Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Financování přechodu na nízkouhlíkové hospodářství a výzvy spojené s financováním opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 311/04)

Zpravodaj: Toni Vidan (HR/III) Spoluzpravodaj: Dimitris Dimitriadis (EL/I)

Žádost o vypracování stanoviska chorvatské předsednictví EU, 10. 9. 2019 Právní základ Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie Odpovědná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí Přijato v sekci 27. 5. 2020 Přijato na plenárním zasedání 11. 6. 2020 Plenární zasedání č. 552 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 227/0/2

1. Závěry a doporučení

1.1. EHSV velmi vítá a podporuje nedávné závěry Evropské rady a oznámenou Zelenou dohodu pro Evropu ( 1 ) , jejichž společným cílem je zajistit přechod na nízkouhlíkové hospodářství pomocí „dosažení klimaticky neutrální EU do roku 2050“.

1.2. komplexního plánu evropského hospodářského oživení , jenž členským státům EU, jejím obyvatelům, podnikům a pracovníkům umožní co nejlépe čelit důsledkům pandemie COVID-19 a budovat udržitelnější a odolnější evropské hospodářství. Nástroj Next Generation EU ve výši 750 miliard EUR spolu s cíleným navýšením dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027 přinese celkovou finanční kapacitu rozpočtu EU ve výši 1,85 bilionu EUR. Kromě podpory oživení se zaměřuje na Zelenou dohodu pro Evropu a na digitalizaci s cílem podpořit tvorbu pracovních míst a růst, odolnost našich společností a zdraví našeho životního prostředí. Výbor již s ohledem na krizi COVID-19 vyzval ( 2 ) k bezpříkladné solidaritě mezi členskými státy a k vytvoření, jenž členským státům EU, jejím obyvatelům, podnikům a pracovníkům umožní co nejlépe čelit důsledkům pandemie COVID-19 a budovat udržitelnější a odolnější evropské hospodářství. Nástroj Next Generation EU ve výši 750 miliard EUR spolu s cíleným navýšením dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027 přinese celkovou finanční kapacitu rozpočtu EU ve výši 1,85 bilionu EUR. Kromě podpory oživení se zaměřuje na Zelenou dohodu pro Evropu a na digitalizaci s cílem podpořit tvorbu pracovních míst a růst, odolnost našich společností a zdraví našeho životního prostředí.

1.3. EHSV podporuje usnesení Evropského parlamentu přijaté dne 17. dubna 2020 drtivou většinou hlasů, v němž se požaduje, aby ústředním bodem připravovaného balíčku opatření EU pro obnovu a rekonstrukci byla Zelená dohoda pro Evropu, „aby došlo k nastartování hospodářství, ke zvýšení jeho odolnosti a k vytváření pracovních míst, aby se současně přispělo k ekologické transformaci a podpořil udržitelný hospodářský a sociální rozvoj“ ( 3 )

1.4. EHSV podporuje investiční plán Zelené dohody pro Evropu (EGDIP) coby první z hlavních finančních pilířů přechodu na nízkouhlíkové hospodářství spolu s mechanismem pro spravedlivou transformaci ( 4 ) . EHSV tyto iniciativy považuje za první krok správným směrem a naléhavě vyzývá orgány EU, aby zavedly transparentní a participativní procesy pro přípravu dalších kroků, do nichž budou účinně začleněny všechny příslušné zúčastněné strany a které budou v souladu s oživením a spravedlivým přechodem na ekonomiku blahobytu ( 5 )

1.5. Vzhledem k nebývalé krizi, jíž čelíme, požaduje EHSV přijetí ambiciózního plánu rekonstrukce v souladu s Pařížskou dohodou. Klíčovou součástí tohoto plánu by měl být rozpočet na opatření v oblasti klimatu , jenž bude alespoň tak vysoký jako dříve zjištěná investiční mezera ve výši zhruba 300 miliard EUR ročně a jehož podstatnou prioritou bude podpora decentralizovaných projektů v oblasti dekarbonizace, na jejichž navrhování se budou společně podílet občané, malé a střední podniky, energetická společenství a místní a regionální veřejné subjekty a budou za ně spoluodpovědní.

1.6. EHSV je pevně přesvědčen, že transformace a rekonstrukce po pandemii COVID-19 musí být spravedlivé a musí vést ke spravedlivější a udržitelnější EU, jinak se nezdaří, což bude mít závažné důsledky pro evropský projekt jako celek. Domníváme se, že zásadní složkou spravedlivého přechodu je politické, sociální a hospodářské začlenění občanů, pracovníků, společenství a malých a středních podniků, zejména v nedostatečně rozvinutých venkovských regionech v EU, aniž by docházelo ke znevýhodňování členských států, jež momentálně nejsou členy eurozóny. Prvořadý je soubor kritérií, která zajistí, aby byl přechod spravedlivý, a musí do něj být zapojeny zúčastněné strany na všech úrovních. EHSV již do této debaty přispěl ( 6 )

1.7. EHSV zdůrazňuje, že spravedlivý přechod a rekonstrukce po pandemii COVID-19 musí zajistit, aby se spotřebitelé a společenství stali aktivními „prozumenty“ (výrobci a spotřebiteli) udržitelných produktů a služeb v odvětví energetiky a dopravy.

1.8. EHSV požaduje, aby byly bezodkladně odstraněny překážky bránící přerozdělení veřejných a soukromých finančních prostředků, mezi něž patří především stávající přímé a nepřímé dotace pro odvětví fosilních paliv a také fiskální a daňové překážky.

1.9. EHSV podporuje silný mandát pro Evropskou komisi k vytvoření nové strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu a požaduje, aby byl stejný důraz kladen na financování zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí. EHSV se domnívá, že by měla být co nejdříve zahájena inkluzivní politická debata o vytvoření inovativních finančních mechanismů pro opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu a specializovaných fondů pro spravedlivé přizpůsobování se změně klimatu .

1.10. EHSV požaduje výrazné zvýšení dostupných prostředků, zahájení programu „ Evropský sbor solidarity pro opatření v oblasti klimatu “ zaměřeného na mladé lidi a vyčlenění finančních prostředků na spolupráci mezi místními samosprávami a organizovanou občanskou společností při rozvoji komunitních a komunitami řízených projektů v oblasti nízkouhlíkové energie a dopravy.

1.11. EHSV se domnívá, že Zelená dohoda pro Evropu by měla zajistit bezpečnost a mezinárodní konkurenceschopnost EU a zejména malých a středních podniků, které čelí zvýšené konkurenci rozvíjejících se ekonomik, a podporuje návrhy mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích.

2. Úvod a obecné připomínky

2.1. EHSV vypracovává toto stanovisko v reakci na žádost chorvatského předsednictví Rady Evropské unie a je potěšen tím, že toto předsednictví má v úmyslu podnítit debatu na úrovni EU o zlepšení finančních mechanismů, které by umožnily splnit rostoucí potřeby přechodu na nízkouhlíkové hospodářství a reagovat na přizpůsobování se změně klimatu. V pokročilé fázi vypracovávání tohoto stanoviska byly celý svět a EU otřeseny pandemií COVID-19. Stanovisko se nyní pokusí obsáhnout některé počáteční reakce na tuto novou realitu.

2.2. Zažíváme postupně se zhoršující lidskou pohromu a jsme svědky ztrát na životech, široce rozšířeného onemocnění, sociálních potíží a rušení pracovních míst, jež nemá obdoby. Hrozí, že pokud ji budeme řešit nesprávně, budeme čelit stejně závažným dopadům, jako v případě velké hospodářské krize v roce 1929. Zvolíme-li správné řešení, EU ji může společně zvládnout, zachránit životy a zachovat společenský blahobyt, transformovat naše sociálně ekonomické modely na modely zaměřené na lidi a přírodu a posílit celosvětové partnerství pro udržitelný rozvoj.

2.3. EHSV velmi vítá a podporuje nedávné závěry Evropské rady a oznámenou Zelenou dohodu pro Evropu ( 7 ) , jejichž společným cílem je zajistit přechod na nízkouhlíkové hospodářství pomocí „dosažení klimaticky neutrální EU do roku 2050“. Podporuje také investiční plán Zelené dohody pro Evropu (EGDIP) coby první z hlavních finančních pilířů spolu s mechanismem pro spravedlivou transformaci, jehož cílem je podpořit pracovníky a občany v regionech nejvíce zasažených přechodem ( 8 )

2.4. Existují nesporné důkazy o tom, že čelíme klimatické krizi, zásadnímu úbytku biologické rozmanitosti, sociálně nepřijatelným zdravotním rizikům způsobeným chemickými látkami a znečištěním ovzduší a rozsáhlému znečištění našich oceánů plastovými odpady. Z vědeckého výzkumu ( 9 ) vyplývá, že výskyt nových lidských nemocí je úzce spjat s faktory přispívajícími k environmentální krizi, jež mají být řešeny upřednostňováním environmentálních opatření prostřednictvím Zelené dohody pro Evropu.

2.5. Vedle existenčních environmentálních krizí stojíme rovněž před problémem vysoké a stále rostoucí míry nerovnosti, demografických krizí, politického radikalismu a klesající důvěry ve státní orgány, správu věcí veřejných a politiku. Při krizi COVID-19 vyšla najevo řada vad v našich hospodářských a správních systémech, včetně limitů tržního hospodářství, a prokázal se význam účinných státních institucí a odolných systémů veřejné zdravotní péče. Tato krize rovněž lidem umožnila přehodnotit to, co vnímají jako důležité. Je naléhavě nutné přezkoumat dopad úrovně výroby a spotřeby a zabývat se spravedlivými mzdami za nepostradatelnou práci (např. ve veřejných službách, jako je zdravotnictví), daňovými a mzdovými politikami a novými nástroji, jako je univerzální základní příjem, jak již EHSV požadoval v předchozích stanoviscích ( 10 )

2.6. Podnikatelské kruhy v EU stále více vnímají přechod na nízkouhlíkové hospodářství a oživení po skončení pandemie COVID-19 jako příležitost k rozvoji a způsob, jak vrátit produktivní pracovní místa do Evropy. Sedm „vedoucích evropských energetických společností vyzývá EU, aby navýšila svůj cíl snížit do roku 2030 množství skleníkových plynů nejméně o 55 % oproti úrovním v roce 1990, čímž bude zajištěn soulad s nákladově efektivní trajektorií do roku 2050“, jak je uvedeno v jejich nedávném dopise ministrům EU pro životní prostředí a klima. ( 11 ) Komise pro transformaci energetiky vyzývá vlády z celého světa, aby „poskytly ekonomický impuls tím, že budou inteligentně vydávat finanční prostředky a investovat do ekonomiky budoucnosti“ ( 12 )

3. Vyšší ambice v oblasti klimatu, nové finanční prostředky pro spravedlivou transformaci, rekonstrukci a přechod na nízkouhlíkové hospodářství a provádění cílů udržitelného rozvoje pro rok 2030

3.1. Aby bylo možné zajistit náležité uvolnění nových finančních prostředků na naléhavá opatření v oblasti klimatu a zlepšilo se využívání prostředků současných, je zcela nezbytný ambiciózní politický program s posílenými cíli pro roky 2030 a 2050. EHSV tedy podporuje požadavek, aby se Evropská unie zavázala k dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050 a v souladu s tím upravila svůj cíl snížit do roku 2030 množství skleníkových plynů nejméně o 55 % oproti úrovním v roce 1990.

3.2. EHSV je pevně přesvědčen, že transformace a rekonstrukce po pandemii COVID-19 musí být spravedlivé a musí vést ke spravedlivější EU, jinak se nezdaří, což bude mít závažné důsledky pro evropský projekt jako celek. Domníváme se, že zásadní složkou spravedlivého přechodu je politické, sociální a hospodářské začlenění občanů, pracovníků, společenství a malých a středních podniků, zejména v nedostatečně rozvinutých venkovských regionech EU, aniž by docházelo ke znevýhodňování členských států, jež momentálně nejsou členy eurozóny. Pro dosažení tohoto začlenění je zásadní spravedlivé rozdělení finančních prostředků z budoucího rozpočtu na opatření v oblasti klimatu, přičemž je třeba proaktivně jednat, aby se zabránilo tendencím, kdy je většina prostředků směrována k silným zúčastněným stranám, jež mají zdroje a kapacity nezbytné pro vytvoření komerčně slibných projektů.

3.3. EHSV naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila aktivní zapojení všech zúčastněných stran – místních společenství, občanské společnosti, sociálních partnerů, průmyslu, vzdělávacích institucí atd. – do budoucího rozvoje a provádění Zelené dohody pro Evropu a plánu pro oživení a rekonstrukci po skončení pandemie COVID-19.

3.4. rozpočet na opatření v oblasti klimatu , jenž bude alespoň tak vysoký jako dříve zjištěná investiční mezera ve výši zhruba 300 miliard EUR ročně a jehož podstatnou prioritou bude podpora decentralizovaných projektů v oblasti dekarbonizace, za něž budou společně odpovědní občané, malé a střední podniky, energetická společenství a místní a regionální veřejné subjekty. EHSV již pro toto uvolnění finančních prostředků vypracoval návrhy ve svém požadavku na vytvoření paktu o financování opatření v oblasti klimatu Po prvních krocích v podobě Zelené dohody pro Evropu a investičního plánu Zelené dohody pro Evropu a vzhledem k nebývalé krizi, jíž čelíme, EHSV vítá fond na podporu oživení, jenž bude vybaven dostatečnými prostředky, a požaduje přijetí ambiciózního plánu rekonstrukce v souladu s Pařížskou dohodou. Klíčovou součástí tohoto plánu by měl být, jenž bude alespoň tak vysoký jako dříve zjištěná investiční mezera ve výši zhruba 300 miliard EUR ročně a jehož podstatnou prioritou bude podpora decentralizovaných projektů v oblasti dekarbonizace, za něž budou společně odpovědní občané, malé a střední podniky, energetická společenství a místní a regionální veřejné subjekty. EHSV již pro toto uvolnění finančních prostředků vypracoval návrhy ve svém požadavku na vytvoření paktu o financování opatření v oblasti klimatu ( 13 ) a v tomto stanovisku doplní několik dalších návrhů.

3.5. Souběžně s tímto krokem a za účelem vytvoření optimální kombinace mechanismů pro uvolnění budoucích prostředků na financování opatření v oblasti klimatu se EHSV domnívá, že je zapotřebí řádné a transparentní posouzení finančních prostředků potřebných k provedení cílů udržitelného rozvoje pro rok 2030. Je třeba rovněž umožnit inkluzivní politickou debatu o udržitelnosti a spravedlivém přechodu v rámci demografické, technologické a fiskální/veřejné politiky, přičemž významný přínos by měla zajistit připravovaná zpráva Evropské agentury pro životní prostředí ( 14 )

3.6. EHSV již požadoval evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu , jenž by přesměroval „finanční prostředky, které by mohly způsobit novou finanční bublinu, na boj se změnou klimatu a do reálné ekonomiky. Je třeba na něj rovněž poskytnout nové finanční prostředky určené zejména pro malé a střední podniky.“ K jednotlivým zdrojům navrhovaného financování patří: — přesměrování finančních prostředků do udržitelných investic na základě ekologického přidělování a podporování půjček od Evropské investiční banky (EIB) s „ekoznačkou“, — využívání kvantitativního uvolňování ze strany Evropské centrální banky (ECB) jakožto zdroje financování, — stanovení kritérií pro udržitelné investice. Například evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu je příležitostí k současnému řešení klimatické krize, nedostatečného množství kvalitních pracovních míst a pochybností o evropském projektu. Zahrnuje dva nástroje: evropskou banku pro klima a biologickou rozmanitost a evropský fond pro klima a biologickou rozmanitost. Společně by se mohly stát evropskou klimatickou bankou.

3.7. EHSV vítá a podporuje oznámení EIB, která hodlá v období 2021 až 2030 podpořit investice v rozsahu jednoho bilionu EUR do opatření v oblasti klimatu a do environmentální udržitelnosti. Podle svých současných pravidel však EIB může mít rozsáhlejší roční portfolio půjček. Pokud by EU nebo ECB poskytly EIB více rozpočtových záruk, mohlo by se roční portfolio ještě dále zvětšit.

3.8. EHSV požaduje, aby členské státy a orgány EU provedly reformu pravidel Paktu o stabilitě a růstu, tak aby pravidlo vyrovnaného rozpočtu vytvořilo prostor pro větší množství investic na vnitrostátní úrovni souvisejících s opatřeními v oblasti klimatu, které by se nezapočítávaly do rozpočtového schodku jako součást rozpočtu EU na opatření v oblasti klimatu, přičemž by existovaly náležité záruky proti zneužití ( 15 ) . Výroční zpráva Evropské fiskální rady za rok 2019 ( 16 ) již zmínila počáteční možnosti, které je nyní třeba rozvinout a uskutečnit v praxi. Během pozastavení Paktu o stabilitě a růstu kvůli krizi COVID-19 vyzývá EHSV členské státy EU, aby využily dostupné rozpočtové prostředky na co největší posílení investic do klimatických opatření.

3.9. EHSV vyzývá k tomu, aby ECB hrála důležitou úlohu při přímém a nepřímém financování opatření v oblasti klimatu. Kromě dopadu jejího programu nákupu aktiv a nouzového pandemického programu nákupu aktiv (PEPP) může ECB prostřednictvím přijímání příslušné regulace a vykonávání svých regulačních pravomocí a koordinací s centrálními bankami mimo eurozónu v rámci Evropského systému centrálních bank vybídnout centrální banky, aby ji následovaly, a tím pozitivně ovlivnit financování opatření v oblasti klimatu. Bylo by rovněž možné proaktivněji využívat kapitálový poměr pomocí uplatňování zvýhodněných režimů na úvěry a investice považované podle taxonomie EU za ekologické. ECB by měla být schopna „poskytnout (…) likviditu prostřednictvím dalších nekonvenčních opatření měnové politiky“ ( 17 ) a poskytování této likvidity by nezávisle na požadované výši mělo mít pozitivní dopad na klimatická opatření.

3.10. Jedním ze způsobů, jak navýšit financování opatření v oblasti klimatu, je využití zelených dluhopisů vydávaných veřejným a soukromým sektorem a založených na pevném regulačním rámci, a to na základě taxonomie EU pro udržitelné investice. Jsou naléhavě zapotřebí programy na podporu tohoto přístupu. EIB může svou úlohu ještě zvýraznit dvěma způsoby: poskytnutím úvěrů na projekty přispívající k opatřením v oblasti klimatu prostřednictvím jednoznačných závazků a posílením vydávání zelených dluhopisů. Tyto dluhopisy by poté Evropská centrální banka mohla prostřednictvím svého programu nákupu aktiv nakupovat v daleko větší míře než doposud.

3.11. Protože velkou většinu investic budou nakonec provádět občané a soukromý sektor, zdůrazňuje EHSV význam environmentálních fiskálních opatření a všech aspektů stanovení ceny uhlíku coby klíčového nástroje k zajištění ziskovosti udržitelných investic. Rovněž bychom chtěli zdůraznit, že „kombinace stanovení ceny uhlíku a zelených dluhopisů zlepšuje environmentální účinnost, akumulaci kapitálu a udržitelnost dluhu (…) a vykazuje větší mezigenerační spravedlnost“ ( 18 )

3.12. Dalším možným zdrojem financování by mohly být sekuritizace opírající se o portfolio zajištění tvořené úvěrovými aktivy (souborem zajištění), jež by mohly zahrnovat zelená a možná hnědá aktiva. Pokud budou výnosy sloužit k financování ekologických projektů, půjde o zelenou sekuritizaci.

3.13. EHSV se domnívá, že jednou z hlavních výzev při zavádění investičního plánu Zelené dohody pro Evropu do praxe je vypracování seznamu investičních projektů, které budou reagovat na strategické cíle EU. Množství takových investičních projektů zatím neodpovídá poptávce. Technická pomoc a poradenská podpora na všech úrovních veřejné správy pomůže určit a připravit udržitelné projekty a zajistit budování kapacit pro předkladatele projektů. Jako základ pro určení a rozvoj těchto projektů by měl sloužit systém klasifikace na úrovni celé EU pro udržitelné investice (taxonomie) ( 19 )

3.14. Financování spravedlivého přechodu na nízkouhlíkové hospodářství musí zajistit aktivní podporu příležitosti pro rozvoj nových technologií a nových společností způsobem, který umožní, aby si výrobní kapacitu v co nejširší míře přivlastnili spotřebitelé a společenství, zejména ti, kteří jsou nyní z příslušných výrobních postupů vyloučeni, a tak se stali aktivními „prozumenty“ (výrobci a spotřebiteli) udržitelných produktů a služeb v odvětví energetiky a dopravy.

3.15. Protože využívání obnovitelných zdrojů energie je ve skutečnosti privatizací cenných přírodních zdrojů, mělo by být v případě projektů podporovaných z veřejných financí uznáno, že patří místním společenstvím, jimž by měl být přiznán náležitý podíl na přínosech z těchto projektů nebo na jejich řízení.

3.16. EHSV by rád zdůraznil, že je naléhavě nutné poskytnout významnou finanční pomoc institucím, které by mohly aktivně usnadnit rozvoj jednotlivých decentralizovaných projektů malého rozsahu ze strany občanů, společenství nebo malých a středních podniků a jejich sloučení do větších a komerčně slibnějších projektů. Protože občanská společnost zjevně přichází s mnoha takovými iniciativami, EHSV by rád přispěl k rozvoji institucionálního rámce a pokynů pro pomoc na úrovni EU a aktivní spolupráci na těchto iniciativách.

4. Stávající finanční mechanismy, investiční překážky pro veřejné a soukromé finance a státní podpora

4.1. Pařížská dohoda vyžaduje, aby byl zajištěn soulad finančních toků s nezbytným snižováním emisí a rozvojem odolným vůči změně klimatu. S ohledem na tuto skutečnost a na cíle Zelené dohody pro Evropu EHSV požaduje, aby byly všechny stávající finanční mechanismy EU v souladu s Pařížskou dohodou nebo odolné vůči změně klimatu a současně v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu a s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030.

4.2. Pokud jde o stávající finanční mechanismy, EHSV již přijal ( 20 ) tato doporučení: — zvýšení podílu Evropského fondu pro strategické investice, určeného na boj proti změně klimatu, na 40 %, — EU musí prokázat úroveň ambicí, která je v souladu s výzvou v podobě boje proti změně klimatu, — na tento cíl musí být vyčleněno v průměru 40 % jejího celkového rozpočtu (VFR 2021–2027), přičemž odpovídající podíl Fondu soudržnosti EU se zvýší nad stávajících 20 %.

4.3. Existuje několik hlavních překážek, které brání náležité úrovni veřejného a soukromého financování opatření v oblasti klimatu na úrovni EU a členských států, což vede k poměrně nízké a nedostatečné úrovni financování v oblasti zmírňování změny klimatu i přizpůsobování se jí ( 21 ) . Chtěli bychom zdůraznit tři z nich.

4.4. Za prvé stále existují rozsáhlé přímé i nepřímé dotace na fosilní paliva, které podle nedávného odhadu MMF ( 22 ) dosahovaly v EU v roce 2015 289 miliard USD. Nepřímé dotace existují na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU, což vede k obrovským environmentálním, sociálním a hospodářským nákladům (příležitostí), které anulují pokrok dosažený ohledně klimatických opatření. Protože rovněž snižují cenu uhlíku, je EHSV přesvědčen, že je naléhavě třeba je zrušit, přičemž vnitrostátní a klimatické plány členských států musí za tím účelem předložit jasný harmonogram.

4.5. Za druhé jsou fiskální politiky členských států EU obvykle omezeny Paktem o stabilitě a růstu a pravidla státní podpory nedovolují státu, aby měl v transformačních politikách významnější úlohu, a proto zůstává financování klimatických opatření omezené. Současné použití obecné únikové doložky v případě Paktu o stabilitě a růstu ( 23 ) a dočasný rámec pravidel státní podpory ( 24 ) jsou výjimkami, které, jak Výbor doufá, budou použity k financování klimatických opatření v maximální možné míře.

4.6. Za třetí existují překážky pro financování ze strany soukromého sektoru, zejména v případě malých a středních podniků a investic do výzkumu a inovací. EHSV se domnívá, že souběžně se Zelenou dohodou pro Evropu je třeba dokončit bankovní unii a unii kapitálových trhů, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat univerzálnímu a jednoduchému přístupu malých a středních podniků k rozmanitějšímu a vyššímu financování přechodu na klimaticky neutrální technologie.

4.7. Kromě toho je účast na správě hlavních programů EU často omezena, a tak je nemožné plně využít přínosu skutečného zapojení zúčastněných stran, jímž je demokratická účast a dohled a směrování veřejných finančních prostředků k programům, které jsou nejpotřebnější ze sociálního hlediska. Je tedy zapotřebí širšího zapojení zúčastněných stran z veřejné správy, organizací občanské společnosti, sociálních partnerů, akademické obce a podniků.

4.8. Rezerva tržní stability v rámci systému EU ETS absorbuje nadměrně přidělené povolenky z trhu již od začátku roku 2019, což je hlavním důvodem ceny ve výši 25 EUR. I nadále bude odčerpávat přebytek a tyto povolenky později zruší. Rezerva tržní stability však byla navržena tak, aby řešila dřívější převis nabídky, jenž se během let nahromadil. Není vhodná k tomu, aby řešila současné nebo budoucí přebytky. Bude nutné ji posílit Tržní ceny uhlíku v EU se propadají v důsledku zastavení hospodářství kvůli krizi COVID-19, což zvyšuje potřebu posílit tento systém, aby lépe odolával podobným otřesům. Těsně před krizí byla cena v rámci systému EU pro obchodování s emisemi 25 EUR za tunu, což napomáhalo k postupnému ukončení využívání uhlí. Vzhledem k současnému poklesu cen se již bohužel zvýšila ziskovost hnědouhelných elektráren. Kvůli poklesu cen se také snížily příjmy členských států z dražeb emisních povolenek. Nižší cena uhlíku znamená snížení funkčnosti signálu o ceně uhlíku, který stimuluje snižování emisí. Zvlášť důležité to je pro velká znečišťující průmyslová odvětví (oceli, chemických látek, cementu) a odvětví letectví.absorbuje nadměrně přidělené povolenky z trhu již od začátku roku 2019, což je hlavním důvodem ceny ve výši 25 EUR. I nadále bude odčerpávat přebytek a tyto povolenky později zruší. Rezerva tržní stability však byla navržena tak, aby řešila dřívější převis nabídky, jenž se během let nahromadil. Není vhodná k tomu, aby řešila současné nebo budoucí přebytky. Bude nutné ji posílit ( 25 ) v souvislosti s prováděním evropského právního rámce pro klima a připravovaným přezkumem pravidel trhu EU s uhlíkem.

4.9. EHSV podporuje návrh Komise, podle něhož by nový rozpočet EU platný pro období 2021–2027 měl zemím v Evropě s vysokými kapitálovými náklady poskytnout možnost vytvářet projekty v oblasti obnovitelné energie s finanční podporou mechanismu rozpočtové záruky EU. Snížení kapitálových nákladů by snížilo měrné náklady na výrobu energie pro pobřežní větrné parky v Řecku ( 26 ) o 20 % oproti scénáři bez opatření ke snížení rizik (z 5,7 eurocentu/kWh na 4,6 eurocentu/kWh).

4.10. EHSV se domnívá, že díky srozumitelnějším a transparentnějším pravidlům státní podpory by státní i nestátní subjekty snáze porozuměly tomu, které politiky a která odvětví by měly být financovány a jak. Kromě toho EHSV požaduje přísnější hodnocení vnitrostátních programů státní podpory, pokud jde o rovnováhu mezi financováním znečišťovatelů a přispěním k přechodu na nízkouhlíkové hospodářství.

4.11. ( 29 ). EHSV poukazuje na to, že za účelem využití plného potenciálu přezkumu obecného nařízení o blokových výjimkách a pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky, pokud jde o utváření podoby transformace energetiky, musí být tyto předpisy ( 27 ) navrženy jasně, s příklady projektů nebo provozujících subjektů (např. společenství pro obnovitelné zdroje), které se členské státy rozhodly financovat. Dále zdůrazňuje, že organizacím občanské společnosti, jež působí v oblasti ochrany životního prostředí, musí být přiznán status „zúčastněných stran“ podle čl. 1 písm. h) procesního nařízení ( 28 )

5. Výzvy spojené s financováním opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu

5.1. Pařížská dohoda o změně klimatu vyzývá k přijetí opatření, která se budou týkat příčin i důsledků změny klimatu. Příčiny změny klimatu je třeba řešit drastickým snížením emisí skleníkových plynů (tj. zmírňováním) a její důsledky prostřednictvím stejného důrazu na investice do odolnosti vůči změně klimatu (tj. přizpůsobování se).

5.2. Nedávná studie ukázala, že poměr nákladů a přínosů programů pro přizpůsobování se změně klimatu (např. systémů včasného varování), které zajišťují odolnost infrastruktury, zlepšují zemědělství v oblastech se suchou půdou nebo řídí vodní zdroje, se pohybuje v rozmezí 5:1 až 10:1 ( 30 ) . Tatáž studie uvádí, že přizpůsobování se změně klimatu by mohlo vést k trojnásobné dividendě, která spočívá v zamezení ztrátám kvůli změně klimatu, v hospodářských přínosech vyplývajících z investičních programů a v sociálních a environmentálních přínosech.

5.3. EHSV podporuje silný mandát k vytvoření nové strategie EU pro přizpůsobování se změně klimatu a zdůrazňuje, že je naléhavě nutné vypracovat způsobilý a důvěryhodný rozhodovací postup na úrovni EU a členských států s cílem promítnout „stejný důraz“ na financování zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí do optimálního rozdělení dostupných a budoucích finančních prostředků mezi tyto dvě priority. Stejně tak důležité je, aby proběhla debata o vytvoření inovativního uvolňování finančních prostředků pro přizpůsobování se změně klimatu.

5.4. EHSV se domnívá, že opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu by mohla významně přispět k zajištění spravedlivějšího provedení přechodu a rekonstrukce po skončení pandemie COVID-19. Společenstvím a regionům, které jsou více než průměrně postiženy nepříznivými dopady změny klimatu, je třeba pomoci na tyto dopady a vnímaná rizika reagovat. To platí zejména pro obce a regiony, které vykazovaly a vykazují podprůměrné množství emisí skleníkových plynů.

5.5. Aby bylo možné zajistit spravedlivý přístup k finančním prostředkům uvolněným na opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, požaduje EHSV, aby byla postiženým regionům poskytnuta technická a organizační pomoc a aby byl vytvořen speciální fond pro spravedlivé přizpůsobování se změně klimatu , pokud možno na úrovni EU a členských států a na regionální úrovni.

5.6. Zatímco cíle týkající se zmírňování jsou jasné (např. udržet nárůst průměrné globální teploty pod 1,5 o C nebo snížit emise o určité množství oproti výchozímu roku), cíle týkající se přizpůsobování je obtížné stanovit. Jsou však nezbytné, aby bylo dosaženo účinného postupu přizpůsobování se. EHSV podporuje vytvoření indexů zranitelnosti, jimiž se bude řídit strategie pro přizpůsobování se a které stanoví cíle týkající se přizpůsobování. Indexy zranitelnosti je třeba vytvořit ve třech rovinách, kterými jsou geografická nebo regionální zranitelnost, odvětvová nebo hospodářská zranitelnost a sociální zranitelnost.

6. Nové možnosti financování klimatických opatření pro nestátní subjekty

6.1. Organizace občanské společnosti a vnitrostátní, regionální a místní samosprávy nepotřebují jen přístup k finančním nástrojům – musí být také aktivními účastníky při koncipování a provádění projektů, iniciativ a činností, jež napomáhají snižování emisí, a při vytváření komunit odolných vůči změně klimatu ( 31 )

6.2. Evropský sbor solidarity pro opatření v oblasti klimatu , jenž by umožnil všem mladým lidem a hostitelským organizacím se zájmem o danou oblast pomáhat místním iniciativám pro naléhavá opatření v oblasti klimatu v celé EU. EHSV podporuje program Evropský sbor solidarity, který nabízí „mladým lidem příležitost poskytovat pomoc potřebným, podílet se na řešení společenských problémů a zasadit se o vytvoření inkluzivnější společnosti“ ( 32 ) . EHSV s ohledem na klimatickou krizi a jasnou motivaci mladých lidí v celé EU navrhuje významně navýšit dostupné finanční prostředky a zahájit cílený dílčí program, jenž by umožnil všem mladým lidem a hostitelským organizacím se zájmem o danou oblast pomáhat místním iniciativám pro naléhavá opatření v oblasti klimatu v celé EU.

6.3. EHSV požaduje výrazné zvýšení dostupných finančních prostředků EU a členských států, zejména pro spolupráci mezi místními samosprávami a organizovanou občanskou společností při rozvoji komunitních a komunitami řízených projektů v oblasti nízkouhlíkové energie a dopravy. EHSV konstatuje, že během oživení po pandemii COVID-19 může být financování opatření v oblasti klimatu ještě obtížnější, neboť dostupnost veřejných a soukromých zdrojů pravděpodobně klesne, zatímco poptávka po financování se bude i nadále zvyšovat.

6.4. EHSV celkově zastává názor, že EU musí začít investovat do toho, co činí náš sociálně ekonomický systém odolným vůči krizi, a položit základy zeleného a oběhového hospodářství, jež má pevnou oporu v řešeních inspirovaných přírodou a je zaměřeno na veřejné blaho. Nyní je čas na zavedení systémové ekonomické změny; dobrou zprávou je, že máme svůj plán: kombinaci Agendy OSN 2030 (17 cílů udržitelného rozvoje) a Zelené dohody pro Evropu Evropské komise.

7. Globální a geopolitický aspekt

7.1. Krize COVID-19 nám připomíná nepostradatelnou úlohu elektrické energie v našich životech a svědčí o zásadním významu elektrické infrastruktury a know-how. Tato krize pomáhá pochopit, jak se má tato úloha v budoucnu rozšiřovat a vyvíjet. Jak může přechod na čistou energii nastartovat ekonomiky? Může stanovit ambiciózní program pro tvorbu pracovních míst a cíle v oblasti změny klimatu: například modernizace energetických systémů může přispět k vytváření pracovních míst a hospodářskému růstu a zároveň k ochraně klimatu. Vlády se přímo nebo nepřímo podílejí na více než 70 % celosvětových investic do energetiky. V období krize, jako je tato, na jejich činnosti záleží víc než jindy. Nastavení politiky může investice do energetiky aktivně směrovat na udržitelnější cestu. Stimulační programy v odvětví energetiky by měly být upřednostňovány s cílem podpořit stávající pracovní síly, vytvářet nová pracovní místa a podněcovat ke snižování emisí.

7.2. V nebývalé situaci se nacházejí světové trhy s ropou; mohlo by to vést k urychlení, nebo zpomalení vývoje obnovitelných zdrojů energie? Obecně nízké (záporné) ceny ropy snižují konkurenceschopnost zelené energie, avšak pro vývozce ropy představuje výprodejová cena větší ekonomickou pobídku investovat do obnovitelných zdrojů energie, zatímco investoři by si tento krok mohli vyložit jako známku toho, že ziskové rozpětí bude u ropy malé, a vložit tak více svého kapitálu do zelených zdrojů.

7.3. EHSV se domnívá, že Zelená dohoda pro Evropu by měla zajistit mezinárodní konkurenceschopnost EU a zejména malých a středních podniků, které čelí zvýšené konkurenci rozvíjejících se ekonomik, vůči přechodným rizikům spojeným s politikami zaměřenými na požadovaný cíl uhlíkové neutrality, které však mohou mít nežádoucí vedlejší účinky z hlediska mezinárodní konkurenceschopnosti.

7.4. Provádění Zelené dohody pro Evropu nepochybně ohrozí zájmy dovozců fosilních paliv do EU, a to na úrovni podniků i států. EHSV se domnívá, že je naléhavě nutné, aby si EU vybudovala odolnost vůči možnému vyhrocení veškerých snah z oblastí mimo EU vedených různými zájmy a usilujících o zpomalení provádění Zelené dohody pro Evropu, a aby vytvořila silnější mechanismy s cílem určit tyto snahy, které již existují, a reagovat na ně.

7.5. EHSV požaduje, aby se Pařížská dohoda stala nezbytnou doložkou všech budoucích obchodních dohod EU a aby existovala aktivní diplomacie EU v oblasti klimatu, která bude ve spolupráci s členskými státy EU usilovat o řešení změny klimatu a jejích důsledků na globální úrovni a o přizpůsobení se této změně. EU by měla řešit otázky týkající se rostoucích nákladů na pojištění v důsledku narůstajících fyzických rizik změny klimatu, provádění článku 6 Pařížské dohody a dosažení světové ceny uhlíku prostřednictvím propojených trhů s uhlíkem na globální úrovni.

7.6. EHSV podporuje návrhy týkající se mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a požaduje, aby byla v obchodních dohodách přijímána opatření odstraňující překážky pro energeticky účinné produkty s nízkými emisemi skleníkových plynů a podporující investice do obnovitelných zdrojů.

V Bruselu dne 11. června 2020. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0010.02/DOC_1&format=PDF.

(2) https://www.eesc.europa.eu/cs/news-media/presentations/reakce-eu-na-sireni-onemocneni-covid-19-potreba-bezprikladne-solidarity-mezi-clenskymi-staty.

(3) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_CS.pdf.

(4) Investiční plán Zelené dohody pro Evropu a mechanismus pro spravedlivou transformaci – otázky a odpovědi, Brusel, 14. ledna 2020.

(5) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-economy-we-need-own-initiative-opinion.

(6) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/leaving-no-one-behind-when-implementing-2030-sustainable-development-agenda-own-initiative-opinion.

(7) https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0010.02/DOC_1&format=PDF.

(8) Investiční plán Zelené dohody pro Evropu a mechanismus pro spravedlivou transformaci – otázky a odpovědi, Brusel, 14. ledna 2020.

(9) https://www.nature.com/articles/s41893-019-0293-3#ref-CR101.

(10) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-framework-directive-minimum-income-own-initiative-opinion.

(11) https://www.statkraft.com/media/news/2019/energy-companies-call-for-more-ambitious-EU-2030-climate-target/.

(12) http://www.energy-transitions.org/sites/default/files/COVID-Recovery-CoverLetter.pdf.

(13) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

(14) Zpráva EEA The sustainability transition in Europe in an age of demographic and technological change.

(15) https://www.bruegel.org/2019/1–2/the-european-green-deal-needs-a-reformed-fiscal-framework/.

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2019-efb-annual-report_en.pdf.

(17) https://www.eesc.europa.eu/cs/news-media/presentations/reakce-eu-na-sireni-onemocneni-covid-19-potreba-bezprikladne-solidarity-mezi-clenskymi-staty.

(18) http://documents.worldbank.org/curated/en/808771566321852359/pdf/Financing-Low-Carbon-Transitions-through-Carbon-Pricing-and-Green-Bonds.pdf.

(19) https://ec.europa.eu/info/publications/sustainable-finance-teg-taxonomy_cs.

(20) https://www.eesc.europa.eu/cs/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

(21) Stanovisko EHSV Usnadnění přístupu nestátních subjektů k financování opatření v oblasti klimatu (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 14).

(22) https://www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2019/05/02/Global-Fossil-Fuel-Subsidies-Remain-Large-An-Update-Based-on-Country-Level-Estimates-46509.

(23) https://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2020/03/23/statement-of-eu-ministers-of-finance-on-the-stability-and-growth-pact-in-light-of-the-covid-19-crisis/.

(24) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/IP_20_496.

(25) https://carbonmarketwatch.org/publications/avoiding-a-carbon-crash-how-to-phase-out-coal-and-strengthen-the-eu-ets/.

(26) https://www.agora-energiewende.de/fileadmin2/Projekte/2019/De-risking_SEE/161_Unlocking_SEE_EN_WEB.pdf.

(27) Viz také příspěvek organizace ClientEarth k veřejné konzultaci o kontrole účelnosti pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky, červenec 2019, k dispozici na adrese https://www.documents.clientearth.org/library/download-info/clientearths-response-to-the-targeted-consultation-for-the-evaluation-of-the-guidelines-on-state-aid-for-environmental-protection-and-energy-2014-2020/.

(28) Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie. (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

(29) Viz stanovisko EHSV Konstruktivnější úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 50), odstavec 2.1.13 a stanovisko EHSV Opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83), odstavce 3.5.8 a 3.5.9.

(30) Globální komise pro přizpůsobení se změně klimatu, Institut pro světové zdroje, září 2019.

(31) Stanovisko EHSV Usnadnění přístupu nestátních subjektů k financování opatření v oblasti klimatu, Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 14 a studie Nástroje pro mnohostranná partnerství v oblasti klimatu –politický rámec na podporu zdola vycházející ochrany klimatu.

(32) https://europa.eu/youth/solidarity_cs.