CS Úřední věstník Evropské unie C 44/45

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2012/C 44/10

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„FILDERKRAUT/FILDERSPITZKRAUT“

č. ES: DE-PGI-0005-0822-09.09.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Filderkraut/Filderspitzkraut“

2. Členský stát nebo třetí země:

Německo

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Jako „Filderkraut“ se v obchodních kruzích a v běžném jazykovém úzu označuje zvláštní druh bílého hlávkového zelí se špičatou hlávkou pěstovaný v oblasti Filder. V hovorové řeči se pro „Filderkraut“ synonymně používá také označení „Filderspitzkraut“. „Filderkraut/Filderspitzkraut“ (Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) je velice chutná pododrůda bílého hlávkového zelí s charakteristickou zašpičatělou hlávkou, která se dnes vyskytuje už jen velmi zřídka. Patří do čeledi brukvovitých (Brassicaceae) a její listy mají ve srovnání s bílým zelím s kulatou hlávkou málo výrazné a jemnější žebrování.

Tvar tohoto druhu špičatého zelí se liší v závislosti na zemědělském podniku, v němž je produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ množen. Všechny produkty se však vyznačují charakteristickým špičatým tvarem hlávky. Vzhled produktu je různý, od kulaté hlávky s nasazenou špičkou až po velké hlávky výrazně kuželovitého tvaru. Jednotlivé tvary a s tím zčásti související různé vlastnosti ve struktuře košťálu a hlávky se liší v závislosti na příslušném zemědělském podniku. Velikost hlávky přitom může dosahovat až 50 cm a vážit může často více než 8 kg.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Aby byla zaručena dobrá pověst produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“, která je založená na jeho původu, musí být pododrůda bílého hlávkového zelí Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica pěstována v označené zeměpisné oblasti.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Jižně od města Stuttgart (Bádensko-Württembersko) se rozprostírá náhorní rovina o rozloze 22 000 hektarů. Nazývá se „Filder“ a hovorově se označuje také jako „Filderebene“. Její těžké jílovitohlinité sprašové půdy („Filderlehm“) jsou obzvlášť vhodné pro pěstování různých druhů zelí. Z geologického a hospodářského hlediska je rovinu Filder třeba považovat za samostatnou jednotku. Zeměpisná oblast je ohraničena na jihovýchodě a severovýchodě svahy údolí řeky Neckaru, na severu strmými svahy obklopujícími Stuttgartskou kotlinu a údolí potoka Nesenbachu a na západě a jihozápadě výšinami lesa Schönbuchu.

Zeměpisná oblast zahrnuje města a obce Aichtal, Denkendorf, Filderstadt, Köngen, Leinfelden-Echterdingen, Neuhausen auf den Fildern, Ostfildern a Wolfschlugen a městské části Stuttgartu: Birkach, Degerloch, Möhringen, Plieningen, Sillenbuch a Vaihingen.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ má staletou tradici a historie pěstování zelí v oblasti Filder sahá daleko do minulosti. Již před 500 lety se mniši z kláštera Denkendorf věnovali pěstování špičatého zelí, z něhož se postupně stala zvláštnost této náhorní roviny. První listinná zmínka o pěstování zelí v oblasti Filder pochází z roku 1501 a lze ji nalézt v účetní knize kláštera Salem (citace z městského archivu Leinfelden-Echterdingen, 1995: Das Filderkraut. Stadt Filderstadt und Leinfelden- Echterdingen). První písemné zmínky o produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ pocházejí z roku 1772 od faráře Bischoffa z Bernhausenu, jenž o pěstování zelí v oblasti Filder napsal: „Bílé špičaté zelí je jediný druh (zelí), který se zde vysazuje“ (citát podle Grabingera 1974: Bernhausen, Ortsgeschichte Bernhausen, s. 200).

Jedinečné složení půd náhorní roviny Filder, sestávající z hluboké jílovité svrchní vrstvy, která vznikla smíšením spraše, sprašového jílu a jílu vytvářeného zvětráváním hornin v období spodní jury (lias beta), a velmi dobré zásobení živinami a stálá vysoká vlhkost vytvářejí spolu se zvláštním mikroklimatem vynikající podmínky pro růst produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ (http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, s. 293). Již dizertační práce z roku 1924 dokládá souvislost mezi zásobením vodou u jílovitohlinitých půd a fyziologií tvorby výnosu u produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ (Frauendörfer, von Siegmund, 1924: Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart, dizertační práce univerzity v Hohenheimu). Od nepaměti se právě tato pododrůda bílého hlávkového zelí pěstuje pouze v oblasti Filder, neboť v jiných oblastech se pěstování nepovažuje za dostatečně úspěšné (Steng, G. (1947): Das Filderkraut. Eine pflanzenbaul. u. pflanzenzüchter. Studie. Dizertační práce univerzity v Hohenheimu, s. 3). Půdy v oblasti Filder se vyznačují převážně vysokou produkční schopností, vysokou filtrační a neutralizační schopností, stejně jako vesměs vysokou retenční schopností (univerzita ve Stuttgartu, ILPÖ/IER (2001): Naturraum Nr. 106 Folder. Naturraumsteckbrief. Materialien zum Landschaftsrahmenprogramm. Institut für Landschaftsplanung und Ökologie, univerzita ve Stuttgartu.). Podnebné podmínky náhorní roviny Filder, která má relativně nízký počet srážek a je vystavená účinkům větru, jsou poměrně jednotného rázu. Střední roční teplota činí 8,5 °C (v lednu –0,5 °C; v červenci 17,5 °C; roční střední amplituda je 18 °C), čímž se podnebí této náhorní roviny přibližuje klimatickým podmínkám rovin v povodí řeky Neckaru. Oblast Filder je proto i přes svou poněkud vyšší polohu celkově o něco teplejší než útvary spodní jury v oblasti středního podhůří Alby, kde se projevují zimní advekce studeného vzduchu z vysokých poloh pohoří Alby ve výrazném poklesu středních lednových teplot (–1,5 °C). Oblast Filder má vlastnosti „klimatopu zahradního města“ s dobrým zazeleněním a mírným stupněm zástavby. Tyto vlastnosti působí na fyzikální procesy probíhající ve vrstvách vzduchu v blízkosti zemského povrchu (vyd. město Ostfildern (2008): Landschafts- und Umweltplan Ostfildern 2020. Ostfildern/Stuttgart. s. 36 ff.). Ohřívání vzduchu je v této oblasti v porovnání s okolím poměrně nízké a v noci dochází ke znatelnému ochlazení. Vzdálenost od pohoří Alby se projevuje i v množství srážek, jejichž roční průměr se pohybuje dlouhodobě v rozmezí od 650 do 700 mm a je příznivě rozdělen na celé hlavní vegetační období: v období od května do října spadne zhruba 65 % ročního úhrnu srážek (Institut für Landeskunde (1967): Die naturräumliche Einheiten auf Blatt 170 Stuttgart. Zprac. F. Huttenlocher a H. Dongus. Bundesanstalt für Landeskunde und Raumforschung, Bad Godesberg. S. 23; LfU (1987): Methodik der Naturraumbewertung: dargestellt am Beispiel des Naturraums Filder. Landesanstalt für Umweltschutz Baden-Württemberg (LfU), Institut für Ökologie u. Naturschutz, Karlsruhe.)

5.2 Specifičnost produktu:

Produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ je regionální specialita známá a oceňovaná v okolí města Stuttgart i v jiných oblastech, jejíž dobrá pověst je velmi úzce spjata s vymezenou zeměpisnou oblastí původu. Klasický původní produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ tvoří velká a těžká hlávka, jež nezřídka váží přes 8 kg a mnohdy dosahuje velikosti až 50 cm. Řada zemědělských podniků v oblasti Filder pěstuje již po celé generace svou vlastní odrůdu špičatého zelí, jejíž osivo si tyto podniky často samy množí jako místní nebo domácí odrůdu (terra fusca Ingenieure 2003: Filderkraut – derzeitige Situation. Umfrage, Februar 2003. terra fusca Ingenieure, Stuttgart; Smolka, R.S. (2010): Bestandsanalyse und Erzeugererhebung zu den Perspektiven des Filderkrauts Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica. Hochschule für Wirtschaft und Umwelt Nürtingen-Geislingen). Produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ se používal a v současnosti nadále používá převážně k výrobě kysaného zelí. Výroba probíhá vesměs u malých výrobců, ale v některých rodinných podnicích se dosud udržuje tradice výroby kysaného zelí podle starého rodinného receptu. V posledních letech pěstovaly zemědělské podniky v oblasti Fildern také zelné hlávky určené přímo pro trh s čerstvou zeleninou. Tyto hlávky však již nejsou tak velké a jejich hmotnost je nižší, aby splňovaly požadavky tohoto trhu.

Zelí bílé špičaté (latinský název: Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica):

Tvar : zašpičatělá, téměř kuželovitá hlávka Barva : zelená až bílá Listy : s jemným žebrováním Košťál : krátký a hladký

Již v 19. století byl produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ znám daleko za hranicemi regionu pro svou znamenitou chuť: „Existují různé odrůdy, u nás se však pěstuje „Filderkraut“, velmi chutné zelí jasně bílé barvy a špičatého tvaru […]“ (Martens von, K., 1864: Handbuch der Militärverpflegung im Frieden und Krieg. – vydání druhé – Rioger'sche Verlagsbuchhandlung). Lengerke (von, A.,1841: Landwirtschaftliche Statistik der deutschen Bundesstaaten. – svazek druhý – Westermann) píše: „Filderkraut“ je obzvláště ceněno pro svou jemnost listů, bílou barvu a celkově lepší lahodnou chuť, čímž se odlišuje od špičatého zelí pěstovaného v jiných oblastech“. Svou vynikající pověst si produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ zachoval až do dnešní doby a nadále zůstává symbolem oblasti Filder (město Filderstadt, město Leinfelden-Echterdingen, Geschichtswerkstatt Filderstadt 1995, s. 5). Labužníky je tento produkt ceněn na základě své dobré chuti, celkové jemnosti a jemného žebrování listů (srov. Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, s. 293; Buroh, N., Schermer, B., 2007: Das Teubner Buch – deutsche Küche. – Westermann-Studios – Gräfe und Unzer, s. 77; Gorys, E., 2001: Das neue Küchen Lexikon. Von Aachener Printen bis Zwischenrippenstück. – vydání sedmé, Deutscher Taschenbuch Verlag, s. 547; Stitz, M. Swoboda, I., 2006: Kulinarisch Reisen Deutschland. – Mair Dumont Marco Polo, s. 254).

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Příčinná souvislost mezi produktem „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ a zeměpisnou oblastí původu vyplývá ze zvláště dobré pověsti, které se produkt díky svému původu těší. Pěstování tohoto produktu má staletou tradici. Ve spojení s původním druhem a tradičně malými zemědělskými podniky se tyto zvláštnosti ve vymezené zeměpisné oblasti promítají také do jakosti produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“. Například dizertační práce z roku 1924 dokládá vliv zvláštních podmínek prostředí na pěstování zelí v oblasti Filder (Frauendörfer von, s. (1924): Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart. Dizertační práce univerzity v Hohenheimu). Tradiční spjatost zemědělců s oblastí Filder se rovněž odráží v tom, že se osivo produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ ještě často pěstuje jako místní nebo domácí odrůda jednotlivých podniků. Tyto podmínky, které panují ve vymezené zeměpisné oblasti, vedly k vytvoření staleté tradice pěstování produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ s typickým tvarem a zvláštními vlastnostmi, který je na základě své dobré chuti, celkové jemnosti a jemného žebrování listů ještě dnes velmi ceněn, u spotřebitelů znám jako specialita daného regionu a celkově se těší velmi dobré pověsti. V roce 1884 list Filder-Bote napsal: „Naše dobré a všeobecně oblíbené zelí Filderkraut, které bylo doposud rozváženo široko daleko koňskými povozy a po železnici, nalezlo nové odbytiště, neboť se po mnoha tisících kusech krouhá, nakládá do sudů a poté posílá přes oceán do Ameriky“ (list Filder-Bote ze dne 7. října 1884, č. 118). O všeobecné známosti a dobré pověti produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ svědčí rovněž jeho pevné místo na nejrůznějších festivalech a ve zvycích regionu. Od roku 1979 se v městě Leinfelden-Echterdingen slaví 400letá tradice pěstování zelí v oblasti Filder. Tyto největší zelné hody v Německu každým rokem přilákají až 50 000 návštěvníků. Na produkt „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“, který spoluutvářel oblast Filder, upozorňuje návštěvníky hlavního zemědělského festivalu a lidového festivalu v Cannstatu také tradiční dekorace u příležitosti díkůvzdání za sklizeň. Tento produkt má kromě toho ve svém znaku karnevalové sdružení tzv. Filderer (srov. http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; http://www.schmeck-den-sueden.de). Věhlas produktu „Filderkraut“/„Filderspitzkraut“ byl zvěčněn také v hudební a literární podobě („Schwäbische Sauerkrautkantate“, kterou složil Emil Kübler v roce 1939; díla Franka Snyderse, Johanna Baptisty Hofnera a Otty Große; Filderstädter Schriftenreihe svazek desátý, 1995: Das Filderkraut, s. 70, s. 58, s. 157).

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Markenblatt Heft č. 11 ze dne 19. března 2010, díl 7a-aa, str. 4243

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13250)

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.