(4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Uvedené změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Malta se vyzývá, aby těchto možností plně využívala a jejich prostřednictvím pomáhala jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Dne 30. dubna 2020 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2020 a dne 2. května 2020 svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(10)Na Maltu se v současné době vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu.

(11)Ve svém programu stability z roku 2020 předpokládá vláda zhoršení celkového salda z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,5 % HDP v roce 2020. Podle prognózy klesne schodek v roce 2021 na 3,6 % HDP. Podle programu stability z roku 2020 by se měl poměr hrubého veřejného dluhu k HDP po poklesu na 43,1 % HDP v roce 2019 v roce 2020 zvýšit na 54,5 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota spojená s pandemií COVID-19.

(12)Malta v reakci na pandemii COVID-19 a jako součást koordinovaného přístupu Unie přijala rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity svého systému zdravotní péče, potlačení pandemie a k poskytování pomoci obzvlášť zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 4,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují příplatky k platu v odvětvích nacházejících se v obtížné situaci, navýšení kapacity v oblasti zdravotní péče a sociální opatření související s onemocněním COVID-19. Malta také oznámila opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, ale přispějí k podpoře likvidity pro podniky. Podle odhadů v programu stability z roku 2020 umožní vládní záruky bankám aktivovat portfolio nových podnikových úvěrů až do výše 6,1 % HDP. Uvedená opatření zahrnují úvěrové záruky. V programu stability z roku 2020 byly rovněž potvrzeny dříve ohlášené odklady daně z příjmu fyzických a právnických osob, daně z přidané hodnoty a sociálních příspěvků. Opatření přijatá Maltou jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované hospodářské reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření a následné přeorientování fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(13)Na základě prognózy Komise z jara 2020 za předpokladu, že nedojde ke změně politiky, by saldo veřejných financí Malty v roce 2020 mělo činit –6,7 % HDP a v roce 2021 –2,5 %. Podle prognóz má poměr veřejného dluhu v letech 2020 a 2021 zůstat pod 60 % HDP.

(14)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu plánovaného porušení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Malty. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

(15)Malta přijala v reakci na pandemii COVID-19 opatření proti šíření nákazy, a to prostřednictvím účinné komunikační zdravotnické kampaně, zavedení fyzické izolace a karanténních opatření, monitorování, rozsáhlého testování a vysledování kontaktů. Maltské orgány rovněž pracují na zvýšení kapacity nemocnic, včetně těch se specializovanými jednotkami intenzivní péče. Osobní ochranné prostředky (OOP) jsou obstarávány na celostátní úrovni. Malta se též připojila ke společnému postupu Unie pro zadávání veřejných zakázek na OOP, laboratorní činidla, testy a ventilátory. Malta aktivně monitoruje situaci, pokud jde o léčivé přípravky a účinné látky, s cílem identifikovat a předjímat případné nedostatky a přijmout okamžitá nápravná opatření, zejména pro případ, že by země, které léčivé přípravky nebo účinné látky obvykle dodávají, uzavřely hranice. Dne 12. května 2020 schválila Komise režim investiční podpory na výrobu materiálu určeného na boj s COVID-19, včetně léčivých přípravků, jako jsou očkovací látky, nemocniční a zdravotnické vybavení, včetně ventilátorů, a ochranných oděvů a vybavení ve výši 11,5 milionu EUR. Kromě toho byli zdravotničtí pracovníci efektivně přeloženi na jiná oddělení a rekvalifikováni. Odborníci na veřejné zdraví, kteří působili na různých místech regulačních orgánů a ministerstev, byli zcela přeorientováni a přeřazeni, aby byli nápomocni při reakci na pandemii.

(16)Maltská vláda podpořila podniky prostřednictvím finanční podpory pro práci na dálku a příspěvků pro pracovníky, kteří jsou povinně v karanténě. Vláda rovněž poskytla záruky a odklad daní pro podniky, včetně osob samostatně výdělečně činných. Zaměstnanci pracující na plný úvazek v podnicích působících v odvětvích, jako je maloobchod, velkoobchod, cestovní ruch a pohostinství, která byla pandemií COVID-19 drasticky zasažena, nebo odvětvích, která musela z rozhodnutí hlavního epidemiologa dočasně pozastavit provoz, mají nárok až na pět dnů platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Zaměstnanci v odvětvích, která nebyla tak tvrdě zasažena, mají nárok na jeden až dva dny platu týdně založeného na platu ve výši 800 EUR na měsíc. Vláda rovněž oznámila podporu pro osoby se zdravotním postižením, rodiny s dětmi, kde jsou oba rodiče zaměstnáni a žádný z nich nemůže pracovat na dálku, zaměstnance, kteří v důsledku současné krize přišli o zaměstnání a pro nezaměstnané osoby, které bydlí v pronajatém ubytování. V neposlední řadě bude vláda financovat až 2,5 procentních bodů úrokových sazeb z bankovních úvěrů, které budou čerpat podniky zasažené pandemií COVID-19.

(17)Maltský systém zdravotní péče vykazuje dobré výsledky v oblasti zdraví. Vypuknutí pandemie COVID-19 však vystavilo maltský systém veřejného zdraví bezprecedentnímu tlaku. Úsilí zaměřené na budování kapacit systému zdravotní péče s cílem účinně reagovat na pandemické krize, jako je COVID-19, by jeho odolnost zlepšily. Zvláštní monitorování vyžadují tyto oblasti: i) rostoucí závislost na zdravotních sestrách z jiných zemí v akutní a dlouhodobé péči a stárnutí praktických lékařů může představovat výzvu; ii) potíže se zpřístupňováním nových a inovativních léčiv; iii) vysoký objem výdajů na primární a ambulantní péči a některé léčivé přípravky; iv) čekací listiny u ambulantních specialistů jsou trvale dlouhé a v poslední době se prodlužují. Klíčovou prioritou i nadále zůstává přesměrování poskytování služeb z nemocnic na primární zdravotní péči.

(18)Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost vzroste v roce 2020 na 5,9 % a v roce 2021 klesne na 4,4 %. S cílem zmírnit závažné dopady krize na zaměstnanost přijala Malta po konzultaci se sociálními partnery mimořádná opatření, která mají prostřednictvím podpory zkrácené pracovní doby zabránit propouštění. Přijetí trvalejších opatření týkajících se zkrácené pracovní doby by rovněž ochránilo pracovní místa při přechodu k hospodářskému oživení. Je zásadní zajistit odpovídající podporu a přístup k sociální ochraně pro všechny pracovníky, včetně osob samostatně výdělečně činných, a počítat s potenciálně delším trváním nezaměstnanosti. Maltský systém sociální ochrany musí rovněž zajistit, aby byla poskytována odpovídající podpora, která zahraničním pracovníkům pomůže při hledání alternativních zaměstnání, udržet si povolení k práci, je-li to možné, která jim zajistí přístup k dalším sociálním službám. Podíl dospělých s nízkou kvalifikací je relativně vysoký a navíc jej zhoršuje vysoký podíl osob předčasně opouštějících vzdělávací systém. Stávající krize může nedostatek kvalifikovaných pracovníků v některých odvětvích ještě zhoršit a změnit potřeby v oblasti dovedností v jiných. Proto je mapování dovedností a rekvalifikace pracovníků o to důležitější, zejména pokud jde o digitální a zelené dovednosti. Malta dosáhla v poslední době v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pokroku, některé významné problémy však přetrvávají, včetně vysokého podílu žáků s nedostatečnou úrovní základních dovedností.

(19)Kvůli krizi COVID-19 se stalo pro Maltu naléhavou prioritou urychlené zajištění podpory likvidity pro podniky. Zajištění nepřetržitého toku úvěrů a přístupu k financování má zásadní význam, zejména pro malé a střední podniky v nejvíce zasažených odvětvích. Při účinném provádění opatření v oblasti likvidity hraje důležitou úlohu bankovní systém poskytováním úvěrů a směrováním veřejných záruk, což pomůže překonat konzervativní přístup k poskytování úvěrů, jenž byl běžný před krizí. Při koncipování a provádění těchto opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

(20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice na podporu oživení představují příležitost nasměrovat maltské hospodářství na udržitelnější cestu. Transformace Malty na klimaticky neutrální ekonomiku bude dlouhodobě vyžadovat rozsáhlé soukromé a veřejné investice. Investice do snižování emisí skleníkových plynů popsané ve vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu a do odstraňování dalších negativních vnějších efektů na životní prostředí, zejména v odvětvích, jako je stavebnictví a doprava, mohou přispět k dosažení dvojího cíle hospodářského oživení a udržitelnosti. Podpora renovace stávajícího fondu budov a cílené programy odborné přípravy pomohou snížit energetickou náročnost budov. Další investice do udržitelné dopravy mohou zajistit přijatelné alternativy k používání osobních automobilů. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Maltě mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, uvedených v příloze D zprávy o Maltě. To by Maltě umožnilo tento fond optimálně využít.

(21)Větší prioritizace výzkumu a inovací a jejich lepší začlenění do podnikatelského prostředí podpoří udržitelnost modelu znalostní ekonomiky Malty. Malta vyvinula pro občany a podniky služby elektronické veřejné správy, včetně řady mobilních aplikací. Jejich využívání ze strany veřejnosti je však stále nízké. V zájmu usnadnění přechodu hospodářství na digitální technologie je nezbytné podpořit využívání digitálních veřejných služeb občany a podniky.

(22)Díky přeorientování na mezinárodně zaměřené odvětví služeb a specializaci na herní služby na dálku a virtuální aktiva a režimy občanství a pobytu přispívající k hospodářskému růstu je Malta vystavena rizikům praní špinavých peněz, která ještě nebyla zmírněna. V zájmu prevence těchto rizik a boje proti nim byla přijata opatření k posílení úlohy orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz. Posílena byla rovněž spolupráce s dalšími příslušnými orgány. Nicméně praxe maltského úřadu finančních služeb najímání soukromých poradců do zaměstnaneckého poměru pro úkoly dohledu vyvolává znepokojení. Problémem jsou i nadále nedostatky ve vyšetřování a stíhání praní peněz. Posílení vnitrostátního dohledu nad mezinárodně orientovanými finančními podniky, které získaly na Maltě licenci, by posílilo celkový rámec řízení. V odvětví pojišťovnictví je spolupráce mezi domácími a externími orgány dohledu zásadní. Dále existuje prostor pro zlepšení dohledu nad pobočkami bank třetích zemí a rovněž pro posílení přístupu založeného na rizicích a ocenění adekvátnosti řízení rizik bankovními institucemi.

(23)Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů. Dopady strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy vyžadují koordinovaný postup vnitrostátních politik pro doplnění právních předpisů EU. Malta začala v rámci boje proti praktikám agresivního daňového plánování provádět dříve dohodnuté mezinárodní a evropské iniciativy, avšak zacházení s rezidentními nedomicilovanými společnostmi a rovněž režimy investic za občanství a investic za povolení k pobytu, které ani nevyžadují, aby fyzická osoba byla na Maltě daňovým rezidentem, představují riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby.