Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007 /* SEK/2004/0824 konecném znení */





Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007 (předkládá Komise) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1] stanoví, ze nezúčastněné členské státy, tj. takové, které nepřijaly jednotnou měnu, musí Radě a Komisi předlozit konvergenční programy pro zajistění pravidelného mnohostranného dohledu podle článku 99 Smlouvy. [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Vsechny dokumenty, na které se tento text odvolává, je mozno nalézt na následující webové stránce: V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada kazdý konvergenční program prosetřit na základě posudků vypracovaných Komisí a výborem ustaveným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářským a finančním výborem). Na základě doporučení Komise a po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem je Rada povinna vydat po prosetření daného programu své stanovisko. Podle tohoto nařízení je třeba, aby členské státy kazdoročně předkládaly aktualizovaná znění svých konvergenčních programů, které pak Rada můze stejnými postupy rovněz prosetřovat. Pro deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, platí výjimka, takze dosud nepouzívají jednotnou měnu. Zavázaly se předlozit své konvergenční programy do dne 15. května 2004 a jejich první aktualizace koncem roku 2004. Konvergenční program Slovinska, který se vztahuje na období 2004-2007, byl předlozen dne 14. května 2004. Sluzby Komise provedly technické vyhodnocení tohoto programu s uvázením výsledků prognózy z jara 2004 a s ohledem na soubor pravidel [2] a na zásady zakotvené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posilování koordinace rozpočtových politik [3]. Toto posouzení opravňuje k dále uvedenému hodnocení: [2] Revidované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formě stabilizačních a konvergenčních programů, odsouhlasené Radou ECOFIN dne 10. 7. 2001. [3] KOM(2002) 668 v konečném znění, 27. 11. 2002 První slovinský konvergenční program, který se vztahuje na období 2004-2007, byl předlozen dne 14. května 2004. slovinsko usiluje o brzké začlenění do mechanismu ERM II, nejpozději koncem roku 2004, s cílem zavést euro počátkem roku 2007. Program velkou měrou splňuje pozadavky kladené na data podle revidovaného ,souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů" [4]. [4] Nebylo plně uplatněno vymezení sektoru vládních institucí a je třeba dále zlepsit akruální účetnictví. Makroekonomický scénář, na němz je tento konvergenční program zalozen, byl upraven směrem k nizsím hodnotám oproti předvstupnímu hospodářskému programu z roku 2003, avsak pro období do roku 2005 zůstává poněkud optimističtějsí nez prognóza Komise z jara 2004. Zejména předpověď růstu pro rok 2004 se nachází na horním okraji současného předpovědního pásma. Zdá se vsak, ze vývoj růstu ve zbývajícím zahrnutém období, jenz se blízí potenciální míře růstu, kterou vnitrostátní úřady odhadly na 3,7 %, a pak ji od roku 2006 lehce překračuje, je pravděpodobný a v hrubých rysech se shoduje s předpověďmi Evropské komise. Předpovědi inflace, která má dosáhnout 3,3 % v roce 2004 a ustálit se pod 3,0 % ke konci roku 2005, svědčí o dosti příznivých očekáváních budoucího cenového vývoje, kdezto názor Komise na postup omezování inflace je opatrnějsí. Postupné snizování inflace, které započalo v roce 2001, se ve druhém pololetí 2003 zrychlilo. Roční nárůst spotřebitelských cen dosáhl koncem roku hodnoty 4,6 %, čímz se roční průměr snízil na hodnotu 5,7 % z hodnoty 7,5 %, která platila pro předchozí rok. Negativní inflace pokračovala v roce 2004; ovsem v květnu činil meziroční nárůst míry inflace spotřebitelských cen 3,9 %, tedy o 0,3 procentního bodu více nez v předcházejícím měsíci. Je třeba posílit dlouhodobou udrzitelnost snizování inflace - která je při hodnotě 4,7 % ve dvanáctiměsíčním klouzavém průměru dosud dosti vysoká. Dobrá koordinace jednotlivých slozek hospodářské politiky se povazuje za klíč k trvalému snízení inflace. Bylo zjistěno, ze pro podporu snah o omezování inflace mají zásadní význam zejména umírněný vývoj mezd a změny systému mzdové indexace. Nová metoda úprav mezd v období let 2004-2005, zavádějící progesivní indexační mechanismy, které pouzívají místo skutečných hodnot vnitrostátní inflace očekávané hodnoty a přihlízející k inflaci v EU a ke směnnému kurzu euro/tolar, by měla omezit mzdové nárůsty a zmírnit jejich inflační tlak. Slovinská banka si jako svůj hlavní cíl stanovila udrzení stability cen a svoji měnovou politiku uplatňuje tím, ze kombinuje opatření v oblasti úrokových sazeb se správou směnných kurzů. Od roku 2003 doslo ke snízení úrokových sazeb v kumulativní hodnotě 350 základních bodů - coz vyústilo v dnesní krátkodobou úrokovou míru okolo 2 % - kdezto devalvace kurzu vůči euru se nyní zpomalila na cca 0,1 % měsíčně. Aniz by se tento program výslovně odvolával na Pakt o stabilitě a růstu, usiluje o dosazení stabilního téměř vyrovnaného stavu rozpočtu. Avsak při prognóze schodku ve výsi 0,9 % HDP pro rok 2007 je mozno se téměř vyrovnanému stavu přiblízit pouze ke konci programového období, a to postupným snizováním schodku veřejných financí. Konvergenční program nastiňuje poněkud pomalejsí postup ve srovnání s předvstupním programem z roku 2003 a předpokládá co nejpozdějsí fiskální konsolidaci, neboť odkládá snízení schodku az na období ke konci fungování programu, takze se rozpočtové narovnání má uskutečňovat předevsím cestou snizování poměru výdajů. Uplatněný způsob konsolidace se jeví jako věrohodný, avsak dosti neambiciózní, pokud jde o nastavení cílových hodnot rozpočtu. Konvergenční program neuvádí zádné podrobné údaje o plánovaných rozpočtových opatřeních a obzvlástě o jejich kvantitativním dopadu. Ovsem ve srovnání s předvstupním programem z roku 2003 se zdá, ze se konsolidační strategie v zásadě nezměnila. Ta předpokládá restrukturalizaci veřejných výdajů a příjmů s cílem posílit pruznost rozpočtu. Za nezbytné se povazuje zejména snízení mandatorních výdajů rozpočtu, aby bylo mozno zvládat finanční závazky členství v EU a v NATO; jak se zdá, úřady na ně nahlízejí jako na zdroje dalsího tlaku na rozpočet, přičemz podíl mandatorních výdajů představuje přes 80 % celého rozpočtu. Vláda je odhodlána stanovené cíle splnit tím, ze postupně snízí cyklicky očistěný schodek a ze za nepříznivých okolností umozní fungování automatických stabilizačních mechanismů pouze v omezeném měřítku (na úrovni řádově 0,2 % HDP podle vládního návrhu zákona o rozpočtu na rok 2004). Vzhledem k tomu, ze plánovaný schodek na období 2004-2005 je jen těsně pod 2 % HDP, nebude mozná stačit na ochranu před překročením schodkového limitu 3 % HDP, pokud by se úřadům nepodařilo omezit fungování fiskálních stabilizačních mechanismů. V případě obtízí souvisejících s nepříznivým hospodářským vývojem, podobně jako v nedávné minulosti, by mohly být rozpočtové výsledky horsí, nez se očekává. Hrubý veřejný dluh je poměrně nízký a takový i zůstane po dobu trvání programu. V roce 2003 poměr zadluzení k HDP vzrostl na 28,6 % HDP. Při přetrvávajícím primárním schodku vláda očekává, ze dojde k dalsímu nárůstu zadluzenosti v prvních dvou letech a ze nejvyssího zadluzení ve výsi 29, 5% HDP bude dosazeno v roce 2005. Do roku 2007 se zadluzení podle předpovědi má vrátit na hodnotu 28,4 % HDP, neboť předpokládaný růst nominálního HDP má být vyssí nez úroková sazba, čímz se hladina zadluzení ustálí. Úřady navíc povazují vyzrálost a měnovou strukturu dluhového portfolia za přiměřenou, neboť profil dlouhodobých splátek je rovnoměrně rozprostřen v čase a obsahuje narůstající slozku dluhu vedeného v tolarech a vnějsí dluh je převázně v eurech. Program stručně přezkoumává náplň vládní strukturální reformy, která se soustřeďuje na posilování konkurenceschopnosti hospodářství zvysováním podílu výdajů na výzkum a vývoj v rozpočtu. Vyhlasuje téz dalsí opatření k udrzení hospodářského rozvoje, např. podporu investic orientovaných na vytváření nových pracovních přílezitostí a odstraňování nepruzných strukturálních prvků na trhu pracovních sil. Program se vsak dostatečně nevěnuje konkrétním otázkám restrukturalizačního procesu; uváděné politické cíle jsou dosti povsechné a jen výjimečně je doprovázejí dobře rozpracovaná opatření. Důsledky pro rozpočet není mozno jednoznačně rozpoznat, neboť nebyl učiněn zádný pokus o kvantifikaci plánovaných strukturálních reforem při předpovídání stavů hlavních souhrnných rozpočtových ukazatelů. Slovinsko je ohrozeno nerovnováhami rozpočtu plynoucími z potřeby pokrýt náklady související se stárnutím obyvatel. Důsledné provedení reformy důchodové soustavy a ustavení stabilního systému zdravotnictví má spolu s vytvořením postačujícího primárního přebytku zásadní význam, mají-li se veřejné finance dostat na trvale udrzitelné základy. Tabulka: Porovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů >TABELPOSITION> Na základě tohoto posouzení Komise přijala připojené doporučení pro stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Slovinska a předává ho Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004-2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, [5] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997. s. 1. Dokumenty, na které se tento text odvolává, je mozno nalézt na následující webové stránce: s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: Dne [5. července 2004] Rada prosetřila konvergenční program Slovinska na období 2004 az 2007. Program velkou měrou splňuje pozadavky kladené na data podle revidovaného ,souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů" . Cílem rozpočtové strategie, na které program spočívá, je dosáhnout ozdravění veřejných financí s téměř vyrovnaným stavem rozpočtu. Pro dosazení tohoto cíle program předpokládá postupné snizování celkového schodku veřejných rozpočtů v průběhu daného období doprovázené snízením podílu příjmů i podílu primárních výdajů, u nichz by se mělo dosáhnout snízení omezením mandatorních výdajů. V souladu s vyznačeným postupem rozpočtového narovnání se schodek má během přístích čtyř let snízit na polovinu a dosáhnout v roce 2007 hodnoty těsně pod 1 %. Přestoze budou úřady zaměřovat svou politiku na postupné snizování strukturálního schodku, umozní v nepříznivých hospodářských podmínkách fungování automatických fiskálních stabilizačních mechanismů - byť v omezené míře. Zdá se, ze makroekonomický scénář, z něhoz tento program vychází pro období po roce 2005, odrází pravděpodobné výhledy růstu, neboť předpokládá ze reálný HDP bude mírně nad úrovní potenciální produkce. Nicméně předpověď růstu pro rok 2004 je značně optimistická. Předpokládané hodnoty inflace odpovídají dolnímu okraji současného předpovědního pásma pro rok 2004, ale pro následné období jsou realistické za předpokladu, ze jednotlivé aspekty hospodářské politiky budou i nadále koordinovány s cílem zajistit trvalé snízení inflace . Schodky veřejných rozpočtů by měly nepatrně vzrůst na 1,9 % HDP v roce 2004 a poté postupně klesat az na 0,9 % HDP v roce 2007; v kazdém jednotlivém roce by podle předpokladu měly setrvat pod referenční hodnotou 3 % HDP. Rozpočtové cíle předlozené v programu nepostačují k zajistění střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu vyjádřeného v Paktu o stabilitě a růstu; stav rozpočtu by se k tomuto střednědobému cíli měl přiblízit teprve na konci doby trvání programu. Navíc by rozpočtové výsledky mohly být horsí, nez se očekává, zejména s ohledem na podcenění makroekonomických rizik - souvisejících s výse zmíněnou optimistickou předpovědí růstu pro rok 2004 - by mohlo vést k překračování výdajů, jako se jiz stávalo v minulosti. Proto se můze stát, ze přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nezajistí dostatečné zabezpečení proti překročení schodkového limitu 3 % HDP při normálním kolísání makroekonomiky, obzvlástě v prvních letech trvání programu. Hrubý veřejný dluh je poměrně nízký a takový zůstane i do budoucna. Celkové zadluzení má nejdříve vzrůst na 29,5 % HDP v roce 2005 a poté má klesnout na hodnotu 28,4 % HDP v roce 2007. Slovinsko je ohrozeno nerovnováhami rozpočtu plynoucími z potřeby pokrýt náklady související se stárnutím obyvatel. Důsledné provedení reformy důchodové soustavy a ustavení stabilního systému zdravotní péče má spolu s vytvořením postačujícího primárního přebytku zásadní význam, mají-li se veřejné finance dostat na trvale udrzitelné základy. Klíčové předpovědi podle slovinského konvergenčního programu >TABELPOSITION>