Zvláštní zpráva Orgány EU mohou učinit 
více pro usnadnění 
přístupu ke svým veřejným 
zakázkámCS 2016  č. 17
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5083-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/53188 QJ-AB-16-015-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5140-4 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/870869 QJ-AB-16-015-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5126-8 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/210500 QJ-AB-16-015-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Orgány EU mohou učinit 
více pro usnadnění 
přístupu ke svým veřejným 
zakázkám
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 17
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tuto zprávu připravil auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Baudilio Tomé Muguruza  a který se zaměřuje na audit 
příjmů, výzkumu a vnitřních politik, správy finančních a ekonomických záležitostí a orgánů a institucí Evropské unie. Audit 
vedl člen EÚD Alex Brenninkmeijer a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Antonius Moonen a tajemník kabinetu 
Raphael Debets, vyšší manažer Paul Stafford, vedoucí úkolu Peter Schönberger a auditoři Tomasz Kapera a Jurgen Manjé.
Zleva doprava:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets.

03
 Obsah
Body
 Glosář
 Zkratky
I - IX Shrnutí
1–6 Úvod
4–5 Rámec zadávání veřejných zakázek ze strany orgánů EU
6 Postupy zadávání veřejných zakázek: jak fungují?
7–13  Rozsah a koncepce auditu
7–11  Rozsah auditu
12–13  Koncepce auditu
14–99  Připomínky
14–25  Oddíl I – Orgánům EU se v zadávacích řízeních daří udržovat nízký počet závažných chyb, není však 
systematicky sledována účast v řízeních
15–17  Na rozdíl od situace v oblasti sdíleného řízení s členskými státy je v souvislosti s veřejnými zakázkami 
orgánů EU vykazováno jen málo závažných chyb či nesrovnalostí
18–22  Orgány EU mají spolehlivé systémy a kompetentní zaměstnance schopné udržet riziko chyb a nesrovnalostí 
pod kontrolou
23–25  Většina orgánů EU neprovádí systematické měření míry účasti ve svých zadávacích řízeních
26–55  Oddíl II – Pravidla, jež mají být dodržována, a rozhodnutí o volbě druhu řízení na počátku procesu 
zadávání veřejné zakázky dostatečně neusilují o zvyšování účasti
26–35  Při revizi svých pravidel pro zadávání veřejných zakázek v roce 2015 orgány EU neusnadnily přístup 
k zadávacím řízením zjednodušením pravidel a vysvětlením nejasných oblastí
36–55  Ne všechny zvolené druhy řízení podporovaly co nejširší hospodářskou soutěž
04 Obsah 
56–88  Oddíl III – Zbytečné překážky ztěžují situaci potenciálních uchazečů, kteří chtějí zjistit příležitosti 
v oblasti veřejných zakázek nabízených orgány EU a těchto příležitostí využít
58–68  Činnost orgánů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek je na internetu špatně viditelná
69–75  Při elektronickém zadávání zakázek a elektronickém podávání nabídek vytvářejí orgány EU hospodářským 
subjektům zbytečné překážky tím, že rychle nevyužívají harmonizovaná řešení
76–88  Pro hospodářské subjekty, které mají za to, že byly vystaveny nespravedlivému zacházení, je obtížné 
dosáhnout rychlého šetření svých stížností a odškodnění
89–99  Oddíl IV – Transparentnost výsledků a vzájemné učení nejsou systematicky prosazovány
89–97  Informace o výsledku zadávání veřejných zakázek orgánů EU nejsou dostupné způsobem, který by 
umožňoval efektivní sledování ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria a širší veřejnosti
98–99 Není plně využíváno poučení z osvědčených postupů
100–109  Závěry a doporučení
 Příloha I —  Uživatelé elektronického zadávání zakázek TED (duben 2016)
 Příloha II —  Shrnutí výsledků průzkumu
 Odpovědi Evropského parlamentu
 Odpovědi Rady Evropské unie
 Odpovědi Evropské komise včetně odpovědí úřadu OLAF a Úřadu pro publikace 
Evropské unie
 Odpovědi Evropské centrální banky
 Odpovědi evropského veřejného ochránce práv
05
 Glosář
Agentury EU a další subjekty EU : subjekty odlišné od orgánů EU – samostatné právní subjekty zřízené k plnění 
konkrétních úkolů podle práva EU. Celkem existuje 52 agentur EU a dalších institucí EU.
Elektronické oznámení : elektronické uveřejnění oznámení o příležitostech získat veřejnou zakázku, které obsahuje 
hypertextový odkaz na platformu pro elektronické podávání nabídek.
Elektronické podávání nabídek : elektronické podávání nabídek hospodářských subjektů v reakci na výzvu 
k předkládání nabídek.
Elektronické zadávání veřejných zakázek  
(e-procurement) : využití elektronické komunikace a zpracování transakcí organizacemi veřejného sektoru při 
nákupu dodávek a služeb nebo zadávání stavebních prací.
Elektronické zadávání zakázek (také označováno jako elektronický přístup k zadávací dokumentaci) : 
platforma pro zveřejňování dokumentace zadávání veřejných zakázek na internetu, například podmínek řízení, 
a elektronické komunikace mezi uchazeči a zadavatelskou organizací.
Finanční nařízení EU : stanoví zásady a postupy upravující sestavování a plnění rozpočtu EU a kontrolu financí 
Evropské unie.
Hospodářský subjekt : fyzická či právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo seskupení těchto osob a/nebo 
subjektů, které nabízejí provedení stavebních prací, dodávku výrobků a poskytnutí služby.
MSP : malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361. Střední podniky mají méně než 250 
zaměstnanců a roční obrat do 50 milionů EUR nebo bilanční sumu do 43 milionů EUR. Malé podniky mají méně než 
50 zaměstnanců a roční obrat do 10 milionů EUR nebo bilanční sumu do 10 milionů EUR.
Nabídka : nabídka, kterou předkládá hospodářský subjekt .
OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům (součást Evropské komise); vyšetřuje podvody týkající se rozpočtu 
EU, korupci a závažná pochybení v evropských orgánech a pro Evropskou komisi připravuje politiku boje proti 
podvodům.
Orgány Evropské unie : článek 13 SEU uvádí výčet orgánů Evropské unie: Evropský parlament, Evropská rada, Rada, 
Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie, Evropská centrální banka a Účetní dvůr. Kromě toho Smlouvy o EU 
odkazují na řadu dalších institucí, které mají specializovanou úlohu, například Evropská služba pro vnější činnost 
a Evropská investiční banka.
Platforma TED eTendering : platforma pro elektronické zadávání zakázek , kterou nabízí Úřad pro publikace  
a která veřejným zadavatelům umožňuje zveřejňovat zadávací dokumentaci a elektronicky odpovídat na dotazy 
uchazečů .
Prohlášení o věrohodnosti : každoroční finanční audit a audit souladu s předpisy, kterým Evropský účetní dvůr 
kontroluje spolehlivost účetní závěrky EU a správnost uskutečněných operací (někdy označovaný jako „DAS“, 
z francouzského „déclaration d’assurance“).
Prováděcí pravidla : doplňují finanční nařízení EU  podrobnějšími pravidly.
Rámcová smlouva : uzavírá se s jedním nebo více hospodářskými subjekty a stanoví základní podmínky série 
konkrétních smluv, které budou uzavírány během daného období (obvykle čtyř let).
06 Glosář 
Směrnice o zadávání veřejných zakázek : stanoví společná pravidla, která musí veřejní zadavatelé v členských 
státech EU dodržovat u zakázek nad určitou hodnotu. Orgány EU přijaly svá vlastní pravidla, která jsou obecně 
v souladu se směrnicemi, neobsahují však všechna jejich ustanovení.
Společná klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) : Jednotný, koherentní systém pro rozdělení území 
EU; byl zřízen za účelem sestavování regionálních statistik pro EU.
Systém pro finanční transparentnost ( Financial Transparency System , FTS) : veřejně přístupná on-line databáze 
spravovaná Komisí, na které jsou zveřejňováni příjemci financování z EU, které vyplácí přímo Komise.
TED : TED ( Tenders Electronic Daily ) je on-line verzí „Dodatku k Úřednímu věstníku EU“ vyhrazenou pro evropské 
veřejné zakázky.
Účastník nabídkového řízení : hospodářský subjekt , který podal nabídku .
Úřad pro publikace : interinstitucionální úřad, jehož úkolem je zveřejňovat publikace orgánů Evropské unie, k nimž 
patří i věstník TED .
Zadávací řízení : přehled zadávacích řízení je uveden v  rámečku 1.
Zadávání veřejných zakázek : nákup stavebních prací, dodávek a služeb ze strany veřejných orgánů a subjektů na 
místní, regionální, vnitrostátní nebo unijní úrovni.
Zhotovitel : hospodářský subjekt , kterému byla zadána zakázka.
07
 Zkratky
CPO : Hlavní útvar pro zadávání zakázek ( Central Procurement Office ) (ECB)
CPV : Společný slovník pro veřejné zakázky ( Common Procurement Vocabulary )
DAS : prohlášení o věrohodnosti (z francouzského „déclaration d’assurance“)
ECB : Evropská centrální banka
EuropeAid : Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO)
GŘ COMM : Generální ředitelství pro komunikaci (Evropský parlament)
GŘ FINS : Generální ředitelství pro finance (Evropský parlament)
GŘ INLO : Generální ředitelství pro infrastrukturu a logistiku (Evropský parlament)
GŘ pro daně a celní unii : Generální ředitelství pro daně a celní unii (Evropská komise)
GŘ pro informatiku : Generální ředitelství pro informatiku (Evropská komise)
GŘ pro komunikaci : Generální ředitelství pro komunikaci (Evropská komise)
GŘ pro rozpočet : Generální ředitelství pro rozpočet (Evropská komise)
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky : Generální ředitelství pro vnitřní trh, průmysl, 
podnikání a malé a střední podniky (Evropská komise)
GŘ pro výzkum a inovace : Generální ředitelství pro výzkum a inovace (Evropská komise)
JRC : Společné výzkumné středisko (Evropská komise)
MSP : Malé a střední podniky
NUTS : Společná klasifikace územních statistických jednotek
OIB : Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu (Evropská komise)
OIL : Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku (Evropská komise)
OLAF : Evropský úřad pro boj proti podvodům
PP: Prováděcí pravidla k finančnímu nařízení EU
SEU : Smlouva o Evropské unii
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
TED : Tenders Electronic Daily
Úř. věst. : Úřední věstník Evropské unie
08
 Shrnutí
I
Zadávání veřejných zakázek je významnou součástí národních hospodářství v EU. Veřejné orgány každoročně vyna -
loží přibližně jednu pětinu HDP Evropské unie na nákup stavebních prací, dodávek a služeb. Účetní dvůr v nedávné 
době zveřejnil zvláštní zprávu č. 10/2015, která se zaměřovala na zadávání veřejných zakázek členských států 
týkajících se výdajů v oblasti soudržnosti spolufinancovaných z rozpočtu EU. Zde předkládaná zpráva se zabývá 
zadáváním veřejných zakázek ve čtyřech největších orgánech EU, které v roce 2014 dohromady činily přibližně 
4 miliardy  EUR.
II
Právní předpisy EU pro zadávání veřejných zakázek mají důležitou úlohu při budování jednotného trhu a zajišťování 
efektivního a účinného využívání veřejných prostředků. Zatímco směrnice EU o zadávání veřejných zakázek se uplat -
ňují na činnosti při zadávání veřejných zakázek členských států včetně výdajů v oblasti soudržnosti, orgány EU mají 
pro zadávání veřejných zakázek svá vlastní pravidla. Tato pravidla jsou obecně v souladu se směrnicemi, existují však 
určité významné rozdíly, které Účetní dvůr považuje za neopodstatněné.
III
Orgány EU jsou povinny zadávat veřejné zakázky formou co nejširší veřejné soutěže, aby maximalizovaly hospodář -
skou soutěž. V našem auditu jsme zkoumali, do jaké míry usnadňují orgány EU přístup ke svým veřejným zakázkám.
IV
Zjistili jsme, že systémy řízení a kontroly v orgánech EU jsou spolehlivé a obecně zmírňují riziko chyb, které by jinak 
mohly nepříznivě ovlivnit možnost účasti hospodářských subjektů a spravedlivé zacházení s hospodářskými sub -
jekty. Většina orgánů EU však neprovádí systematické sledování míry účasti.
V
V roce 2014 přijaly Evropský parlament a Rada reformované směrnice s cílem usnadnit zadávání veřejných zakázek 
a snížit správní zátěž s ním spojenou, zejména aby zvýšily účast malých a středních podniků.  Při revizi jejich pravidel 
pro zadávání veřejných zakázek v roce 2015 jsme však zjistili, že orgány EU tento přístup neusnadňují do nejvyšší 
možné míry zjednodušováním pravidel a vysvětlováním nejasných oblastí.
VI
Ne všechny zvolené druhy řízení podporovaly co nejširší hospodářskou soutěž. Většina orgánů EU neměla žádnou 
politiku pro provádění tržních konzultací před zahájením formálního zadávacího řízení. Navíc mohly být zakázky 
častěji rozděleny na více částí s cílem podpořit účast, což by bývalo mělo kladný vliv z hlediska přístupu pro hospo -
dářské subjekty, jako jsou MSP .
09 Shrnutí 
VII
Zbytečné překážky ztěžují situaci potenciálních uchazečů, kteří chtějí zjistit příležitosti v oblasti veřejných zakázek 
nabízených orgány EU. Příležitosti získat veřejnou zakázku u orgánů EU jsou na internetu špatně viditelné. Dostupné 
informace jsou neucelené a jsou roztroušeny mezi mnoho různých internetových stránek. Funkce vyhledávání ve 
věstníku TED ( Tenders Electronic Daily ) nepřinášela vždy uspokojivé výsledky. Nástroje, které umožňují předložit 
nabídky elektronicky, dosud nebyly zavedeny komplexním a harmonizovaným způsobem.
VIII
Pro hospodářské subjekty, které mají za to, že byly vystaveny nespravedlivému zacházení, je obtížné dosáhnout 
rychlého šetření svých stížností a odškodnění. Informace o výsledku zadávání veřejných zakázek v orgánech EU 
nejsou dostupné způsobem, který by umožňoval efektivní sledování ze strany veřejnosti.
IX
Účetní dvůr konstatuje, že orgány EU mohou učinit více, aby usnadnily přístup k veřejnému zadávání svých zakázek. 
Proto vydává následující doporučení, aby uvedené orgány přijaly politiku pro systematickou podporu širší účasti:
a) Aby usnadnily sledování přístupnosti svých činností v oblasti zadávání veřejných zakázek, měly by všechny 
orgány EU shromažďovat a analyzovat údaje jak o počátečním počtu žádostí o účast a obdržených nabídek, tak 
o počtu nabídek posuzovaných při konečném rozhodnutí o zadání zakázky.
b) Pro účely nadcházející revize finančního nařízení EU v roce 2016 by Komise měla konsolidovat všechna příslušná 
ustanovení do jednotného souboru pravidel zadávání veřejných zakázek. Výslovně by měla být povzbuzována 
účast malých a středních podniků.
c) Orgány EU by měly proaktivně využívat (všude tam, kde je to možné) předběžné tržní konzultace s cílem připra -
vit zadávání zakázek a informovat hospodářské subjekty o svých plánech v oblasti zadávání zakázek.
d) Kdykoli je to možné, měly by orgány EU rozdělovat zakázky na více částí, aby zvýšily účast ve svých zadávacích 
řízeních.
e) Orgány EU by měly pro zadávání svých veřejných zakázek vytvořit společné jednotné elektronické kontaktní 
místo, které by hospodářským subjektům umožnilo najít všechny významné informace na jediném místě na 
internetu a komunikovat prostřednictvím takové internetové stránky s orgány EU.
f) Komise by měla navrhnout mechanismus pro rychlé šetření stížností hospodářských subjektů, které mají za to, 
že byly vystaveny nespravedlivému zacházení. Takové šetření by mělo proběhnout před tím, než se hospodářské 
subjekty obrátí na evropského veřejného ochránce práv či na soudy EU.
g) Aby umožnily účinné následné monitorování své činnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek, měly by orgány 
EU zřídit jednotné veřejné úložiště údajů týkajících se jejich veřejných zakázek, které by mohlo být vyvinuto jako 
součást platformy TED eTendering.
h) Evropský úřad pro boj proti podvodům OLAF by měl vypracovat zprávy a statistiky o různých druzích vyšetřova -
ných obvinění a o výsledku těchto vyšetřování.
i) Orgány EU by měly využívat srovnávací hodnocení pro účely vzájemného učení a výměny osvědčených 
postupů.
10
 Úvod
01 
Tato zpráva začíná stručným přehledem rámce zadávání veřejných zakázek (zadá -
vacích řízení na stavební práce, dodávky a služby) ze strany orgánů EU a nastíně -
ním koncepce našeho auditu. Vysvětlujeme vnitřní kontrolní mechanismy, které 
orgány EU používají s cílem omezit počet nesrovnalostí na minimum. Následně 
posuzujeme jednotlivé fáze procesu zadávání veřejných zakázek, abychom 
posoudili míru přístupnosti řízení vedených orgány EU. Byla vymezena jasná 
a správná pravidla? Jsou tato pravidla při přípravě zadávacích řízení zaměstnanci 
orgánů EU uplatňována způsobem podporujícím hospodářskou soutěž? Bude pro 
hospodářské subjekty snadné zjistit mezi tisíci zadávanými veřejnými zakázkami, 
které jsou každý týden zveřejňovány, takové příležitosti, o které by mohly mít zá -
jem? Není podání nabídky zbytečně složité? Co se stane, pokud má hospodářský 
subjekt za to, že byl vystaven nespravedlivému zacházení? A konečně, podávají 
orgány EU zprávy o svých výsledcích v oblasti zadávání veřejných zakázek tak, 
aby byla zajištěna konkrétní odpovědnost?
02 
Politika v oblasti zadávání veřejných zakázek je klíčovým nástrojem budování 
jednotného trhu a dosahování inteligentního, udržitelného růstu podporujícího 
začlenění a současně zajištění co nejúčinnějšího a nejefektivnějšího využívání 
veřejných prostředků. Pravidla zadávání veřejných zakázek mají sloužit ku prospě -
chu hospodářských subjektů i veřejných zadavatelů. Cílem je rozvíjet příležitosti 
na trhu pro hospodářské subjekty a současně zvyšovat škálu výběru potenciál -
ních zhotovitelů pro veřejné zadavatele. Usnadní-li veřejní zadavatelé přístup ke 
svým veřejným zakázkám, pravděpodobně to povede k většímu počtu nabídek 
v reakci na potřeby zadavatelů v oblasti veřejných zakázek. Intenzivnější hospo -
dářská soutěž by pak měla mít za následek optimálnější využití prostředků daňo -
vých poplatníků (viz obrázek 1 ). Orgány EU jsou povinny zadávat veřejné zakázky 
formou co nejširší veřejné soutěže1.
03 
V roce 2014 se Evropský parlament a Rada dohodly na reformě politiky v oblasti 
zadávání veřejných zakázek v EU. K hlavním prvkům reformního balíčku patři -
la opatření, která měla odstranit překážky v přístupu na trh, zejména pro malé 
a střední podniky (MSP). Naše zpráva zkoumá, do jaké míry postupy zadávání 
veřejných zakázek v orgánech EU tento přístup usnadňují.1 Viz čl. 102 odst. 2 finančního 
nařízení EU, který umožňuje 
výjimky z tohoto pravidla jen 
v případě, kdy je využito 
jednací řízení.
11 Úvod 
Rámec zadávání veřejných zakázek ze strany orgánů EU
04 
Zadávání veřejných zakázek musí dodržovat zásady Smluv, zejména zásadu 
volného pohybu zboží, zásadu svobody usazování a zásadu svobodného posky -
tování služeb, jakož i zásady z nich odvozené, jako jsou zásady rovného přístupu 
a rovného zacházení, zákazu diskriminace, vzájemného uznávání, proporcionali -
ty, spravedlivé hospodářské soutěže, zveřejňování a transparentnosti.
05 
Zadávání veřejných zakázek v členských státech EU upravuje směrnice 2014/24/
EU2 (dále jen „směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014“) a řada dalších 
směrnic, jež stanoví společná pravidla, která musí veřejní zadavatelé dodržo -
vat u zakázek převyšujících určitou hodnotu. Tato pravidla musí být provedena 
ve vnitrostátních právních předpisech. Směrnice nejsou pro orgány EU právně 
závazné. Orgány EU přijaly svá vlastní pravidla, která jsou obecně v souladu se 
směrnicí o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, s některými důležitými výjim -
kami3. Pro orgány EU financované ze souhrnného rozpočtu jsou pravidla zadá -
vání veřejných zakázek stanovena ve finančních pravidlech ve znění naposledy 
pozměněném v říjnu 20154 (dále jen „finanční nařízení EU“) a v jejich prováděcích 
pravidlech ve znění naposledy pozměněném v říjnu 20155 (dále jen „prováděcí 
pravidla“). Pravidla pro zadávání veřejných zakázek Evropské centrální banky jsou 
stanovena v rozhodnutí6 (dále jen „pravidla ECB pro zadávání veřejných zaká -
zek“), které přijala výkonná rada ECB v únoru 2016. Obrázek 2  znázorňuje právní 
rámec pro zadávání veřejných zakázek v EU.2 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2014/24/
EU ze dne 26. února 2014 
o zadávání veřejných zakázek 
a o zrušení směrnice 2004/18/
ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, 
s. 65).
3 Viz body 29–31.
4 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) 2015/1929 ze dne 
28. října 2015, kterým se mění 
nařízení (EU, Euratom) 
č. 966/2012, kterým se stanoví 
finanční pravidla pro souhrnný 
rozpočet Unie (Úř. věst. L 286, 
30.10.2015, s. 1).
5 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) 2015/2462 ze 
dne 30. října 2015, kterým se 
mění nařízení v přenesené 
pravomoci (EU) č. 1268/2012 
o prováděcích pravidlech 
k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012, kterým 
se stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
(Úř. věst. L 342, 29.12.2015, s. 7).
6 Rozhodnutí Evropské centrální 
banky (EU) 2016/245 ze dne 
9. února 2016, kterým se 
stanoví pravidla pro zadávání 
zakázek  (Úř. věst. L 45, 
20.2.2016, s. 15).Lepší přístup pro hospodářské subjekty, optimálnější využití prostředků daňových 
poplatníkůObrázek 1
Více nabídek
Optimálnější využití prostředkůIntenzivnější hospodářská soutěžLepší přístupnost
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
12 Úvod 
Postupy zadávání veřejných zakázek: jak fungují?
06 
Podle finančního nařízení EU rozlišují interní pokyny Komise k zadávání veřej -
ných zakázek7 deset různých postupů zadávání zakázek (viz rámeček 1 ). Příslušná 
volba závisí na různých faktorech, zejména pak na odhadované hodnotě zakázky. 
Nejdůležitější kroky procesu zadávání veřejných zakázek uvádí obrázek 3 .7 Vademecum zadávání 
veřejných zakázek v Komisi 
(listopad 2015, nezveřejněno); 
dáno k dispozici ostatním 
orgánům, subjektům, úřadům 
a agenturám EU.Právní rámec zadávání veřejných zakázek v EUObrázek 2
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.slouží jako referenční zdroj pro:
provedeno v:
Členské státy Orgány EUPravidla pro zadávání veřejných 
zakázek ECB; přijala výkonná 
rada ECB
Prováděcí pravidla;
přijala Evropská komiseFinanční nařízení;
přijaly Evropský parlament a RadaPrávní předpisy pro zadávání 
veřejných zakázek;
přijal vnitrostátní zákonodárceSměrnice EU o zadávání
veřejných zakázek;
přijaly Evropský parlament a Rada
13 Úvod 
Možnosti postupu podle finančního nařízení EU
Otevřené řízení : Standardní řízení, které lze použít pro jakoukoli zakázku a které začíná uveřejněním ozná -
mení o zahájení zadávacího řízení v Úředním věstníku (Úř. věst). Nabídku může podat kterýkoli hospodářský 
subjekt, který má zájem.
Užší řízení : Standardní dvoustupňové řízení, které začíná uveřejněním oznámení o zahájení zadávacího řízení 
v Úředním věstníku a lze je využít pro jakoukoli zakázku. O účast se může ucházet kterýkoli hospodářský sub -
jekt, který má zájem, jen vyzvané hospodářské subjekty však mohou podat nabídku, která bude posouzena 
v rámci druhého kroku. Variantou tohoto řízení je dynamický nákupní systém, který využívá výhradně elektro -
nické prostředky.
Soutěžní řízení s  jednáním : Postup podobný užšímu řízení, který lze využít pouze ve zvláštních případech, 
bez ohledu na hodnotu zakázky. O podaných nabídkách (technických a finančních) lze jednat.
Řízení po výzvě k projevení zájmu : Výzva k projevení zájmu zajišťuje předběžný výběr uchazečů nebo pro -
dejců, kteří pak mohou být později vyzváni, aby předložili nabídky v různých zadávacích řízeních.
Jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení : Výjimečný postup, který 
lze využít jen v určitých případech nebo za určitých okolností (například v případě mimořádné naléhavosti).
Jednací řízení pro zakázky se střední a nízkou hodnotou : Veřejný zadavatel musí vyzvat hospodářské sub -
jekty, které projevily zájem při předběžném uveřejnění, a kromě toho může vyzvat i uchazeče dle vlastního 
výběru. U zakázek s velmi nízkou hodnotou je povoleno jednání s jediným uchazečem, kterého vybere veřejný 
zadavatel.
Soutěžní dialog : Používá se u složitých zakázkových řízení, kdy veřejný zadavatel bez dialogu s potenciálními 
uchazeči není schopen definovat způsoby, jakými mají být naplněny jeho potřeby, nebo jak má být posouze -
no, co může trh nabídnout z hlediska technických nebo finančních či právních řešení.
Inovační partnerství : Dvoustupňový postup pro nákup inovativního produktu, který je ještě třeba vyvinout 
a pro který na trhu není k dispozici rovnocenný produkt.
Soutěž o  návrh : Tento postup umožňuje veřejnému zadavateli získat plán nebo projekt, který navrhne porota 
na základě soutěžního řízení s udílením cen nebo bez udílení cen. Vítěz nebo vítězové jsou pak před podpi -
sem následné smlouvy vyzváni k jednání.
Jednací řízení u zakázek na nemovitosti : Veřejnou zakázku na nemovitosti (koupě pozemků, stávajících bu -
dov nebo jiných nemovitostí nebo jejich dlouhodobý nájem, právo užívání, leasing, nájem či koupě na splátky, 
ať již s předkupním právem nebo bez něj) lze zadat v jednacím řízení bez zveřejnění oznámení poté, co je 
proveden průzkum místního trhu.Rámeček 1
14 Úvod Obrázek 3Přehled procesu zadávání veřejných zakázek podle finančního nařízení EU
Zveřejnit oznámení o výsledku zadávacího řízení v Úředním věstníku nebo (zejména u zakázek 
střední a nízké hodnoty) roční seznam dodavatelů na internetuPodepsat smlouvu  od prahové hodnoty podle směrnice po odkladné lhůtěInformovat  souběžně úspěšné a neúspěšné uchazečeZadat zakázku  podle nejnižší ceny, nejnižších nákladů nebo nejlepšího poměru cena/kvalitaObdržet  nabídky a vyhodnotit  je podle kritérií pro zadání zakázky ve dvoustupňových řízeních, 
podle kritérií pro vyloučení, výběr a zadání zakázky v jakémkoli pořadí v jednostupňových řízeních Ve dvoustupňových řízeních: Obdržet  žádosti o účast, posoudit  je podle kritérií pro 
vyloučení a výběr a vyzvat  vybrané uchazeče k předložení nabídekVymezit předmět, druh nákupu (stavební práce, dodávky nebo služby), hodnotu zakázkyVyžádat si poradenské služby nezávislých odborníků, jiných orgánů nebo účastníků trhuPosoudit potřeby zadání veřejné zakázky
Připravit zadávací dokumentaci
(včetně technických speciﬁkací a kritérií pro vyloučení, výběr a zadání zakázky)
Nedosahuje-li odhadovaná hodnota prahové hodnoty:Převyšuje-li odhadovaná hodnota prahovou hodnotu nebo 
v případě výzev k vyjádření zájmu:Informovat  potenciální dodavatele
Přímo u zakázek
s velmi nízkou hodnotou 
(minimálně 1 uchazeč)Přímo ve zvláštních 
případech nebo za 
výjimečných okolností 
(minimálně 1 uchazeč)Oznámením v Úředním 
věstníkuZveřejněním na 
internetových stránkách 
orgánu u zakázek se 
střední a nízkou hodnotou 
(minimálně 5 nebo
3 uchazeči)
Pozn.:  Rámečky ohraničené přerušovanou čarou označují nepovinný procesní krok. Prahové hodnoty podle směrnice EU o zadávání veřejných 
zakázek činí 5 225 000 EUR pro stavební práce a 135 000 EUR pro služby nebo dodávky. Střední hodnota se pohybuje mezi 60 000,01 EUR 
a 5 224 999,9 EUR pro stavební práce a mezi 60 000,01 EUR a 134 999,9 EUR pro služby nebo dodávky. Nízká hodnota se pohybuje mezi 15 000,01 
a 60 000 EUR. Velmi nízká hodnota činí 1 000,01 až 15 000 EUR. U částek do výše 1 000 EUR není zadávací řízení požadováno.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
15
 Rozsah a koncepce  
auditu
Rozsah auditu
07 
Zkoumali jsme, do jaké míry usnadňují orgány EU přístup ke svým veřejným 
zakázkám. Předpoklady usnadnění přístupu k zadávání veřejných zakázek viz 
obrázek 4 .Obrázek 4
4. Být 
transparentní
a učit se od 
sebe navzájem3. Žádné zbytečné 
překážky pro 
hospodářské 
subjekty2. Jasná pravidla 
a volba postupů 
podporujících 
hospodářskou 
soutěž
Usnadňování
PŘÍSTUPU
k zadávání veřejných 
zakázek1. Málo chyb, 
spolehlivé systémy, 
kompetentní 
zaměstnanci
a sledování účastiPředpoklady usnadnění přístupu k zadávání veřejných 
zakázek
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
08 
Zabývali jsme se tudíž těmito čtyřmi otázkami:
a) Mají orgány EU spolehlivé systémy, které podporují účast a současně chrání 
finanční zájmy Unie?
b) Volí orgány EU správné druhy řízení, aby zvýšily účast ve svých zadávacích 
řízeních?
c) Odstraňují orgány EU v maximální možné míře překážky, které ztěžují situaci 
potenciálním uchazečům?
d) Zajišťují orgány EU komplexním a systematickým způsobem, aby byly vý -
sledky jejich zadávacích řízení transparentní, a učí se navzájem ze svých 
zkušeností?
16 Rozsah a koncepce auditu  
09 
Do šetření jsme zahrnuli zadávání veřejných zakázek čtyř největších orgánů EU: 
Evropské komise, Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské centrál -
ní banky (ECB). Celkovou hodnotu všech zakázek nad 15 000 EUR (nad 10 000 EUR 
v případě ECB) těchto čtyř orgánů EU za rok 2014 uvádí tabulka 1 :8 Použijí se zvláštní pravidla, 
která stanoví druhá část hlava 
IV finančního nařízení EU.Tabulka 1Hodnota zakázek v roce 2014
Orgán v mil. EUR
Komise 3 034
Parlament 497
ECB 515
Rada1171
Celkem 4 217
1 Radou odhadovaná hodnota řízení zahájených v roce 2014
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů, které poskytly kontrolované orgány.
10 
Kromě toho byly do auditu za účelem šetření konkrétních problémů zařazeny 
následující orgány a instituce EU: Soudní dvůr Evropské unie ve věci své judikatu -
ry týkající se zadávání veřejných zakázek orgány EU, evropský veřejný ochránce 
práv, který se zabývá nesprávnými úředními postupy při zadávání veřejných zaká -
zek, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) ve věci vyšetřování nesrovna -
lostí při zadávání veřejných zakázek a Úřad pro publikace, který řídí on-line služby 
poskytující přístup k informacím o veřejných zakázkách.
11 
Nezkoumali jsme veřejné zakázky, které zadala Komise v zastoupení a na účet 
příjemců v souvislosti s vnější činností8, ani veřejné zakázky, kdy řízení výdajů EU 
zahrnuje jiné organizace nebo subjekty (tzv. „nepřímé řízení“ ze strany Komise), 
nebo kdy je řízení sdíleno s členskými státy.
17 Rozsah a koncepce auditu  
Koncepce auditu
12 
Naše připomínky se opírají o tyto hlavní zdroje důkazních informací:
a) provedli jsme předběžný průzkum se zástupci organizací z podnikatelské 
oblasti, vnitrostátními odborníky v oboru zadávání veřejných zakázek a od -
borníky z akademického světa;
b) přezkoumali jsme dokumentaci související s politikami, postupy a nástroji pro 
oblast zadávání veřejných zakázek;
c) analyzovali jsme vzorky spisů týkajících se zadávání veřejných zakázek za ob -
dobí let 2013–2015 z Evropského parlamentu (GŘ INLO a GŘ COMM), generál -
ního sekretariátu Rady, Komise (GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé 
a střední podniky, Společného výzkumného střediska (JRC)) a z ECB;
d) vyzkoušeli jsme on-line nástroje orgánů EU, které mají pomáhat při zjišťování 
příležitostí v oblasti veřejných zakázek;
e) vedli jsme pohovory se zaměstnanci EU;
f) analyzovali jsme odpovědi orgánů EU na naše dotazníky.
13 
Kromě toho jsme provedli průzkum u 47 menších subjektů EU, abychom získali 
jejich stanoviska a názory týkající se politik a postupů v oblasti zadávání veřej -
ných zakázek. Obdrželi jsme 40 odpovědí (míra odpovědí 85 %). Výsledky shrnuje 
příloha II .
18
 Připomínky
Oddíl I – Orgánům EU se v zadávacích řízeních daří 
udržovat nízký počet závažných chyb, není však 
systematicky sledována účast v řízeních
14 
Orgány EU by měly být schopny prokázat, že v rámci zadávání svých veřejných 
zakázek zajišťují přístupnost. K tomu potřebují informace o míře účasti hospo -
dářských subjektů v jejich zadávacích řízeních. Musí též předcházet závažným 
chybám a nesrovnalostem, které by mohly nepříznivě ovlivnit možnost účas -
ti hospodářských subjektů a narušit jejich důvěru, a tudíž i zájem o zadávání 
veřejných zakázek orgány EU. Zkoumali jsme dostupné informace o závažných 
chybách a nesrovnalostech, systémy, které mají chybám a nesrovnalostem bránit, 
a účast hospodářských subjektů v zadávacích řízeních orgánů EU.
Na rozdíl od situace v oblasti sdíleného řízení s členskými 
státy je v souvislosti s veřejnými zakázkami orgánů EU 
vykazováno jen málo závažných chyb či nesrovnalostí
15 
V našem každoročním prohlášení o věrohodnosti9 jsme zjistili jen málo závažných 
chyb při zadávání veřejných zakázek týkajících se transakcí, které přímo řídily 
orgány EU10. Stejně jako v předešlých letech je tento stav v kontrastu se situací 
v oblasti sdíleného řízení s členskými státy11.
16 
Na naši žádost úřad OLAF analyzoval své informace o údajných nesrovnalostech, 
které obdržel v době od 1. ledna do 30. dubna 2015, aby určil případy souvise -
jící se zadáváním veřejných zakázek. Celkem úřad OLAF napočítal 503 různých 
příchozích informací. Jen dvacet z 503 oznámení se týkalo zadávání veřejných 
zakázek orgány EU, šestnáct z nich bylo zamítnuto v prvotní fázi výběru přípa -
dů a čtyři vedly k zahájení vyšetřování. Z těchto údajů vyplývá, že v porovnání 
s celkovým počtem zadávacích řízení zahájených orgány EU činí podíl případů 
s potenciálně závažnými nesrovnalostmi řádově 1 %, vezmeme-li v úvahu při -
bližně 2 000 řízení ročně, o nichž je v Úředním věstníku EU zveřejněno oznámení 
o výsledku zadávacího řízení.9 Viz například poslední výroční 
zpráva Účetního dvora 
o plnění rozpočtu za 
rozpočtový rok 2014, spolu 
s odpověďmi orgánů 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015), 
bod 1.29.
10 K chybám při přímém řízení 
docházelo většinou u grantů 
financovaných z rozpočtu EU.
11 Viz naše zvláštní zpráva 
10/2015 „Snaha o řešení 
problémů v oblasti zadávání 
veřejných zakázek v rámci 
výdajů EU na politiku 
soudržnosti by měla zesílit“, 
konkrétně body 19–24 
a tabulka 1, která uvádí 
typologii chyb. Stavební práce, 
dodávky a služby nakupované 
v souvislosti výdaji v oblasti 
soudržnosti v členských 
státech zahrnují položky, jako 
je výstavba pozemních 
komunikací nebo čistíren 
odpadních vod, které se 
obvykle v portfoliu veřejných 
zakázek orgánů EU 
nevyskytují ( http://eca.europa.
eu).
19 Připomínky 
12 Viz bod 9.17 
Úřad OLAF tyto statistické údaje vypracoval až na naši zvláštní žádost a údaje 
představují jen obraz situace v určitém okamžiku, který má poskytnout představu 
o počtu potenciálních případů, na které je úřad OLAF upozorněn. Bylo by užiteč -
nější, kdyby byl úřad OLAF schopen předložit statistiky umožňující určit trendy 
a posoudit výsledek jeho vyšetřování.
Orgány EU mají spolehlivé systémy a kompetentní 
zaměstnance schopné udržet riziko chyb a nesrovnalostí pod 
kontrolou
Operativní útvary mají k dispozici procesní odborné zkušenosti 
a pomoc
18 
Úspěšné zadávání veřejných zakázek vyžaduje kombinaci technických odborných 
znalostí v oblasti konkrétních stavebních prací, dodávek a služeb, které jsou před -
mětem zakázky, a důkladné znalosti pravidel a postupů, jež mají být uplatňovány.
19 
Všechny subjekty, jejichž zadávací řízení jsme zkoumali12, mají specializované 
útvary odborníků na zadávání veřejných zakázek, kteří poskytují poradenství 
a pomoc operativním útvarům, pokud jde o jimi prováděné činnosti v oblasti za -
dávání zakázek. Zjistili jsme, že procesní odborné znalosti odborníků na zadávání 
veřejných zakázek doplňují technické znalosti operativních útvarů a že personální 
zdroje vyhrazené pro zadávání zakázek jsou přiměřené. Kromě toho mohou rady 
a odborné zkušenosti týkající se procesních otázek poskytnout právní útvary a/
nebo centrální finanční útvary orgánů EU.
20 
Většina kontrolovaných subjektů má interní výbory, jejichž úkolem je posilovat 
řádnou správu a kontrolu zadávacích řízení. Typicky se tyto výbory skládají ze 
zaměstnanců jiných částí organizace. Tyto výbory mají rozhodovací pravomoci 
nebo mohou vydávat doporučení a zabývají se spíše většími zakázkami s ome -
zenější hospodářskou soutěží. Před podpisem smlouvy tyto výbory poskytují 
dodatečné ujištění o tom, že byla dodržena platná pravidla. Kromě toho jsou díky 
svému mezioborovému složení také platformou pro výměnu názorů ve větších 
orgánech, kde je zadávání veřejných zakázek decentralizované.
20 Připomínky 
Důležitou úlohu hrálo poradenství útvarů interního auditu
21 
Stávající organizační uspořádání a postupy pro zadávání veřejných zakázek jsou 
do značné míry výsledkem doporučení, která před několika lety vydaly útvary 
interního auditu. Od té doby většina útvarů interního auditu zaměřila svou pozor -
nost na jiné oblasti činnosti jejich orgánů a na problematiku zadávání veřejných 
zakázek vyhradila jen omezené zdroje. Útvary interního auditu však budou muset 
zadávání veřejných zakázek přehodnotit, aby posoudily provádění nedávné re -
vize pravidel zadávání zakázek, a na základě výsledků tohoto přehodnocení pak 
patřičně upravit své pracovní programy.
ECB získala externí certifikaci svého zadávání veřejných zakázek
22 
Vedle interního poradenství může i externí certifikace pomoci přinést znalosti 
a perspektivu vnějších subjektů a může se stát prvkem motivujícím ke změně. 
Hlavní útvar pro zadávání zakázek ECB požádal o externí certifikaci své činnosti 
a tuto certifikaci získal. Certifikaci udělil Chartered Institute of Purchasing & Supply  
(CIPS) v roce 2011. Platnost certifikace ECB, tzv. ocenění PPP (Procesy, politiky 
a postupy), za dosažení vynikajících výsledků v uvedených oblastech uplynula na 
konci roku 2015 a hlavní útvar pro zadávání zakázek ECB plánuje podstoupit plný 
proces nové certifikace v prvním čtvrtletí roku 2016.
Většina orgánů EU neprovádí systematické měření míry 
účasti ve svých zadávacích řízeních
Prosté sčítání počtu obdržených nabídek nestačí pro spolehlivé 
sledování míry účasti
23 
Při zveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení v Úředním věstníku musí 
orgány EU uvést počet nabídek obdržených k dotčené zakázce. Jen tato informa -
ce však sama o sobě nestačí ke spolehlivému posouzení míry hospodářské soutě -
že v zadávacím řízení. Hospodářská soutěž může být nedostatečná i v případech, 
kdy bylo obdrženo více nabídek. Jedná se zejména o situaci, kdy lze pro účely 
posouzení podle kritérií pro zadání zakázky zvažovat jen jednu nabídku a ostatní 
nabídky byly vyloučeny ještě před dosažením závěrečné fáze hodnocení. Nabíd -
ky mohou být vyloučeny z konečného posuzování z různých důvodů, zejména 
jsou-li neúplné či nejsou-li v souladu s vyřazovacími či výběrovými kritérii.
21 Připomínky 
Z údajů Společného výzkumného střediska vyplývá, že v polovině 
řízení bylo možné pro účely konečného rozhodnutí o zadání 
zakázky zohlednit jen jednu nabídku
24 
Pouze Společné výzkumné středisko Komise sestavovalo za jednotlivá řízení a za 
každý druh řízení údaje o počtu obdržených nabídek, počtu řádných nabídek, 
poč  tu přípustných nabídek, počtu nabídek, které byly vyhodnoceny jako vyhovu -
jící požadavkům, a o počtu úspěšných nabídek.
25 
Analyzovali jsme statistické údaje střediska JRC za roky 2013 a 2014 s cílem srov -
nat počet obdržených nabídek s počtem nabídek, které postoupily do závěrečné 
fáze a mohly být posouzeny podle kritérií pro zadání zakázky. Analýza zahrnula 
468 řízení týkajících se zakázek v hodnotě více než 60 000 EUR. U 50 těchto řízení 
mohl být od počátku vzat v úvahu pouze jeden kandidát, což představuje výjim -
ku ze zásady co nejširší hospodářské soutěže13. U zbývajících 418 řízení bylo v po -
lovině případů (49 %) možné pro účely konečného rozhodnutí o zadání zakázky 
zohlednit jen jednu nabídku (viz obrázek 5 ).13 Především se jednalo o jednací 
řízení, kdy bylo možné 
z technických či uměleckých 
důvodů nebo z důvodů 
souvisejících s ochranou 
výhradních práv zadat 
veřejnou zakázku pouze 
konkrétnímu hospodářskému 
subjektu.Obrázek 5Četnost řízení podle počtu nabídek posuzovaných pro 
účely konečného rozhodnutí o zadání zakázky (418 
zakázek JRC zadaných v roce 2013 a 2014 v hodnotě vyšší 
než 60 000 EUR)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě údajů poskytnutých střediskem JRC.10 a více 
nabídek5 až 9 
nabídek4 nabídky 3 nabídky 2 nabídky 1 nabídka 0 nabídek250
200
150
100
50
0
22 Připomínky 
Oddíl II – Pravidla, jež mají být dodržována, 
a rozhodnutí o volbě druhu řízení na počátku procesu 
zadávání veřejné zakázky dostatečně neusilují 
o zvyšování účasti
Při revizi svých pravidel pro zadávání veřejných zakázek 
v roce 2015 orgány EU neusnadnily přístup k zadávacím 
řízením zjednodušením pravidel a vysvětlením nejasných 
oblastí
Finanční nařízení EU a jeho prováděcí pravidla nejsou sjednocena 
do jednoho dokumentu a nadále představují zbytečně složitý 
právní předpis
26 
Revize finančního nařízení EU z roku 2015 zachovala rozdělení pravidel pro 
zadávání veřejných zakázek mezi samotné finanční nařízení na jedné straně 
a jeho prováděcí pravidla na straně druhé. Jak jsme poukázali v našem stanovis -
ku č. 1/201514, toto rozdělení poškozuje základní cíl revize, kterým bylo vyjasnit 
pravidla. Kromě toho rozdělení nepřináší žádnou znatelnou výhodu. Ještě více 
ztěžuje pochopení již tak složitých pravidel, a to nikoli jen pro zaměstnance EU, 
ale především pro hospodářské subjekty.
27 
Další problém vyplývá ze skutečnosti, že ne všechna příslušná ustanovení lze 
najít v hlavách a kapitolách finančního nařízení EU, které se věnují konkrétně 
problematice zadávání veřejných zakázek. Důležitá ustanovení jsou uvedena 
i v jiných částech textu, například ustanovení týkající se „řádné správy”, které je 
pro hospodářské subjekty zvláště významné15.
28 
Pravidla ECB pro zadávání veřejných zakázek prokazují, že je možné všechna pří -
slušná pravidla konsolidovat do jediného textu.14 Viz bod 8 stanoviska (Úř. věst. 
C 52, 13.2.2015, s. 1).
15 Článek 96 finančního nařízení 
ve věci řádné správy mimo 
jiné stanoví, že orgán musí 
žadatele nebo uchazeče 
požádat, aby v případě 
zjevných administrativních 
chyb poskytl chybějící 
informace či podal vysvětlení 
k podkladům.
23 Připomínky 
Nejsou vysvětleny důležité odchylky od směrnice o zadávání 
veřejných zakázek z roku 2014
29 
Ačkoli se pravidla pro zadávání veřejných zakázek orgánů EU obecně řídí ustano -
veními směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, existují odchylky od 
těchto ustanovení, které nejsou vysvětleny. Dvě z těchto odchylek jsou důležité 
z hlediska přístupnosti zadávacích řízení orgánů EU. Jedna se týká účasti malých 
a středních podniků, druhá účelu předběžných tržních konzultací.
Účast malých a středních podniků není konkrétně podporována
30 
Jedním z hlavních cílů směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 je 
„zejména usnadnění účasti malých a středních podniků na veřejných zakáz -
kách“16. V této souvislosti zákonodárce výslovně varoval před riziky nadměrného 
soustředění kupní síly v důsledku soustředění poptávky veřejných zadavatelů. 
V celé směrnici o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 se výraz „malé a střední 
podniky“ objevuje více než dvacetkrát. Naopak změny finančního nařízení EU 
a přepracovaná pravidla ECB pro veřejné zakázky malé a střední podniky vůbec 
nezmiňují. V našem auditu jsme zjistili, že s výjimkou GŘ pro vnitřní trh, průmysl, 
podnikání a malé a střední podniky17 žádný z kontrolovaných subjektů nevydal 
zvláštní pokyny nebo příkazy, jak usnadnit účast malých a středních podniků 
nebo sledovat míru jejich účasti. V našem průzkumu jen jeden ze 40 responden -
tů uvedl, že jednou z jeho priorit je účast malých a středních podniků. Některá 
zadávací řízení však jasně nabízela příležitosti pro malé a střední podniky (viz 
rámeček 2 ).
Nejsou zmiňovány předběžné tržní konzultace, které mají informovat 
hospodářské subjekty
31 
Směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 výslovně umožňuje předběž -
né tržní konzultace před zadávacím řízením samotným a vymezuje zásady, které 
je třeba dodržet18. Veřejní zadavatelé mohou vyhledat nebo přijmout poraden -
ství od nezávislých odborníků nebo orgánů či účastníků trhu a toto poradenství 
mohou využít při plánování a vedení zadávacího řízení, pokud poradenství 
nenarušuje hospodářskou soutěž a nevede k porušení zásady zákazu diskrimi -
nace a zásady transparentnosti. Směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 
2014 uvádí, že takové tržní konzultace nejsou vedeny jen s cílem připravit zadání 
veřejné zakázky, ale i s cílem informovat hospodářské subjekty o plánech a po -
žadavcích veřejných zadavatelů (viz rámeček 3 ). Druhý z cílů nebyl převzat do 
finančního nařízení EU19.16 Viz 2. bod odůvodnění 
směrnice o zadávání veřejných 
zakázek z roku 2014.
17 Ve své komunikaci 
s potenciálními uchazeči GŘ 
pro vnitřní trh, průmysl, 
podnikání a malé a střední 
podniky zdůrazňuje, že účast 
malých a středních podniků je 
zvláště vítána. Malé a střední 
podniky jsou povzbuzovány, 
aby podávaly nabídky samy, 
v konsorciu, nebo jako 
subdodavatel.
18 Viz článek 40 směrnice 
o zadávání veřejných zakázek 
z roku 2014.
19 Pravidla ECB pro zadávání 
veřejných zakázek předběžné 
tržní konzultace nezmiňují.
24 Připomínky 
Příklady zadávacích řízení snadno přístupných pro malé a střední podniky
V roce 2014 potřeboval Evropský parlament odborné poradenství pro svůj Výbor pro životní prostředí, ve -
řejné zdraví a bezpečnost potravin. Celková odhadovaná hodnota služeb činila 2,5 milionu EUR za dobu čtyř 
let. Namísto aby hledal jediného dodavatele, Parlament rozdělil služby na pět částí: environmentální politika, 
změna klimatu, udržitelný rozvoj, veřejné zdraví a bezpečnost potravin. Pro každou část bylo určeno několik 
vhodných dodavatelů. Celkem Parlament uzavřel smlouvy se sedmnácti různými společnostmi.
V roce 2014 Rada pořizovala propagační předměty v celkové hodnotě 122 566 EUR. Zakázka byla rozdělena 
do dvanácti částí podle druhu požadovaných výrobků (například hodinky, trička nebo pera). Na úrovni každé 
části byla možná soutěž mezi uchazeči a smlouvy byly podepsány se třemi různými společnostmi.
Pro své nové prostory ve Frankfurtu ECB nejprve nenašla „generálního dodavatele“, neboť nabídky značně 
převyšovaly rozpočet ECB. ECB se pak rozhodla zadávat zakázky na stavební práce ve čtrnácti balíčcích o čty -
řech až deseti částech v jednom balíčku. V důsledku revidované strategie zadávání zakázek se mohly zúčastnit 
a zakázky získaly i malé a střední podniky. ECB byla schopna řídit přibližně 60 stavebních společností, které 
pracovaly souběžně.
Neodůvodněná odchylka od směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 ve 
finančním nařízení EU z roku 2015
„Před zahájením zadávacího řízení mohou veřejní zadavatelé vést tržní konzultace s cílem připravit zadání 
veřejné zakázky a  informovat hospodářské subjekty o svých plánech a požadavcích při zadávání veřejných 
zakázek. “ (z článku 40 směrnice z roku 2014, zdůraznění doplněno)
„Před zahájením zadávacího řízení může veřejný zadavatel vést předběžnou tržní konzultaci s cílem připravit 
řízení.” (z článku 105 finančního nařízení EU z roku 2015)Rámeček 2 Rámeček 3
25 Připomínky 
Nebylo vyjasněno, jak zkoumat místní trh v případě nemovitostí
32 
Směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 se nepoužije pro nabývá -
ní nebo nájem pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí. Postupy 
uplatňované u takových zakázek by však měly dodržovat zásady Smluv, zejména 
zásady rovného zacházení a transparentnosti.
33 
Ani finanční nařízení EU, ani pravidla ECB pro zadávání veřejných zakázek nesta -
noví, jak by měli být potenciální prodejci nebo dodavatelé informováni a kon -
taktováni, jestliže orgány EU hledají pozemky nebo stávající budovy. V důsledku 
toho je tento postup do značné míry ponechán na uvážení vedoucích pracovníků 
v orgánech EU. V našem auditu jsme zjistili případy, kdy tito vedoucí pracovníci 
prováděli průzkum trhu sami a obraceli se na potenciální prodejce nebo doda -
vatele dle svého výběru přímo, dále případy, kdy byli využiti externí poradci, 
aby pomohli určit vhodné nabídky, jakož i případy, kdy bylo oznámení o hledání 
nemovitosti zveřejněno v Úředním věstníku.
34 
Pouze Komise se veřejně zavázala20, že bude zaručovat transparentnost tím, že 
bude v Úředním věstníku soustavně zveřejňovat zprávy o průzkumu v oblasti bu -
dov, které budou uvádět minimální požadavky pro každý konkrétní návrh a plat -
ná kritéria pro vyloučení a pro průzkum, a bude zveřejňovat i zprávy o výsledku 
řízení. V našem auditu jsme zjistili, že tento postup byl použit u veřejných zakázek 
na nemovitosti Komise v Bruselu, nikoli však v Lucemburku. Evropský parlament 
naposledy zveřejnil zprávu o průzkumu v oblasti budov v Úředním věstníku, když 
v roce 2010 hledal budovy v oblasti hlavního města Bruselu.20 Viz KOM(2007) 501 
v konečném znění ze dne 
5. září 2007 o politice 
umísťování útvarů komise 
v Bruselu a Lucemburku; 
konkrétně oddíl „Rostoucí 
konkurence na trhu: 
Revidovaná metodologie 
nákupu a pronájmu budov“.
26 Připomínky 
Pouze ECB ve svých pravidlech pro zadávání veřejných zakázek 
stanovila použitelný jazykový režim
35 
Finanční nařízení EU nestanovuje jazyky, které mají být pro zadávání veřejných 
zakázek používány. Jazykový režim vymezují jen pravidla ECB pro zadávání veřej -
ných zakázek21. Postupy uplatňované většinou orgánů EU jsou spojeny s rizikem 
rozporu s očekáváním potenciálních uchazečů. Orgány EU uveřejňují svá ozná -
mení ve věstníku TED ve všech úředních jazycích. Kromě toho mohou hospodář -
ské subjekty požádat o překlad podrobné zadávací dokumentace a mohou své 
nabídky podávat v kterémkoli úředním jazyce. Jakmile se však uchazeči stanou 
dodavateli, často nemohou dále jednat v jazyce dle svého výběru, ale musí plnit 
potřeby veřejného zadavatele, jak je uvádí zadávací dokumentace. To obvykle 
znamená konkrétní jazyk pro styk s veřejným zadavatelem (komunikace během 
plnění zakázky) a pro výstupy zakázky.
Ne všechny zvolené druhy řízení podporovaly co nejširší 
hospodářskou soutěž
36 
Zjistili jsme, že na mnoho pracovníků zajišťujících zadávání veřejných zakázek 
je vyvíjen tlak, aby se vyhýbali soudním sporům a/nebo omezovali čas a zdroje 
potřebné k provedení zadávacích řízení. To by mohlo vést k rozhodnutím o volbě 
druhů řízení, která jsou z právního hlediska obhajitelná, ale u nichž by byl z hle -
diska řádného finančního řízení žádoucí výklad pravidel svědčící více ve prospěch 
hospodářské soutěže.
Jen ECB měla politiku pro provádění předběžných tržních 
konzultací před zahájením formálního zadávacího řízení
37 
Důkladné tržní konzultace před zahájením formálního procesu zadávání veřej -
né zakázky jsou důležité pro optimalizaci požadavků a technických specifikací 
uvedených v zadávací dokumentaci a pro ověření dostupnosti a ochoty potenci -
álních uchazečů zúčastnit se řízení.21 Pravidla ECB stanoví, že 
zadávací řízení jsou vedena 
v anglickém jazyce, pokud 
neexistují výjimečné okolnosti 
týkající se řízení nebo 
předmětu zakázky, které 
vyžadují použití jiných jazyků.
27 Připomínky 
38 
Do posledních revizí směrnice o zadávání veřejných zakázek a finančního nařízení 
EU nebyly tržní konzultace před vyhlášením výzev k podávání nabídek v pra -
vidlech zadávání zakázek uvedeny (viz bod výše). Kromě toho – s významnou 
výjimkou ECB – kladly interní pokyny nebo příkazy vydávané orgány EU ve věci 
tržních konzultací velký důraz na rizika spojená s tímto přístupem a stanovily 
omezující podmínky, nebo dokonce odrazovaly od možnosti oslovit potenciální 
předkladatele nabídek. Například interní dokument Parlamentu nazvaný Vade -
mecum pro zadávání veřejných zakázek (listopad 2014) doporučoval nevyžadovat 
ani nepřijímat stanoviska od fyzických osob nebo hospodářských subjektů se 
zájmem na příslušné zakázce, neboť by takový postup mohl narušit hospodář -
skou soutěž.
39 
To mohlo u pracovníků zajišťujících zadávání zakázek vést k postoji spočívajícímu 
ve vyhýbání se rizikům. Ve zkoumaných spisech zadávacích řízení jsme nenašli 
mnoho dokladů o tom, že by proběhla komplexní tržní konzultace. Potvrdilo to 
i naše šetření. Mnoho respondentů uvedlo, že tržní konzultace využívali před 
zahájením zadávacího řízení jen zřídka.
40 
Na rozdíl od ostatních orgánů EU útvar pro zadávání veřejných zakázek ECB vydal 
a uplatňoval interní pokyny zaměřené na proaktivní přístup vůči dodavatelům 
před zahájením formálního procesu zadávání veřejné zakázky s cílem dosáhnout 
vyšší efektivity nákladů. To zejména znamená konání neformálních schůzek se za -
vedenými a potenciálními dodavateli, jejichž účelem bylo získat informace o trhu, 
vysvětlit požadavky ECB a podpořit hospodářskou soutěž.
Zakázky nebyly děleny na části tak často, jak by to bylo možné
41 
Rozdělení zakázky na části zvyšuje hospodářskou soutěž a usnadňuje účast 
malým a středním podnikům. Čím větší zakázka je, s tím menší pravděpodobností 
bude zadána malým a středním podnikům22.22 Viz studie SMEs’ access to public 
procurement markets and 
aggregation of demand in the 
EU (Přístup malých a středních 
podniků na trhy veřejných 
zakázek a sdružování 
poptávky v EU) z února 2014, 
kterou na žádost Komise 
vypracovali externí poradci.
28 Připomínky 
42 
Článek 168 prováděcích pravidel stanoví, že „je-li to vhodné, technicky provedi -
telné a nákladově efektivní“, mají se veřejné zakázky zadávat formou samostat -
ných jednotlivých částí v rámci téhož řízení. Tato formulace ponechává opráv -
něným úředníkům možnost širokého vlastního uvážení, zda části využít, nebo 
nevyužít. Zjistili jsme, že členění zakázek na části nebylo využíváno v maximální 
možné míře. Příklady, kdy bylo možné využít části zakázky, uvádí rámeček 4 . 
V porovnání se situací na centrální státní úrovni v členských státech byl podíl 
oznámení o zahájení zadávacího řízení na části zakázky zveřejněných ve věstníku 
TED u orgánů EU výrazně nižší (viz obrázek 6 ).
Případy, kdy bylo možné zakázku rozdělit na části
V roce 2014 Rada uzavřela rámcovou smlouvu na dobu deseti let v hodnotě více než 93 milionů EUR týkající se 
správy, údržby, oprav a úprav technických zařízení stávajících nebo budoucích budov Rady jediné společnosti, 
aniž by zakázku rozdělila na části. Služby, které mají být poskytovány, zahrnují tak rozdílné obory jako: vytápě -
ní, ventilace, klimatizace, rozvody vody a sanitární zařízení, elektřina, pohotovostní sítě, fotovoltaika, kolek -
tivní ochranné vybavení, kuchyňské vybavení, vyprazdňování odlučovačů tuku, sledování spotřeby, technická 
pomoc a stavební práce na úpravách zařízení.
Komise v roce 2015 nevyužila dělení na části u pětileté zakázky „Vaše Evropa – Poradenství, bezplatná služba 
právního poradenství Evropské unie“ s hodnotou vyšší než 8,9 milionů EUR. Tato služba je velmi komplexní, 
neboť se týká právního poradenství ve všech jazycích EU a vyžaduje odbornou znalost všech právních systé -
mů v EU. Jedinou nabídku podal stávající poskytovatel služeb, neboť byl pravděpodobně jediným hospodář -
ským subjektem, který byl schopen předložit připravenou nabídku na tak široký rozsah služby. Počet stažení 
zadávací dokumentace (211 stažení) však ukázal, že o tuto výzvu byl velký zájem. Rozdělení na části, například 
podle skupin zemí, by mohlo usnadnit účast jiných hospodářských subjektů.
V roce 2014 Evropský parlament zadal jedné společnosti zakázku na úklid budov Parlamentu ve Štrasburku, 
jejíž hodnota za dobu pět let činí více než 19,8 milionu EUR. Požadované služby byly popsány jako „Úklid 
kanceláří, mytí oken, dřevěných prvků a kovových obkladů (interiérových a exteriérových) a ostatní obecné 
sanitární služby v budovách Evropského parlamentu ve Štrasburku“ a všechny byly zařazeny do jedné zakázky. 
Mytí oken bylo možné zadat jako samostatnou část, což by zvýšilo počet společností, které mohly této příleži -
tosti využít. Mytí oken často provádějí jiní pracovníci jako činnost oddělenou od úklidu kanceláří, tato činnost 
má jinou četnost a vyžaduje jiné zkušenosti, dovednosti a nástroje.Rámeček 4
29 Připomínky 
Podíl řízení se zakázkou dělenou na části – srovnání oznámení o zahájení zadávacího 
řízení orgánů EU a centrálních vnitrostátních orgánůObrázek 6
Evropská instituce/agentura nebo mezinárodní organizaceMinisterstvo nebo jiný národní či federální orgán2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Pozn.:  Jestliže oznámení o zahájení zadávacího řízení neuvádělo žádné údaje o využití částí zakázky, předpokládali jsme, že k rozdělení na části 
nedošlo. Kategorie vykazování věstníku TED „Evropská instituce/agentura nebo mezinárodní organizace“ zahrnuje velmi malý počet oznámení 
o zahájení zadávacího řízení mezinárodních organizací mimo EU.
Zdroj:  EÚD na základě údajů od Úřadu pro publikace.
43 
Jakkoli rozdělování zakázek na části a jejich souběžné uveřejňování může zvý -
šit přístupnost zadávacích řízení, nesmí orgány EU zakázku uměle dělit, aby se 
vyhnuly nutnosti použít řízení s větší hospodářskou soutěží. Například Evropský 
parlament v roce 2014 zakoupil kancelářský nábytek od jednoho dodavatele ve 
čtyřech různých jednacích řízeních s jediným uchazečem za dobu kratší než dva 
měsíce. Všechna čtyři řízení vykazovala hodnotu zakázky nižší, než je prahová 
hodnota pro širší uveřejnění, a to od 8 021 do 14 110 EUR, celková hodnota činila 
43 345 EUR. Všechna čtyři zadávací řízení byla velmi podobná, každé z nich se 
týkalo kancelářského nábytku pro ředitele a generální ředitele, kteří sídlili v jedné 
konkrétní budově.
Využití užších řízení neslo riziko odrazování potenciálních 
uchazečů
44 
Finanční nařízení EU stanoví, že veřejný zadavatel může použít otevřené nebo 
užší řízení pro jakékoli nákupy. Pravidla ECB pro zadávání veřejných zakázek 
upřednostňují otevřené řízení, neboť uvádějí, že otevřené řízení je standardním 
řízením.
30 Připomínky 
45 
Užší řízení23 přináší určité výhody, zejména pokud je nutné omezit šíření zadávací 
dokumentace z důvodů bezpečnosti/utajení. Avšak přinejmenším před poslední 
revizí pravidel pro zadávání veřejných zakázek existovalo riziko, že se potenciál -
ní uchazeči zdrží účasti, neboť v první fázi nebyla k dispozici výzva k podávání 
nabídek s podrobnými specifikacemi, a pro uchazeče proto bylo obtížné získat 
jasný obraz toho, co veřejný zadavatel očekává. Teprve uvidíme, zda se tato situ -
ace změní s revidovanými prováděcími pravidly, která budou v platnosti od roku 
2016. Prováděcí pravidla stanoví, že zadávací dokumentace včetně úplné specifi -
kace zakázky by měla být od počátku k dispozici i v případě dvoustupňových ří -
zení, jako jsou užší řízení. Prováděcí pravidla však obsahují i ustanovení o výjimce, 
které v odůvodněných případech umožňuje odchylku od tohoto pravidla, např. 
pokud se jedná o otázky důvěrnosti či z důvodů technických otázek.
46 
Kromě toho užší řízení obvykle trvá déle než otevřené řízení, což samo o sobě 
může potenciální uchazeče odradit. Minimální lhůta na podání nabídek v běžném 
otevřeném řízení s elektronickým přístupem k zadávací dokumentaci činí 47 dnů, 
v případě užšího řízení 37 plus 35 dnů. Kromě toho jsou dvě fáze užšího řízení 
přerušeny na dobu potřebnou pro zpracování žádostí o účast. K dalším prodlením 
může dojít v případě, že jsou žádosti o účast zamítnuty a dotčené hospodářské 
subjekty proti svému vyloučení podají námitku. A konečně, neexistuje pružná 
možnost nejprve nabídky posoudit podle kritérií výběru bez předchozí kontroly 
na základě kritérií vyloučení nebo výběru, což celý postup v porovnání s otevře -
ným řízením ještě prodlouží.
47 
V letech 2010 až 2014 byl celkově za všechny orgány EU počet zakázek zadaných 
po otevřeném řízení soustavně zhruba třikrát vyšší než počet zakázek zadaných 
v užším řízení. Naopak Rada v témže období využila užší řízení v naprosté většině 
případů. Zásadním problémem byla délka těchto řízení. V období let 2011 až 2013 
činila průměrná doba řízení téměř jeden rok, včetně průměrně 170 dnů od uveřej -
nění oznámení o zahájení zadávacího řízení do obdržení nabídek.23 Na rozdíl od otevřeného řízení 
je užší řízení organizováno ve 
dvou fázích. V první fázi se 
může o účast ucházet 
kterýkoli hospodářský subjekt, 
který má zájem, nabídku však 
mohou podat jen 
hospodářské subjekty, které 
vyhoví kritériím výběru.
31 Připomínky 
Využívání jednacích řízení bylo obecně pečlivě sledováno
48 
Reforma pravidel pro zadávání veřejných zakázek z roku 2014 rozšířila oblast pou -
žití zadávacích řízení, která zahrnují jednání s uchazeči, zejména prostřednictvím 
nového „Soutěžního řízení s jednáním“. Pro účely našeho auditu bylo na posouze -
ní dopadu nových pravidel příliš brzy.
49 
V minulosti byla jednací řízení bez předchozího uveřejnění využívána čtyřikrát 
častěji než jednací řízení s uveřejněním v Úředním věstníku. Hlavní důvod pro 
jednací řízení bez předchozího uveřejnění spočíval v tom, že stavební práce, 
dodávky a služby mohl poskytovat jen jediný hospodářský subjekt a neexistovala 
přiměřená alternativa nebo náhrada.
Případy, kdy by bylo vhodnější širší zveřejnění
Evropský parlament využil jednací řízení k zadání „veřejné zakázky na nemovitosti“ v hodnotě 133,6 milio -
nu EUR týkající se budovy v Bruselu, ačkoli tato budova v době podpisu smlouvy, dne 27. června 2012, ještě 
neexistovala. Jak jsme vysvětlili v naší zvláštní zprávě č. 2/200724, výjimka ze zadávání formou co nejširší veřej -
né soutěže podle čl. 134 odst. 1 prováděcích pravidel se týká jen stávajících budov. U nedokončených budov 
nebo budov dosud nepostavených by měly být uplatněny otevřené a konkurenční metody zadávání zakázek.
Výkonná rada ECB uvedla, že jsou zapotřebí organizační poradenské služby, aby mohla banka plnit svůj nový 
úkol v oblasti bankovního dohledu, jen několik měsíců před začátkem činnosti jednotného mechanismu do -
hledu v listopadu 2014. Bylo přímo osloveno pět potenciálních uchazečů, kteří byli vyzváni k podání nabídky, 
nebylo však uveřejněno oznámení o zahájení zadávacího řízení, a to na základě výjimky v případě, kdy „nelze 
z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které ECB nemohla předvídat, dodržet lhůty stanovené pro 
zadávací řízení“. Již v roce 2013 však bylo možné předpokládat, že zřízení jednotného mechanismu dohledu 
bude pro ECB z hlediska organizace představovat výzvu. Nebylo prokázáno, že v časovém rámci, který byl 
k dispozici, nelze dodržet lhůty pro zrychlené užší řízení (deset dnů na obdržení přihlášek, deset dnů na obdr -
žení nabídek). Hodnota zakázky činila 3,49 milionu EUR.
24 Úř. věst. C 148, 2.7.2007, s. 1, viz bod 21.Rámeček 5
32 Připomínky 
50 
Kontrolované orgány EU využívání jednacích řízení bez předchozího uveřejnění 
pečlivě sledovaly, jak požaduje finanční nařízení EU. V Evropském parlamentu 
a ECB jsme však nalezli dva případy, kdy by bylo vhodnější širší zveřejnění (viz 
rámeček 5 ).
Povinnost jednat v jednacích řízeních
51 
V rozporu s tím, co naznačuje jejich název, jednací řízení nezahrnovala vždy 
jednání. To byl především případ řízení týkajících se nízkých hodnot. Generální 
ředitelství Komise a Parlamentu přistupovala k jednacím řízením tak, že z po -
daných nabídek byla vybrána nejlepší nabídka, nedošlo však k pokusu nabídku 
zlepšit prostřednictvím jednání.
52 
Uchazeči však mohli očekávat, že po počátečním podání budou mít příležitost 
svou prvotní nabídku upravit z hlediska ceny nebo kvality. Vzhledem k tomu, že 
tato možnost neexistovala, byli uchazeči zbaveni možnosti získat zakázku a orgán 
EU mohl přijít o lepší obchod.
53 
Od své revize v roce 2015 finanční nařízení EU výslovně stanoví, že veřejný zada -
vatel může zadat veřejnou zakázku v jednacím řízení na základě počáteční na -
bídky bez jednání, pokud bylo v zadávací dokumentaci uvedeno, že si vyhrazuje 
možnost tak učinit. Z hlediska uchazeče však toto nové ustanovení neodstraňuje 
výše popsanou nejistotu, neboť k jednání může, nebo nemusí dojít.
33 Připomínky 
Pokračující rámcové smlouvy Rady s dobou platnosti sedm či více let
UCA 093/13: Správa, údržba, opravy a úpravy technických zařízení budov, které jsou nebo budou využívány 
Radou Evropské unie, maximální doba platnosti 10 let. Celková hodnota: 94 milionů EUR.
UCA 14/048: Modernizace a všestranná údržba výtahů v budově Justus Lipsius Rady Evropské unie, doba plat -
nosti 10 let. Celková hodnota: 3,35 milionu EUR.
UCA 14/100: Stavební práce na dělících příčkách a závěrečných úpravách v budovách generálního sekretariátu 
Rady Evropské unie, maximální doba platnosti 7 let. Celková hodnota: 6,66 milionu EUR.
UCA 15/010: Výměna a údržba zařízení pro dohled a správu v případě elektrických a elektromechanických zaří -
zení v budově Justus Lipsius, doba platnosti 17 let. Nebylo uveřejněno žádné oznámení o výsledku zadávacího 
řízení.
UCA 15/011: Modernizace a údržba budov Rady Evropské unie, doba platnosti 7 let. Celková hodnota: 
31,2 milionu EUR.
UCA 034/15: Zakoupení a údržba mobilních přístrojů pro detekci výbušnin, doba platnosti 10 let. Nebylo uve -
řejněno žádné oznámení o výsledku zadávacího řízení.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Rámeček 6Příliš dlouhá doba trvání rámcových smluv znamená riziko 
narušení hospodářské soutěže
54 
Rámcové smlouvy zakládají dlouhodobý vztah s jedním nebo více dodavate -
li nebo poskytovateli služeb. Může být užitečné takové smlouvy uzavírat na 
opakované nákupy dodávek nebo služeb, jestliže veřejný zadavatel ví, co přesně 
požaduje, ale neví, kdy a v jakém množství bude dodávky nebo služby potřebo -
vat během určitého období. Maximální doba trvání rámcových smluv zpravidla 
činí čtyři roky25, aby se předešlo narušování hospodářské soutěže. Jen ve výjimeč -
ných, řádně, zejména předmětem rámcové smlouvy odůvodněných případech, 
může doba jejich trvání překročit čtyři roky. Snižování správních nákladů veřejné -
ho zadavatele by nemělo být považováno za platný důvod.
55 
Na rozdíl od ostatních kontrolovaných subjektů Rada v letech 2013 až 2015 často 
využívala ustanovení o výjimce, aby značně prodloužila dobu platnosti rámco -
vých smluv uzavřených v souvislosti jejími budovami. Rámeček 6  uvádí výčet 
takových smluv s dobou platnosti sedm či více let.25 Smluvní vztah 
s hospodářským subjektem 
může trvat déle než čtyři roky, 
neboť doba platnosti 
jednotlivých smluv 
uzavřených na základě 
rámcové smlouvy nemusí 
odpovídat době platnosti 
rámcové smlouvy.
34 Připomínky 
Oddíl III – Zbytečné překážky ztěžují situaci 
potenciálních uchazečů, kteří chtějí zjistit příležitosti 
v oblasti veřejných zakázek nabízených orgány EU 
a těchto příležitostí využít
56 
Zkoumali jsme, jak snadné bylo zjistit příležitosti v oblasti veřejných zakázek, 
které nabízely orgány EU, a zda byly k dispozici nástroje, které by pomohly poten -
ciálním uchazečům předložit jejich nabídky bez zbytečných nákladů a dosáhnout 
účinného přezkumu v případě procesních problémů.
57 
Osvědčeným postupem by bylo nabídnout jednotné elektronické kontaktní mís -
to, které by hospodářským subjektům umožnilo najít všechny významné infor -
mace na jediném místě na internetu (platformě) a komunikovat prostřednictvím 
takové internetové stránky s orgány EU. V ideálním případě by měla zadávací 
řízení včetně komunikace týkající se platných pravidel, obchodních příležitostí, 
příslušné zadávací dokumentace, podávání nabídek a veškeré ostatní komunikace 
mezi orgány a hospodářskými subjekty probíhat prostřednictvím jednoho elek -
tronického kanálu. Nástroje k naplnění tohoto cíle nabízí elektronické zadávání 
zakázek (viz rámeček 7 ).Rámeček 7Elektronické zadávání veřejných zakázek – vysvětlení terminologie
Elektronické zadávání veřejných zakázek (e-procurement) znamená používání elektronické komunikace a elek -
tronického zpracování transakcí ze strany organizací veřejného sektoru, které poptávají dodávky a služby 
nebo zadávají veřejné práce.
Všechny fáze procesu zadávání veřejných zakázek lze realizovat nebo podpořit elektronickými prostředky. 
V současné době se pozornost soustředí na:
elektronické oznámení: elektronické uveřejnění oznámení o příležitostech získat veřejnou zakázku, které obsa -
huje hypertextový odkaz na platformu pro elektronické podávání nabídek,
elektronické zadávání zakázek (také označováno jako elektronický přístup k zadávací dokumentaci): platforma 
pro zveřejňování zadávací dokumentace veřejných zakázek na internetu, například podmínek řízení, a pro 
elektronickou komunikaci mezi uchazeči a zadavatelskou organizací,
elektronické podávání nabídek: elektronické podávání nabídek hospodářských subjektů v reakci na výzvu 
k předkládání nabídek.
Viz COM(2012) 179 final „Strategie pro elektronické zadávání veřejných zakázek“ a COM(2013) 453 final „Komplexní 
elektronické zadávání veřejných zakázek jako prostředek modernizace veřejné správy“.
35 Připomínky 
Činnost orgánů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek je na 
internetu špatně viditelná
58 
Z pohledu hospodářského subjektu je dobrá viditelnost činnosti orgánů EU 
v oblasti zadávání veřejných zakázek důležitá ze tří důvodů: usnadňuje přístup 
k informacím o příležitostech získat veřejnou zakázku, pomáhá porozumět pravi -
dlům a tomu, jak nejlépe podat nabídku, a vytváří důvěru ve spravedlivý výsledek 
řízení pomocí transparentnosti, která povzbudí hospodářské subjekty k účasti.
Dostupné informace jsou neucelené a jsou roztroušeny mezi 
mnoho různých internetových stránek
59 
Europa.eu je oficiální internetovou stránkou Evropské unie. Jak tato stránka uvá -
dí, měla by být „dobrým výchozím bodem, hledáte-li informace o EU či služby, jež 
poskytuje, a potřebujete se zorientovat na velkém množství stránek, které tento 
portál obsahuje“26. Kromě toho, že zmiňuje existenci veřejných zakázek orgánů 
EU, neobsahuje internetová stránka Europa.eu žádné úvodní informace o zadá -
vání veřejných zakázek orgánů EU a platných pravidlech. Návštěvník této inter -
netové stránky najde jen odkazy na oddíly věnované zadávání veřejných zakázek 
jednotlivých orgánů EU (celkem jedenáct odkazů) a na stránky EU Bookshop pro 
bezplatné stažení příručky „Obchodování s Evropskou komisí“ z roku 2009.
60 
Další internetovou stránkou, která bude pravděpodobně využita jako první místo 
kontaktu se zadáváním veřejných zakázek orgánů EU, je centrální internetová 
stránka Komise pro zadávání veřejných zakázek27. Tato internetová stránka uvádí 
výčet oblastí politiky, v nichž Komise může případně zadávat veřejné zakázky, 
s odkazy na internetové stránky jednotlivých generálních ředitelství, která za tyto 
politiky odpovídají. Nejsou uvedeny žádné další informace.
61 
Na rozdíl od centrálních internetových stránek poskytují internetové stránky 
generálních ředitelství Komise a ostatních orgánů EU více informací. Rozsah zahr -
nutých témat se však velmi liší, jak ukazuje tabulka 2 , která shrnuje výsledky naší 
analýzy jedenácti různých internetových stránek.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_cs.htm .
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_cs.htm .
36 Připomínky 
Analýza oddílů internetových stránek orgánů EU věnovaných zadávání veřejných 
zakázek
Celkem
Parlament
Rada
ECBKomise
Vysvětlivka:
A – ano
Č – částečně
R – jen po registraci  
GŘ pro komunikaci
GŘ pro informatiku
Úřad EUROPEAID
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, pod -
nikání a malé a střední podniky
JRC
OIB
OIL
GŘ pro výzkum a inovace
GŘ pro daně a celní unii
Obecné informace o zadávání veřejných zakázek 
orgánů EU6 A A A A A A
Příručka pro dodavatele k podávání nabídek 5 A A A A A
Informace o právním základu zadávání veřejných 
zakázek orgánů EU8 A A A A A A A A
Všeobecné podmínky a/nebo vzorové dokumenty 8 A A A A A A A A
Doplňkové výukové nebo studijní pomůcky  
(e-learning, příručka pro uživatele internetu)3 A A A
Možnost položit dotazy týkající se zadávání veřejných 
zakázek8 A A A A A A A A
Registrace k upozorňování na nové příležitosti 8 A A A A A A A A
Dokumentace k zadávacímu řízení je dostupná 
elektronicky12 A R R A A A A A A A A A
Internetová stránka nabízí další možnosti vyhledávání 3 A A A
Informace o aktuálních příležitostech veřejných 
zakázek s  vysokou hodnotou12 A A A A A A A A A A A A
Uvedení budoucích nebo plánovaných zadávacích 
řízení s  vysokou hodnotou4 A A Č A
Informace o aktuálních příležitostech veřejných 
zakázek s nízkou hodnotou6 A A A A A A
Uvedení budoucích nebo plánovaných zadávacích 
řízení s  nízkou hodnotou4 A A A A
Celkem za zkoumanou internetovou stránku 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Pozn.:  Analýza se uskutečnila v době od 24. června do 6. července 2015.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Tabulka 2
37 Připomínky 
28 Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide  
(Zadávání veřejných zakázek 
a granty pro vnější činnost 
Evropské unie – Praktická 
příručka).
29 http://ted.europa.eu .62 
V rámci analyzovaných internetových stránek je stránka úřadu EuropeAid pří -
kladem osvědčeného postupu, neboť jsou na ní k dispozici všechny potřebné 
informace. Stránka obsahuje vůči uživateli vstřícný pokročilý systém vyhledávání 
příležitostí v oblasti veřejných zakázek s mnoha možnostmi vyhledávání. Kromě 
toho jsou k dispozici i pokyny a e-learning. Další důležitý rozdíl oproti ostatním 
internetovým stránkám spočívá v tom, že na stránkách úřadu EuropeAid jsou 
zveřejněny podrobné pokyny k zadávacím řízením28. Jinde jsou takové pokyny 
považovány za interní dokumenty a nejsou na oficiálních internetových strán -
kách zveřejněny. Jde například o Vademecum pro zadávání veřejných zakázek 
v Komisi, které vypracoval ústřední finanční útvar GŘ pro rozpočet. Poslední ver -
ze těchto pokynů pochází z listopadu 2015, na internetu však lze najít jen jejich 
starší verze, a to jen proto, že je zveřejnila soukromá právní firma nebo organiza -
ce občanské společnosti.
Funkce vyhledávání ve věstníku TED (Tenders Electronic Daily) 
nepřinášela vždy uspokojivé výsledky
63 
TED ( Tenders Electronic Daily ) je on-line verzí „Dodatku k Úřednímu věstníku EU“ 
vyhrazenou pro evropské veřejné zakázky. Každý den od úterý do soboty je ve 
věstníku TED zveřejněno přibližně 1 800 oznámení o veřejné zakázce29. Většina 
těchto oznámení pochází od veřejných zadavatelů z členských států EU. Oznáme -
ní o veřejných zakázkách orgánů EU jsou prostřednictvím věstníku TED zveřej -
ňována i tehdy, pokud je jejich odhadovaná hodnota nejméně rovna prahovým 
hodnotám podle směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014, s výjimkou 
případů jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadá -
vacího řízení v souladu s článkem 134 PP .
64 
Vzhledem k vysokému počtu oznámení o zahájení zadávacího řízení je pro 
uživatelskou vstřícnost věstníku TED zásadní efektivní a intuitivní funkce vyhle -
dávání. Oznámení ve věstníku TED lze třídit a vyhledávat podle zemí, obchodního 
sektoru, místa plnění a řady dalších kritérií. Funkce vyhledávání ve věstníku TED 
umožňuje kombinovat různá kritéria pro vyhledávání potenciálně zajímavých 
oznámení o zahájení zadávacího řízení. Testováním jsme zjistili několik problémů, 
které se týkají možností vyhledávání, jež přinášelo neuspokojivé výsledky. Příkla -
dy uvádí rámeček 8 .
38 Připomínky 
Nástroje pro určování obchodních příležitostí, jako je „Společný 
slovník pro veřejné zakázky“ a „Společná klasifikace územních 
statistických jednotek“ nebyly vždy použity správně
65 
Přesnost výsledků ve věstníku TED závisí na správném zadání údajů ze strany 
veřejných zadavatelů, zejména pokud jde o klasifikační nástroje, které věstník 
TED používá.
66 
Nejdůležitějším klasifikačním nástrojem je „Společný slovník pro veřejné zakáz -
ky“ (CPV). Účelem CPV je usnadnit uchazečům určování relevantních oznámení 
o zahájení zadávacího řízení podle obchodního sektoru. Existuje přibližně 10 000 
kódů strukturovaných do pětiúrovňové stromové hierarchie. Každý kód se skládá 
z osmi číslic a slovního popisu druhu stavebních prací, dodávek nebo služeb, 
které tvoří předmět zakázky. Rámeček 8Příklady neuspokojivých výsledků vyhledávání aktuálních oznámení o zahájení 
zadávacího řízení ve věstníku TED
Vyhledávání aktuálních oznámení o zahájení zadávacího řízení, které kombinuje obchodní sektor „Staveb -
nictví a nemovitosti“ a druh zadavatele „Evropská instituce/agentura nebo mezinárodní organizace“, přineslo 
celkem 124 výsledků. Zobrazené výsledky však obsahovaly řadu oznámení o zahájení zadávacího řízení, která 
jednoznačně neměla nic společného se sektorem „Stavebnictví a nemovitosti“, například oznámení o zahájení 
zadávacího řízení týkající se „překladatelských služeb“, „studie na podporu kontroly vhodnosti spotřebitelské -
ho práva EU“ nebo „obchodní komunity a akademie nástroje malých a středních podniků“.
Další vyhledávání aktuálních oznámení o zahájení zadávacího řízení omezené na obchodní sektor „Těžba 
a rudy“ v kombinaci s druhem dodavatele „Evropská instituce/agentura nebo mezinárodní organizace“ přines -
lo nesouvisející výsledky jako „zařízení na ochranu před sluncem“ nebo „stavební úpravy objektů sloužících 
železniční dopravě“. Tuto kombinaci kritérií vyhledávání jsme zkoušeli v různé dny. Několikrát vyhledávání 
zobrazilo jen oznámení o zahájení zadávacího řízení, která neměla se sektorem „Těžba a rudy“ nic společného.
Funkce fulltextového vyhledávání ne vždy přinášela uspokojivé výsledky. Dodrželi jsme pokyny pro použi -
tí uvozovek, zadali jsme například „bezpečnostní služby“ v kombinaci s „Evropská instituce/agentura nebo 
mezinárodní organizace“ a získali jsme 147 výsledků včetně tak nesouvisejících položek, jako je „podpora pro 
rozvíjení znalostí jednotlivých zemí o veřejné správě a budování institucionálních kapacit“ nebo „technická 
pomoc pro projekt vzdělávání a zvyšování informovanosti ambasadorů pro vodu“.
Funkce vyhledávání oznámení určité instituce EU ve věstníku TED byla v prosinci 2015 zdokonalena, stále však 
nebyla plně spolehlivá. Například zaškrtnutí pole u Rady Evropské unie přineslo kombinaci oznámení, která 
zveřejnily Rada a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ). Některá z těchto oznámení ESVČ však nebyla zob -
razena, pokud jsme přímo zaškrtli pole pro ESVČ. Kromě toho bylo vyhledávání oznámení o zahájení zadávací -
ho řízení u určité agentury EU nadále velmi těžkopádné.
(Testovací vyhledávání byla provedena v lednu/únoru 2016.)
39 Připomínky 
67 
Studie, kterou zadala Evropská komise30, odhalila, že poměrně vysoký počet 
oznámení o zahájení zadávacího řízení obsahuje nepřesné kódy. Test na vzorku 
405 oznámení o zahájení zadávacího řízení ukázal, že kód byl nepřesný v při -
bližně 23 % oznámení. V přibližně 10 % případů použitý kód nepopisoval po -
ptávané stavební práce / dodávky / služby; zhruba v 8 % byl použitý kód příliš 
obecný a přibližně ve 4 % byl kód příliš specifický. V našem auditu jsme zjistili 
oznámení Komise o zahájení zadávacího řízení s nepřesnými kódy. Příklady uvádí 
rámeček 9 .
Příklady nepřesných kódů, které použila Komise
Pro zakázku na studii na téma „Statistika a analýza prognóz pro různé trhy s motorovými vozidly” použil veřej -
ný zadavatel kód pro „služby veřejné silniční dopravy“ (kód 60112000). Hodnota zadané zakázky: 429 300 EUR.
Pro zakázku na studii „v oblasti emisí silničních vozidel a konkurenceschopnosti a ekonomické analýzy auto -
mobilového průmyslu“ byl použit kód „Přepravní zařízení a pomocné výrobky pro přepravu“ (kód 34000000). 
Hodnota zadané zakázky: 5 000 000 EUR.
Pro zakázku „Sběr klíčových kvalitativních a kvantitativních informací týkajících se rozhodnutí Evropské komi -
se o fúzích” byl použit kód pro „průzkum trhu“ (kód 79310000). Řízení nebylo úspěšné, zakázka nebyla zadána.Rámeček 930 Review of the functioning of the 
CPV Codes/System  (Přezkum 
fungování kódů/systému CPV), 
prosinec 2012, pro GŘ pro 
vnitřní trh a služby.
68 
Společnou klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) stanovil Eurostat, 
statistický úřad EU, aby bylo k dispozici jednotné rozdělení územních jednotek 
pro vytváření regionální statistiky Evropské unie. V oznámeních o zahájení zadá -
vacího řízení lze tuto klasifikaci použít k uvedení místa plnění/provedení prací, 
dodávek výrobků nebo poskytnutí služeb. Většina útvarů Komise kódy NUTS ve 
svých oznámeních o zahájení zadávacího řízení nepoužila. Pokud veřejný zadava -
tel neupřesnil kód NUTS, který označuje místo provedení zakázky, mohla zakázka 
uniknout pozornosti potenciálních uchazečů.
40 Připomínky 
Při elektronickém zadávání zakázek a elektronickém 
podávání nabídek vytvářejí orgány EU hospodářským 
subjektům zbytečné překážky tím, že rychle nevyužívají 
harmonizovaná řešení
Platforma TED eTendering je využívána jen dobrovolně
69 
Platformu TED eTendering mohou využívat všechny orgány a agentury EU a plat -
forma má potenciál stát se ústředním přístupovým bodem ke všem jejich výzvám 
k podávání nabídek. Platformu řídí Úřad pro publikace a registrace je pro hospo -
dářské subjekty, které o ni mají zájem, bezplatná. Platforma je synchronizovaná 
s internetovou stránkou věstníku TED31 a nabízí
a) elektronický přístup ke všem veřejně dostupným zadávacím dokumentacím;
b) možnost položit otázku v jakémkoli úředním jazyce EU a prohlédnout si jiné 
otázky a odpovědi;
c) oznámení v reálném čase při uveřejnění aktualizací u vybraných výzev k po -
dávání nabídek.
70 
Používání platformy TED eTendering je možné od dubna 2011, není však pro 
generální ředitelství (GŘ) Komise a pro výkonné agentury povinné, přestože 
je GŘ pro rozpočet k využívání systému povzbuzuje. Totéž platí pro Evropský 
parlament, kde je cílem, aby platformu eTendering používala všechna GŘ. Rada 
hodlá TED eTendering začít využívat v roce 2016. ECB nemá ohledně využívání 
platformy TED eTendering žádné plány. Příloha I  uvádí seznam všech subjektů, 
které využily platformu TED eTendering do poloviny dubna 2016. Omezený počet 
institucí a agentur EU na seznamu potvrzuje zjištění našeho průzkumu, že zhruba 
dvě třetiny z nich využívají platformu TED eTendering zřídka, nebo ji vůbec 
nevyužívají.
Orgány EU se potýkají se zavedením elektronického podávání 
nabídek a postrádají společný přístup
71 
Čl. 95 odst. 2 finančního nařízení EU32 vyžaduje, aby orgány a instituce vypraco -
valy a uplatňovaly jednotné standardy pro elektronickou výměnu informací se 
třetími stranami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu. Cílem 
je vytvořit pro žadatele, zájemce a uchazeče jediný „prostor pro výměnu elektro -
nických údajů“. Čl. 111 odst. 2 ukládá Komisi, aby zajistila možnost, aby uchazeči 
předkládali obsah nabídek a veškeré podklady v elektronické podobě.31 Kromě toho poskytuje TED 
platforma eTendering i přístup 
k výzvám k podávání nabídek 
s nižší hodnotou, pokud se je 
veřejný zadavatel rozhodne 
uveřejnit.
32 V platnosti od října 2012.
41 Připomínky 
72 
V Komisi začalo testování elektronického podávání nabídek v listopadu 2014. 
K plnému zahájení provozu dosud nedošlo a je plánováno na červenec 2016.
73 
V Evropském parlamentu je elektronické podávání nabídek možné jen u zakázek 
s nízkou hodnotou. U zakázek s vysokou hodnotou brání elektronickému podává -
ní nabídek skutečnost, že systém elektronické pošty Parlamentu nesplňuje všech -
ny požadavky stanovené ve finančním nařízení EU (viz rámeček 10 ). Od roku 2014 
GŘ INLO povzbuzuje uchazeče, aby část svých nabídek předkládali elektronicky 
na paměťovém médiu.
Požadavky na elektronické podávání nabídek
„(…) zaručují zařízení, jež slouží elektronickému doručování nabídek a žádostí o účast, za pomoci technických 
prostředků a náležitých postupů splnění těchto podmínek:
a) lze s jistotou ověřit identitu hospodářského subjektu;
b) lze přesně určit hodinu a datum doručení nabídek a žádostí o účast;
c) lze přiměřeně zajistit, aby před uplynutím stanovených lhůt neměl nikdo přístup k údajům předaným 
v souladu s těmito požadavky;
d) datum, kdy mají být otevřeny doručené údaje, mohou stanovit či změnit pouze oprávněné osoby;
e) přístup ke všem předloženým údajům mohou v jednotlivých fázích zadávacího řízení mít a pro potřeby 
řízení případně poskytovat pouze oprávněné osoby;
f) lze přiměřeně zajistit možnost odhalovat pokusy o porušení některé z podmínek podle písm. a) až e).“
(čl. 155 odst. 2 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení EU)Rámeček 10
42 Připomínky 
74 
Mezi orgány EU je průkopníkem elektronického podávání nabídek Rada, avšak se 
smíšenými výsledky. Elektronické podávání nabídek je možné od května 2009, 
kdy byla do provozu uvedena specializovaná internetová stránka „Consilium 
tendering“. Podávání nabídek elektronickou cestou však bylo nepovinné: vedoucí 
pracovníci odpovědní za zadávání zakázek se mohli rozhodnout tuto možnost 
nevyužít.  V případech, kdy tato možnost byla k dispozici, mohli uchazeči přesto 
předložit své nabídky v papírové podobě. Podle Rady byla elektronicky podána 
méně než polovina nabídek. Internetová stránka „Consilium tendering“ se již ne -
využívá a Rada má zájem připojit se k systému Komise pro elektronické podávání 
nabídek.
75 
ECB plánuje v roce 2016 postupně zavádět systém elektronického zadávání 
veřejných zakázek, který uchazečům umožní podávat nabídky elektronicky pro -
střednictvím uživatelského účtu (uživatelské jméno plus heslo). Jestliže uchazeči 
podávají své nabídky elektronicky, systém vygeneruje standardní souhrnný 
list s jedinečným identifikátorem, který mohou uchazeči vytisknout, podepsat 
a podat ECB v papírové podobě, aby potvrdili platnost a právní závaznost své 
nabídky.
Pro hospodářské subjekty, které mají za to, že byly vystaveny 
nespravedlivému zacházení, je obtížné dosáhnout rychlého 
šetření svých stížností a odškodnění
76 
Účinné nástroje pro řešení případů, kdy se hospodářské subjekty domnívají, že 
s nimi bylo zacházeno nespravedlivě, jsou důležité jak pro orgány EU, tak pro 
dotčené hospodářské subjekty. Tyto nástroje zvyšují důvěryhodnost orgánů EU 
a posilují důvěru hospodářských subjektů v to, že s nimi bude spravedlivě zachá -
zeno, a má proto cenu snažit se o práci s orgány EU.
Ustanovení směrnic o opravných prostředcích, která by mohla 
posílit proces přezkumu, nebyla začleněna do pravidel zadávání 
veřejných zakázek
77 
Směrnice o opravných prostředcích33 stanoví společné normy, které mají zajistit, 
aby byly ve všech zemích EU k dispozici rychlé a efektivní opravné prostředky 
v případech, kdy mají uchazeči za to, že byly zakázky zadány nespravedlivě. 
Přezkum mohou provést stávající soudní nebo správní přezkumné subjekty. Alter -
nativně lze zřídit nezávislý specializovaný mimosoudní orgán příslušný k přezku -
mu, jehož rozhodnutí mohou podléhat soudnímu přezkumu. Další možnost 
předpokládaná těmito směrnicemi stanoví, že dotčený hospodářský subjekt musí 
podat nejprve návrh na přezkum u veřejného zadavatele a teprve poté se může 
obrátit na soudy.33 Existují dvě směrnice, které 
stanoví opravné prostředky 
týkající se zadávání veřejných 
zakázek: směrnice Rady 
89/665/EHS ze dne 
21. prosince 1989 o koordinaci 
právních a správních předpisů 
týkajících se přezkumného 
řízení při zadávání veřejných 
zakázek na dodávky a stavební 
práce (Úř. věst. L 395, 
30.12.1989, s. 33), která se týká 
odvětví stavebních prací, 
a směrnice Rady 92/13/EHS ze 
dne 25. února 1992 
o koordinaci právních 
a správních předpisů týkajících 
se uplatňování pravidel 
Společenství pro postupy při 
zadávání zakázek subjekty 
působícími v odvětví vodního 
hospodářství, energetiky, 
dopravy a telekomunikací 
(Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14), 
která se týká odvětví 
veřejných služeb. Obě 
směrnice byly pozměněny 
směrnicí Evropského 
parlamentu a Rady 2007/66/ES 
ze dne 11. prosince 2007, 
kterou se mění směrnice Rady 
89/665/EHS a 92/13/EHS, 
pokud jde o zvýšení účinnosti 
přezkumného řízení při 
zadávání veřejných zakázek 
(Úř. věst. L 335, 20.12.2007, 
s. 31).
43 Připomínky 
78 
Stejně jako všechny směrnice neplatí směrnice o opravných prostředcích na or -
gány EU přímo. Některé prvky směrnic byly začleněny do finančního nařízení EU 
a do pravidel ECB pro zadávání veřejných zakázek, zatímco jiné byly ponechány 
stranou. Zejména nebyl zřízen žádný specializovaný mimosoudní orgán přísluš -
ný k přezkumu, který by se zabýval problematikou zadávání veřejných zakázek 
souvisejících s orgány EU a jehož rozhodnutí mohou být předmětem soudního 
přezkumu, přestože takové orgány obvykle vykazují kratší dobu přezkumu v pří -
padě prozatímních přezkumů a předsmluvních opravných prostředků34.
79 
V souladu se směrnicemi o opravných prostředcích finanční nařízení EU stanoví 
patnáctidenní odkladnou lhůtu před podpisem smlouvy. Tato lhůta se zkracuje 
na deset dnů, jestliže veřejný zadavatel použije k informování úspěšných a neú -
spěšných uchazečů o svém úmyslu podepsat smlouvu elektronické prostředky35. 
Pokud neúspěšní nebo poškození uchazeči podají během odkladné lhůty žádosti 
nebo připomínky, může  veřejný zadavatel pozastavit podpis smlouvy za účelem 
dodatečného přezkumu. Toto ustanovení finančního nařízení je pro neúspěšné 
uchazeče méně příznivé než ustanovení směrnic o opravných prostředcích, podle 
nichž podání žádosti o přezkum k veřejnému zadavateli vede k automatickému 
pozastavení možnosti uzavřít smlouvu36.
80 
Mezi kontrolovanými orgány měla důkladný mechanismus interního přezkumu 
pro vyřizování stížností jen ECB. Toto tzv. „odvolací řízení“ popisuje rámeček 1 1 .34 Viz konečná zpráva Komise 
o studii Economic efficiency 
and legal effectiveness of review 
and remedies procedures for 
public contracts  (Ekonomická 
efektivnost a právní účinnost 
přezkumných postupů 
a opravných prostředků 
u veřejných zakázek), duben 
2015, s. 137.
35 Odkladná lhůta neexistuje 
v případě zvláštních veřejných 
zakázek zadávaných na 
základě rámcových smluv 
a výjimečného jednacího 
řízení podle čl. 134 odst. 1 
prováděcích pravidel (vyjma 
čl. 134 odst. 1 písm. b) (jediný 
možný hospodářský subjekt)). 
Odkladná lhůta neexistuje ani 
v případě, že byla podána jen 
jedna nabídka.
36 Odklad neskončí před 
uplynutím lhůty nejméně 
deseti kalendářních dnů 
s účinností ode dne 
následujícího po dni, kdy 
veřejný zadavatel odeslal 
odpověď.
Odvolací řízení u ECB
Pravidla ECB pro zadávání veřejných zakázek umožňují, aby neúspěšní uchazeči / předkladatelé nabídek 
podali odvolání k orgánu ECB pro přezkum zadávání zakázek. Orgán ECB pro přezkum zadávání zakázek je 
interní orgán složený z pracovníků vedení, kterému je nápomocen právní útvar banky. Jestliže orgán ECB pro 
přezkum zadávání zakázek dojde k závěru, že rozhodnutí odmítnout přihlášku nebo nabídku předkladatele 
odvolání porušuje pravidla pro zadávání veřejných zakázek nebo obecné zásady právních předpisů v oblasti 
zadávání veřejných zakázek, musí buď nařídit, aby se zadávací řízení nebo jeho části zopakovaly, nebo při -
jmout konečné rozhodnutí. Orgán ECB pro přezkum zadávání zakázek o svém rozhodnutí písemně uvědomí 
předkladatele odvolání do jednoho měsíce po obdržení odvolání.
Od roku 2007 bylo obdrženo 35 odvolání, z toho jedno bylo v prosinci 2015 dosud projednáváno, šest odvo -
lání bylo potvrzeno, dvacet zamítnuto a osm bylo postoupeno odpovědnému výboru pro zadávání veřejných 
zakázek a předkladatel odvolání nepřijal další kroky.Rámeček 11
44 Připomínky 
Řízení u soudů EU trvala dlouho a náhrady nárokovaných škod 
jsou přiznávány jen zřídka
81 
Tribunál má mimo jiné soudní pravomoc projednávat a rozhodovat v prvním 
stupni žaloby podané hospodářskými subjekty ve věci jednání nebo nečinnosti 
orgánů EU. Za šestileté období od roku 2009 do roku 2014 uzavřel Tribunál 3 419 
věcí, z nichž 106 se týkalo zadávání veřejných zakázek orgány EU (3,1 %), neboli 
v průměru 17,6 věci ročně37. Uvedených 106 věcí souvisejících se zadáváním veřej -
ných zakázek vedlo celkem ke 123 rozhodnutím: 66 rozsudkům a 57 usnesením. 
Členění podle dotčeného orgánu nebo subjektu EU uvádí tabulka 3 .
Rozsudky a usnesení Tribunálu podle dotčeného orgánu 
nebo subjektu EU
Rozsudek Usnesení
Evropská komise 41 40
Evropský parlament 5 4
Rada 3 3
Evropská agentura pro námořní bezpečnost 3
Soudní dvůr Evropské unie 2
Evropský úřad pro bezpečnost potravin 2
Evropská agentura pro léčivé přípravky 2
Evropská centrální banka 1 2
Evropská investiční banka 1
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost 1
Evropský institut pro rovnost žen a mužů 1
FRONTEX 1
Evropská agentura pro životní prostředí 1
Společný podnik Fusion for Energy 1 3
Europol 1
Evropský účetní dvůr 1
Evropská služba pro vnější činnost 1
Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu 1
Evropská agentura pro chemické látky 1
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí 1
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Tabulka 337 Porovnáme-li počet věcí 
týkajících se zadávání 
veřejných zakázek s počtem 
rozhodnutí o zadání zakázky, 
která zveřejnily orgány 
a instituce EU ve věstníku 
Tenders Electronic Daily  (TED), 
lze konstatovat, že poměr 
mezi počtem věcí 
projednávaných Tribunálem 
a počtem zadávacích řízení 
vedených orgány a institucemi 
EU je nižší než 1 %. Je to méně 
než v členských státech, kde se 
poměr přezkumných řízení 
k celkovému počtu zadávacích 
řízení podle dokumentu 
Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013  
(výroční přezkum provádění 
veřejných zakázek z roku 2013, 
pracovní dokument Komise 
SWD (2014) 262 final ze dne 
1. srpna 2014, s. 26) pohyboval 
mezi 2 a 12,3 %.
45 Připomínky 
82 
Během zkoumaného období byly žaloby na neplatnost úspěšné ve třinácti přípa -
dech, a to na základě zjištění, že veřejný zadavatel rozhodl nezákonným způso -
bem38. Průměrná délka řízení u Tribunálu v oblasti zadávání veřejných zakázek 
(rozsudků) činila přibližně 35 měsíců.
83 
Nejvýznamnější škodou, kterou účastníci zadávacího řízení utrpí, je ušlý zisk, kte -
rého by byli dosáhli, kdyby jim byla zakázka zadána. Během zkoumaného období 
(2009–2014) nebyla úspěšná žádná žaloba na náhradu škody. Ve dvou novějších 
případech39 však Tribunál nařídil veřejnému zadavateli zaplatit náhradu škody, 
která hospodářského subjektu vznikla z titulu ztráty příležitosti uzavřít smlouvu. 
To může naznačovat, že Tribunál má nyní větší tendenci přiznávat náhradu škody.
84 
Během zkoumaného období nebyly úspěšné žádné žádosti o předběžná opatře -
ní40 a všech šestnáct odvolání, která podaly hospodářské subjekty k Soudnímu 
dvoru proti rozhodnutím Tribunálu, bylo neúspěšných. V jednom z nejvýznam -
nějších rozhodnutí roku 2015, které se týkalo postupů zadávání veřejných zakázek 
orgánů EU41, však místopředseda Soudního dvora rozhodl, že i za předpokladu, že 
uplatňovaná újma není nenapravitelná, dostatečně zjevná a závažná povaha ne -
zákonností zjištěných prima facie  může odůvodnit uložení předběžných opatření. 
Místopředseda Soudního dvora se tak příznivě postavil k novému a pružnějšímu 
přístupu Tribunálu k podmínkám ukládání předběžných opatření, a to s odkazem 
na právo na účinnou soudní ochranu.42
Veřejný ochránce práv někdy nalezl smírná řešení, rychlé reakci 
v případech zadávání veřejných zakázek však brání procesní 
pravidla
85 
Evropský veřejný ochránce práv šetří stížnosti na nesprávný úřední postup 
orgánů a institucí EU včetně stížností týkajících se zadávání veřejných zakázek. 
Vyhledáváním na internetových stránkách veřejného ochránce práv jsme zjistili 
60 rozhodnutí týkajících se zadávání veřejných zakázek za období od 18. února 
200843 do 17. února 201544. Většina z těchto 60 rozhodnutí (34 případů) se týkala 
zadávání veřejných zakázek mimo EU, často za účasti delegací EU. Analýzu uvede -
ných 60 rozhodnutí shrnuje tabulka 4 .38 Podle zavedené judikatury 
mají orgány EU širokou 
rozhodovací pravomoc, pokud 
jde o faktory, které berou 
v úvahu za účelem zadání 
zakázky. Přezkum Tribunálu se 
musí omezit na ověření toho, 
zda jsou dodržena pravidla 
upravující řízení a odůvodnění, 
zda jsou skutečnosti správné 
a zda se nevyskytla zjevná 
chyba posouzení nebo 
nedošlo k zneužití pravomoci. 
V deseti ze třinácti věcí bylo 
důvodem k prohlášení 
neplatnosti rozhodnutí 
nedodržení povinnosti 
veřejného zadavatele uvést 
zdůvodnění.
39 Věc T-299/11 ze dne 7. října 
2015 (European Dynamics v. 
OHIM) (která je předmětem 
odvolání v projednávané věci 
C-677/15 P) a věc T-199/14 ze 
dne 29. října 2015 (Vanbreda 
Risk & Benefits v. Komise).
40 Kromě jednoho usnesení, 
které bylo po odvolání později 
zrušeno. Kromě toho ve dvou 
věcech veřejný zadavatel 
prohlásil neplatnost 
zadávacího řízení dříve, než 
Tribunál vydal rozhodnutí.
41 C-35/15 P(R), Evropská komise 
v. Vanbreda Risk & Benefits.
42 Místopředseda Soudního 
dvora však v tomto případě 
zamítl žádost o předběžná 
opatření, neboť Komise před 
uzavřením zakázky splnila 
odkladnou lhůtu a příslušná 
zakázka byla uzavřena dlouho 
před tím, než byla podána 
žádost o předběžná opatření.
43 První rozhodnutí týkající se 
zadávání veřejných zakázek 
v rámci tématu „Zadávání 
zakázek a udělování grantů“.
44 Za toto sedmileté období 
obdržel veřejný ochránce práv 
86 přípustných stížností 
týkajících se veřejných 
zakázek. Tento počet 
zahrnoval 60 rozhodnutí 
dostupných v internetové 
databázi, 22 případů, kdy 
veřejný ochránce práv 
neshledal důvody zahájit 
šetření, a čtyři případy, kdy od 
projednávání upustili 
stěžovatelé.
46 Připomínky 
Rozhodnutí veřejného ochránce práv týkající se zadávání veřejných zakázek – 
přehled výsledků
Kategorie Počet případů Vysvětlení
Celkový počet rozhodnutí 60Celkový počet rozhodnutí týkajících se zadávání veřejných zakázek, 
zveřejněných na internetových stránkách veřejného ochránce práv 
u tématu „Zadávání zakázek a udělování grantů“.
Nezjištěný nesprávný úřední postup 30 Veřejný ochránce práv nezjistil nesprávný úřední postup
Uplatněno smírné řešení 8Bylo dohodnuto a uplatněno smírné řešení nebo náprava. Tato katego -
rie zahrnuje následující dílčí kategorie:
Poskytnutí informací 6Smírné řešení spočívalo v poskytnutí uspokojivých informací nebo 
objasnění důvodů.
Úhrada nákladů 1 Smírné řešení spočívalo v úhradě odůvodněných nákladů stěžovatele.
Řešení neupřesněno (v jednání) 1 Došlo k jednání o smírném řešení, výsledek však není znám.
Nesprávný úřední postup 20Veřejný ochránce práv zjistil nesprávný úřední postup nejméně u jedno -
ho aspektu případu. Tato kategorie zahrnuje následující dílčí kategorie:
Smírné řešení zamítnuto 5Navrhované smírné řešení bylo dotčeným orgánem zamítnuto ve 
čtyřech z pěti případů.
Smírné řešení není možné 13 Smírné řešení již nebylo možné.
Smírné řešení není nezbytné 2Smírné řešení nebylo nezbytné, neboť nárok nebyl šetřen z  toho 
důvodu, že nabídkové řízení bylo zrušeno, nebo nebylo smírné řešení 
zapotřebí, protože nemělo důsledky pro výsledek řízení.
Věc Soudního dvora – nebyla dále šetřena 1Veřejný ochránce práv věc dále nešetřil, neboť byla předmětem řízení 
před Tribunálem.
Případ vzat zpět stěžovatelem 1 Stěžovatel vzal případ zpět bez dalšího vysvětlení.
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Tabulka 4
47 Připomínky 
86 
Průměrná doba trvání od otevření případu do rozhodnutí činila 20 měsíců, což je 
méně než doba projednávání věci u Soudního dvora (viz bod 82). Dříve než však 
může veřejný ochránce práv zahájit šetření, musí stížnostem „předcházet vhodné 
administrativní kroky uplatněné u dotyčných orgánů a institucí“45. To znamená, že 
hospodářský subjekt se musí se svou stížností nejprve obrátit na dotčený orgán 
EU a vyčkat na odpověď. Tím se celý proces prodlužuje a v podstatě se vylučuje 
rychlý zásah veřejného ochránce práv před podpisem smlouvy.
87 
Pokud bylo na návrh veřejného ochránce práv dohodnuto smírné řešení, obvykle 
spočívalo v tom, že byl stěžovateli poskytnut přístup k informacím nebo uspoko -
jivé vysvětlení důvodů odmítnutí jeho nabídky. Žádná šetření veřejného ochrán -
ce práv nikdy nevedla ke zrušení rozhodnutí o zadání zakázky a opětovnému 
zahájení zadávacího řízení ze strany orgánu EU. Nápravná opatření nikdy nespo -
čívala v odškodnění stěžovatele za ušlou příležitost veřejné zakázky nebo ušlý 
zisk. Jednou byla vyplacena náhrada nákladů vzniklých stěžovateli z důvodu jeho 
účasti v zadávacím řízení. Veřejný ochránce práv jedná proaktivně a do svých 
rozhodnutí zahrnuje „další poznámky“, což jsou doporučení, která mají povzbudit 
orgány EU ke změně jejich postupů v budoucnosti. Příklady „dalších poznámek“ 
jsou uvedeny v  rámečku 12 .
Petiční výbor Evropského parlamentu vyloučil petice namířené 
vůči orgánům EU
88 
Petiční právo je jedním ze základních práv evropských občanů46. Každý občan 
a každá fyzická osoba s bydlištěm nebo právnická osoba se sídlem v členském 
státě má petiční právo k Evropskému parlamentu.  Petiční výbor Evropského 
parlamentu však na svém petičním portálu uvedl, že petice týkající se případů 
nesprávného úředního postupu ze strany orgánů EU by byly nepřípustné: „Pří -
pustnost petice (…) Upozorňujeme, že otázky týkající se nesprávného úředního 
postupu v rámci orgánů nebo institucí EU by měly být adresovány evropskému 
veřejnému ochránci práv.“ Výbor tak vyloučil petice týkající se obvinění z ne -
správného úředního postupu při zadávání veřejných zakázek orgány EU.45 Viz čl. 2 odst. 4 rozhodnutí 
Evropského parlamentu ze 
dne 9. března 1994 
o pravidlech a obecných 
podmínkách pro výkon funkce 
veřejného ochránce práv 
(Úř. věst. L 113, 4.5.1994, s. 15).
46 Viz článek 44 Listiny 
základních práv Evropské unie.
48 Připomínky Rámeček 12Příklady dalších poznámek veřejného ochránce práv
„S výhradou podmínek smlouvy, v budoucích případech, kdy se dodavatelé dotážou, zda bude jejich smlouva 
na veřejnou zakázku obnovena, či nikoli, mohl by Úřad pro publikace uvést alespoň přibližný časový rámec, 
v němž hodlá přijmout rozhodnutí.“ (Rozhodnutí evropského veřejného ochránce práv, kterým bylo uzavřeno 
šetření stížnosti 1922/2010/(VIK)ER na Úřad pro publikace Evropské unie (19. 12. 2013))
„V případech, jako je tento, kdy se po zrušení zadávacího řízení delegace EU rozhodne přistoupit k jednacímu 
řízení s některým z prvotních předkladatelů nabídek, se delegaci velmi doporučuje zvážit otevřené a proak -
tivní informování neúspěšných uchazečů o tomto vývoji. Posílila by tak vnímání zákonnosti a transparentnosti 
zadávacích řízení, která provádějí delegace EU“. (Rozhodnutí evropského veřejného ochránce práv, kterým bylo 
uzavřeno jeho šetření stížnosti 1325/201 1/VL na Evropskou komisi (17. 5. 2013))
„S ohledem na terminologické nejasnosti, které tento případ odhalil, a s cílem předejít v budoucnosti ja -
kýmkoli případným nedorozuměním, považuje veřejný ochránce práv za užitečné vyzvat Komisi k přezkumu 
dokumentace, kterou poskytuje v souvislosti se svými výběrovými řízeními, aby vyloučila nepřesnost a termi -
nologickou nedůslednost a aby zajistila, že uchazeči budou jasně a jednoznačně informováni o podmínkách 
způsobilosti týkajících se místa jejich usazení / založení / registrace / státní příslušnosti. Bylo by rovněž užiteč -
né, kdyby Komise v rámci tohoto přezkumu mohla zajistit, aby byly takové klíčové výrazy v procesu zadávání 
veřejných zakázek jasně definovány, a to přímo v samotném oznámení výběrového řízení, nebo v dokumentu, 
na který Komise poskytne jasný odkaz a který bude snadno přístupný.“ (Rozhodnutí evropského veřejného 
ochránce práv, kterým bylo uzavřeno jeho šetření stížnosti 920/2010/VIK na Evropskou komisi (18. 7. 201 1))
49 Připomínky 
Oddíl IV – Transparentnost výsledků a vzájemné učení 
nejsou systematicky prosazovány
Informace o výsledku zadávání veřejných zakázek orgánů EU 
nejsou dostupné způsobem, který by umožňoval efektivní 
sledování ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria 
a širší veřejnosti
89 
Jedním z nejúčinnějších způsobů, jak bojovat proti korupci a nekalým prakti -
kám při zadávání veřejných zakázek a předcházet neodůvodněným omezením 
hospodářské soutěže, je zvyšování transparentnosti procesů a postupů. Trans -
parentnost není důležitá jen pro hospodářské subjekty, ale i pro orgán příslušný 
k udělení absolutoria a pro širokou veřejnost. Uvedený orgán a veřejnost mohou 
přispět ke zlepšování výsledků orgánů EU sledováním činnosti v oblasti zadávání 
veřejných zakázek.
Účinné sledování vyžaduje, aby byly na jediném místě na 
internetu k dispozici harmonizované informace
90 
Aby mohly zúčastněné subjekty provádět účinné sledování, musí být na jediném 
místě na internetu k dispozici následující minimální informace, které musí být 
průběžně aktualizovány o každou zakázku v hodnotě vyšší než 15 000 EUR, jakmi -
le ji orgán EU zadá:
a) předmět veřejné zakázky;
b) druh veřejné zakázky;
c) hodnota veřejné zakázky;
d) doba trvání veřejné zakázky,
e) druh zadávacího řízení (s odůvodněním v případě jednacího řízení bez před -
chozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení);
f) kritéria pro zadání zakázky a příslušné váhy;
g) počet obdržených nabídek a počet nabídek posuzovaných pro účely koneč -
ného rozhodnutí o zadání zakázky (s členěním podle členských států / třetích 
zemí a s uvedením počtu nabídek od malých a středních podniků);
50 Připomínky 
h) jméno a adresu úspěšného uchazeče, včetně údajů o tom, zda je úspěšný 
uchazeč MSP;
i) část zakázky, která bude pravděpodobně zadána třetím stranám formou 
subdodávek.
91 
Takové úložiště informací o veřejných zakázkách EU by mělo uvádět i příslušné 
odkazy na ostatní dokumenty (např. dokumentaci zadávacího řízení, oznámení ve 
věstníku TED, kopie podepsaných smluv).
Informace jsou poskytovány neuceleně
92 
V současné době neexistují žádné nástroje, které by umožňovaly celkový pohled 
na výsledky zadávání veřejných zakázek orgánů EU. Informace jsou poskytovány 
neuceleně a většinou neharmonizovaně. Ne všechna uzavřená zadávací řízení lze 
nalézt ve věstníku TED, neboť uveřejnění oznámení o výsledku zadávacího řízení 
není ve všech případech povinné. Vyhledávání těch řízení, která jsou do věstníku 
TED zařazena, je obtížné, neboť výsledky vyhledávání nejsou vždy uspokojivé (viz 
body 63–65). Platformu TED eTendering nevyužívají všechny orgány EU. Kromě 
toho některé orgány EU blokují možnost stahování zadávací dokumentace z plat -
formy, jakmile uplyne lhůta pro podávání nabídek.
93 
Evropský parlament na svých internetových stránkách zveřejňuje úplný roční 
seznam všech svých dodavatelů, kteří získali veřejné zakázky s hodnotou vyšší 
než 15 000 EUR. Tento seznam uvádí jméno a adresu dodavatele, druh a předmět 
veřejné zakázky, dobu jejího trvání, její hodnotu, provedené řízení a příslušné 
generální ředitelství. Seznam je součástí výroční zprávy o veřejných zakázkách 
zadaných Evropským parlamentem. Je obsažnější a podrobnější než konsolidova -
né údaje zveřejňované jinými kontrolovanými orgány EU a jde nad rámec poža -
davků na transparentnost, které stanoví finanční nařízení.
51 Připomínky 
94 
Vzhledem k tomu, že činnosti Komise v oblasti zadávání veřejných zakázek jsou 
decentralizované, jsou zprávy podávány ve výročních zprávách o činnosti jed -
notlivých generálních ředitelství, ale standardizovaným způsobem. Ne všechny 
údaje z jednotlivých výročních zpráv o činnosti jsou však konsolidovány do jedi -
né zprávy na centrální úrovni Komise. Na úrovni Komise zařazuje Komise do své 
výroční zprávy shrnující výsledky řídicí činnosti Komise analytickou zprávu o jed -
nacích řízeních. Systém pro finanční transparentnost (FTS) Komise má poskyto -
vat informace o příjemcích finančních prostředků EU. Neobsahuje však žádné 
informace o druhu zadávacího řízení, které vedlo k zadání veřejných zakázek.
95 
ECB každoročně na svých internetových stránkách zveřejňuje roční seznamy ve -
řejných zakázek s hodnotou vyšší než 50 000 EUR, které byly zadány bez uveřej -
nění oznámení o zahájení zadávacího řízení. Seznamy specifikují jména doda -
vatelů, kterým byly zadány veřejné zakázky, předmět a odhadovanou hodnotu 
zakázek, a uvádí, zda zakázka trvala déle než dvanáct měsíců. Oznámení o zahá -
jení zadávacího řízení a oznámení o výsledku zadávacího řízení z věstníku TED 
z předchozí doby a dobrovolná oznámení o zahájení zadávacího řízení z předcho -
zí doby jsou centrálně dispozici v sekci archiv.
96 
Zabezpečená internetová stránka Rady pro veřejné zakázky s hodnotou nad 
60 000 EUR nabízela funkci vyhledávání nejen pro probíhající výzvy, ale i pro 
výzvy uzavřené a výzvy zrušené. Když jsme však funkci vyhledávání testovali, 
nezobrazily se všechny uzavřené výzvy. Výroční seznam veřejných zakázek, pro 
které nebylo uveřejněno konkrétní oznámení o výsledku zadávacího řízení, byl 
zveřejněn ve věstníku TED. Internetové stránky Rady však neuváděly žádný odkaz 
na tyto seznamy.
97 
Portál veřejně přístupných dat Evropské unie, který spravuje Úřad pro publikace, 
uchovává soubory údajů týkající se zadávání veřejných zakázek. Nejobsažnější 
soubory údajů přímo vycházejí z věstníku TED. Tyto soubory údajů trpí stejnými 
nedostatky, jaké popisují body 63–64, tzn. ne vždy vedou k uspokojivým výsled -
kům a údaje jsou někdy neúplné.
52 Připomínky 
Není plně využíváno poučení z osvědčených postupů
98 
Vzhledem k tomu, že zadávání veřejných zakázek orgánů EU je do značné míry 
decentralizováno, může spolupráce mezi jednotlivými organizacemi přinést 
zlepšení díky vzájemnému učení a obohacování. Zaznamenali jsme značnou 
spolupráci a výměnu zkušeností mezi jednotlivými orgány EU a v případě vět -
ších orgánů mezi jednotlivými útvary pro zadávání veřejných zakázek. Probíhají 
interinstitucionální zadávací řízení. Existují kanály pro pokládání otázek a diskusní 
fóra.
99 
Vzájemná hodnocení umožňují strukturovanou výměnu osvědčených postupů 
mezi zúčastněnými organizacemi. V oblasti zadávání veřejných zakázek v EU ten -
to nástroj dosud není uplatňován. Dobrým příkladem zlepšení zavedených díky 
vzájemným hodnocením je Evropský statistický systém47. Středisko JRC periodic -
ky provádí následné kontroly svých spisů týkajících se veřejných zakázek v rámci 
kontrol plateb. Nastavení těchto následných kontrol vykazuje některé prvky 
podobné vzájemným hodnocením48.47 Viz naše zvláštní zpráva 
č. 12/2012 „Podařilo se Komisi 
a Eurostatu zkvalitnit proces 
tvorby spolehlivé 
a důvěryhodné evropské 
statistiky?“ ( http://eca.europa.
eu).
48 V roce 2014 byly takové 
kontroly provedeny u 55 spisů 
týkajících se zadávání 
veřejných zakázek. Tyto 
kontroly se týkaly dodržování 
pravidel a požadavků. 
Provedlo je devět skupin po 
třech pracovnících, které měly 
pokrýt všechna místa činnosti 
střediska JRC. Kontrolní 
pracovníci pocházeli z jiných 
útvarů a míst činnosti. 
V každém týmu byl jmenován 
vedoucí týmu. Jednotlivé 
týmy používaly tytéž 
podrobné kontrolní seznamy 
a uplatňovaly standardizované 
vykazování.
53
 Závěry a doporučení
100  
Zadávání veřejných zakázek v EU se řídí pravidly, která mají nediskriminačním 
a transparentním způsobem odstraňovat překážky a otevírat trhy a podporovat 
tak hospodářskou soutěž. Cílem zadávání veřejných zakázek je rozšiřovat škálu 
potenciálních dodavatelů dostupných pro veřejné subjekty, a tím zajišťovat větší 
efektivitu nákladů a současně rozvíjet příležitosti na trhu pro společnosti.
101  
Účetní dvůr konstatuje, že orgány EU mohou učinit více pro usnadnění přístupu 
ke svým veřejným zakázkám.
102  
Orgány EU mají spolehlivé systémy a kompetentní zaměstnance schopné udržet 
riziko chyb a nesrovnalostí pod kontrolou. Zjistili jsme jen málo závažných chyb 
při zadávání veřejných zakázek týkajících se transakcí přímo řízených orgány EU, 
které jsme zkoumali v rámci našeho každoročního prohlášení o věrohodnosti. 
Úřadu OLAF je zasíláno jen málo obvinění, což naznačuje, že počet závažných 
nesrovnalostí a podvodů je v této oblasti omezený (viz body 15–22).
103  
Aby sledovaly a prokazovaly přístupnost svých činností v oblasti zadávání 
veřejných zakázek, potřebují orgány EU informace o míře účasti hospodářských 
subjektů v jejich zadávacích řízeních. Většina orgánů EU neprovádí systematic -
ké měření míry účasti ve svých zadávacích řízeních. Z kontrolovaných subjektů 
shromažďuje komplexní údaje v této oblasti jen Společné výzkumné středisko 
Komise. Ostatní subjekty plní minimální požadavek uvádění počtu obdržených 
nabídek v oznámení o výsledku zadávacího řízení zveřejňovaném ve věstníku 
TED (viz body 23–25).
Doporučení 1
Aby usnadnily sledování přístupnosti svých činností v oblasti zadávání veřejných 
zakázek, měly by všechny orgány EU shromažďovat a analyzovat údaje za jednot -
livá zadávací řízení a za každý druh řízení, a to nejen o počtu prvotně obdržených 
nabídek nebo žádostí o účast, ale i o počtu nabídek, které byly posuzovány při 
konečném rozhodnutí o zadání zakázky.
Cílový termín provedení: od roku 2017
54 Závěry a doporučení 
104  
Při revizi svých pravidel pro zadávání veřejných zakázek v roce 2015 orgány EU 
neusnadnily přístup ke svým zadávacím řízením zjednodušením pravidel a vy -
světlením nejasných oblastí (viz body 26–35):
a) finanční nařízení EU a jeho prováděcí pravidla nejsou sjednoceny do jednoho 
dokumentu a nadále představují zbytečně složitý právní předpis;
b) odchylky od nové směrnice o zadávání veřejných zakázek nejsou vždy jasně 
uvedeny nebo vysvětleny;
c) není výslovně povzbuzována účast malých a středních podniků;
d) není vyjasněno, jak by měl být prováděn průzkum trhu před zadáváním zaká -
zek týkajících se nemovitostí;
e) pouze ECB ve svých pravidlech pro zadávání veřejných zakázek stanovila 
jazykový režim použitelný v jejích zadávacích řízeních.
Doporučení 2
Pro účely nadcházející revize finančního nařízení EU v roce 2016 by Komise měla 
navrhnout jednotný soubor pravidel zadávání veřejných zakázek. V těchto pra -
vidlech by měla být výslovně povzbuzována účast malých a středních podniků. 
Kromě toho by měla být zařazena pravidla o průzkumu trhu před zadáním zaká -
zek týkajících se nemovitostí a o jazykovém režimu pro zadávací řízení. Odchylky 
od směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 by měly být vysvětleny.
Cílový termín provedení:  2017, v rámci revidovaného finančního nařízení EU
105  
Ne všechny zvolené druhy řízení podporovaly co nejširší hospodářskou soutěž. 
Většina orgánů EU neměla žádnou politiku pro provádění předběžných tržních 
konzultací před zahájením formálního zadávacího řízení. Takové konzultace jsou 
důležité k tomu, aby potenciální uchazeči získali informace a aby byly optimali -
zovány požadavky, které mají být uvedeny v zadávací dokumentaci. Orgány EU 
nesmí uměle dělit zadávací řízení, aby se vyhnuly nutnosti použít řízení s větší 
hospodářskou soutěží. Dělení zakázek na části a jejich souběžné zveřejňování 
však může zvýšit přístupnost zadávacích řízení, zejména pro malé a střední pod -
niky. Tento postup orgány EU nevyužívaly dostatečně (viz body 37–55).
55 Závěry a doporučení 
Doporučení 3
Orgány EU by měly proaktivně využívat předběžné tržní konzultace (všude tam, 
kde je to možné) s cílem připravit zadávání zakázek a informovat hospodářské 
subjekty o svých plánech a požadavcích v oblasti zadávání zakázek.
Cílový termín provedení: okamžitě
Doporučení 4
Kdykoli je to možné, měly by orgány EU rozdělovat zakázky na více částí, aby 
zvýšily účast ve svých zadávacích řízeních.
Cílový termín provedení: okamžitě
106  
Zbytečné překážky ztěžují situaci potenciálních uchazečů, kteří chtějí zjistit 
příležitosti v oblasti veřejných zakázek nabízených orgány EU a těchto příležitostí 
využít. Příležitosti získat veřejnou zakázku u orgánů EU jsou na internetu špatně 
viditelné. Dostupné informace jsou neucelené a jsou roztroušeny mezi mnoho 
různých internetových stránek. Funkce vyhledávání ve věstníku TED ( Tenders 
Electronic Daily ) nepřinášela vždy uspokojivé výsledky. Nástroje, které umožňují 
předložit nabídky elektronicky, dosud nebyly zavedeny komplexním a harmoni -
zovaným způsobem (viz body 56–75).
Doporučení 5
Orgány EU by měly pro zadávání svých veřejných zakázek vytvořit společné jed -
notné elektronické kontaktní místo, které by hospodářským subjektům umožnilo 
najít všechny významné informace na jediném místě na internetu a komunikovat 
prostřednictvím takové internetové stránky s orgány EU. Celé zadávací řízení 
včetně komunikace týkající se platných pravidel, obchodních příležitostí, přísluš -
né dokumentace zadávacího řízení, podávání nabídek a veškeré ostatní komuni -
kace mezi orgány EU a hospodářskými subjekty by mělo být řízeno prostřednic -
tvím jednoho elektronického kanálu.
Cílový termín provedení: 2018
56 Závěry a doporučení 
107  
Pro hospodářské subjekty, které mají za to, že byly vystaveny nespravedlivému 
zacházení, je obtížné dosáhnout rychlého šetření svých stížností a odškodnění. 
Spolehlivý interní postup pro řešení stížností má jen ECB (viz body 76–88).
Doporučení 6
Komise by měla navrhnout změny finančního nařízení EU, které by umožnily rych -
lé šetření stížností hospodářských subjektů, které mají za to, že byly vystaveny 
nespravedlivému zacházení. Takovéto šetření by mělo probíhat před tím, než se 
hospodářské subjekty obrátí na evropského veřejného ochránce práv či na soudy 
EU.
Cílový termín provedení:  2017, v rámci revidovaného finančního nařízení EU
108  
Informace o výsledku zadávání veřejných zakázek v orgánech EU nejsou dostup -
né způsobem, který by s cílem zvýšit transparentnost a budovat důvěru umožňo -
val efektivní sledování ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria a široké 
veřejnosti. Tyto informace jsou poskytovány jen neuceleně a většinou neharmo -
nizovaně (viz body 89–97). Zprávy úřadu OLAF o jeho vyšetřováních neumožňují 
posoudit trendy v čase (viz body 16–17).
Doporučení 7
Aby umožnily účinné následné monitorování své činnosti v oblasti zadávání 
veřejných zakázek, měly by orgány EU zřídit jednotné veřejné úložiště údajů 
týkajících se jejich veřejných zakázek, které by mohlo být vyvinuto jako součást 
platformy TED eTendering.
Cílový termín provedení: 2018
Doporučení 8
Úřad OLAF by měl zlepšit svůj systém správy případů, aby vypracovával zprá -
vy a statistiky o různých druzích vyšetřovaných obvinění a o výsledku těchto 
vyšetřování.
Cílový termín provedení: 2017
57 Závěry a doporučení 
109  
Vzhledem k tomu, že zadávání veřejných zakázek orgánů EU je do značné míry 
decentralizováno, může spolupráce mezi orgány přinést zlepšení díky vzájem -
nému učení a obohacování. Zaznamenali jsme značnou spolupráci a výměnu 
zkušeností mezi jednotlivými orgány EU a v případě větších orgánů mezi jednot -
livými útvary pro zadávání veřejných zakázek. Nebyla však využívána vzájemná 
hodnocení, která jsou nejpokročilejším nástrojem pro strukturovanou výměnu 
osvědčených postupů (viz bod 98–99).
Doporučení 9
Orgány EU by měly využívat srovnávací hodnocení pro účely vzájemného učení 
a výměny osvědčených postupů v oblasti zadávání veřejných zakázek.
Cílový termín provedení:  první vzájemné hodnocení by mělo započít v roce 
2018
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Baudilio TOMÉ MUGURUZA, člen 
Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 24. května 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
58
 Přílohy
Uživatelé elektronického zadávání zakázek TED (DUBEN 2016)
Evropský parlament, GŘ pro komunikaci
Evropský parlament, GŘ pro infrastrukturu a logistiku
Evropský parlament, GŘ pro inovace a technologickou podporu
Rada Evropské unie
Evropská komise, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova
Evropská komise, GŘ pro rozpočet
Evropská komise, GŘ pro komunikaci
Evropská komise, GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie
Evropská komise, GŘ pro životní prostředí + GŘ pro oblast klimatu
Evropská komise, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování
Evropská komise, GŘ pro energetiku
Evropská komise, GŘ pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů
Evropská komise, GŘ pro zdraví a bezpečnost potravin
Evropská komise, GŘ pro lidské zdroje a bezpečnost
Evropská komise, GŘ pro humanitární pomoc a civilní ochranu
Evropská komise, GŘ pro informatiku
Evropská komise, GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky
Evropská komise, GŘ pro mezinárodní spolupráci a rozvoj
Evropská komise, GŘ pro spravedlnost a spotřebitele
Evropská komise, GŘ pro mobilitu a dopravu
Evropská komise, GŘ pro regionální a městskou politiku
Evropská komise, GŘ pro výzkum a inovace
Evropská komise, GŘ pro obchod
Společné výzkumné středisko
Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu
Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku
Výkonná agentura pro malé a střední podniky (EASME)
Evropský účetní dvůr
Evropská investiční banka
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF)
Eurostat
Úřad pro publikace Evropské unie
EUROJUST
Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích (Frontex)
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC)
Evropská agentura pro chemické látky (ECHA)
Evropská obranná agentura (EDA)
Evropská agentura pro životní prostředí (EEA)
Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA)
Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA)
Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA)
Evropský policejní úřad (EUROPOL)
Evropská agentura pro železnice (ERA)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA)
Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA)
Fusion for Energy (F4E)
Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM)Příloha  I
59 Přílohy 
Shrnutí výsledků průzkumu
Souvislosti
V souvislosti s auditem výkonnosti v oblasti zadávání veřejných zakázek orgánů EU jsme považovali za užitečné 
zařadit stanoviska a názory menších subjektů EU na postupy zadávání zakázek, abychom získali širší obraz. Prů -
zkum byl zaslán 47 takovým subjektům, přičemž míra odpovědí činila 85 %.
I. Politiky zadávání veřejných zakázek
01 
Politiky zadávání veřejných zakázek jsou významné z toho důvodu, že ukazují myšlenkové pozadí postupů insti -
tucí EU v oblasti zadávání zakázek. Jsou relevantní zejména z hlediska zlepšování přístupu k procesu zadávání 
veřejných zakázek a budování důvěry, neboť zvyšují individuální odpovědnost subjektů, které zadávají zakázky, 
a důvěru subjektů, které mají zájem podat nabídku.
02 
Tři hlavní priority, které uvedly agentury, společné podniky a ostatní subjekty EU byly (v sestupném pořadí) 
následující: dosažení vysokého poměru cena/kvalita, zajištění nestrannosti a zjednodušení administrativy.
03 
Na dotaz, zda mají politiku pro zadávání veřejných zakázek, většina respondentů (57 %) odpověděla kladně. 
Zbývající respondenti (43 %) však neměli vůbec žádnou politiku.
04 
Pokud jde o dostupnost veřejnosti, 56 % respondentů své politiky zpřístupňovalo veřejnosti.
II. Racionalizace zadávání veřejných zakázek
01 
Existují různé způsoby, jak zadávání veřejných zakázek usnadnit a snížit s ním spojenou zátěž, například posky -
tování pokynů k metodám zadávání zakázek, používání nástrojů elektronického zadávání veřejných zakázek, 
sledování účasti nebo provádění tržních konzultací.
02 
Na dotaz, zda pracovníkům zabývajícím se zadáváním veřejných zakázek poskytli dokumenty s pokyny k vybra -
ným metodám zadávání zakázek, odpověděla většina respondentů (60 %) tak, že tento postup využili.
03 
Elektronické zadávání veřejných zakázek Komise uznává za hlavní metodu, jak usnadnit zadávání veřejných za -
kázek. Tato metoda zahrnuje mimo jiné elektronické podávání nabídek a elektronické zadávání zakázek. Některý 
z těchto nástrojů však využilo jen 35 % respondentů.Příloha  II
60 Přílohy 
III. Tržní konzultace
01 
Před zahájením zadávacího řízení je nezbytné provést tržní konzultace za účelem seznámení se s trhem a pří -
pravy úspěšného procesu zadávání veřejné zakázky. Téměř polovina dotazovaných agentur však tržní konzulta -
ce neprováděla vůbec, nebo je prováděla jen zřídka. V tomto ohledu je relevantní i používání šablon pro tržní 
konzultace, tyto šablony však využili jen tři respondenti.
02 
Při snižování zátěže ve fázi před zadávacím řízením může pomoci i sledování účasti a vedení seznamů dodavate -
lů. 15 % respondentů uvedlo, že vedou seznamy dodavatelů, a více než 75 % uvedlo, že sledují průměrnou účast.
IV. Účast
01 
Od samého počátku nepředstavovala účast pro respondenty zvláštní problém, přesto se ji však snažili zlepšovat. 
V oblasti účasti určili následující problémy: nedostatečná hospodářská soutěž, složité právní předpisy a skuteč -
nost, že místní trhy jsou často příliš malé.
02 
Aby potlačili negativní dopad těchto problémů na účast, poskytují respondenti svým pracovníkům etické pora -
denství, snaží se zjednodušit své administrativní postupy a standardizovat své požadavky.
V. Transparentnost
01 
Transparentnost má klíčový význam pro dosažení nestrannosti – jedné z hlavních priorit v oblasti zadávání 
veřejných zakázek.
02 
Zveřejňování dceřiných a mateřských společností by mohlo zvýšit transparentnost procesu a 94 % respondentů 
souhlasilo s tím, že by mělo být povinné.
03 
Téměř polovina respondentů (47 %) své politiky zadávání veřejných zakázek dosud nezveřejňuje.Příloha  II
61 Odpovědi Evropského 
parlamentu
38
Právní základ upřesňující způsob předběžné tržní konzultace vznikl teprve změnami ve finančním nařízení a v pro -
váděcích pravidlech k němu a vstoupil v platnost dnem 1. ledna 2016. Vzhledem k tomu, že zapojení potenciálně 
zainteresovaných hospodářských subjektů do přípravy dokumentace k zadávacímu řízení vyvolávalo řadu otázek, 
pokud jde o rovné zacházení, nediskriminaci a transparentnost, byl EP velmi opatrný, pokud jde o využívání této 
možnosti, také s ohledem na článek 107 finančního nařízení.
39
Parlament právě upravuje své Vademecum pro zadávání veřejných zakázek a již příslušným způsobem upravil ško -
lení, a to s důrazem na předběžné tržní konzultace, přičemž je ovšem třeba upozornit na rizika a zdůraznit postupy, 
jak se těmto rizikům vyhnout.
42
Volba jediné zakázky usnadňuje organizaci služeb před zasedáním Parlamentu a v jeho průběhu, která je mimo -
řádně náročná vzhledem k tomu, že valná většina služeb je soustředěna do 4 dní v měsíci. To následně umožnilo 
zavést plán zvýšení produktivity o 1 % ročně. To znamená, že počínaje druhým rokem se každoročně sníží ceny 
o 1 %. Navíc – jak ukazuje značný počet obdržených nabídek (6) – jedna zakázka nijak nesnížila konkurenci.
Parlament bere na vědomí důraz, který kladou revidovaná pravidla na využívání možnosti rozdělit zakázku na části, 
a zohlední tuto skutečnost při revizi svých pokynů, jak ale ukazuje také bod 43 připomínek Účetního dvora, rozhod -
nutí o jakémkoli rozdělení vždy závisí na okolnostech daného případu s ohledem na charakter předmětu zakázky, 
a to se zřetelem ke spravedlivé rovnováze mezi přístupem MSP k těmto zakázkám na jedné straně a nákladovou 
efektivností na straně druhé.
43
Tyto nákupy za relativně malé částky se uskutečnily za mimořádných okolností, kdy se některé útvary přestěhovaly 
do nové budovy, v níž stále probíhaly stavební práce, a šlo o jednorázové nákupy k pokrytí specifických potřeb. 
Mimoto nebyl překročen limit 60 000 EUR. V budoucnu bude orgán naplňovat své potřeby v této oblasti na základě 
rámcové smlouvy, kterou získá vítěz výběrového řízení, které stále ještě probíhá.
50
Jak se uvádí v bodě 34 připomínek, zpráva o průzkumu mj. i pro tuto budovu byla zveřejněna v Úředním věstníku. 
Z právního hlediska jsou smluvní podmínky, za kterých byl tento projekt „na klíč“ nabízen, v souladu s příslušnými 
ustanoveními (článek 121 prováděcích pravidel a jeho tehdy platný předchůdce).
Je třeba konstatovat, že v rámci parametrů, který orgán stanovil, a s ohledem na specifika trhu byl průzkum co 
nejširší a plně v právních mezích, právě proto, aby se zvýšila účast v tomto zadávacím řízení, což je jeden z klíčových 
parametrů, na které se tento audit zaměřil (bod 8 písm. b) připomínek).
51
Útvary Parlamentu vydaly pokyny k jednáním. Při těchto jednáních však musí mít Parlament na zřeteli zásadu 
proporcionality a zachovávat rovnováhu mezi vynakládanými zdroji a hodnotou zakázky. Vedení jednání může být 
časově i finančně náročné, zvláště u zakázek nízké a velmi nízké jednoty.
Odpovědi Evropského parlamentu 62
73
Parlament již formuloval interní doporučení a GŘ připravila interní postupy pro používání elektronických prostředků 
ke komunikaci s uchazeči u všech zakázek pod prahovou hodnotou směrnice. Postupně se rozjíždí používání apli -
kace TED-e-tendering a komplexní platforma pro elektronické zadávání veřejných zakázek (e-tendering) je v pří -
pravné fázi.
Dokud nebude tato otázka definitivně vyřešena, je používání systému vnitřní pošty EP obecně proti ustanovením 
prováděcích pravidel.
88
Zadávání veřejných zakázek orgány EU spadá do činností Evropské unie a petice vztahující se k němu jsou podle 
příslušných předpisů přípustné.
Platí však, že se každá petice posuzuje podle svého vlastního, specifického obsahu. V závislosti na obsahu petice 
může Petiční výbor jejímu předkladateli doporučit, aby podal stížnost k evropskému veřejnému ochránci práv. 
V takových případech je petice prohlášena za přípustnou, ale stížnost k veřejnému ochránci práv musí podat sám 
předkladatel; veřejný ochránce neprovádí šetření pro Petiční výbor.
Informace v tomto oddílu nemají odrazovat, nýbrž informovat občana o následných krocích a o vhodných možnos -
tech nápravy, které jsou v jednotlivých případech k dispozici, když neexistuje přezkumný postup, který vyžaduje 
právní základ.
Doporučení 1
Parlament bere toto doporučení na vědomí. Již stávající nástroj pro správu zakázek a podávání zpráv WebContracts  
umožňuje shromažďování údajů, jako povinnost při jednacích řízeních. Další krok vpřed v podobě získávání meta -
dat bude však také nutno zevrubně uvážit vzhledem k nákladové účinnosti, neboť jsou k dispozici pouze omezené 
zdroje.
Doporučení 3
Viz odpověď k bodům 38 a 39 připomínek. Parlament právě upravuje své Vademecum pro zadávání veřejných 
zakázek a již příslušným způsobem upravil školení, a to s důrazem na předběžné tržní konzultace, přičemž je ovšem 
třeba upozornit na rizika a zdůraznit postupy, jak se těmto rizikům vyhnout.
Doporučení 4
Parlament bere na vědomí důraz, který kladou revidovaná pravidla na využívání možnosti rozdělit zakázku na části, 
a zohlední tuto skutečnost při revizi svých pokynů, ale jakékoli rozdělení vždy závisí na okolnostech daného případu 
s ohledem na charakter předmětu zakázky, a to se zřetelem ke spravedlivé rovnováze mezi přístupem MSP k těmto 
zakázkám na jedné straně a nákladovou efektivností na straně druhé.
Doporučení 5
Parlament bere toto doporučení na vědomí a v první fázi se soustředí na zlepšení informací na svých internetových 
stránkách v rámci jejich připravované nové podoby a také na zavedení a používání systému pro e-tendering.
Odpovědi Evropského parlamentu 63
Doporučení 7
Parlament bere toto doporučení na vědomí.
Doporučení 9
Parlament bere toto doporučení na vědomí a zaměří se na stávající struktury spolupráce mezi svými útvary a (jak se 
uvádí v připomínkách v souvislosti se SVS) odděleními provádějícími ověření ex post . Další opatření budou uvážena 
s ohledem na požadavky nákladové efektivnosti a účinnosti obsaženými ve finančním nařízení.
64 Odpovědi Rady Evropské 
unie
Rada vítá zprávu Účetního dvora. Přináší řadu otázek důležitých pro oblast zadávání veřejných zakázek. Plně sdílíme 
s Účetním dvorem myšlenku, z níž zpráva vychází, a sice že orgány EU mohou učinit více pro usnadnění přístupu ke 
svým veřejným zakázkám. Rada zprávu pečlivě prostuduje a učiní vše pro to, aby uvedla do praxe doporučení v ní 
obsažená. Se zájmem očekává, že včas obdrží konečné připomínky Účetního dvora.
Ohledně některých konkrétních otázek si Rada přeje uvést níže uvedené poznámky.
V posledním roce Rada dvakrát změnila svá interní pravidla pro zadávání veřejných zakázek. První změna vedla ke 
zjednodušenému postupu a internímu posílení zákonnosti. Druhá změna měla zajistit slučitelnost interních pravidel 
s novým finančním nařízením. Pokud bude třeba změnit interní pravidla příště, Rada očekává, že zpráva Účetního 
dvora bude moci být zohledněna, například v souvislosti s tržními konzultacemi. Práce v této oblasti již začne. Do té 
doby se očekává, že budou například vypracovány pokyny pro tržní konzultace před zahájením formálních zadá -
vacích řízení. To by se mělo provést s cílem připravit zadávání zakázek a informovat hospodářské subjekty o svých 
plánech v oblasti zadávání zakázek.
Rada má rovněž v úmyslu prozkoumat, jak může zajistit lepší viditelnost na internetu. Bere však na vědomí, že podle 
zprávy je orgánem s dobře fungujícími internetovými stránkami.
Rada má rovněž v úmyslu zvážit, jak lze shromažďovat a analyzovat údaje týkající se počátečního počtu žádostí 
o účast a obdržených nabídek, které byly vzaty v úvahu pro konečné rozhodnutí o zadání zakázky. Zohlednit by se 
měla i srovnávací hodnocení.
Otázka dělení zakázek na části je stále projednávána v rámci postupů Rady a pokud je možné, je dělení také prová -
děno. Jedno probíhající řízení (v oblasti IT) je rozděleno na 17 částí.
Rada vzala na vědomí poznámky ve zprávě o využívání užších řízení. Domnívá se, že otevřenější řízení budou prová -
děna podle nového finančního nařízení, které stanoví současné zveřejnění všech dokumentů týkajících se veřejné 
zakázky.
Co se týče doby trvání rámcových smluv v souvislosti s jejími budovami, vzala Rada na vědomí poznámky Účetního 
dvora. Tato otázka byla generálním sekretariátem podrobně pojednána.
Finanční nařízení přijímá, že v řádně odůvodněných případech mohou být smlouvy uzavírány na dobu delší než 
čtyři roky. Rada tvrdí, že z důvodu řádného finančního řízení a v případech, které jsou řádně odůvodněny zejména 
předmětem rámcové smlouvy, může být někdy odůvodněná doba delší než čtyři roky. Pokud jde o smlouvy týkající 
se budov, tomu tak v mnoha případech bylo. Rada bude tuto záležitost nadále sledovat.
Pokud jde o doporučení určená mimo jiné i Radě, lze učinit tyto poznámky.
Doporučení č. 1
(sledování činností v oblasti zadávání veřejných zakázek) Doporučení se přijímá. Rada zváží, jak sledování zorgani -
zuje v praxi.
Doporučení č. 3
(tržní konzultace) Doporučení se přijímá. Bude vydán oběžník a záležitost bude projednána na interním školení.
Doporučení č. 4
(rozdělování zakázek na více částí) Doporučení se přijímá. Tato otázka bude součástí zvláštních pokynů, které budou 
vydány.
Odpovědi Rady Evropské unie 65
Doporučení č. 5
(společné jednotné elektronické kontaktní místo) Doporučení se v zásadě přijímá. Rada se zúčastní jakékoli činnosti 
zahájené za tímto účelem.
Doporučení č. 7
(následné monitorování) Doporučení se v zásadě přijímá. Rada se zúčastní jakékoli činnosti zahájené za tímto 
účelem.
Doporučení č. 9
(srovnávací hodnocení) Doporučení se v zásadě přijímá. Je třeba zvážit, jak by tato hodnocení mohla být 
zorganizována.
Další doporučení nejsou určena Radě.
66 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
II
Pravidla zadávání veřejných zakázek stanovená v nedávno změněném finančním nařízení a jeho prováděcích pravi -
dlech jsou převážně v souladu se směrnicemi. Tam, kde se s nimi rozcházejí, představují v naprosté většině přísnější 
pravidla, jež vycházejí ze zásady řádného finančního řízení.
V případě významných rozdílů se, je-li to nezbytné, podává vysvětlení v bodech odůvodnění. Jedním takovým pří -
kladem je 23. bod odůvodnění, který se týká rozdílu mezi výběrovými a zadávacími kritérii.
V
Účelem revize v roce 2015 bylo uvést pravidla zadávání veřejných zakázek do souladu se směrnicemi přijatými v roce 
2014. V revidovaných pravidlech se odráží zjednodušení a vyjasnění směrnic.
Cíl rozšířit hospodářskou soutěž zůstává jednou z hlavních zásad zadávání veřejných zakázek. Avšak cíl dostat 
se k cílovým hospodářským subjektům, zejména MSP , by neměl bránit úsporám z rozsahu a musí být posuzován 
s přihlédnutím k zásadě řádného finančního řízení, stanovené ve finančním nařízení, a k zásadě rovného zacházení 
s uchazeči, která se musí uplatňovat na všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost.
VI
Volba postupů by měla vycházet z vyváženého přístupu, který bude brát v úvahu nejen co nejširší hospodářskou 
soutěž, ale i ostatní zásady vztahující se k veřejným zakázkám: řádné finanční řízení, transparentnost, proporciona -
lita, rovné zacházení a zákaz diskriminace.
Pravidla pro zadávání veřejných zakázek jasně vážou volbu postupu na hodnotu smlouvy (a v některých případech 
na její předmět), přičemž jsou uplatňovány zásady proporcionality.
Komise poukazuje na ustanovení o předběžné tržní konzultaci, které bylo zavedeno v článku 105 finančního nařízení 
a je použitelné od 1. ledna 2016; tyto konzultace se mají provádět podle potřeby s ohledem na předmět smlouvy. 
Rozdělení na jednotlivé části se má také provádět pouze v případech, kdy je to vhodné, jak je stanoveno v čl. 102 
odst. 2 finančního nařízení, a útvary Komise je často používáno.
VII
Informace nejsou plně harmonizované, protože postupy pro zadávání veřejných zakázek jsou v rámci Komise 
decentralizované.
Komise však považuje za svou povinnost poskytovat účinné, uživatelsky orientované on-line služby a v rámci svého 
programu digitální transformace internetových stránek v současné době vyvíjí zdokonalené centralizované stránky 
věnované financování (viz odpovědi Komise k bodům 58 a 59).
Orgány kromě toho používají stejné internetové stránky jako členské státy (Tender Electronic Daily – TED) pro velké 
veřejné zakázky a poskytují vstupní místo1 pro veřejné zakázky nižší hodnoty, než je prahová hodnota stanovená ve 
směrnici o zadávání veřejných zakázek.
Pokud jde o funkci vyhledávání ve věstníku TED, nahlédněte prosím do odpovědi Komise k bodu 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_cs.htm .
Odpovědi Komise 67
Komise mimoto v současné době pracuje na zavedení systému elektronického zadávání veřejných zakázek pro 
ucelené řízení postupů a smluv při zadávání veřejných zakázek (od uveřejnění výzvy k podávání nabídek až po pla -
cení faktur s řadou modulů pro činnosti mezi tím). Zavedení takového systému, který mají používat všechny útvary 
Komise, přispěje k usnadnění přístupu hospodářských subjektů k veřejným zakázkám a k větší transparentnosti.
VIII
V dokumentech týkajících se zadávání veřejných zakázek a v oznámeních o výsledku zadávání veřejných zakázek 
jsou uvedeny správní a soudní prostředky nápravy. Informace o zadávání zakázek se zveřejňují ve věstníku TED 
nebo na internetových stránkách veřejných zadavatelů. Komise a výkonné agentury zveřejňují příslušné informace 
o příjemcích financování z EU v systému pro finanční transparentnost (FTS) v souladu se zásadou transparentnosti, 
stanovenou v článku 35 finančního nařízení.
IX a)
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá částečně a bude ho provádět způsobem, který je popsán dále 
a je vysvětlen v její odpovědi na doporučení 1.
Komise provede analýzu nákladů a přínosů, jež umožní posoudit proveditelnost, náklady a potenciální přínosy cent -
ralizace informací o zadávání veřejných zakázek pro účely sledování účasti na zakázkách. Doporučené opatření bude 
prováděno v závislosti na výsledcích tohoto posouzení.
Jelikož zadávání veřejných zakázek je v Komisi decentralizováno na úrovni schvalujících osob, neexistuje žádný 
centralizovaný informační systém o zadávání veřejných zakázek, který by umožňoval sledovat účast na zakázkách, 
a neexistuje ani žádná právní povinnost tak činit.
IX b)
Komise toto doporučení přijímá částečně, jak je vysvětleno v její odpovědi na doporučení 2.
Komise přijímá tu část doporučení, která se týká návrhu na vytvoření jednotného souboru pravidel zadávání veřej -
ných zakázek.
Jedním z hlavních pilířů návrhu nadcházející revize finančního nařízení v roce 2016 je navrhnout „jednotný soubor 
pravidel“, což by zlepšilo celkovou srozumitelnost a mohlo by vést k podstatnému zkrácení jejich znění, plně v sou -
ladu s koncepcí zlepšování právní úpravy.
Jednotný soubor pravidel zkonsoliduje do jediného právního aktu pravidla zadávání veřejných zakázek, v součas -
nosti stanovená ve finančním nařízení, a podrobnější pravidla uvedená v prováděcích pravidlech. Zvláštní usta -
novení týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce, která v současnosti obsahuje část druhá finančního 
nařízení, by dále byla sloučena se všeobecnými pravidly zadávání veřejných zakázek, což by všem hospodářským 
subjektům ještě více usnadnilo jejich výklad.
Komise nepřijímá tu část doporučení, která se týká účasti MSP . Komise má za to, že finanční nařízení není politickým 
nástrojem pro tento účel, a proto by nemělo proaktivně povzbuzovat účast MSP .
Pokud jde o jazykový režim a průzkumy trhu, Komise toto doporučení nepřijímá (viz odpověď Komise na 
doporučení 2).
Odpovědi Komise 68
IX c)
Jak je vysvětleno v její odpovědi na doporučení 3, Komise přijímá částečně tu část doporučení, která se týká proak -
tivního využívání předběžných tržních konzultací, všude tam, kde je to přizpůsobeno zadávacímu řízení, které má 
proběhnout, s cílem připravit zadávání zakázek, tak jak to Komise již provádí v některých oblastech, například při 
projektech spojených s nabýváním nebo nájmem nemovitostí (jak to předpokládá metodika podrobně stanovená 
v dokumentu KOM(2008) 2299) a při vyřazování zařízení z provozu.
Komise je však toho názoru, že předběžná analýza trhu by se neměla používat s cílem informovat hospodářské sub -
jekty o plánech zadávání veřejných zakázek a souvisejících požadavcích, a to vzhledem k riziku, že dojde k narušení 
hospodářské soutěže.
IX d)
Pokud se týká Komise, Komise toto doporučení přijímá částečně, jak je vysvětleno v její odpovědi na doporučení 4.
Rozdělení zakázek na více částí, aby se zvýšila hospodářská soutěž, je opodstatněné, ale toto rozdělení musí být 
posuzováno s ohledem na zásadu řádného finančního řízení, kterou stanoví finanční nařízení. Velké smlouvy mohou 
vést k úsporám z rozsahu (nižší ceny) a jednodušší správě (je třeba spravovat méně smluv).
IX e)
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá jako dlouhodobý cíl a bude ho uskutečňovat způsobem, který 
je popsán dále a je vysvětlen v její odpovědi na doporučení 5.
Komise provede posouzení s cílem vyhodnotit proveditelnost, náklady a potenciální přínosy takového systému. 
Doporučené opatření bude provedeno v závislosti na výsledku tohoto posouzení a po dohodě s ostatními orgány.
Komise zdůrazňuje, že částečné provedení doporučení Účetního dvora, pokud jde o postupy Komise v oblasti zadá -
vání veřejných zakázek, již bylo zahájeno. Jak Komise vysvětlila ve svých odpovědích k bodům 58 až 62, v rámci pro -
gramu racionalizace internetových stránek – digitální transformace již Komise začala pracovat na přeměně obsahu 
svých internetových stránek ze struktury založené na jejím organizačním schématu na tematickou strukturu. Tato 
struktura bude zahrnovat i téma „Financování, nabídky“, které se již koncipuje.
Přístup k obchodním příležitostem a příslušné dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek jsou 
dostupné prostřednictvím stávajících nástrojů a platforem – TED a TED eTendering, které umožňují přístup k ozná -
mením veřejných zakázek a k dokumentům souvisejícím se zadáváním veřejných zakázek jednotlivými orgány. 
Komise posoudí, do jaké míry by mohly být nabídnuty další funkce, které by umožnily přístup k širšímu okruhu 
informací, s ohledem na rozpočtová omezení a omezení v oblasti lidských zdrojů.
IX f)
Jak je vysvětleno v odpovědi Komise na doporučení 6, Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise nepovažuje za nutné navrhnout změny finančního nařízení týkající se přezkumu stížností.
Finanční nařízení již stanoví, že neúspěšným uchazečům se oznámí důvody a podrobné odůvodnění jejich odmít -
nutí, a mohou si vyžádat další informace v souladu s čl. 113 odst. 3 finančního nařízení a čl. 161 odst. 2 prováděcích 
pravidel. Pro takové žádosti existují přísné lhůty: veřejný zadavatel musí tyto informace poskytnout co nejdříve, 
a v každém případě do 15 dnů od obdržení žádosti.
Odpovědi Komise 69
IX g)
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá částečně a posoudí, do jaké míry platforma TED eTende -
ring může zajistit nákladově efektivní shromažďování těchto údajů, jak je vysvětleno v odpovědi Komise na 
doporučení 7.
IX h)
Komise toto doporučení přijímá.
Úřad OLAF se v současnosti nachází v přechodné fázi, která má vést ke zlepšení jeho informačních a analytických 
schopností. Očekává se, že nový systém řízení obsahu pro úřad OLAF bude zaveden k začátku července 2016. Modul 
pro generování statistických údajů a zpráv bude k dispozici v další verzi v roce 2017. Mezitím úřad OLAF zkoumá 
možnosti, jak zlepšit využití stávajících nástrojů a možnosti pro vydávání zpráv.
IX i)
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá pod podmínkou, že srovnávací hodnocení se bude provádět 
podle potřeby a nestane se stálým postupem, který by vyžadoval dodatečné rozpočtové a/nebo lidské zdroje.
Úvod
02
Orgány EU jsou rovněž povinny uplatňovat zásadu řádného finančního řízení, jakož i zásady při zadávání veřejných 
zakázek, tj. zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.
06
Pokyny pro zadávání veřejných zakázek v Komisi jsou k dispozici všem ostatním orgánům, institucím, úřadům 
a agenturám EU.
Připomínky
17
Stávající systém úřadu OLAF pro správu případů je především nástrojem pro řízení, a proto je v něm k dispozici 
pouze malý počet předem definovaných zpráv. Jakékoli další zprávy nebo složitější analýzy, jako je analýza, kterou si 
Účetní dvůr vyžádal, musí být prováděny manuálním způsobem, a proto vyžadují zdroje, které v současnosti bohu -
žel nejsou k dispozici.
23
Komise zdůrazňuje, že neexistuje žádná automatická vazba mezi počtem nabídek a existencí hospodářské soutěže.
Odpovědi Komise 70
26
Účelem revize v roce 2015 bylo uvést pravidla zadávání veřejných zakázek do souladu se směrnicemi přijatými 
v oblasti zadávání veřejných zakázek v roce 2014. V revidovaném finančním nařízení a prováděcích pravidlech 
pozměněných v roce 2015 se odráží zjednodušení a vyjasnění provedená ve směrnicích.
Jedním z hlavních pilířů návrhu nadcházející revize finančního nařízení v roce 2016 je navrhnout „jednotný soubor 
pravidel“, což zlepší celkovou srozumitelnost, zkrátí jeho znění a zejména bude usilovat o zjednodušení, plně v sou -
ladu s koncepcí zlepšování právní úpravy.
Jednotný soubor pravidel zkonsoliduje do jediného právního aktu pravidla zadávání veřejných zakázek, v součas -
nosti stanovená ve finančním nařízení, a podrobnější pravidla uvedená v prováděcích pravidlech. Zvláštní usta -
novení týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce, které v současnosti obsahuje část druhá finančního 
nařízení, by dále byla sloučena se všeobecnými pravidly zadávání veřejných zakázek, což by všem hospodářským 
subjektům ještě více usnadnilo jejich výklad.
27
Návrh nadcházející revize finančního nařízení v roce 2016 vytvoří soubor společných pravidel, který bude platit 
pro více než jeden rozpočtový nástroj EU (zadávání veřejných zakázek, granty, udělování cen atd.) s cílem odstranit 
ne opodstatněné nesrovnalosti, sjednotit ustanovení a učinit text srozumitelnějším. Ustanovení týkající se řádné 
správy se nevztahují pouze na zadávání veřejných zakázek a byla by přesunuta do tohoto souboru společných 
pravidel.
29
Pravidla zadávání veřejných zakázek stanovená v nedávno změněném finančním nařízení a jeho prováděcích pravi -
dlech jsou převážně v souladu se směrnicemi. Tam, kde se s nimi rozcházejí, představují v naprosté většině přísnější 
pravidla, jež vycházejí ze zásady řádného finančního řízení.
V případě významných rozdílů se podává vysvětlení v bodech odůvodnění, je-li to nezbytné. Jedním takovým pří -
kladem je 23. bod odůvodnění, který se týká rozdílu mezi výběrovými a zadávacími kritérii.
30
Finanční nařízení není vhodným nástrojem, který by se měl zaměřovat na konkrétní hospodářské subjekty.
Rovné zacházení by se mělo vztahovat na všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost. Účelem pravidel zadá -
vání veřejných zakázek v rámci finančního nařízení není podporovat nějaký konkrétní cíl politik. MSP se podobně 
jako jiné hospodářské subjekty mohou účastnit zadávání veřejných zakázek jako jediný uchazeč nebo v rámci spo -
lečného nabídkového řízení nebo jako subdodavatelé.
MSP jsou fakticky zvýhodněny zjednodušením a mírnějšími pravidly dokonce i tehdy, jestliže nejsou výslovně 
zmíněny.
Viz též odpověď k bodu IX písm. b).
31
To, že příprava řízení a informační opatření jsou v pravidlech zadávání veřejných zakázek jasně odděleny, má svůj 
účel.
Kdyby některé hospodářské subjekty kontaktované za účelem předběžné tržní konzultace měly přístup k informa -
cím o plánovaném zadávání veřejných zakázek dříve, nevedlo by to pouze k riziku narušení hospodářské soutěže, 
ale i k porušení zásady rovného zacházení.
Odpovědi Komise 71
Pravidla zadávání veřejných zakázek zajišťují nezbytná informační opatření pro oznamování smluv za plného dodr -
žování zásady rovného zacházení.
Přístup hospodářských subjektů k informacím dále usnadňuje zveřejňování ročních a víceletých pracovních pro -
gramů Komise a jejích rozhodnutí o financování.
32
Podle čl. 134 odst. 1 písm. g) prováděcích pravidel mohou orgány využít jednacího řízení bez předchozího zveřej -
nění oznámení o zahájení zadávacího řízení „v případě veřejných zakázek na nemovitosti po předchozím průzkumu 
místního trhu“.
Komise schválila metodiku pro provádění těchto ustanovení (K(2008) 2299) s cílem zvýšit informovanost trhu 
a transparentnost. Trh jako takový je informován o potřebách Komise v oblasti nemovitostí a o oznámeních o vyhle -
dávání nemovitostí.
V současné době se tato metodika přezkoumává s cílem řešit problémy na současném trhu s nemovitostmi, zajistit 
při tom transparentnost a i nadále zajišťovat rovné zacházení.
34
Za poslední čtyři roky byla podniknuta tři řízení k vyhledání nemovitosti v Lucemburku, včetně vyhledání více 
nemovitostí za účelem vystěhování z budovy Jeana Monneta. Při všech těchto řízeních k vyhledání nemovitosti byla 
použita výjimka, kterou předpokládá dokument K(2008) 2299, a oznámení o hledání nemovitosti nebyla v Úředním 
věstníku zveřejněna. Výbor pro nemovitosti vydal k těmto výjimkám kladné stanovisko.
35
Komise má za to, že není třeba stanovit zvláštní jazykový režim na úrovni finančního nařízení, neboť existuje obecný 
předpis EU – nařízení 1/1958 –, který stanovil jazykový režim orgánů a který se vztahuje také na zadávání veřejných 
zakázek.
36
Postupy mají být voleny s ohledem na hodnotu a předmět smlouvy, přičemž musí být dodržena platná pravidla 
zadávání veřejných zakázek.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 37 až 40
Předběžné tržní konzultace jsou upraveny v rámci „přípravy řízení“. Pokud je to nezbytné, jejich hlavním cílem 
je získat znalosti o trhu pro vypracování návrhu vhodné zadávací dokumentace a správně odhadnout hodnotu 
zakázky. Použití tržní konzultace jako předběžného informačního nástroje je spojeno s rizikem narušení hospodář -
ské soutěže.
Informování hospodářských subjektů o plánech zadávání veřejných zakázek je regulováno v rámci „informačních 
opatření“. Předběžné oznámení, předchozí oznámení a jiné formy reklamy poskytují informace o plánování a zahá -
jení zadávacího řízení na rovnocenném základě.
Odpovědi Komise 72
Přístup hospodářských subjektů k informacím dále usnadňuje zveřejnění ročního a víceletého pracovního programu 
Komise a jejích rozhodnutí o financování.
Předběžné tržní konzultace jsou zvláště vhodné pro nestandardní nebo neopakující se nákupy.
Kontaktování potenciálních uchazečů je spojeno s rizikem, že budou porušeny zásady transparentnosti a rovného 
zacházení, a může narušit spravedlivou hospodářskou soutěž.
Zákonodárce stanovil povinnou analýzu trhu ve zvláštním případě inovativních partnerství, kdy cílem je financovat 
výzkum a kde cílem tržní konzultace bude zajistit, že daný výrobek dosud na trhu neexistuje.
42
Rozdělení zakázky na části je Komisí v praxi široce využíváno, avšak pouze tehdy, kde je to vhodné v souladu s člán -
kem 102 finančního nařízení a článkem 168 jeho prováděcích pravidel v nedávno změněném znění.
Volba postupů by měla vycházet z vyváženého přístupu, který bude brát v úvahu nejen co nejširší hospodářskou 
soutěž, ale i ostatní zásady vztahující se k veřejným zakázkám: řádné finanční řízení, transparentnost, proporciona -
lita, rovné zacházení a zákaz diskriminace.
Rámeček 4 – Případy, kdy bylo možné zakázku rozdělit na části – Druhý odstavec
Komise má za to, že u této zakázky nebylo rozdělení na části možné z těchto důvodů:
– Musí existovat jediné vstupní místo pro dotazy a jediný nástroj řízení pro přidělování dotazů odborníkům.
– Přidělování dotazů odborníkům je založeno na kombinaci několika kritérií: jazyk dotazu a jazyk zvolený pro 
odpověď, specifická právní odbornost pro určité otázky a členský stát (státy), jehož (jichž) se dotaz týká (je třeba 
poznamenat, že některé dotazy se týkají více než jednoho členského státu). Rozdělení této zakázky na části pod -
le jednoznačných zeměpisných nebo jiných kritérií proto nebylo ani možné, ani žádoucí.
– Spolupráce s více než jedním dodavatelem by mohla vést k tomu, že Komise by musela platit různé jednotkové 
ceny, což může být považováno za nespravedlivé, vytvářet napětí a mít vliv na dobrou spolupráci.
– Jestliže jsou části zakázky na sobě závislé, je nutno zohlednit riziko, že rozdělení ovlivní provedení zakázky (rizi -
ko rozmělnění odpovědnosti za opožděné provedení).
44
Nejen finanční nařízení, ale i směrnice o zadávání veřejných zakázek 2014/24/EU považuje otevřené a užší řízení za 
rovnocenné.
46
Při dvoufázovém řízení jsou sice lhůty poněkud delší, ale ve srovnání s celkovou dobou trvání může být tento rozdíl 
zanedbatelný.
Odpovědi Komise 73
Pokud jde o posouzení podle kritérií, v revidovaném finančním nařízení (2015) byl zaveden pružný postup, který 
stanoví, že při hodnocení na základě kritérií vyloučení, výběru a zadání se nemusí postupovat v nějakém konkrétním 
pořadí.
Je však jasné, že při dvoufázových postupech bude vždy nezbytné nejprve provést kontrolu podle kritérií vyloučení 
a výběru, jelikož to je základ pro výběr zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky.
47
Komise ve svých interních pokynech zdůrazňuje, že poskytnutí více času na zadávací řízení by v zásadě zvýhodňo -
valo účast bez ohledu na volbu postupů a na minimální lhůty stanovené v pravidlech.
51
Jednání nebylo nikdy označeno za povinnost veřejného zadavatele ani právo uchazeče. O jednání lze rozhodnout 
pouze vzhledem k obdrženým nabídkám.
52
Od uchazečů se v rámci soutěže o veřejné zakázky očekává, že od počátku předloží svou nejlepší nabídku. Jsou-
li předložené nabídky dostatečně kvalitní a vejdou se do předpokládaného rozpočtu, zahájení jednání, zejména 
u zakázek s nízkou hodnotou, by bylo neúměrné s ohledem na čas a zdroje potřebné jak na straně veřejného zada -
vatele, tak na straně uchazeče.
53
Veřejný zadavatel by se neměl zavazovat k jednání o obdržené nabídce ve všech případech, ale pouze pokud je to 
považováno za vhodné a nezbytné. V každém případě musí být vždy dodrženo rovné zacházení.
58
Připomínka Účetního dvora týkající se důležitosti dobré viditelnosti činností v oblasti zadávání veřejných zakázek je 
v souladu s výsledky nedávného výzkumu, který provedla Komise s cílem pochopit nejdůležitější důvody toho, proč 
lidé chtějí komunikovat s Komisí po internetu. Bylo zjištěno, že jedním z nejdůležitějších důvodů jsou „financování 
a nabídky“ (včetně zadávání veřejných zakázek).
Během pohovorů s 12 generálními ředitelstvími (GŘ) a výkonnými agenturami byla za důležitý institucionální cíl 
Komise označena transparentnost procesu zadávání veřejných zakázek a jeho výsledku.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 59 až 62
Komise bere na vědomí analýzu internetových stránek jejích útvarů z hlediska zadávání veřejných zakázek, kterou 
Účetní dvůr provedl, a zváží příslušné připomínky v rámci programu digitální transformace, který je popsán dále.
Komise v roce 2013 zahájila ambiciózní program nazvaný „Racionalizace internetových stránek – digitální trans -
formace“ zaměřený na zlepšení její vnější digitální komunikace. Celkovým cílem této iniciativy je dosáhnout větší 
ucelenosti informací uváděných na internetových stránkách Komise, a to jak z hlediska přenosu zpráv, tak z hlediska 
navigace/formy, významu pro uživatele a nákladové efektivnosti.
Odpovědi Komise 74
Komise vezme v úvahu připomínku Účetního dvora týkající se oficiálních internetových stránek EU a přezkoumá 
příslušné stránky na stránce europa.eu z hlediska struktury a obsahu nové internetové prezentace Komise, která se 
nyní připravuje, aby se zamezilo zdvojování a zajistila se jednotnost. První beta/testovací verze nové internetové 
stránky je dostupná on-line na adrese beta.ec.europa.eu , která obsahuje nově uspořádaný obsah týkající se zadá -
vání veřejných zakázek ve struktuře popsané v bodě 58 ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Tato internetová stránka s novým obsahem nahradí stávající ústřední stránku k zadávání veřejných zakázek2, na niž 
Účetní dvůr poukazuje.
Rámeček 8 – Příklady neuspokojivých výsledků vyhledávání aktuálních oznámení 
o zahájení zadávacího řízení ve věstníku TED
Tento problém může mít jednu ze dvou příčin:
1) problém se seskupováním kódů CPV; skutečně se objevil problém se způsobem fungování věstníku TED, který byl 
však mezitím opraven, takže je možné vyhledávat pouze na základě kódů;
2) chyba při vkládání kódů CPV veřejným zadavatelem: údaje zanesené veřejným zadavatelem jsou nesprávné, což 
má negativní dopad na výsledky vyhledávání.
První možná příčina byla již napravena.
Po předběžné analýze se zdá, že chyba mohla být způsobena chybami při vkládání údajů. Komise bude tento pro -
blém dále analyzovat a přijme nezbytná opatření.
Pokud jde o výsledky týkající se Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), je třeba poznamenat, že ESVČ byla 
v minulosti považována za subjekt podřízený Radě (takže vyhledávání podle zadání „Rada“ zahrnovalo také ozná -
mení, která zveřejnila ESVČ). Později bylo rozhodnuto, že k ESVČ by se mělo přistupovat jako k nezávislému sub -
jektu. Dřívější oznámení ESVČ jsou i nadále spojena s Radou.
Rámeček 9 – Příklady nepřesných kódů CPV, které použila Komise
Výsledky vyhledávání silně závisí na správném vložení údajů veřejnými zadavateli. Uvedené případy odkazují na 
situace, kdy veřejný zadavatel zvolil nevhodný kód.
72
V roce 2015 bylo elektronické podávání nabídek zavedeno v šesti GŘ/agenturách (přičemž všechny tyto subjekty 
během letošního roku uveřejnily pomocí elektronického podávání nabídek nejméně jednu výzvu k podávání nabí -
dek). Zavádění elektronického podávání nabídek bude pokračovat (v roce 2016 se očekává zapojení dalších deseti 
GŘ/agentur).
78
Pokud jde o orgány EU, Komise má za to, že zřízení mimosoudního orgánu příslušného k přezkumu vedle již existují -
cího přezkumného mechanismu, který je stanoven ve finančním nařízení, není ani potřebné, ani vhodné, protože by 
to vyvolalo náklady neúměrné očekávanému přínosu.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_cs.htm .
Odpovědi Komise 75
Finanční nařízení již stanoví, že neúspěšným uchazečům se oznámí důvody a podrobné odůvodnění jejich odmít -
nutí, a mohou si vyžádat další informace v souladu s čl. 113 odst. 3 finančního nařízení a čl. 161 odst. 2 prováděcích 
pravidel. Pro takové žádosti existují přísné lhůty: veřejný zadavatel musí tyto informace poskytnout co nejdříve 
a v každém případě do 15 dnů od obdržení žádosti.
Kromě toho, je-li v průběhu zadávacího řízení hospodářským subjektům oznámen akt nepříznivě ovlivňující práva 
zájemců nebo uchazečů (např. zamítnutí), budou v takovém oznámení uvedeny prostředky nápravy, které jsou k dis -
pozici (stížnost u veřejného ochránce práv a soudní přezkum).
Komise je toho názoru, že omezený počet řízení před Tribunálem, jež se týkají zadávání veřejných zakázek orgány 
EU (17), a skutečnost, že náhradu za údajné škody soud přisuzuje jen zřídka, přesvědčivě svědčí o tom, že stávající 
systém je účinný a vhodný pro tento účel. Zavedení navrhovaného rychlého přezkumu tedy nejen není zapotřebí, 
ale představovalo by také nepřiměřené opatření, které by nebylo v souladu se zásadou nákladové efektivnosti 
a nebylo by účelným využitím správních zdrojů.
79
Podávání žádostí nebo připomínek veřejnému zadavateli (podle finančního nařízení) a žádosti o přezkum k veřej -
nému zadavateli (podle čl. 1 odst. 5 směrnice o opravných prostředcích) jsou různé kroky, neboť pouze podání 
žádosti o přezkum je podle směrnice o opravných prostředcích předpokladem pro žádost o přezkum ze strany 
vnějšího nezávislého subjektu.
Důsledky takových kroků ve vztahu k podpisu smlouvy jsou proto rozdílné:
– podle směrnice o opravných prostředcích: žádost o přezkum automaticky pozastavuje podpis smlouvy, aby 
mohl být přezkum účinný,
– podle finančního nařízení: po posouzení žádosti nebo připomínek může veřejný zadavatel pozastavit podpis 
smlouvy, je-li to vhodná odpověď na žádosti nebo připomínky. Systematické pozastavování kvůli jakýmkoli 
žádostem nebo připomínkám, jež neúspěšní uchazeči předložili během odkladné lhůty, by bylo nepřiměřené, 
protože o takovém pozastavení má veřejný zadavatel rozhodovat v jednotlivých případech a pokud je to s ohle -
dem na povahu předložených žádostí nebo připomínek opodstatněné.
90
Zadávání veřejných zakázek je v rámci Komise decentralizované na úroveň jednotlivých příslušných schvalujících 
osob. Právní povinnost „jediného úložiště informací“ neexistuje, takže na vývoj takového systému nejsou vyčleněny 
žádné rozpočtové prostředky. V závislosti na hodnotě se informace o zadání zakázek v souladu s pravidly zveřejňo -
vání uveřejňují ve věstníku TED nebo na internetových stránkách veřejných zadavatelů (nebo se za Komisi a výkonné 
agentury zpřístupňují prostřednictvím systému pro finanční transparentnost). Systém pro finanční transparentnost 
je však určen k poskytování informací o příjemcích financování EU, a nikoli o konkrétním nástroji k plnění rozpočtu, 
ze kterého bylo financování prováděno, ani o druhu výdajů, se kterými bylo financování spojeno.
91
Platforma, která tomuto účelu již slouží, je již k dispozici, a sice databáze TED. Komise souhlasí s tím, že tato data -
báze je vhodným vstupním místem pro získávání informací o zadávání veřejných zakázek, jelikož obsahuje množství 
informací včetně dokumentů souvisejících se zadáváním veřejných zakázek prostřednictvím platformy eTendering. 
Tyto informace zahrnují i návrh smlouvy, která bude podepsána s úspěšným uchazečem. Nabídky tvoří rovněž sou -
část konečné smlouvy, avšak Komise s nimi nakládá jako s důvěrnými dokumenty v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení 
1049/2001 (kde by zveřejnění narušilo ochranu obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby).
Odpovědi Komise 76
92
Je třeba poznamenat, že ačkoli používání platformy eTendering v současnosti není povinné, všechna generální ředi -
telství Komise a všechny orgány jsou vyzývány k tomu, aby tuto aplikaci používaly.
Funkce stahování zadávací dokumentace z platformy TED eTendering byla od ledna 2016 změněna. Výchozí nasta -
vení, které systém nabízí, umožňuje stahovat dokumenty po uplynutí lhůty pro podávání nabídek. Je na veřejných 
zadavatelích, aby se rozhodli, zda toto nastavení vypnou, či nikoli.
94
Pokud jde o podávání zpráv, shrnutí výročních zpráv o činnosti, na které se odkazuje v čl. 66 odst. 9 finančního naří -
zení, obsahuje v příloze seznam jednacích řízení, u nichž nebylo předem zveřejněno oznámení o zahájení zadáva -
cího řízení. Viz též odpověď Komise k bodu 90.
97
Portál veřejně přístupných dat jakožto katalog metadat uchovává stávající soubor údajů TED nabízený prostřednic -
tvím internetové stránky věstníku TED, jakož i některé odvozené soubory údajů, jejichž zdrojem je GŘ pro vnitřní trh, 
průmysl, podnikání a malé a střední podniky.
99
Komise prostřednictvím ústřední finanční služby GŘ pro rozpočet poskytuje ústřední informace, pokyny a modely, 
jakož i asistenční službu a služby odborné přípravy v oblasti zadávání veřejných zakázek, které jsou otevřené 
veřejným zadavatelům a jsou jimi ve značné míře využívány – nejen útvary Komise, ale i jinými orgány, agenturami 
a institucemi. Poskytované informace a dokumentace také zahrnují doporučení a poukazují na osvědčené postupy.
Existují již i jiná fóra pro výměnu informací mezi Komisí a ostatními veřejnými zadavateli v Unii, a sice síť finančních 
jednotek (RUF), která se schází každý měsíc, a síť NAPO složená z úředníků odpovědných za zadávání veřejných 
zakázek v agenturách, která zahrnuje i decentralizované agentury a jiné instituce Unie (partnerství veřejného a sou -
kromého sektoru) a jež se schází nejméně jednou do roka.
Komise je toho názoru, že o další strukturovanou výměnu osvědčených postupů by byl zájem zejména u řízení 
týkajících se zakázek s vysokou hodnotou. Zavedení navrhovaných vzájemných hodnocení na trvalém základě by 
však vyžadovalo další rozpočtové a lidské zdroje, které v současnosti nejsou k dispozici. Bylo by možné organizovat 
schůzky ad hoc k jednotlivým případům, pokud vznikne taková potřeba.
Závěry a doporučení
101
Přístup k veřejným zakázkám veřejných zadavatelů je zaručen prostřednictvím informačních opatření v souladu 
s platnými pravidly. Zadávání veřejných zakázek je navíc v rámci Komise decentralizované (viz odpovědi Komise 
k bodům VII, 58 až 72 a na doporučení 1).
103
Komise zdůrazňuje, že neexistuje žádná právní povinnost takového sledování.
Odpovědi Komise 77
V každém případě, vzhledem k tomu, že hospodářské subjekty se mohou účastnit zadávacích řízení různými způ -
soby (v rámci společného nabídkového řízení nebo jako subdodavatelé), nemůže sledování počtu žádostí o účast 
nebo nabídek nikdy podat úplné informace o složení zájemců nebo uchazečů.
Doporučení 1
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá částečně a bude ho provádět tak, jak je uvedeno dále.
Vzhledem ke značné administrativní zátěži, jež by z takového centralizovaného informačního systému vyplynula, 
a k omezeným zdrojům provede analýzu nákladů a přínosů s cílem posoudit proveditelnost, náklady a potenciální 
přínosy centralizace informací o zadávání veřejných zakázek za účelem sledování účasti v nich. Doporučené opat -
ření bude prováděno v závislosti na výsledcích tohoto posouzení.
Jelikož zadávání veřejných zakázek je v rámci Komise decentralizováno na úrovni schvalujících osob, neexistuje 
žádný centralizovaný informační systém o zadávání veřejných zakázek, který by umožňoval sledovat účast. Neexis -
tuje ani právní povinnost tak činit, ani rozpočtové a lidské zdroje potřebné pro analýzu dat v takovém rozsahu.
Míra účasti při zadávání veřejných zakázek může záviset na různých faktorech. Počet nabídek nebo počet přípust -
ných nabídek jako takový by nepředstavoval platné ukazatele, které by prokazovaly přístupnost činností v oblasti 
zadávání veřejných zakázek. U žádného druhu řízení a druhu nákupu (služby, zboží, práce, nemovitosti) neexistuje 
žádné omezení pro hospodářské subjekty, pokud jde o to, jak se zúčastní zadávacího řízení (prostřednictvím spo -
lečného nabídkového řízení nebo jako subdodavatel). Počet nabídek proto systémově nemůže poskytovat úplné 
informace o počtu zúčastněných hospodářských subjektů.
104
Účelem revize v roce 2015 bylo uvést pravidla zadávání veřejných zakázek do souladu se směrnicemi přijatými v roce 
2014. V revidovaném finančním nařízení a prováděcích pravidlech pozměněných v roce 2015 se odráží zjednodušení 
a vyjasnění provedená ve směrnicích a v návrhu nadcházející revize finančního nařízení v roce 2016 budou zohled -
něna další zlepšení.
104 a)
Viz odpověď Komise k bodu 26.
104 b)
Komise má za to, že odchylky jsou v nezbytných případech vysvětleny v bodech odůvodnění finančního nařízení.
104 c)
Na všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost by se mělo uplatňovat rovné zacházení. Účelem pravidel zadá -
vání veřejných zakázek v rámci finančního nařízení není podporovat nějaký konkrétní cíl politik. MSP se podobně 
jako jiné hospodářské subjekty mohou účastnit zadávání veřejných zakázek jako jediný uchazeč nebo v rámci spo -
lečného nabídkového řízení nebo jako subdodavatelé.
MSP jsou fakticky zvýhodněny zjednodušením a mírnějšími pravidly dokonce i tehdy, jestliže nejsou výslovně 
zmíněny.
104 e)
Není třeba stanovit zvláštní jazykový režim na úrovni finančního nařízení, neboť použitelná jazyková politika je 
odvozena přímo z nařízení 1/1958.
Odpovědi Komise 78
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá částečně.
Komise přijímá tu část doporučení, která se týká návrhu na vytvoření jednotného souboru pravidel zadávání veřej -
ných zakázek.
Jedním z hlavních pilířů návrhu nadcházející revize finančního nařízení v roce 2016 skutečně je navrhnout „jednotný 
soubor pravidel“, což zlepší celkovou srozumitelnost, zkrátí znění a zejména bude usilovat o zjednodušení, plně 
v souladu s koncepcí zlepšování právní úpravy.
Jednotný soubor pravidel zkonsoliduje do jediného právního aktu pravidla zadávání veřejných zakázek, v součas -
nosti stanovená ve finančním nařízení, a podrobnější pravidla uvedená v prováděcích pravidlech. Zvláštní usta -
novení týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce, která v současnosti obsahuje část druhá finančního 
nařízení, by dále byla sloučena se všeobecnými pravidly zadávání veřejných zakázek, což by všem hospodářským 
subjektům ještě více usnadnilo jejich výklad.
Komise nepřijímá tu část doporučení, která se týká účasti MSP . Komise má za to, že finanční nařízení není politickým 
nástrojem pro tento účel, a proto by nemělo aktivně povzbuzovat účast MSP .
Pokud jde o jazykový režim a průzkumy trhu, Komise toto doporučení nepřijímá. Pokud jde o jazykový režim, musí 
být uplatňován jazykový režim stanovený v nařízení 1/1958. Pokud jde o průzkumy trhu, bude objasnění poskytnuto 
v rámci nadcházející revize metodiky pro provádění ustanovení čl. 134 odst. 1 písm. g) prováděcích pravidel (K(2008) 
2299), jak je vysvětleno v bodě 32. Viz též odpovědi Komise k bodům 32 až 34.
Pokud jde o zdůvodnění odchylek od směrnice v roce 2014, Komise v zásadě s doporučením souhlasí a považuje je 
za částečně provedené. Odchylky jsou v případech, kdy to bylo považováno za nezbytné, vysvětleny v bodech odů -
vodnění revidovaného finančního nařízení. Potřeba dalších odchylek bude v případě potřeby zkoumána a sdělena 
nebo vysvětlena v průběhu nadcházející revize finančního nařízení.
Doporučení 3
Komise přijímá částečně tu část doporučení, která se týká proaktivního využívání předběžných tržních konzultací, 
všude tam, kde je to přizpůsobeno zadávacímu řízení, které má proběhnout, s cílem připravit zadávání zakázek, 
tak jak to Komise již provádí v některých oblastech, například při projektech spojených s nabýváním nebo nájmem 
nemovitostí (jak to předpokládá metodika podrobně stanovená v dokumentu K(2008) 2299) a při vyřazování zaří -
zení z provozu.
Komise je však toho názoru, že předběžná analýza trhu by se neměla používat s cílem informovat hospodářské sub -
jekty o plánech zadávání veřejných zakázek a souvisejících požadavcích. Příprava řízení a informační opatření jsou 
skutečně ve stávajících pravidlech zadávání veřejných zakázek jasně odděleny.
Kdyby některým hospodářským subjektům kontaktovaným za účelem předběžné tržní konzultace byl umožněn 
přístup k informacím o plánovaném zadávání veřejných zakázek dříve, nevedlo by to pouze k riziku narušení hospo -
dářské soutěže, ale i k porušení zásady transparentnosti a rovného zacházení.
Pravidla zadávání veřejných zakázek zajišťují nezbytná informační opatření pro oznamování smluv za plného dodr -
žování zásad zadávání veřejných zakázek.
Odpovědi Komise 79
Doporučení 4
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá částečně a bude ho i nadále provádět v přiměřeném rozsahu.
Komise je toho názoru, že při rozdělení zakázek na jednotlivé části již uplatňuje přístup, který usiluje o rovnováhu 
mezi potřebou zvýšit hospodářskou soutěž a jinými zásadami použitelnými na zadávání veřejných zakázek, zejména 
zásadou řádného finančního řízení a proporcionality. Rozdělení na části je proto skutečně zajištěno, je-li to vhodné 
vzhledem k předmětu a hodnotě zakázky a vzhledem k riziku plynoucímu pro provedení zakázky v případě, že jsou 
tyto části na sobě závislé.
106
Výsledky vyhledávání v jakémkoli nástroji včetně věstníku TED jsou silně závislé na kvalitě zaznamenaných vstup -
ních údajů. V případě oznámení veřejné zakázky nejsou často nepovinná pole vyplňována a veřejný zadavatel někdy 
vkládá údaje nesprávným způsobem.
Komise si nicméně je vědoma toho, že výsledky vyhledávání ve věstníku TED je možné zlepšit. Úřad pro publikace 
provedl v březnu 2016 uživatelský průzkum a v současnosti se provádí studie použitelnosti věstníku TED. Poznatky 
z obou těchto činností budou v průběhu tohoto roku využity v praxi s cílem zlepšit výsledky a spokojenost uživatelů 
se službami věstníku TED.
Doporučení 5
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá jako dlouhodobý cíl (po roce 2018) a bude ho uskutečňovat 
způsobem, který je popsán dále.
S ohledem na významnou administrativní zátěž, která by plynula ze zavedení takového systému, a s ohledem na to, 
že na interinstitucionální dimenzi nejsou ve stávajícím víceletém finančním rámci vyčleněny rozpočtové prostředky, 
Komise provede hodnocení s cílem zhodnotit proveditelnost, náklady a potenciální přínosy takového systému. 
Doporučené opatření bude provedeno v závislosti na výsledku tohoto posouzení a po dohodě s ostatními orgány.
Pokud jde o činnosti Komise v oblasti zadávání veřejných zakázek, Komise již doporučení Účetního dvora začala pro -
vádět: v rámci digitální transformace Komise v současnosti připravuje jednotné vstupní místo pro veřejné zakázky 
zadávané Komisí. Bude obsahovat odkazy na všechny příslušné informace týkající se zadávání veřejných zakázek 
(komunikace o použitelných pravidlech a obchodních příležitostech) a na existující nástroje pro zajištění přístupu 
k dokumentům souvisejícím se zadáváním veřejných zakázek a pro předkládání nabídek.
Nahlédněte prosím na související stránku s testovací verzí nové prezentace Komise na internetu: http://beta.ec.eu -
ropa.eu/funding-tenders_en .
Tato nová internetová prezentace včetně této stránky má být uvedena do provozu v roce 2016. Nyní probíhá práce 
s cílem vytvořit související obsah, v koordinaci s iniciativou SEDIA (posouzení, jež provádějí útvary Komise s cílem 
nalézt společné řešení na podporu plného financování a nabídek po celou dobu jejich trvání) a týmem účastnic -
kého portálu (řešení v oblasti IT, jež v současnosti podporuje výzvu k podávání návrhů a řízení grantů pro několik 
důležitých programů EU včetně programu Horizont 2020).
Přístup k obchodním příležitostem a příslušné dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek jsou 
dostupné prostřednictvím stávajících nástrojů a platforem – TED a TED eTendering, které umožňují přístup k ozná -
mením veřejných zakázek a k dokumentům souvisejícím se zadáváním veřejných zakázek jednotlivými orgány. 
Komise posoudí, do jaké míry by mohly být nabídnuty další funkce, které by umožnily přístup k širšímu okruhu 
informací, s ohledem na rozpočtová omezení a omezení v oblasti lidských zdrojů.
Odpovědi Komise 80
Doporučení 6
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise nepovažuje za nutné navrhnout změny finančního nařízení týkající se přezkumu stížností.
Finanční nařízení již stanoví, že neúspěšným uchazečům se oznámí důvody a podrobné odůvodnění jejich odmít -
nutí, a mohou si vyžádat další informace v souladu s čl. 113 odst. 3 finančního nařízení a čl. 161 odst. 2 prováděcích 
pravidel. Pro takové žádosti existují přísné lhůty: veřejný zadavatel musí tyto informace poskytnout co nejdříve, 
a v každém případě do 15 dnů od obdržení žádosti.
Kromě toho, je-li v průběhu zadávacího řízení hospodářským subjektům oznámen akt nepříznivě ovlivňující práva 
zájemců nebo uchazečů (např. zamítnutí), budou v takovém oznámení uvedeny prostředky nápravy, které jsou k dis -
pozici (stížnost u veřejného ochránce práv a soudní přezkum).
Viz též odpovědi Komise k bodům 78 a 79.
Doporučení 7
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá částečně a bude ho provádět tak, jak je popsáno dále.
Vzhledem k významné administrativní zátěži, jež by vyplynula ze zřízení takového systému sledování, Komise 
posoudí, do jaké míry může platforma TED e Tendering poskytovat nákladově efektivní přístup k dalším údajům 
týkajícím se zadávání veřejných zakázek, s ohledem na rozpočtová omezení a omezení v oblasti lidských zdrojů.
Doporučení 8
Komise toto doporučení přijímá.
Úřad OLAF se v současnosti nachází v přechodné fázi, která má vést ke zlepšení jeho informačních a analytických 
schopností. Očekává se, že nový systém řízení obsahu pro úřad OLAF bude zaveden k začátku července 2016. Modul 
pro generování statistických údajů a zpráv bude k dispozici v další verzi v roce 2017. Mezitím úřad OLAF zkoumá 
možnosti, jak zlepšit využití stávajících nástrojů a možnosti pro vydávání zpráv.
Doporučení 9
Pokud jde o Komisi, Komise toto doporučení přijímá pod podmínkou, že srovnávací hodnocení se bude provádět 
podle potřeby a nestane se stálým postupem, který by vyžadoval dodatečné rozpočtové a/nebo lidské zdroje.
81 Odpovědi Evropské 
centrální banky
50
ECB je toho názoru, že postup pro zadávání veřejných zakázek byl prováděn v souladu s pravidly ECB pro jejich 
zadávání. V tomto ohledu ECB připomíná, že argumentace o naléhavosti byla použita řádně a přiměřeně a pečlivě 
odůvodněna. Příslušnou událost způsobující mimořádnou naléhavost nebylo možné přičíst ECB a neexistovala 
žádná zřejmá příčinná souvislost mezi nepředvídatelným vývojem a z ní vyplývající naléhavostí. V důsledku mimo -
řádné naléhavosti této věci nebylo možné dodržet časová omezení pro zrychlenou veřejnou zakázku, která v praxi 
stále vyžaduje přinejmenším tři až čtyři měsíce od odeslání oznámení o zakázce do podpisu smlouvy. Ve vybra -
ném nabídkovém řízení s pěti nabídkami byla přitom smlouva udělena a podepsána během šesti týdnů od data 
oznámení o zakázce. Vybrané řízení navíc zajistilo řádnou úroveň konkurence a výsledná smlouva byla omezena 
výhradně na řešení okamžitých potřeb. ECB by také ráda připomněla, že jakmile se ukázalo, že příslušný druh kon -
zultačních služeb by mohl být nezbytný dlouhodoběji, tyto služby zadala prostřednictvím veřejného výběrového 
řízení.
Níže uvádíme komentář ECB k některým doporučením Evropského účetního dvora.
Doporučení 1
ECB s tímto doporučením v zásadě souhlasí. ECB má v úmyslu během roku 2016 postupně zavést elektronický sys -
tém pro nabídková řízení. V této souvislosti ECB prozkoumá, jak měřit systematičtějším, přesto však účinným způso -
bem úroveň účasti v jejích nabídkových řízeních, pokud jde o počet žádostí a obdržených nabídek.
Doporučení 3
ECB souhlasí s doporučením, aby zaujala aktivnější přístup ve vztahu ke konzultacím s účastníky trhu před zaháje -
ním formálního procesu zadávání zakázky s cílem získat informace o trhu, usnadnit organizaci požadavků a v koneč -
ném důsledku tak optimálně využít finanční prostředky.
Doporučení 4
ECB s doporučením s doporučením v zásadě souhlasí, s výhradou toho, že rozdělení smluv na části musí být efek -
tivní a účinné z provozního hlediska, pokud jde o provádění a řízení smlouvy. Pokud by rozdělení smluv na části, 
které je teoreticky možné, mohlo představovat riziko, že plnění smlouvy by se stalo technicky příliš složité nebo by 
nezajišťovalo optimální využití finančních prostředků či že by koordinace několika smluvních dodavatelů oslabila 
přiměřenou správu a plnění smlouvy, má se za to, že rozdělení na části není účinné.
Doporučení 5
Část internetových stránek ECB věnovaná zadávání veřejných zakázek poskytuje veřejnosti centrální, jediné úložiště 
oznámení a zveřejněných informací, které ECB publikuje v souvislosti se zadáváním zakázek, a to snadno dostupným 
způsobem. ECB má navíc v úmyslu během roku 2016 postupně zavést elektronický systém pro nabídková řízení. 
Dále má ECB svá vlastní zvláštní pravidla pro zadávání veřejných zakázek.
Odpovědi Evropské centrální banky 82
ECB tudíž částečně s tímto doporučením souhlasí, pokud by předpokládané internetové stránky byly prostým a jed -
noduchým informačním portálem bez dodatečných režijních nákladů a složitých úrovní. Pokud jde o ECB, takový 
portál by se jednoduše napojil na část internetových stránek ECB věnovanou zadávání veřejných zakázek, kde by 
bylo možné dozvědět se další informace o zakázkách ECB. Tím by nedocházelo k duplicitám a množení informací 
a s tím související neefektivnosti. Ekonomické subjekty se zájmem o zakázky ECB by nadále s ECB komunikovali pro -
střednictvím internetových stránek ECB a zavedených komunikačních kanálů.
Vzhledem k tomu, že TED (Tenders Electronic Daily – elektronický deník o zakázkách) je oficiální a ústřední online 
verzí dodatku Úředního věstníku EU, věnovanou zadávání evropských veřejných zakázek, lze také doporučit pro -
zkoumání toho, jak by mohl být TED dále zdokonalen, aby poskytoval náležitý přehled o příležitostech pro uchazeče 
o veřejné zakázky u orgánů a institucí.
Doporučení 7
Viz odpověď ECB k doporučení 5.
ECB částečně s tímto doporučením souhlasí, pokud by předpokládané úložiště bylo prostým nástrojem, který by 
nedal vzniknout dodatečným režijním nákladů a složitým úrovním. Pokud jde o ECB, veřejné úložiště by se jedno -
duše napojilo na část internetových stránek ECB věnovanou zadávání veřejných zakázek, která obsahuje příslušné 
informace o jejích aktivitách v oblasti zadávání zakázek.
Doporučení 9
ECB souhlasí s tím, aby byla usnadňována a podporována výměna zkušeností a osvědčených postupů. Nástroje, 
které by pro plnění tohoto účelu byly nejúčinnější, je třeba dále zkoumat.
ECB se například účastní aktivní sítě odborníků z celého Evropského systému centrálních bank na oblast zadávání 
veřejných zakázek, který umožňuje strukturovanou výměnu osvědčených postupů.
Mimoto centrální útvar ECB pro zadávání veřejných zakázek v minulosti získal externí certifikát související s osvědče -
nými postupy v oblasti zadávání veřejných zakázek a v současné době probíhá proces obnovení tohoto osvědčení.
83 Odpovědi evropského 
veřejného ochránce práv
Evropský veřejný ochránce práv je v současnosti jediným externím mimosoudním přezkumným orgánem, ke kte -
rému mají přístup hospodářské subjekty, jež se domnívají, že se s nimi v rámci zadávacích řízení pořádaných orgány 
a institucemi EU zacházelo nespravedlivě. Evropský veřejný ochránce práv tyto stížnosti v případě potřeby prošetří 
a zašle doporučení dotčeným orgánům a institucím. Ani článek 228 SFEU ani statut veřejného ochránce práv1 nesta -
noví možnost podávat proti rozhodnutím veřejného ochránce práv odvolání nebo jiné opravné prostředky.
Body 85–87
Věcná zjištění týkající se evropského veřejného ochránce práv uvedená v bodech 85, 86 a 87 jsou správná a podávají 
věrný obraz o činnosti veřejného ochránce práv v oblasti stížností souvisejících se zadáváním veřejných zakázek.
Veřejná ochránkyně práv souhlasí, že procesní požadavek stanovený v čl. 2 odst. 4 statutu evropského veřejného 
ochránce práv skutečně může veřejnému ochránci práv bránit v rychlé reakci na stížnost týkající se zadávacího 
řízení. Ke zpřesnění a vyjasnění otázek, které je třeba řešit v případě podání stížnosti veřejnému ochránci práv, však 
může přispět účinný interní mechanismus pro vyřizování stížností.
Doporučení 6
Veřejná ochránkyně práv vítá doporučení Účetního dvora, podle kterého by Komise měla navrhnout změny finanč -
ního nařízení EU, jež umožní rychlý přezkum stížností na zadávací řízení, a tento přezkum by měl probíhat před tím, 
než se hospodářské subjekty případně obrátí na evropského veřejného ochránce práv nebo na soudy. Veřejnému 
zájmu na účinné a rychlé správě by lépe posloužilo vytvoření interního mechanismu pro přezkum, k němuž by měli 
přístup uchazeči, kteří považují dané zadávací řízení za problematické. Veřejná ochránkyně práv je toho názoru, že 
až budou mít orgány, instituce a agentury efektivní interní mechanismy pro přezkum, bude procesní požadavek 
podle čl. 2 odst. 4 statutu před podáním stížnosti veřejnému ochránci práv splněn. Navíc, kdyby byl sám interní 
mechanismus skutečně účinný, nutnost podávat stížnost veřejnému ochránci práv by odpadla.
V rámci pokračování této práce je veřejná ochránkyně práv připravena nabídnout na základě rozsáhlých zkušeností 
svého úřadu poradenství a pomoc ohledně podoby účinného mechanismu pro vyřizování stížností.
1 Rozhodnutí Evropského parlamentu 94/262 ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce 
práv, Úř. věst. L 113, 4.5.1994, s. 15.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 10.2 .2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 31.3 .2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 24.5 .2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích23.5.2016
3.6.2016
14.6.2016
27.5.2016
11.5.2016
Pravidla pro zadávání veřejných zakázek orgánů EU jsou 
v zásadě v souladu s obecnými právními předpisy EU pro 
oblast zadávání veřejných zakázek. Ty vyžadují zadávat 
veřejné zakázky formou co nejširší veřejné soutěže, aby se 
maximalizovala konkurence. Systémy řízení a  kontroly 
v orgánech EU jsou spolehlivé a obecně zmírňují riziko chyb. 
Zjistili jsme nicméně, že orgány EU mohou činit více pro to, 
aby hospodářským subjektům (zejména malým a středním 
podnikům) usnadnily přístup k veřejným zakázkám, a to 
například co největším možným zjednodušením pravidel 
a také odstraněním zbytečných překážek, jež ztěžují situaci 
potenciálním uchazečům, kteří chtějí zjistit příležitosti 
v oblasti veřejných zakázek nabízených orgány EU.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR