Při přípravě této směrnice Komise provedla hodnocení stávajícího postupu oznamování stanoveného směrnicí o službách. Toto hodnocení odhalilo několik nedostatků stávajícího postupu, a zejména tyto: možnosti členských států, Komise a zúčastněných stran proaktivně zasáhnout před přijetím vnitrostátních předpisů jsou omezené, prostředky pro řešení oznámených požadavků spadajících pod tento postup jsou nesoudržné, neexistuje vhodné posouzení proporcionality a právní dopady nedodržování oznamovací povinnosti nejsou jasné. Především však ne všechny členské státy oznamovací povinnost dodržují. To poškozuje poskytovatele i příjemce služeb a také to může zatěžovat vnitrostátní správní a soudní orgány a ztěžovat jim práci.

Tato opatření nepřekročí rámec toho, co je nezbytné k vyřešení stanovených problémů a k dosažení vytyčených cílů. Nezakládají žádnou povinnost pro poskytovatele služeb. A pro členské státy neznamenají žádné nepřiměřené náklady: orgány veřejné správy členských států již mají povinnost dodržovat směrnici o službách a oznamovat podle směrnice o službách některá opatření Komisi. Očekává se malé zvýšení administrativních nákladů členských států, které by mohlo být v praxi částečně vyváženo poklesem nákladů vyplývajících z případů porušování předpisů: tato iniciativa by počet takových případů měla snížit, jelikož usiluje o odstranění určitých překážek v odvětví služeb, které jsou se směrnicí o službách neslučitelné.

Účetní dvůr v rámci svého hodnocení účinného provádění směrnice o službách přezkoumal stávající oznamovací povinnost. Zjistil několik nedostatků, mimo jiné nejasnost stávajícího postupu, neexistenci povinnosti oznamovat opatření ve fázi návrhu a netransparentnost oznamování.

•Posouzení dopadů

V rámci přípravy této iniciativy bylo provedeno posouzení dopadů. Nad rámec statusu quo (výchozí scénář) byly ve zprávě o posouzení dopadů zvažovány čtyři možnosti. Nelegislativní pokyny (možnost 2) by pomohly objasnit stávající postup a povinnosti, které z něj vyplývají, ale nemohly by změnit podobu stávajícího postupu tak, aby byl účelnější a účinnější.

Legislativní podnět by mohl zahrnovat několik možností. Mohl by mít za cíl zvýšit účelnost, obsah a kvalitu postupu oznamování, přičemž by zavedl povinnost oznamovat návrhy právních aktů, systém by učinil transparentnějším, objasnil by jednotlivé kroky a úkoly v uvedeném postupu a zlepšil by kvalitu informací předkládaných jako součást oznámení (možnost 3). Rozsah oznamovací povinnosti by mohl být v zájmu zvýšení účelnosti a relevantnosti rozšířen tak, aby zahrnoval důležité regulační požadavky spadající pod směrnici o službách, nikoliv však stávající oznamovací povinnost (možnost 4). A dodatečně by mohl zahrnovat nástroje pro posílení dodržování oznamovací povinnosti ze strany členských států – v tomto ohledu existují dvě dílčí možnosti (možnosti 5a a 5b).

Možnost zařazení služeb do směrnice o transparentnosti jednotného trhu nebyla vzata v úvahu vzhledem k tomu, že regulace výrobků a regulace služeb v právu EU jsou diametrálně odlišné. Možnost propojit povinnost podle směrnice o odborných kvalifikacích s oznamovací povinností podle směrnice o službách nebyla zvažována vzhledem k tomu, že se obě směrnice liší co do oblasti působnosti a předmětu.

Upřednostňovaná možnost je kombinací možností 3, 4 a 5a. Tato kombinace je nejlepším řešením, jak odstranit zjištěné nedostatky. Zároveň by zavedla účelnější a účinnější postup oznamování, který by přinesl orgánům veřejné správy členských států a Komisi pouze malé zvýšení administrativních nákladů. Dne 24. června 2016 vydal Výbor pro kontrolu regulace příznivé stanovisko k posouzení dopadů, které pro tuto iniciativu provedla Komise. Byla zcela zohledněna tato doporučení uvedeného výboru: podrobněji vysvětlit nedostatky stávajícího postupu oznamování, zlepšit odůvodnění navrhovaného rozsahu revidovaného postupu, lépe vysvětlit vzájemné propojení mezi vymezením problému a možnostmi, podrobněji vyložit obsah upřednostňované možnosti, jakož i způsob, jakým by tato možnost řešila zjištěné problémy.

•Účelnost a zjednodušování právních předpisů

Navrhovaná směrnice přispěje k účelnosti a zjednodušování právních předpisů tím, že zlepší jednotné prosazování stávajících právních předpisů EU na jednotném trhu a že napomůže předcházet tomu, aby byly zaváděny určité diskriminační, neopodstatněné nebo nepřiměřené překážky v oblasti služeb. Stávající postup oznamování zavedený směrnicí o službách bude nahrazen jasnějším, soudržnějším, účelnějším a účinnějším postupem. Směrnice přispěje ke stabilnějšímu regulačnímu prostředí, neboť umožní ověření souladu povolovacích režimů a určitých požadavků se směrnicí o službách ve fázi návrhu a před jejich přijetím, čímž se riziko toho, že by určitá vnitrostátní opatření nebyla v souladu se směrnicí o službách a vyžadovala by další právní úpravy, sníží na minimum.

•Základní práva

Tento návrh podporuje práva zakotvená v Listině základních práv, zejména v jejím článku 16 o svobodě podnikání.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Evropské unie.

5.OSTATNÍ PRVKY

•Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv

Podle směrnice předkládá Komise zprávu o jejím uplatňování každé tři roky.

•Informativní dokumenty

Vzhledem k tomu, že tento návrh zavádí omezené změny již existujícího postupu oznamování zavedeného směrnicí o službách, nevyžaduje informativní dokumenty pro provedení do vnitrostátního práva. Komise však může v nutných případech předložit pokyny pro uplatňování revidovaného postupu oznamování.

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu