CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE  VYSOKÁ PŘEDSTAVITELKA  
UNIE PRO ZAHRANIČNÍ  
VĚCI A BEZPEČNOSTNÍ  
POLITIKU  
V Bruselu dne 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final  
  
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
EU a ASEAN: partnerství se strategickým záměrem   
 
2 
 SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A  
RADĚ  
EU a  ASEAN: partnerství se strategickým záměrem  
1. Úvod  
EU má strategický zájem posilovat své vztahy se Sdružením národů jihovýchodní Asie 
(ASEAN)1. Silné, soudržné a  sebevědomé ASEAN, které se ubírá cestou vlastní integrace, je 
dobré pro regionální stabilitu, prosperitu a  bezpečnost a  vytváří nové příleži tosti pro spolupráci 
při řešení regionálních a  globálních výzev. ASEAN v sobě kombinuje rychlý hospodářský růst a 
demografickou dynamiku. Dohromady by se jednalo o sedmou největší ekonomiku světa, která 
má nakročeno do pozice čtvrté největší ekonomiky do  roku 2050. Podíl mladé střední třídy na 
celkovém počtu obyvatel sdružení ASEAN vzroste z 24  % v roce 2010 na 65  % v roce 2030. 
ASEAN je také centrem úsilí o vybudování pevného regionálního bezpečnostního pořádku v  širší 
asijsko -tichomořské oblasti. Sjednoce né a  sebevědomé ASEAN je klíčem k tomu, aby byly 
regionální problémy řešeny spořádaným způsobem; to je také přímo v  zájmu občanů tohoto 
regionu, ale také Evropské unie.  
EU má proto velký zájem na  úspěchu ASEAN.  
Ve vztazích mezi EU a  ASEAN se objevil nový impuls a  obě strany mají zájem udržet jej. 
Mnoho zemí ASEAN vyjádřilo naději, že EU bude aktivnější, a  touží po oficiálním „strategickém 
partnerství“. EU má vážné hospodářské, odvětvové a  politické zájmy na posílení své spolupráce 
s tímto klíčovým hráčem v  regionu strategického významu.  
ASEAN pracuje na  vytvoření Hospodářského společenství ASEAN (AEC) do  konce roku 2015 
a rozpracovává svou vizi pro období po roce 2015, včetně toho, jak chápe své vztahy s  EU 
a dalšími partnery v  dialogu. Proto nastal čas for mulovat vizi budoucích vztahů mezi EU 
a sdružením ASEAN.  
Ač jsou ASEAN a  EU „partneři v integraci“, výrazně se liší z  hlediska průměrné úrovně 
hospodářského rozvoje, povahy svých politických systémů a  jejich institucionální síly. ASEAN 
bude muset čelit výz vám, které přinese, mimo jiné, zcela mezivládní mechanismus rozhodování 
založený na  konsenzu; financování rozpočtu ASEAN (pouze 16 milionů USD za rok na  základě 
stejných příspěvků od  každého členského státu); a  posílení pravomocí jeho sekretariátu. EU 
a ASEAN mají současně společné odhodlání „budovat společenství“, udržitelný rozvoj a 
integraci založenou na  pravidlech, jakožto nejlepší způsob, jak zajistit svým občanům (celkem 
více než 1,1  miliardy) bezpečnost a  prosperitu. Strategie 2020, kterou sleduje EU , by mohla 
posloužit jako inspirace pro zpracování a  provedení vize a agendy sdružení ASEAN na  období po 
roce 2015.  
Investice do vztahů mezi EU a  sdružením ASEAN budou mít významné přínosy pro zájmy EU, 
a to jak ekonomicky, tak politicky. ASEAN si cení úlohu, kterou může EU hrát v  regionálním 
kontextu, pro který je charakteristická sílící strategická konkurence. EU, cob y důvěryhodný 
                                                            
1  Členské státy sdružení ASEAN jsou Brunej Darussalam, Kambodža, Indonésie, Laoská lidově demokratická 
republika, Malajsie, Myanmar/Barma, Filipíny, Singapur, Thajsko a Vietnam.  
 
3 
 partner, který nevnucuje žádný konkrétní model, může více než jakýkoli jiný partner v dialogu 
pomoci sdružení ASEAN dosáhnout jeho integračních cílů.  
Pokud jde o EU, větší angažovanost vůči sdružení ASEAN je klíčem k  rozpracování vyzrálejší 
strategie vůči Asii. EU v  minulých letech:  
 přistoupila ke  Smlouvě o  přátelství a  spolupráci v  jihovýchodní Asii;  
 povýšila a  přeorientovala svou spolupráci směrem k ambicióznějšímu a politickému 
partnerství, jak je stanoveno v  akčním plánu z Bruneje na obdo bí 2013 –20172, který 
představuje rámec pro spolupráci EU –ASEAN, včetně mnoha aktivit členských států EU;  
 uskutečnila více návštěv na  vysoké úrovni; a  
 zahájila nové iniciativy pro konkrétní činnosti v  prioritních oblastech.  
ASEAN tuto angažovanost EU zazn amenalo a ocenilo; nyní je třeba zvýšit dynamiku a  uvést do 
života společné rozhodnutí ministrů zahraničních věcí ASEAN a EU z  července 2014 a „přeměnit 
vztah na strategický“. Vyzdvižení vztahů mezi EU a  sdružením ASEAN na  vyšší úroveň naváže 
na bohaté a  rozmanité dvoustranné vztahy mezi EU a  jednotlivými členy ASEAN a dále je 
obohatí; tyto procesy by se měly chápat jako vzájemně se posilující.  
2. Propojenost: pochopit účel regionální integrace  
Propojenost je centrální, sjednocující plán, který dnes tvoří z áklad ASEAN. Hlavní cíle byly 
stanoveny v  roce 2010 v generálním plánu pro propojenost sdružení ASEAN , přičemž hlavním 
cílem je, aby byly odstraněny bariéry a aby se podniky, lidé a  instituce sblížili3. V generálním 
plánu  se zdůrazňuje, že  materiální infra struktura je sice důležitá, ale zásadní úlohu v propojení 
zemí ASEAN mezi sebou i s ostatním světem hraje příznivý regulační rámec a sdílená identita. 
EU, jež je sama projektem regionální integrace, je také založena na  propojenosti (i  když se tomu 
říká jin ak). Především s EU může ASEAN jednat například o zkušenostech získaných při 
zavádění integrovaných dopravních systémů v  kontinentálním měřítku, při vytváření vnitřního 
trhu a  sbližování lidí.  
Na setkání ministrů v  červenci 2014 v  Bruselu byl potvrzen vzáj emný zájem o  spolupráci na 
propojení. Mnoho odvětvových iniciativ uvedených v  tomto sdělení je třeba chápat tak, že 
spolupráce v  oblasti propojení se stává jádrem vztahů mezi EU a  sdružením ASEAN.  
Region Dolního Mekongu (Kambodža, Laoská lidově demokratick á republika, Myanmar 
a Vietnam) se rychle rozvíjí, ale leží v něm nejchudší a  nejméně propojené země. Stávající hrubý 
národní důchod na  obyvatele nejbohatší země sdružení ASEAN je 26krát vyšší než u nejchudší 
země (v  EU je tento poměr je méně než 1: 4)4. Stírání rozdílů v  rozvinutosti bude zatěžkávací 
zkouškou pro vnitřní propojenost sdružení ASEAN a klíčem k  úspěchu AEC.  
                                                            
2 Akční plán z  Bandar Seri Begawanu na  posílení rozšířeného partnerství mezi sdružením ASEAN a EU (2013 – 
2017) , http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publi cations/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
4  Podle údajů Světové banky (2013).  
 
4 
 Rozvojová spolupráce EU zapadá do působnosti iniciativy pro integraci sdružení ASEAN, která 
klade velký důraz na  to, aby se země v Dolním  Mekongu přiblížily k úrovni rozvoje v  bohatších 
členských státech ASEAN. ASEAN by mohlo využít zkušenosti EU z integrace a  soudržnosti.  
Zvláštní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 podporu pravidelného a  systematického dialogu mezi EU a  sdružením A SEAN v  oblasti 
propojení – v návaznosti na úspěšnou návštěvu Výboru pro koordinaci propojenosti 
ASEAN (ACCC) v únoru 2014 v  Bruselu a  Lucembursku se konal první dialog v 
Naypyidaw (Myanmar/Barma) v  září 2014;  
 vytvoření pracovní skupiny pro propojení, která  bude mluvčím ACCC a motorem různých 
činností EU na  podporu propojenosti sdružení ASEAN;  
 pokračující podporu zemí Dolního Mekongu, jež usilují o  překonání rozdílů v  úrovni 
rozvoje v rámci ASEAN a  o vzájemné propojení. EU za tímto účelem ztrojnásobí svou 
dvoustrannou pomoc zemím v povodí Mekongu, a  to z 607 milionů EUR (v letech 2007 –
2013) na  1 705 milionů EUR (v letech 2014 –2020);  
 a podporu financovatelných projektů regionální propojenosti v  oblasti dopravy, 
energetiky a  městské infrastruktury5. Nástroj technické pomoci ASEAN (1,1 milionů 
EUR použitelných v polovině roku 2015) pomůže určit projekty a  zadat studie 
proveditelnosti;  
 kombinování grantů a  úvěrů od mezinárodních finančních institucí, včetně Evropské 
investiční banky (EIB), na podporu rozvoje ze lené ekonomiky v  regionu ASEAN 
prostřednictvím investičního nástroje pro Asii (AIF);  
 sdílení zkušeností EU z úspěšné správy říčních povodí, např. ze strategie EU pro region 
Podunají.  
 navržení specializovaného dialogu ministrů zahraničních věcí o  Dolním Mekongu, s cílem 
projednat regionální otázky a probíhající pomoc EU; a  
 sdílení zkušeností EU nabyté při budování vnitřního trhu se zbožím a  službami zároveň s 
postupným dokončováním hos podářského společenství ASEAN.  
2.1 Stimulace obchodu, investic a  podnikání  
Obchodní a  investiční toky mezi EU a  sdružením ASEAN za poslední desetiletí značně posílily. 
ASEAN jako celek je dnes pro EU třetím největším mimoevropským obchodním partnerem (po 
USA a  Číně) a  EU je pro ASEAN druhým největším obchodním partnerem (po Číně), přičemž 
dvoustranný obchod se zbožím a  službami v  roce 2013 dosáhl hodnoty 238 miliard EUR. EU 
také vytvořila v regionu ASEAN solidní objem investic ve výši více než 156 miliard E UR. 
Připadá na  ni největší podíl celkového objemu přímých zahraničních investic v  zemích ASEAN 
(téměř čtvrtina). Třebaže je to nový jev, investice sdružení ASEAN v  Evropě také neustále rostly 
a na konci roku 2013 dosáhly celkového objemu více než 57 miliar d EUR.  
                                                            
5 Mezi konkrétní programy EU financované z nástroje EU pro rozvojovou spolupráci patří projekt integrace letecké 
dopravy ASEAN, program EU -ASEAN statistika a  monitorován í integrace, program podpora EU pro 
vysokoškolské vzdělávání v  regionu ASEAN, program EU -ASEAN správa hranic a  migrace a iniciativa posílený 
regionální dialog mezi EU a  sdružením ASEAN.  
 
5 
 I přes tato impozantní čísla stále zbývá velký prostor pro růst obchodních vztahů mezi EU a 
sdružením ASEAN. ASEAN se brzy stane jednotným trhem s  více než 600 miliony spotřebitelů 
a rostoucí střední třídou; ten nabízí evropským podnikům velké příle žitosti pro investice a  export.  
EU se aktivně angažuje v regionu ASEAN a  stále více i v jeho jednotlivých členských státech. 
Sjednávání dvoustranných dohod o  volném obchodu začalo v  roce 2010 Singapurem a  po něm 
následovaly Malajsie, Vietnam a  Thajsko. Je dnání o dohodě o volném obchodě mezi EU a 
Singapurem skončila v říjnu 2014 a jednání o ambiciózní a široce pojaté dohodě o volném 
obchodě s Vietnamem, jež by se mohla stát významnou referenční dohodou pro další jednání EU 
v tomto regionu, se blíží ke konci . 
V letech 2014 –2020 věnuje EU asi polovinu své finanční pomoci pro ASEAN (85 milionů EUR) 
na podporu propojenosti sdružení ASEAN prostřednictvím udržitelné a  inkluzivní hospodářské 
integrace a obchodu. Za tímto účelem bude čerpat zdroje také z AIF a zkomb inuje granty EU 
s půjčkami od EIB a  dalších mezinárodních finančních institucí.  
Nad rámec obchodních dohod a  finanční pomoci bude EU spolupracovat se sdružením ASEAN 
také na podpoře inteligentního a  udržitelného růstu podporujícího začlenění. Zaměří se 
na podporu vstřícnějšího podnikatelského prostředí v  dalších zemích, odstranění necelních 
překážek, harmonizaci norem, posilování právního státu a  provedení mezinárodních 
pracovněprávních standardů. Také probíhající dialog mezi EU a  ASEAN o výzkumu a  inovacíc h 
bude muset sehrát důležitou úlohu při podpoře sociálně -ekonomického růstu.  
Pouze 13  % malých a středních podnikú z EU působí v mezinárodním měřítku mimo EU6. 
Vytváření obchodních příležitostí pro evropské malé a  střední podniky v  zemích ASEAN si 
vyžádá m imo jiné lepší regulační prostředí, přístup k  financování, práva duševního vlastnictví, 
přístup na  trh (včetně veřejných zakázek) a  rozvoj podnikové správy.  
Zvláštní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 pozdvižení obchodních vztahů se sdružením ASEAN  na jinou úroveň, mimo jiné pomocí 
pravidelných konzultací mezi ministry hospodářství, a práce na ambiciozní 
meziregionální zóně volného obchodu na základě dvoustranných dohod mezi EU a 
členskými státy ASEAN, coby předstupňů vedoucích k tomuto cíli;  
 zlepše ní obchodních příležitostí pro malé a  střední podniky, mimo jiné prostřednictvím 
nástrojů, jako je EU Gateway/Business Avenues v Jihovýchodní Asii, ASEAN -EU 
Business Council a společný rozvoj financovatelných projektů na  podporu rozvoje zelené 
ekonomiky s podporou kombinace grantů EU a  půjček od evropských a  mezinárodních 
finančních institucí prostřednictvím investičního nástroje pro Asii (AIF);  
 zkoumání (společně se EIB a  rozvojovými bankami působícími v  regionu ASEAN) toho, 
jak zlepšit přístup k  financová ní pro internacionalizaci malých a  středních podniků;  
                                                            
6  Podle Eurochambres  jen 13  % malých a středních podniků z EU působí mimo EU a kolem 9,7  % vývozu zboží 
výrobních malých a středních podniků míří do zemí mimo EU. Očekává se, že  v příštích pěti letech se světový 
růst z 90  % odehraje mimo Evropu.  
 
6 
  posílení dialogu a  spolupráce mezi EU a  ASEAN v  oblasti sanitárních a fytosanitárních 
opatření na  základě mezinárodních norem, s cílem usnadnit obchod a  odstranit stávající 
překážky obchodu;  
 podpora po sílené spolupráce mezi pohraničními agenturami v boji proti celním podvodům 
a současně podpora legitimního obchodu, transparentnosti a  zákazu diskriminace mezi 
hospodářskými subjekty, a  to mimo jiné prostřednictvím technické pomoci (tak jako 
v případě pilo tního projektu informatizovaného tranzitního systému sdružení ASEAN) 
v rámci programu EU ARISE;  
 zahájení dialogu se sdružením ASEAN, s  cílem podpořit vzájemné pochopení 
předpisového rámce a  průmyslové politiky. Chemický průmysl by například těžil z 
výměny osvědčených postupů při zavádění celosvětových standardů, jako je klasifikace 
a označování chemických látek podle globálně harmonizovaného systému OSN, a také z 
prověrky oblastí společného zájmu;  
 podpora mezipodnikové a meziklastrové spolupráce, přístup k úvěrům a budování 
regionální kapacity pro normalizaci na základě uznávaných mezinárodních norem a zásad 
WTO;  
 zahájení dialogu o  duševním vlastnictví, správě a  řízení obchodních společností a  jejich 
sociální odpovědnosti, ochraně spotřebitele, justiční spolupráci (zejména pokud jde o 
mezinárodní obchodní právo) a  o lepším uplatňování mezinárodních pracovních norem;  
 podpora odvětvových dialogů v  oblastech společného zájmu, včetně:  
o regionálních a  mezinárodních norem v automobilovém průmyslu  a v zdravotnic tví 
a lékařství ;  
o družicové navigace, pozorování Země, programu Copernicus a problematiky 
kosmického prostoru , s cílem vybudovat strategii dlouhodobé spolupráce s 
podporou programu Horizont 2020 a jeho grantů na  aplikovaný výzkum v  těchto 
oblastech;  
o obran ného průmyslu , s cílem podpořit internacionalizaci evropského obranného 
průmyslu, včetně akcí zaměřených na  navazování kontaktů mezi EU a  ASEAN7; a  
o informační a  komunikační technologie  se zaměřením na aplikace IKT ve  prospěch 
občanů, harmonizace a správa spektra, pátrací a  záchranné služby, řízení růstu 
mobilních komunikací, digitální televize a vysílání.  
2.2 Doprava  
Civilní letectví hraje klíčovou úlohu při zajišťování kvalitního propojení v  rámci sdružení 
ASEAN i mezi EU a  ASEAN. Polovina nového růstu světové dopravy během příštích 20 let 
připadne na dopravu do  nebo z  asijsko -tichomořské oblasti či v rámci tohoto regionu a jeho podíl 
na celosvětovém trhu bude do  roku 2030 činit téměř 40  %. Letový provoz mezi EU a  zeměmi 
ASEAN vzroste v  příštích 20 letec h o 65 %, částečně z  důvodu vyššího cestovního ruchu.  
                                                            
7  Viz sdělení Komise COM(2013 ) 542 a  COM(2014)  387. Akce zaměřené na  navazování kontaktů mohou být 
pořádány prostřednictvím programu COSME, což je program EU pro konkurenceschopnost podniků a  malých 
a středních podniků.  
 
7 
 Sdělení Komise Vnější politika EU v oblasti letectví8 z roku 2012 zvýraznilo význam jednotného 
trhu civilní letecké dopravy v sdružení ASEAN, který nabízí možnosti těsnější meziregionální 
spolupráce a s pojení tržní liberalizace s tržní regulací by mohlo být modelem pro ASEAN. EU 
prošla v  posledních třech desetiletích podobným procesem, který nakonec dospěl do dnešního 
plně integrovaného jednotného leteckého trhu EU.  
EU poskytuje technickou pomoc na rozvo j institucionální kapacity v  rámci sdružení ASEAN, s 
cílem dosáhnout bezpečného, zajištěného a  udržitelného jednotného leteckého trhu 
prostřednictvím projektu integrace letecké dopravy v sdružení ASEAN, který se provádí v  úzké 
spolupráci s  Evropskou agentu rou pro bezpečnost letectví (EASA).  
Pokrok sdružení ASEAN při vytváření vnitřního trhu letecké dopravy vytváří také základ pro užší 
meziregionální spolupráci. Velmi užitečný byl v tomto směru v  únoru 2014 summit EU –ASEAN 
věnovaný letectví a  následně práce specializované pracovní skupiny EU –ASEAN pro otázky 
letectví.  
Konkrétní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 posílení dialogu o letectví, mimo jiné s  cílem zahájit formální jednání o  meziregionální 
dohodě o  civilním letectví; a  
 podporu rozvoje lepší ch městských dopravních systémů, které spolufinancuje EIB, 
rozvojové banky členských států EU nebo AIF.  
2.3 Výzkum, inovace a  mezilidské kontakty  
Užší mezilidské kontakty jsou klíčovou součástí prohloubeného partnerství EU -ASEAN. 
Zahrnují jak dialog a spolupráci v  oblasti výzkumu a  inovací, tak  výměnu vysokoškolských 
studentů a  výzkumných pracovníků. Silná účast sdružení ASEAN na sedmém rámcovém 
programu EU pro výzkum a  technologický rozvoj (2007 –2013) vyústila do  103 projektů, přičemž 
příspěvky EU či nily celkem 20  milionů EUR.  
Každý rok dostává asi 250 studentů ze zemí ASEAN stipendia v  rámci programu Erasmus 
Mundus, který je nyní nahrazen programem Erasmus+, a  mnoho stipendií poskytují členské státy 
EU. Každý rok cestuje do  Evropy na stipendia EU fin ancovaná EU a  jejími členskými státy více 
než 4  000 studentů ze zemí ASEAN.  
Konkrétní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 posílení spolupráce v  rámci nového programu EU pro výzkum a  inovace Horizont 20209 
v prioritních oblastech společně určených v ysokými představiteli, kteří od  srpna 2014 
vedou dialog mezi EU a ASEAN o výzkumu a  inovacích;  
 rozšíření spolupráce v  oblasti vzdělávání, včetně sdílení zkušeností EU nabytých při 
modernizaci a  internacionalizaci vysokého školství a reformách systému (např . účinek 
kvalifikačních rámců, zajišťování kvality, akreditace a hodnotící systémy a  vzájemné 
                                                            
8  COM(2012)  556 final.  
9Kromě programu Horizont 2020 lze využít již zmíněné nástroje, tj. dialog EU –ASEAN o výzkumu a  inovacích 
a také připravovaný akční plán ASEAN v  oblasti vědy, technologie a  inovací na roky 2015 –2020).  
 
8 
 uznávání diplomů) prostřednictvím projektů Erasmus+ a programu podpora EU pro 
vysokoškolské vzdělávání v  regionu ASEAN (EU –SHARE);  
 pořádání veletrhů vyššího vzděl ávání a  akademických výměn (jako součást podpory EU 
pro propojenost sdružení ASEAN v  oblasti vzdělávání);  
 pokračování dialogu a  spolupráce v  otázkách migrace a  mobility, jako jsou legální 
migrace a víza, nelegální migrace, navracení a  zpětné přebírání nele gálních migrantů, 
obchodování s  lidmi, migrace a  rozvoj a  mezinárodní ochrana (azyl a  jiné formy 
mezinárodní ochrany);  
 spolupráce s  členskými státy ASEAN v  oblasti udržitelného cestovního ruchu na  základě 
zkušeností s  Thajskem, Myanmarem/Barmou a  Vietnamem ; a 
 podporu účasti nestátních subjektů a  organizací občanské společnosti na regionální 
integraci.  
3. Zelenější partnerství pro udržitelnou budoucnost  
Region sdružení ASEAN oplývá bohatými přírodními zdroji, které využívá široká škála 
hospodářských činností  a které jsou zdrojem obživy mnoha domácností. Tento region zabírá 
pouze 3  % celkové rozlohy světa, ale vyznačuje se mimořádně velkou biologickou rozmanitostí 
a poskytuje přírodních stanoviště více než 20  % známých rostlinných a  živočišných druhů. Růst 
populace a hospodářský růst však vyvolávají stále silnější tlak na  přírodní zdroje v  tomto regionu, 
jenž se potýká s  nedostatkem vody, nezákonnou těžbou dřeva, přeměnou lesních pozemků, 
odvodňováním rašelinišť a  lesními požáry s výslednou ztrátou biologické r ozmanitosti, vysokými 
emisemi skleníkových plynů, jakož i  se zdravotními problémy a hospodářskými ztrátami. K 
problémům v  této oblasti patří také nedostatek vody a špatné nakládání s  odpady, což jen 
zhoršuje globální problémy se zanášení moří odpadem.  
V sd ružení ASEAN se nachází třetí největší tropický prales na světě a v tomto regionu dochází k 
nejrychlejšímu růstu emisí skleníkových plynů z  odlesňování a  znehodnocování lesů: v 
současnosti se tu vypouští ročně 260 milionů tun CO 2 (810 milionů tun na celém světě).  
Jihovýchodní Asie je náchylná k  přírodním katastrofám, což částečně souvisí se změnou klimatu. 
Tyto katastrofy způsobily značné ztráty na  životech a  (zejména tsunami v  roce 2004, cyklon 
Nargis v roce 2008 a tajfun Haiyan v roce 2013) postihly nejen občany ASEAN, ale také občany 
EU. EU řadu let pomáhala zemím ASEAN zejména prostřednictvím programu EU DIPECHO při 
vytváření účinnějších reakcí na  mimořádné události a  budování kapacit pro včasné varování, aby 
tak lépe zvládaly přírodní katastrofy a  katastrofy způsobené člověkem, a dělila se s nimi o 
zkušenosti nabyté při rozvíjení účinných mechanismů konzulární pomoci. EU je jedním 
z hlavních finančních podporovatelů koordinačního střediska ASEAN pro humanitární pomoc 
(AHA) a  současně posiluje své vz tahy s  vnitrostátními strukturami pro reakci na  krize např.  v 
Myanmaru/Barmě a  na Filipínách. EU podporuje rozvoj „Dohody ASEAN o  zvládání katastrof 
a reakci na  mimořádné situace“ (AADMER) po roce 2015 a  v souladu se sendajským rámcem 
pro snižování rizika katastrof10 se EU a  sdružení ASEAN zaměří na  zvýšení odolnosti 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
 
9 
 obyvatelstva a jeho schopnosti čelit výzvám, které přinášejí katastrofy, a  na snižování rizik, 
zejména v  městském prostředí.  
Vzhledem ke své globální odpovědnosti mají EU a  ASEAN společný zájem na rozvíjení 
účinnějšího meziregionálního dialogu o  změně klimatu. ASEAN a  EU sledují společný cíl 
nepřekročit nárůst teploty o 2  °C a  rozvíjet své nízkoemisní a vůči změně klimatu odolné 
hospodářství a  společnosti. EU je připravena podporovat ASEAN při za čleňování změny klimatu 
do jeho vize pro období po roce 2015, mimo jiné prostřednictvím finančních prostředků 
vyčleněných na prioritní regionální program v oblasti Změna klimatu, životní prostředí a  zvládání 
katastrof na léta 2014 až 2020. EU bude podporov at zmírňování změny klimatu, přizpůsobování 
se jí a  zvyšování odolnosti vůči ní, jakož i spolupráci při zvládání katastrof, a zároveň nabídne 
možnosti, jak se uceleně vypořádat se změnou klimatu a  jejími příčinami.  
Akční plán EU pro prosazování práva, sprá vu a obchod v  oblasti lesnictví (FLEGT) se snaží o 
zkvalitnění lesní správy a  podporu obchodu s udržitelně a  zákonně vytěženými dřevařskými 
výrobky a  poskytuje dobrý základ pro intenzivnější dialog a budování kapacit ve sdružení 
ASEAN. EU vyjednává nebo pr ovádí dobrovolné dohody o  partnerství FLEGT s většinou zemí 
ASEAN a podporuje spolupráci na  regionální úrovni11. EU navíc přispívá částkou 3 miliardy 
USD na politiky OSN v  oblasti klimatu a na pobídky pro snižování emisí z  odlesňování 
a znehodnocování lesů (REDD +) a  bude podporovat členy ASEAN, aby vypracovali pevné 
a ambiciózní strategie REDD+.  
Znečištění ovzduší je problém, který trápí několik zemí ASEAN, například Indonésii, Malajsii 
a Singapur. Trvalé doutnání a  požáry v rašeliništích i  na jiné půdě v důsledku přeměny lesů 
ovlivňují kvalitu ovzduší, zdraví místního obyvatelstva a hospodářství. V  některých případech je 
znečištění natolik velké, že místní orgány vyhlašují výjimečný stav. Emise skleníkových plynů z 
odvodněných či spálených rašelinišť jso u významnou příčinou změny klimatu a přispívají k 
tomu, že ASEAN patří k regionům s nejvyššími emisemi skleníkových plynů. Projekt SEApeat 
(rašeliniště v Jihovýchodní Asii) financovaný z prostředků EU pomohl zemím ASEAN 
vypracovat a provést národní akční p lány pro rašeliniště. Součástí tohoto projektu jsou 
alternativní výdělečné činnosti a metody prevence požárů, např. kontrolované spalování. 
Na období 2014 –2020 se plánují finanční zdroje pro projekt udržitelného využívání rašelinišť a 
zmírňování znečištění  v zemích ASEAN (20 milionů EUR) a  pro projekt biologické rozmanitosti 
a správy chráněných oblastí v  zemích ASEAN (10 milionů EUR).  
V nadcházejících letech se bude sociálně -ekonomický rozvoj a  propojení odvíjet hlavně od 
energetiky, jež bude plnit cíle v  oblasti změny klimatu a  životního prostředí. Základem plodného 
dialogu o energetice a změně klimatu může být sdílení zkušeností a  osvědčených postupů 
a demonstrace inovativních řešení, mimo jiné v  oblasti snižování emisí CO 2, energetické 
účinnosti a  snížení  poptávky a  rovněž v oblasti rozvoje obnovitelných zdrojů energie. Výzkum 
                                                            
11 Dobro volná dohoda o  partnerství je právně závaznou obchodní dohodou mezi Evropskou unií a  třetí (nečlenskou 
zemí EU) zemí těžící dřevo. Cílem dobrovolné dohody o  partnerství je zajistit, aby dřevo a  dřevařské výrobky 
vyvážené do  EU pocházely ze zákonných zdrojů . Dobrovolná dohoda o  partnerství mezi Evropskou unií 
a Indonésií byla uzavřena v  roce 2014. Jednání o  dobrovolných dohodách o  partnerství se vedou s Laosem, 
Malajsií, Thajskem a Vietnamem. Kambodža a  Myanmar jsou v přípravné  fázi. Probíhá dialog FLEGT 
s Filipínami.  
 
10 
 a inovace, včetně demonstrací a  zavádění nových řešení výše uvedených výzev, budou 
předmětem dialogu o výzkumu a inovacích mezi EU a ASEAN.  
Udržitelné využívání přírodních zdrojů zah rnuje také boj proti nezákonnému, nehlášenému 
a neregulovanému rybolovu, který má významné environmentální, hospodářské a  bezpečnostní 
následky. EU je nadále odhodlána bojovat na  mezinárodní úrovni proti nezákonnému, 
nehlášenému a  neregulovanému rybolovu a  toto její odhodlání má zásadní význam pro podporu 
lepší správy světového oceánu. Za důležitou prioritu to prohlásilo i ASEAN.  
Konkrétní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 posílení spolupráce mezi EU a  ASEAN v  oblasti změny klimatu a  zahájení polit ického 
dialogu o životním prostředí a  udržitelném rozvoji v  souladu s akčním plánem z Bruneje 
a na základě zkušeností EU při řešení udržitelného rozvoje v  kontinentálním měřítku, při 
zohledňování politiky v  oblasti změny klimatu a  při přeměně Evropy ve  vysoce 
energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství;  
 zvýšení podpory pro úsilí ASEAN v  boji proti změně klimatu, v  ochraně životního 
prostředí a  v podpoře ekologického a udržitelného růstu prostřednictvím programu 
regionální spolupráce EU (více než 60 ze 17 0 milionů EUR přidělených na léta 2014 –
2020), jakož i  prostřednictvím AIF a programu SWITCH Asia12; 
 podporu zejména snahy zemí na dolním toku Mekongu o provázanost vody – energie – 
zajišťování potravin, o rozvoj modernějšího udržitelného zemědělství, o zaji šťování 
potravin (včetně bezpečnosti potravin),  o systémy řízení přírodních zdrojů, také 
prostřednictvím podpory dialogu s Podunajím;  
 posílení regionálních přístupů k prosazování práva, správě a obchodu v oblasti lesnictví 
(FLEGT) a ke snižování emisí z od lesňování a znehodnocování lesů (REDD+), včetně 
přípravy nových programů REDD+ na národní či provinční/okresní úrovni, s  cílem lépe a 
přeshraničně řešit příčiny odlesňování a  znehodnocování lesů a dostat se k platbám 
REDD+ za výsledky na  základě nástroje R EDD sponzorovaného EU;  
 podporu praktické spolupráce v problematice odlesňování, nezákonné těžby dřeva a  s tím 
souvisejícího obchodu, mimo jiné prostřednictvím účinného provádění dobrovolných 
dohod o  partnerství FLEGT, řešením přeshraničního znečišťování ov zduší, mimo jiné 
pomocí zastavení odvodňování rašelinišť, podporou udržitelnější produkce takových 
komodit jako je palmový olej, pryž a  káva, zastavení úbytku biologické rozmanitosti, boj 
proti nezákonnému obchodu s  volně žijícími a  planě rostoucími druhy,  boj proti 
znečišťování moře odpadky, podpora nakládání s odpady a chemickými látkami 
způsobem šetrným k životnímu prostředí, podpora zajišťování zásobování vodou (včetně 
přeshraničních aspektů) a  ekologický rozvoj měst;  
 posílení spolupráce mezi EU a  sdruž ením ASEAN v  oblasti energetiky – konkrétně dialog 
o energetické účinnosti a  úsporách energie, biopalivech, investičním rámci, obnovitelných 
zdrojích energie a  rozvoji infrastruktury;  
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
  posílení regionální spolupráce mezi EU a  sdružením ASEAN v  oblasti nezá konného, 
nehlášeného a  neregulovaného rybolovu kromě již probíhajících dvoustranných dialogů 
s některými členy ASEAN; zavedení vhodných pravidel pro sledování, kontrolu a  dohled; 
a 
 rozvoj spolupráce mezi EU a  ASEAN v  oblasti zvládání katastrof, zejména 
prostřednictvím těsnějších operačních vazeb, rozšířených přípravných činností, účastí na 
cvičení regionálních fór ASEAN (ARF) v odstraňování nejtíživějších následků katastrof a 
zaměřením se na sendajský rámec pro snižování rizika katastrof.  
4. Spolupráce v  politických a  bezpečnostních otázkách  
4.1 Bezpečnost  
V posledních letech se EU a  ASEAN dohodly na vytvoření vyzrálejšího partnerství, jehož 
zaměření přesáhne tradiční rámec hospodářských otázek. Děje se tak v návaznosti na rozhodnutí 
sdružení ASEAN, že se za čne zabývat bezpečnostními otázkami, jako je zvládání katastrof, 
námořní bezpečnost, mezinárodní zločinnost a  potírání terorismu. EU rovněž rozšířila svou úlohu 
aktéra a  zajišťovatele bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím Lisabonské smlouvy, která 
umožňuj e ucelenější přístupy k  zahraniční politice.  
ASEAN ukázalo tvořivost a odhodlání postavit se do  středu regionální struktury, do níž se zapojí 
regionální a  globální velmoci prostřednictvím několika soustředných a  souběžných fór, jako je 
ASEAN+3 (Čína, Japonsko a  Jižní Korea), regionální fórum ASEAN (A RF), porada ministrů 
obrany – plus (ADMM -Plus) a summit Jihovýchodní Asie (EAS).  
Hlavním fórem strategické spolupráce v  regionu se stále více stává summit Jihovýchodní Asie 
(EAS), kde jsou členy USA, Čína, Japonsko, Jižní Korea, Indie, Austrálie, Nový Zél and a  Ruská 
federace, ale EU zatím ne. Vzhledem ke svým obchodním, investičním a  dalším vazbám  má EU 
evidentní zájem na  stabilitě v  tomto regionu, a  tím i na podpoře bezpečnostní struktury, která 
dokáže lépe zvládat politická napětí v  oblasti, a v  níž bude  hrát klíčovou roli, mimo jiné 
prostřednictvím budoucího přistoupení k EAS.  
ASEAN si cení příležitost posílit spolupráci s  EU v  oblasti bezpečnosti. Může čerpat ze 
zkušeností EU při formulování bezpečnostní spolupráce na  regionální úrovni, a zapojení EU – 
aktivní, nikoli však ohrožující – mu může pomoci s udržováním více strategických možností a 
centrálního postavení v situaci, kdy se velmoci v  tomto regionu snaží prosadit stále důrazněji.  
EU a  ASEAN by měly využít této konvergence zájmů a učinit z politick ých a  bezpečnostních 
otázek jeden z  nejdynamičtějších vektorů své spolupráce, a  to jak v  rámci spolupráce EU –
ASEAN, tak prostřednictvím většího zapojení EU do  činnosti ARF, v  současné době jediného 
fóra regionální bezpečnosti, jehož je členem.  
EU v posledních letech již posílila svou angažovanost v ARF. Vysoká představitelka / 
místopředsedkyně Komise se od  roku 2012 každoročně účastní schůzky ministrů ARF. Na  úrovni 
úředníků byla EU aktivnější než kdy dříve, spolupředsedala na zasedáních ARF a podí lela se na 
provádění pracovních plánů. Mezi nedávné iniciativy EU patří:  
 
12 
  v roce 2013/14 zastávala funkci spolupředsedy (spolu Myanmarem/Barmou) ve skupině 
mezi zasedáními ARF, která má na starosti opatření k  budování důvěry a  preventivní 
diplomacii a s tím  související dialog armádních představitelů;  
 spolu s Brunejí Darussalamem sponzorovala vůbec první kurz odborné přípravy ARF 
v oblasti preventivní diplomacie a  mediace, který probíhal v  říjnu 2014 v  Bruneji; a  
 v březnu 2014 pořádala vůbec první orientačn í seminář Evropské bezpečnostní a  obranné 
školy týkající se společné bezpečnostní a  obranné politiky (SBOP), se zvláštním 
zaměřením na bezpečnostní spolupráci EU –ASEAN.13 
Partneři z ASEAN tento nárůst aktivity EU v  oblasti bezpečnosti zaznamenali a  ocenili,  ale 
kladou si otázku, zda vydrží. Kromě toho, že má zájem na regionální stabilitě, schopnost EU 
rozvíjet bezpečnostní spolupráci ovlivní i to, jak partneři z ASEAN posoudí žádost EU o 
přistoupení k EAS.  
Námořní bezpečnost je klíčovou otázkou společného zá jmu a klíčovou součástí strategie EU 
na podporu lepší správy oceánů. Téměř 50  % světové lodní kapacity (měřeno tonáží) proplouvá 
Jihočínským mořem. Dodávky energie, surovin a zboží, které procházejí těmito vodami, mají pro 
většinu ekonomik, včetně EU, živo tně důležitý význam. EU má proto silný zájem na udržení 
stability a bezpečnosti v Jihočínském moři, jakož i na dodržování mezinárodního práva, včetně 
Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS). Soustavně vyzývá k mírovému a kooperativnímu 
řešení územních sporů a je pevným zastáncem probíhajícího úsilí ASEAN a  Číny o sjednání 
kodexu chování v Jihočínském moři a podporuje brzké uzavření jednání.  
V listopadu 2013 EU iniciativně uspořádala v Jakartě první dialog na  vysoké úrovni mezi EU 
a sdružením ASEAN o námořní bez pečnosti, na němž proběhly podrobné diskuse o  námořním 
pirátství, námořním dohledu, zabezpečení přístavů a společném řízení zdrojů. Druhý dialog se 
bude konat v  roce 2015 a zaměří se zejména na  vztah mezi námořní bezpečností a  bojem proti 
organizované tres tné činnosti.  
Z iniciativy střediska excelence EU v  oblasti CBRN (týkající se chemických, biologických, 
radiologických a  jaderných rizik) vznikla účinná regionální síť s centrem v jeho sekretariátu v 
Manile. Všech 10 členských států ASEAN jsou partnery v této iniciativě, která tvoří regionální 
platformu pro boj proti chemickým, biologickým, radiologickým a  jaderným rizikům a je 
klíčovou reakcí na  bezpečnostní obavy jak Evropy, tak sdružení ASEAN. EU podporuje užší 
zapojení sdružení ASEAN do této iniciativy , což by pomohlo zajistit tomuto středisku 
dlouhodobou udržitelnost a  politickou podporu.  
K dalším oblastem, v  nichž jsou stále více ohrožovány zájmy ASEAN a EU a  v nichž mají obě 
strany zájem na užší spolupráci, patří:  
 obchod (s  lidmi, drogami, volně žijí cími zvířaty);  
 kybernetická bezpečnosti a  kyberkriminalita (včetně boje proti sexuálnímu zneužívání dětí 
prostřednictvím internetu);  
 nešíření a  odzbrojení (včetně smlouvy o  obchodu se zbraněmi);  
                                                            
13  Druhý seminář se má konat v  druhé polovině roku 2015.  
 
13 
  boj proti radikalizaci a potírání násilného extremismu;  
 situace zranitelných menšin s regionálními dopady;  
 mediace; a  
 pozorování voleb.  
V každé z těchto oblastí připravuje EU praktické iniciativy jak v rámci vztahů mezi EU a 
sdružením ASEAN, tak v rámci regionálního fóra ASEAN (ARF), s cílem prohloubit dialog a 
prověřit množnosti budování vetší kapacity.  
Konkrétní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 posílení podpory EU pro regionální řešení pirátství a  dalších aspektů námořní 
bezpečnosti. Kromě svých stávajících aktivit v  rámci programu zaměřeného na důlež ité 
námořní trasy (MARSIC) bude EU zkoumat budování kapacit se zeměmi ASEAN a 
v nich, pokud jde o námořní bezpečnost, (dohled, zabezpečení přístavů), které je součástí 
námořní bezpečnostní strategie a  akčního plánu EU (přijaté v  červnu 2014)14. Bude 
usilova t o to, aby se dialog mezi EU a sdružením ASEAN na vysoké úrovni o námořní 
bezpečnosti konal každoročně;  
 posílení dialogu o odstraňování nejtíživějších následků katastrof v kombinaci s 
budováním větší kapacity jak na úrovni sdružení ASEAN (středisko AHA), tak na úrovni 
jednotlivých států; rozšíření stávajících projektů v  Myanmaru/Barmě a na Filipínách do 
dalších členských států ASEAN;  
 spolupředsednictví (s  Filipínami) na pracovním semináři ARF na  téma zlepšování 
informovanosti a  podpora spolupráce ARF v  oblasti zmírňování rizik CBRN v  září 2015 
v Manile;  
 organizace každoročního orientačního semináře SBOP zaměřeného na  spolupráci mezi 
EU a  ASEAN, zlepšení informovanosti o rostoucí roli EU v  souvislosti s  bezpečnostními 
otázkami a  v budoucnosti podpora větší praktickou, operativní spolupráce s  ASEAN 
a jeho členskými státy;  
 posílení dialogu a  spolupráce v  otázkách společného zájmu, jako je vymáhání majetku za 
účelem boje proti organizované trestné činnosti, boj proti obchodování s  volně žijícími 
živočichy, boj  proti pohlavnímu zneužívání dětí, mimo jiné v  rámci globální aliance proti 
pohlavnímu zneužívání dětí prostřednictvím internetu, a s cílem společně řešit 
problematiku nadnárodních pachatelů sexuální trestné činnosti na dětech; a  
 podpora dialogu věnovaného  lidským právům, a  to jak na  regionální, tak na  dvoustranné 
úrovni.  
4.2 Lidská práva  
V rámci své snahy o vybudování vyspělejšího a více politického partnerství má EU rovněž velký 
zájem na konstruktivní spolupráci se sdružením ASEAN, s cílem podporovat a  chránit 
mezinárodní normy v  oblasti lidských práv. V  této souvislosti je hlavní prioritou EU zrušení 
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
 trestu smrti v  zemích ASEAN. EU proto uvítala vytvoření mezivládní komise ASEAN pro lidská 
práva (AICHR) v  roce 2009 a  přijetí Deklarace lidských práv ASEAN v roce 2012.  
Konkrétní iniciativy v  této oblasti budou zahrnovat:  
 podporu mechanismu sdružení ASEAN v  oblasti lidských práv, přijetí návštěv AICHR 
(tak jako v  roce 2011; další je plánována na  druhou polovinu roku 2015) a Komise 
ASEAN pro prosazování a  ochranu práv žen a  dětí (ACWC), která navštívila Evropu 
v roce 2013, organizování návštěv zvláštního zástupce EU pro lidská práva (po 
návštěvách v  květnu 2013 a  listopadu 2014);  
 zintenzívnění dialogu a  spolupráce s AICHR (jakožto zastřešujícím mechanismem 
v oblasti lidských práv ve sdružení ASEAN) týkající se takových otázek, jako jsou práva 
migrantů a  obětí obchodování s  lidmi, podnikání a  lidská práva  / sociální odpovědnost 
podniků, mučení, práva žen a  dětí, rovnost žen a  mužů a  boj proti diskriminaci;  
 zdůraznění práv menšin a zrušení trestu smrti jako klíčových témat pro politický dialog se 
sdružením ASEAN; bude to zahrnovat transparentní a  systematický proces konzultací 
a dialogu s  občanskou společností a  dalšími zúčastněnými stranami; a  
 podporu organizací občanské společnosti a  nestátních subjektů ve  státech ASEAN, mimo 
jiné prostřednictvím specifických programů, jako je Evropský nástroj pro demokracii 
a lidská práva (EIDHR).  
5. Cesta k partnerství se strategickým záměrem  
Bezprostřední p rioritou je rozpracovat obsah partnerství v duchu akčního plánu z  Bruneje 
a návrhů obsažených v  tomto společném sdělení. Pokud jde o budoucnost, ministři zahraničních 
věcí členských států EU a  sdružení ASEAN se v  červenci loňského roku dohodli, že změní vz tah 
mezi EU a  sdružením ASEAN z „přirozeného“ či „posíleného“ partnerství na „strategické 
partnerství“ a pověřili vysoce postavené úředníky, aby vypracovali plán cesty vedoucí k tomuto 
cíli15. 
Úsilí o  vytvoření strategického partnerství mezi EU a  ASEAN by z namenalo jít nad rámec 
současného převážně dvoustranného rámce a usilovat o  větší zapojení do klíčových regionálních 
a globálních otázek. Existuje značný prostor pro prohloubení dialogu a  sbližování postojů 
k otázkám celosvětového významu, včetně:  
 změny kl imatu;  
 snižování rizika katastrof a  zvyšování odolnosti;  
 cílů udržitelného rozvoje na  období po roce 2015, včetně vymýcení chudoby;  
 pandemií; a  
 potírání terorizmu, boje proti radikalizaci a  zahraničním bojovníkům.  
Kromě toho i regionální konflikty, napřík lad na  Ukrajině, napětí v  Jihočínském moři a  problém 
jaderného vyzbrojování Íránu a  Severní Koreje, se v  podstatě týkají klíčových bezpečnostních 
                                                            
15  Prohlášení spolupředsedů viz: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 zásad a toho, jak zajistit dodržování mezinárodního práva. EU a ASEAN, jakožto neoblomní 
zastánci účinného mul tilateralismu založeného na  pravidlech, mají přirozený zájem rozšířit svou 
spolupráci o  tyto regionální otázky celosvětového významu. Prohloubení spolupráce mezi EU 
a ASEAN v  různých odvětvích posílí důvody pro přechod na formální strategické partnerství, 
vyžádá si politické úsilí a  zdroje na  obou stranách. EU je připravena plnit svou úlohu při 
významném povýšení vztahů a  je odhodlána mimo jiné:  
 pustit se do společného posouzení vyhlídek na úspěšná meziregionální jednání o dohodě o 
zóně volného obchodu;  
 sjednat dohodu o  civilním letectví;  
 zahájit politický dialog mezi EU a  ASEAN o životním prostředí a  udržitelném rozvoji 
a posílit dialog o výzkumu a  inovacích;  
 pokračovat v dialogu a  spolupráci v  otázkách migrace a  mobility;  
 na období 2014 –2020 zvýšit finan ční podporu pro regionální spolupráci se sdružením 
ASEAN a  pro rozvoj spolupráce s  méně rozvinutými členskými zeměmi ASEAN 
(Kambodža, Laoská lidově demokratická republika, Myanmar, Vietnam a  Filipíny) 
na více než 2  miliardy EUR;  
 provést rozsáhlý „balíček“  nových iniciativ v  oblasti netradiční bezpečnosti (námořní 
bezpečnost, odstraňování nejtíživějších následků katastrof, nadnárodní trestná činnost, 
různé vzdělávací kurzy o preventivní diplomacii, zvládání krizí, mediace, právní stát, 
pozorování voleb); a  
 jmenovat zvláštního rezidentního velvyslance EU pro ASEAN.  
Úspěšné neformální zasedání čelných představitelů v  říjnu 2014 v  Miláně je třeba v budoucnosti 
pravidelně opakovat. Kromě zcela oficiálních setkání EU -ASEAN, které se konají každé dva 
roky, a kromě  ministerské konference jakožto doprovodné akce ARF, by se vysoká představitelka 
/ místopředsedkyně Komise a ministři zahraničí zemí ASEAN mohli setkávat také při příležitosti 
zahájení Valného shromáždění OSN. Setkání rezortních ministrů, byť jen neformáln í, by rovněž 
přispěla k  posunu dvoustranných jednání v  mnoha oblastech, jichž se týká toto sdělení. EU bude 
co nejvíce podporovat tato zasedání, včetně doprovodných schůzek při ministerských zasedáních 
Asie–Evropa (ASEM) a  při summitu ASEM.  
EU bude rovněž nadále podporovat parlamentní rozměr vztahů mezi EU a  ASEAN, mimo jiné 
podporou strukturovanějších výměn mezi Evropským parlamentem a Meziparlamentním 
shromážděním ASEAN (AIPA), jak je navrženo v  usnesení Evropského parlamentu 
o budoucnosti vztahů mezi EU a sdružením ASEAN ze dne 15. ledna 201416. 
Toto společné sdělení navrhuje konkrétní myšlenky, jak pozvednout vztahy mezi EU a  ASEAN 
na vyšší úroveň pomocí soudržnějšího rámce pro odvětvovou spolupráci a  zajištěním 
výraznějšího politického zaměření. Obě stra ny mají zájem o využití této příležitosti. To bude také 
dotvářet kontext pro přezkum EAS sdružením ASEAN, včetně jeho fungování a  budoucího 
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//EN  
 
16 
 členství. EU má dobrou pozici k tomu, aby se podílela na praktické práci EAS, a tím vyslyšela 
výzvy sdružení ASEAN k  většímu zapojení EU. Postup směrem ke strategickému partnerství 
mezi EU a  sdružením ASEAN by měl být doprovázen přítomností EU u strategického stolu 
tohoto regionu.  
Vysoká představitelka a  Komise vyzývají Radu a  Evropský parlament, aby podpořily myšlenky 
uvedené v  tomto společném sdělení a  aby spolupracovaly s  cílem vytvořit moderní partnerství 
EU–ASEAN se strategickým záměrem.