Dezinformace poškozují naše demokracie tím, že omezují schopnost občanů přijímat informovaná rozhodnutí a účastnit se demokratického procesu. Internet výrazně zvýšil množství a rozmanitost zpráv, které mají občané k dispozici. Nové technologie však lze použít v nebývalém rozsahu a s bezprecedentní rychlostí k šíření dezinformací, které jsou přesně zaměřeny na rozsévání nedůvěry a vytváření společenského napětí. Sdělení Komise Boj proti dezinformacím na internetu: evropský přístup stanoví evropský přístup v reakci na problém dezinformací tím, že vyzývá různé zúčastněné strany, zejména internetové platformy, ale také mediální společnosti, aby přijaly opatření. Tato opatření zahrnují širokou škálu příslušných oblastí, včetně větší transparentnosti, důvěryhodnosti a odpovědnosti internetových platforem, bezpečnější a odolnější volební procesy, podporu vzdělávání a mediální gramotnost, podporu kvalitní žurnalistiky a boj proti dezinformacím prostřednictvím strategické komunikace. Prvním konkrétním krokem je kodex zásad boje proti šíření dezinformací, jenž má vypracovat fórum mnoha zainteresovaných subjektů o dezinformacích a síť ověřovatelů faktů, která má být zavedena do léta. První zasedání fóra mnoha zainteresovaných subjektů o dezinformacích se konalo dne 29. května 2018 a byly na něm dohodnuty kroky potřebné k přijetí kodexu v červenci 2018. Komise do konce roku 2018 posoudí pokrok dosažený v řešení tohoto problému a rozhodne, zda je v této oblasti potřebný další zásah. Plánované činnosti budou v souladu s činnostmi pracovní skupiny East StratCom a budou je doplňovat.

Pokud jde o kybernetickou bezpečnost, 9. květen 2018 byl významným mezníkem jako konečný termín pro všechny členské státy EU, aby provedly první právně závazný soubor pravidel o kybernetické bezpečnosti v rámci celé EU – směrnici o bezpečnosti sítí a informací. Je to významná součást širšího přístupu stanoveného ve společném sdělení: Odolnost, odrazování a obrana: Budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU ze září 2017 s rozsáhlými konkrétními opatřeními k zajištění zásadní podpory struktur a způsobilosti EU v oblasti kybernetické bezpečnosti. Zaměřuje se na budování odolnosti EU vůči kybernetickým útokům a na posílení kapacity EU v oblasti kybernetické bezpečnosti, vytvoření účinné trestněprávní odezvy a posílení globální stability prostřednictvím mezinárodní spolupráce. Součástí byl návrh aktu o kybernetické bezpečnosti za účelem posílení podpory na úrovni EU společně s řadou návrhů, které je třeba realizovat (viz níže).

3.1.Informovanost o situaci – lepší schopnost odhalovat hybridní hrozby

Úsilí bojovat proti hybridním hrozbám a reagovat na ně musí být podpořeno schopností včas odhalit škodlivé hybridní činnosti a zdroje, jak vnitřní, tak i vnější, a pochopit možné souvislosti mezi často zdánlivě nepropojenými událostmi. Za tímto účelem je nezbytné využít veškeré dostupné datové toky, včetně informací z veřejně dostupných zdrojů.

Středisko pro hybridní hrozby zřízené v rámci Evropské služby pro vnější činnost jako centrální místo EU zaměřené na analýzu hybridních hrozeb je důležitým přínosem, musí však mít k dispozici potřebné odborné znalosti pro řešení celého spektra hybridních hrozeb, kromě jiného i v oblasti chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik a také v oblasti kontrašpionáže. Rozšíření odborných znalostí by zvýšilo podporu případné budoucí reakce EU na krizi poskytnutím úplnějších produktů civilních a vojenských zpravodajských služeb v těchto konkrétních oblastech. Mohlo by se opírat o opatření členských států, která by rozšířila poskytování zpravodajských příspěvků jejich vnitrostátních služeb středisku pro hybridní hrozby a dále posílila schopnost vytvořené sítě národních kontaktních míst pro středisko pro hybridní hrozby poskytovat a zpracovávat informace, u nichž kritickou úlohu hraje čas. Dalším krokem by bylo zaměření členských států na rozšíření zpravodajských příspěvků jejich vnitrostátních útvarů pro Středisko EU pro analýzu zpravodajských informací (INTCEN), aby bylo možné provádět hlubší analýzu potenciálních hrozeb.

Další kroky v budoucnosti ·Vysoká představitelka rozšíří středisko EU pro hybridní hrozby o specializované analytické složky pro chemické, biologické, radiologické a jaderné záležitosti, kontrarozvědku a také o kybernetickou složku. Členské státy se vyzývají, aby zintenzívnily poskytování zpravodajských příspěvků středisku pro hybridní hrozby za účelem analýzy existujících a vznikajících hybridních hrozeb. ·Komise v koordinaci s vysokou představitelkou dokončí práci na ukazatelích zranitelnosti, aby členské státy mohly lépe posoudit potenciální hybridní hrozby v různých odvětvích. Tato činnost podpoří rovněž analýzu EU týkající se trendů v oblasti hybridních hrozeb.

3.2.Posílená opatření proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným hrozbám

Akční plán z října 2017 pro zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika poskytuje rámec pro opatření k posílení připravenosti, odolnosti a koordinace na úrovni EU. Činnosti, které jsou v něm stanoveny, zahrnují celou řadu opatření na podporu členských států sdružováním odborných poznatků a společným budováním kapacit, výměnou znalostí a osvědčených postupů a zvýšením operační spolupráce. Je nutné, aby členské státy a Komise spolupracovaly za účelem urychleného plného provádění akčního plánu. Kromě toho by nyní Unie na základě již dosaženého pokroku v analýze nedostatků ve schopnostech odhalování a výměně osvědčených postupů v rámci nově vytvořené poradní skupiny pro chemickou, biologickou, radiologickou a jadernou bezpečnost měla přijmout další opatření pro řešení vznikajících a vyvíjejících se hrozeb. Týká se to zejména chemických hrozeb. Je třeba, aby EU podle vzoru přijatých opatření k omezení přístupu k prekurzorům výbušnin urychleně učinila operativní opatření, která zlepší kontrolu přístupu k vysoce rizikovým chemickým látkám a schopnost co nejdříve takové látky odhalit. Členské státy by měly zvážit rovněž provedení další analýzy nedostatků a mapování situace na úrovni EU, například v oblasti chemické, biologické, radiologické a jaderné odolnosti a dekontaminačních schopností a přístupů v této oblasti. Příprava na chemické, biologické, radiologické a jaderné útoky a zvládání jejich následků vyžaduje posílenou spolupráci a koordinaci mezi členskými státy, a to i mezi orgány civilní ochrany. Mechanismus civilní ochrany Unie může v tomto procesu hrát klíčovou úlohu s cílem posílit společnou kapacitu Evropy v oblasti připravenosti a reakce na tyto hrozby.

Mezinárodní spolupráce je také důležitým prvkem v této činnosti a EU může stavět na vazbách s regionálními chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými středisky excelence, včetně hledání synergií s Organizací Severoatlantické smlouvy a programy prevence přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a připravenosti a reakce na ně v zemích jižního a východního partnerství.

Další kroky v budoucnosti ·EU by měla prozkoumat opatření, jež by podpořila dodržování mezinárodních pravidel a norem zaměřených proti používání chemických zbraní, mimo jiné prostřednictvím zvláštního režimu sankcí EU týkajícího se chemických zbraní. ·Aby se pokročilo v akčním plánu v oblasti chemické, biologické, radiologické a jaderné bezpečnosti, bude Komise spolupracovat s členskými státy na dokončení těchto kroků do konce roku 2018: –vypracování seznamu chemických látek, které představují mimořádnou hrozbu, jako základ operativního opatření ke snížení jejich dostupnosti, –navázání dialogu se soukromými subjekty v dodavatelském řetězci v zájmu společné práce na řešení vyvíjejících se hrozeb vyplývajících z chemických látek, které mohou být použity jako prekurzory, –urychlení přezkumu scénářů ohrožení a analýzy existujících metod odhalování, aby se zlepšilo odhalování chemických hrozeb, s cílem zpracovat operativní pokyny pro členské státy za účelem zvýšení jejich schopnosti odhalování hrozeb. ·Členské státy by měly vytvořit soupisy zásob základních lékařských protiopatření, laboratoří, kapacit pro péči a dalších kapacit. Komise bude spolupracovat s členskými státy na pravidelném mapování dostupnosti těchto zásob v EU, aby se zlepšil přístup k nim a umožnilo jejich rychlé nasazení v případě útoků.

3.3.Strategická komunikace – ucelené šíření informací

Důležitou výzvou v souvislosti s hybridními hrozbami je zvýšení informovanosti a vzdělávání veřejnosti, aby běžní občané byli schopni odlišit informace od dezinformací. Na základě zkušeností pracovní skupiny East StratCom, střediska EU pro hybridní hrozby a Evropského střediska excelence pro boj proti hybridním hrozbám, jakož i dalšího úsilí Komise, bude Komise a vysoká představitelka dále rozvíjet a profesionalizovat kapacity EU pro strategickou komunikaci tím, že zajistí systematickou interakci a soudržnost mezi stávajícími strukturami. Tato možnost bude ještě rozšířena na další orgány EU a členské státy, včetně využití ohlášené zabezpečené platformy online zabývající se dezinformacemi.

Zlepšení koordinace a spolupráce v oblasti strategické komunikace mezi orgány EU, členskými státy, partnery a mezinárodními organizacemi bude důležitá a bude vyžadovat přípravu a nácvik před reakcí na krize v reálném čase.

Ukázalo se, že období voleb je zvláště strategickým a citlivým cílem kybernetických útoků a obcházení obvyklých („off-line“) záruk a pravidel na internetu, jako jsou tzv. období ticha před konáním voleb, transparentní pravidla financování a stejné zacházení s uchazeči. Patří sem útoky na volební infrastrukturu a na informační systémy kampaní a také politicky motivované masové dezinformační kampaně a kybernetické útoky ze strany třetích zemí, jejichž cílem je zdiskreditovat demokratické volby a zpochybnit jejich legitimitu. Na úrovni EU se provádí několika pracovních okruhů pro zvýšení informovanosti členských států v oblasti přípravy a reakce na tyto vyvíjející se hrozby. Orgány členských států pro kybernetickou bezpečnost vydají v Radě dobrovolné pokyny a určí společné osvědčené postupy pro zajištění kybernetické bezpečnosti volebních technologií po dobu volebního cyklu. To se týká informačních systémů a řešení IKT používaných pro registraci voličů a kandidátů, shromažďování a počítání hlasů a výsledků vysílání a také pomocných systémů přímo spojených se zákonností výsledků voleb.

Je rovněž nutné zajistit rychlé, spolehlivé a úplné informace pro širokou veřejnost v případě hybridních útoků. Jakýkoli chemický, biologický, radiologický a jaderný incident nebo událost s podobným dopadem vyvolává veřejný protest, protože občané žádají rychlé odpovědi. Strategické zprávy hrají klíčovou úlohu, mimo jiné i mezi mezinárodními organizacemi, které mohou samostatně stanovit své plány reakce.

Další kroky v budoucnosti ·Evropská služba pro vnější činnost a Komise budou v rámci svých příslušných pravomocí spolupracovat, aby byla navázána strukturovanější spolupráce v oblasti strategické komunikace za účelem řešení dezinformací pocházejících z EU i ze třetích zemí a odrazování od vytváření nepřátelských dezinformací a hybridních zásahů cizích vlád. ·Komise na podzim uspořádá setkání na vysoké úrovni s členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami, včetně kolokvia o základních právech věnovaného demokracii, aby podpořila osvědčené postupy a poskytla pokyny, jak předcházet kybernetickým a dezinformačním hrozbám v období voleb, zmírňovat je a reagovat na ně. ·Vysoká představitelka a Komise přezkoumají možnosti, jak lépe podpořit činnost tří pracovních skupin StratCom, pokud jde o nástroje a zdroje, aby se zajistilo dostatečné zvýšení úsilí EU s ohledem na komplexitu dezinformačních kampaní, které vedou nepřátelské subjekty.

3.4.Budování odolnosti a odrazování v odvětví kybernetické bezpečnosti

Kybernetická bezpečnost je velmi důležitá pro naši prosperitu i bezpečnost. Se stále větší závislostí našeho každodenního života i ekonomiky na digitálních technologiích jsme čím dál víc vystaveni kybernetickým hrozbám.

Překážkou účinné kybernetické bezpečnosti v EU jsou v současné době nedostatečné investice a nedostatečná koordinace. EU se nyní snaží řešit tuto otázku budováním kapacit prostřednictvím podpůrných opatření, důkladnější koordinace a nových struktur pro pokročilé technologie a jejich zavedení v oblasti kybernetické bezpečnosti. Ve směrnici o bezpečnosti sítí a informačních systémů byla stanovena minimální úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů v celé Unii. Její úplné provádění všemi členskými státy je důležité pro zvýšení kybernetické odolnosti: jde o první klíčový krok. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů zavádí povinnost oznamovat porušení ochrany osobních údajů příslušnému orgánu dohledu. K dalším klíčovým opatřením patří silnější a modernizovaná Agentura Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost a rámec EU pro certifikaci produktů a služeb IKT za účelem budování důvěry spotřebitelů. Probíhá rovněž práce na pomoc síti odborných středisek členských států s cílem stimulovat rozvoj a zavádění řešení kybernetické bezpečnosti a doplnit úsilí zaměřené na budování kapacit v této oblasti na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Bude se opírat o činnost programu Digitální Evropa předloženého Komisí dne 6. června, který pokládá investice EU do kybernetické bezpečnosti za novou prioritu.