EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.3.2018 COM(2018) 115 final 2018/0050(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí víceletý plán pro lov populací žijících při dně v západním Středozemním moři {SWD(2018) 59 final}

{SWD(2018) 60 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Západní Středomoří je jednou z nejrozvinutějších podoblastí, co se týče rybolovu ve Středozemním moři. Tvoří zhruba 31 % z celkové vykládky (1,35 miliardy EUR ze 4,76 miliardy EUR celkem) a zhruba 19 % z oficiálně hlášeného středomořského rybářského loďstva. Rybolov druhů žijících při dně sice nepředstavuje největší procento vykládky, mezi rybáři je však velmi oblíbený kvůli vysoké obchodní hodnotě těchto druhů. Rybolov druhů žijících při dně ve Středozemním moři je velmi komplexní a zahrnuje mnoho druhů ryb a korýšů. Hlavní druhy žijící při dně lovené v západním Středomoří jsou štikozubec obecný (Merluccius merluccius), parmice nachová (Mullus barbatus), kreveta druhu Aristaeomorpha foliacea, garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris), garnela anténová (Aristeus antennatus) a humr severský (Nephrops norvegicus). Uvedený rybolov zahrnuje mnoho druhů a některé rybí populace se nacházejí v teritoriálních vodách více členských států. Hlavním rybolovným zařízením používaným k lovu druhů žijících při dně jsou vlečné sítě pro lov při dně, které zajišťují nejvyšší úlovek a výkonnost loďstva, důležitá jsou však také pasivní zařízení jako třístěnné tenatové sítě, tenatové sítě, pasti a dlouhé lovné šňůry. Rybolov druhů žijících při dně v západním Středomoří je v současné době řízen pomocí vnitrostátních plánů řízení přijatých v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (dále jen „nařízení o rybolovu ve Středozemním moři“). Itálie má zavedené tři plány řízení pro vlečné sítě (přijaté v jednom právním předpisu z roku 2011), Francie má jeden plán řízení pro vlečné sítě (přijatý v roce 2013) a jeden má i Španělsko (tento plán vstoupil v platnost v roce 2013). Plány jsou založeny na kontrole vstupů, tj. omezování intenzity rybolovu. Tento přístup k řízení zpravidla zahrnuje opatření, jako jsou omezení týkající se rybolovného zařízení a počtu oprávnění k rybolovu a rybářských licencí, stanovení maximálního počtu dnů rybolovu a trvalé či dočasné zastavení rybolovné činnosti. Na úrovni EU byl v roce 2016 přijat tříletý plán výmětů, za účelem provádění povinnosti vykládkystanovené v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 (dále jen „nařízení o SRP“) pro druhy, na něž se vztahuje ustanovení o minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů. Na mezinárodní úrovni přijala GFCM v roce 2009 doporučení týkající se oblasti s omezeným rybolovem ve Lvím zálivu (severní část západního Středomoří) na ochranu tření ryb (zejména štikozubce obecného) a citlivých hlubinných přírodních stanovišť. Jak je uvedeno níže, tato opatření nejsou dostatečně restriktivní, aby zajistila plnění cílů pro zachování zdrojů stanovených v nařízení o rybolovu ve Středozemním moři a společné rybářské politice (dále jen „SRP“). Většina komerčních populací v západním Středomoří je využívána v míře přesahující rozmezí úmrtnosti způsobené rybolovem, jež jsou v souladu s dosažením cílových hodnot maximálního udržitelného výnosu (FMSY): u více než 80 % hodnocených populací je odlov v této podoblasti nadměrný. Biomasa některých z těchto populací se navíc blíží limitnímu referenčnímu bodu (BLIM), což značí vysokou pravděpodobnost vyčerpání stavu dotčených populací. Mezi nejčastěji nadměrně lovené populace patří štikozubec obecný a parmice nachová, u nichž současná míra využití představuje až desetinásobek odhadovaných cílových hodnot FMSY. Ačkoli stav mnoha dalších rybích populací není známý, je velmi pravděpodobné, že se nacházejí v podobné situaci. Během různých konzultací, které se uskutečnily v letech 2015 a 2016, a to i v rámci tzv. „katánijského procesu“, se valná většina zúčastněných subjektů shodla na tom, že odlov rybích populací ve Středozemním moři je více než nadměrný. Vědecká obec na evropské i mezinárodní úrovni navíc opakovaně zdůrazňuje, že je potřeba přijmout okamžitá opatření ke snížení vysoké míry nadměrného odlovu v celém Středomoří. Tento návrh řeší vysokou míru nadměrného odlovu a neúčinný regulační rámec tím, že poprvé zavádí víceletý plán na úrovni EU. Usiluje o splnění cílů nařízení o SRP (článek 2) v oblasti rybolovu druhů žijících při dně v západním Středomoří, a zejména pokud jde o zajištění, že rybolovné činnosti budou dlouhodobě environmentálně udržitelné a řízené způsobem, který je přínosný z ekonomického a sociálního hlediska i z hlediska zaměstnanosti. Plán rovněž usnadní provádění povinnosti vykládky úlovků a umožní regionalizovaný přístup, čímž by se dotčené členské státy zapojily do vytváření řídicích opatření. Nařízení o SRP stanoví obecný rámec a určí situace, kdy Rada a Evropský parlament musejí přijmout víceleté plány, a sice: –článek 9 stanoví zásady a cíle víceletých plánů. Zejména je nutno přijmout opatření pro zachování zdrojů za účelem obnovy stavů rybích populací nad úrovně, které jsou schopny poskytnout maximální udržitelný výnos (dále jen „MSY“), a udržení stavů nad těmito úrovněmi, –článek 10 uvádí obsah víceletých plánů. Vyčíslitelné cíle odpovídající maximálním udržitelným výnosům jsou vyjádřeny jako rozmezí FMSY. Ponechávají určitou míru flexibility, aby bylo možné zohlednit smíšený rybolov, a přispívají k lepší soudržnosti při stanovování opatření pro řízení různých populací, jelikož poskytují určitý manévrovací prostor. Tyto cíle doplní ochranná ustanovení vztažená k bezpečnostním a limitním referenčním bodům pro zachování zdrojů, –článek 15 vyžaduje, aby plány specifikovaly podrobnosti týkající provádění povinnosti vykládky, včetně: zvláštních ustanovení ohledně rybolovu nebo druhů, na které se tato povinnost vztahuje; výjimek, včetně výjimek de minimis až do 5 % celkových ročních úlovků všech druhů podléhajících dotčené povinnosti; ustanovení o dokumentaci úlovků; případně stanovení minimálních referenčních velikostí pro zachování zdrojů a –článek 18 stanoví rámec pro regionální spolupráci v oblasti opatření pro zachování zdrojů. Členské státy s přímým zájmem na řízení mohou Komisi předkládat společná doporučení týkající se určitých opaření, která by měla v zájmu dosažení cílů stanovených v plánu přijmout v oblastech, v nichž jí byla svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty či akty v přenesené pravomoci. Plán stanoví regionální spolupráci členských států za účelem přijetí ustanovení týkajících se povinnosti vykládky a zvláštních opatření pro zachování zdrojů u některých populací. Přehled konkrétních ustanovení víceletého plánu uvádí oddíl 5. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tento návrh víceletého plánu pro lov populací žijících při dně v západním Středozemním moři je v souladu s nařízením o SRP a s předchozími víceletými plány pro lov tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři, populací žijících při dně v Severním moři a malých pelagických druhů v Jaderském moři. Nařízení o rybolovu ve Středozemním moři stanoví technická opatření pro zachování zdrojů, např. minimální velikost ok, minimální vzdálenosti a hloubky při používání lovných zařízení a minimální velikost ryb při vykládce. Mnoho z nich bude nahrazeno, bude-li přijat návrh nařízení o zachování rybolovných zdrojů a ochraně mořských ekosystémů pomocí technických opatření, který předložila Komise. •Soulad s ostatními politikami Unie Návrh a jeho cíle jsou v souladu s ostatními politikami Unie, zejména s environmentálními politikami, např. s politikami zakotvenými v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí, a s cílem zajistit dobrý stav prostředí mořských vod v EU do roku 2020.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právním základem pro tento návrh je čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. •Subsidiarita Návrh se týká zachování biologických mořských zdrojů, které spadá do výlučné pravomoci EU. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. •Proporcionalita Navrhovaná opatření jsou v souladu se zásadou proporcionality, neboť jsou přiměřená a nezbytná a neexistují žádná méně omezující opatření, kterými by mohlo být dosaženo požadovaných cílů politiky. •Volba nástroje Navrhovaným nástrojem je nařízení Evropského parlamentu a Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Nevztahuje se na tento návrh. •Konzultace se zúčastněnými subjekty V letech 2016 a 2017 proběhly intenzivní konzultace se zúčastněnými subjekty. Cílem bylo: i) zvýšit povědomí o znepokojivé situaci valné většiny rybích populací ve Středozemním moři; ii) dohodnout se na potřebě okamžitě přijmout opatření na vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni a iii) od co největšího počtu zúčastněných subjektů získat vstupní informace a názory ohledně nejlepších způsobů řešení dané situace. Pro zjednodušení jsme konzultační činnosti rozdělili do tří skupin: poradní sbor pro Středozemní moře, „katánijský proces“ a veřejná konzultace. Poradní sbor pro Středozemní moře (dále jen „MEDAC“) MEDAC je nejreprezentativnější organizace zúčastněných subjektů v oblasti rybolovu pro oblast Středozemního moře. Zastupuje všechny strany, jichž se tato iniciativa týká: odvětví rybolovu (včetně drobného rybolovu), odborové svazy a další zájmové skupiny, jako jsou organizace zabývající se ochranou životního prostředí, skupiny spotřebitelů a sdružení sportovního/rekreačního rybolovu, která působí v oblasti Středozemního moře v souladu se SRP. V roce 2017 MEDAC uspořádal čtyři zvláštní zasedání věnovaná víceletému plánu, jichž se zúčastnili zástupci dotčených odvětví, správy rybolovu z členských států, vědecká výzkumná obec, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu a Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ MARE). Výsledkem bylo v listopadu 2017 přijetí stanoviska. Většina prvků, které doporučil MEDAC, byla do tohoto návrhu zahrnuta, a sice: –oblast působnosti plánu, co se týče zeměpisného pokrytí, populací a rybolovných zařízení (včetně zařízení pro rekreační rybolov), –využívání rybolovných práv založených na omezení intenzity rybolovu (vyjádřeném počtem dnů na moři / plavidel na den) v souladu s vědeckým poradenstvím,

–rozšíření zákazu používání vlečných zařízení pro lov při dně z 50 m na odpovídající hloubku v zájmu zvýšení ochrany nezbytných pobřežních rybích stanovišť, –používání časoprostorových zákazů za účelem ochrany oblastí, kde dochází ke tření a líhnutí, –aktualizace minimálních velikostí při vykládce u druhů uvedených v příloze III nařízení Rady (ES) č. 1967/2006. Dva prvky (tj. zavedení elektronických systémů sledování pro všechna plavidla, na něž se víceletý plán vztahuje, a další podpora ze strany ENRF) nebyly do návrhu zahrnuty, jelikož průřezové právní rámce byly považovány za vhodnější. „Katánijský proces“ Na zasedání na vysoké úrovni konaném v únoru 2016, kterým byl zahájen katánijský proces, účastníci uznali pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti vědeckého poradenství, mezivládní spolupráce prostřednictvím GFCM a (v menší míře) přijímání opatření pro řízení určitých rybích populací. Na druhou stranu poznamenali, že se to neprojevilo ve zlepšení stavu rybích populací. Ve Středozemním moři je více než 90 % hodnocených komerčních rybích populací využíváno značně nad rámec bezpečných biologických mezí a stav mnoha populací zároveň není znám. Za účelem řešení této situace účastníci jednohlasně požadovali obnovený závazek k přijetí konkrétních opatření na obnovu rybolovu ve Středozemním moři. Tento politický impuls vedl v červnu 2016 k setkání ředitelů pro oblast rybolovu osmi středomořských členských států, jehož cílem bylo překročit meze obecně stanovených závazků na papíře a zajistit, aby EU přijala konkrétní opatření a dostála svým povinnostem. Zdůraznili také prioritní oblasti, kde je třeba přijmout doplňující vnitrostátní opatření. Pro západní Středomoří navrhly Francie a Španělsko zavést společný časoprostorový zákaz ve Lvím zálivu s cílem omezit intenzitu rybolovu a zvýšit selektivitu pro štikozubce obecného. Proces konzultací byl ukončen v březnu 2017 podpisem prohlášení ministrů o udržitelnosti rybolovu ve Středozemním moři, které stanoví nový strategický rámec správy rybolovu v této oblasti a soubor pěti opatření s měřitelnými výsledky na příštích deset let. Uvedená iniciativa je součástí opatření přijatých na úrovni EU za účelem obnovení udržitelné úrovně rybích populací v západní části Středozemního moře. Veřejná konzultace GŘ MARE uspořádalo ve dnech 30. května až 30. září 2016 internetovou veřejnou konzultaci o „víceletém plánu pro lov populací žijících při dně v západním Středozemním moři“. Všeobecným cílem bylo získat vstupní informace a názory zúčastněných subjektů, a to zejména v počáteční fázi návrhu. Respondenti byli požádáni, aby vyplnili dotazník obsahující otevřené a uzavřené otázky, přičemž šest otázek se týkalo respondentů a osmnáct biologických, technických a sociálně-ekonomických aspektů rybolovu druhů žijících při dně v západním Středomoří. Témata zahrnovala vnímání problému, možnosti řízení a oblast působnosti a obsah případného víceletého plánu. Hlavní zjištění: 1)Valná většina respondentů se shodla na tom, že stávající rámec řízení (tj. vnitrostátní plány řízení v souladu s nařízením o rybolovu ve Středozemním moři) je k dosažení cílů SRP nedostačující. Podle 67 % respondentů by navíc k dosažení těchto cílů nestačilo doplnit stávající rámec krátkodobými opatřeními na úrovni členských států či EU. 2)Většina respondentů zastávala stanovisko, že současný rámec řízení je prováděn v mnoha aspektech špatně, a pokud jde o jednotlivé země a rybářská loďstva, nerovným způsobem. K neúčinnosti rámce přispěly dva hlavní faktory: i) nedostatečné zapojení zúčastněných subjektů (včetně odvětví rybolovu) při navrhování opatření a ii) chybějící účinné kontroly. 3)Podle většiny respondentů je víceletý plán EU pro lov populací žijících při dně v západním Středomoří nejlepším dlouhodobým řešením. Tento přístup je zdůvodněn smíšenou povahou rybolovu, počtem dotčených členských států a vzájemným působením různých rybolovných zařízení a druhů rybolovu. 4)Valná většina podpořila zahrnutí těchto cílů do víceletého plánu: i) dosažení maximálních udržitelných výnosů; ii) přijetí účinného a transparentního rámce řízení; iii) posílení systémů kontroly, sledování a dohledu a iv) zajištění sociálně-ekonomické stability odvětví rybolovu. 5)Veřejná konzultace se zabývala také otázkou nalezení alternativních opatření pro rybolov druhů žijících při dně ve Středozemním moři, jako je stanovení celkových přípustných odlovů. Toto opatření podpořily nevládní organizace a někteří občané. Nepodpořila je však žádná sdružení rybářů či veřejné správy s uvedením, že provádění opatření týkajících se celkových přípustných odlovů ve smíšeném rybolovu je složité. 6)Téměř všichni respondenti podpořili kombinaci režimu intenzity rybolovu s technickými opatřeními pro zachování zdrojů jako nejlepší způsob řízení rybolovu druhů žijících při dně v západním Středomoří. Největší podporu získaly časoprostorové zákazy, technické modifikace ke zlepšení selektivity, minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů a režimy společného řízení. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Vědeckými a technickými aspekty této iniciativy se zabývaly zejména Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR), GŘ MARE a Evropské středisko pro pozorování odvětví rybolovu a akvakultury (European Market Observatory for Fisheries and Aquaculture, EUMOFA). Odborné pracovní skupiny výboru VTHVR se setkávaly v letech 2015 a 2016, aby vypracovaly biologické hodnocení možností politiky a poskytovaly poradenství týkající se různých aspektů víceletého plánu. V roce 2017 útvary Komise zmapovaly dotčené zúčastněné subjekty a vypracovaly socioekonomickou analýzu. Středisko EUMOFA poskytlo doplňující údaje o dynamice trhu v západním Středomoří.

Posouzení stavu populací žijících při dně v západním Středomoří vychází z nejnovější práce výboru VTHVR a vědeckého poradního výboru GFCM. Iniciativa dále čerpala ze dvou studií: –retrospektivního hodnocení nařízení o rybolovu ve Středozemním moři, které bylo použito k přezkumu provádění nařízení členskými státy a posouzení, do jaké míry přispívá k plnění cílů SRP. Případová studie o Lvím zálivu byla pro určení povahy problému klíčová, –podrobné analýzy plánů řízení členských států, kterou provedl výbor VTHVR, a která přispěla k definování problému, zejména pokud jde o to, proč byly plány považovány za nedostatečné k dosažení udržitelné intenzity rybolovu do roku 2020. Další podklady byly získány prostřednictvím rešerše vědeckých publikací, odborných zpráv a knih. •Posouzení dopadů V souladu s pokyny pro zlepšování právní úpravy vypracovala Komise hodnocení dopadů, v němž shromáždila a zanalyzovala všechny nezbytné důkazy na podporu této iniciativy. To zahrnovalo ověření, zda existuje nějaký problém, nastínění hlavních možností politiky a zkoumání jejich možných environmentálních, sociálních a ekonomických dopadů. Rybolov druhů žijících při dně v západním Středomoří ovlivňují dva hlavní problémy. Jedná se o vysokou míru nadměrného odlovu a neúčinný regulační rámec. Jako hlavní příčina nadměrného odlovu bylo zjištěno nadměrné využívání rybolovné kapacity (tj. příliš mnoho plavidel a příliš intenzivní rybolov). Zároveň je neúčinný současný regulační rámec, protože má omezenou oblast působnosti, jeho provádění je pomalé a nedostatečné a zúčastněné subjekty se s ním dostatečně neztotožnily. Uvedené problémy přímo či nepřímo vedly ke znepokojivému stavu populací žijících při dně (tj. přes 80 % posuzovaných populací je loveno nadměrně a biomasa některých z nich je velmi nízká, což značí vysokou pravděpodobnost vyčerpání stavu těchto populací), sociálně-ekonomických důsledkům pro rybáře a odvětví rybolovu a dopadům na mořské prostředí. Výše popsané problémy ovlivňují zejména loďstva EU z Francie, Itálie a Španělska. Podle údajů hlášených v rámci shromažďování údajů o rybolovu v EU by tato iniciativa mohla ovlivnit zhruba 13 000 plavidel. Přibližně 76 % z nich tvoří italská plavidla, 15 % španělská a 9 % francouzská. Nejmenší skupiny loďstva tvoří plavidla používající pasivní zařízení a plavidla používající dlouhé lovné šňůry (téměř 10 400 plavidel, která naloví zhruba 1 500 tun) a největší jsou převážně plavidla používající vlečné sítě pro lov při dně (téměř 2 800 plavidel, která naloví zhruba 13 500 tun). Valná většina dotčených rybářských firem jsou mikropodniky (v průměru 89 % podniků má jen jedno plavidlo). Na základě toho byly zvažovány tři možnosti politiky: –možnost 1: „politika zůstává beze změny“ nebo status quo (tj. dále by platil stávající regulační rámec) – tato možnost je použita jako měřítko, podle něhož se porovnávají ostatní možnosti, –možnost 2: „úprava stávajícího rámce řízení“ – vnitrostátní plány řízení by byly revidovány tak, aby byly zohledněny cíle SRP, a to zejména formou změn stávající oblasti působnosti (co se týče rybích populací, rybolovu a dotčené oblasti); nových cílů pro zachování zdrojů, jako je maximální udržitelný výnos; vyčíslitelných cílů a časových rámců a nových ochranných opatření a –možnost 3: „přijetí víceletého plánu na úrovni EU“ – cílem by bylo zajistit, aby rybářská loďstva v EU, která loví populace žijící při dně v západním Středomoří, podléhala efektivnějšímu a integrovanému regulačnímu rámci na úrovni EU. S přihlédnutím ke všem důkazům shromážděným a analyzovaným v rámci hodnocení dopadů se upřednostňuje možnost 3: víceletý plán na úrovni EU. Důvody jsou uvedeny níže: 1)Víceletý plán by měl příznivější dopad na životní prostředí. Konkrétně by pravděpodobnost splnění cílů úmrtnosti způsobené rybolovem u všech populací byla kolem 36 %. Přestože hodnota tohoto ukazatele stále zůstává nízká a zdaleka nesplňuje cíl MSY, poskytuje lepší výsledky než možnost 1 (0 %) a možnost 2 (28 %). 2)U zhruba 70 % posuzovaných populací by se úrovně biomasy reprodukující se populace dostaly nad bezpečnostní referenční bod (BPA) v porovnání s 5 % u možnosti 1 a 72 % u možnosti 2. Plán by též zavedl ochranná opatření pro biomasu vyžadující předem stanovená opatření na obnovu populací, které se dostanou mimo bezpečné biologické meze, a tím pádem též zvyšující pravděpodobnost zachování udržitelných úrovní biomasy. Dosažení cíle FMSY podle možnosti 2 je navíc z podstaty riskantnější než podle plánu, a to ze dvou hlavních důvodů: i) k vytvoření účinného rámce řízení je zapotřebí splnit mnohem více podmínek (např. větší spolupráce, harmonizace, koordinace mezi členskými státy) a ii) i když se stávající rámec změní, neexistuje žádná záruka, že nebude nadále špatně prováděn, jako tomu bylo dosud. 3)Přestože plán počítá s vyšší přechodnou zaměstnaností a náklady souvisejícími se ziskovostí v důsledku snížení intenzity rybolovu, očekává se, že se do roku 2025 zlepší sociálně-ekonomická výkonnost všech loďstev, přičemž finanční riziko hrozí do roku 2025 pouze jednomu loďstvu (v případě možnosti 1 by finanční riziko hrozilo devíti skupinám loďstva a u možnosti 2 čtyřem). 4)V porovnání se současnými vnitrostátními plány řízení by byl víceletý plán efektivní (jednotný regulační rámec), stabilní (zohledňuje dlouhodobé hledisko) a transparentní (dotčené tři členské státy by společně zajistily návrat hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem na udržitelnou úroveň). 5)Víceleté plány jsou konzistentnější s reformovanou SRP, zejména s článkem 2, jelikož představují zdaleka nejvíce upřednostňovaný nástroj pro řízení udržitelného využívání rybích populací. Z rozsáhlé konzultace navíc vyplývá, že většina zúčastněných subjektů (veřejné správy, odvětví rybolovu, nevládní organizace a široká veřejnost) víceletý plán EU považuje za nejlepší možnost řízení rybolovu druhů žijících při dně v západním Středomoří.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušení Přestože tento návrh nepředstavuje iniciativu v rámci Programu Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), zavedl by jednodušší, stabilnější a transparentnější rámec řízení. Zjednodušení by bylo možné očekávat po přechodném období, protože víceletý plán by nahradil ustanovení, která jsou v současné době součástí vnitrostátních plánů řízení, a zajistil by soulad mezi různými nástroji řízení používanými pro tuto oblasti rybolovu. Návrh by též poskytl jasnější systém převádění vědeckého poradenství do řídicích opatření. Vědci by poskytovali poradenství každý rok, a to i ohledně limitních hodnot intenzity rybolovu k zajištění udržitelných úrovní rybolovu, a na tomto základě by pak Komise každoročně vypracovala návrh v rámci nařízení o rybolovných právech. •Základní práva Nevztahuje se na tento návrh. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné rozpočtové důsledky. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Monitorování některých účinků řídicích opatření je součástí běžné práce související s prováděním SRP. V souladu s právními předpisy EU o sběru údajů členské státy již shromažďují údaje, které by byly potřeba k monitorování sociálně-ekonomických a environmentálních dopadů návrhu. VTHVR již poskytuje vědecké poradenství týkající se dotčených populací žijících při dně (tj. štikozubec obecný, parmice nachová, garnela anténová, garnela hlubokomořská, kreveta červená a humr severský). Dopady na trh budou monitorovány prostřednictvím Evropského střediska pro pozorování odvětví rybolovu a akvakultury (EUMOFA). V souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení o SRP víceleté plány stanoví, že musí být provedeno počáteční hodnocení ex-post a následná hodnocení plánu, zejména s cílem zohlednit změny ve vědeckém poradenství. VTHVR by plán a jeho dopady posoudil pět let po jeho vstupu v platnost. Komise by poté podala zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Dřívější hodnocení není možné kvůli velké časové prodlevě mezi provedením plánu a okamžikem, kdy budou k dispozici údaje, které jsou k hodnocení potřeba. Pravidelná hodnocení však zákonodárcům nebrání měnit plán na základě vědeckého, politického či sociálně-ekonomického vývoje. •Informativní dokumenty Nevztahuje se na tento návrh. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Plán obsahuje v souladu s ustanoveními o zásadách, cílech a obsahu víceletých plánů (články 9 a 10 nařízení o SRP) tyto hlavní prvky: –oblast působnosti: návrh se uplatní na populace, na nichž je založen rybolov druhů žijících při dně (tj. štikozubec obecný, parmice nachová, garnela hlubokomořská, garnela anténová, kreveta červená a humr severský), populace považované za vedlejší úlovky a další populace žijící při dně, o nichž nejsou k dispozici dostatečné údaje. Uplatní se také na komerční a rekreační rybolov uvedených populací v západním Středomoří (tj. podoblastech 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 a 11 podle GFCM), –cíle: cílem návrhu je přispět k plnění cílů stanovených v článku 2 nařízení o SRP, zejména dosažení maximálních udržitelných výnosů, uplatňování přístupu předběžné opatrnosti a provádění ekosystémového přístupu. Návrh též usnadní provádění povinnosti vykládky, –vyčíslitelné cíle: navrhované cíle v oblasti míry úmrtnosti způsobené rybolovem jsou rozmezí FMSY vyjádřená jako biomasa reprodukující se populace, jichž by mělo být dosaženo do roku 2020. Tato rozmezí by umožnila řízení dotčených populací na bázi MSY a zároveň poskytla určitou flexibilitu v souvislosti se smíšeným rybolovem, –referenční body pro zachování: navrhované referenční body pro zachování vyjádřené jako biomasa reprodukující se populace jsou v souladu s vědeckým poradenstvím pro Středozemní moře. U každé populace návrh zavádí limitní referenční bod (nebo limitní hodnotu biomasy, BLIM), na němž by populaci hrozilo vážné nebezpečí vyčerpání stavu, a bezpečnostní referenční bod (nebo bezpečnostní hodnotu biomasy, BPA) jako bezpečnostní rezervu, –ochranná a nápravná opatření: návrh zavádí ochranná opatření, jejichž účelem je umožnit obnovu populace v případě překročení bezpečnostního nebo limitního referenčního bodu. Tato opatření by mohla zahrnovat řadu kroků, včetně naléhavých opatření přijatých členskými státy či Komisí,

–režim intenzity rybolovu: návrh zavádí režim intenzity rybolovu na úrovni EU pro všechna plavidla používající vlečné sítě v oblastech a kategoriích délky plavidel uvedených v příloze I. Pro každou skupinu intenzity Rada každým rokem rozhodne o maximální přípustné intenzitě rybolovu (počtu dnů rybolovu) na členský stát. Návrh dále stanoví významné snížení intenzity rybolovu v prvním roce provádění v souladu s vědeckým poradenstvím, –oblasti zákazu rybolovu: jako doplňkové opatření návrh stanoví časoprostorový zákaz rybolovu za použití vlečných sítí do izobáty 100 m od 1. května do 31. července každého roku. Tím by se pobřežní zóna vyhradila pro selektivnější zařízení v zájmu ochrany oblastí, kde dochází k líhnutí, a citlivých stanovišť a posílila sociální udržitelnost drobného rybolovu. Vzhledem k sociálně-ekonomickému významu a naléhavé potřebě snížit vysokou míru úmrtnosti způsobenou rybolovem u štikozubce obecného, jsou prostřednictvím regionalizace podporovány další oblasti zákazu rybolovu na ochranu tření štikozubce obecného, –povinnost vykládky: návrh stanoví podrobnosti týkající se dlouhodobého provádění povinnosti vykládky. Zejména zavádí ustanovení o regionalizaci požadované k rozšíření či změně výjimek pro druhy s prokazatelně vyšší mírou přežití a výjimky de minimis, –regionální spolupráce: návrh stanoví regionální spolupráci členských států za účelem přijetí ustanovení týkajících se povinnosti vykládky a zvláštních opatření pro zachování zdrojů, včetně technických opatření, u některých populací, –sledování a hodnocení: návrh zavádí odborné sledování, jehož účelem je posuzovat pokrok při dosahování maximálního udržitelného výnosu u populací, na nichž je založen rybolov druhů žijících při dně, a pokud možno u populací považovaných za vedlejší úlovky. To je ve Středozemním moři stěžejní, jelikož to zajistí pravidelné hodnocení populací, na něž se plán vztahuje. Samotný plán bude vyhodnocen po pěti letech od jeho provedení. 2018/0050 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí víceletý plán pro lov populací žijících při dně v západním Středozemním moři EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982, jíž je Unie smluvní stranou, stanoví povinnosti v oblasti zachování zdrojů, včetně zachování nebo obnovení populací lovených druhů na úrovních, které mohou přinášet maximální udržitelný výnos (dále jen „MSY“). (2)Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v New Yorku v roce 2015 se Unie a její členské státy zavázaly do roku 2020 účinně regulovat lov, ukončit nadměrný rybolov, nedovolený, nehlášený a neregulovaný rybolov, odstranit destruktivní metody rybolovu a zavést vědecké plány řízení, aby se rybí populace co možná nejdříve obnovily na úroveň, která může v souladu s jejich biologickými charakteristikami přinášet maximální udržitelný výnos. (3)Prohlášení ministrů „Malta MedFish4Ever Ministerial Declaration“ ze dne 30. března 2017 stanoví nový rámec správy rybolovu ve Středozemním moři a pracovní program obsahující pět konkrétních opatření na dalších deset let. Jedním z učiněných závazků je stanovit víceleté plány.

(4)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 stanoví pravidla společné rybářské politiky (dále jen „SRP“) v souladu s mezinárodními povinnostmi Unie. Společná rybářská politika má přispívat k ochraně mořského prostředí, k udržitelnému řízení všech komerčně využívaných druhů a zejména k dosažení dobrého stavu prostředí nejpozději do roku 2020. (5)Cíle SRP mají mimo jiné zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly dlouhodobě udržitelné z hlediska životního prostředí, uplatňovat v řízení rybolovu přístup předběžné opatrnosti a zavést ekosystémový přístup k řízení rybolovu. (6)K dosažení cílů SRP je třeba přijmout řadu opatření pro zachování zdrojů, jako jsou víceleté plány, technická opatření a stanovení a přidělování rybolovných práv. (7)Podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013 mají být víceleté plány založeny na vědeckém, technickém a hospodářském poradenství. V souladu s uvedenými ustanoveními by víceletý plán stanovený v tomto nařízení měl obsahovat cíle, vyčíslitelné cíle s jasnými časovými rámci, referenční body pro zachování zdrojů a ochranná a technická opatření navržená za účelem omezení a snížení nežádoucích úlovků. (8)„Nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím“ se rozumí veřejně dostupné vědecké poradenství, které je založeno na nejnovějších vědeckých údajích a metodách a které vydal nebo přezkoumal nezávislý vědecký subjekt uznávaný na úrovni Unie či na mezinárodní úrovni. (9)Komise by měla získat nejlepší dostupné vědecké poradenství týkající se populací spadajících do oblasti působnosti víceletého plánu. Za tímto účelem by měla konzultovat zejména Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (dále jen „VTHVR“). Komise by měla získat zejména veřejně dostupné vědecké poradenství, včetně poradenství týkajícího se smíšeného rybolovu, které zohledňuje plán stanovený v tomto nařízení a uvádí rozmezí hodnot FMSY a referenční body pro zachování zdrojů (BPA a BLIM). (10)Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 stanoví řídicí rámec pro udržitelné využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři a vyžaduje, aby byly přijaty plány řízení pro rybolov, při němž se používají vlečné sítě, lodní nevody, pobřežní nevody, kruhové zatahovací sítě a drapáky, v teritoriálních vodách členských států. (11)Plány podle nařízení (ES) č. 1967/2006 přijaly Francie, Itálie a Španělsko. Plány však nejsou dostatečně konzistentní a nezohledňují všechna zařízení používaná k lovu populací žijících při dně a rozptýlenost některých populací a rybářských loďstev. Uvedené plány se navíc ukázaly jako neúčinné z hlediska plnění cílů stanovených v SRP. Členské státy a zúčastněné subjekty podpořily vypracování a provádění víceletého plánu na úrovni Unie pro dotčené populace. (12)Výbor VTHVR ukázal, že využívání většiny populací žijících při dně v západním Středomoří zdaleka přesahuje úrovně potřebné k dosažení MSY. (13)Je tudíž vhodné stanovit víceletý plán (dále jen „plán“) pro zachování a udržitelné využívání populací žijících při dně v západním Středomoří. (14)Uvedený plán by měl zohlednit smíšenou povahu rybolovu a dynamiku mezi populacemi, na nichž je založený, tj. štikozubec obecný (Merluccius merluccius), parmice nachová (Mullus barbatus), garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris), humr severský (Nephrops norvegicus), garnela anténová (Aristeus antennatus) a kreveta druhu Aristaeomorpha foliacea. Měl by též zohlednit druhy považované za vedlejší úlovky a populace žijící při dně, o nichž nejsou k dispozici dostatečné údaje. Měl by se uplatnit na rybolov druhů žijících při dně (zejména za použití vlečných sítí, sítí pro lov při dně, pastí a dlouhých lovných šňůr) provozovaný ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie v západním Středomoří. (15)Vzhledem k významu populací žijících při dně by měl plán, který stanoví toto nařízení, zahrnovat rekreační rybolov v západním Středomoří zaměřený na tyto populace. Má-li takový rybolov významný dopad na populace, měl by víceletý plán stanovený v tomto nařízení umožňovat přijetí zvláštních řídicích opatření. (16)Místní oblast působnosti víceletého plánu by měla vycházet ze zeměpisného rozšíření populací v souladu s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím. Zeměpisné rozšíření populací uvedené ve víceletém plánu může být potřeba v budoucnu měnit s ohledem na nové vědecké informace. Komisi by tudíž měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění zeměpisné rozšíření populací uvedené ve víceletém plánu, jestliže z vědeckého poradenství vyplyne, že se zeměpisné rozšíření příslušných populací změnilo. (17)Cílem plánu stanoveného v tomto nařízení by mělo být přispět k dosažení cílů SRP, což znamená zejména dosažení a udržení MSY u cílových populací, provádění povinnosti vykládky u populací žijících při dně, na něž se vztahuje minimální referenční velikost pro zachování zdrojů, a podpora přiměřené životní úrovně osob závislých na rybolovných činnostech s přihlédnutím k pobřežnímu rybolovu a sociálně-ekonomickým aspektům. Plán by měl zavést i ekosystémový přístup k řízení rybářství s cílem minimalizovat negativní dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy. Měl by být v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, zejména s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu mořského prostředí (v souladu se směrnicí 2008/56/ES) a splnit cíle směrnice 2009/147/ES a směrnice Rady 92/43/EHS. (18)Je třeba stanovit cílovou hodnotu úmrtnosti způsobené rybolovem (F), která odpovídá cíli dosažení a zachování MSY, a to jakožto rozmezí hodnot, jež jsou v souladu s dosažením MSY (tj. FMSY). Tato rozmezí vycházející z nejlepšího dostupného vědeckého poradenství jsou nutná k tomu, aby bylo možné zajistit flexibilitu, jež by umožnila reagovat na vývoj ve vědeckém poradenství, přispět k provádění povinnosti vykládky a zohlednit smíšený rybolov. Na základě tohoto plánu jsou rozmezí odvozena tak, aby došlo maximálně k 5% snížení dlouhodobého výnosu v porovnání s MSY. Horní hranice rozmezí FMSY je dále omezena, aby pravděpodobnost, že populace poklesne pod úroveň limitního referenčního bodu pro biomasu (BLIM), nebyla vyšší než 5 %. (19)Za účelem stanovení rybolovných práv by měla existovat rozmezí FMSY pro „běžné využívání“ a flexibilnější rozmezí FMSY, je-li dotčená populace v dobrém stavu. Rybolovná práva by mělo být možné stanovit v posledně uvedeném rozmezí pouze tehdy, je-li to na základě vědeckého poradenství nutné k dosažení cílů stanovených v tomto nařízení v rámci smíšeného rybolovu, nebo je-li to zapotřebí k tomu, aby se předešlo újmě populace v důsledku vnitrodruhové či mezidruhové dynamiky, nebo aby se omezily rozdíly v rybolovných právech mezi jednotlivými roky. (20)U populací, u nichž jsou k dispozici cílové hodnoty vztažené k MSY, a za účelem uplatňování ochranných opatření je důležité stanovit referenční body pro zachování zdrojů, které jsou vyjádřeny jako bezpečnostní referenční body (BPA) a limitní referenční body (BLIM). (21)Měla by být zavedena vhodná opatření, aby se zajistilo dodržování cílových hodnot a v případě potřeby aktivace nápravných opatření, mj. pokud stav populace klesne pod referenční bod pro zachování zdrojů. Nápravná opatření by měla zahrnovat naléhavá opatření v souladu s články 12 a 13 nařízení (ES) č. 1380/2013, rybolovná práva a další specifická opatření pro zachování zdrojů. (22)Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 musejí být „rybolovná práva“ v souladu s cíli, časovými rámci a rozpětími stanovenými ve víceletých plánech. Pro účely plánu stanoveného v tomto nařízení se rybolovným právem rozumí kvantifikovaný právní nárok na rybolov vyjádřený intenzitou rybolovu a/nebo odlovy. (23)V zájmu zajištění transparentního přístupu k rybolovu a dosažení cílové hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem by měl být přijat režim intenzity rybolovu Unie pro vlečné sítě, které jsou hlavním rybolovným zařízením používaným k lovu populací žijících při dně v západním Středomoří. Za tímto účelem je vhodné určit skupiny intenzity, aby Rada mohla stanovit maximální přípustnou intenzitu rybolovu vyjádřenou jako počet dnů rybolovu ročně. Pokud je to nutné, měl by režim intenzity rybolovu zahrnovat i další rybolovná zařízení.

(24)Vzhledem ke znepokojivé situaci téměř všech populací žijících při dně v západním Středomoří a za účelem snížení stávající vysoké míry úmrtnosti způsobené rybolovem by režim intenzity rybolovu měl počítat s významným snížením intenzity v prvním roce provádění plánu stanoveného v tomto nařízení. (25)Pokud vědecké poradenství ukáže, že rekreační rybolov má u dotčených populací významný dopad na míru úmrtnosti způsobenou rybolovem, měla by je Rada vzít v potaz. Za tímto účelem může Rada stanovit rybolovná práva prostřednictvím režimu intenzity rybolovu pro komerční odlovy, který zohledňuje objem rekreačního rybolovu, nebo přijmout jiná opatření omezující rekreační rybolov. (26)Prokáže-li vědecké poradenství, že režim intenzity rybolovu není dostatečný ke splnění cílů plánu stanoveného v tomto nařízení, měl by být režim intenzity rybolovu doplněn zavedením řídicích opatření založených na celkovém přípustném odlovu. (27)Členské státy by měly přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že je režim intenzity rybolovu účinný a funkční, a to zavedením metody přidělování kvót intenzity rybolovu v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1380/2013, sestavením seznamu plavidel, vydáváním oprávnění k rybolovu a zaznamenáváním a předáváním příslušných údajů o intenzitě rybolovu. (28)Pobřežní zóna by měla být v zájmu ochrany oblastí, kde dochází k líhnutí, a citlivých stanovišť a zabezpečení drobného rybolovu pravidelně vyhrazena pro selektivnější zařízení. Plán stanovený v tomto nařízení by tudíž měl stanovit každoroční tříměsíční zákaz rybolovu za použití vlečných sítí do izobáty 100 m. (29)Pokud jde o populace žijící při dně, měla by být přijata další opatření pro zachování zdrojů. Zejména je vhodné v souladu s vědeckým poradenstvím stanovit další zákazy rybolovu v oblastech, kde dochází ke tření, za účelem ochrany značně ohrožené fáze dospělosti u štikozubce obecného. (30)Přístup předběžné opatrnosti by měl být uplatněn i na druhy považované za vedlejší úlovky a populace žijící při dně, o nichž nejsou k dispozici dostatečné údaje. V souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být přijata zvláštní opatření pro zachování zdrojů, ukáže-li vědecké poradenství, že jsou zapotřebí nápravná opatření. (31)Plán stanovený v tomto nařízení by měl stanovit přijetí dalších technických opatření pro zachování zdrojů prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. To je nezbytné k dosažení cílů plánu, zejména pokud jde o zachování populací žijících při dně a zlepšení selektivity. (32)Aby byla splněna povinnost vykládky stanovená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, měl by plán stanovený v tomto nařízení stanovit další řídicí opatření v souladu s článkem 18 nařízení (EU) č. 1380/2013. (33)Aby mohl být plán stanovený v tomto nařízení včas upraven podle technického a vědeckého pokroku, měla by být Komise zmocněna k přijímání aktů v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby bylo možné toto nařízení doplňovat o nápravná opatření a technická opatření k zachování zdrojů, provádět povinnost vykládky a měnit určité prvky plánu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (34)Měla by být stanovena lhůta pro předložení společných doporučení členských států s přímým zájmem na řízení, jak požaduje nařízení (EU) č. 1380/2013. (35)Za účelem hodnocení pokroku při dosahování MSY by měl plán stanovený v tomto nařízení umožnit pravidelné odborné sledování dotčených populací a pokud možno také populací považovaných za vedlejší úlovky. (36)V souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013 by Komise měla pravidelně posuzovat vhodnost a účinnost tohoto nařízení. Toto posuzování by se mělo řídit pravidelným hodnocením plánu stanoveného v tomto nařízení na základě vědeckého poradenství výborem VTHVR po prvních pěti letech a poté vždy za pět let a mělo by z tohoto hodnocení vycházet. To umožní plné provedení povinnosti vykládky a přijetí a provedení regionalizovaných opatření a umožní, aby se projevil dopad těchto opatření na populace a rybolov. Pět let je též minimální období požadované vědeckými subjekty. (37)V zájmu zajištění právní jistoty je vhodné upřesnit, že opatření pro dočasné ukončení rybolovných činností, která byla přijata za účelem dosažení cílů plánu stanoveného v tomto nařízení, mohou být považována za způsobilá pro podporu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014. (38)Před vypracováním návrhu nařízení byl řádně posouzen pravděpodobný hospodářský a sociální dopad tohoto nařízení v souladu s čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1

Předmět a oblast působnosti



1.Toto nařízení stanoví víceletý plán (dále jen „plán“) pro zachování a udržitelné využívání populací žijících při dně v západním Středozemním moři. 2.Toto nařízení se uplatní na tyto populace: a)garnela anténová (Aristeus antennatus) v podoblasti 1 podle GFCM; b)garnela anténová (Aristeus antennatus) v podoblasti 5 podle GFCM; c)garnela anténová (Aristeus antennatus) v podoblasti 6 podle GFCM; d)garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris) v podoblasti 1 podle GFCM; e)garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris) v podoblasti 5 podle GFCM; f)garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris) v podoblasti 6 podle GFCM; g)garnela hlubokomořská (Parapenaeus longirostris) v podoblastech 9, 10 a 11 podle GFCM; h)kreveta druhu Aristaeomorpha foliacea v podoblasti 9 podle GFCM; i)kreveta druhu Aristaeomorpha foliacea v podoblasti 10 podle GFCM; j)kreveta druhu Aristaeomorpha foliacea v podoblasti 11 podle GFCM; k)štikozubec obecný (Merluccius merluccius) v podoblastech 1, 5, 6 a 7 podle GFCM; l)štikozubec obecný (Merluccius merluccius) v podoblastech 9, 10 a 11 podle GFCM; m)humr severský (Nephrops norvegicus) v podoblasti 5 podle GFCM; n)humr severský (Nephrops norvegicus) v podoblasti 6 podle GFCM; o)humr severský (Nephrops norvegicus) v podoblasti 9 podle GFCM; p)humr severský (Nephrops norvegicus) v podoblasti 11 podle GFCM; q)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 1 podle GFCM; r)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 5 podle GFCM;

s)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 6 podle GFCM; t)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 7 podle GFCM; u)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 9 podle GFCM a v)parmice nachová (Mullus barbatus) v podoblasti 10 podle GFCM. 3.Toto nařízení se uplatní na populace považované za vedlejší úlovky ulovené v západním Středozemním moři při lovu populací uvedených v odstavci 1. Uplatní se též na ostatní druhy žijící při dně ulovené v západním Středozemním moři, o nichž nejsou k dispozici dostatečné údaje. 4.Toto nařízení se uplatní na komerční a rekreační rybolov populací žijících při dně uvedených v odstavcích 2 a 3 provozovaný ve vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie v západním Středomoří. 5.Toto nařízení také specifikuje podrobnosti o provádění povinnosti vykládky ve vodách Unie v západním Středozemním moři u všech populací druhů, na něž se povinnost vykládky podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 vztahuje. Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se kromě definic stanovených v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 použijí tyto definice: 1)„dotčenými populacemi“ se rozumí populace stanovené v čl. 1 odst. 2; 2)„rozmezím FMSY“ se rozumí rozmezí hodnot podle nejlepšího dostupného vědeckého poradenství, zejména vědeckého poradenství poskytnutého Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (dále jen „VTHVR“), kde veškeré hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem v daném rozmezí vedou při daném způsobu rybolovu a za stávajících průměrných environmentálních podmínek dlouhodobě k maximálnímu udržitelnému výnosu (dále jen „MSY“), aniž by byl významně narušen proces reprodukce daných populací. Je stanoveno tak, aby docházelo maximálně k 5% snížení dlouhodobého výnosu v porovnání s MSY. Horní hranice je omezena, takže pravděpodobnost, že populace klesne pod úroveň limitního referenčního bodu pro biomasu (BLIM), není vyšší než 5 %; 3)„hodnotou FMSY“ se rozumí hodnota odhadované míry úmrtnosti způsobené rybolovem, která při daném způsobu rybolovu a za stávajících environmentálních podmínek vede k maximálnímu dlouhodobému výnosu; 4)„MSY FLOWER“ se rozumí nejnižší hodnota v rozmezí FMSY; 5)„MSY FUPPER“ se rozumí nejvyšší hodnota v rozmezí FMSY; 6)„dolním rozmezím FMSY“ se rozumí rozmezí, které obsahuje hodnoty od MSY FLOWER do hodnoty FMSY; 7)„horním rozmezím FMSY“ se rozumí rozmezí, které obsahuje hodnoty od FMSY do hodnoty MSY FUPPER; 8)„BLIM“ se rozumí limitní referenční bod vyjádřený jako biomasa reprodukující se populace a stanovený v nejlepším dostupném vědeckém poradenství, zejména v poradenství poskytnutém výborem VTHVR, pod nímž může nastat snížená reprodukční kapacita; 9)„BPA“ se rozumí bezpečnostní referenční bod vyjádřený jako biomasa reprodukující se populace a stanovený v nejlepším dostupném vědeckém poradenství, zejména v poradenství poskytnutém výborem VTHVR, který zajišťuje, že pravděpodobnost, že se biomasa reprodukující se populace dostane pod hodnotu BLIM, je menší než 5 %; 10)„skupinou intenzity“ se rozumí jednotka členského státu pro správu loďstva, pro kterou je stanovena maximální přípustná intenzita rybolovu; 11)„dnem rybolovu“ se rozumí kalendářní den od 0:00 do 24:00, během něhož jsou vykonávány rybolovné činnosti;

12)„západním Středozemním mořem“ se rozumí vody v zeměpisných podoblastech 1 (severní Alboránské moře), 2 (Alboránský ostrov), 5 (Baleárské ostrovy), 6 (severní Španělsko), 7 (Lví záliv), 8 (Korsika), 9 (Ligurské a severní Tyrhénské moře), 10 (jižní Tyrhénské moře) a 11 (Sardinie) podle GFCM vymezených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1343/2011. Článek 3

Cíle

1.Plán přispěje k dosažení cílů společné rybářské politiky uvedených v článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, především uplatněním přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu, a jeho účelem je zajistit, aby využívání živých biologických mořských zdrojů obnovilo a zachovávalo stavy lovených druhů nad úrovněmi, které mohou poskytnout maximální udržitelný výnos. 2.Plán přispěje ke snížení výmětů tím, že se v nejvyšší možné míře omezí a sníží nechtěné úlovky, a k plnění povinnosti vykládky stanovené v článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 u druhů, na které se vztahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů a toto nařízení. 3.Plán provádí ekosystémový přístup k řízení rybolovu s cílem zajistit minimalizaci nepříznivého dopadu rybolovných činností na mořský ekosystém. Je v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, především s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu životního prostředí, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, a splnit cíle stanovené v článcích 4 a 5 směrnice 2009/147/ES a článcích 6 a 12 směrnice Rady 92/43/EHS. 4.Cílem plánu je zejména: a)zajistit, aby byly splněny podmínky popsané v deskriptoru 3 obsaženém v příloze I směrnice 2008/56/ES a b)přispět k naplnění podmínek dalších relevantních deskriptorů obsažených v příloze I směrnice 2008/56/ES úměrně k významu rybolovu pro jejich plnění. 5.Opatření podle plánu jsou přijímána na základě nejlepšího dostupného vědeckého poradenství. Není-li k dispozici dostatek údajů, usiluje se o srovnatelnou míru zachování příslušných populací. KAPITOLA II

CÍLOVÉ HODNOTY, REFERENČNÍ BODY PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮ

A OCHRANNÁ OPATŘENÍ Článek 4

Cílové hodnoty

1.Cílové hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem v souladu s rozmezími FMSY definovanými v článku 2 musí být dosaženo co nejdříve a postupným, přírůstkovým způsobem pro dotčené populace do roku 2020 a poté musí být zachovávány v rozmezích FMSY. 2.Rozmezí FMSY je třeba si na základě tohoto plánu vyžádat zejména od výboru VTHVR. 3.V souladu s čl. 16 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, když Rada stanoví rybolovná práva, stanoví je pro seskupení dotčených populací v rozmezí FMSY, které je v daném okamžiku k dispozici pro nejzranitelnější populaci. 4.Odchylně od odstavců 1 a 3 lze rybolovná práva stanovit na úrovních nižších než rozmezí FMSY. 5.Odchylně od odstavců 3 a 4 lze rybolovná práva stanovit na úrovních vyšších než rozmezí FMSY, které je v daném okamžiku k dispozici pro nejzranitelnější populaci, za předpokladu, že se hodnoty všech dotčených populací nacházejí nad hodnotou BPA: a)je-li to na základě vědeckého poradenství či důkazů nutné pro dosažení cílů stanovených v článku 3 u smíšeného rybolovu; b)je-li to na základě vědeckého poradenství či důkazů nutné k zamezení závažné újmy populace způsobené dynamikou v rámci druhu či mezi populacemi nebo c)s cílem omezit rozdíly v rybolovných právech mezi po sobě následujícími roky na nejvýše 20 %.

Článek 5

Referenční body pro zachování

Pro účely článku 6 se vyžádají tyto referenční body pro zachování zdrojů, a to zejména od výboru VTHVR, na základě tohoto plánu: a)bezpečnostní referenční body vyjádřené jako biomasa reprodukující se populace (BPA) a b)limitní referenční body vyjádřené jako biomasa reprodukující se populace (BLIM). Článek 6

Ochranná opatření

1.Ukáže-li se na základě vědeckého poradenství, že je úroveň biomasy reprodukující se populace u některé z dotčených populací nižší než bezpečnostní referenční bod (BPA), přijmou se nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat dotčených populací nad úroveň, při níž je možné vytvářet MSY. Konkrétně se odchylně od čl. 4 odst. 3 a 5 stanoví rybolovná práva na úrovních odpovídajících míře úmrtnosti způsobené rybolovem, která se sníží do rozmezí FMSY pro nejzranitelnější populaci, s přihlédnutím k úbytku biomasy. 2.Ukáže-li se na základě vědeckého poradenství, že je úroveň biomasy reprodukující se populace u některé z dotčených populací nižší než limitní referenční bod (BLIM), přijmou se další nápravná opatření, která zajistí rychlý návrat populace nad úroveň, při níž je možné vytvářet MSY. Konkrétně odchylně od čl. 4 odst. 3 a 5 mohou tato nápravná opatření zahrnovat pozastavení cíleného rybolovu dotčené populace a odpovídající snížení rybolovných práv. 3.K nápravným opatřením uvedeným v tomto článku patří: (a)opatření podle článků 7, 8, 11, 12, 13 a 14 tohoto nařízení a (b)naléhavá opatření v souladu s články 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013. 4.Výběr opatření uvedených v tomto článku odpovídá povaze, závažnosti, délce trvání a opakování situace, v níž je biomasa reprodukující se populace pod úrovní uvedenou v článku 5. KAPITOLA III

RYBOLOVNÁ PRÁVA Článek 7

Režim intenzity rybolovu

1.Režim intenzity rybolovu se použije pro všechna plavidla používající vlečné sítě v oblastech a délkových kategoriích definovaných v příloze I. 2.Pro každou skupinu intenzity stanoví Rada v souladu s vědeckým poradenstvím každým rokem maximální přípustnou intenzitu rybolovu na členský stát. 3.V prvním roce provádění plánu se maximální přípustná intenzita rybolovu významně sníží ze základní hodnoty stanovené v odstavci 4 v souladu s vědeckým poradenstvím. 4.Základní hodnota uvedená v odstavci 3 se stanoví takto: a)pro první rok použití tohoto nařízení se základní hodnota pro každou skupinu intenzity vypočítá jako průměrná intenzita vyjádřená počtem dnů rybolovu v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2017, přičemž se zohlední pouze plavidla aktivní v daném období; b)pro následující roky použití tohoto nařízení se základní hodnota pro každý rok rovná maximální přípustné intenzitě rybolovu v předcházejícím roce.

5.Je-li na základě vědeckého poradenství zjištěn významný odlov určité populace pomocí jiného rybolovného zařízení než vlečných sítí, stanoví se pro takové zařízení úrovně intenzity rybolovu na základě daného vědeckého poradenství. 6.Prokáže-li vědecké poradenství, že rekreační rybolov má u určité populace významný dopad na míru úmrtnosti způsobené rybolovem, může Rada rekreační rybolov omezit při stanovování rybolovných práv, aby se zamezilo překročení celkové cílové hodnoty úmrtnosti způsobené rybolovem. Článek 8

Celkový přípustný odlov

Prokáže-li nejlepší dostupné vědecké poradenství, že režim intenzity rybolovu není dostatečný pro splnění cílů nebo cílových hodnot stanovených v článcích 3 a 4, přijme Rada doplňující řídicí opatření založená na celkovém přípustném odlovu. Článek 9

Povinnosti členských států

1.Členské státy řídí maximální přípustnou intenzitu rybolovu v souladu s podmínkami stanovenými v článcích 26 až 34 nařízení (ES) č. 1224/2009. 2.Každý členský stát rozhodne o způsobu přidělení maximální přípustné intenzity rybolovu jednotlivým plavidlům nebo skupinám plavidel plujícím pod jeho vlajkou v souladu s kritérii stanovenými v článku 17 nařízení (EU) č. 1380/2013. Členské státy zejména: a)použijí transparentní a objektivní kritéria zahrnující kritéria environmentální, sociální a ekonomické povahy; b)spravedlivě rozdělují vnitrostátní kvóty mezi skupiny loďstva při zohlednění tradičního a drobného rybolovu a c)poskytují pobídky rybářským plavidlům Unie k používání selektivních lovných zařízení nebo rybolovných postupů s menším dopadem na životní prostředí. 3.Pokud členský stát povolí plavidlům plujícím pod jeho vlajkou rybolov za použití vlečných sítí, zajistí, aby takový rybolov byl omezen maximálně na dvanáct hodin na den rybolovu, pět dní rybolovu týdně nebo na ekvivalentní dobu. 4.Členský stát vydá plavidlům plujícím pod jeho vlajkou oprávnění k rybolovu pro oblasti uvedené v příloze I a v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1224/2009. 5.Členské státy zajistí, aby během období provádění plánu nedošlo ke zvýšení celkové kapacity vyjádřené v GT a kW odpovídající oprávněním k rybolovu vydaným v souladu s odstavcem 4. 6.Každý členský stát sestaví a vede seznam plavidel, jimž vydal oprávnění k rybolovu v souladu s odstavcem 4, a poskytne jej Komisi a ostatním členským státům. Členské státy poprvé předloží svůj seznam do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost a poté do 30. listopadu každého roku. 7.Členské státy sledují režim intenzity rybolovu a zajistí, aby nedocházelo k překročení stanovených limitních hodnot maximální přípustné intenzity rybolovu uvedené v článku 7. Článek 10

Sdělování příslušných údajů

1.Členské státy zaznamenávají a předávají údaje o intenzitě rybolovu Komisi v souladu s článkem 33 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 a články 146c až 146e prováděcího nařízení Komise (EU) č. 404/2011. 2.Údaje o intenzitě rybolovu se uvádějí jako souhrnné údaje za měsíc a obsahují informace stanovené v příloze II. Souhrnné údaje se uvádějí ve formátu XSD na základě normy P1000-12 centra UN/CEFACT. 3.Členské státy předloží údaje o intenzitě rybolovu uvedené v odstavci 1 Komisi do patnáctého dne každého měsíce.

KAPITOLA IV

TECHNICKÁ OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ ZDROJŮ Článek 11

Oblasti zákazu rybolovu

1.Kromě ustanovení článku 13 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 je použití vlečných sítí v západním Středozemním moři zakázáno do izobáty 100 m každý rok od 1. května do 31. července. 2.Dotčené členské státy do dvou let od přijetí tohoto nařízení a na základě vědeckého poradenství zřídí další oblasti zákazu rybolovu, existují-li důkazy o vysoké koncentraci nedospělých ryb nebo oblastech tření populací žijících při dně, a to zejména pro dotčené populace. 3.Mají-li oblasti zákazu rybolovu uvedené v odstavci 2 dopad na rybářská plavidla několika členských států, je Komise zmocněna zřídit dotčené oblasti zákazu rybolovu prostřednictvím přijetí aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. 1380/2013 a článkem 18 tohoto nařízení a na základě vědeckého poradenství. Článek 12

Řízení populací považovaných za vedlejší úlovky a populací žijících při dně,

o nichž nejsou k dispozici dostatečné údaje

1.Populace uvedené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení jsou řízeny na základě přístupu předběžného opatrnosti k řízení rybolovu definovaného v čl. 4 odst. 1 bodě 8 nařízení (EU) č. 1380/2013. 2.Opatření pro řízení populací uvedených v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, a zejména technická opatření pro zachování zdrojů jako například opatření uvedená v článku 13 tohoto nařízení, se stanoví s přihlédnutím k nejlepšímu dostupnému vědeckému poradenství. Článek 13

Jiná technická opatření pro zachování zdrojů

1.Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18, které doplní toto nařízení stanovením těchto technických opatření pro zachování zdrojů, která: a)specifikují vlastnosti lovného zařízení, zejména velikost ok, velikost háčků, počet háčků, konstrukci zařízení, sílu vlákna, velikost zařízení nebo používání dalších zařízení za účelem zlepšení selektivity; b)omezují používání lovného zařízení, zejména dobu ponoření a hloubku, v níž se zařízení používá, za účelem zlepšení selektivity; c)zakazují nebo omezují rybolov v určitých oblastech či obdobích za účelem ochrany ryb ve tření a nedospělých ryb nebo ryb nedosahujících minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů nebo necílových druhů ryb; d)zakazují nebo omezují rybolov v určitých oblastech či obdobích za účelem ochrany zranitelných ekosystémů a druhů; e)stanoví minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů u všech populací, na něž se vztahuje toto nařízení, za účelem zajištění ochrany nedospělých mořských organismů; f)se týkají rekreačního rybolovu a g)jiných aspektů souvisejících se selektivitou. 2.Opatření uvedená v odstavci 1 musí přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 3. 3.Není-li k dispozici společné doporučení uvedené v čl. 15 odst. 2 a po vypršení platných lhůt stanovených v uvedeném článku, je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 18, jimiž se doplní toto nařízení přijetím opatření uvedených v odstavci 1, pokud vědecké poradenství prokáže, že je zapotřebí podniknout specifické kroky, aby bylo zajištěno řízení veškerých populací, na něž se toto nařízení vztahuje, v souladu s článkem 3.

KAPITOLA V

POVINNOST VYKLÁDKY Článek 14

Ustanovení týkající se povinnosti vykládky

Komise je pro všechny populace druhů v západním Středozemním moři, na něž se vztahuje povinnost vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, zmocněna v souladu s článkem 15 toto nařízení doplňovat přijímáním podrobných opatření týkajících se dané povinnosti, jak stanoví čl. 15 odst. 5 písm. a) až e) nebo nařízení (EU) č. 1380/2013, prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. KAPITOLA VI

REGIONALIZACE Článek 15

Regionální spolupráce

1.Na opatření uvedená v článcích 11, 12, 13 a 14 tohoto nařízení se použije čl. 18 odst. 1 až 6 nařízení (EU) č. 1380/2013. 2.Pro účely odstavce 1 tohoto článku mohou členské státy s přímým zájmem na řízení předložit společná doporučení v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013: a)poprvé do dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost a poté vždy dvanáct měsíců po každém předložení hodnocení plánu v souladu s čl. 17 odst. 2; b)do 31. května roku předcházejícího roku, kdy se opatření mají použít nebo c)kdykoli to považují za nezbytné, a to zejména v případě náhlé změny situace jakékoli populace, na kterou se toto nařízení vztahuje. 3.Zmocněním podle článků 11, 12, 13 a 14 tohoto nařízení nejsou dotčeny pravomoci svěřené Komisi na základě jiných ustanovení právních předpisů Unie, včetně nařízení (EU) č. 1380/2013. KAPITOLA VII

ZMĚNY A NAVAZUJÍCÍ KROKY Článek 16

Změny plánu

1.Prokáže-li vědecké poradenství, že se změnilo zeměpisné rozšíření populací uvedených v čl. 1 odst. 2, je Komise v souladu s článkem 18 zmocněna měnit toto nařízení prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, jimiž upraví oblasti stanovené v čl. 1 odst. 2 a příloze I tak, aby byla uvedená změna zohledněna. 2.Prokáže-li vědecké poradenství, že je potřeba změnit seznam populací stanovený v čl. 1 odst. 2, může Komise předložit návrh na změnu tohoto seznamu. Článek 17

Sledování a hodnocení plánu

1.Pro účely výroční zprávy stanovené v článku 50 nařízení (EU) č. 1380/2013 vyčíslitelné ukazatele zahrnují roční odhady hodnot F/FMSY a SSB pro dotčené populace, a pokud možno i pro populace považované za vedlejší úlovky. Na základě vědeckého poradenství mohou být doplněny dalšími ukazateli. 2.Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích tohoto víceletého plánu a jeho dopadu na populace, na něž se vztahuje toto nařízení, a na rybolov využívající tyto populace, zejména pokud jde o dosažení cílů stanovených v článku 3.

KAPITOLA VIII

PROCESNÍ USTANOVENÍ Článek 18

Výkon přenesení pravomoci

1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Přenesení pravomoci uvedené v článcích 11, 12, 13, 14 a 16 je svěřeno Komisi na dobu pěti let počínaje dnem vstupu tohoto nařízení v platnost. Komise předloží zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce předem. 3.Evropský parlament a Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 11, 12, 13, 14 a 16 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý v souladu s články 11, 12, 13, 14 a 16 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. KAPITOLA IX

EVROPSKÝ NÁMOŘNÍ A RYBÁŘSKÝ FOND Článek 19

Podpora z Evropského námořního a rybářského fondu

Opatření pro dočasné ukončení, která byla přijata v zájmu dosažení cílů plánu, se považují za dočasné ukončení rybolovných činností pro účely čl. 33 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 508/2014. KAPITOLA X

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 20

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu