravotní péče zastoupeny méně;
v citlivých oblastech, jako je například HIV/AIDS, se řada lidí,  b) 
zejména mládež, raději obracela s žádostí o pomoc na nevládní 
organizaci než na veřejnou zdravotnickou službu;pro Komisi byl dohled nad těmito projekty snazší než v případě c) 
větších projektů ERF. Proto nedocházelo k tolika zpožděním, neboť všechny projektové činnosti probíhaly na základě jedné smlouvy s nevládní organizací;
projekty umožňovaly za poměrně málo peněz velké zviditelnění EU. d) 
 53.  Jak se uvádí v nedávném hodnocení rozpočtových položek na zdravotnic-
tví30, slabou stránkou těchto projektů je jejich udržitelnost a nepříliš 
široký dopad, protože:
i když nařízení, která se týkají položek souhrnného rozpočtu na a) 
zdravotnictví, měla původně podporovat inovativní projekty, sku-
tečnost, že postupy Komise nepočítají se zapojením vnitrostátních 
úředníků odpovědných za zdravotnictví, snížila pravděpodobnost začlenění projektů do vnitrostátních politik;
Komise nevytvořila systém, jehož prostřednictvím by se ponaučení b) 
z úspěšných projektů systematicky předávala dál; 
úspěšné projekty mohly být rozšířeny pomocí finančních pro- c) 
středků ERF za předpokladu, že zdravotnictví bude zvoleno za  klíčové odvětví a delegace a vnitrostátní úředníci budou v době 
programování dobře o projektech informováni. Většinou však tyto 
předpoklady nebyly splněny. 
 54.  Další věcí je skutečnost, že ačkoli jsou samotné projekty zaměřeny na chu-
dobu, výběr projektů k financování dostatečně nezohledňuje úroveň 
chudoby v jednotlivých zemích. V souvislosti s nařízením o spolufi-30 Hodnocení dvou právních 
základů v oblasti zdraví, AIDS 
a populace ( Appraisal of the Two 
Legal Bases on Health, AIDS and 
Population ), Ecorys Research and 
Consulting, listopad 2006. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe3333
nancování s nevládními organizacemi se tato záležitost stále častěji 
řešila snižováním počtu způsobilých zemí. 
 55.  Účetní dvůr rovněž posoudil pět centrálně řízených projektů ve zdravot-
nictví financovaných z položek souhrnného rozpočtu. Každý z těchto 
projektů se týkal alespoň dvou, ale často i více zemí, které spolu  
nesousedily. Pokud jde o projekty uvnitř skupiny zemí AKT, jejich  výsledky byly vyhodnoceny jako horší než výsledky projektů v jedné zemi. Na těchto projektech se negativně podepsaly obtíže nevládních organizací při realizaci často složitých projektů v několika zemích  
z různých regionů a také problémy ústředí Komise při monitorování 
těchto projektů.
SVĚTOVÝ FOND 
ŘÍZENÍ PODPORY, KTEROU KOMISE POSKYTUJE 
SVĚTOVÉMU FONDU 
Komise hrála důležitou roli při založení Světového fondu, 
ale málo přispěla k podpoře nebo monitorování fondu na úrovni jednotlivých zemí 
 56.  V souvislosti s politikou „urychlených opatření“ (viz bod 2) Komise 
významně přispěla k založení Světového fondu. Je zastoupena v radě 
Světového fondu a z této pozice tak může ovlivňovat celkové zásady jeho fungování (viz rámeček 5). Světový fond se rychle stal hlavním subjektem v boji proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii a do roku 2007 byly v jeho rámci schváleny granty ve výši 8 947 milionů USD pro  
136 zemí, z čehož téměř 60 % připadlo na subsaharskou Afriku.
ZÁSADY FUNGOVÁNÍ SVĚTOVÉHO FONDU RÁMEČEK 5
Fungovat jako ﬁ  nanční nástroj, nikoli prováděcí subjekt. • 
Zpřístupnit a využívat dodatečné ﬁ  nanční zdroje. • 
Podporovat programy, které odrážejí vnitrostátní vlastnickou odpovědnost. • 
Fungovat ve vztahu k různým regionům, chorobám a intervenčním opatřením vyrovnaným způsobem. • 
Uplatňovat integrovaný a vyrovnaný přístup k prevenci a léčbě.• 
Hodnotit návrhy v rámci nezávislého procesu přezkumu.• 
Vytvořit zjednodušený, rychlý a inovativní proces udělování grantů, fungovat transparentně a v souladu se svou • 
odpovědností.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe34
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 57.  Během období 2001–2007 Komise vyplatila ve prospěch Světového fondu 
celkem 622,5 milionu EUR z finančních prostředků ERF na projekty  
uvnitř skupiny zemí AKT (330 milionů EUR) a položek souhrnného  rozpočtu na zdravotnictví (292,5 milionu EUR). Tato částka předsta-
vuje 8,1 % celkových příspěvků do Světového fondu, což z Komise  
činí čtvrtého největšího přispěvatele. V nedávném hodnocení řízení Světového fondu se však uvádí, že Světový fond může mít potíže  s absorpcí větších příspěvků, které dárci přislíbili
31. Svědčí to o nedo-
statečné kapacitě některých zemí převést své potřeby pomoci do  
žádostí o grant přijatelné úrovně a také jejich následné neschopnosti obdržené prostředky vyčerpat. 
 58.  Výrazná úloha ústředí Komise při zřízení Světového fondu a značné 
zdroje, které Komise fondu přidělila, jsou v rozporu s omezenou rolí, 
kterou má ve vztahu ke Světovému fondu většina delegací Komise. Ústředí Komise ve svých pokynech pro delegace nenařídilo, ale pouze „povzbudilo“ delegace v tom, aby podporovaly operace Světového fondu. Delegace nehrály aktivní roli ani v jedné ze tří hlavních oblastí, 
které ústředí Komise označilo jako oblasti zapojení delegací:
 a) aktivní účast na koordinačních mechanismech Světového fondu  
v jednotlivých zemích a pomoc při jejich posilování : podle průzkumu 
Účetního dvora se na těchto mechanismech podílelo pouze 35 % 
delegací. Nejčastěji uváděnými důvody neúčasti byl nedostatek 
personálu v delegacích a skutečnost, že zdravotnictví nebylo pro 
Komisi klíčovým odvětvím;
 b) předkládání zpráv o aspektech fungování Světového fondu v jednot-
livých zemích : podle průzkumu Účetního dvora pouze 8 % delegací 
předkládalo Komisi pravidelné zprávy, 59 % tak činilo příležitostně a jedna třetina vůbec. Komise je sice zastoupena v radě Světo-
vého fondu, ale od delegací nedostává o jeho operacích zpětnou vazbu, což snižuje její schopnost jednat na této úrovni a zlepšit účelnost operací;
 c) poskytování technické pomoci na vypracování žádostí o grant  
a pomoc při jejich implementaci:  s ohledem na nedostatek kapa-
city vnitrostátních orgánů vypracovat žádosti o grant a následně 
granty implementovat (viz bod 57) Světový fond zvláště zdůraz-
nil, že mezinárodní společenství musí na řešení tohoto problému v subsaharské Africe poskytnout technickou pomoc. Komise však na tuto potřebu nereagovala.31 Hodnocení organizační účelnosti 
a efektivnosti Světového fondu 
v boji proti AIDS, tuberkulóze a malárii ( Evaluation of the 
Organisational Effectiveness 
and Efficiency of the Global 
Fund to Fight AIDS, Tuberculosis 
and Malaria ), říjen 2007 
(Macro Consultancy). 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe35
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceTABULKA 10
UKAZATELE VÝKONNOSTI SVĚTOVÉHO FONDU VE TŘECH REGIONECH 
SUBSAHARSKÉ AFRIKY K 31. PROSINCI 2007
HIV/AIDS  % z cíle Činnosti 
Antiretrovirální terapie 93 % 1 100 000 osob užívajících antiretrovirální terapii
Poradenství a testování 
v souvislosti s HIV 101 % 16 milionů klientů 
Prevence přenosu viru HIV 
z matky na dítě64 %100 000 HIV pozitivních těhotných žen 
absolvovalo celý kurz o prevenci přenosu viru z matky na dítě 
Poskytování podpory sirotkům 116 %péče a podpora poskytnuty dvěma milionům 
sirotků 
TuberkulózaLéčba terapií DOTS 86 % 800 000 osob s touto léčbou Malárie Insekticidem ošetřené sítě 
proti hmyzu 63 % distribuováno 35 milionů sítí 
Léčba malárie (terapie ACT) 43 % poskytnuto 37 milionů terapií ACT
Ostatní ukazatele Péče a podpora 107 % péče a podpora poskytnuty 1,7 milionu osob Školený personál 105 % 1,8 milionu osob vyškoleno k poskytování služeb 
Zdroj:  Světový fondÚČELNOST SVĚTOVÉHO FONDU 
Světový fond výrazně přispěl k boji proti HIV/AIDS, 
malárii a tuberkulóze, ale pro zvýšení své účelnosti se neobejde 
bez doplňkové dlouhodobé podpory dárců v oblasti 
zdravotnických systémů
 59.  Jedním z klíčových měřítek účelnosti Světového fondu jsou ukazatele 
výstupů, které Světový fond používá v souvislosti s tzv. „programy 
podporovanými ze Světového fondu“. Tyto ukazatele zahrnují výstupy nejen z programů financovaných výhradně Světovým fondem, ale také 
z programů, které Světový fond spolufinancuje spolu s národními  
vládami a další vnější pomocí. Proto je obtížné určit, které výstupy 
lze přičíst konkrétně Světovému fondu
32. Nicméně je jasné, že Svě-
tový fond výrazně přispěl k výstupům uvedeným níže v tabulce 10 . 
V pěti navštívených zemích Účetní dvůr zjistil, že Světový fond přispěl zejména k rozšíření antiretrovirální terapie a poradenství a testování 
v souvislosti s HIV. Prevence přenosu viru HIV z matky na dítě byla však 
kvůli nedostatku personálu a kulturním rozdílům obtížná. U některých 
grantů na boj proti malárii docházelo ke zpožděním u zadávání veřej-
ných zakázek týkajících se insekticidem ošetřených sítí proti hmyzu 
a terapie ACT. Podrobnosti o intervenčních opatřeních Světového  fondu, které byly předmětem auditu, uvádí příloha III .32 Stejně složité je na základě zpráv 
o výsledcích grantů, zveřejněných 
na internetových stránkách Světového fondu, u každého 
financovaného grantu určit, jak se 
Světový fond konkrétně podílel na 
vykázaných výstupech. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe36
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 60.  Světový fond se potýkal s otázkou, zda má postupovat v souladu s úzkou 
interpretací svého mandátu a zaměřit se výhradně na dané tři nemoci, 
nebo zda má zaujmout širší stanovisko a financovat také podporu  zdravotnických systémů. V roce 2007 zaujal v rámci své politiky novou 
pozici, a to poskytovat finanční prostředky na posílení zdravotnických 
systémů v rámci celkového financování technicky dobrých návrhů  zaměřených na příslušné tři choroby
33. Zatím však není jasné, jak se 
bude tato koncepce realizovat v praxi, protože izolovat konkrétní  části zdravotnického systému je obtížné. Světový fond však zdůraznil, že hlavní podpora na posílení zdravotnických systémů by měla přijít od ostatních dárců, když uvedl, že je naléhavě potřeba, aby strategie dárců upřednostnily výrazné dlouhodobé posílení zdravotnických  systémů a infrastruktury prostřednictvím dodatečných finančních  prostředků
34. Takové prostředky jsou důležité jak pro dosažení lepší 
rovnováhy mezi zdravotnickými systémy a intervenčními opatřeními zaměřenými na konkrétní choroby, tak pro zvýšení účelnosti podpory Světového fondu, protože slabší zdravotnické systémy mohou ome-zovat kapacitu země absorbovat granty Světového fondu.
 61.  Jelikož má Světový fond mandát k boji s danými třemi chorobami, výše 
jeho podpory konkrétním zemím odráží spíše výskyt těchto chorob 
v daných oblastech než celkovou úroveň chudoby těchto zemí. Přesto se Světový fond snižováním chudoby v těchto zemích zabýval. Snažil 
se zasahovat, často prostřednictvím místních organizací, v chudších 
regionech zemí, kde dostupnost veřejných zdravotnických služeb byla 
menší. 
 62.  Role Světového fondu v posilování zdravotnických systémů a snižování 
chudoby jsou záležitostmi, kterým se Komise dostatečně nevěnovala ani na úrovni rady Světového fondu ani na úrovni jednotlivých zemí. 
Odráží to celkově malé zapojení delegací do operací Světového fondu a nízkou prioritu, kterou ústředí Komise účasti delegací přikládá (viz bod 58).
JEDNOTNÉ VYUŽITÍ NÁSTROJŮ A INTEGRACE 
DO CELOODVĚTVOVÝCH KONCEPCÍ 
 63.  Ve své celkové politice v oblasti zdravotnictví Komise přiřadila rozpočtové 
podpoře vedoucí úlohu v rámci své strategie na pomoc zdravotnictví a zároveň zdůraznila, že ostatní nástroje zůstávají i nadále relevantní. Připomněla také význam propracovaného rámce vnitrostátní politiky v oblasti zdravotnictví a jeho dodržování:
  „Rozpočtová podpora, podpora v sociálních odvětvích a podpora pro-
gramů a projektů se mohou doplňovat, pokud podporují rámec politiky 
definovaný na vnitrostátní úrovni. Pokud využití rozpočtové podpory není vhodné, prostředky Společenství se použijí na podporu programů 
a projektů v kontextu vnitrostátního rámce a zaměří se na budování 
kapacit. Tam, kde není vnitrostátní rámec zaveden, Společenství při-
spěje k vytvoření celoodvětvového přístupu. Ve většině rozvojových 
zemí bude Společenství během období budování kapacit a důvěry  
uplatňovat smíšené portfolio“
35. 33 Zápis z jednání rady Světového 
fondu z listopadu 2007. 
34 Zpráva Světového fondu Partners 
in Impact – Results Report 2007 . 
35 Sdělení Komise Radě 
a Evropskému parlamentu: 
Zdraví a snižování chudoby 
v rozvojových zemích, KOM(2002) 129 v konečném znění 
ze dne 22. března 2002.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe3737
RÁMEČEK 6
VAZBY MEZI PROJEKTY ERF V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ 
A OBECNOU ROZPOČTOVOU PODPOROU 
Účetní dvůr zjistil, že program podpory zdravotnictví v rámci osmého ERF v Mali zvýšil účelnost obecné rozpočtové 
podpory, neboť posílil kapacitu ministerstva zdravotnictví, přestože původně nebyl tento projekt koncipován jako 
doplněk obecné rozpočtové podpory. Na druhou stranu kvůli chybějící koordinaci mezi těmito dvěma nástroji Komise 
neprodloužila v Lesothu projekt v rámci osmého ERF, týkající se informačních systémů pro řízení zdravotnictví; 
nedostatky v údajích v oblasti zdravotnictví byly přitom jedním z důvodů pozastavení obecné rozpočtové podpory pro Lesotho v rámci osmého a devátého ERF.JEDNOTNÉ ŘÍZENÍ NÁSTROJŮ ZE STRANY KOMISE 
Komise nevypracovala pokyny pro jednotné řízení různých nástrojů ve zdravotnictví 
 64.  Komise nevypracovala žádné pokyny ohledně toho, kdy je vhodnější vyu-
žít obecnou a kdy odvětvovou rozpočtovou podporu, příp. kombinaci obou dvou, aby bylo možné co nejúčelněji reagovat na situaci v dané zemi. Manuál Komise k odvětvové podpoře sice hovoří o přínosech 
kombinace obecné rozpočtové podpory s odvětvovou rozpočtovou podporou, avšak velmi malý počet programů v oblasti zdravotnic-
tví, které Komise financovala v rámci odvětvové rozpočtové podpory 
v subsaharské Africe, účelnost její obecné rozpočtové podpory snížil 
(viz body 36–46).
 65.  Chybějí také pokyny ohledně toho, jak by bylo možné provázat projekty 
v jednotlivých odvětvích s obecnou rozpočtovou podporou, aby inter-
venční opatření Komise byla účelnější. Účetní dvůr zjistil případy, kdy 
projekty ERF posílily programy financované z obecné rozpočtové podpory 
i tehdy, když tato dvě intervenční opatření nebyla koordinována, a také 
případy, kdy by lepší koordinace s projekty ERF pomohla intervenčním 
opatřením v rámci obecné rozpočtové podpory (viz rámeček 6).
 66.  Politika v oblasti zdravotnictví v roce 2002 sice klade důraz na doplňkovou 
roli různých nástrojů, ale v podstatě nijak nepoukazuje na vazby mezi 
Světovým fondem a nástroji řízenými Komisí. Účetní dvůr zjistil, že 
v důsledku nedostatečného zapojení delegací do operací Světového 
fondu (viz bod 58) Komise i nadále financovala projekty ERF v oblasti 
HIV/AIDS. Pokud by financování těchto projektů bylo plně přenecháno Světovému fondu, mohla by Komise přidělit prostředky na širší okruh 
záležitostí spojených se zdravotnickými systémy, které jsou mimo  mandát Světového fondu.
 67.  Obecná rozpočtová podpora Komise a Světový fond mají některé společné 
oblasti zájmu, především využití ukazatelů výkonnosti ve zdravot-
nictví a zlepšování souvisejících systémů monitorování a hodnocení, 
ale také ve vztahu k systémům finanční podpory a zadávání veřej-
ných zakázek. Přesto nebyla obecná rozpočtová podpora a Světový fond v těchto oblastech v součinnosti a dohody o financování v rámci obecné rozpočtové podpory zpravidla na Světový fond neodkazují. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe38
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceZAČLENĚNÍ INTERVENČNÍCH OPATŘENÍ 
DO CELOODVĚTVOVÝCH KONCEPCÍ
Začlenění intervenčních opatření Komise do celoodvětvových 
koncepcí je klíčovým faktorem pro jejich účelnost, ale Komise 
celoodvětvové koncepce dostatečně nepodpořila 
 68.  Při rozhodování o tom, která kombinace nástrojů bude pro konkrétní 
zemi nejvhodnější, je důležitým faktorem to, zda má daná země dobře 
definovanou odvětvovou politiku. Průzkum Účetního dvora zjistil, že situace se lišila stát od státu: deset zemí již celoodvětvové koncepce 
mělo, deset zemí je připravovalo a ve 14 zemích byly politiky v oblasti 
zdravotnictví dle zjištění delegací nedostatečné. 
 69.  Nehledě na význam celoodvětvových koncepcí při zvyšování účelnosti 
obecné rozpočtové podpory (viz bod 39) a coby jednoho z kritérií  způsobilosti pro čerpání odvětvové rozpočtové podpory (viz bod 32) 
Komise nepovažovala pomoc s jejich přípravou za prioritu. Podle prů-
zkumu Účetního dvora se pouze v osmi delegacích (22 %) projekty  
technické pomoci z devátého ERF použily k tomu, aby přispěly k pří-
pravě celoodvětvových koncepcí ve zdravotnictví. 
 70.  Země, které mají celoodvětvovou koncepci, jsou stále v menšině, ale 
jejich počet od roku 2000 stoupl. V případě desátého ERF se tak  
nabízí více příležitostí poskytnout odvětvovou rozpočtovou podporu 
v rámci celoodvětvové koncepce než u devátého ERF, avšak nevedlo 
to k výrazně vyššímu programování odvětvové rozpočtové podpory 
pro toto období. 
 71.  Hlavním problémem u projektového přístupu je udržitelnost projektů 
(viz body 48–53). Jelikož udržitelnost závisí na integraci projektů do dobře definovaných a přiměřeně financovaných odvětvových politik, měla by Komise napomoci k vytvoření těchto politik tím, že projekty 
týkající se budování kapacit prostřednictvím ERF označí za prioritu.
 72.  Hlavní výzvou ve vztahu ke Světovému fondu je sjednotit jeho postupy, 
zejména u financování založeného na výkonnosti, s vnitrostátními  
postupy. Koncem roku 2007 se Světový fond podílel na celoodvět-vových koncepcích ve zdravotnictví pouze ve dvou zemích, Malawi a Mosambiku, nicméně jeho strategie z roku 2007 naznačila záměr  zapojit se do tohoto financování více, pokud má země přiměřené  
vnitrostátní strategie ve zdravotnictví. Jak často lze tento přístup  
uplatnit, závisí na tom, jak je definován pojem „přiměřené“, a na  
pomoci poskytnuté mezinárodním společenstvím, včetně Komise, na 
vypracování takových strategií v příslušných zemích. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe39
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceZÁVĚRY 
A DOPORUČENÍ 
ZDROJE 
MÍRA A ROVNOVÁHA FINANČNÍCH ZDROJŮ PŘIDĚLENÝCH 
NA ZDRAVOTNICTVÍ ODPOVÍDAJÍCÍM ZPŮSOBEM NEODRÁŽÍ 
ZÁVAZKY KOMISE V TÉTO OBLASTI POLITIKY, ODBORNÉ 
ZNALOSTI V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ JSOU NEDOSTATEČNÉ
 73.  Navzdory závazkům Komise týkajícím se rozvojových cílů tisíciletí a zdra-
votní krizi v subsaharské Africe se podíl finančních přídělů na zdravot-
nictví v subsaharské Africe na celkové rozvojové pomoci Komise od roku 2000 nezvýšil. Nedosahoval ani referenční hodnoty Evropského 
parlamentu v programech pro jednotlivé země, totiž přidělit 20 % na 
základní zdravotní péči a základní a střední vzdělávání. 
 74.  Komise uvolnila dodatečné prostředky ve výrazné výši, aby přispěla do 
Světového fondu proti AIDS, tuberkulóze a malárii. Místo na podporu zdravotnických systémů, která je prioritou její politiky, se však zamě-
řila na boj s těmito třemi chorobami. 
 75.  Komise nedisponuje dostatečnými odbornými znalostmi v oblasti zdravot-
nictví, které by jí umožňovaly odpovídajícím způsobem provádět svou 
politiku v této oblasti, a nezavedla systematická opatření k využívání alternativních zdrojů znalostí. 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe40
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceDOPORUČENÍ K PŘIDĚLOVÁNÍ ZDROJŮ  
Č. 1:  V kontextu své politiky podporovat splnění rozvojových cílů  
tisíciletí by Komise měla během přezkumu desátého ERF v polovině  
období uvažovat o zvýšení své podpory pro odvětví zdravotnictví, a to 
zejména:
a)  v zemích s křehkou stabilitou, neboť v těchto zemích je Komise 
považována za subjekt se srovnatelnou výhodou; 
b)  v zemích, kde úřad ECHO prováděl činnosti s cílem posílit vazby 
mezi fází poskytování okamžité pomoci a fází obnovy a rozvoje v těchto zemích;
c)  v zemích, které jsou z hlediska poskytování pomoci ve zdravot-
nictví považovány za „sirotky“.
Č. 2:  Komise by měla prověřit rovnováhu svého financování, aby zajis-
tila, že odráží prioritu její politiky, tj. zaměření na podporu zdravot-nických systémů. 
Č. 3:  Komise by měla zajistit dostatečné odborné znalosti v oblasti zdra-
votnictví, aby mohla odpovídajícím způsobem provádět své politiky 
a intervenční opatření ve zdravotnictví a účelně se podílet na dialogu v tomto odvětví. K dosažení tohoto cíle by měla minimálně zajistit,  
aby ve všech delegacích, v nichž je zdravotnictví klíčovým odvětvím, 
působili odborníci na tuto oblast. Dále by měla posoudit, nakolik jsou 
pro zajištění odpovídající podpory ostatním delegacím proveditelné 
následující možnosti:
a)  poskytnout odborné znalosti v oblasti zdravotnictví regionál-
ním delegacím s cílem podpořit delegace bez odborníků v tomto 
odvětví;
b)  více spolupracovat s poradci na zdravotnictví z úřadu ECHO  
v zemích, kde právě skončil konflikt;
c)  vytvořit těsnější partnerství s kancelářemi WHO v jednotlivých 
zemích a využívat jejich odborných znalostí;
d)  uzavřít formální dohody s členskými státy EU o využití jejich  
odborníků. Tyto dohody by měly být založeny na mandátu, který 
zajišťuje, že odpovědnost zůstává na straně Komise, a který jasně 
definuje způsoby fungování.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe41
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceRYCHLOST PROVÁDĚNÍ ZDROJŮ ERF V OBLASTI 
ZDRAVOTNICTVÍ SE ZVÝŠILA. ZE SVĚTOVÉHO FONDU BYLY 
VYPLACENY PROSTŘEDKY ZNAČNÉHO OBJEMU, ALE TEMPO JEJICH VYPLÁCENÍ JE POMĚRNĚ POMALÉ. PŘEDVÍDATELNOST 
TOKU POMOCI ZŮSTÁVÁ U VŠECH NÁSTROJŮ SLOŽITÁ
 76.  V míře provádění intervenčních opatření v rámci ERF došlo k zásadnímu 
zlepšení; částečně se tak stalo díky převodu pravomocí.
 77.  Světový fond úspěšně vyplatil velký objem finančních prostředků, ale 
míra vyplácení byla poměrně pomalá, zejména kvůli nízké absorpční kapacitě většiny přijímajících zemí.
 78.  Předvídatelnost financování zůstává problémem u všech nástrojů, včetně 
obecné rozpočtové podpory, protože země, u nichž bylo čerpání  z důvodu pozbytí způsobilosti pozastaveno, mají k dispozici méně  zdrojů pro své rozpočty na zdravotnictví.
DOPORUČENÍ K RYCHLOSTI A PŘEDVÍDATELNOSTI  
Č. 4:  Komise by měla těsněji spolupracovat se Světovým fondem, aby 
urychlila provádění svých programů poskytováním technické pomoci 
přijímajícím zemím jak při přípravě žádostí o grant, tak při provádění 
smluv o grantech.
Č. 5:  Komise by měla zlepšit předvídatelnost své rozpočtové pod-
pory na zdravotnictví s tím, že zajistí, aby byla připravena zasáh-nout alternativními nástroji v případech, kdy daná země pozbude způsobilosti čerpat rozpočtovou podporu.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe42
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceŘÍZENÍ A ÚČELNOST NÁSTROJŮ 
ROZPOČTOVÁ PODPORA ZATÍM ÚČELNĚ NEPŘISPĚLA 
KE ZLEPŠENÍ ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB; PROJEKTY MOHOU 
HRÁT PŘI PODPOŘE VE ZDRAVOTNICTVÍ DŮLEŽITOU 
ROLI A SVĚTOVÝ FOND PŘINESL VÝRAZNÉ VÝSLEDKY
 79.  Stávající koncepce obecné rozpočtové podpory sice zahrnuje vazby na 
zdravotnické odvětví, ale při jejím provádění se tyto vazby dostatečně 
nevyužívají. Přestože má tedy obecná rozpočtová podpora potenciál být důležitým nástrojem při zlepšování zdravotnických služeb, v sou-
časnosti tento účel nesplňuje a ani se nezaměřuje na řešení potřeb 
chudší části populace. V subsaharské Africe využívala Komise odvět-
vovou rozpočtovou podporu, která se zaměřuje na zdravotnictví, jen 
v malé míře.
 80.  Přestože mají projekty určité nedostatky, zejména v souvislosti s udr-
žitelností, jsou nástrojem, který užitečně přispěl k podpoře ve zdra-
votnickém odvětví. Obecně mezi problematičtější projekty patřily  
ty, které zahrnovaly několik zemí, protože řízení takových projektů 
je obtížné.
 81.  Světový fond výrazně přispěl k boji proti AIDS, tuberkulóze a malárii. 
Nicméně i přes důležitou roli při zakládání Světového fondu Komise 
učinila jen málo pro to, aby přispěla k jeho účelnosti na úrovni jed-
notlivých zemí.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe43
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceDOPORUČENÍ K ŘÍZENÍ A ÚČELNOSTI NÁSTROJŮ  
Č. 6:  Odvětvová rozpočtová podpora by se měla využívat více. Obecný 
požadavek využívat ji pouze tehdy, pokud je zdravotnictví klíčovým 
odvětvím, by se měl přezkoumat, a Komise by měla přehodnotit své stávající rozdělení zdrojů mezi odvětvovou rozpočtovou podporu  a obecnou rozpočtovou podporu.
Č. 7:  Odvětvovou dimenzi obecné rozpočtové podpory je třeba  
posílit:
a)  uplatněním ukazatelů výkonnosti a dialogu ve zdravotnictví,  
což by podpořilo země v dodržování jejich závazku přidělit 15 % 
vnitrostátního rozpočtu na zdravotnictví a zajistit úplné plnění 
vnitrostátního rozpočtu na zdravotnictví;
b)  provedením provozních a finančních přezkumů a zjistit tak, zda 
se rozpočtové zdroje na zdravotnictví využívají v souladu se  zamýšleným účelem;
c)  financováním technické pomoci z rozpočtové podpory k posílení 
politiky a institucionální kapacity v oblasti zdravotnictví a vyřešit 
specifické nedostatky v řízení veřejných financí a při zadávání 
veřejných zakázek ve zdravotnictví;
d)  zlepšením kvality vstupů do dialogu ve zdravotnictví zvýšením 
úrovně odborných znalostí v této oblasti v útvarech Komise nebo 
využitím znalostí ostatních dárců na základě jasných písemných 
mandátů;
e)  věnováním více pozornosti zajištění toho, aby ukazatele výkon-
nosti vycházely z náležitých statistických systémů, odrážely kapa-
citu vlády ovlivnit výkonnost a braly v úvahu snižování chudoby a cíle v oblasti kvality.
Č. 8:  V rámci Světového fondu by Komise měla převzít větší vlastnickou 
odpovědnost na úrovni zemí. Delegace by měly přijímajícím zemím  
poskytovat větší podporu při přípravě a provádění grantů Světového fondu a také předkládat zprávy ústředí, aby Komise mohla účelněji  
zasahovat na úrovni rady Světového fondu.
Č. 9:  Komise by měla více využívat projekty jako nástroje k posky-
tování podpory v oblasti politiky a technické pomoci a poraden-ství (projekty ERF), financování pilotních intervenčních opatření (projekty ve zdravotnictví financované z položek souhrnného roz-počtu) a poskytování zdravotnické péče v chudších regionech, kde zdravotnické služby nejsou dostupné v odpovídající míře (projekty financované z rozpočtové položky týkající se spolufinancování  s nevládními organizacemi). Roli projektů financovaných z položek souhrnného rozpočtu, které zahrnují několik řadu zemí, a projektů uvnitř skupiny zemí AKT je třeba přehodnotit.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe44
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceKOMISE NEVYPRACOVALA POKYNY PRO ZAJIŠTĚNÍ 
JEDNOTNÉHO UPLATŇOVÁNÍ RŮZNÝCH NÁSTROJŮ 
NA PODPORU ZDRAVOTNICTVÍ ANI DOSTATEČNĚ NEZAČLENILA SVÁ INTERVENČNÍ OPATŘENÍ 
DO CELOODVĚTVOVÝCH KONCEPCÍ
 82.  Komise odpovídajícím způsobem nedefinovala úlohu, kterou mohou 
jednotlivé nástroje plnit ve zdravotnictví, ani jak by se tyto nástroje měly kombinovat, aby bylo dosaženo maximální synergie.
 83.  Vzhledem k důležitosti propracovaných celoodvětvových koncepcí pro 
účelnost všech nástrojů je potřeba, aby se více podporovalo přispívání 
k vypracování a zavedení těchto koncepcí.
DOPORUČENÍ K JEDNOTNÉMU VYUŽITÍ NÁSTROJŮ  
Č. 10:  Komise by měla vypracovat a rozšířit jasné pokyny k tomu, 
kdy použít jaký nástroj a jak nástroje zkombinovat pro dosažení  
maximální synergie. V rámci toho by měla:
a)  definovat okolnosti, kdy lze použít obecnou a odvětvovou roz-
počtovou podporu a kdy lze využít oba nástroje společně;
b)  zajistit větší a účelnější využití projektů jako nástroje k posílení 
rozpočtové podpory a intervenčních opatření Světového fondu 
ve zdravotnictví;
c)  zohlednit operace Světového fondu, kdykoli plánuje provést  
intervenční opatření ve zdravotnictví, a to i v rámci obecné roz-počtové podpory.
Č. 11:  Výběr nástrojů, které se použijí, by měl konkrétněji přihlížet  
k situaci dané země a zejména skutečnosti, zda má dobře definovanou 
odvětvovou politiku.
Č. 12:  Komise by měla těsněji provázat svá intervenční opatření ve  
zdravotnictví, včetně intervencí Světového fondu, s celoodvětvovými 
politikami. V zemích, kde celoodvětvové politiky zatím neexistují, by 
měla napomáhat k jejich vytvoření.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 19. lis-
topadu 2008. 
  Za Účetní dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe45
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe
Zdroj:  EÚD
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe46
PŘÍLOHA I
ROZVOJOVÉ CÍLE TISÍCILETÍ: HODNOCENÍ POKROKU V ROCE 2007
Cíle Afrika Asie
severní subsaharská východní jihovýchodní jižní západní 
CÍL 1 | Odstranit extrémní chudobu a hlad
Na polovinu snížit počet extrémně chudých 
osob nízká chudobavelmi vysoká 
chudobamírná chudoba mírná chudoba velmi vysoká 
chudobanízká chudoba 
Na polovinu snížit počet hladovějících velmi nízký počet 
hladovějícíchvelmi vysoký počet 
hladovějícíchmírný počet 
hladovějícíchmírný počet 
hladovějícíchvysoký počet 
hladovějících mírný počet 
hladovějících
CÍL 2 | Zpřístupnit základní vzdělání pro všechny 
Poskytnout základní vzdělání pro všechny velký počet zápisů 
do školymalý počet zápisů 
do školyvelký počet zápisů 
do školyvelký počet zápisů 
do školy velký počet zápisů 
do školy střední počet 
zápisů do školy 
CÍL 3 | Prosazovat rovnost mužů a žen a posílit postavení žen 
Rovné zastoupení dívek a chlapců při zápisu do základní školy blíží se rovnovázetéměř se blíží 
rovnovázerovnováha rovnováha blíží se rovnováze blíží se rovnováze
Podíl žen na placeném zaměstnání nízký podíl střední podíl vysoký podíl střední podíl nízký podíl nízký podíl 
Rovné zastoupení žen v národních 
parlamentech velmi nízké 
zastoupení nízké zastoupení mírné zastoupení nízké zastoupení nízké zastoupení velmi nízké 
zastoupení 
CÍL 4 | Snížit dětskou úmrtnost 
O dvě třetiny snížit úmrtnost dětí do pěti let nízká úmrtnost nízká úmrtnost nízká úmrtnost mírná úmrtnost vysoká úmrtnost mírná úmrtnost
Očkování proti spalničkám vysoké pokrytí nízké pokrytí mírné pokrytí mírné pokrytí nízké pokrytí vysoké pokrytí
CÍL 5 | Zlepšit zdraví matek
O tři čtvrtiny snížit úmrtnost rodiček mírná úmrtnost nízká úmrtnost nízká úmrtnost vysoká úmrtnost nízká úmrtnost mírná úmrtnost
CÍL 6 | Bojovat proti HIV/AIDS, malárii a dalším nemocem
Zastavit šíření HIV/AIDS a snižovat 
procento nově nakažených nízký výskyt velmi vysoký výskyt nízký výskyt nízký výskyt mírný výskyt nízký výskyt 
Zastavit šíření malárie a snižovat procento 
nově nakažených nízké riziko vysoké riziko mírné riziko mírné riziko mírné riziko nízké riziko
Zastavit šíření tuberkulózy a snižovat 
procento nově nakažených nízká úmrtnost vysoká úmrtnost mírná úmrtnost mírná úmrtnost mírná úmrtnost nízká úmrtnost
CÍL 7 | Zajistit trvalou udržitelnost životního prostředí 
Zvrátit proces úbytku lesů nízká zalesněnost střední zalesněnost střední zalesněnost vysoká zalesněnost střední zalesněnost nízká zalesněnost 
O polovinu snížit podíl osob bez přístupu 
k nezávadné pitné voděvysoké pokrytí nízké pokrytí mírné pokrytí mírné pokrytí mírné pokrytí vysoké pokrytí
O polovinu snížit podíl osob bez přístupu 
k hygienickým zařízením mírné pokrytí velmi nízké pokrytí velmi nízké pokrytí nízké pokrytí velmi nízké pokrytí mírné pokrytí
Zlepšit životní podmínky obyvatel 
chudinských předměstí (slumů)mírný podíl 
obyvatel slumů velmi vysoký podíl 
obyvatel slumů vysoký podíl 
obyvatel slumů mírný podíl 
obyvatel slumů vysoký podíl 
obyvatel slumů mírný podíl 
obyvatel slumů 
CÍL 8 | Vybudovat globální partnerství pro rozvoj 
Nezaměstnanost mládeže velmi vysoká 
nezaměstnanostvysoká 
nezaměstnanostnízká 
nezaměstnanostvysoká 
nezaměstnanostmírná 
nezaměstnanostvelmi vysoká 
nezaměstnanost
Uživatelé internetu mírný přístup 
k internetuvelmi malý přístup 
k internetumírný přístup 
k internetumírný přístup 
k internetumalý přístup 
k internetumírný přístup 
k internetu
Zdroj: OSN
Cíl byl splněn nebo je téměř splněn.
Splnění cíle se očekává do roku 2015 za předpokladu, že bude pokračovat současný trend nebo že problém, 
k němuž se daný cíl vztahuje, není v daném regionu závažný.
Splnění cíle do roku 2015 se nepředpokládá.
Žádný pokrok, popř. zhoršení či zvrat stavu.
Cíle 
CÍL 1 | Odstranit extrémní chudobu a hlad
Na polovinu snížit počet extrémně chudých 
osob 
Na polovinu snížit počet hladovějících 
CÍL 2 | Zpřístupnit základní vzdělání pro všechny 
Poskytnout základní vzdělání pro všechny 
CÍL 3 | Prosazovat rovnost mužů a žen a posílit postavení žen 
Rovné zastoupení dívek a chlapců 
při zápisu do základní školy 
Podíl žen na placeném zaměstnání Rovné zastoupení žen v národních 
parlamentech 
CÍL 4 | Snížit dětskou úmrtnost 
O dvě třetiny snížit úmrtnost dětí do pěti let
Očkování proti spalničkám 
CÍL 5 | Zlepšit zdraví matek
O tři čtvrtiny snížit úmrtnost rodiček 
CÍL 6 | Bojovat proti HIV/AIDS, malárii a dalším nemocem
Zastavit šíření HIV/AIDS a snižovat 
procento nově nakažených 
Zastavit šíření malárie a snižovat procento 
nově nakažených 
Zastavit šíření tuberkulózy a snižovat 
procento nově nakažených 
CÍL 7 | Zajistit trvalou udržitelnost životního prostředí 
Zvrátit proces úbytku lesů 
O polovinu snížit podíl osob bez přístupu 
k nezávadné pitné vodě
O polovinu snížit podíl osob bez přístupu 
k hygienickým zařízením 
Zlepšit životní podmínky obyvatel 
chudinských předměstí (slumů)
CÍL 8 | Vybudovat globální partnerství pro rozvoj 
Nezaměstnanost mládeže 
Uživatelé internetu 
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe47
OceánieLatinská Amerika 
a karibské země Společenství nezávislých států 
Evropa Asie 
— mírná chudoba nízká chudoba nízká chudoba 
mírný počet 
hladovějícíchmírný počet 
hladovějícíchvelmi nízký počet 
hladovějícíchvysoký počet 
hladovějících 
střední počet 
zápisů do školy velký počet zápisů 
do školy velký počet zápisů 
do školy velký počet zápisů 
do školy 
blíží se rovnováze rovnováha rovnováha rovnováha 
střední podíl vysoký podíl vysoký podíl vysoký podíl 
velmi nízké 
zastoupení mírné zastoupení nízké zastoupení nízké zastoupení 
mírná úmrtnost nízká úmrtnost nízká úmrtnost mírná úmrtnost
nízké pokrytí vysoké pokrytí vysoké pokrytí vysoké pokrytí
vysoká úmrtnost mírná úmrtnost nízká úmrtnost nízká úmrtnost
mírný výskyt mírný výskyt mírný výskyt nízký výskyt
nízké riziko mírné riziko nízké riziko nízké riziko
mírná úmrtnost nízká úmrtnost mírná úmrtnost mírná úmrtnost
vysoká zalesněnost vysoká zalesněnost vysoká zalesněnost nízká zalesněnost 
nízké pokrytí vysoké pokrytí vysoké pokrytí mírné pokrytínízké pokrytí mírné pokrytí mírné pokrytí mírné pokrytí
mírný podíl 
obyvatel slumů mírný podíl 
obyvatel slumů nízký podíl 
obyvatel slumů mírný podíl 
obyvatel slumů 
nízká 
nezaměstnanostvysoká 
nezaměstnanostvysoká 
nezaměstnanostvysoká 
nezaměstnanost
malý přístup 
k internetuvysoký přístup 
k internetumírný přístup 
k internetumírný přístup 
k internetu
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe48
PŘÍLOHA II
VÝTAH Z BRUSELSKÉ DEKLARACE
MINISTRŮ ZDRAVOTNICTVÍ ZEMÍ AKT, ŘÍJEN 2007
„N. Vědomi  si současných výzev v oblasti řízení zdravotnictví  
v zemích AKT včetně nedostatku lidských zdrojů; nedostatků v sys-témech včasného varování a epidemiologického dohledu; nedosta-tečných systémů řízení informací v oblasti zdravotnictví pro účely rozhodování; špatné kvality lékařské péče, zejména pokud jde o vše-obecná preventivní opatření, krevní transfúze a laboratorní kapacity; nízké úrovně domácího/provozního výzkumu a vývoje týkajícího se endemických a přenosných chorob jako HIV a AIDS, tuberkulóza a malárie, chronických nemocí jako cukrovka, vysoký krevní tlak a astma a také nemocí v důsledku násilí, traumatu a nehod; ome-zené připravenosti a řízení v souvislosti s epidemiemi, jako je např. Ebola; enormních cen léků a farmaceutických výrobků a potřeby odpovídajícím způsobem financovat zdravotnický sektor z ročních rozpočtů;
O. Zdůrazňujíce  důležitost zdravotnických systémů v zemích AKT 
za účelem prevence, léčení a řízení tropických nemocí zanedbáva-
ných v epidemiologickém kontextu, jako je např. trypanosomiáza 
u lidí (spavá nemoc), horečka dengue, lepra, filarióza, onchocer-kóza (říční slepota), schistosomiáza (bilharziáza) a trachom, dále 
chronických nemocí a nemocí spojených s životním stylem, např. vysokého krevního tlaku, rakoviny, srpkovité anémie a cukrovky, dále nově a znovu se objevujících nemocí, jako je např. vřed Buruli, hemoragická horečka, opičí neštovice, mor a vzteklina, či duševních chorob, neurologických nemocí, meningitidy, střevních parazitů, 
průjmu u dětí a dalších;“
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe49
PŘÍLOHA III
SHRNUTÍ TÝKAJÍCÍ SE JEDNOTLIVÝCH ZEMÍ 
SVAZIJSKO 
PŘEHLED ZDRAVOTNÍ SITUACE 
Svazijsko má nejvyšší míru výskytu HIV/AIDS na světě, nakaženo 
je 34 % populace. S tím úzce souvisí také nejvyšší výskyt tuberku-lózy, který stoupl z 856 případů na 100 000 obyvatel v roce 2000 
na 1 182 případů na 100 000 obyvatel v roce 2006. Průměrná délka 
života klesla ze 60 let v roce 1998 na 31 let v roce 2004. Z celko-
vého počtu milionu obyvatel se počet sirotků a zranitelných dětí 
odhaduje na 130 000.
Úmrtnost kojenců a dětí do pěti let se od roku 1997 zvýšila ze 78, 
resp. 106 na 1 000 živě narozených dětí v roce 1997 na 85, resp. 
120 v roce 2006. HIV/AIDS je příčinou 47 % úmrtí dětí do pěti let. 
Prudce stoupla úmrtnost rodiček, a to z 230 na 100 000 živě naro-zených dětí v roce 1999 na 370 v roce 2006, přičemž hlavní příčinou 
není jen HIV/AIDS, ale také nedostatky zdravotnického systému. 
Pro zdravotnické služby je stále těžší vypořádat se s zátěží způso-
benou novými nemocemi, zhoršenou navíc nárůstem nepřenosných 
chorob, jimž se věnuje mnohem méně pozornosti. 
PROJEKTY ERF 
Program prevence a léčby HIV/AIDS (HAPAC)
Program HAPAC I (2001–2005; 2,25 milionu EUR) vesměs splnil své 
cíle týkající se zavedení nových služeb dobrovolného poradenství 
a testování, vytvoření sítě domácí péče v jednom ze čtyř svazijských 
regionů a podpory opatření ke zlepšení léčby pohlavně přenosných infekcí. Program HAPAC II (2006–2008; 2 miliony EUR) především 
umožnil zachovat služby zavedené v rámci HAPAC I. Zároveň počítal 
i s jejich mírným rozšířením, avšak tohoto cíle bylo dosaženo jen 
v omezené míře. Důvodem k financování programu HAPAC II byla 
nejistá udržitelnost programu HAPAC I, avšak ta i nadále zůstává 
hlavním problémem; po skončení programu v roce 2008 se očekává 
uzavření některých středisek dobrovolného poradenství a testování. 
Kdyby Komise lépe koordinovala postup se Světovým fondem, mohl Světový fond pokračovat v operacích realizovaných v rámci HAPAC I 
i po skončení tohoto projektu.
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe50
POLOŽKA SOUHRNNÉHO ROZPOČTU TÝKAJÍCÍ 
SE SPOLUFINANCOVÁNÍ S NEVLÁDNÍMI ORGANIZACEMI 
Integrovaný projekt týkající se HIV/AIDS a rozvoje živobytí 
Cílem tohoto projektu je poskytovat osobám žijícím s HIV/AIDS 
a sirotkům a zranitelným dětem služby domácí péče a pomoci jim 
při zajišťování výživy pěstováním vlastních potravin. Projekt se  zatím nacházel v rané fázi. Je sice velmi potřebný, ale jeho cíle  
se ukázaly na projekt trvající jen o trochu déle než tři roky příliš 
ambiciózní. 
SVĚTOVÝ FOND 
Ze Světového fondu byla prozatím Svazijsku vyplacena nejvyšší pod-pora na obyvatele na světě (105 milionů USD, přibližně 100 USD na 
obyvatele). Valná většina těchto finančních prostředků byla určena 
na boj s HIV/AIDS. Nízký objem prostředků na boj s tuberkulózou neodpovídá závažnosti problému, který tato nemoc představuje. 
Výsledky programů podpořených ze Světového fondu jsou poněkud 
smíšené. Vcelku příznivý pokrok byl zaznamenán v případě péče a podpory v rodinách a komunitách zasažených HIV/AIDS, dobro-volného poradenství a testování a domácí péče. Avšak pokud jde o antiretrovirální terapii a monitorování, zlepšování prevence pře-nosu viru HIV z matky na dítě a preventivní činnosti mezi mládeží, 
účelnost byla nižší. Požadavky Světového fondu týkající se před-
kládání zpráv pomohly zlepšit systémy monitorování a hodnocení a spolehlivost údajů.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe51
LESOTHO
PŘEHLED ZDRAVOTNÍ SITUACE
Lesotho má 23 % míru výskytu HIV/AIDS, která patří k nejvyšším. 
S tím je těsně spojen extrémně vysoký výskyt tuberkulózy. HIV/AIDS a tuberkulóza jsou hlavní příčinou snížení průměrné délky života od poloviny devadesátých let z 60 na pouhých 41 let. V zemi 
žije odhadem 180 000 sirotků a zranitelných dětí, což je přibližně 10 % populace. Malárie se v Lesothu nevyskytuje, ale znepokojení 
budí rostoucí míra nepřenosných nemocí. 
Kojenecká úmrtnost se výrazně zvýšila (částečně také v důsledku 
HIV/AIDS) z průměrně 75 případů na 1 000 živě narozených dětí 
v období 1995–99 na 91 v období 2000–2004. Zároveň dramaticky 
stoupla úmrtnost rodiček, a to z 282 případů na 100 000 živě naro-
zených dětí v roce 1993 na 762 v roce 2004. Na zhoršení zdravotních 
ukazatelů se podepisuje také úpadek zdravotnických služeb, které 
jen velmi obtížně bojují s rostoucím výskytem chorob. Rozpočtové prostředky se nezvýšily, aby bylo možné tuto situaci řešit, a nepo-
měrně velká část se přiděluje na sekundární a terciární péči a do 
městských oblastí. Počet zdravotnického personálu se navíc zmen-
šuje v důsledku odchodu zdravotníků do jiných zemí a také úmrtí 
v souvislosti s HIV/AIDS. 
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA 
Obecná rozpočtová podpora nebyla účelným nástrojem pro zlepšení zdravotnických služeb. Program v rámci osmého ERF byl Komisí pozastaven kvůli nedostatečnému závazku vlády provést reformu 
řízení veřejných financí. Jako další problém se v rámci tohoto pro-
gramu ukázalo získat spolehlivé údaje pro ukazatele výkonnosti. 
Z těchto důvodů nebyla ani poskytnuta pomoc z devátého ERF,  přestože se s tím původně počítalo.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe52
PROJEKTY ERF 
Projekt podpory reformy zdravotnictví v rámci osmého ERF (1,8 mili-
onu EUR) významně přispěl k procesu decentralizace zdravotnic-
tví v Lesothu: umožnil podpořit celkové plánování tohoto procesu a zahájit decentralizaci ve třech okresech, byť pilotní fáze v délce devíti měsíců byla příliš krátká. Lesothská vláda následně rozšířila 
decentralizaci na všech deset okresů, a to navzdory značným ome-
zením v oblasti kapacity a zdrojů. 
PROJEKT SPOLUFINANCOVANÝ NEVLÁDNÍ 
ORGANIZACÍ: DOMÁCÍ PÉČE O OSOBY TRPÍCÍ HIV/AIDS NEBO NEVYLÉČITELNOU NEMOCÍ A O SIROTKY A ZRANITELNÉ DĚTI 
Celkově se jedná o úspěšný projekt. Bylo vyškoleno 600 osob jako 
pečovatelů, přičemž každý má v průměru na starosti deset klientů; 
sirotkům a zranitelným dětem se však poskytuje pomoc jen v ome-
zené míře. V zájmu zajištění udržitelnosti projektu byl zahájen  návazný projekt, zaměřený na problematiku zajišťování potravin 
a výdělečnou činnost, ale projektové období tří let nemusí na dosa-
žení těchto cílů stačit. 
SVĚTOVÝ FOND 
V rámci prozatím hlavního grantu (HIV/AIDS, 2. kolo), který při-bližně stejnou měrou financoval Světový fond a vláda, se více než 
15 000 osob oproti plánovaným 12 500 podrobuje antiretrovirální 
léčbě. Je však možné, že systém monitorování zahrnuje i osoby,  které s léčbou přestaly nebo během ní zemřely. Antiretrovirální  
terapii dostává jen přibližně 30 % nemocných, kteří ji potřebují. 
Vzniklo sice mnoho nových míst dobrovolného poradenství a tes-
tování, ale počet osob testovaných na HIV je oproti plánu o 20 % nižší. Odráží to obecné problémy v provádění lesothské kampaně 
Know Your Status  („Zjisti svůj stav“).  U péče a podpory pro sirotky 
a zranitelné děti nebylo nikde jasně definováno, co všechno má tato 
podpora zahrnovat, a obtížně se určovalo, které přesně služby byly 
sirotkům a zranitelným dětem poskytnuty. Cíle týkající se distri-
buce kondomů do zdravotnických center byly překročeny (Světový 
fond se na financování podílel jen částečně), ale bylo nutné zajistit, 
aby mládež kondomy skutečně používala. Pokud jde o vzdělávání mládeže o prevenci přenosu HIV/AIDS, došlo k určitému pokroku. 
Podpora prevence přenosu viru HIV z matky na dítě byla nejpro-
blematičtější – dosaženo bylo pouze jednoho cíle ukazatelů ze šesti. 
Důvodem je částečně také nedostatek zdravotnického personálu.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe53
KEŇA
PŘEHLED ZDRAVOTNÍ SITUACE
Všechny hlavní zdravotní ukazatele se během devadesátých let sní-
žily a klesající trend pokračoval i během realizace prvního národního strategického plánu ve zdravotnictví (1999–2004). Úmrtnost dětí do pěti let se zvýšila z 11,2 % na 11,5 %. Úmrtnost rodiček je obtížné 
stanovit, nicméně ukazatele nesvědčí o žádném pozitivním vývoji. Jedinou oblastí, kde došlo k jasnému zlepšení, je míra výskytu HIV, 
která klesla ze 13 % v roce 1994 na 6 % v roce 2005.
Na zhoršení nejdůležitějších zdravotních ukazatelů se podepsalo 
menší využívání služeb veřejných zdravotnických zařízení, nedo-
statek zdravotnického personálu a jeho nerovnoměrné rozmístění 
v městských a venkovských oblastech a ve veřejném a soukromém 
sektoru a také skutečnost, že vnitrostátní příspěvky na zdravot-
nictví zůstávají stále na stejné úrovni. Druhý národní strategický 
plán ve zdravotnictví (2005–2010), na nějž dárci přispívají v rámci programu společného plánování práce a financování, se pokouší 
toto zhoršení zvrátit. 
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA
Vzhledem ke stále poměrně nízkým výdajům na zdravotnictví, nedo-statkům v systému zdravotnictví a řízení veřejných financí a skuteč-
nosti, že byl splněn pouze jeden ze čtyř ukazatelů výkonnosti, nelze obecnou rozpočtovou podporu v Keni považovat za příliš účelnou při zlepšování zdravotnických služeb. 
PROJEKTY ERF 
Projekt v rámci osmého ERF s názvem „Program rozvoje okres-ních zdravotnických služeb a systémů“, který se týkal centrálního a východního regionu, významně přispěl ke zlepšení přístupu  k veřejným i soukromým službám a jejich kvality. Tento projekt se zaměřoval zejména na ohroženější osoby a na komunity. Pokud by byl časový rámec projektu delší než plánované tři roky a nedocházelo ke zpožděním, výsledky projektu mohly být ještě lepší. PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe54
PROJEKTY FINANCOVANÉ Z POLOŽEK 
SOUHRNNÉHO ROZPOČTU 
Iniciativa týkající se sexuálního a reprodukčního 
zdraví mládeže 
Tento projekt výrazně napomohl přístupu nejzranitelnější a mar-
ginalizované mládeže k prevenci HIV/AIDS a ke zdravotnické péči 
prostřednictvím pojízdné ambulance, která poskytovala mládeži  služby dobrovolného poradenství a testování, a také zvyšováním 
informovanosti o této iniciativě.
Přístup ke kvalitní základní a komplexní porodnické péči 
a její využívání 
Cílem projektu je zlepšit přístup žen a dětí k porodnické a novoro-
zenecké péči v deseti cílových okresech. Projektové ukazatele svědčí 
o tom, že se v těchto okresech zvýšil podíl případů, kdy se porodní 
komplikace řeší v pohotovostních porodnických zařízeních, a podíl porodů za účasti porodních asistentek.
Komplexní přístup určený osobám nejvíce ohroženým 
a zasaženým HIV/AIDS
Projekt usiluje o posílení kapacity organizace Marie Stopes v Keni 
s cílem přispět ke strategickému plánu boje proti AIDS v Keni  (2005–2010). Počáteční pokrok je dobrý. 
Uzazi Bora – Služby pro matky a děti – činnosti týkající se HIV 
Cílem projektu bylo zlepšit prevenci přenosu viru HIV z matky  
na dítě a zlepšit předporodní, porodní a poporodní péči ve dvou okresech. Těchto cílů bylo částečně dosaženo, hlavní nedostatky se týkají poporodní péče.
SVĚTOVÝ FOND 
Keňa patří k hlavním příjemcům prostředků ze Světového fondu, avšak implementace grantů probíhala se značnými zpožděními. Vět-šiny cílů proto nebude dosaženo a rozpočty byly po fázi I sníženy.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe55
MALAWI
PŘEHLED ZDRAVOTNÍ SITUACE
Míra výskytu HIV/AIDS v Malawi (přibližně 14 %) patří k nejvyšším 
na světě. V jejím důsledku došlo mezi lety 1994 a 2004 k velkému nárůstu případů tuberkulózy, a to na dvojnásobek. Značný je také výskyt malárie, která je nejčastěji hlášenou příčinou úmrtí dospě-
lých i dětí. Malawi má navzdory zlepšení od roku 2000 stále jednu z nejvyšších úmrtností rodiček na světě, 984 případů na 100 000 živě 
narozených dětí. Podobná situace panuje u úmrtnosti dětí – sice 
došlo k poklesu na 76 případů na 1 000 živě narozených dětí, ale 
stále jde o velmi znepokojující problém. Zdravotnické služby se  
potýkají s katastrofálním nedostatkem financí k řešení uvedených problémů, a i tak velmi omezený počet zdravotnického personálu se výrazně koncentruje v městských oblastech. 
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA 
Obecná rozpočtová podpora neměla do poloviny roku 2007 výraznější 
dopad na zlepšení služeb. Od roku 2005, kdy bylo znovu zahájeno 
poskytování této podpory, se vláda zaměřila na využití rozpočtové 
podpory k zajištění řádných výsledků finančního řízení místo ke 
zvýšení rozpočtových výdajů na péči pro chudé. Nicméně díky vlivu obecné rozpočtové podpory Komise napomohla tomu, aby vláda  
zachovala příděly na zdravotnictví minimálně ve výši 10,7 % pro-středků celkového vnitrostátního rozpočtu. Vzhledem k dosažení tzv. „bodu dokončení“ iniciativy na podporu vysoce zadlužených chudých zemí (iniciativa HIPC) bude možné zvýšit výdaje dle vlast-ního uvážení, včetně výdajů na zdravotnictví. 
PROJEKTY ERF
Během projektu v rámci osmého ERF byla vybudována národní trans-
fúzní stanice, která pokryla třetinu až polovinu potřeb země. Je to 
sice méně, než s čím počítala dohoda o financování, ale s ohledem 
na různé kulturní i organizační překážky, jež bylo nutné při projektu 
překonávat, jde stále o výrazný pokrok. PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe56
PROJEKTY FINANCOVANÉ Z POLOŽEK 
SOUHRNNÉHO ROZPOČTU 
Zlepšení sexuálního a reprodukčního zdraví mládeže a služby 
v oblasti HIV/AIDS 
Tento projekt ve spolupráci s nevládními organizacemi a kluby  
pro mládež usiluje o to, aby mladí lidé začali více využívat služby 
zaměřené na oblast sexuálního a reprodukčního zdraví a praktiky bezpečného sexu. Kvůli počátečním zpožděním se nemusí podařit 
dosáhnout všech cílů projektu.
Podpora změny chování a zvýšení přístupu ke službám v oblasti 
sexuálního a reprodukčního zdraví v okresu Thyolo 
Tento projekt v chudém okresu na jihu Malawi přinesl velmi  
cenné výsledky. Umožnil zlepšit přístup ke kontinuální péči, pod-
poře a léčbě v souvislosti s HIV, ke službám týkajícím se prevence 
přenosu viru HIV z matky na dítě a k dobrovolnému poradenství a testování.
Zdraví dětí a mládeže v centrálním a jižním regionu Malawi
Projekt postupuje dobře – zvýšil se počet mladých lidí, kteří využí-
vají dobrovolného poradenství a testování v příslušných centrech 
pro mládež a zdravotnických centrech, a snížil se počet matek škol-
ního věku. 
SVĚTOVÝ FOND 
Celkově Světový fond přináší výrazné výsledky. Umožnil zejména značně zvýšit poskytování antiretrovirální léčby, a to z pouhých několika tisíc případů v roce 2004 až na 110 000 v polovině roku 
2007. Většina dalších složek v rámci prvního kola projektu HIV/
AIDS je po určitých zpožděních na dobré cestě k dosažení výsledků, 
a to včetně podpory zdravotnických systémů, která ve velké míře umožnila vyškolit personál, zejména komunitních zdravotnických služeb. Neproblematičtější složkou byla prevence přenosu viru HIV z matky na dítě.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe57
MALI
PŘEHLED ZDRAVOTNÍ SITUACE
Mali má vysokou úmrtnost rodiček (1 200 na 100 000 živě naroze-
ných dětí) a dětí (219 na 1 000 v roce 2004). Míra výskytu HIV/AIDS je relativně nízká (1,9 %), velmi rozšířená je naopak tuberkulóza (578 případů na 100 000 obyvatel). Jednou z hlavních příčin dětské úmrtnosti nadále zůstává malárie. K dalším rozšířeným chorobám 
patří infekce dýchacích cest, průjem, vlasovec medinský, schisto-
somiáza a rostoucím problémem jsou také chronické nemoci, jako 
je cukrovka a srdeční choroby. 
Navzdory značným investicím do infrastruktury ve zdravotnictví 
a obecně lepšímu přístupu ke zdravotní péči stále přetrvávají závažné 
problémy. Mali nemá odpovídající politiku v oblasti lidských zdrojů, 
výsledkem čehož je nedostatek personálu, neodpovídající geogra-
fické pokrytí a nedostatečné znalosti, motivace a etické standardy 
personálu. Proces decentralizace nebyl doprovázen převodem dosta-tečného množství lidských a finančních zdrojů. Celkově kvalita zdra-
votnických služeb zůstává nízká a pro nejchudší obyvatelstvo stále 
nedostupná. 
OBECNÁ ROZPOČTOVÁ PODPORA 
V rozporu se závazkem stanoveným v dohodě o financování obecné rozpočtové podpory vláda nezvýšila podíl rozpočtu na zdravotnictví 
a veřejné finance i nadále zůstávají mezi regiony rozděleny nerov-
noměrně. Kromě toho řízení veřejných financí je slabé, vyznačuje se vysokým svěřeneckým rizikem a nízkou efektivností a účelností 
veřejných výdajů.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe58
PROJEKTY ERF 
Program podpory zdravotnictví v rámci osmého ERF splnil svůj  
cíl posílit kapacitu ministerstva zdravotnictví, ale zlepšit kvalitu 
zdravotnických služeb se nepodařilo. Projekt neumožňoval takového zlepšení dosáhnout, protože by to vyžadovalo přijetí podstatných strukturálních reforem.
PROJEKTY FINANCOVANÉ Z POLOŽEK SOUHRNNÉHO 
ROZPOČTU 
Zlepšení reprodukčního zdraví žen na severu Mali
Projekt významně přispěl k lepšímu školení zdravotnických pracov-
níků a poskytování vybavení, ale trval příliš krátce na to, aby měl 
reálný dopad na úmrtnost matek. 
Akce BioMali
Tento projekt zaměřený na lepší odhalování případů HIV/AIDS, 
tuberkulózy a malárie v Mali vedl k vytvoření sítě laboratoří, avšak školení personálu o práci s poskytnutým zařízením neproběhla včas. 
Monitorování toho, zda se zvýšila míra odhalování nových případů, 
bylo problematické. 
Participační přístup ke zlepšení přístupu ke zdravotní péči pro 
pacienty s tuberkulózou 
Tento regionální projekt, který rovněž zahrnuje Benin, Burkinu Faso 
a Senegal, přispěl ke zlepšení v odhalování a následném sledování případů tuberkulózy.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe59
Posílení místní kapacity pro boj s HIV/AIDS
Tento projekt je stále ve své rané fázi. Jeho cílem je snížit sexuální 
přenos HIV/AIDS a přenos z matky na dítě v chudých regionech na 
severu Mali prostřednictvím většího zapojení občanské společnosti a zlepšení kvality zdravotnických služeb.
SVĚTOVÝ FOND 
Grant na boj s malárií přispěl k dodání sítí proti hmyzu a ke školení zdravotníků. Grant na boj s HIV/AIDS umožnil zvýšit počet osob, které se podrobují antiretrovirální léčbě, ze 600 na 12 800 během období 2005–2007. V případě grantu na boj s tuberkulózou byla léčebná složka úspěšnější než preventivní. Složka určená k posílení zdravotnických systémů se potýkala s určitými problémy, především 
v souvislosti s výstavbou a vybavováním národní laboratoře.PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe60
SEZNAM ZKOUMANÝCH PROJEKTŮ PŘÍLOHA IV
Země Název projektuČástka na 
projektHodnocení
PROJEKTY ERF
Angola Program podpory zdravotnictví 25,0 Neuspokojivý
Benin Podpora zdravotnictví 10,2 Částečně uspokojivýBurundi Přechodná podpora zdravotnictví (PATSBU) 4,1 NeuspokojivýČad Podpora zdravotnické politiky 42,0 NeuspokojivýPobřeží slonoviny Program v oblasti naléhavé pomoci a obnovy, fáze 1 34,0 Uspokojivý
Keňa Rozvoj okresních zdravotnických služeb a systémů 15,0 Uspokojivý
Lesotho Reforma v rámci podpory zdravotnictví 1,8 Částečně uspokojivýMalawi Transfúzní stanice v Malawi 9,4 Částečně uspokojivýMali Program podpory zdravotnictví 10,5 Částečně uspokojivý
Sierra Leone Program podpory zdravotnictví 28,0 Neuspokojivý
Svazijsko Program prevence a léčby HIV/AIDS 4,3 Částečně uspokojivýUganda Rozvoj lidských zdrojů ve zdravotnictví 17,0 Uspokojivý
PROJEKTY V RÁMCI AKT
8 zemí Partnerství ES/AKT/WHO pro rozvojové cíle tisíciletí týkající se zdraví 25,0 Částečně uspokojivý
14 zemí Program WHO na vymýcení obrny 26,8 Částečně uspokojivý
41 zemí Partnerství ES/AKT/WHO v oblasti farmaceutické politiky 24,6 Neuspokojivý22 zemí Sexuální a reprodukční zdraví, ES/AKT/UNFPA/IPPF 32,0 Uspokojivý3 země Rozvoj multicentrického klinického testování vakcíny proti malárii 7,0 Neuspokojivý
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe61
Země Název projektuČástka na 
projektHodnocení
PROJEKTY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ FINANCOVANÉ Z POLOŽEK SOUHRNNÉHO ROZPOČTU
Keňa Iniciativa týkající se sexuálního a reprodukčního zdraví mládeže 2,6 Částečně uspokojivý
Keňa Větší přístup ke kvalitní základní a komplexní porodnické péči 2,2 Uspokojivý
KeňaKomplexní přístup určený osobám nejvíce ohroženým a zasaženým 
HIV/AIDS4,4 Částečně uspokojivý
Keňa Uzazi Bora – Služby pro matky a děti – činnosti týkající se HIV 1,3 Částečně uspokojivýMalawiZlepšení sexuálního a reprodukčního zdraví mládeže a služby v oblasti 
HIV/AIDS 2,25 Částečně uspokojivý
MalawiPodpora změny chování a zvýšení přístupu ke službám v oblasti 
sexuálního a reprodukčního zdraví1,35 Uspokojivý
Mali Zlepšení reprodukčního zdraví žen na severu Mali 1,6 Uspokojivý
Mali Akce BioMali 3,6 Částečně uspokojivý
MaliParticipační přístup ke zlepšení přístupu ke zdravotní péči pro 
pacienty s tuberkulózou4,5 Částečně uspokojivý
Burundi, Keňa, Mosambik Program boje proti AIDS 2,0 Neuspokojivý
Burundi, Guinea,
HaitiVzájemné posílení soukromých a veřejných aktérů v oblasti ochrany 
práv, prevence infekcí a poskytování kompletní zdravotnické péče, prevence infekcí a poskytování celkových zdravotnických služeb osobám trpícím HIV/AIDS3,9 Částečně uspokojivý
Benin,
Dem. rep. KongoProgram vytvoření integrované péče související s HIV pro pacienty 
s tuberkulózou, kteří trpí HIV/AIDS4,3 Neuspokojivý
Zambie, JAR Budování místních kapacit a vlastnické odpovědnosti týkající se 
vakcíny proti HIV v Jižní Africe 3,0 Neuspokojivý 
Malawi, JAR Zvýšení prevence a léčby tuberkulózy 4,5 Částečně uspokojivý
PROJEKTY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI ROZPOČTOVÉ POLOŽKY URČENÉ KE SPOLUFINANCOVÁNÍ S NEVLÁDNÍMI ORGANIZACEMI
LesothoDomácí péče o osoby trpící HIV/AIDS nebo nevyléčitelnou nemocí 
a o sirotky a zranitelné děti0,7 Částečně uspokojivý
Mali Posílení místních kapacit pro boj s HIV/AIDS 1,0 Částečně uspokojivý
Malawi Zdraví dětí a mládeže v centrálním a jižním regionu Malawi 0,75 Uspokojivý
Svazijsko Integrovaný projekt týkající se HIV/AIDS a rozvoje živobytí 0,75 Částečně uspokojivýPŘÍLOHA IV
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
I. 
Komise děkuje Evropskému účetnímu dvoru 
za jeho práci týkající se rozvojové pomoci ES 
zaměřené na zdravotnické služby v subsa-harské Africe. Poskytuje zajímavou analýzu se zjištěními a získanými poznatky, která  
Komisi umožňuje objasnit řadu záležitostí  
vyplývajících z auditorské činnosti Účetního dvora.
II. 
Politika Komise uznává, že podpora pokroku směrem k lepším výsledkům v oblasti zdra-votnictví vyžaduje ucelenou strategii, která se zabývá stávajícími omezeními, a to pro-střednictvím nejvhodnějších nástrojů a dělby 
práce s ostatními dárci. Proto „na úrovni jed-
notlivých zemí Společenství použije celou  
škálu doplňujících se intervenčních opatření 
včetně: makroekonomické podpory spojené s lepšími výsledky v oblasti zdravotnictví;  
podpory pro odvětví, která mají širší dopad 
na výsledky v oblasti zdravotnictví, a přímé 
podpory zdravotnictví“ (sdělení o zdraví  a snižování chudoby). [ neověřený překlad ]
V souladu se svými politickými závazky  
Komise citlivě vnímá význam posilování  
zdravotních systémů, a proto zachovala  
přímé financování zdravotnictví na úrovni  
jednotlivých zemí, zvýšila obecnou rozpoč-
tovou podporu a svůj příspěvek k celosvě-tovým iniciativám.
Odborné znalosti v oblasti zdravotnictví jsou 
v Komisi udržovány v rámci limitů rozhod-
nutí o přidělení zdrojů. Avšak mechanismy, 
jako je například na úrovni jednotlivých  
zemí „fond pro technickou spolupráci“ nebo konkrétněji na ústřední úrovni „externí tech-
nické odborné znalosti“, mohou v případě  specifických úkolů poskytnout útvarům  Komise technickou podporu.
63
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceIII. 
Komise nadále usiluje o zvýšení rychlosti  
a zlepšení předvídatelnosti pomoci v oblasti zdravotnictví: to zahrnuje upřednostňu-jící celoodvětvovou koncepci, odvětvovou  rozpočtovou podporu, pokud to umožní  podmínky, avšak rovněž předvídatelnější  dlouhodobější druh obecné rozpočtové  podpory („smlouva o RCT“) v zemích, které dosahují dobrých výsledků.
IV. 
Komise sdílí názor Účetního dvora na mož-nou úlohu odvětvové rozpočtové podpory, poměrně nového způsobu podpory, jejímž  největším uživatelem v Africe je Komise,  jak dokládají důkazy, které jsou k dispozici. Komise již využila odvětvovou rozpočtovou podporu na podporu zdravotnictví v Mosam-biku, Zambii a Jižní Africe.
Komise považuje obecnou rozpočtovou  
podporu za doplněk intervenčních opatření 
zaměřených na zdravotnictví nebo necíle-
ných intervenčních opatření a je odhod-
lána dále zvyšovat účelnost tohoto nástroje obecně a ve vztahu k odvětvovým záleži-
tostem. Komise však podotýká, že účelnost 
obecné rozpočtové podpory se lépe posuzuje 
v dlouhodobějším horizontu, jelikož pokrok 
při dosahování výsledků na vnitrostátní  
úrovni vyžaduje určitý čas stejně jako velké 
zlepšení systémů, nemůže být proto porov-
náván s pokrokem při dosahování výsledků u menších a cílových skupin obyvatelstva.
V. 
Ve strategickém dokumentu pro zemi, v níž je podporováno zdravotnictví, Komise for-
muluje různé druhy podpory předpokládané 
v její politice k zlepšení výsledků v oblasti zdravotnictví v reakci na zvláštnosti dané  
země. Komise bude nadále posilovat syner-gie mezi jednotlivými intervenčními opatře-ními na úrovni jednotlivých zemí.Politický/strategický rámec v oblasti zdra-
votnictví se v posledním desetiletí v zemích subsaharské Afriky velmi zlepšil s podporou WHO (Světové zdravotnické organizace)  a všech dalších významných rozvojových  partnerů (včetně Komise). Tyto politiky je  však nutno neustále přezkoumávat a zlep-šovat. Například společné každoroční pře-zkumy zdravotnictví, na nichž se často podílí Komise, jsou opatřením, které zajišťuje nový vývoj v politice.
VI.
Komise uváží odvětvové příděly podle  pokynů, které budou vypracovány pro pře-zkum v polovině období v rámci desátého  ERF. Ty vyzdvihnou cíle na úrovni jednot-livých zemí, dosažené výsledky a zásady  vlastnické odpovědnosti země a dělby  práce. Vezmou v úvahu rovněž skutečnost, že výsledků rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdravotnictví lze dosáhnout různými způ-soby, včetně investic mimo zdravotnictví  (voda a kanalizace, vzdělávání, rozvoj ven-kova, správa …), a nikoli výhradně přímou  podporou zdravotnických služeb.
Komise bude nadále podporovat zdravot-
nické systémy, pokud možno s podporou  
odvětvových programů. Rozvoj a zachování 
„lidských zdrojů pro zdravotnictví“, jakož  
i financování zdravotnického systému jsou 
záležitosti, které bude Komise pečlivě sle-
dovat a napomáhat jim.
64
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceKomise souhlasí, že odpovídající odborné  –
znalosti jsou důležité pro delegace, které 
mají aktivní dárcovskou úlohu v oblasti zdravotnictví. Je-li zdravotnictví cílovým 
odvětvím, Komise přezkoumá způsoby,  
jak delegacím poskytnout odpovídající  odborné znalosti. V ostatních případech, včetně obecné odvětvové podpory, by  
bylo možno předpokládat tichá partner-
ství a svěření odpovědností ostatním  dárcům v rámci dělby práce. Bylo by  
možno uvážit rovněž pragmatické způ-
soby, například spojení odborníků EU.
Odvětvová rozpočtová pomoc se ve všech  –
odvětvích spolupráce zvýší z téměř 9 % 
v rámci 9. ERF na 16 % v rámci 10. ERF. 
Budou-li splněny podmínky, bude upřed-
nostňovanou možností v zemích, které  
mají naplánovanou podporu v oblasti  
zdravotnictví. Komise bude dále usilo-
vat o to, aby nástroj obecné rozpočtové pomoci byl účelnější při dosahování  
jejích cílů, včetně prostřednictvím smluv 
o RCT.
Komise bude nadále využívat projekty   –
s cílem rozvíjet a posilovat zdravotnické systémy, zejména v zemích s křehkou  stabilitou.
V zemích, v nichž se využívá celoodvětvová 
koncepce, je podpora pro vypracování poli-
tiky poskytována rovněž prostřednictvím  dialogu o odvětvové politice (účast ve spe-
cifických pracovních skupinách; účast ve  
společných přezkumech zdravotnictví pro-
váděných vládou a dárci), jakož i prostřed-nictvím projektů.Budování kapacit podle „akčního programu 
z Akkry“ (září 2008) by mělo být v rostoucí 
míře prováděno prostřednictvím společných finančních prostředků s cílem posílit vnitro-
státní kapacity a co nejvíce využít místních 
odborných znalostí.
Na základě auditu Účetního dvora byla   –
zřízena zvláštní meziútvarová skupina,  
aby stanovila, co by měla Komise uči-nit na úrovni jednotlivých zemí, aby  
bylo zajištěno účinné využití finančních 
zdrojů ze Světového fondu.
Tento pokyn týkající se konkrétního pou- –
žití různých nástrojů ve vztahu k zdra-
votnictví, včetně jejich kombinovaného 
použití, bude přezkoumán v „pokynech 
pro programování v oblasti zdravotnic-
tví“, které jsou v současnosti aktualizo-
vány s cílem lépe zohlednit širší rozvoj 
nástrojů ES (např. smlouva o RCT).
Komise souhlasí s tím, že propracovaná  –
politika v oblasti zdravotnictví a stra-
tegický rámec jsou vysoce žádoucí pro  
rozvoj účinných zdravotnických systémů, a je o tom přesvědčena. Bude nadále pod-
porovat rozvoj a přijímání dobře defino-vaných politik v oblasti zdravotnictví se všemi doplňkovými intervenčními opat-řeními, která její politika předpokládá.
65
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceÚVOD
1. 
Subsaharská Afrika zaostává při plnění vět-
šiny rozvojových cílů tisíciletí, a zejména  cílů souvisejících se zdravotnictvím.
Pokrok v oblasti rozvojových cílů tisíciletí  
souvisejících se zdravotnictvím je spojen  se zlepšením v různých oblastech (vzdělání, voda a kanalizace, bezpečnost potravin …). 
Podpora pokroku směrem k lepším výsled-kům v oblasti zdravotnictví proto vyžaduje 
ucelenou strategii, která se zabývá stáva-
jícími omezeními, a to prostřednictvím  
nejvhodnějších nástrojů a dělbou práce  
s ostatními dárci.
PŘIPOMÍNKY K PŘIDĚLOVÁNÍ 
A VYPLÁCENÍ ZDROJŮ VE ZDRAVOTNICTVÍ
7. 
Komise chce uvést audit rozvojové pomoci 
ES zaměřené na zdravotnické služby v subsa-
harské Africe do kontextu svého celkového 
přístupu k rozvojové pomoci.
Politika Komise uznává, že podpora pokroku 
směrem k lepším výsledkům v oblasti zdra-votnictví vyžaduje ucelenou strategii, která se zabývá stávajícími omezeními, a to pro-střednictvím nejvhodnějších nástrojů a dělby práce s ostatními dárci. Proto „na úrovni jed-
notlivých zemí Společenství použije celou  škálu doplňujících se intervenčních opatření 
včetně: makroekonomické podpory spojené 
s lepšími výsledky v oblasti zdravotnictví;  
podpory pro odvětví, která mají širší dopad na výsledky v oblasti zdravotnictví, a přímé podpory zdravotnictví“ (sdělení o zdraví  a snižování chudoby). [ neověřený překlad ]Ačkoli Komise skutečně přijala významné  
závazky v oblasti zdravotnictví, nikdy pro  
ERF formálně nestanovila cíl, pokud jde  o procentní podíl zdrojů přidělených na  
zdravotnictví. Komise mimoto zastává názor, 
že cíle založené na finančních vstupech jsou v rostoucí míře nevhodné k tomu, aby odrá-žely stávající závazky v rámci programu účel-
nosti pomoci a skutečný dopad, který má  
Komise na politiky partnerských zemí.
Základní přístup Komise k rozvoji se zaměřuje 
na snižování chudoby a v této souvislosti na 
zlepšení v rámci sociálních odvětví. Komise 
se proto soustředí na dosažení výsledků  v oblasti rozvoje, které jsou měřeny ukaza-
teli výkonnosti. To, zda je těchto výsledků/
ukazatelů dosaženo s vyššími či nižšími, pří-
mými nebo nepřímými finančními vstupy, je 
vedlejší.
Komise souhlasí s tím, že neexistuje žádný 
uznávaný způsob přidělování pomoci kon-
krétním odvětvím v rámci obecné rozpoč-
tové podpory. Komise proto bere na vědomí 
metodologii auditu a výsledky, které z něj  
vyplývají. Komise by však chtěla vyzdvih-nout, že kvůli zastupitelnosti fondů při-
spívá cílená i necílená rozpočtová podpora k financování celého rozpočtu, a nikoli  výhradně jeho části. Její příspěvek určený  na financování zdravotnictví by proto měl  být stejný. S ohledem na neexistenci mezi-
národně uznávaného způsobu přidělování  pomoci konkrétním odvětvím v rámci obecné 
rozpočtové podpory Komise nereaguje na  
konkrétní zjištění o finančních zdrojích, ale 
hodlá pracovat na metodice podávání zpráv, jež se zaměří na ukazatele výkonnosti a účel-nost pomoci v souladu s akčním programem z Akkry a pařížskými zásadami (angažova-nost, sladění, harmonizace, řízení zaměřené 
na výsledky v oblasti rozvoje a vzájemná  odpovědnost).
66
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe12.
b) 
Komise uvádí, že se „70 % podíl“, který  Účetní dvůr převzal ze studie Nezávislého  
hodnotícího orgánu MMF, vztahuje pouze  
k využití dodatečné pomoci, a to bez ohledu na její podrobnosti a na dotčená odvětví.  Tento podíl proto nesouvisí s celkovou část-
kou rozpočtové pomoci nebo celkových  
toků pomoci. Rozpočtová pomoc se vždy  zohledňuje při určování veřejných výdajů,  
včetně výdajů na zdravotnictví, a jejich nej-
lepšího financování. Pokud to představuje  
i snižování veřejného dluhu nebo zvyšování 
rezerv, pomoc, která není okamžitě využita, zvyšuje budoucí kupní sílu, a to i v oblasti 
zdravotnictví.
15. 
Komise podotýká, že mezinárodní pomoc  
pro rozvojové země, zejména subsaharskou 
Afriku, je nedostatečná. To se týká všech  oblastí, včetně zdravotnických systémů.
Volby dárců s ohledem na programování  
stále více odrážejí mezinárodně dohodnuté 
zásady účelnosti pomoci, například vlastnic-kou odpovědnost jednotlivých zemí a dělbu 
práce mezi dárci. Nadměrné roztříštění  pomoci zvyšuje administrativní náklady tím, že řízení pomoci je zvlášť složité a narušuje systémy partnerských zemí.
Komise a členské státy přijaly významné  
politické závazky týkající se dělby práce, jež 
se odrážejí v kodexu chování EU pro doplň-
kovost a dělbu práce v rozvojové politice  
z roku 2007.Programování finančních prostředků z ERF  
se provádí společně s partnerskou zemí a po 
konzultaci s členskými státy: strategie pro  jednotlivé země v rámci 10. ERF byly před-
loženy výboru ERF a členskými státy byly  
posouzeny příslušné reakce na problémy  partnerských zemí s ohledem na podporu  poskytovanou dalšími rozvojovými part-
nery. V rámci závěrů ze zasedání Evropské  
rady dne 24. června 2008 týkajících se pro-gramu EU pro rozvojové cíle tisíciletí se EU 
společně zavázala zvýšit – s ohledem na  
vyhlídky na vyšší oficiální rozvojovou pomoc 
EU – podporu EU v oblasti zdravotnictví  
(8 miliard EUR do roku 2010, 6 miliard EUR pro subsaharskou Afriku). V tomto ohledu  
bude rozhodující organizující úloha ES při  
dělbě práce v oblasti zdravotnictví.
16. 
Komise bude v rámci 10. ERF poskyto-
vat přímou podporu v oblasti zdravotnic-tví 15 zemím subsaharské Afriky, přičemž  
8 těchto zemí se potýká s nestabilní situací. 
Počet zemí, které dostávají přímou pod-
poru Komise na zdravotnictví, se mírně zvý-
šil ze sedmi v rámci 9. ERF na osm v rámci  10. ERF.
17. 
Globální partnerství (např. Světový fond,  GAVI / Světová aliance pro očkování a imu-nizaci) skutečně přilákala značné finanční  
prostředky, někdy na úkor posilování vnit-rostátních zdravotnických systémů.
Přispěla však k masivnímu poskytování léčiv, 
očkovacích látek a dalších preventivních/léčivých přípravků pro boj proti AIDS i velmi často se vyskytujícím chorobám jako malá-rie, tuberkulóza nebo spalničky.
67
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceKromě svého příspěvku do Světového fondu 
Komise podporovala posilování zdravotnic-
kých systémů rovněž prostřednictvím růz-ných opatření ke zmírnění krize v souvislosti 
s lidskými zdroji pro zdravotnictví k zlepšení 
dosažitelnosti a cenové dostupnosti základ-ních léčiv nebo ke zvýšení financování zdra-votnictví. V zemích, v nichž je „zdravotnictví“ 
odvětvím podporovaným národním orien-
tačním programem, je samozřejmě hlavním cílem podpory ES posilování zdravotnických 
systémů, přednostně prostřednictvím celo-
odvětvových koncepcí.
18. 
Pokud se Komise podílí na zdravotnictví  
nepřímo, zejména prostřednictvím obecné  
odvětvové podpory spojené se sociálními  
odvětvími nebo rozpočtovými položkami  
a financování v rámci zemí AKT, musí být  
s ostatními dárci (EU) dohodnuta tichá part-
nerství v duchu kodexu chování pro doplň-kovost a dělbu práce a musí být zajištěna  
koordinace v rámci skupiny dárců poskytu-
jících rozpočtovou podporu.
Delegace mohou být podporovány rov-
něž ústředím. Útvary v rámci GŘ pro vnější vztahy (Relex) přeskupily své odborné zna-losti v oblasti zdravotnictví okolo zdra-votnických týmů v GŘ pro rozvoj (DEV)  a Úřadu pro spolupráci EuropeAid (AIDCO). 
To významně přispělo k zlepšení technické 
podpory delegací při politickém dialogu  s partnerskými zeměmi a rovněž při určo-
vání/formulování/provádění intervenčních  
opatření ve zdravotnictví.
a) 
Nejen podporovat „operace“ Světového  fondu, nýbrž rovněž fond vyzvat, aby začle-nil své činnosti do vnitrostátních politik  a posiloval zdravotnické systémy.d) 
V zemích s velmi častým výskytem infekce  
HIV přijímají delegace opatření s cílem  zajistit, aby všichni odborníci zabývající se 
projektem/programem byli schopni „začle-
nit“ HIV/AIDS do oblasti svých odborných  znalostí i v případě, že nejsou lékařskými  specialisty. Například delegace ES v Jižní  
Africe dokončují pokyny pro „začleňování  
HIV a AIDS do jednotlivých odvětví a pro-gramů“. Řada delegací (např. Botswana) již 
zajistila zvláštní školení svých zaměstnanců 
týkající se začleňování HIV/AIDS.
20. 
Komise zkoumá, nakolik dělba práce poskytne 
příležitosti pro společné využití odborných 
znalostí. Problémem je, že členské státy EU 
rovněž omezují své odvětvové odborné zna-
losti a že se mohou zdráhat uzavřít formální 
a závazné dohody.
Ačkoli větší spolupráce s poradci úřadu  
ECHO pro oblast zdravotnictví je žádoucí,  
existují meze, pokud jde o jejich využití  
při vypracovávání politiky, jelikož jejich  
odborný profil od nich obvykle vyžaduje, aby řídili humanitární pomoc při mimořádných 
událostech, což se liší od odborného profilu analytika pro politiku v oblasti zdravotnictví a poradce pro podporu pro posilování zdra-votnických systémů.
24. 
Komise vítá připomínku Účetního dvora  
ohledně rychlosti a předvídatelnosti finanč-
ních prostředků z obecné rozpočtové pod-
pory v rámci 9. ERF. Podotýká, že v rámci  10. ERF se plánuje další zlepšení předvída-telnosti jejího nástroje obecné rozpočtové podpory prostřednictvím ustanovení „smluv o RCT“, pokud to umožní podmínky.
68
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe25.
a) 
Komise bude nadále posilovat zdravotnické informační systémy v partnerských zemích  
(např. Zambie) ke zvýšení jejich kapacit při 
shromažďování údajů spojených s vypláce-ním podpory na základě výsledků.
b) 
Podmínky způsobilosti mohou ovlivnit před-vídatelnost rozpočtové podpory, poskytují 
však základní záruky, pokud jde o účelnost 
rozpočtové podpory. Vyplácení prostředků 
z odvětvové rozpočtové podpory v případě, 
že program v rámci obecné rozpočtové pod-pory je opožděn nebo dočasně pozastaven, 
je možné pouze tehdy, pokud zhoršení mak-
roekonomického rámce představuje poru-
šení způsobilosti pro obecnou rozpočtovou 
podporu, Komise se však nedomnívá, že  
ohrožuje odvětvové cíle.
Prodlevami nebo pozastavením bylo  
dotčeno 19 % z celkem 26 programů v rámci 
obecné rozpočtové podpory financovaných 
z 9. ERF.
29. 
Skutečnost, že je vybrána pouze menšina  žádostí předložených Světovému fondu,  neusnadňuje koordinaci pomoci poskyto-vané společenstvím dárců. Jak Účetní dvůr zjistil v Lesothu, Světový fond ve svém  
7. kole poskytl 33 milionů USD na pomoc  sirotkům a zranitelným dětem, přičemž znač-
nou podporu na ně již vyčlenil strategický  
dokument pro Lesotho (v době, kdy neexi-
stovala žádná záruka, že žádost předložená fondu bude úspěšná).
31. 
Komise vítá uznání Účetního dvora, že roz-
počtová podpora může hrát při zlepšování zdravotnických služeb klíčovou roli.Rozdíly mezi obecnou rozpočtovou pod-
porou a odvětvovou rozpočtovou podpo-
rou jsou jednoznačně určeny ve stávající  mezinárodní definici OECD (Organizace pro 
hospodářskou spolupráci a rozvoj) / DAC  
(Výbor pro rozvojovou pomoc). Ačkoli tato definice není vždy uplatňována jednotně  všemi a všude
1, pokyny ES a praxe jsou plně 
v souladu s touto definicí.
32. 
Poměrně nový způsob pomoci, odvětvová  
rozpočtová pomoc, byl zahájen v rámci 9. ERF 
s prvními závazky v roce 2003 po zveřejnění 
pokynů k podpoře souhrnného rozpočtu  (2002) a k podpoře odvětvových programů 
(2003). Ačkoli je pravdou, že odvětvová roz-
počtová podpora pro zdravotnictví je dosud 
omezena na malý počet zemí, z dostupných 
důkazů pro Afriku
2 vyplývá, že Komise je  
ve všech odvětvích největším uživatelem  
odvětvové rozpočtové podpory.
Vzhledem k rozsáhlému technickému zapo-
jení při navrhování a provádění odvětvo-
vých politik v rámci cíleného dialogu se  
širokou škálou zúčastněných stran vyžado-vanému odvětvovou rozpočtovou podporou 
se Komise domnívá, že cílová odvětví jsou  odvětvími, na něž by se mělo zaměřit toto  náročné úsilí o využití odvětvové rozpočtové podpory. Pokud však byly k dispozici zdroje, odvětvová rozpočtová podpora byla vyu-
žita rovněž v necílových odvětvích (Ghana, Mosambik).
33. 
Obecná rozpočtová podpora může před-stavovat doplňkovou podporu pro cílová  odvětví, jelikož poskytuje jedinečnou příle-žitost k dialogu o celkových prioritách poli-tiky partnerské země. Odvětvová rozpočtová 
podpora je způsobem provádění cílené nebo necílené odvětvové podpory.
1 Strategické partnerství s Afrikou, šetření týkající se 
rozpočtové podpory z roku 2007.
2 Tamtéž.
69
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe34. 
Existuje jeden jednoznačný názor (a praxe) 
Komise, pokud jde o vztah mezi obecnou  rozpočtovou podporou a podporou sociál-
ního odvětví. To je jednoznačně uvedeno ve 
stávajících pokynech, které nesnižují význam dimenzí sociálního odvětví
3. Komise podpo-
ruje větší informovanost pracovníků o vazbě mezi rozpočtovou podporou a sociálními  službami.
35. 
Poté, co Komise přispěla k přístupu k hod-
nocení vypracovanému a používanému pro 
společné hodnocení DAC (2006), nyní pra-cuje s ostatními dárci poskytujícími rozpoč-
tovou podporu v rámci DAC na vypracování 
lepší metodiky, která přihlíží k získaným  
poznatkům.
3 „V programu v rámci obecné rozpočtové podpory 
určeném na podporu vnitrostátní politiky a strategie 
budou nicméně existovat hlavní odvětví nebo oblasti, 
jimž bude věnována zvláštní pozornost. Těmito odvětvími 
budou odvětví, o nichž se usuzuje, že mají zvláštní význam 
pro podporu vnitrostátní strategie. V zemích, v nichž je poskytována podpora pro strategický dokument o snižování 
chudoby, je běžné zaměřit se na sociální odvětví vzdělávání 
a zdravotnictví jako hlavní prvky ke snižování příjmové 
a jiné než příjmové chudoby“ (pokyny strana 50/51).36. 
V jakémkoli daném roce přihlížejí rozpoč-
tová rozhodnutí, pokud jde o celkové výdaje, jejich přidělení pro jednotlivá odvětví, výši 
schodku a složení financování, ke stávají-
cím a budoucím makroekonomickým ome-zením a očekávané výši a distribuci všech  toků pomoci. Proto obvykle v daném roce  
neexistuje, ani by neměl existovat individu-
ální vztah mezi vyšší rozpočtovou podpo-rou a vyššími výdaji na zdravotnictví. Časem 
však rozpočtové granty podporují vytvoření 
finančního prostoru nezbytného pro vyšší  
výdaje. Prostřednictvím dialogu a podmí-
nek rozpočtová podpora ES často prosa-dila rovněž vyšší rozpočtové prostředky na 
zdravotnictví. To se však nepovažuje vždy za 
nejnaléhavější prioritu, například v případě, 
kdy by problémy s plněním rozpočtu narušily 
dopad vyšších přidělených částek. Z podob-
ných důvodů Komise obvykle upřednostňuje 
zaměření se na ukazatele výsledků, které  zachycují zlepšení na úrovni příjemců.
37. 
Podporou posilování systémů řízení veřej-
ných financí podporuje „dynamická interpre-tace“ Komise týkající se způsobilosti, která se 
vztahuje na obecnou rozpočtovou podporu i odvětvovou rozpočtovou podporu, místní úsilí o zlepšení účinného využívání rozpoč-tových prostředků. Takto obecná rozpočtová podpora podporuje udržitelnou odpověď na 
neúčinné a neúčelné vynakládání veřejných výdajů (ve zdravotnictví stejně jako jinde), 
která přinese prospěch všem způsobům  
poskytování pomoci používaným v partner-
ské zemi.
Průzkumy sledující vynakládání veřejných  
výdajů jsou velmi ilustrativní, ukázalo se  však, že mají omezené použití coby nástroje pro zapojení orgánů dané země do programu reformy řízení veřejných financí.
70
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe38. 
Programy v rámci obecné rozpočtové pod-
pory se zabývají riziky uvedenými Účetním dvorem řadou způsobů.
Prvním z nich je pravidelné provádění dia-
gnostiky veřejných výdajů a finanční odpo-vědnosti, která zahrnuje ukazatele pro výdaje na primární úrovni v oblasti zdravotnictví  
a vzdělávání (ukazatel výkonnosti č. 23).  Druhým je postupné začleňování decentra-
lizovaných a dekoncentrovaných výdajů do 
programů reformy řízení veřejných financí. 
Po dohodě s ostatními dárci poskytujícími  
rozpočtovou podporu je Komise připravena využít své finanční audity a ověřování shody, 
pokud se tyto považují za nejužitečnější  
nástroje pro podporu procesu reformy řízení 
veřejných financí.
Každopádně musí být způsoby, jimiž Komise 
řídí tato rizika, slučitelné se skutečností, že jakmile jsou finanční prostředky Komise  
převedeny do státní pokladny, jsou spojeny 
s vnitrostátními zdroji, nemohou být proto 
sledovány a kontrolovány zvlášť. To platí  
jak pro obecnou rozpočtovou podporu, tak pro odvětvovou rozpočtovou podporu, které 
jsou obě necílené.
V případě odvětvové rozpočtové podpory je 
pozornost věnována celému řetězci výsledků a přídělům a plnění odvětvového rozpočtu. To je možno podpořit dialogem nebo pod-míněností podle kontextu a specifických cílů daného programu v rámci odvětvové rozpoč-tové podpory.
39. 
Obecná rozpočtová podpora podporuje posi-lování globální politiky a institucionálního rámce, které jsou nezbytné pro udržitelné  a komplexní zlepšování poskytování zdra-votnických služeb. Komise souhlasí s tím,  že existence dobře definovaných politik  
v oblasti zdravotnictví zvyšuje účelnost  
všech druhů podpory poskytovaných odvětví a od 90. let minulého století aktivně podpo-
řila vypracování politik v oblasti zdravotnic-
tví (Senegal, Zambie, Ghana …).Nelze však zaměňovat celoodvětvové kon-
cepce, vnitrostátní politiky v oblasti zdravot-
nictví a jejich vztah s obecnou rozpočtovou podporou. Celoodvětvové koncepce jsou  
mechanismy, které harmonizují podporu  
dárců se stávající politikou v oblasti zdra-votnictví. Ačkoli celoodvětvové koncepce  nejsou obvykle plně sladěny se systémy  
země jako rozpočtová podpora, představují 
pozitivní vývoj, neměly by však být podmín-kou pro obecnou rozpočtovou podporu. Ve 
skutečnosti může v případě sladění s přimě-
řeným politickým dialogem dříve uvedené  
vést k vytvoření celoodvětvových koncepcí 
(např. Madagaskar).
Zaměřením se na úroveň strategického  
dokumentu o snižování chudoby obecná  
rozpočtová podpora podporuje pokrok smě-
rem k rozvojovým cílům tisíciletí rovněž tím, 
že vytváří poptávku po lépe definovaných  
odvětvových politikách. Z celkem 22 zemí  subsaharské Afriky, které pravidelně pro-
váděly obecnou rozpočtovou podporu ES  
v rámci 9. ERF, provádí 14 zemí pravidelné 
společné přezkumy zdravotnictví, jejichž  
výsledky jsou poté brány v úvahu během  společného ročního přezkumu obecné roz-
počtové podpory. Ve zbývajících zemích se tyto přezkumy postupně rozvíjejí.
40. 
Pokyny k podpoře souhrnného rozpočtu  
z roku 2007 nezakazují využití obecné roz-počtové podpory v rámci rozvojových fondů 
na podporu odvětvových ministerstev. Avšak 
s cílem zamezit nadměrné roztříštěnosti se 
obecná rozpočtová podpora v rámci rozvo-jových fondů používá zejména k posílení  systémů řízení veřejných financí a monito-rovacích rámců strategického dokumentu  o snižování chudoby. Co je však důležité,  
to může zahrnovat systémy decentralizova-ného řízení veřejných financí, což je v mnoha 
zemích přímo důležité pro poskytování zdra-
votnických služeb.
Širší technická pomoc je zdravotnictví posky-
tována v rámci odvětvových programů dárci, 
kteří působí v daném odvětví.
71
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe41. 
Komise vítá zjištění Účetního dvora, že se  
valná většina delegací přímo zapojila do dia-logu ve zdravotnictví.
a) 
Pokud se Komise podílí na zdravotnictví  nepřímo, zejména prostřednictvím obecné  rozpočtové podpory spojené se sociálními  
odvětvími, musí být dohodnuta s ostatními dárci (EU) tichá partnerství v duchu kodexu 
chování pro doplňkovost a dělbu práce  
a musí být zajištěna koordinace v rámci sku-
piny dárců poskytujících rozpočtovou pod-
poru. Delegacím mohou poskytovat podporu rovněž zdravotničtí odborníci, kteří jsou  
k dispozici v ústředí.
b) 
Rostoucí počet zemí řídí obecnou roz-
počtovou pomoc prostřednictvím rámců  
pro hodnocení výkonu (8 v roce 2006, 12  v roce 2008). Tyto společně dohodnuté  
formy jednoznačně stanoví referenční hod-
noty použité k posouzení výkonnosti země, 
včetně v oblasti zdravotnictví. Je na každé 
delegaci, aby rozhodla o hloubce a rozsahu svého zapojení do dialogu o odvětvových  
politikách. Viz rovněž bod 39, pokud jde  o rozlišování mezi obecnou rozpočtovou  podporou a odvětvovými přezkumy.
c) 
Přidaná hodnota obecné rozpočtové podpory spočívá ve vybízení odvětvového dialogu,  
aby spojoval politické, technické a finanční 
vstupy s rozhodujícími výsledky odvětví.  
V souladu s tím bude Komise nadále vyvíjet úsilí s cílem zajistit, aby ukazatele výsledků v rámci obecné rozpočtové podpory byly  náležitě začleněny do odvětvového dialogu 
a procesů. Diskuse o skutečných výsledcích 
však musí tento cíl uvážit s ohledem na  
potřebu zajistit důkladné ověření podmínek 
vyplácení.43.Podle údajů Komise o 138 vyhodnocovaných 
cílech v oblasti zdravotnictví zahrnujících  rozhodnutí o vyplácení za období 2003–2007 
bylo plně dosaženo 83 cílů (tj. 60 %).
Mimoto bylo dalších 15 % cílů splněno  
částečně.
K těmto výsledkům mohly přispět rovněž  
příliš ambiciózní cíle.
44.
a) 
Finanční váha, která je přikládána jednot-livým cílům, je pouze jedním ze způsobů,  
jimiž rozpočtová podpora usiluje o posí-
lení větší výkonnosti, přičemž dalšími jsou 
monitorování, politický dialog a vnitrostátní 
odpovědnost.
b) 
Komise používá některé ukazatele vstupů  
(typicky přidělení a využití finančních pro-
středků), zaměřuje se však především na  
ukazatele výsledků (asistované porody).
Ačkoli ty nejsou pod přímou kontrolou vlád, 
jsou nadále pod jejich nepřímou kontrolou. Na rozdíl od ukazatelů vstupů nebo výstupů (počet nemocnic) zachycují cíle vládních  politik a jejich dopady na obyvatelstvo,  které je příjemcem pomoci.
c) 
Ačkoli spolehlivost údajů představuje ome-
zení, používáním existujících údajů Komise 
prosazuje a podporuje jejich zlepšení.
72
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africed) 
Stanovení ambiciózních a reálných cílů je  
obtížné a může ho být uspokojivě dosaženo až po několika letech praxe s řízením podle 
výsledků, kdy jsou odvětvové procesy nále-
žitě zvládnuty. Zvýšení kapacit partnerských zemí, pokud jde o řízení podle výsledků  v oblasti rozvoje, je jedním z cílů přístupu 
Komise k rozpočtové podpoře.
e) 
Je vynakládáno úsilí o lepší zohlednění  
kvality zdravotní péče. Například ukazatel  
ošetření při porodu se postupně vyvíjel od 
„ústavních“ porodů (ačkoli ne všichni pra-covníci zdravotnického centra byli vyškoleni 
v poskytování péče při porodu) směrem ke 
„kvalifikovanému“ ošetření.
45. 
Ačkoli Účetní dvůr právem uvádí, že se uka-
zatele nezaměřují přímo na ty nejchudší  z chudých, je nutno poznamenat, že:
definice některých ukazatelů odráží   –
rozměr chudoby (např. asistované  
porody v základních zdravotnických  
střediscích);míry chudoby v zemích, které jsou pří- –
jemci rozpočtové podpory, jsou v roz-mezí od 30 do 60 % obyvatelstva: cíle  u většiny ukazatelů předstihují podíl  obyvatel, kteří nejsou chudí.
Mimoto se objevuje rostoucí tendence pou-
žívat ukazatele členěné na úrovni nejchud-
ších regionů, okrajových oblastí nebo podle 
pohlaví.
46. 
Je nutno zmínit, že cíle obecné rozpočtové podpory mohou mít na zdravotnictví kladný nepřímý dopad.47. 
Ačkoli projekt (jako přístup nebo jako způ-
sob provádění programu podpory odvětvové politiky) není upřednostňovanou formou  
provádění podpory ze strany ES, je zřejmé, 
že projekty jsou i nadále důležitým nástro-jem pro provádění rozvojové pomoci.
Z prvního posouzení počátečních přiděle-
ných částek na národní orientační programy / obálku A pro země subsaharské Afriky  
(vyjma Jižní Afriky) v rámci 10. ERF napří-
klad vyplývá, že rozpočtová podpora (včetně 
obecné rozpočtové podpory a odvětvové  
rozpočtové podpory) představuje přibližně 48 % částek, které byly dosud přiděleny.  
Zbývajících 52 % je poté vydáno většinou  
prostřednictvím projektů.
48. 
S cílem sledovat financované projekty  
a vyvodit z nich ponaučení Komise kromě  hodnocení v polovině období a koneč-
ného hodnocení vypracovala systém sledo-
vání zaměřený na výsledky, který zahrnuje  
všechny regiony a odvětví pomoci Spo-
lečenství. Systém sledování zaměřený na  výsledky se zaměřuje především na kvalitu 
návrhu, dosavadní účinnost a účelnost,  vyhlídky na dopad a možnou udržitelnost.  Výsledky získané prostřednictvím systému  sledování zaměřeného na výsledky pro inter-venční zásahy ERF v oblasti zdravotnictví na 
roky 2001–2007 skutečně vykazují nedosta-tečnou udržitelnost.
49.
a) Situace se nyní zlepšuje, jelikož Komise  se snaží zlepšit „vazbu mezi poskytnutím  pomoci, obnovou a rozvojem“.
73
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africec) 
Na základě zvláštní zprávy Účetního dvora  
o „účelnosti technické pomoci v rámci roz-voje kapacit“ (2007) Komise do konce listo-
padu 2008 dokončí nové „pokyny k technické 
spolupráci a mechanismům provádění pro-gramů“; přičemž cílem je zajistit kvalitní  technickou spolupráci, která podporuje pro-
gramy vedené jednotlivými zeměmi, a rov-
něž podporu prostřednictvím prováděcích  mechanismů pro projekty partnerů se znač-
ným omezením využití současných útvarů  
pro realizaci projektu. To by mělo přispět  
k vyšší kvalitě technické spolupráce, vlast-
nické odpovědnosti a vyšší kapacitě.
e) 
Většina zemí v subsaharské Africe vypraco-
vala vnitrostátní politiky v oblasti zdravot-
nictví s podporou WHO a celého společenství 
dárců, včetně ES. Často je však zapotřebí  
lepší sladění mezi politikami a zdroji (rozpo-čet přidělený na zdravotnictví, lidské zdroje 
pro zdravotnictví atd.).
Komise přispívá k zlepšení těchto politik  
v oblasti zdraví prostřednictvím projektů  (např. „Programme de soutien au secteur  
de la santé“ v Angole s částkou ve výši  25 milionů), „programů podpory odvětvové politiky“ (např. rozpočtová podpora pro  zdravotnictví v Zambii a Mosambiku), nebo dokonce prostřednictvím účasti ve „společ-
ných každoročních přezkumech zdravotnic-tví“ (např. Benin, Madagaskar, Mosambik,  
Zambie …).
f) 
Viz odpovědi k bodům VI (3. odrážka) a 18.50.
b) 
Delegace jsou informovány o centralizova-ných projektech, které se týkají jejich zemí. 
To je užitečné v zájmu zefektivnění inter-
venčních opatření ES a zamezení možnému překrývání mezi opatřeními prováděnými  na úrovni země nebo regionu a opatřeními 
prováděnými v rámci zemí AKT. Mimoto jsou 
delegace ES pravidelně informovány o cen-trálně řízených programech při pořádání  
regionálních seminářů. Pro více informací  
mají rovněž přístup k systému CRIS (infor-
mační systém úřadu EuropeAid) a intranetu 
úřadu EuropeAid.
c)
Tyto potíže mají odstranit společné pokyny 
OSN a ES k předkládání zpráv.
53.
a) Tyto projekty v oblasti zdravotnictví v rámci 
položek souhrnného rozpočtu, které jsou  
navrženy a prováděny nevládními organi-
zacemi a jinými nestátními účastníky, jsou  
obvykle Komisí financovány pouze v pří-padě, jsou-li dostatečně slučitelné s politi-
kami a plány v oblasti zdravotnictví zemí,  v nichž jsou realizovány. Tyto projekty se  často uskutečňují ve spolupráci s místním  zdravotnickým systémem.
b) 
V období mezi roky 2004 a 2005 Komise uspo-
řádala 4 tematické semináře (Addis Abeba, 
Dakar, Maputo a Bangkok) s příjemci, orga-
nizacemi občanské společnosti a ostatními partnery, například WHO, s cílem projednat a sdílet poznatky vyvozené z opatření finan-covaných v rámci tematických rozpočtových položek určených pro zdravotnictví.
c) 
Inovační povaha a možnost větších inter-
venčních opatření se nevztahuje pouze na  
vnitrostátní programy v oblasti zdraví v dané zemi, nýbrž rovněž na ostatní země, které se 
potýkají s podobnými problémy, a celosvě-
tové iniciativy financující intervenční opat-
ření ve zdravotnictví v těchto oblastech.
74
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe54. 
Výzvy k předkládání návrhů v rámci tema-tických rozpočtových položek určených pro 
zdravotnictví jsou zaměřené na nejméně roz-
vinuté země, ostatní země s nízkými nebo  
nižšími středními příjmy a v rámci těchto  
zemí na nejvíce znevýhodněné skupiny oby-
vatel. Uznává se, že pomoc potřebují i chudé a opomíjené skupiny obyvatelstva ve vyspě-
lejších rozvojových zemích; to platí zejména 
pro skupiny s HIV/AIDS a potřebami v oblasti 
reprodukčního zdraví, jako jsou uživatelé  
drog aplikovaných injekčně, migrující pra-
covníci, uprchlíci, osoby poskytující sexu-
ální služby, muži, kteří mají sexuální styk  s jinými muži atd. Proces hodnocení výzev 
k předkládání návrhů mimoto bere v úvahu 
význam navrhovaných opatření s ohledem na 
potřeby a omezení dotčené země/regionu/
obyvatelstva.
58. 
Na základě auditu Účetního dvora Komise  
rozhodla, že zřídí zvláštní meziútvarovou  
skupinu s těmito úkoly:
vymezit úlohu a povinnosti, které by   –
delegace ES měla mít ve vztahu k Svě-tovému fondu (např. účast na koordi-
načních mechanismech v jednotlivých  
zemích, podávání zpráv atd.). Bylo by  
možno určit různé druhy delegací podle kritérií jako například úroveň výskytu HIV v dané zemi, skutečnost, že „zdravotnic-tví“ není ve strategickém dokumentu pro 
danou zemi cílovým odvětvím, atd.;
zjistit, jak budou delegace plnit své nové  –
úkoly s přihlédnutím k omezeným zdro-
jům, a
určit, jak mohou být delegace podporo- –
vány ústředím a jak budou GŘ DEV a úřad 
AIDCO spolupracovat při poskytování  pomoci delegacím.c) 
Schopnost zemí vypracovat kvalitní návrhy se obecně zlepšuje. V posledním kole výzev 
k předkládání návrhů (zahájeném dne  
1. března 2008) byla požadována dosud  
nejvyšší částka (6,1 miliardy USD), toto  
kolo má však rovněž nejvyšší podíl návrhů  
doporučených skupinou pro technický  přezkum: 54 %.
Komise v současnosti zkoumá společně  
s UNAIDS způsoby budování kapacit zemí  
v boji proti AIDS (vypracování a provádění 
akčního plánu pro „budování kapacit“).
60. 
Účinné zdravotnické systémy jsou s to pře-
měnit podporu Světového fondu a PEP-
FAR (nouzový plán pomoci prezidenta USA 
v oblasti AIDS) na zdravotnické služby pro  obyvatelstvo postižené HIV/AIDS, tuberku-
lózou a malárií.
Komise rovněž podporuje hlavní prvky  
zdravotnických systémů, například „lidské  
zdroje pro zdravotnictví“: v rámci finanč-
ního nástroje pro rozvojovou spolupráci /  „investice do lidských zdrojů“ bylo na lidské 
zdroje pro zdravotnictví vyčleněno 40 mili-
onů EUR (2007–2013). ERF podporuje čin-
nosti a programy v oblasti lidských zdrojů  pro zdravotnictví v Angole, Mosambiku,  Ugandě, Zambii a Zimbabwe a ukazatele  pro lidské zdroje ve zdravotnictví se nyní  
používají ve variabilních platbách v rámci  
obecné a odvětvové rozpočtové podpory na 
zdravotnictví. Komise rovněž spolupracuje  
s WHO při podpoře farmaceutických politik 
(25 milionů EUR) a lepšího plánování a roz-
počtování v oblasti zdravotnictví (25 mili-
onů EUR) v zemích AKT.
62. 
Komise si je vědoma toho, že významné  
specifické programy pro jednotlivé cho-
roby, například Světový fond, potřebují  účinné zdravotnické systémy, aby přinesly  
výsledky. S cílem lépe pochopit tento vztah 
GŘ DEV v současnosti pracuje na strategic-
kých a technických pokynech, jak by tyto  
specifické programy pro jednotlivé choroby 
mohly posílit zdravotnické systémy.
75
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe64. 
Komise podotýká, že otázkou může být  v prvé řadě to, kdy je nutná kombinace  
obecné rozpočtové podpory a cílového  
odvětví zdravotnictví, a za druhé, kdy je  
vhodným prováděcím nástrojem pro cílové 
(nebo necílové) odvětví zdravotnictví odvět-
vová rozpočtová podpora.
Komise se domnívá, že k zlepšení účelnosti 
příspěvku obecné rozpočtové podpory  
k výsledkům v oblasti zdravotnictví jsou  
vhodné dobře definovaná politika v oblasti 
zdravotnictví a program pro zdravotnictví  
podporovaný dárci, nikoli nutně odvětvová rozpočtová podpora financovaná Komisí.
65. 
V souladu se svým přesvědčením, pokud jde 
o doplňkovost nástrojů, Komise souhlasí  s Účetním dvorem, že projekty mohou posí-
lit rozpočtovou podporu, podotýká však, že 
velmi pravděpodobný je rovněž opak.
66. 
Doplňkovost se Světovým fondem není  
snadná. Předvídatelnost je nedostatečná  (podle Účetního dvora získalo grant fondu 
pouze 39 % návrhů pro 1.–7. kolo výzev  
k předkládání návrhů). Mimoto je časové  
měřítko pro naplánování a přípravu inter-venčního opatření u Komise a Světového  fondu zcela odlišné.
67. 
Komise souhlasí s tím, že existují možné syn-
ergie, jež by mohli dárci poskytující rozpoč-
tovou podporu i Světový fond využít lépe.
68. 
V případě, že v dané zemi existuje odvět-
vový program
4, a pokud se Komise podílí na 
zdravotnictví v této zemi, Komise podpoří  
jeho provádění.
4 V důsledku sledování celoodvětvové koncepce vláda 
postupně rozvíjí odvětvový program . Odvětvový program 
má tři složky: odvětvovou politiku a strategii , odvětvový 
rozpočet a střednědobý výhled a odvětvový koordinační 
mechanismus.K opětovnému potvrzení svého postoje  
Komise podepsala v září 2007 „meziná-rodní partnerství v oblasti zdravotnictví“,  
které obnovilo celoodvětvovou koncepci  
ve zdravotnictví. Na základě toho delegace 
v Etiopii a Mosambiku nedávno podepsaly  
společně s vládami a rozvojovými part-
nery „dohodu o mezinárodním partnerství  v oblasti zdravotnictví“ (podmínky pro  
uplatnění tohoto mezinárodního partnerství 
v konkrétní zemi).
69. 
Komise aktivně podporuje rozvoj a prová-
dění odvětvového programu prostřednictvím celoodvětvové koncepce, zejména v zemích, 
v nichž podporuje zdravotnictví. Komise se 
dosud podílela na několika odvětvových pro-
gramech (např. Ghana, Mosambik, Senegal, 
Uganda a Zambie).
70. 
Aby byla poskytnuta odvětvová rozpočtová 
podpora na zdravotnictví, musí být splněna 
tato kritéria:
1.  Začlenění podpory zdravotnictví do stra-
tegického dokumentu pro danou zemi  
jako cílového nebo necílového odvětví  
v rámci vlastnické odpovědnosti země  
a dělby práce.
2.  Jsou splněny podmínky způsobilosti  
pro odvětvovou rozpočtovou podporu  (dobře definovaná odvětvová politika,  
odvětvový koordinační mechanismus,  
makroekonomická stabilita a zlepšení  
řízení veřejných financí).
V mnoha zemích subsaharské Afriky však tyto 
podmínky v současnosti splněny nejsou.
72. 
Politický/strategický rámec se v posled-
ním desetiletí v zemích subsaharské Afriky 
velmi zlepšil s podporou WHO a všech dal-
ších významných rozvojových partnerů. Tyto politiky je však nutno neustále zlepšovat  
(např. lepší vazby mezi potřebami a zdroji  
ve zdravotnictví). Společné každoroční pře-
zkumy zdravotnictví, na nichž se často podílí 
Komise, jsou opatřením, které často zajišťuje 
nový vývoj v politickém/strategickém rámci 
v oblasti zdravotnictví.
76
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceZÁVĚRY 
A DOPORUČENÍ
73. 
V souladu se svými politickými závazky  
Komise zachovala své přímé financování  zdravotnictví na úrovni jednotlivých zemí,  
vyšší obecnou rozpočtovou podporu a svůj 
příspěvek pro celosvětové iniciativy.
20 % závazek („ Komise bude usilovat o to,  
aby zaručila, že do roku 2009 (kdy bude pro-
vedeno hodnocení) bude 20 % prostředků,  které jsou k dispozici v rámci programů pro  
jednotlivé země, směřovat ve formě projek-
tové, programové nebo rozpočtové pomoci  
do oblastí základního a středoškolského  
vzdělávání a základní zdravotní péče, při-čemž tento podíl se považuje za průměrnou  
hodnotu pro všechny zeměpisné oblasti … “ 
článek 5 nástroje pro rozvojovou spolupráci) 
se nevztahuje na země AKT.
74. 
Účinné zdravotnické systémy jsou s to pře-měnit podporu Světového fondu a PEPFAR  
na zdravotnické služby poskytované obyva-
telstvu postiženému HIV/AIDS, tuberkulózou 
a malárií.
Komise podporuje rovněž hlavní prvky  
zdravotnických systémů, například „lidské  zdroje pro zdravotnictví“: v rámci finanč-ního nástroje pro rozvojovou spolupráci /  „investice do lidských zdrojů“ bylo na lidské zdroje pro zdravotnictví vyčleněno 40 mili-
onů EUR (2007–2013). ERF podporuje čin-nosti a programy v oblasti lidských zdrojů  
pro zdravotnictví v Angole, Mosambiku,  
Ugandě, Zambii a Zimbabwe. Ukazatele  
pro lidské zdroje ve zdravotnictví se nyní  používají ve variabilních platbách v rámci  obecné a odvětvové rozpočtové podpory na zdravotnictví. Komise rovněž spolupracuje  s WHO při podpoře farmaceutických politik 
(25 milionů EUR) a lepšího plánování a roz-počtování v oblasti zdravotnictví (25 mili-
onů EUR) v zemích AKT.75. 
Komise bere na vědomí připomínku Účet-
ního dvora a pokusí se najít řešení s cílem  zajistit dodatečné odborné znalosti, a to buď 
interně, nebo prostřednictvím dohod napří-
klad s úřady členských států pro pomoc,  které jsou v těchto zemích přítomny.
DOPORUČENÍ 
K PŘIDĚLOVÁNÍ ZDROJŮ
Č. 1: Komise uváží odvětvové příděly podle  
pokynů, které budou vypracovány pro pře-
zkum v polovině období v rámci desátého  ERF. Ty pravděpodobně vyzdvihnou cíle  
na úrovni jednotlivých zemí, dosažené  
výsledky a zásady vlastnické odpověd-
nosti země a dělby práce. Vezmou v úvahu  
rovněž skutečnost, že výsledků rozvojo-
vých cílů tisíciletí v oblasti zdravotnictví  
lze dosáhnout různými způsoby, včetně  investic mimo zdravotnictví (voda a kana-
lizace, vzdělávání, rozvoj venkova, správa  
…), a nikoli výhradně přímou podporou  
zdravotnických služeb.
a) Ačkoli Komise uznává prostor pro zvý-
šení pozornosti věnované zdravotnictví  v zemích s křehkou stabilitou, často zemích, které jsou „sirotky“ z hlediska poskytování  pomoci ve zdravotnictví, v rámci 10. ERF  již poskytuje nebo bude poskytovat přímou  
podporu zdravotnictví pro 15 zemí subsa-harské Afriky, přičemž 8 těchto zemí se  
potýká s nestabilní situací (Burundi, Čad,  
Kongo, Demokratická republika Kongo,  
Guinea, Pobřeží slonoviny, Libérie a Zim-babwe). Počet zemí s křehkou stabilitou,  
jejichž zdravotnictví Komise podporuje,  
se zvýšil ze 7 v rámci 9. ERF na 8 v rámci  
10. ERF.
77
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe76. 
Komise vítá připomínku Účetního dvora  
týkající se zrychlení provádění intervenčních opatření v oblasti zdravotnictví v rámci 9. ERF 
a souhlasí s Účetním dvorem, že to je čás-
tečně zapříčiněno převodem pravomocí.
77. 
Výsledky prvního pětiletého průběžného  
hodnocení Světového fondu budou k dispo-zici koncem letošního roku. Tyto výsledky  
poskytnou podrobné informace a analýzu  
ohledně skutečného provádění návrhů finan-
covaných fondem. Komise toto hodnocení  
pečlivě sleduje a vezme v úvahu jeho závěry. Komise přijme rovněž opatření v návaznosti 
na závěry auditu Účetního dvora.
78. 
Komise souhlasí s tím, že by větší předvída-
telnost financování zvýšila účelnost pomoci. 
V souladu s tím EK počínaje 10. ERF vypra-covala smlouvu o RCT ke zvýšení předvída-
telnosti rozpočtové podpory v partnerských 
zemích, které dosahují dobrých výsledků.  
Komise však podotýká, že kolísavost pomoci 
je odůvodněná, pokud již neexistují předpo-klady pro účelnost pomoci, například není-li 
nadále dosaženo způsobilosti pro rozpočto-vou podporu.Č. 2: V průběhu přezkumu v polovině období 
v rámci 10. ERF Komise přezkoumá rovno-váhu svého financování s cílem co nejlépe  
zohlednit priority své politiky ve zdravot-
nictví jako v ostatních odvětvích na základě prvních roků provádění 10. ERF. K jejím pri-oritám skutečně patří posilování zdravot-
nických systémů.
Č. 3: Ačkoli Komise uznává omezení rozhod-
nutí o přidělení zdrojů, co se týká celkových 
pracovníků, zkoumá způsoby, jak v delega-
cích zajistit lepší přístup k odborným zna-
lostem v oblasti veřejného zdraví. Pokud  se Komise podílí na zdravotnictví nepřímo,  zejména prostřednictvím obecné odvětvové podpory spojené se sociálními odvětvími  
nebo rozpočtovými položkami a financo-
vání v rámci zemí AKT, musí být s ostat-
ními dárci (ES) dohodnuta tichá partnerství 
v duchu kodexu chování pro doplňkovost  a dělbu práce a musí být zajištěna koordi-
nace v rámci skupiny dárců poskytujících  
rozpočtovou pomoc. Je-li zdravotnictví  
cílovým odvětvím, Komise přezkoumá způ-
soby, jak poskytnout delegacím odpovída-
jící odborné znalosti.
a) Určitou dobu byla zvažována možnost  
poskytnutí odborných znalostí v oblasti  zdravotnictví regionálním delegacím. Je  nutné, aby Komise lépe uvážila výhody  
a nevýhody tohoto doporučení, než přijme  rozhodnutí.
c) Spolupráce s WHO, která je již nyní důle-
žitá, by skutečně mohla být posílena s kan-celářemi WHO v jednotlivých zemích, je-li  to možné.
78
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe79. 
Komise vítá uznání Účetního dvora, že  obecná rozpočtová podpora může být důle-
žitým nástrojem při podpoře lepších poli-
tik v oblasti zdravotnictví. Komise nicméně 
vyzdvihuje, že účelnost obecné rozpočtové 
podpory je lépe posouzena v dlouhodoběj-
ším horizontu, jelikož pokrok na vnitro státní úrovni s ohledem na výsledky vyžaduje  
určitý čas stejně jako velké zlepšení systémů, 
nemůže být proto porovnáván s pokrokem  
s ohledem na výsledky u menších a cílo-
vých skupin obyvatelstva. O další zlepšení  
se usiluje v rámci 10. ERF, a to díky zavedení 
smluv o RCT a upřednostňovanému využí-vání odvětvové rozpočtové podpory k pro-
vádění naplánované odvětvové podpory.  
Komise nadále usiluje o zvýšení účelnosti  
svých nástrojů v rámci rozpočtové podpory 
(včetně většího využívání ukazatelů členě-ných na úrovni nejchudších regionů, okrajo-
vých oblastí nebo podle pohlaví).
80. 
Projektový přístup – jako samostatný projekt 
nebo jako způsob provádění programů pod-
pory odvětvové politiky – bude nadále důle-žitým prvkem podpory ES pro zdravotnictví. 
Komise trvale usiluje o zlepšení výběru pro-
jektů zahrnujících více zemí.
81. 
Zapojení delegací závisí rovněž na jejich kapa-citě, pokud jde o odvětvové záležitosti.
Na základě zprávy Účetního dvora byla zří-
zena zvláštní meziútvarová skupina, aby sta-
novila, co by měla Komise učinit na úrovni 
jednotlivých zemí, aby bylo zajištěno účin-
nější využití finančních zdrojů Světového  
fondu.DOPORUČENÍ K RYCHLOSTI 
A PŘEDVÍDATELNOSTI
Č. 4: Komise v současnosti zkoumá společně 
s UNAIDS způsoby budování kapacit zemí  
v boji proti AIDS (vypracování a provádění  
akčního plánu pro „budování kapacit“).
Č. 5: V rámci 10. ERF Komise usiluje o to, aby 
její obecná rozpočtová podpora byla předví-
datelnější, a to prostřednictvím smluv o RCT 
v zemích, které dosahují dobrých výsledků.  
Komise se domnívá, že hrozba pozastavení  
plateb je pobídkou pro zachování způso-bilosti: to by bylo narušeno, pokud by se  
k zachování toku finančních prostředků  
automaticky použily alternativní nástroje.  
Nutnost zamezit zbytečnému postihování  
chudých lidí je však jedním z klíčových  
faktorů, které určují rozhodnutí Komise na  
základě tohoto individuálního přístupu.
79
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské AfriceDOPORUČENÍ K ŘÍZENÍ A ÚČELNOSTI 
NÁSTROJŮ
Č. 6: Komise je odhodlána využívat co nej-
více odvětvovou rozpočtovou podporu pro  
cílená a necílená intervenční opatření ve  
zdravotnictví, pokud to umožní podmínky.  Podle svých pokynů k programování Komise považuje obecnou rozpočtovou podporu  za doplněk intervenčních opatření v cílo-
vých odvětvích, včetně případů, kdy jsou  
tato opatření prováděna prostřednictvím  
odvětvové rozpočtové podpory.
Č. 7 a): Komise bude pokračovat ve svém  
úsilí, pokud jde o uplatňování ukazatelů  
výkonnosti s ohledem na obecnou roz-
počtovou podporu a vazby mezi obecnou  
rozpočtovou podporou a odvětvovým dia-
logem (včetně společných odvětvových  
přezkumů a probíhajícího dialogu, pokud  již existuje celoodvětvová koncepce), aby  
země vybízela k dosažení jejich rozvojových 
cílů tisíciletí v oblasti zdravotnictví a ostat-
ních cílů udržitelným způsobem. To bude  
znamenat použití toho, co se v každém  jednotlivém případě považuje za nejvhod-
nější kombinaci ukazatelů výstupů a vstupů 
(např. rozpočtové podíly a míry plnění). Do  
operací v rámci obecné rozpočtové podpory by bylo možno zahrnout nástroj pro tech-nickou pomoc s cílem reagovat na zvláštní  potřeby odvětví s ukazateli v rámci obecné  
rozpočtové podpory (např. zdravotnické  
informační systémy).
b) Na odvětvové úrovni se roční přezkumy  
typicky zaměřují na provádění odvětvové  politiky a plnění odvětvového rozpočtu.  
Přihlíží se rovněž k výsledkům přezkumu  
veřejných výdajů a průzkumů sledování  
vynakládání výdajů, jsou-li k dispozici.  
Z celkem 22 zemí subsaharské Afriky, které  
pravidelně prováděly obecnou rozpočto-
vou podporu ES v rámci 9. ERF, provádí  14 těchto zemí pravidelné společné pře-
zkumy zdravotnictví, jejichž výsledky jsou  
brány v úvahu během společných ročních  
přezkumů obecné rozpočtové podpory. Ve  
zbývajících zemích se tyto postupně roz-víjejí a jsou podporovány v rámci dialogu  o obecné rozpočtové podpoře. Komise  však bude obvykle upřednostňovat obec-nou rozpočtovou podporu a případnou  připojenou záruku jako prostředek k posí-lení systematičtějších prvků řízení veřej-ných financí ze strany partnerů a rovněž  
budování kapacit v oblasti řízení lidských  
zdrojů. Upřednostnila by proto posílení  
kapacit vnitrostátních odpovědných sub-
jektů, pokud jde o provádění přezkumů,  jako jsou navrhované přezkumy, namísto  jejich přímého provádění. Takovýto přístup  může maximalizovat dopad obecné rozpoč-
tové podpory, snižuje rizika nadměrného  
zatížení nástroje a zahrnuje návrh, který  
je přiměřenější rozmanitým cílům obecné  
rozpočtové podpory.
c) Viz výše (písmeno b) v tomto rámečku).d) V rámci celkových mezí rozpočtu na  
lidské zdroje a vyvíjejícího se stavu dělby  
práce se Komise všemožně přičiní o zlepšení 
kvality vstupů pro dialog o zdravotnictví,  jak je navrhováno výše.
e) Zlepšování ukazatelů použitých v jejích  
operacích v rámci rozpočtové podpory je  
trvalým zájmem Komise.
Č. 8: Komise se rozhodla zřídit zvláštní  
meziútvarovou skupinu s těmito úkoly:
1. vymezit úlohu a povinnosti, které by  
delegace ES měla mít ve vztahu k Světo-vému fondu (např. účast na koordinačních  
mechanismech v jednotlivých zemích,  
podávání zpráv atd.). Bylo by možno určit  
různé druhy delegací podle kritérií jako  
například úroveň výskytu HIV v dané zemi,  
skutečnost, že „zdravotnictví“ není ve stra-tegickém dokumentu pro danou zemi cílo-
vým odvětvím atd.;
2. zjistit, jak budou delegace plnit své nové 
úkoly s přihlédnutím k omezeným zdrojům, a
3. určit, jak mohou být delegace podporo-
vány ústředím a jak budou GŘ DEV a úřad  
AIDCO spolupracovat při poskytování  
pomoci delegacím.
Komise mimoto v současnosti zkoumá spo-
lečně s UNAIDS způsoby budování kapa-
cit zemí v boji proti AIDS (vypracování  
a provádění akčního plánu pro „budování  
kapacit“).
80
Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe82. 
Komise dále zlepší způsob, jehož prostřed-
nictvím usiluje o využití synergií mezi  jejími intervenčními opatřeními, a to počí-
naje probíhajícím přezkumem pokynů ke  
zdravotnictví.
83. 
Na podporu provádění odvětvových pro-gramů Komise v roce 2007 aktualizovala  své pokyny k podpoře ES pro odvětvové  programy z roku 2003 a uspořádala celou  řadu školení souvisejících s tímto způsobem provádění. Spolu s Dánskem a Nizozemskem 
zahájila a řídila společný učební program  
týkající se celoodvětvových koncepcí, což je iniciativa, kterou společenství dárců vysoce 
oceňuje. Komise bude nadále podporovat  
vypracovávání a provádění odvětvových  
programů, a to přímo v zemích, v nichž je  
zdravotnictví součástí strategie v oblasti  
spolupráce, a nepřímo prostřednictvím  posouzení výkonnosti obecné rozpočtové  
podpory a společných přezkumů jinde.Č. 9: Ačkoli projekt (jako přístup nebo  
jako způsob provádění programu podpory  odvětvové politiky) není upřednostňova-
nou formou provádění podpory ze strany  
ES, je zřejmé, že projekty jsou i nadále důle-žitým nástrojem pro provádění rozvojové  pomoci. Z prvního posouzení počátečních  
přidělených částek na národní orientační  
programy / obálku A zemí subsaharské  Afriky (vyjma Jižní Afriky) v rámci 10. ERF  
například vyplývá, že rozpočtová pod-
pora (včetně obecné rozpočtové podpory  
a odvětvové rozpočtové podpory) předsta-
vuje přibližně 48 % částek, které byly dosud přiděleny. Zbývajících 52 % je poté vydáno  většinou prostřednictvím projektů a vyhra-zených programů. Komise však nemůže sou-
hlasit s doporučením používat podporu pro 
projekty k „poskytování zdravotnické péče  
v chudších regionech, kde zdravotnické  
služby nejsou dostupné v odpovídající  míře“, jelikož v nejméně 30 rozvojových  
zemích je přístup k zdravotnickým službám  
omezený; přiměřenou reakcí na problém je  
však dostatečná, předvídatelná a přizpůso-
bená oficiální rozvojová pomoc v oblasti  
zdravotnictví místo navrhovaného spolufi-
nancování s nevládními organizacemi.DOPORUČENÍ K JEDNOTNÉMU 
VYUŽITÍ NÁSTROJŮ
Č. 10 a): Na základě hromadících se zku-
šeností Komise posoudí, zda je nutné pře-zkoumat údaje, kdy použít obecnou a kdy  odvětvovou rozpočtovou podporu, a jak  
co nejlépe využít oba nástroje společně,  
které jsou v současnosti obsaženy v poky-nech Komise pro programování, obecnou  
rozpočtovou podporu a odvětvovou rozpoč-
tovou podporu.
b) Pokyny ke konkrétnímu využití jednot-
livých nástrojů ve zdravotnictví (včetně  projektů), jakož i k jejich společnému vyu-
žití budou přezkoumány v „pokynech pro  
programování v oblasti zdravotnictví“,  
které se v současnosti aktualizují, aby lépe  
zohledňovaly širší vývoj nástrojů ES (např.  
smlouva o RCT).
c) Nová meziútvarová skupina Komise pro  
spolupráci se Světovým fondem se bude  
zabývat způsoby, jak dosáhnout větší  
doplňkovosti se Světovým fondem s při-
hlédnutím k otázkám předvídatelnosti ve  
vztahu k operacím Světového fondu a odliš-ným časovým rámcům pro operace Komise  
a operace 7. kola Světového fondu.
Č. 11: Komise je odhodlána využívat  
odvětvovou rozpočtovou podporu jako  upřednostňovaný způsob provádění inter-
venčních opatření ve zdravotnictví, pokud  
jsou splněny podmínky, mimo jiné napří-
klad existence dobře definované odvětvové politiky.
Č. 12: EK bude nadále podporovat vypraco-
vávání a provádění odvětvových programů, 
a to přímo v zemích, v nichž je zdravotnictví 
součástí její strategie v oblasti spolupráce,  
a nepřímo prostřednictvím posouzení  
výkonnosti obecné rozpočtové podpory  a společných přezkumů jinde.


Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 10/2008
Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 80 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-090-8doi: 10.2865/19776

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
2008
ROZVOJOVÁ POMOC ES ZAMĚŘENÁ  
NA ZDRAVOTNICKÉ SLUŽBY V SUBSAHARSKÉ AFRICEEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 10ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA „ROZVOJOVÁ POMOC ES ZAMĚŘENÁ NA ZDRAVOTNICKÉ SLUŽBY 
V SUBSAHARSKÉ AFRICE“ ZKOUMÁ, ZDA OBJEM FINANČNÍCH A LIDSKÝCH ZDROJŮ, KTERÉ V TOMTO REGIONU KOMISE PŘIDĚLILA NA ZDRAVOTNICTVÍ, ODRÁŽEL JEJÍ 
ZÁVAZKY V TÉTO OBLASTI POLITIKY, A DÁLE ZDA KOMISE ZRYCHLILA PROVÁDĚNÍ 
TÉTO POMOCI A NAKOLIK ÚČELNĚ VYUŽÍVALA RŮZNÉ NÁSTROJE FINANCOVÁNÍ. VE ZPRÁVĚ SE PŘEDKLÁDÁ ŘADA DOPORUČENÍ, JEJICHŽ CÍLEM JE ZVÝŠIT ÚČELNOST POMOCI ES V RÁMCI PŘISPÍVÁNÍ KE ZLEPŠENÍ ZDRAVOTNICKÝCH SLUŽEB V SUBSAHARSKÉ AFRICE.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-08-010-CS-C
ISBN 978-92-9207-090-8