Sdělení Komise Radě - Rybolovná práva pro rok 2007 Prohlášení o politice Evropské komise /* KOM/2006/0499 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 15.9.2006 KOM(2006) 499 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Rybolovná práva pro rok 2007 Prohlášení o politice Evropské komise OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Hlavní zásady rozhodování v rámci společné rybářské politiky 3 1.2. Mezinárodní závazky 4 1.3. Další zvláštní závazky 4 2. návrhy nařízení o rybolovných právech pro rok 2007 4 3. Priorita pro dlouhodobé plánování 5 4. Jednotný základ pro rozhodování týkající se TAC 5 4.1. Populace využívané v souladu s maximálním udržitelným výnosem 6 4.2. Populace, které jsou s ohledem na maximální udržitelný výnos nadměrně lovené, ale nacházejí se v rámci bezpečných biologických limitů 6 4.3. Populace mimo bezpečné biologické limity 7 4.4. Populace spadající do dlouhodobých plánů 7 4.5. Druhy s přirozeně krátkou délkou života 8 4.6. Populace, jejichž status je neznámý, ale které nejsou vystaveny vysokému biologickému riziku 9 5. Zvláštní případy 9 5.1. Populace tresky obecné, na něž se vztahují plány obnovy populací tresky obecné 9 5.2. Populace tresky obecné v Baltském moři 10 5.3. Hlubinné druhy 10 5.4. Smíšený rybolov 10 5.5. Populace humra severského 11 5.6. Treska modravá 11 5.7. Nové TAC 11 6. Technická opatření 11 7. Řízení intenzity rybolovu 11 8. Závěr 12 1. ÚVOD Sdělením Komise č. COM(2006) 246 nazvaným „Zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství“ se stanoví nová pracovní metoda, s jejíž pomocí Evropské společenství bude moci rozhodovat o ročních rybolovných právech. Součástí tohoto nového přístupu je, že Komise v první polovině každého roku předloží své záměry týkající se návrhů celkových přípustných odlovů (TAC – total allowable catch) a kvót pro následující rok v podobě ročního prohlášení o politice. S cílem dosáhnout širokého zapojení zúčastněných stran ve všech fázích rozvoje a provádění politiky v oblasti rybolovu Komise v tomto dokumentu představí své záměry týkající se návrhů rybolovných práv pro rok 2007. V této fázi ještě nejsou pro TAC ani pro kvóty navrhována žádná konkrétní čísla, neboť pro mnoho populací budou hodnocení stavu a prognózy k dispozici až ve třetím kvartálu po vyhodnocení údajů z nejnovějšího průzkumu. Toto sdělení proto představuje názory Komise v okamžiku, kdy ještě není dostupné vědecké stanovisko o stavu zásob pro rok 2007. Prohlášení uvedená v tomto sdělení se proto omezí na zásadní otázky týkající se stanovení TAC a úrovně intenzity rybolovu. Tyto zásady se uplatní, jakmile bude k dispozici konečné vědecké stanovisko. Objeví-li se však po předložení konečného stanoviska nepředvídané okolnosti, může Komise formulovat své návrhy na základě tohoto stanoviska. U mnoha druhů, jejichž odlovy ve velké míře závisí na velikosti nově dorůstajících ročníků, nemohou být prognózy prováděny již dva roky předem. V případě populací ryb využívaných přiměřeně (jako např. mnoho pelagických druhů) by mohla diskuse o TAC proběhnout již během příštích let. Tento dokument stanoví základní principy pro navrhování TAC a souvisejících podmínek pro rok 2007 na základě vědeckých stanovisek a prognóz, které budou dány k dispozici během roku 2006. 1.1. Hlavní zásady rozhodování v rámci společné rybářské politiky Roční rybolovná práva by měla být stanovena v souladu s cíli společné rybářské politiky[1], které spočívají v takovém využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Společenství by mělo usilovat o splnění těchto cílů postupným zaváděním přístupu k řízení rybolovu založeného na ekosystémech, přispíváním k účinným a hospodárným rybolovným činnostem a zajištěním přiměřené životní úrovně osob závislých na rybolovných činnostech. Hospodářská a sociální udržitelnost je závislá na biologické udržitelnosti: zmizí-li ryby, zanikne i rybolov. Komise proto biologickou udržitelnost staví do centra rozhodovacího procesu v oblasti politiky rybolovu. Komise však vědecká stanoviska o udržitelnosti vždy přímo nezapracovává do návrhů nařízení, a to ze dvou důvodů. Za prvé, vědecké prognózy jsou někdy poměrně neurčité a jejich přímé použití by vedlo k podstatným změnám rybolovných práv z jednoho roku na druhý, přičemž by tyto změny mohly být v mnoha případech rozsáhlejší než ty, jež jsou potřebné k dosažení nezbytného užitku pro zachování zdrojů. Druhý důvod je politického charakteru. Ačkoli jsou mnohé populace vyčerpané nebo nadměrně lovené, považují Komise a členské státy za přijatelné podstoupit poměrně vysoké biologické riziko tím, že povolí rybolov ve větší míře, než je v krátkodobém horizontu udržitelná, a to za účelem zachování určité kontinuity rybolovné činnosti. Nápravná opatření proti nadměrnému rybolovu by měla být prováděna postupně za předpokladu nepřetržitého a postupného snižování úmrtnosti ryb. 1.2. Mezinárodní závazky Kromě závazků v rámci společné rybářské politiky by rozhodnutí EU týkající se ročních rybolovných práv měla zohlednit mezinárodní politické závazky, jako například povinnost obnovit populace na úroveň umožňující maximální udržitelný výnos[2]. Zatímco se o provádění tohoto závazku, které je předmětem samostatného sdělení Komise[3], ještě stále diskutuje, je třeba přijmout opatření, aby byl dosažen určitý pokrok směrem k tomuto politickému závazku a nebo alespoň aby s ním rozhodnutí Společenství nebyla v rozporu. V některých regionálních organizacích na řízení rybolovné činnosti a v některých případech i ve dvoustranném či mnohostranném kontextu byly vypracovány některé dlouhotrvající závazky, k jejichž splnění se Společenství zavázalo. Mezi příklady patří omezení intenzity rybolovu hlubinných druhů přijaté Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku, opatření na obnovu populace platýse černého přijatá Organizací pro rybolov v severozápadním Atlantiku a dlouhodobá řídicí opatření, k nimž se zavázaly Evropské společenství a Norsko. Rozhodnutí Společenství týkající se rybolovných práv by takové závazky měla zohlednit. 1.3. Další zvláštní závazky Kromě těchto dlouhodobých závazků Komise a Rada nedávno vydaly řadu prohlášení vztahujících se k rybolovným právům pro rok 2007. Patří mezi ně: - prohlášení Rady z prosince 2005, v němž vyzývá Komisi, aby navrhla snížení intenzity rybolovu hlubinných druhů v souladu s mezinárodními závazky Společenství a navrhla víceletou strategii zaměřenou na postupné snižování intenzity rybolovu na udržitelnou úroveň; - prohlášení Rady z prosince 2005 a 2004, v nichž se potvrzuje závazek Rady podporovat udržitelnost a další roční úpravy ve vývoji, který byl nastíněn vědeckým stanoviskem a jehož cílem je dosáhnout návratu všech populací do bezpečných biologických limitů. 2. NÁVRHY NAřÍZENÍ O RYBOLOVNÝCH PRÁVECH PRO ROK 2007 Pro rok 2007 má Komise v úmyslu připravit tři samostatné návrhy nařízení o rybolovných právech. V září 2006 budou předloženy návrhy týkající se lovišť hlubinných ryb a populací ryb v Baltském moři. Tyto návrhy zohlední poradní zprávu ICES zveřejněnou v červnu 2006 a stanovisko Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR), jakož i následné konzultace se zúčastněnými stranami. Rybolovná práva týkající se zbývajících populací budou předmětem návrhu, který bude předložen koncem listopadu 2006. 3. PRIORITA PRO DLOUHODOBÉ PLÁNOVÁNÍ Řízení rybolovu vyžaduje přijímání rozhodnutí, která uvádějí do rovnováhy okamžité a dlouhodobé přínosy. Vhodným způsobem je vypracování dlouhodobých plánů, v nichž jsou určeny dlouhodobé cíle a způsob, jakým lze těchto cílů dosáhnout. Plány obnovy jsou zvláštním případem dlouhodobých plánů, jejichž bezprostředním cílem je obnovit populace a zajistit jejich návrat do bezpečných biologických limitů. Je prioritou, aby dlouhodobé plány byly prováděny každoročně. Jsou-li v rámci právních předpisů Společenství přijímány plány obnovy, dlouhodobé plány nebo plány řízení, měly by probíhat každoročně a TAC by měly být navrhovány v souladu s těmito plány. Totéž platí i pro dlouhodobá řídicí opatření vypracovaná společně s třetími zeměmi, jako např. s Norskem. Komise bude ve vývoji a navrhování dlouhodobých řídicích opatření pokračovat. 4. JEDNOTNÝ ZÁKLAD PRO ROZHODOVÁNÍ TÝKAJÍCÍ SE TAC Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) poskytuje Společenství poradenství o biologické udržitelnosti. Tento výbor může případně využít informace z příslušných regionálních vědeckých organizací, zejména Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES). Komise se proto v oblasti biologické udržitelnosti rybolovných práv do značné míry opírá o vědecká stanoviska, která poskytuje tento výbor. Řídicí opatření by měla být přiměřená k danému biologickému riziku. Měla by rovněž být spravedlivá ve vztahu k různým zúčastněným stranám a rybářským společenstvím. Komise proto po zvážení úrovně biologického rizika zjištěného výborem VTHVR roztřídila populace do několika kategorií. Pro každou z těchto kategorií jsou navrhována podobná řídicí opatření. Hlavní kategorie jsou popsány níže. Pro všechny populace v jedné kategorii zamýšlí Komise navrhnout rybolovná práva na základě směrnic popsaných v každém oddíle, přičemž je třeba zohlednit jakékoli vzájemné působení v rámci smíšeného rybolovu. V některých případech bude nutné upravit rybolovná práva vzhledem k potřebám zachování jiné populace, která je lovena v tomtéž lovišti, jako je tomu v případě rybolovu platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři a rybolovu štikozubce novozélandského a humra severského (viz oddíl 5.5). Řízení smíšeného rybolovu sledě obecného a šprota obecného bude pokračovat na bázi omezení vedlejších úlovků. Všeobecně se Komise snaží stabilizovat rybolovná práva tím, že omezuje změny TAC z jednoho roku na druhý na maximálně 15 %. To by nemuselo fungovat v případech, kdy jsou pro záchranu rybolovu před zhroucením potřebná obzvlášť přísná a naléhavá opatření na zachování zdrojů. Tyto případy jsou však výjimečné. Pokud konečné vědecké stanovisko stanoví obzvlášť přísná a naléhavá opatření na zachování zdrojů s cílem zachránit rybolov před zhroucením, Komise takové stanovisko zohlední při vypracování svých návrhů. 4.1. Populace využívané v souladu s maximálním udržitelným výnosem Popis: Jedná se o populace ryb, u nichž je roční míra úmrtnosti ryb při rybolovu v souladu s mírou úmrtnosti umožňující nejvyšší dlouhodobý výnos. U těchto populací by míra úmrtnosti měla být udržována zhruba na současné úrovni, ale TAC by se z jednoho roku na druhý neměnily o více než 15 %. Populace ve Společenství, které pravděpodobně patří do této kategorie: platýs velký v oblasti VII, kambaly v oblastech VIIIc a IXa. Rybolovná práva pro rok 2007: TAC se stanoví: – podle prognózy odlovů provedené výborem VTHVR, které odpovídají veličině Fmsy[4], ale neodchylují se od TAC v roce 2006 o méně nebo více než 15%. Poznámka: Sleď obecný v oblastech IV a IIIa, treska tmavá v oblastech IV, VI a IIIa(N) a treska jednoskvrnná v oblastech IV a IIIa rovněž měly být zařazeny do této kategorie, jsou však předmětem společného řídicího plánu s Norskem, který bude mít podobný dopad (opatření pro tresku skvrnitou se v roce 2006 přezkoumávají). 4.2. Populace, které jsou s ohledem na maximální udržitelný výnos nadměrně lovené, ale nacházejí se v rámci bezpečných biologických limitů Popis: Do této kategorie patří populace, které nejsou z krátkodobého ani dlouhodobého hlediska vystaveny riziku vyčerpání z důvodu nedostačující míry dorůstání, ale jsou využívány s úmrtností ryb vyšší než Fmsy. Patří sem rovněž takové populace, které se nacházejí v rámci bezpečných biologických limitů, ale pro něž nebylo dosud možné určit úmrtnost ryb ve vztahu k takové úmrtnosti, jež přináší nejvyšší výnos, jakož i populace, které jsou nadměrně lovené s ohledem na maximální udržitelný výnos, ale nebyly pro ně dosud definovány bezpečné biologické limity. U těchto populací by se úmrtnost ryb neměla zvyšovat a TAC by měly zůstat v rámci 15 %. Zvýšení úmrtnosti ryb by bylo v rozporu s Johannesburským plánem provádění i se zásadou předběžné opatrnosti. Populace ve Společenství, které pravděpodobně patří do této kategorie: treska bezvousá v oblasti VIIe-k, sleď obecný v Baltském moři, jazyk mořský v oblasti IIIa, ďas mořský v oblastech VIIIc a IXa, sleď obecný ve správní jednotce v Baltském moři 3, šprot obecný v podoblastech Baltského moře 22-32. Rybolovná práva pro rok 2007: TAC se stanoví: - podle prognózy odlovů provedené výborem VTHVR, které odpovídají vyšší hodnotě a) veličiny Fmsy nebo b) nezměněné úmrtnosti ryb, ale: - není o 15 % nižší ani vyšší než TAC v roce 2006. 4.3. Populace mimo bezpečné biologické limity Popis: Do této kategorie patří populace, kterým hrozí vyčerpání kvůli nedostačujícímu dorůstání v krátkodobém či dlouhodobém horizontu: buď se úmrtnost ryb pohybuje nad Fpa, nebo se velikost populace nachází pod Bpa, nebo obojí[5]. Tato kategorie rovněž zahrnuje druhy, pro které existuje jen velice málo údajů, ale u nichž je na základě celoživotních parametrů a charakteristiky rybolovu zcela zjevné, že stávající úroveň rybolovu není udržitelná. U této kategorie jsou definovány tři samostatné podkategorie. Za prvé jsou to druhy s natolik krátkým životním cyklem, že je třeba rybolovná práva upravovat i během probíhajícího roku. Za druhé sem patří druhy s natolik dlouhým životním cyklem, že jsou velice citlivé vůči vyčerpání, a je proto zapotřebí zvláštních opatření, jako například u hlubinných druhů. Za třetí se jedná o populace, které jsou zatím natolik vzdálené bezpečným biologickým limitům, že jsou nutná opatření na obnovu. Tyto populace jsou umístěny do samostatné kategorie. (Opatření týkající se populací v těchto kategoriích jsou popsána v oddílech 5, 4.5, 5.3 a 4.4). Populace ve Společenství, které pravděpodobně patří do této kategorie: jazyk mořský v oblasti VIId, chrupavčité ryby žijící při dně v oblastech IV, IIIa a VIId (rejnok ostnatý, rejnok hladký, parejnok křídlatý), ďas mořský v oblastech VIIb-k a VIIIab, kambaly v oblastech VIIb,c,e-k a VIIIabd, platýs velký v oblasti VIIfg, platýs velký v oblasti VIIe, jazyk mořský v oblasti VIIfg, sleď obecný v Keltském moři, sleď obecný v oblastech VIaS a VIIbc, sleď obecný v divizích Baltského moře 25-29 a 32 (s výjimkou Rižského zálivu). Rybolovná práva pro rok 2007: TAC se stanoví: – obecně podle prognózy odlovů provedené výborem VTHVR s cílem navrátit populaci do bezpečných biologických limitů do roku 2008, ale ne více než 15 % nad nebo pod hodnoty TAC v roce 2006, – TAC však v žádném případě nebudou stanoveny na takové úrovni, která povede ke zvýšení úmrtnosti ryb nebo ke snížení reprodukující se biomasy, i kdyby to znamenalo více než 15% snížení TAC (to by bylo v rozporu se závazky Rady a Komise v souvislosti s postupným přístupem k udržitelnosti, viz oddíl 1.3). 4.4. Populace spadající do dlouhodobých plánů Popis: Tato kategorie zahrnuje populace, na něž se vztahují dlouhodobá řídicí opatření, včetně plánů obnovy pro populace s nejvyšším biologickým rizikem, tj. populace, které jsou (nebo v poslední době byly) vystaveny velmi vysokému riziku snížené reprodukční schopnosti. Pokud Komise navrhla nebo Rada přijala plán obnovy nebo dlouhodobý plán, Komise navrhne TAC, které jsou s tímto plánem v souladu. Podobně v případech, kdy Společenství přistoupilo k dlouhodobým řídicím opatřením ve spolupráci s třetími zeměmi, budou tato opatření obvykle rozhodující pro volbu TAC. Dotčené populace ve Společenství: treska obecná v oblastech VIIa, VIa(N), IV, IIIa(N) a IIIaS(Kattegat); severní a jižní populace štikozubce obecného; jazyk mořský v oblasti VIIIab a jazyk mořský v oblasti VIIe; humr severský v oblastech VIIIc and IXa; treska obecná v Baltském moři (divize 22-24 a 25-30); platýs velký a jazyk mořský v oblasti IV. Dotčené společné rybolovné zdroje: treska tmavá v oblastech IV, IIIa a VI; treska jednoskvrnná v oblastech IV a IIIa, případně platýs velký v oblasti IV; sleď obecný v oblastech IV, VIId a IIIa. Rybolovná práva pro rok 2007: Rybolovná práva by měla být stanovena v souladu s příslušnými plány obnovy (nebo, pokud takové plány ještě nebyly Radou přijaty) ve shodě s návrhy Komise. Poznámka: V případě, že vědecké stanovisko je natolik neúplné, že plán obnovy nemůže být kvantitativně uplatněn, jak tomu pravděpodobně bude u několika populací tresky obecné, je třeba zaujmout jiný přístup. Případ tresky obecné je popsán v oddíle 5.1. 4.5. Druhy s přirozeně krátkou délkou života Popis: Některé populace ryb malé velikosti mají tak vysokou úroveň přirozené úmrtnosti, že lovená populace z velké části sestává z jednoho ročníku. Řízení takových druhů vyžaduje rychlá rozhodnutí během roku, přičemž se roční rybolovná práva upravují podle velikosti budoucího ročníku. Populace ve Společenství, které pravděpodobně patří do této kategorie: smáčkovití v oblasti IV, sardel obecná v oblasti VIII, sardel obecná v oblasti IX, šprot obecný v oblasti IV, treska norská v oblasti IV a IIIa. Rybolovná práva pro rok 2007: U smáčkovitých v Severním moři Komise znovu navrhne zopakovat posouzení v průběhu roku a postup přezkumu, jak byly přijaty pro rok 2006 (příloha IId nařízení 51/2006), s výhradou případných zlepšení po konzultaci. U sardele obecné v Biskajském zálivu Komise navrhne počáteční TAC založené na zachování velikosti reprodukční masy na předběžné úrovni (Bpa) v době reprodukce v roce 2007; tyto TAC budou v průběhu roku přezkoumány na základě údajů z průzkumu provedeného na jaře. U sardele obecné v oblasti IX Komise navrhne TAC na stejné úrovni jako v roce 2006, neobjeví-li se na konci roku 2006 potíže se zachováním stavu populace. U šprota obecného v Severním moři Komise navrhne pokračovat v přezkumu rybolovných práv v průběhu roku na základě údajů z průzkumu provedeného na jaře. Za tímto účelem budou TAC pro rok 2007 navrženy na stejné úrovni jako TAC přijaté pro rok 2006 po přezkumu v průběhu roku; v roce 2007 však proběhne další přezkum v průběhu roku. U tresky norské je hodnocení stavu populace více závislé na údajích z podzimního průzkumu a Komise svůj návrh TAC založí přímo na stanovisku obdrženém na podzim. Návrh může rovněž zahrnovat přezkum provedený v průběhu roku 2007. 4.6. Populace, jejichž status je neznámý, ale které nejsou vystaveny vysokému biologickému riziku Popis: U mnoha populací vedlo zhoršení přesnosti údajů o komerčních odlovech k tak velké míře nejistoty o stavu zdrojů, že hodnocení stavu populace již není možné. Některé další populace – obvykle menšího hospodářského významu – nejsou příliš prostudovány a mohou být loveny buď jako vedlejší úlovky v jiných lovištích nebo v lovištích, která mají pouze lokální význam. Dokud se nezlepší informovanost o stavu těchto populací, měly by být uplatněny některé prozatímní pokyny. Populace ve Společenství, které pravděpodobně patří do této kategorie: treska bezvousá v oblasti IIIa, treska bezvousá v oblasti IV a VIId, platýs velký v oblasti IIIa, platýs velký v oblasti VIId, všechny populace kranase obecného, smáčkovití v oblasti IIIa, treska obecná v oblasti VIIe-k, treska jednoskvrnná v oblasti VIIe-k, platýs velký v oblasti VIIh-k, platýs velký v oblasti VIIbc, všechny populace tresky pollak. Rybolovná práva pro rok 2007: V souladu se zásadou předběžné opatrnosti Komise navrhne opatření s cílem zabránit rozšíření rybolovu v oblastech s vysokou mírou nejistoty. V případech, kdy je stávající úroveň odlovů u všech členských států podstatně nižší než odpovídající kvóty (a neexistuje důkaz, že rozšíření rybolovu by bylo udržitelné), Komise navrhne snížení TAC směrem ke stávající úrovni odlovů. Toto snížení bude navrženo ve výši 20 % ročně, ale pokud vědecké agentury navrhnou jiný přístup (například průměrnou úroveň odlovů uplynulých let), bude zohledněn. 5. ZVLÁšTNÍ PřÍPADY 5.1. Populace tresky obecné, na něž se vztahují plány obnovy populací tresky obecné Od prosince 2005 nedošlo ve většině oblastí k žádnému zjistitelnému snížení úmrtnosti tresky obecné ani k významné obnově její populace. Vzhledem k tomu, že řídicí opatření nebyla v roce 2005 či 2006 o mnoho přísnější než v roce 2004, Komise předpokládá, že se tato situace v roce 2006 pravděpodobně nezmění. Stávající opatření pro zachování zdrojů tresky obecné by proto měla být přezkoumána a během postupu přezkumu posílena. Pro rok 2007 Komise navrhne rybolovná práva pro populace tresky obecné, které jsou v souladu s ustanoveními plánu obnovy, pokud výbor VTHVR bude schopen poskytnout kvantitativní odhady velikosti populace a úmrtnosti ryb, a tím umožní přímé použití plánu. Nebudou-li k dispozici takové odhady, navrhne Komise 25% snížení úrovní TAC, jakož i všech typů intenzity rybolovu tresky obecné, a bude při posuzování žádostí o odchylky od režimu počtu dnů na moři vyžadovat přísnější záruky týkající se zachování zdrojů tresky obecné. Postup přezkumu bude zahájen v roce 2006 a bude zahrnovat nový odhad vývoje intenzity rybolovu, odlovů a výmětů vypracovaný výborem VTHVR. 5.2. Populace tresky obecné v Baltském moři V souvislosti s populacemi tresky obecné v Baltském moři Komise zanedlouho předloží svůj návrh na obnovu a dlouhodobé řízení těchto dvou populací. Zatímco bude tento návrh diskutován (a v souladu s uvedeným návrhem), Komise navrhne TAC pro rok 2007 ve shodě s výše uvedeným a) 10% snížením úmrtnosti ryb a b) 15% omezením změn TAC. 5.3. Hlubinné druhy Pro hlubinné druhy bude v září 2006 předložen samostatný návrh. Komise podporuje progresivní přístup navracení populací k udržitelným podmínkám na základě vědeckých stanovisek. U hlubinných populací je však prostor pro postupné změny omezen vzhledem k jejich citlivosti vůči nadměrnému rybolovu a velmi pomalé rychlosti obnovy populací. Vědecké stanovisko pro tyto populace bylo konzistentní, zejména s ohledem na nutnost významného snížení stávající míry využívání a potřebnost zákazu vzniku nových lovišť, dokud nebudou k dispozici údaje k jejich udržitelnosti. Míra snížení TAC a intenzity rybolovu je závislá na dotčených populacích. U některých, jako například u mníka modrého a hlubinného žraloka, by neměl probíhat vůbec žádný cílený rybolov a vedlejší úlovky by měly být udržovány na minimální úrovni. U jiných, jako například u hlavouna tuponosého, doporučují vědci přibližně 50% snížení intenzity rybolovu. Pro rok 2007 Komise navrhne podstatná snížení TAC pro hlubinné druhy s cílem co nejrychleji snížit úmrtnost ryb na udržitelnou úroveň. Snížení TAC nezůstane omezeno na 15 % ročně, ale bude mít takový rozsah, jaký bude považován za nezbytný pro dosažení cílových úrovní úmrtnosti ryb během tří let. Komise má za to, že ještě pozvolnější snižování TAC by představovalo nepřijatelné riziko dlouhodobého poškození hlubinného ekosystému. 5.4. Smíšený rybolov Přestože se u některých druhů rybolovu jedná o velmi cílené činnosti zahrnující „čisté“ úlovky jediného druhu, některé druhy rybolovu zahrnují směs několika druhů. Vyčíslení tohoto vzájemného působení je stále se rozvíjející vědou, ale o některých druzích smíšeného rybolovu existují natolik ucelené poznatky, že je zřejmé, že ignorování tohoto vzájemného působení by bylo v jasném rozporu se zodpovědným řízením rybolovu. Jako příklad lze uvést rybolov platýsovitých v jižních oblastech Severního moře (kde dochází k největším odlovům platýse velkého jako vedlejšího úlovku při rybolovu jazyka mořského vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníků na bocích lodě), smíšený rybolov štikozubce obecného a humra severského v Iberské oblasti Atlantiku a smíšený rybolov šprota obecného a sledě obecného v Severním moři a ve Skagerraku a Kattegatu (řízený kvótou pro vedlejší úlovky sledě). V případě rybolovu platýsovitých a rybolovu štikozubce obecného a humra severského se návrhy Komise týkající se TAC, kvót a intenzity rybolovu přizpůsobí příslušnému nařízení Rady (nebo návrhu Komise, není-li nařízení ještě přijato). Komise navrhne, aby rybolov sledě obecného a šprota obecného byl nadále řízen pomocí kvóty pro vedlejší úlovky. 5.5. Populace humra severského Pro populace humra severského se stanovisko poskytuje každé dva roky. Kromě populace humra severského v oblasti IXa, která je zahrnuta do plánu obnovy pro štikozubce novozélandského a humra severského, navrhne Komise pro rok 2007 stejné TAC pro humra severského jako ty, které byly přijaty pro rok 2006. 5.6. Treska modravá Komise zahájila o přidělování tresky modravé výměnu stanovisek s členskými státy. Návrh TAC pro tento druh bude ve shodě s dohodou pobřežních států o víceletém řízení této populace, přičemž bude navrženo takové přidělení TAC, které zohlední diskuse s členskými státy. 5.7. Nové TAC Vědecká stanoviska někdy upozorní na potřebu zachování zdrojů nových druhů v poměrně krátkém časovém horizontu. Komise toto stanovisko prozkoumá a bude konzultovat příslušné členské státy a zúčastněné strany zejména v souvislosti s otázkou přidělování TAC. Další diskuse se budou konat v roce 2006 a budou se týkat mořského okouna a žraloka nosatého. Komise navrhne nové TAC, pouze pokud předtím na toto téma proběhla diskuse. 6. TECHNICKÁ OPATřENÍ V roce 2005 byl zahájen přezkum technických opatření pro rybolov ve vodách Atlantiku, který pravděpodobně nebude dokončen do roku 2007. Komise má proto v úmyslu prodloužit přechodná technická opatření definovaná v příloze III nařízení č. 51/2006, s výhradou revize a aktualizace. 7. ŘÍZENÍ INTENZITY RYBOLOVU Několik rozhodnutí o plánech obnovy vyžaduje roční změny přípustné intenzity rybolovu. Komise navrhne tyto úpravy počtu dnů povolených na moři v příloze II nařízení o rybolovných právech: Příloha IIa (obnova populací tresky obecné): úprava počtu dnů na moři v souladu s přístupem popsaným v oddíle 5.1, tj. v souladu s požadavky plánu obnovy populací tresky obecné. Pokud z vědeckého stanoviska vyplývá, že k obnově populací tresky obecné nedošlo, uplatní se nejméně 25% snížení počtu dnů na moři. Plán obnovy populací štikozubce novozélandského a humra severského (nařízení Rady č. 2166/2005) vyžaduje 10% snížení počtu dnů na moři pro příslušné typy lovných zařízení a oblasti. Návrh Komise týkající se plánu obnovy populací jazyka mořského v západní části Lamanšského průlivu (KOM(2003) 819) se stále diskutuje. Pokud tato diskuse nebude s odlišným závěrem uzavřena do konce roku 2006, Komise rovněž navrhne 10% snížení intenzity rybolovu zahrnuté v tomto návrhu. Situace pro rok 2007 tedy vypadá takto: Příloha IIb (štikozubec novozélandský a humr severský): 216 dnů na moři pro kategorie lovných zařízení 3. a.i. až 3.c. (10% snížení ze 240 dnů na moři v roce 2006). Komise přezkoumá podmínky pro oblast působnosti uvedeného nařízení s cílem zajistit, aby byla zahrnuta všechna plavidla odpovídající za převážnou část úmrtnosti ryb populace štikozubce novozélandského. Příloha IIc (jazyk mořský v západní části Lamanšského průlivu): 194 dnů na moři pro kategorie lovných zařízení 3.a.a 3.b. (10% snížení z 216 dnů na moři v roce 2006). Rybolov s pomocí pevné sítě o velikosti ok sítě větší než 120 mm, přičemž úlovek nepřesahuje 100 kg jazyka mořského, zůstane nadále neomezený. Útvary Komise v současné době připravují zprávu, která má být předložena Radě a Evropskému parlamentu a má se týkat stávajícího režimu intenzity rybolovu použitelného pro hlubinné populace. Na základě závěrů této zprávy bude navržen nový režim řízení intenzity rybolovu pro hlubinné druhy. 8. ZÁVěR Komise bude nadále pokračovat v přípravě dlouhodobých plánů, které by měly být hlavním nástrojem pro tvorbu politiky rybolovu. Přijaté plány by měly být provedeny. Zatímco jsou vyvíjeny další plány, poskytuje toto sdělení pokyny k řízení populací, na něž se tyto plány ještě nevztahují. Účelem přístupu Komise je poskytnout odvětví rybolovu co největší stabilitu a zajistit, aby populace mohly obnovit či zachovat svůj produktivní potenciál. Přestože je tento politický přístup použitelný pro populace ryb ve Společenství, měly by podobné zásady být vodítkem pro činnosti Společenství v regionálních rybolovných organizacích a dvoustranných dohodách. I zde by mělo být prioritou vypracování dlouhodobých řídicích opatření. [1] Ustanovení čl. 2 odst. 1 nařízení č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky, Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [2] Světový summit OSN o udržitelném rozvoji, Johannesburg, září 2002. [3] KOM(2006). [4] Úmrtnost ryb, která z dlouhodobého hlediska povede k maximálnímu udržitelnému výnosu z populace. [5] Úmrtnost ryb (Fpa) a biomasa reprodukující se populace (Bpa), které Mezinárodní rada pro průzkum moří doporučuje jako shodné se zásadou předběžné opatrnosti.