CS   CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
Ve Štrasburku dne 15.2.2022  
COM(2022) 60 final  
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ  
Příspěvek Komise k evropské obraně   
 
1 1. Úvod  
V dnešním světě čelí Evropská unie rostoucí globální nestabilitě a geopolitickému napětí, 
což potvrzuje  vůbec první komplexní analýza hrozeb pro EU, která byla provedena v listopadu 
2020 v rámci přípravy nadcházejícího Strategického kompasu EU.  Konflikty a krize v našem 
sousedství i mimo něj mají přímý dopad na naši vlastní bezpečnost a naše společnosti a 
ekonomiky jsou terčem sofistikovaných hybridních hrozeb, včetně kybernetických útoků a 
dezinformačních kampaní, které mají původ v zahraničí. Klimatická krize a ztráta biologické 
rozmanitosti vytvářejí výzvy pro globální bezpečnost obecně a zejména pro civi lní a vojenské 
operace.  
Vše, co se děje na našich pozemních, vzdušných a námořních hranicích a v jejich okolí, jakož i v 
kyberprostoru, podél důležitých námořních tras a v kosmickém prostoru, zdůrazňuje nezbytnost 
být lépe připraveni a být schopnější a odolnější. V souvislosti se  zrychleným technologickým 
závodem mezi Spojenými státy a Čínou musí Evropská unie dále budovat a zajistit svůj 
technologický náskok. Vzhledem k měnícím se geopolitickým vztahům a změnám našeho 
životního prostředí se podobným způsobem musí vyvíjet i Unie, přičemž musí zintenzívnit a 
urychlit své kolektivní schopnosti bránit a chránit své základní hodnoty a své občany. Abychom 
zajistili bezpečnost Unie a jejich občanů v nadcházejících letech a desetiletích, potřebujeme 
zásadní posun v evropské obraně.  
Souča sné a minulé události jsou varovným signálem, který upozorňuje, že Evropané musí úžeji 
spolupracovat v oblasti obrany, aby zajistili svoji vlastní bezpečnost a stali se silnějším 
zajišťovatelem bezpečnost pro ostatní, a to s využitím jedinečného širokého s ouboru nástrojů 
Unie. EU se již zasazuje o řešení četných otevřených a zamrzlých konfliktů v našem východním 
a jižním sousedství, jakož i v různých regionech v celé Africe jakožto našem sousedním 
kontinentu. Nedávné posílení ruské vojenské přítomnosti podé l východní hranice Ukrajiny, 
v Bělorusku a v oblasti Černého moře  spolu s pokusy Moskvy narušit, rozdělit a nově 
definovat bezpečnostní strukturu v Evropě zpochybňují mezinárodní řád založený na pravidlech. 
Rovněž nám to připomíná, že musíme zajistit silně jší evropskou obranu v úzkém partnerství s 
Organizací Severoatlantické smlouvy (NATO). Náhlé ukončení mezinárodní vojenské mise v 
Afghánistánu  v srpnu 2021 nám přineslo poučení, že Evropa musí být sama lépe připravena na 
řešení složitých stabilizačních úko lů a náhlých mimořádných událostí. Byli jsme svědky toho, 
jak se nestabilita může stát živnou půdou pro terorismus a přimět lidi opustit své domovy a jak 
globální a regionální mocnosti mohou těchto situací využít k získání vlivu a přístupu ke zdrojům. 
Mult iplikační účinek změny klimatu na potenciál vzniku konfliktů v rámci států a mezi nimi činí 
situaci ještě komplexnější.  
EU musí zároveň zvýšit svoji vlastní připravenost, schopnost a odolnost, aby lépe chránila své 
občany. Hrozby pro bezpečnost EU mají čí m dál méně pouze vojenskou povahu. Čelíme 
ničivějším kybernetickým útokům zaměřeným na naše kritické subjekty, jejichž cílem je 
ochromit průmyslové závody, zařízení na dodávky energie, městské správy a nemocnice, a 
zahraniční manipulaci s informacemi a vmě šování do našich demokracií. Státem podporovaný 
hybridní útok Lukašenkova režimu, který zneužívá migranty k politickým účelům, je jasným 
příkladem vyvíjející se povahy hybridních kampaní, jejichž cílem je oslabit nás, podřídit nás své 
 
2 vůli a manipulovat ná s, aniž by došlo k ozbrojené agresi. EU na tuto situaci reagovala 
humanitární podporou, diplomatickými kontakty se třetími zeměmi, podporou členských států a 
sankcemi vůči odpovědným subjektům.  Pandemie COVID -19 mezitím rovněž zdůraznila 
potřebu větší odo lnosti, přičemž ozbrojené síly poskytovaly v počátečních fázích v roce 2020 
civilním orgánům logistickou, bezpečnostní a lékařskou pomoc. V tomto rychle se měnícím 
prostředí musí Evropská unie dále posílit svoji  připravenost, schopnosti a odolnost, zejména  
posílením mechanismů pro absorpci otřesů a vytvořením souboru nástrojů ve všech 
příslušných odvětvích.   
Členské státy pracují na důraznějším řešení všech hrozeb a výzev prostřednictvím nového 
Strategického kompasu pro bezpečnost a obranu EU  („Strategický kompas“), který mají 
členské státy přijmout v březnu 2022. Kompas stanoví společnou strategickou vizi pro příští 
desetiletí a nastíní, jak EU posílí svoji schopnost jednat a reagovat na různé krize a výzvy; jak 
zabezpečí své zájmy a bude chránit své občany ; jak bude investovat a inovovat za účelem 
společného rozvoje nezbytných schopností a technologií a jak prohloubí partnerství založená na 
hodnotách a zájmech EU. Toto sdělení Evropská komise je dalším příspěvkem k tomuto úsilí.  
Evropská unie musí nyní jednat, aby posílila své obranné schopnosti v současném kontextu a aby 
rovněž vybavila EU tak, aby mohla obstát na budoucích bojištích. K tomu musí mít k dispozici 
novou generaci technologií schopných řešit hrozby plynoucí z kyberne tických, hybridních, 
vesmírných systémů založených na spolupráci a autonomních systémů, které jsou založeny na 
konektivitě a umělé inteligenci. Průmyslový ekosystém, který obrana tvoří spolu s odvětvím 
letectví a bezpečnosti, představuje současně technolog icky vyspělý průmyslový ekosystém , 
který je nejen základní hybnou silou otevřené strategické autonomie a technologické suverenity 
Evropy, ale také významným faktorem přispívajícím k růstu a inovacím. Kromě toho, že 
evropské odvětví obrany podporuje bezpečn ost občanů Evropské unie, může rovněž přispět k 
udržitelnému hospodářskému oživení  po pandemii a k celkovému inovativnímu charakteru 
ekosystému, který má potenciál významně přispět k ekologické transformaci a vést k pozitivním 
vedlejším účinkům pro civilní  využití.  
Našich cílů lze dosáhnout pouze tehdy, budeme -li vyvíjet, pořizovat a provozovat vojenské 
vybavení společně. EU zavedla nové nástroje a prostředky1 s cílem zvrátit dlouhodobou 
roztříštěnost, která brání účinnosti evropského odvětví obrany a snižuje schopnost EU a jejích 
členských států budovat příští generaci obranných schopností, které budou zásadní pro budoucí 
bezpečnost Evropy a její schopnost zaj išťovat bezpečnost ve svém sousedství i mimo něj.  
Zejména Evropský obranný fond2, jehož rozpočet na období 2021 –2027 činí téměř 8 miliard 
EUR,  již představuje zásadní změnu pro vytvoření evropského obranného ekosystému 
schopného zajistit nejmodernější int eroperabilní obranné technologie a vybavení, které posílí 
svobodu jednání Unie a její technologickou suverenitu a konkurenceschopnost.  
                                                           
1 Včetně Evropského obranného fondu, stálé strukturované spolupráce (PESCO) a koordinovaného každoročního 
přezkumu v oblasti obrany (CARD).  
2 PE/11/2021/INIT  
 
3 V této náročné situaci bude Evropská komise i nadále úzce spolupracovat s vysokým 
představitelem a členskými státy s cíle m:  
o zajistit účinné a cílené provádění  inovativních nástrojů a iniciativ, které jsme zavedli, jako 
je Evropský obranný fond a akční plán o vojenské mobilitě, a to i prostřednictvím řady 
dodatečných opat ření navržených v tomto sdělení,  
o podporovat užší spolu práci v oblasti obrany mezi členskými státy a mezi odvětvími , 
podpořenou nezbytnými finančními zdroji a zvýšenými společnými výdaji v souladu se 
stávajícími závazky, s cílem zvýšit nákladovou efektivnost, posílit interoperabilitu, podpořit 
inovace a zlepši t konkurenceschopnost a odolnost průmy slu, 
o posílit naši schopnost reagovat tváří v tvář akutním krizím , včetně kybernetických útoků 
a hybridních kampaní, jakož i reagovat na dlouhodobější výzvy a geopolitické spory ve 
strategických oblastech , a to na zákla dě mezirezortního přístupu a posílení dvojího užití a 
synergií mezi civilním a vojenským sektorem napříč širokou škálou politi k, nástrojů a 
prostředků Komise,  
o udržovat a posilovat  úzkou spolupráci s NATO  v souladu s přijatými závazky a 
dohodnutými zásadami , jimiž se řídí spolupráce mezi EU a NATO v rámci společných 
prohlášení, jakož i s dalšími klíčovými mezinárodními partnery, jako je Organizace 
spojených národů (OSN), a podobně smýšlejícími dvoustrannými partnery, jako jsou 
Spojené státy americké, Norsko3 a Kanada.  
V tomto neustále se vyvíjejícím geopolitickém a technologickém kontextu a s ohledem na 
nadcházející neformální summit, který se bude konat v Paříži ve dnech 10. a 11. března 2022, 
toto sdělení nastiňuje konkrétní nová opatření a iniciativy v řad ě kritických oblastí  a určuje 
klíčové faktory úspěchu směrem ke konkurenceschopnějšímu a harmonizovanějšímu 
evropskému obrannému trhu, mimo jiné prostřednictvím:  
- zvýšení investic do výzkumu a schopností v oblasti obrany vyv íjených v rámcích 
spolupráce EU,   
- usnadnění synergií mezi výzkumem a inovacemi pro civilní a pro obranné účely a 
snížení strategických závislostí,  
- podněcování společného zadávání veřejných zakázek v oblasti obranných schopností 
vyvíjených n a základě spolupráce v rámci EU,  
- vyzvání členský ch států, aby pokračovaly v přechodu na zjednodušené a jednotnější 
postupy kontroly vývozu, zejména pokud jde o obranné  schopnosti vyvíjené v rámci 
EU, 
- posílení bezpečnostního a obranné ho rozměru vesmíru na úrovni EU,  
- posílení evropské odolnosti mimo jiné posílením kybernetické bezpečnosti a boje proti 
kybernetickým a jakýmkoli jiným hybridním hrozbám, posílení vojenské mobility a 
řešení výzev spojených se změnou klimatu v oblasti obrany.  
                                                           
3 Jako člen Evropského hospodářského prostoru.  
 
4 Prostřednictvím těchto základních prvků a s využitím synergií mezi vn itřními a vnějšími 
politikami, včetně těch, které byly posíleny v rámci strategie bezpečnostní unie z roku 2020, 
bude Komise v nadcházejících letech prostřednictvím cílených iniciativ a projektů i nadále 
aktivně přispívat k procesu budování evropské obrann é unie  a využije přitom celé spektrum 
nástrojů, které má k dispozici, aby mohla bojovat proti rychle se měnícím vícevrstevným 
hrozbám, kterým čelíme.  
2. Zvýšení investic do výzkumu a schopností v oblasti obrany vyvíjených v rámcích 
spolupráce EU  
Evropský obranný fond je ambiciózní, vyvážený a inkluzivní program , který zajišťuje silné 
zapojení členských států tak, aby financované projekty odpovídaly operačním potřebám 
ozbrojených sil a připravily půdu pro výrobu a zajišťování dodávek. Jeho  kritéria  způsobilosti  
zachovávají otevřenost trhu a zároveň posilují konkurenceschopnost evropského obranného 
průmyslu a chrání bezpečnost a strategické zájmy EU.  
Do konce roku 2022 Evropská komise investuje 1,9 miliardy EUR do projektů výzkumu a 
rozvoje schopnos tí v oblasti obrany, které reagují na potřeby členských států v oblasti 
schopností. Nastartuje tak klíčové rozsáhlé projekty rozvoje schopností založené na 
spolupráci , které budou řešit kritické nedostatky, a zároveň podpoří inovace v oblasti obrany , 
včetn ě zejména úzce specializovaných oblastí. Součástí jsou menší projekty a otevřené výzvy, 
které rozšiřují přeshraniční účast začínajících podniků a malých a středních podniků, přičemž až 
8 % rozpočtu fondu na rok 2021 je určeno na financování přelomových obr anných technologií a 
přibližně 6  % na otevřené výzvy pro malé a střední podniky. Malé a střední podniky tvoří 48  % z 
1 100 subjektů, které předložily návrhy, a 20  % celkových požadovaných finančních prostředků4 
pro výzvy v rámci Evropského obranného fondu na rok 20215. Komise bude i nadále podporovat 
účast malých a středních podniků v celé EU, mimo jiné podporou začlenění těch 
nejinovativnějších a nejkonkurenceschopnějších do dodavatelských řetězců.  
V prvních výzvách k předkládání návrhů zveřejněných v roce 2021 se již plánuje přidělit 
přibližně 700 milionů EUR na projekty zabývající se rozsáhlými a komplexními obrannými 
platformami a systémy , jako jsou nové generace bojových systémů, pozemní vozový p ark, 
víceúčelová a modulární pobřežní hlídková plavidla a protiraketová obrana.  
Rovněž v rámci předchozího programu pro rozvoj6 obdržely dva velké projekty rozvoje 
schopností s velkým strategickým významem grant v celkové výši přibližně 140 milionů 
EUR.  MALE RPAS podporuje vývoj dronu se schopností letu ve střední výšce s dalekým 
doletem. Přispívá k budování technologické suverenity v dronech, což představuje pro ozbrojené 
síly členských států zásadní přínos. Evropské zabezpečené softwarové rádio (ESSOR) po sílí 
                                                           
4 Včetně subdodavatelů.  
5 U předcházejícího programu, tj. Evropského programu rozvoje obranného průmyslu, pro nějž jsou k dispozici 
výsledky za rok 2020, představovaly malé a střední podniky 35  % subjektů a čerpaly 30  % celkového financování na 
26 projektů. Účast subdodavatelů, kt erými jsou často malé a střední podniky, nebyla ještě zohledněna.  
6 Evropský program rozvoje obranného průmyslu (EDIDP).  
 
5 interoperabilitu vytvořením evropské normalizace pro obranné bezpečné komunikační 
technologie. Další smysluplné financované projekty se zaměřují mimo jiné na velení a řízení, 
rozhodování pomocí umělé inteligence, kolaborativní boj, kybernetickou obran u nebo 
pozorování z vesmíru.  
Rozvoj obranných schopností je dlouhodobý proces, který vyžaduje koordinované a předběžné 
plánování.  Strategická orientace Evropského obranného fondu je zajištěna prostřednictvím 
priorit v oblasti obranných schopností, které sp olečně schválily členské státy v rámci 
společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SBOP) , a zejména v souvislosti s plánem rozvoje 
schopností (CDP) a v souladu s dalšími iniciativami EU souvisejícími s obranou, jako je 
koordinovaný každoroční přezkum v ob lasti obrany (CARD) a stálá strukturovaná spolupráce 
(PESCO).  
Kromě toho Komise v zájmu zajištění transparentnosti a předvídatelnosti, zejména s ohledem na 
plánování vnitrostátních rozpočtů na obranu, připravila orientační a flexibilní  víceletý výhled  
na příští čtyři roky, který bude na základě vývoje každoročně přezkoumán.  Zajišťuje soudržnost 
kooperativních projektů zaměřených na obranné schopnosti a soudržnost pracovních programů 
po celou dobu trvání Evropského obranného fondu a zároveň transparentnost a předvídatelnost.  
V této souvislosti budou Komise a členské státy i nadále posilovat víceletý každoroční výhled  s 
přihlédnutím ke klíčovým schopnostem a strategickým předpokladům, které členské státy 
v návaznosti na přijetí Strategického kompasu určily ja ko priority . 
 
Díky svému katalytickému účinku tak bude Evropský obranný fond i nadále vytvářet podmínky 
pro cílené investice do obrany na podporu evropské technologické a průmyslové základny 
obrany (EDTIB) a pro sladění priorit, na nichž se společně dohodl y členské státy v rámci EU.  V 
zájmu lepší podpory rozvoje rozsáhlých projektů v oblasti obranných schopností by měla být 
možnost víceletých pracovních programů posouzena v rámci přezkumu Evropského obranného 
fondu v polovině období. Stejně tak je důležité zajistit, aby jiné horizontální politiky , jako jsou 
iniciativy v oblasti udržitelného financování, byly nadále v souladu s úsilím Evropské unie o 
usnadnění přístupu evropského obranného průmyslu k dostatečnému financování a 
investicím .  
S cílem podpořit a dále posílit spolupráci v rámci Evropského obranného fondu a integraci 
vnitřního obranného trhu bude Komise rovněž pokračovat ve spolupráci s členskými státy s 
cílem prozkoumat možnosti, které nabízí směrnice 2009/43/ES7 o transferech produktů pro 
obranné účely uvnitř EU, za účelem usnadnění transferů souvisejících s projekty spolupráce 
financovanými EU.  Tím, že bude poskytovat poradenství ohledně pravidel a postupů podle 
směrnice 2009/43/ES a pracovat na dosažení konsensu mezi členskými státy, bude Komise 
usilovat o zjednodušení transferu produktů pro obranné účely v rámci vnitřního trhu, zejména v 
rámci projektů spolupráce financovaných EU, a o usnadnění výměny osvědčených postupů.  
                                                           
7 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6.  května  2009 o zjednodušení podmínek transferů 
produktů pro obranné účely u vnitř Společenství.  
 
6 Posílení koordinace, zaměření a rozsah společných investic do obrany má zás adní význam pro 
zlepšení celkové účinnosti výdajů na obranu v rámci EU, přičemž je třeba rovněž zohlednit 
stávající závazky, jako jsou závazky přijaté v rámci PESCO za účelem pravidelného zvyšování 
rozpočtů na obranu. Společného zajištění strategických obr anných schopností lze dosáhnout 
pouze prostřednictvím koordinovaného plánování, jakož i prostřednictvím unijních a 
vnitrostátních veřejných investic zaměřených na priority v oblasti výzkumu a vývoje společné 
obrany.  
V této souvislosti Komise rovněž vytvoř í další pobídky ke stimulaci společných investic 
členských států do obranných strategických schopností, zejména tam, kde jsou vyvíjeny 
a/nebo pořizovány v rámcích spolupráce Evropské unie. Komise zahrne do výroční zprávy o 
jednotném trhu , která je obvykle zveřejňována ve spojení s podzimním balíčkem k evropskému 
semestru, kapitolu s připomínkami o vývoji, překážkách a příležitostech v souvislosti s 
nadnárodními projekty zaměřenými na obranné schopnosti . V této souvislosti by Komise 
rovněž mohla zvážit, jak zvýšit kolektivní úsilí o zajištění a koordinaci spolufinancování 
členských států prostřednictvím Evropského obranného fondu s cílem zajistit větší efektivnost 
vynaložených prostředků.  
Další postup  
 Prostřednictvím Evropského obranného fondu bude Komise i n adále aktivně podporovat 
členské státy v tom, aby dále definovaly strategické priority obranných schopností a 
předpoklady  v návaznosti na přijetí Strategického kompasu prostřednictvím revidovaného 
plánu rozvoje schopností a výsledků CARD.  Přispěje ke sladě ní obranného plánování a 
kolektivních výdajů na podporu jejich rozvoje.  
 Komise vypracuje další pobídky na podporu společných investic členských států do 
strategických obranných schopností, zejména těch, které mají být rozvíjeny a/nebo 
společně pořizovány v  rámcích spolupráce Evropské unie, a bude o těchto projektech, 
překážkách a příležitostech souvisejících s nadnárodními projekty zaměřenými na 
obranné schopnosti informovat ve výroční zprávě o jednotném trhu.  
 V roce 2022 bude Komise nadále spolupracovat s členskými státy na dalším usnadnění 
transferu produktů pro obranné účely financovaných EU v rámci vnitřního trhu, zejména 
prostřednictvím podpory plného využívání možností, které nabízí směrnice 2009/43/ES.  
 
3. Usnadnění synergií mezi výzkumem a inovacemi pro civilní a pro obranné účely a 
snížení strategických závislostí  
Komise ve svém plánu kritických technologií pro bezpečnost a obranu, který byl přijat spolu s 
tímto sdělením8, nastiňuje cestu k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací a ke 
snížení strategické závislosti EU v kritických technologiích a hodnotových řetězcích pro 
bezpečnost a obranu.  
                                                           
8 COM(2022) 61 final  
 
7 V návaznosti na aktualizaci „Nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného 
trhu pro oživení Evropy“9 a akční plán pro synergie mezi  civilním, obranným a kosmickým 
průmyslem10 navrhuje pro EU a členské státy další postup s cílem:    
 určit technologie, které jsou krit ické pro bezpečnost a obranu EU,    
 podporovat od samého počátku celounijní strategický a koordinovaný přístup k těmto 
klíčo vým technologiím prostřednictvím využívání programů výzkumu, te chnologického 
rozvoje a inovací,   
 snížit strategické závislosti.  
To vyžaduje větší povědomí o kritičnosti některých technologií, jako jsou polovodiče, pro 
odvětví bezpečnosti a obrany, lepší i dentifikaci souvisejících strategických závislostí a možná 
zmírňující opatření s přihlédnutím k rozmanitosti zdrojů a vyhlídkám, že by provozní využití 
technologie mohlo být ohroženo nebo odmítnuto11. Observatoř pro kritické technologie12 (dále 
jen „observatoř“) zřídí specializovaný mechanismus pro určování těchto posouzení na základě 
vstupů členských států a průmyslu.  Zjištění observatoře budou mít zásadní význam pro posílení 
výzkumu, technologického rozvoje a inovací EU v oblasti těchto technologií prostřednictvím 
celounijního koordinovaného přístupu. Tato činnost doplňuje širší úsilí o řešení bezpečnosti 
dodávek kritického civilního zboží v oblastech, jako je zdravotnictví a energetika13. 
Komise rovněž připraví přístup na podporu dvojího užití pro výzkum a inovace na úrovni 
EU a zavede program pro inovace v oblasti obrany na podporu inovací a podnikání v oblasti 
kritických technologií v úzké koordinaci s centrem pro inovace v oblasti obrany, které zřídí 
Evropská obranná agentura.  
V zájmu snížení strategických závislostí bude Komise při provádění a přezkumu stávajících – 
nebo navrhování nových – nástrojů EU i nadále systematicky posuzovat otázky bezpečnosti a 
obrany.   
4. Podpora společného zadávání veřejných zakázek na schopnosti vyvíjené na z ákladě 
spolupráce v rámci EU  
Společné zadávání veřejných zakázek na evropské obranné schopnosti  členskými státy 
podstatně zvyšuje interoperabilitu  evropských národních ozbrojených sil a podporuje 
konkurenceschopnost evropské technologické a průmyslové základny obrany , zejména 
prostřednictvím větších úspor z rozsahu.  
                                                           
9 COM(2021) 350 final  
10 COM(2021) 70 final  
11 Pokud jde o polovodiče, viz doprovodný plán kritických technologií pro bezpečnost a obranu, oddíl 2.2, a sdělení 
Komise „Akt o čipech pro Evropu“, COM(2022) 45 final.  
12 Ve spolupráci s příslušnými útvary Komise a s Evropskou obrannou agenturou.  
13 V souladu s návrhy Komise COM(2021) 577 ze dne 16. září 2021 o rámci opatření pro zajištění dodávek 
lékařských protiopatření pro krizové situace v případě mimořádné situace v ob lasti veřejného zdraví, COM(2021) 
660 ze dne 13. října 2021 o řešení nárůstu cen energie a COM(2021) 350 o aktualizaci nové průmyslové strategie.  
 
8 Členské státy však dosud nesplnily dlouhodobou společnou referenční hodnotu týkající se 
pořizování vybavení v rámci evropské spolupráce14 – 35 % výdajů na obranné vybavení, což 
potvrdily v rámci PESCO15. Podle agentury Evropské obranné agentury vynaložily členské 
státy16 v roce 2020 přibližně 37 miliard EUR na výdaje na pořízení obranného vybavení 
(tj. pořízení nového obranného vybavení). Z t éto částky bylo přibližně pouze 11  % (přibližně 4,1 
miliardy EUR)17 vynaloženo na výdaje na pořízení obranného vybavení v rámci evropské 
spolupráce (tj.  pořízení nového obranného vybavení ve spolupráci s ostatními členskými státy). 
To znamená, že většina vý dajů členských států na nákup obranného vybavení (přibližně 89  %) 
byla realizována na vnitrostátní úrovni a/nebo ve spolupráci se třetími zeměmi.  
Rok 2020 není výjimkou a lze jej dokonce považovat za součást trendu, který se v posledních 
letech zhoršil. Pr ocentní podíl v pořízení obranného vybavení v rámci evropské spolupráce se od 
roku 2016 neustále snižuje a údaj za rok 2020 je nejnižší od doby, kdy jsou tyto údaje 
shromažďovány (2005).  
Dva nástroje EU již připravují půdu pro společné zadávání veřejných z akázek.  Nařízení o 
Evropském obranném fondu  vyžaduje jako podmínku finanční podpory opatření v oblasti 
rozvoje, aby členské státy zamýšlely pořídit konečný produkt nebo používat technologii 
koordinovaným způsobem. Směrnice 2009/81/ES o zadávání veřejných z akázek v oblasti 
obrany  stanoví zvláštní vyloučení z pravidel pro zadávání veřejných zakázek pro projekty 
spolupráce založené na výzkumu a vývoji18. Toto vyloučení se vztahuje i na fáze životního cyklu 
po fázi výzkumu a vývoje, pokud jsou veřejné zakázky za dávány v rámci téhož projektu 
spolupráce. V roce 2019 zveřejnila Komise oznámení19, které stanoví pokyny k různým 
možnostem zadávání veřejných zakázek na základě spolupráce, které směrnice nabízí. Členským 
státům bude k dispozici další podpora, zejména pros třednictvím skupiny odborníků pro zadávání 
veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti.  
Cílem Komise dále usiluje o vytvoření motivace pro společné zadávání veřejných zakázek na 
evropské obranné schopnosti členskými státy , a to i v souvislosti s opera cemi a údržbou. 
Existuje však řada praktických finančních a fiskálních překážek, které je třeba za tímto účelem 
řešit.  
Komise prozkoumá možnost zproštění povinnosti uhradit daň z přidané hodnoty (DPH), aby 
podpořila společné zadávání veřejných zakázek na o branné schopnosti a společné 
vlastnictví obranných schopností, které jsou  vyvíjeny na základě spolupráce v rámci EU . 
Tyto schopnosti budou k dispozici členským státům pro mise a operace v rámci SBOP20 nebo v 
rámci činností OSN, NATO a vnitrostátních činnost í. Takové opatření by mohlo být přínosem 
                                                           
14 V listopadu 2007 schválil Řídící výbor Evropské obranné agentury na úrovni ministrů čtyři společné referenčn í 
hodnoty pro investice, včetně 35 % celkových výdajů na vybavení na pořizování vybavení v rámci evropské 
spolupráce.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - EN - EUR -Lex (europ a.eu)  
16 S výjimkou Dánska.  
17 Na základě údajů poskytnutých jedenácti členskými státy.  
18 Článek 13 směrnice 2009/81/ES.  
19 2019/C 157/01.  
20 V souladu s mnohonárodními silami stanovenými v čl.  42 odst.  3 Smlouvy o Evropské unii.  
 
9 zejména pro schopnosti vyvinuté v rámcích EU pro spolupráci (Evropský obranný fond a/nebo 
PESCO a/nebo v rámci Evropské obranné agentury). V této souvislosti by mohlo být zváženo 
vytvoření právního rámce po vzoru ko nsorcia evropské výzkumné infrastruktury21, který by měl 
prospěch z osvobození od DPH u zařízení, jež by konsorcia členských států nakupovala a 
vlastnila.  
Podobně na základě zkušeností získaných z průběžného hodnocení Evropského obranného fondu 
Komise zváží posílení stávajícího systému bonusů Evropského obranného fondu s cílem 
poskytnout finanční pobídku  za podmínky, že se členské státy zaváží ke společnému 
pořizování a/nebo vlastnictví obranných schopností, jež jsou vyvíjeny22. To by poskytlo 
silnější pobídky k zajištění toho, aby spolupráce pokračovala i po fázích výzkumu a vývoje u 
pořizování, jakož i u provozu a údržby.  
V návaznosti na práci skupiny odborn íků pro soubor finančních nástrojů by navíc nová řešení 
financování  mohla vést k tomu, že členské státy budou více využívat již existující subjekty 
společného zadávání veřejných zakázek, jako je Evropská obranná agentura nebo Organizace pro 
vzájemnou spolu práci v oblasti vyzbrojování (OCCAR – Organisation Conjointe de 
Coopération en matière d’Armement ). Komise zejména posoudí, zda ustanovení nařízení o 
Evropském obranném fondu, jako jsou ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek v 
předobchodní fázi23, mohou veřejným zadavatelům a subjektům společného zadávání veřejných 
zakázek poskytnout finanční podporu za účelem další koordinace jejich postupů při zadávání 
zakázek, včetně pokrytí správních/transakčních nákladů spojených se společným zadáváním 
veřejn ých zakázek na výzkum a vývoj obranných služeb.  
Další postup  
 Do začátku roku 2023 Komise předloží návrh, který by umožnil osvobození od DPH  s 
cílem podpořit společné zadávání zakázek a vlastnictví obranných schopností vyvíjených 
na základě spolupráce v rám ci EU a zároveň zajistit soulad s pravidly Světové obchodní 
organizace.  
 Do poloviny roku 2023 bude Komise vycházet z práce skupiny odborníků pro soubor 
finančních nástrojů s cílem navrhnout nová řešení financování , aby se členským státům 
usnadnilo společné zadávání veřejných zakázek na strategické obranné schopnosti EU na 
základě již dostupných odborných znalostí.  
 V návaznosti na průběžné hodnocení Evropského obranného fondu24 Komise prozkoumá 
možnost změny článku 13 nařízení 2021/697, kterým se zřizuje Evropský obranný fond, s 
cílem posílit systém bonusů Evropského obranného fondu, pokud se členské státy 
                                                           
21 Konsorcium evropské výzkumné  infrastruktury (ERIC) je zvláštní právní formou, která usnadňuje zřizování a 
provoz výzkumných infrastruktur evropského zájmu.  
22 Nad rámec požadavku způsobilosti uvedeného v čl.  21 odst.  3 písm.  a) nařízení o Evropském obranném fondu, 
který vyžaduje záměr  pořídit konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem.  
23 Článek 17 nařízení o Evropském obranném fondu.  
24 Průběžné hodnocení má být provedeno nejpozději čtyři roky (2025) od začátku období provádění fondu podle 
článku 29 nařízení o zříz ení Evropském obranném fondu.  
 
10 zaváží společně pořizovat nebo vlastnit obranné schopnosti, které jsou vyvíjeny . 
5. Výzva členským státům k dalším u zjednodušování a sbližování postupů při kontrolách 
vývozu  
Zatímco členské státy jsou odpovědné za vydávání vývozních licencí pro vojenský materiál, 
posuzují svá rozhodnutí na základě společného postoje Rady25, který stanoví společná kritéria 
pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu. Zavádí rovněž oznámení o 
zamítnutí a mechanismy konzultace s cílem většího sblížení postupů při uplatňování jejich 
vývozních politik pro produkty pro obranné účely.  
Jelikož se však rozvoj společných obranných schopností v EU postupně stane spíše normou než 
výjimkou, budou mít členské státy prospěch z většího sdílení osvědčených postupů, což 
postupně povede k soudržnějšímu přístupu ke kontrolám vývozu zbraní . V návazno sti na již 
vykonanou práci a při vědomí, že vývoz je klíčovým faktorem úspěchu obchodního modelu 
evropského obranného průmyslu, podporuje Komise členské státy, aby pokročily směrem k 
postupnému posílenému zefektivnění a dalšímu sbližování postupů při kontr olách vývozu zbraní, 
především pokud jde o obranné schopnosti, které společně vyvíjejí, zejména v rámci Evropského 
obranného fondu.  
V této souvislosti Komise vítá úvahy, které byly zahájeny v Radě26 o vývozu schopností, které 
byly vyvinuty v rámci EU, a vy bízí členské státy, aby pokračovaly v těchto diskusích s cílem 
usnadnit postupy při kontrolách vývozu těchto produktů. Tento proces by mohl rovněž vycházet 
ze zkušeností s dvoustrannými a mnohostrannými dohodami mezi členskými státy o společně 
vytvořených schopnostech.  
Aby nebyla narušena spolupráce, měla by tato činnost usnadnit definování jasných a snadno 
proveditelných postupů. Měla by být přijata účinná opatření pro kontrolu vývozu s cílem 
poskytnout produktům financovaným z Evropského obranného fondu p řiměřený a 
konkurenceschopný přístup na mezinárodní trhy a zároveň zachovat svrchovaná rozhodnutí 
členských států, a to při plném respektování jejich příslušných právních závazků a s přihlédnutím 
k jejich národním bezpečnostním zájmům. V zájmu zachování př itažlivosti společných projektů 
v oblasti obranných schopností vyzývá Komise členské státy, aby usilovaly o přístup, podle 
něhož by si v zásadě vzájemně nebránily ve vývozu jakéhokoli vojenského vybavení a 
technologií, jež byly vyvinuty ve vzájemné spolupr áci, do třetích zemí . To by se mohlo 
vztahovat na zamýšlený vývoz zařízení nebo technologií obsahujících součástky z jiného 
členského státu, jejichž množství by překročilo určitou minimální prahovou hodnotu.  
Další postup  
 Komise vyzývá členské státy, aby prozkoumaly způsoby, jak zefektivnit a postupně dále 
sbližovat své postupy při kontrolách vývozu zbraní, především pokud jde o obranné 
schopnosti, které jsou vyvíjeny společně, zejména v rámci EU, čímž se zajistí, že 
produkty financované z Evropského obran ného fondu budou těžit z přiměřeného a 
                                                           
25 Společný postoj 2008/944/SZBP.  
26 V rámci podskupiny pro vývoz konvenčních zbraní (COARM) Pracovní skupiny pro nešíření a vývoz zbraní.   
 
11 konkurenčního přístupu na mezinárodní trhy, aniž by tím byla dotčena svrchovaná 
rozhodnutí členských států.  
 
6. Posílení obranného rozměru vesmíru na úrovni EU  
Vesmír je pro svobodné jednání a bezpečnost EU  strategickou  oblastí. Zároveň je to stále více 
přetížená a sporná oblast, která se vyznačuje rostoucí konkurencí sil.  
To jsou problémy, které je naléhavě nutné řešit. Nová kosmická strategie EU pro bezpečnost a 
obranu, kterou v současné době posuzují členské státy v souvislosti se Strategickým kompasem, 
by měla pomoci dosáhnout společného chápání rizik a hrozeb souvisejících s vesmírem, 
vypracovat vhodné reakce s cílem lépe a rychleji reagovat na krize, posílit naši odolnost a plně 
využít výhod a příležitostí spojenýc h s vesmírnou oblastí. Aniž je dotčen obsah budoucí společné 
strategie, zváží se tato opatření:  
Zaprvé, kosmické prostředky EU27 by měly být více chráněny, aby se zvýšila odolnost EU 
ve vesmíru a vůči hrozbám z vesmíru .  
Ve společném sdělení o řízení kosmic kého provozu (STM)28 stanoví Komise a vysoký 
představitel konkrétní směry, jak zvýšit ochranu vesmírných prostředků EU a podpořit 
udržitelnější využívání vesmíru. Komise zejména posílí své prostředky pozorování vesmíru  
prostřednictvím posílených služeb v ob lasti pozorování a sledování vesmíru (SST)  a rozvoje 
souvisejících technologií, jako je automatické předcházení kolizím nebo umělá inteligence.  
Komise bude rovněž dále podporovat rozvoj projektů týkajících se získávání poznatků o situaci 
ve vesmíru (SSA) a schopností včasného varování v oblasti obrany . Tyto projekty přispějí k 
pokročilým schopnostem velení a kontroly vesmíru (SC2), posíleným senzorům SSA a systému 
včasného varování před hrozbami balistických raket a novými nadzvukovými hrozbami29. 
Zadruhé, Komise  ve spolupráci s vysokým představitelem posílí bezpečnostní a obranný 
rozměr stávajících a budoucích kosmických infrastruktur EU . 
Veřejná regulovaná služba Galileo30 nabízí navigační službu vyhrazenou vládou schváleným 
uživatelům pro citlivé aplikace.  To vyžaduje vysokou úroveň kontinuity služeb s využitím 
silných, šifrovaných signálů, zejména v oblasti bezpečnosti a obrany. Tato veřejně regulovaná 
služba je koncipována tak, aby nabízela neomezené a nepřerušené služby po celém světě. Je 
jasným důkazem toho, že společná infrastruktura pod civilní kontrolou může uspokojit potřeby v 
oblasti obrany a bezpečnosti.  
                                                           
27 Kosmický program EU má čtyři složky: Galileo/EGNOS pro navigaci, určování polohy a času, Copernicus pro 
pozorování Země, GOVSATCOM pro bezpečnou družicovou komunikaci v rámci státní správy a SSA pro 
získávání poznatků o situaci ve vesmíru.  
28 JOIN(2022) 4 final.  
29 Tyto projekty jsou podporovány z Evropského obranného fondu a jeho předchozích programů.  
30 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU ze dne 25. října 2011 o podmínkách přístupu k 
veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě 
programu Galileo (Úř. věst. L 287, 4.11.2011).  
 
12 Návrh nařízení, kterým se zavádí program Unie pro bezpečnou konektivitu  na období 2022 –
202731, který je přijímán spolu s tímto sdělením jako součá st kosmického balíčku, zvýší odolnost 
EU v oblasti konektivity prostřednictvím bezpečné komunikace v rámci státní správy.  Od 
samého počátku bude zahrnovat požadavky na obranu, pokud jde o odolnost, přičemž konstelace 
nízké oběžné dráhy Země (LEO) umožní vz ít na palubu užitečné zatížení, což přispěje k dalším 
složkám kosmického programu EU. Systém bude vycházet ze složky GOVSATCOM a 
součinnosti s Evropským obranným fondem.  
Vývoj programu Copernicus by měl rovněž v co největší míře zohledňovat požadavky v 
oblasti obrany , přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována požadované úrovni 
bezpečnosti a výkonnosti, a měl by se opírat o řádnou správu založenou na důvěře.   
Na podporu rozvoje obranného rozměru stávajících a budoucích kosmických infrastruktur EU 
bude  Komise prostřednictvím Evropského obranného fondu podporovat rozvoj vesmírných 
obranných schopností . K dnešnímu dni bylo na financování opatření souvisejících s vesmírem 
v rámci Evropského obranného fondu a programů, které mu předcházely, přiděleno přibli žně 130 
milionů EUR.  
Vedle toho, že Komise podporuje rozvoj platforem pro spolupráci pro budoucí výzvy v oblasti 
obrany, snaží se rovněž zlepšit jejich výkonnost tím, že bude co nejlépe využívat stávající a 
budoucí evropské vesmírné prostředky. Například projekt Galileo pro obranu EU (GEODE) je 
spolufinancován částkou 44 milionů EUR32 a jeho cílem je rozvoj evropských standardizovaných 
vojenských navigačních přijímačů, které jsou kompatibilní s veřejnou regulovanou službou 
systému Galileo. Více než 22 milio nů EUR bude rovněž investováno do posílení senzorů a 
velení a řízení (C2) za účelem zvyšování povědomí EU o vojenském pozorování vesmíru a 
rozvoje schopnosti včasného varování z vesmíru.  
V rámci pracovního programu Evropského obranného fondu na rok 2021 b ude Evropský 
obranný fond věnovat 50 milionů EUR jak vesmírným, tak pozemním válečným navigacím 
(NAVWAR)  a evropským technologiím pro odolnou družicovou komunikaci proti rušení . 
Za třetí, Komise bude usilovat o snížení souvisejících strategických závislost í EU na 
kritických technologiích , např.  v oblasti čipů, kvantových technologií a umělé inteligence. K 
dosažení tohoto cíle Komise maximalizuje součinnost s iniciativami souvisejícími s vesmírem 
prováděnými v rámci stávajících nástrojů, jež jsou v gesci Komise (včetně Evropského 
obranného fondu, Horizontu Evropa33, kosmického programu, Evropské rady pro inovace a 
InvestEU), a využije Observatoře EU pro kritické technologie. Komise rovněž posílí odolnost 
souvisejících evropských dodavatelských řetězců  s cíl em zajistit integritu, bezpečnost a 
provoz kosmických infrastruktur.  
                                                           
31 COM(20 22) 57 final.  
32 V rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP)  
33 Pojem „Horizont Evropa“ v tomto dokumentu odkazuje na zvláštní program, kterým se provádí program Horizont 
Evropa, a na Evropský inovační a technologický institut; činnosti p rováděné v jejich rámci se zaměřují výhradně 
na civilní aplikace.  
 
13 Za čtvrté, Komise ve spolupráci s vysokým představitelem a v souladu s jejich příslušnými 
mandáty provede rozšíření stávajícího mechanismu reakce na hrozby systému Galileo34 na 
systémy a s lužby v rámci ostatních složek kosmického programu EU. Tím se dále posílí 
řízení bezpečnosti kosmických infrastruktur EU, aby bylo možné lépe reagovat na hrozby , 
a podpoří se odpovídající správa, kterou mají zavést příslušní aktéři. Zlepší se tak rovněž 
informovanost o situaci na úrovni EU prostřednictvím lepšího využívání údajů z vesmíru v úzké 
spolupráci s členskými státy a systematické spolupráce mezi příslušnými agenturami či subjekty 
provozujícími infrastruktury EU.  
Komise a vysoký představitel budou rovněž přispívat k úsilí členských států o další posílení 
vzájemné pomoci a mechanismů reakce na krize, mimo jiné prostřednictvím cvičení a zvyšování 
připravenosti na hrozby, posilováním interoperability a podporou společné strategické kultury.  
 
 
Další pos tup 
 Po přijetí Strategického kompasu navrhne Komise a vysoký představitel společnou 
kosmickou strategii EU pro bezpečnost a obranu.  
 Do konce roku 2022 Komise prozkoumá, jak dále posílit ochranu kosmických 
prostředků EU , zejména prostřednictvím dodatečných služeb SST, lepší výkonnosti 
SST EU a plného využití potenciálu průmyslu EU.  
 Od roku 2022 bude Komise u kosmických infrastruktur EU podporovat přístup „ dvojího 
využití již od návrhu “ s cílem nabídnout nové odolné služby, které reagují na potřeby 
státní správy. V této souvislosti Komise vyzývá spolutvůrce právních předpisů, aby 
urychleně přijali návrh nařízení, kterým se zavádí program Unie pro bezpečnou 
konektivitu na období 2022 –2027. 
 Komise zintenzivní práci na snižování závislostí, pokud jde o strategické technologie, a 
zvyšování odolnosti dodavatelských řetězců souvisejících s vesmírnou infrastrukturou, 
zejména prostřednictvím finančních nástrojů EU a Observatoře EU pro kritické 
technologie.  
 Komise v úzké spolupráci s členskými státy zřídí odpovídající správu vesmírných 
infrastruktur EU, přičemž bude vycházet z modelu veřejné regulované služby systému 
Galileo. Posoudí proveditelnost vývoje a zavádění odolnější a bezpečnější služby 
programu Copernicus pro účely veřejné správy35, přičemž v co největší míře zohlední 
požadavky na obranu.  
 Komise a vysoký představitel do konce roku 2022 prozkoumají možnost aktivace 
                                                           
34 Jak je stanoveno v nařízení o kosmickém programu EU 2021/696 a v rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 
30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívanýc h v rámci kosmického 
programu Unie, které mohou mít vliv na bezpečnost Unie.  
35 Obdoba veřejné regulované služby programu Copernicus.  
 
14 mechanismů solidarity, vzájemné pomoci a reakce na krize v případě útoků poch ázejících 
z vesmíru nebo hrozeb pro vesmírné prostředky.  
 
7. Posílení odolnosti Evropy   
Evropa musí být odolnější, aby dokázala předcházet budoucím otřesům, chránit před nimi a 
zvládat je. Vzhledem k vnitřním vazbám na národní bezpečnostní a obrannou politi ku nesou 
odpovědnost za řešení těchto hrozeb především členské státy. Mezitím jsou některá zranitelná 
místa společná všem členským státům a některé hrozby, jako je zaměření na přeshraniční sítě 
nebo infrastruktury, jakož i změna klimatu, přesahují hranice států.  
Cílem přístupu EU je plynule a postupně integrovat vnější a vnitřní rozměr. Spojí vnitrostátní a 
celounijní civilní a vojenské aspekty s cílem podpořit konkrétní řešení a zároveň usnadnit větší 
odolnost a trvalou operační účinnost.  
7.1. Boj proti hybrid ním hrozbám  
V roce 2020 strategie bezpečnostní unie EU36 označila hybridní hrozby za jednu z prioritních 
oblastí, které je třeba řešit, aby byla posílena bezpečnost EU. Strategie stanoví základ pro 
obnovený přístup k těmto neustále se vyvíjejícím hrozbám, který zahrnuje celé spektrum 
opatření – od včasného odha lení, analýzy, informovanosti, budování odolnosti a prevence až po 
reakci na krize a zvládání následků.  
Mapování opatření37 souvisejících se zvyšováním odolnosti a bojem proti hybridním 
hrozbám zahrnuje více než dvě stě nástrojů a opatření na úrovni EU , z n ichž převážná 
většina je v gesci Komise nebo má její podporu . K tomuto rostoucímu počtu dostupných 
nástrojů EU pro boj proti hybridním hrozbám dále přispějí návrhy Komise v různých oblastech, 
včetně aktu o digitálních službách38, návrhu směrnice o odolnost i kritických subjektů39 a 
revidovaného mechanismu civilní ochrany Unie40.  
Odolnost je jedním z hlavních pilířů boje proti hybridním hrozbám. Společný pracovní dokument 
útvarů Komise z ledna 202241 určil 53 základních prvků odolnosti42 na úrovni EU. Toto určen í, 
oznámené ve strategii bezpečnostní unie, je prvním klíčovým krokem ke sledování a 
objektivnímu měření pokroku v této oblasti.  
V této souvislosti provedou útvary Komise, Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) a 
generální sekretariát Rady v listopadu 2 022 integrované cvičení PACE EU, mimo jiné s cílem 
                                                           
36 COM(2020) 605.  
37 SWD(2020) 152 final.  
38 COM(2020) 825 final.  
39 COM(2020) 829 final.  
40 Nařízení Evropského parlamentu a Ra dy (EU) 2021/836 ze dne 20. května 2021.  
41 SWD(2022) 21 final.  
42 Referenční hodnoty zahrnující výchozí i zamýšlenou cílovou situaci nebo poradenství ohledně požadavků na 
minimální úroveň.  
 
15 reagovat na hybridní hrozby, včetně jejich kybernetického rozměru. Toto cvičení bude probíhat 
pod celkovou odpovědností vysokého představitele za účasti členských států a agentur EU a v 
paralelním a koordi novaném formátu (PACE) s NATO.  
Komise se rovněž přizpůsobila rychle se měnící povaze hrozeb . V návaznosti na krizi na 
hranici EU s Běloruskem navrhla opatření k řešení účelové využívání migrace , včetně zařazení 
dopravců zapojených do převaděčství nebo obch odování s lidmi do EU na černou listinu43. 
Koronavirová pandemie nám ukázala, že řešení zdravotních krizí je potřeba více koordinovat na 
úrovni EU. V době, kdy by chemické, biologické, radiologické a jaderné hrozby mohly ohrozit 
veřejné zdraví, je Úřad pro připravenost a reakci na mimořádné situace  v oblasti zdraví (HERA) 
ústředním prvkem pro posílení připravenosti a reakce EU na vážné přeshraniční zdravotní 
hrozby, neboť umožňuje rychlou dostupnost potřebných protiopatření, přístup k nim a jejich 
distribuci. Na základě ponaučení z raných fází pande mie bude pokračovat práce na posílení 
vojenské pomoci civilním orgánům v tomto ohledu.  
Další postup  
 Do roku 2023 Komise ve spolupráci s vysokým představitelem a členskými státy posoudí 
referenční hodnoty odvětvové odolnosti s cílem určit nedostatky a potřeby , jakož i 
kroky vedoucí k jejich řešení.  
 Po přijetí Strategického kompasu Komise přispěje k budoucímu souboru hybridních 
nástrojů EU tím, že zajistí, aby členské státy měly úplný přehled o stávajících vnitřních 
nástrojích a opatřeních pro boj proti hybridním hrozbám, které mají dopad na EU a její 
členské státy. To zohlední opatření zahrnutá do mapování boje proti hybridním hrozbám 
v roce 2020 a nedávné návrhy Komise a vysokého představitele v oblastech, jako je 
kritická infrastruktura a dezinformace.  
 Po přijetí Strategického kompasu Komise zváží určení odborníků v příslušných oblastech 
politiky, kteří by mohli být na požádání vysláni jako součást hybridního týmu rychlé 
reakce, a to v součinnosti s navrhovanými týmy rychlé reakce Společné kybernetické 
jednotky.  
 Souběžně s tím útvary Komise a ESVČ společně přezkoumají operační protokol EU pro 
boj proti hybridním hrozbám (EU Playbook).  
 Do konce roku 2022 Komise ve spolupráci s vysokým představitelem vymezí komplexní 
vizi svých mechanismů včasného varování  a zejména možnost vytvořit lepší přehled o 
situaci, a to v koordinaci a doplňkovosti s jinými stávajícími mechanismy EU. Tím se 
posílí schopnost Unie monitorovat a včas odhalovat hybridní hrozby, předcházet jim a 
připravit se na ně, včetně odolnosti vůči nim a reakce na ně.  
 Na základě svých odborných znalostí a nástrojů přispěje Komise k úsilí EU o budování 
                                                           
43 COM(2021) 753 final.  
 
16 odolnosti v partnerských zemích.  
 
7.2. Posílení kybernetické bezpečnosti a kybernetické obrany  
Boj proti hrozbám v oblasti kybernetické bezpečnosti je v s oučasnosti jednou z nejsložitějších 
bezpečnostních a obranných výzev, zejména s ohledem na jejich rostoucí počet a dopad, jakož i 
na skutečnost, že státní subjekty mezitím vyvinuly specifické sofistikované schopnosti.  
EU musí chránit kritické sítě a infor mační systémy a hrát vedoucí úlohu při zajišťování 
bezpečnosti, stability a odolnosti, jakož i svobody globálního internetu. Musíme posílit 
kybernetickou bezpečnost a kybernetickou obranu v Evropě posílením naší spolupráce, 
účinnějším investováním do pokro čilých schopností a stanovením vhodných pravidel, která 
umožní lepší propojení všech rozměrů kybernetické bezpečnosti. Toto úsilí by se mělo zaměřit 
na ochranu  občanů, podniků a zájmů EU, odhalování nepřátelských činností v kyberprostoru a 
odrazování od nich a jejich obranu  před kybernetickými útoky, a tím přispět k mezinárodní 
bezpečnosti a stabilitě a upevnit potenciál EU v oblasti kybernetického odrazování.  
Komise a vysoký představitel již stanovili ambiciózní opatření přispívající k těmto cílům ve 
strategii kybernetické bezpečnosti EU z prosince 202044. Za účelem zvýšení odolnosti EU byla 
vytvořena řada důležitých nástrojů, zejména směrnice o opatřeních k zajištění vysoké společné 
úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii  (dále jen „směrnic e o bezpečnosti sítí a 
informací“)45, akt o kybernetické bezpečnosti46, směrnice o  útocích na informační systémy47, 
jakož i provádění souboru opatření EU pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G48, doporučení 
k návrhu koordinované reakce na rozsáhlé kybernetické b ezpečnostní incidenty a krize 49 a 
politický rámec EU pro kybernetickou obranu [aktualizace z roku 2018 ]50. Komise rovněž 
přijala akt v přenesené pravomoci51 podle směrnice o rádiových zařízeních52, který stanoví 
právní požadavky na záruky kybernetické bezpeč nosti, které budou muset výrobci zohlednit při 
navrhování a výrobě rádiových zařízení. V neposlední řadě vydala doporučení pro Společnou 
kybernetickou jednotku53 a v prosinci 2020 předložila návrh na revizi směrnice o bezpečnosti 
sítí a informací54, který nyní projednávají spolunormotvůrci. V souladu s těmito ambicemi 
                                                           
44 JOIN(2020) 18 final.  
45 Směrnice (EU) 2016/1148 o bezpečnosti sítí a informačních systémů.  
46 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/881 ze dne 17. dubna 2019 o agentuře ENISA („Agentuře 
Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost“), o certifikaci kybernetické bezpečnosti  informačních a 
komunikačních technologií a o zrušení nařízení (EU) č. 526/2013.  
47 Směrnice 2013/40/EU ze dne 12. srpna 2013.  
48 COM(2020) 50 final.  
49 Doporučení Komise (EU) 2017/1584 ze dne 13. září 2017 o koordinované reakci na rozsáhlé kybernetické 
bezpe čnostní incidenty a krize, C/2017/6100.  
50 Směrnice 14413/18/EU ze dne 19. listopadu 2018.  
51 C (2021) 7672.  
52 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/53/EU ze dne 16. dubna 2014 o harmonizaci právních předpisů 
členských států týkajících se dodávání rádio vých zařízení na trh.  
53 C(2021) 4520 final.  
54 COM(2020) 823 final.  
 
17 Komise brzy předloží návrhy na posílení kybernetické bezpečnosti a bezpečnosti informací v 
orgánech, institucích a jiných subjektech EU.  
Víceletý pracovní program Digitální Evropa na období 20 21–2025 a Nástroj pro propojení 
Evropy (CEF – Digitální odvětví) podpoří zavádění bezpečné kvantové komunikační 
infrastruktury (Euro QCI). Nástroj pro propojení Evropy bude rovněž podporovat další kritickou 
komunikační infrastrukturu, včetně některých páte ří mezi členskými státy, jakož i se třetími 
zeměmi, vyznačujících se nejvyššími bezpečnostními standardy.  
Za účelem doplnění těchto nástrojů a další minimalizace plochy útoku a vystavení rizikům by 
měla být posílena bezpečnost a standardizace produktů a sl užeb souvisejících s informačními a 
komunikačními technologiemi. To platí zejména pro bezpečnost kritických hardwarových a 
softwarových komponent. Komise proto připravuje nové návrhy stanovující horizontální 
bezpečnostní požadavky, které budou základem aktu o kybernetické odolnosti oznámeného v 
projevu o stavu Unie55. V této souvislosti by mohl být zvážen obranný rozměr, zejména pokud 
jde o možný vývoj společných nebo hybridních norem kybernetické bezpečnosti.  
V zájmu dalšího posílení technologických schopno stí EU a jejích aktérů v oblasti kybernetické 
obrany (zejména obranných sil členských států) se bude při plánování civilních a obranných 
investic do vývoje příslušných technologií a jejich využívání usilovat o větší spolupráci mezi 
příslušnými aktéry. Prům yslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro 
kybernetickou bezpečnost a síť koordinačních center  (CCCN)56 přijmou v roce 2022 
strategickou agendu pro investice do kybernetické bezpečnosti. Agenda by mohla zahrnovat 
možné synergie mezi civilními a  obrannými technologiemi a potenciálními aplikacemi dvojího 
užití, a usilovat tak o součinnost s dalšími programy EU, včetně programu Horizont Evropa, 
programu Digitální Evropa a s Evropským obranným fondem, a to koordinovaným způsobem a 
při dodržení přísl ušných pravidel řízení.  
Komise již vyčlenila 38,6 milionu EUR57 na šest projektů kybernetické obrany . Tento 
rozpočet mimo jiné podporuje rozvoj evropské platformy pro informovanost o kybernetické 
situaci a projekt zaměřený na technologie pro bezpečnou a odo lnou komunikaci. Evropský 
obranný fond bude i nadále podporovat rozvoj kybernetických obranných schopností. V roce 
2021 byly v rámci Evropského obranného fondu vyhlášeny dvě konkrétní výzvy s finančním 
krytím ve výši 33,5 milionu EUR.  Ačkoli všechny proje kty v oblasti obranných schopností 
zahrnují kybernetický rozměr, kybernetická obrana zůstane pro Evropský obranný fond v 
nadcházejících letech prioritou.  
Pro lepší přípravu na potenciální rozsáhlé incidenty a krize v Unii je nezbytná posílená 
koordinace s cílem zajistit informovanost o situaci, rychle identifikovat potenciální potřeby a 
zdroje v oblasti reakce a sladit účinnou komunikaci mezi příslušnými aktéry na úrovni členských 
států a EU s cílem zmírnit potenciální dopady v Unii.  
                                                           
55 Projev o stavu Unie v roce 2021 – Posilujeme ducha naší Unie – 15. září 2021.  
56 PE/28/2021/INIT.  
57 V rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP).  
 
18 S cílem zintenzivnit odhalování nepřátelských činností v kyberprostoru a zlepšit 
informovanost o situaci  Komise spolupracuje s členskými státy na zřízení přeshraničních 
platforem pro sdílení zpravodajských informací o kybernetických bezpečnostních 
hrozbách (dále jen „platformy E U SOC“)  a zároveň na posílení kapacit bezpečnostních 
operačních středisek na vnitrostátní úrovni v celé EU. Cílem těchto přeshraničních platforem je 
umožnit výměnu údajů o kybernetických hrozbách z různých zdrojů, jakož i nástrojů a 
schopností ve velkém mě řítku a ve spolehlivém prostředí. Budou vybaveny vysoce bezpečnými 
nástroji a infrastrukturami příští generace. Tím by mělo být umožněno zlepšit kolektivní detekční 
kapacity a včasná varování určená orgánům a příslušným subjektům. Tato opatření budou těžit  z 
finanční podpory z programu Digitální Evropa, zejména prostřednictvím společného zadávání 
veřejných zakázek na rozvoj a provozování bezpečnostních operačních středisek EU, včetně 
pokročilých nástrojů a infrastruktur, jakož i z výzvy k poskytnutí grantů na podporu kapacit 
bezpečnostních operačních středisek v členských státech. Jako další krok by mohla být zvážena 
podpora civilní a vojenské spolupráce v této oblasti na vnitrostátní úrovni, a to společně s 
členskými státy.  
Míra spolupráce mezi členskými s táty v oblasti kybernetické bezpečnosti, pokud jde o reakci na 
incidenty, by měla být zvýšena, a to i prostřednictvím možné spolupráce mezi civilními a 
obrannými zásahovými týmy . Cílem Společné kybernetické jednotky je spojit všechny 
příslušné komunity v o blasti kybernetické bezpečnosti (tj.  diplomatické, civilní, donucovací a 
obranné orgány) s cílem zajistit koordinovanou reakci EU na rozsáhlé kybernetické incidenty a 
krize a nabídnout pomoc při zotavování se z těchto útoků.  Armáda by proto mohla strukturá lně 
spolupracovat a koordinovat svou činnost s ostatními komunitami v oblasti kybernetické 
bezpečnosti prostřednictvím Společné kybernetické jednotky.  
Rozvoj kybernetických dovedností  prostřednictvím společné odborné přípravy a cvičení je 
rovněž klíčem k ú činné odolnosti vůči kybernetickým útokům, zlepšování kybernetických 
schopností, rozvoji společného porozumění a budování společné schopnosti reakce. Pokud se tak 
členské státy rozhodnou, mohly by zvážit posílenou civilní vojenskou spolupráci v oblasti 
kybernetické odborné přípravy a společných cvičení, a to na základě Evropské bezpečnostní a 
obranné školy a programů EDA v oblasti kybernetického vzdělávání, odborné přípravy a cvičení.  
Další postup  
 Do třetího čtvrtletí roku 2022 Komise navrhne akt o kyberne tické odolnosti , jehož cílem 
bude zvýšit kybernetickou bezpečnost produktů a souvisejících služeb na vnitřním trhu.  
 Za účelem vytvoření nových platforem EU SOC pro sdílení zpravodajských informací a 
nástrojů v oblasti kybernetických hrozeb zveřejní Komise  do druhého čtvrtletí roku 2022 
výzvu k vyjádření zájmu o výběr hostitelských subjektů pro činnosti platforem EU SOC, 
k níž bude připojen zvláštní plán. To by mělo připravit půdu pro budování strategické 
schopnosti EU odhalovat a sdílet informace o kyberne tických hrozbách.  
 Komise bude spolupracovat s členskými státy na posílení připravenosti na rozsáhlé 
kybernetické incidenty prostřednictvím posílené koordinace, včetně určení potenciálních 
potřeb a zdrojů pro řízení reakce.  
 
19  V roce 2022 bude navržena strateg ická agenda pro centrum kompetencí pro 
kybernetickou bezpečnost, mimo jiné pokud jde o technologie dvojího užití a civilně -
vojenskou součinnost, která bude ukotvena ve spolupráci s příslušnými aktéry.  
 Komise bude společně s vysokým představitelem i nadále podporovat členské státy při 
zřizování Společné kybernetické jednotky, zejména jejího mechanismu vzájemné pomoci, 
a bude podporovat civilně -vojenskou spolupráci s cílem usnadnit výměnu informací a 
koordinaci mezi odborníky v oblasti obrany a dalšími komuni tami (tj.  civilních a 
donucovacích orgánů a diplomacie).  
 Komise požádá evropské normalizační organizace, aby vypracovaly harmonizované 
normy na podporu nedávno přijatého aktu v přenesené pravomoci týkajícího se směrnice 
o rádiových zařízeních, pokud jde o kybernetickou bezpečnost a soukromí.  
 Komise bude spolupracovat s vysokým představitelem na dalším rozvoji politiky EU v 
oblasti kybernetické obrany, která má být předložena členským státům do konce roku 
2022.  
 Komise vyzývá členské státy, aby ve spolupráci se stávajícími rámci pro civilní a 
obrannou odbornou přípravu a cvičení zvážily společnou odbornou přípravu a cvičení v 
oblasti kybernetické obrany.  
 
7.3. Posílení vojenské mobility  
Prostřednictvím provádění akčního plánu o vojenské mobilitě již EU podniká významné kroky 
ke zvýšení mobility vojenského personálu, materiálu a vybavení v rámci EU i mimo ni, čímž 
posiluje naši schopnost rychle reagovat na krize nebo provádět běžné činnosti, jako jsou cvičení. 
Vojenská mobilita je rovněž stěžejním projektem v rám ci spolupráce mezi EU a NATO.  
S rozpočtem EU na období 2021 –2027 ve výši 1,69 miliardy EUR  na podporu dopravní 
infrastruktury dvojího užití je vojenská mobilita klíčovou složkou nového Nástroje pro propojení 
Evropy58. Pracovní program na období 2021 –2023 za hrnuje roční samostatný rozpočet ve výši 
330 milionů EUR a první výzvy k předkládání návrhů byly zveřejněny v září 2021.  
Vojenská mobilita je rovněž tématem pracovního programu Evropského obranného fondu na rok 
2021. Vývoj digitálního systému pro bezpečno u a rychlou výměnu informací týkajících se 
vojenské mobility je jedním ze dvou témat výzvy k předkládání návrhů týkajících se vojáků a 
logistických systémů s orientačním rozpočtem ve výši 50 milionů EUR na celou výzvu.  
Dne 14. prosince 2021 navrhla Komise  revizi nařízení o transevropské dopravní síti (TEN -T). 
Cílem návrhu je mimo jiné posílit normy pro civilní a vojenskou mobilitu a rozšířit mapy TEN -T 
tak, aby zahrnovaly nové trasy důležité pro vojenskou mobilitu.  
                                                           
58 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro 
propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014.  
 
20 Komise bude pokračovat ve svém úsilí při spívat k vojenské mobilitě v rámci EU i mimo ni, 
mimo jiné tím, že ji zohlední v příslušných legislativních návrzích a iniciativách, zejména v 
oblasti dopravy a přeshraničních postupů.  
Další postup  
 Do konce roku 2022 Komise společně s vysokým představitelem navrhne aktualizaci 
společného akčního plánu o vojenské mobilitě, který může pokrýt identifikovatelné 
potřeby v souvislosti s digitalizací v dopravě, kybernetickou odolností dopravní 
infrastruktury a umělou inteligencí.  
 
7.4. Řešení výzev spojen ých se změnou klimatu v oblasti obrany  
Změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti představují nové hrozby pro bezpečnost. Ačkoli 
zachování provozní účinnosti zůstává prioritou, odvětví obrany musí čelit výzvě, kterou 
představuje přizpůsobení se bezpečnostním dopadům změny klimatu, včetně op erací za 
extrémnějších klimatických podmínek, a musí přispívat ke zmírňování změny klimatu v rámci 
politik EU v oblasti změny klimatu, zejména Zelené dohody pro Evropu. Zlepšení energetické 
účinnosti, zvýšení využívání energie z obnovitelných zdrojů tam, k de je to možné, jakož i snížení 
emisí v tomto odvětví by se měly stát nedílnou součástí našeho kolektivního úsilí o dosažení 
klimatické neutrality do roku 2050, o ochranu biologické rozmanitosti a vybudování posíleného 
oběhového hospodářství.  
Oběhové syst émy mohou mít významný přínos pro obranný průmysl a zadávání veřejných 
zakázek, zvýšit účinné využívání zdrojů, posílit otevřenou strategickou autonomii pro určité 
kritické materiály a prodloužit a optimalizovat užitečnost obranného vybavení59. Budou 
identi fikovány a podporovány možnosti zlepšení, pokud jde o demontáž, shromažďování 
součástek, opravy, renovace a repasování obranného vybavení. Jde také o příležitosti k 
modernizaci obranného vybavení, aby mohlo být i nadále provozováno za stále nepříznivějších  
environmentálních podmínek v provozních prostorech.  
V této souvislosti je Komise odhodlána provádět společný plán EU v oblasti změny klimatu a 
obrany z roku 202060, na jehož základě předloží útvary Komise v první polovině roku 2022 
společně s ESVČ a EDA pr vní výroční zprávu o pokroku. Pracovní program Evropského 
obranného fondu61 na rok 2021 již určuje témata týkající se hospodaření s energií a energetické 
účinnosti. 133 milionů EUR bylo věnováno na zvláštní výzvu na podporu výzkumu a vývoje 
obranných techno logií a produktů zabývajících se těmito tématy. Vzhledem k tomu, že se 
zintenzivňuje podobná činnost v rámci NATO a OSN, jakož i v případě Spojených států a 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defence - News & insight - Cambridge Judge Business School  
60 12741/20.  
61 Nařízení o Evropském obranném fondu stanoví, že fond přispívá „k začleňování opatřen í v oblasti klimatu do 
politik Unie a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v 
oblasti klimatu“.  
 
21 dalších partnerů, zintenzivní EU dialog mezi personálem o souvislosti mezi klimatem, 
bezpečností a obranou.  
Další postup  
 V první polovině roku 2022 předloží útvary Komise, ESVČ a EDA první zprávu o 
pokroku při provádění plánu v oblasti změny klimatu a obran.  
 V průběhu roku 2022 Komise posoudí iniciativy související s klimatem a obranou 
prováděné v rámc i stávajících nástrojů, jež jsou v gesci Komise (včetně Evropského 
obranného fondu, Horizontu Evropa, Horizontu 2020, Nástroje pro propojení Evropy a 
programu LIFE) s cílem posílit potenciální synergie.  
 Do konce roku 2022 Komise vytvoří politický rámec, k terý bude vycházet z 
klimatických/obranných aspektů nástrojů, jež jsou v gesci Komise, s cílem přispět ke 
snížení poptávky po energii a zvýšit energetickou odolnost kritických technologií 
používaných aktéry civilní bezpečnosti a ozbrojenými silami, a v tét o souvislosti 
vypracuje konkrétní řešení odolná vůči změně klimatu.  
 V průběhu roku 2022 Komise prozkoumá potenciál posílení dopadu směrnic týkajících se 
energetiky na vojenskou infrastrukturu (např.  kanceláře, ústředí, kasárny, nemocnice, 
akademie), včetně  možností zadávání zelených veřejných zakázek, to vše v rámci Zelené 
dohody pro Evropu (tj.  nové iniciativy v oblasti energetické účinnosti „renovační vlna“), 
revize směrnice o energetické účinnosti a směrnice o energetické náročnosti budov.  
 V průběhu roku  2022 Komise a vysoký představitel posílí a zintenzivní spolupráci mezi 
personálem, pokud jde o souvislost mezi klimatem, bezpečností a obranou, jakož i s 
NATO, OSN a příslušnými dvoustrannými partnery, jako jsou USA a Kanada.  
 
8. Závěry  
Ve světě, který je složitější, konkurenceschopnější, nejistější a stále více propojený než kdykoli 
předtím, musí EU dále zvýšit své úsilí o obranu svých strategických zájmů a hodnot. 
Nadcházející Strategický kompas pro bezpečnost a obranu EU stanoví ambiciózní cíle pro 
dlouh odobou bezpečnost a obranu Evropy, k nimž toto sdělení aktivně přispívá.  
Za tímto účelem Komise určila tyto hlavní nové oblasti pro další posílení konkurenceschopnosti 
evropského obranného trhu:  
- prozkoumat, jak dále stimulovat investice členských států do klíčových strategických 
schopností a kritických faktorů , které jsou vyvíjeny a/nebo pořizovány v rámci spolupráce 
Evropské unie,  
- dále pobízet k společnému zadávání veřejných zakázek na obranné schopnosti vyvíjené 
na základě spolupráce v rámci EU , mimo jiné  prostřednictvím osvobození od DPH a 
případného posílení bonusů Evropského obranného fondu,  
 
22 - vyzvat členské státy, aby pokračovaly v přechodu na zjednodušené a soudržnější 
postupy při kontrolách vývozu zbraní , zejména pokud jde o obranné schopnosti vyvinuté  v 
rámci spolupráce EU.  
Komise bude rovněž provádět již zahájené iniciativy, které jsou pro evropskou obranu klíčové, 
jako je Evropský obranný fond a vojenská mobilita, jakož i iniciativy, které mají zásadní význam 
pro posílení odolnosti Evropy, zejména ve  vesmíru, v boji proti hybridním hrozbám, posílení 
kybernetické bezpečnosti a řešení výzev spojených se změnou klimatu v oblasti obrany.  
Komise je i nadále připravena zvážit další kroky vpřed s ohledem na dosažený pokrok a vývoj 
hrozeb a výzev, kterým bude  Unie v budoucnu čelit.