EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.10.2016 COM(2016) 662 final 2016/0325(COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy {SWD(2016) 331 final}

{SWD(2016) 332 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Oblast Středomoří je obvykle charakterizována vysokou úrovní hydrického tlaku a má se za to, že zde 180 milionů obyvatel trpí nedostatkem vody. Proto má v této oblasti nesmírný význam udržitelné hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy. Kvůli změně klimatu zde ve stále větší míře dochází k akutnímu nedostatku vody, což má velký dopad na zemědělství. Většina dostupné vody se používá k zavlažování. Její nedostatek má pak za následek klesající a nepravidelné výnosy zemědělských plodin, což vytváří další tlak na přírodní zdroje a na schopnost poskytovat obyvatelům regionu čistou vodu a dostupné potraviny. To má zase negativní dopad na výživu, zdraví, životní podmínky, životní úroveň a míru blahobytu. Tento sociální a hospodářský tlak je významnou příčinou nestability. Přispívá rovněž k migraci, ať už v rámci jednotlivých států, kdy se četné rodiny podnikající v zemědělství stěhují do měst, nebo směrem ven, kdy je část obyvatel donucena k odchodu, zejména do Evropy. Neudržitelné hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří je způsobeno řadou faktorů, k nimž patří politická nestabilita, změna klimatu a rychle rostoucí počet obyvatel. Jedním z hlavních důvodů je chybějící soubor společných inovativních řešení, která jsou přizpůsobena skutečnému stavu v regionu a jsou snadno přenosná mimo něj. Tato řešení nejsou v dohledu, protože celková úroveň investic do výzkumu a inovací ve Středomoří neodpovídá rozsahu regionálního problému. Úroveň investic se značně liší také v jednotlivých zemích. Financování není orientováno na řešení problému s vodou a potravinami a příslušné zúčastněné strany – například v soukromém sektoru – nemají v oblasti výzkumu a inovací vždy dostatečně silné schopnosti. Navíc úsilí o spolupráci v oblasti výzkumu a inovací mezi členskými státy Unie a zeměmi jižního a východního Středomoří je velmi roztříštěné (většinou je upraveno dvoustrannými dohodami), a nemá tudíž významný dopad. V tomto kontextu a vzhledem k migraci je mimořádně důležitá a relevantní iniciativa společného programu PRIMA, kterou řídí zúčastněné státy z Unie a jižního Středomoří. Iniciativa se řídí přístupem nového partnerství v oblasti migrace, pokud jde o posílenou finanční spolupráci mezi členskými státy a dalšími partnery. Ukazuje, jak může výzkumná politika vést k účinné koordinaci využitím pákového efektu u vnitrostátních rozpočtů a spojením zemí Středomoří, aby s dlouhodobými společnými problémy bojovaly společně. Strategickým cílem programu je vytvořit společná inovativní řešení zásobování vodou a potravinové systémy, což oblast Středomoří naléhavě potřebuje. Po dosažení tohoto strategického cíle bude zásobení vodou a zajištění potravinových systémů účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější. Oblast výzkumu a inovací by tak mohla přispět k vyřešení větších problémů v souvislosti s výživou, zdravím a sociálním blahobytem a v konečném důsledku napomoci řešit masové migrační trendy. Bude tak možné maximalizovat přínos politiky v oblasti výzkumu a inovací s cílem řešit problém migrace v souladu se Sdělením Komise o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci (COM(2016) 385). •Institucionální kontext Proces, jehož výsledkem byl společný program PRIMA, začal Evropsko-středomořskou konferencí o vědě, technologiích a inovacích v Barceloně v roce 2012. Cílem je posílit evropsko-středomořskou spolupráci v oblasti výzkumu a inovací jako součást širších cílů vnější politiky Unie s ohledem na jižní sousedství. Několik předsednictví Rady zdůraznilo potřebu vytvořit regionální partnerství s cílem řešit důležité společné problémy, k nimž patří i dostupnost vody a hospodaření s ní, inovace a koordinace institucí. Základní myšlenkou regionálního partnerství je pracovat na bázi společné odpovědnosti, společného zájmu a sdíleného prospěchu v dlouhodobém, strukturovaném rámci. Dne 5. prosince 2014 Rada pro konkurenceschopnost vyzvala Komisi, aby na základě článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) posoudila, zda by na základě rozsahu cílů a objemu potřebných prostředků byla opodstatněná účast Unie ve společném programu PRISMA. Rada ve svých závěrech podpořila zejména zaměření programu na vypracování a zavádění inovativních, integrovaných řešení udržitelného hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří. To Rada považovala za prioritu, aby bylo možné zlepšit zdraví, dobré životní podmínky a sociokulturní podmínky obyvatel oblasti Středomoří a posílit hospodářský růst. Následně v prosinci 2014 členské státy a třetí země předložily Komisi návrh na účast na společném programu PRIMA. Na základě závěrů, k nimž došla Rada pro konkurenceschopnost, a po formálním předložení návrhu požádal komisař pro výzkum, vědu a inovace Carlos Moedas útvary Komise, aby připravily posouzení dopadů dostupných možností politiky, včetně iniciativy vycházející z právního základu článku 185 SFEU. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Společný program PRIMA zapadá do institucionálního kontextu, který na nejvyšší politické úrovni zdůraznil potřebu posílit spolupráci Unie se zeměmi jižního Středomoří v klíčových oblastech vodních zdrojů a potravinových systémů a souvisejících oblastech. Klíčové regionální problémy výzkumu a inovací zakotvuje program PRIMA v širších socioekonomických a geopolitických cílech. Jeho cílem je doplnit současná relevantní institucionální opatření v jiných politikách Unie, než je oblast výzkumu a inovací. Tato opatření jsou uvedena níže. a) Vodní diplomacie (Závěry zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 22. července 2013)

Účinky změny klimatu a demografický a hospodářský vývoj společně s tlakem souvisejícím s kvalitou vody, její dostupností a hospodařením s ní jsou závažné bezpečnostní problémy, které mohou být zdrojem napětí a konfliktů kvůli přístupu k vodě. V tomto kontextu hraje Unie důležitou úlohu tím, že podporuje vodní diplomacii po celém světě a v přeshraničních vodách v Evropě – mimo jiné prosazováním iniciativ v oblasti vody v zemích sousedících s EU a dalších zemích určených v mapování zabezpečení dodávek vody EU. b) Přezkum evropské politiky sousedství (EPS) (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 14. prosince 2015) Rada přijala přezkum EPS jako klíčovou politickou prioritu Unie v nadcházejících letech. Zahrnuje zásadní úlohu výzkumu a inovací pro socioekonomický vývoj v sousedních zemích a pomáhá jim modernizovat a diverzifikovat hospodářství usnadněním jejich účasti na iniciativách EU. c) Cíle v oblasti udržitelného rozvoje (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 26. května 2015) Zde je zmíněn závazek programu Horizont 2020 podporovat udržitelný rozvoj, a to jak v rámci Unie, tak i s mezinárodními partnery, a také potřebu podporovat vědu, technologie a inovace jako součást celkového přístupu k vymýcení chudoby a prosazování udržitelného rozvoje po roce 2015. d) Migrace (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 12. října 2015 a 17.–18. března 2016) Tyto závěry Rady uznávají, že migrační krize v sousedství EU a mimo něj se prohlubuje kvůli chudobě, nedostatečnému socioekonomickému rozvoji a porušování lidských práv, a žádají silnou externí migrační a azylovou politiku EU. Rada rovněž obnovila svůj závazek mobilizovat všechny nástroje a politiky s cílem řešit hlavní příčiny migračních toků, k nimž patří zejména špatné socioekonomické podmínky a změna klimatu. e) Evropská klimatická diplomacie po konferenci COP21 (Závěry ze zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 15. února 2016) V celkovém kontextu klimatické diplomacie se Rada odvolává na vytvoření akčního plánu klimatické diplomacie, jehož součástí jsou opatření zaměřující se na spojitost mezi klimatickou změnou, přírodními zdroji (včetně vody), blahobytem, stabilitou a migrací. •Soulad s ostatními politikami Unie Cíle jsou v souladu s definicí problému a zahrnují související výzvy v oblasti výzkumu a inovací, přičemž zajišťují interakci s evropskými, středomořskými a globálními politikami. Program PRIMA je zejména v souladu s nedávným Sdělením Komise o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci, (COM(2016) 385). Zaměřuje se na řešení hlavních příčin migrace a nuceného vysídlení prostřednictvím „všech politik EU včetně vzdělávání, výzkumu, změny klimatu, energetiky, životního prostředí, zemědělství. Zasazuje se rovněž o nové modely spolupráce při rozvoji zahrnující soukromý sektor, inovativní finanční mechanismy a investice do malých a středních podniků a udržitelných infrastruktur. Program Horizont 2020 už „opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a surovin“ a „zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“ identifikoval jako dvě prioritní společenské výzvy, které je třeba řešit podporou investic do výzkumu a inovací. Uznává také, že činnosti v oblasti výzkumu a vývoje zaměřené na řešení těchto problémů by vzhledem k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí, jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského řetězce surovin měly být prováděny na úrovni EU a vyšších úrovních. Zdá se, že cíle v oblasti výzkumu a inovací související se zásobováním vodou a potravinovými systémy v oblasti Středomoří jsou v souladu s následujícími iniciativami a jsou pro ně relevantní. • Rozvojová agenda po roce 2015 a Cíle v oblasti udržitelného rozvoje. • Barcelonský proces zahájený v listopadu 1995 z iniciativy evropsko-středomořských ministrů zahraničních věcí a související sdělení Barcelonský proces: Unie pro Středomoří (KOM(2008) 319), které vytvořilo vícestranné partnerství se zaměřením na regionální a nadnárodní projekty. • Sdělení Zaměření mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací a její posílení: Strategický přístup (COM(2012) 497), který se zaměřuje na posílení integrace do Evropského výzkumného prostoru (EVP), resp. harmonizace s tímto prostorem pro sousedství. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Návrh na program PRIMA vychází z článku 185 SFEU. Tento nástroj umožňuje EU při zavádění víceletého rámcového programu stanovení pravidel účasti ve výzkumných a programech rozvoje prováděných několika členskými státy se souhlasem dotyčných členských států, včetně účasti na strukturách vytvořených za účelem realizace těchto programů. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Program PRIMA je společný program vycházející a složený z vnitrostátních programů prováděných a aktivit uskutečňovaných zúčastněnými členskými státy a přidruženými zeměmi za podpory a účasti EU. Návrh Komise na program Horizont 2020 stanoví pravidla účasti EU na programu PRIMA na základě článku 185 SFEU. Jedná se o vhodný nástroj, jímž může EU podporovat tuto iniciativu, protože umožňuje jak koordinaci vnitrostátních výzkumných programů, tak i účast EU na společném programu. Ukázalo se, že vnitrostátní, dvoustranné a nadnárodní programy, které se až dosud používaly ke zkvalitnění výzkumu a inovací v oblasti zásobování vody a potravinových systémů, nejsou dostačující k tomu, aby řešily přeshraniční problémy a přilákaly další veřejné a soukromé investice. Navíc problémy v souvislosti se zásobováním vodou a potravinovými systémy v oblasti Středomoří jsou komplexní, vzájemně propojené, nadnárodní a víceoborové. Vyžadují mezioborový výzkum a integrovaná řešení, která zahrnují inovaci. K přijetí nejvhodnějších opatření mohou přispět i další faktory, například sociální chování venkovských komunit nebo stabilita právních a institucionálních rámců. S takovou komplexitou by se jedna země izolovaně dokázala vyrovnat jen stěží. Zkušenosti z podobných iniciativ na základě článku 185 ukazují, že z akce na úrovni Unie může vzejít dobře koordinovaný a integrovaný program díky: a) dosažení potřebného rozsahu a dosahu a získání kritického množství zdrojů, b) stimulaci pákového efektu a dopadu a vlivu na vnější politiky EU a migraci, c) příspěvku k celosvětové spolupráci a jižnímu evropskému sousedství. •Proporcionalita Návrh nepřekračuje rámec toho, co je k dosažení uvedených cílů nezbytné. Účast Unie na programu PRIMA bude probíhat v mezích pravomoci na základě SFEU a bude pouze usnadňovat a podporovat, a to i finančně, plnění cílů programu PRIMA zúčastněnými státy. Ty budou muset spolupracovat s cílem lépe koordinovat, sladit a integrovat příslušné vnitrostátní programy nebo aktivity a v konečném důsledku vytvořit společný dlouhodobý strategický plán výzkumu. Další informace najdete ve zprávě o posouzení dopadů, oddíl 6.5. •Volba nástroje Závěry konzultace se zúčastněnými stranami a analýza a srovnání jednotlivých možností v posouzení dopadů prokázaly, že článek 185 SFEU je nejvhodnějším prostředkem k dosažení cílů programu PRIMA. Článek 185 SFEU představuje také volbu zúčastněných států. Iniciativa na základě článku 185 SFEU je nejúčinnější a nejúčelnější způsob intervence k dosažení strategických a specifických cílů programu PRIMA. Iniciativa na základě článku 185 SFEU bude mít stabilně, dlouhodobě a souhrnně pravděpodobně největší celkový pákový efekt v porovnání s dalšími nástroji. Článek 185 SFEU by dále umožnil vytvoření rovnocennějšího vztahu se sousedními zeměmi. Unie a dotčené země společně určí vzájemné priority, čímž přejdou do nové fáze spolupráce, a to v souladu s prioritami evropské politiky sousedství. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Konzultace se zúčastněnými stranami V rámci posouzení dopadů programu PRIMA byly zorganizovány dvě hlavní konzultační činnosti: • dvanáctitýdenní veřejná online konzultace, která proběhla v době od 1. února do

24. dubna 2016, • akce zúčastněných stran na Maltě dne 17. března 2016.

Své názory vyjádřily různé zúčastněné strany z Evropy a jižního Středomoří působící ve výzkumu, akademické obci, průmyslu a občanské společnosti. Mnoho obdržených příspěvků a podnětů bylo při přípravě návrhu plně zohledněno. Konzultované zúčastněné strany většinou souhlasily s využitím článku 185. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Na podporu posouzení dopadů byla vytvořena skupina externích odborníků (skupina odborníků PRIMA) ze středomořských a jiných členských států a třetích zemí. Zjištění skupiny byla porovnána se zjištěními z jiných zdrojů (například přezkumu literatury, který provedly útvary Komise, výsledků veřejné online konzultace) a byla zohledněna v posouzení dopadů. •Posouzení dopadů Při posouzení dopadů byly určeny různé možnosti politik, které se lišily z hlediska rozsahu, zeměpisného pokrytí a typu použitého nástroje. Všechny tyto možnosti byly prověřeny pomocí nástroje č. 14 ze souboru nástrojů zlepšování právní úpravy. Na základě toho byly zvoleny tyto možnosti politik. Možnost 0: Žádná změna politiky – Základní scénář – Podporu při řešení problémů s vodou a potravinami bude v podstatě případ od případu dál poskytovat program Horizont 2020. Je nepravděpodobné, že by byly zahájeny cílené iniciativy zaměřené na integraci středomořských systémů v oblasti výzkumu a inovací. Jednotlivé akce by obvykle trvaly tři až čtyři roky a měly by omezený dopad. Možnost 1: Akce ERA-NET Cofund – Hlavní činností v rámci programu Horizont 2020 je zavádění jediné spolufinancované společné výzvy k předkládání návrhů na každou akci, přičemž výsledkem bude financování nadnárodních výzkumných anebo inovačních projektů. Jednotlivé akce by obvykle trvaly pět let. Tato možnost by zahrnovala řadu akcí ERA-NET Cofund omezených zbývající dobou trvání programu Horizont 2020. Nebylo by možné zásadně řešit inovační rozměr, protože vnitrostátní programy, které by spolupracovaly a koordinovaly své činnosti, jsou zaměřeny převážně na výzkumné činnosti veřejných výzkumných organizací. Neočekává se, že by v rámci možnosti 1 došlo k integraci vnitrostátních programů financování do společného strategického výzkumného plánu. Možnost 2: Společný program PRIMA na základě článku 185 SFEU – umožňuje EU přijmout opatření pro účast v programech v oblasti výzkumu a vývoje organizovaných některými členskými státy, včetně účasti na strukturách vytvořených pro zavádění těchto programů. Podmínky a kritéria určování a navrhování iniciativy podle článku 185 SFEU stanoví článek 26 nařízení o zavedení rámcového programu Horizont 2020. K dalším kritériím patří to, že Komise smí navrhnout iniciativy na základě článku 185 pouze v případě, kdy je nutné vytvořit specializovanou zaváděcí strukturu a zúčastněné státy se ve vysoké míře zavázaly k užší integraci na vědecké, řídicí a finanční úrovni. Tato možnost vyžaduje předložení komplexního strategického plánu výzkumu a jeho úplné provedení prostřednictvím více nadnárodních výzev k předkládání návrhů, které byly provedeny několika zúčastněnými státy a realizovány prostřednictvím specializované zaváděcí struktury (dále jen „financující subjekt DIS“). Jedná se obvykle o dlouhodobý závazek (deset let). Unie by poskytla finanční podporu dorovnáním vnitrostátních investic. Tato možnost je nejlepší cestou k dosažení konkrétních a obecných cílů a zavádění řady pilotních a demonstračních projektů ve strategicky významných oblastech souvisejících se zásobováním vodou a potravinovými systémy. Plně zohledňuje všechny získané zkušenosti – s ohledem na řízení finančního příspěvku Unie, dosažení dopadů atd. – ze zavádění minulých i současných iniciativ na základě článku 185. Má také zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie na základě příslušných ex-ante kontrol, finančních výkazů a ověřování ex-post. S přihlédnutím k pravděpodobným dopadům byly uvedené možnosti navzájem porovnány, přičemž jako referenční bod byl použit základní scénář a byla uplatněna tato kritéria. účinnost: navrhovaná možnost má zlepšit rámec výzkumu a inovací v oblasti Středomoří v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů. efektivnost: navržená možnost má dosáhnout dopadů s co nejlepším poměrem nákladů a přínosů. soulad s ostatními politikami: navržená možnost má být v souladu s ostatními politikami a programy v oblasti výzkumu a inovací na evropské a vnitrostátní úrovni a s politikami v oblasti mezinárodní koordinace a spolupráce. Dřívější a současné iniciativy na základě článku 185 SFEU dokládají, že taková iniciativa pravděpodobně bude mít stabilně, dlouhodobě a integrovaně vysoký pákový efekt na vnitrostátní veřejné finance, což přispěje k zajištění požadovaného strukturujícího účinku na vnitrostátní politiky a programy v oblasti výzkumu a inovací a jejich integraci; umožní formulovat stabilní, dlouhodobé, společné strategické výzkumné plány s odpovídajícím rozsahem a dosahem akcí; přispěje k podpoře vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací; umožní zapojení partnerských zemí za stejných podmínek; umožní strukturované zapojení různých typů zúčastněných stran z veřejného i soukromého sektoru, přičemž dojde ke spojení a využití jejich příslušných znalostí a finančních zdrojů;

napomůže dlouhodobému posílení výzkumných a inovačních schopností. •Základní práva Iniciativa je v souladu s článkem 37 Listiny základních práv EU, týkajícím se ochrany životního prostředí: „Vysoká úroveň ochrany životního prostředí a zvyšování jeho kvality musí být začleněny do politik Unie a zajištěny v souladu se zásadou udržitelného rozvoje.“ 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Orientační rozpočtové důsledky jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu, který je připojen k tomuto rozhodnutí. Příspěvek EU má činit až 200 milionů EUR včetně příspěvku ESVO. Příděl je v běžných cenách. Příspěvek EU má být poskytnut jako součást provádění programu Horizont 2020 – rámcový program výzkumu a inovace. Od GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova: –Společenská výzva 2 „Výzkum a inovace v souvislosti se zemědělstvím – zajišťování dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin“. Od GŘ pro výzkum a inovace: –Společenská výzva 2 „Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“; –Společenská výzva 5 „Opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“; –Vedoucí postavení v průmyslu. Maximální částka příspěvku EU na administrativní náklady je do 5 %. To odpovídá částce 10 milionů EUR. Příspěvek EU bude řízen prostřednictvím zaváděcí struktury PRIMA-IS (nepřímé řízení finančních prostředků EU). Než bude na strukturu PRIMA-IS přenesena odpovědnost za řízení a než na ni budou převedeny finanční prostředky, bude předmětem hodnocení ex ante v souladu s požadavky stanovenými v článku 61 finančního nařízení. Cílem je posoudit její schopnost zavádět program a také přijímat, přidělovat a monitorovat finanční příspěvek EU v rámci nepřímého řízení rozpočtu EU. Ustanovení tohoto rozhodnutí a pověřovací dohody, která bude uzavřena mezi Komisí a specializovanou zaváděcí strukturou, zajistí ochranu finančních zájmů EU. Riziko nevymahatelnosti je kryto finančními zárukami, které zúčastněné státy musí ve stanoveném termínu poskytnout – nejpozději před podepsáním pověřovací dohody. Zúčastněné státy a EU uzavřou předem závazky, že přispějí k programu PRIMA. Závazek EU ve výši 200 milionů EUR ze současného víceletého finančního rámce se použije hlavně na financování nepřímých akcí vyplývajících z výzev zveřejněných PRIMA-IS. Částka zahrnuje řadu sedmi ročních pracovních plánů (2018–2024), přičemž poslední závazek Komise bude uskutečněn v roce 2020 a bude použit na financování projektů, které vyplynou z výzev v letech 2020–2024. Zúčastněné státy popíší v ročním pracovním plánu své činnosti financované z vnitrostátních programů a příslušný rozpočet přidělený na tyto činnosti. Zúčastněné státy byly upozorněny, že je třeba, aby již v prvních letech provádění programu poskytly významné závazky a vynaložily větší část úsilí v počáteční fázi iniciativy, aby vyrovnaly značný počáteční závazek z rozpočtu Unie. Příspěvek EU na každý roční pracovní plán nepřesáhne závazek zúčastněných států. Tím je zajištěna rovnováha, kdy se finanční prostředky EU a zúčastněných států přinejmenším rovnají. Díky tomu lze použít mechanismus na snížení závazku EU, pokud zúčastněné státy neplní svůj závazek tak, jak se očekávalo.

Kromě toho legislativní návrh stanoví, že Komise jako podmínku finančního příspěvku EU posoudí závazky zúčastněných států provedené v průběhu prvních dvou ročních plánů. Po tomto vyhodnocení může být přezkoumán maximální příspěvek EU v souladu s použitelnými ochrannými opatřeními v souvislosti s ukončením, snížením nebo pozastavením finančního příspěvku EU. Je stanoveno, že „pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu PRIMA neposkytnou nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku od Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních prostředků, kterou na provádění programu PRIMA vyčlenily zúčastněné státy“. 5.OSTATNÍ PRVKY •Roční pracovní plány, monitorování, hodnocení a podávání zpráv Roční pracovní plány PRIMA zajistí konzistentnost a koordinaci mezi všemi činnostmi a jejich orientaci na dosažení operačních, specifických a obecných cílů programu PRIMA. Roční pracovní plán, který podléhá schválení Komise, bude zahrnovat: - Nadnárodní výzvy k předkládání návrhů, které budou financovány prostřednictvím PRIMA-IS s příspěvkem EU v souladu s pravidly účasti v programu Horizont 2020; - Činnosti financované pouze zúčastněnými státy, jež jsou za určitých podmínek zohledněny pro účely dorovnání příspěvkem Unie. Tyto činnosti budou zahrnuty do ročního pracovního plánu po kladném externím posouzení na základě mezinárodního vzájemného hodnocení s ohledem na cíle společného programu PRIMA. Budou prováděny v souladu se společnými zásadami, na kterých se dohodnou zúčastněné státy a Komise. K těmto činnostem budou patřit výzvy mezi programy zúčastněných států k předkládání nabídek na nadnárodní projekty organizované PRIMA-IS (včetně hodnocení návrhů). Činnosti by se měly v narůstající míře zabývat také vyššími úrovněmi technologické připravenosti ve smyslu obecných příloh pracovních programů Horizontu 2020. Výroční zprávy podávané PRIMA-IS budou zahrnovat obě složky. To umožní podrobné monitorování útvary Komise a v případě potřeby usnadní přijetí nápravných opatření, zejména pak snížení závazků EU vůči jednotlivým ročním pracovním plánům, pokud zúčastněné státy při realizaci činností neudrží nezbytnou úroveň závazku odpovídající závazku EU. Generální ředitelství pro výzkum a inovace přijalo opatření standardního dohledu nad iniciativami na základě článku 185 SFEU. Tato opatření budou platit i pro společný program PRIMA. Jejich účinnost by měla být hodnocena na úrovni programu (se zaměřením na to, zda bylo dosaženo celkových cílů) a na národní úrovni (se zaměřením na cíle jednotlivých zemí). Odpovědnosti útvarů Komise a odpovědnosti PRIMA-IS a zúčastněných států v souvislosti s mechanismy monitorování a auditu jsou v základním aktu jednoznačně rozlišeny. Dále rozpracovány budou v pověřovací dohodě uzavřené mezi Komisí a PRIMA-IS. Předpokládá se vypracování průběžného a závěrečného nezávislého hodnocení. Komise také zajistí, aby všechny činnosti realizované a podporované v rámci iniciativy respektovaly Listinu základních práv EU. •Odchylky od pravidel účasti na programu Horizont 2020 Přístup, který byl u iniciativy PRIMA zvolen na základě článku 185, vyžaduje pouze omezené odchylky od pravidel účasti na programu Horizont 2020. S cílem zajistit vyváženou účast na nepřímých akcích v severojižní konfiguraci by měly minimální počet účastníků tvořit tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných zemích, přičemž jeden z nich je usazen v členském státě nebo zemi přidružené k programu Horizont 2020 a jeden ve třetí zemi, která je nebo není přidružena k programu Horizont 2020 – což je odchylka od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylka od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 je nezbytná k zajištění toho, aby minimální podmínky způsobilosti k účasti v nepřímých akcích s minimální podmínkou účasti jednoho právního subjektu nebyly diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy. Tato odchylka by se uplatnila pouze ve výjimečném případě, kdy by výzvy k předkládání návrhů v ročním pracovním plánu zahrnovaly činnosti s pouze jedním příjemcem, což by podléhalo schválení Komise. Odchylky od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nutné pro rozšíření spolupráce prostřednictvím společných výzev k předkládání návrhů uveřejňovaných zaváděcí strukturou PRIMA s jinými právními subjekty, než jsou třetí země a mezinárodní organizace. 2016/0325 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o účasti Unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy EVROPSKÝ PARLAMENT a RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ zdůrazňuje Komise nutnost rozvíjení příznivých podmínek pro investice do znalostí a inovací k dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v Unii. Uvedená strategie byla schválena Evropským parlamentem i Radou. (2)Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 byl zaveden Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) („Horizont 2020“). Cílem programu Horizont 2020 je dosáhnout většího dopadu na výzkum a inovace přispěním k posílení partnerství v rámci veřejného sektoru, mimo jiné i účastí Unie na programech uskutečňovaných několika členskými státy. (3)Partnerství v rámci veřejného sektoru by se měla zaměřit na rozvíjení těsnější součinnosti a předcházení zbytečnému zdvojování unijních, mezinárodních, vnitrostátních a regionálních výzkumných programů a měla by důsledně dodržovat obecné zásady programu Horizont 2020, zejména pokud jde o otevřenost a transparentnost. (4)Nařízení (EU) č. 1291/2013 identifikuje „opatření v oblasti klimatu, životní prostředí, účinné využívání zdrojů a surovin“ a „zajišťování potravin, udržitelné zemědělství a lesnictví, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“ jako dvě prioritní společenské výzvy, které je třeba řešit podporou investic do výzkumu a inovací. Mimoto nařízení (EU) č. 1291/2013 uznává, že činnosti v oblasti výzkumu a vývoje zaměřené na řešení tyto problémy by vzhledem k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí, jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského řetězce surovin měly být prováděny na úrovni Unie a vyšších úrovních. (5)Nařízení (EU) č. 1291/2013 uznává, že pro účinné řešení společných výzev je nezbytná mezinárodní spolupráce se třetími zeměmi. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací je klíčovým aspektem globálních závazků Unie a hraje významnou úlohu v partnerství Unie se sousedními zeměmi. Tato spolupráce se řídí přístupem použitým v evropské politice sousedství s cílem diferencovat úroveň spolupráce s každou zemí v sousedství na základě jejího závazku vůči Unii. (6)Ve sdělení ze dne 7. června 2016 o stanovení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi na základě Evropského programu pro migraci Komise zdůraznila potřebu využít veškeré politiky, včetně politiky v oblasti výzkumu a inovací, k řešení hlavních příčin migrace pomocí nového modelu spolupráce, který zahrnuje soukromé investory, lépe využívá omezené rozpočtové zdroje a zaměřuje se na malé a střední podniky (MSP) a udržitelnou infrastrukturu. (7)Dne 23. prosince 2014 skupina 19 zemí oblasti Středomoří předložila Komisi návrh na iniciativu společného programu „Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří“ (PRIMA). Čtrnáct z těchto zemí se dohodlo, že budou iniciativu PRIMA společně realizovat a zavázaly se poskytnout finanční příspěvek: Kypr, Česká republika, Francie, Řecko, Itálie, Lucembursko, Malta, Portugalsko a Španělsko, členské státy Unie; Izrael a Tunisko, třetí země přidružené k programu Horizont 2020; Egypt, Libanon a Maroko, třetí země, které nejsou přidružené k programu Horizont 2020. (8)Cílem programu PRIMA je provádění společného programu pro vývoj a přijetí inovativních a integrovaných řešení vedoucích k větší účinnosti, bezpečnosti, zabezpečení a udržitelnosti výroby potravin a zásobování vodou v oblasti Středomoří. Program PRIMA by měl přispět k dosažení nedávno dohodnutých cílů v oblasti udržitelného rozvoje a připravované evropské strategie pro udržitelný rozvoj. (9)K zajištění účasti třetích zemí, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, v programu PRIMA, totiž Egypta, Libanonu a Maroka, by se měly vyžadovat mezinárodní dohody mezi Unií a těmito třetími zeměmi, aby na ně byl rozšířen právní režim stanovený tímto rozhodnutím. (10)V souladu s cíli programu Horizont 2020 by měl mít právo účastnit se programu PRIMA jakýkoli jiný členský stát nebo třetí země přidružená k programu Horizont 2020, pokud se zaváže, že bude přispívat k financování programu PRIMA. (11)K dosažení cílů programu PRIMA by měla být možná účast jakékoli jiné třetí země, která není přidružená k programu Horizont 2020, zejména země jižního Středomoří, pokud se zaváže, že bude přispívat k financování programu PRIMA a pokud PRIMA-IS její účast schválí. Její účast by měla být také umožněna na základě příslušných mezinárodních dohod mezi těmito třetími zeměmi a Unií. (12)K zajištění společné realizace programu PRIMA by měla být zřízena prováděcí struktura („PRIMA-IS“). PRIMA-IS by měla být příjemcem finančních příspěvků Unie a měla by zajistit účinnou realizaci programu PRIMA. (13)Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky zúčastněných států přispívat k financování programu PRIMA a splněním těchto závazků v souladu s podmínkami tohoto rozhodnutí. Zúčastněným státům by měla být poskytnuta flexibilita, aby volitelně mohly finančně přispívat do PRIMA-IS s ohledem na financování nepřímých akcí, a tak dosáhnout vysokého stupně finanční integrace. Mimoto by zúčastněné státy měly přispívat finančními prostředky nebo věcným plněním k aktivitám prováděným bez příspěvku od Unie. Mělo by být jasně definováno období, během něhož mají zúčastněné země poskytovat svůj příspěvek. (14)Měl by být stanoven strop pro příspěvek Unie do programu PRIMA z financování programu Horizont 2020. V rámci tohoto stropu by měl příspěvek Unie odpovídat příspěvku zúčastněných států na program PRIMA, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a zajištěna větší integrace programů zúčastněných států. Mělo by být možné používat omezenou část příspěvku od Unie na pokrytí administrativních nákladů struktury PRIMA-IS. (15)S cílem zabránit vleklé realizaci programu PRIMA by měla být stanovena lhůta k zahájení posledních činností, včetně poslední výzvy k předkládání návrhů. (16)Činnosti programu PRIMA by měly být v souladu s cíli a výzkumnými a inovačními prioritami stanovenými v programu Horizont 2020, jakož i s obecnými zásadami a podmínkami, jež jsou vymezeny v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013. Program PRIMA by měl při klasifikaci technologického výzkumu, produktového vývoje a demonstračních činností zohlednit také definice OECD, pokud jde o úroveň technologické připravenosti.

(17)K dosažení cílů programu PRIMA by PRIMA-IS měla finanční podporu poskytovat především v podobě grantů účastníkům akcí financovaných PRIMA-IS. Tyto akce by měly být vybrány na základě otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů v rámci odpovědnosti programu PRIMA-IS. (18)Výzvy k podávání návrhů řízené PRIMA-IS by měly být zveřejněny rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků programu Horizont 2020 k šíření informací, spravovaných Komisí. (19)Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. (20)Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by měla mít Komise právo snížit, pozastavit nebo ukončit poskytování finančního příspěvku od Unie, bude-li program PRIMA realizován nepřiměřeně, částečně nebo opožděně, nebo nebudou-li zúčastněné státy přispívat na jeho financování nebo budou-li na ně přispívat částečně či opožděně. (21)Účast na nepřímých akcích financovaných PRIMA-IS podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013. Kvůli zvláštním provozním potřebám programu PRIMA je však nezbytné stanovit odchylky v souladu s čl. 1 odst. 3 zmíněného nařízení. (22)Odchylky od čl. 9 odst. 1 písm. b) a od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nezbytné, aby bylo možné zohlednit specifika vyplývající ze zeměpisného rozsahu programu PRIMA další úpravou minimálních podmínek způsobilosti pro účast v nepřímých akcích. S cílem zajistit vyváženou účast na nepřímých akcích v severojižní konfiguraci by měly minimální počet účastníků tvořit tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných zemích, z nichž jeden je usazen v členském státě nebo zemi přidružené k programu Horizont 2020 a jeden je usazen ve třetí zemi, která je nebo není přidružena k programu Horizont 2020 – což je odchylka od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylka od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 je nezbytná k zajištění toho, aby minimální podmínky způsobilosti pro účast v nepřímých akcích nebyly diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy. K zajištění toho, že podmínky financování nebudou diskriminační pro subjekty usazené ve třetích zemích, které se účastní programu PRIMA jako zúčastněné státy, by mělo být stanoveno, že právní subjekty usazené ve zúčastněných státech jsou způsobilé pro financování vedle subjektů uvedených v čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013. Odchylky od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 jsou nezbytné proto, aby bylo umožněno rozšíření spolupráce prostřednictvím společných výzev vydaných PRIMA-IS s jinými právními subjekty, než jsou třetí země a mezinárodní organizace. (23)V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Během auditů by měly být případně zohledňovány konkrétní aspekty vnitrostátních programů. (24)Audity u příjemců finančních prostředků Unie poskytnutých podle tohoto rozhodnutí by měly zajistit snížení administrativní zátěže v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013. (25)Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. (26)Komise by měla provádět průběžné hodnocení, zejména za účelem posouzení kvality a účinnosti programu PRIMA a pokroku při plnění stanovených cílů, a závěrečné hodnocení a měla by vypracovat zprávy o těchto hodnoceních. (27)Na žádost Komise by PRIMA-IS a zúčastněné státy měly Komisi poskytnout informace, které potřebuje za účelem jejich zahrnutí do zpráv o hodnocení programu PRIMA. (28)Cílem tohoto rozhodnutí je posílit integraci a soulad výzkumných a inovačních systémů a aktivit v zemích Středomoří v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů. Rozsah výzkumu a inovací potřebný k řešení výzev v oblasti Středomoří je obrovský kvůli systémovému charakteru hlavních problémů. Rozsah výzkumu a inovací je komplexní, víceoborový a vyžaduje přeshraniční přístup orientovaný na více aktérů. Společný přístup s širokou řadou zúčastněných států může pomoci zvýšit požadovaný rozsah a dosah sdružováním finančních a intelektuálních zdrojů. Jelikož tohoto cíle může být proto lépe dosaženo na úrovni Unie začleněním vnitrostátního úsilí do jednotného přístupu Unie, spojením roztříštěných vnitrostátních výzkumných programů, poskytnutím pomoci při navrhování společných strategií v oblasti výzkumu a financování, které přesahují hranice států, a dosažením potřebného kritického počtu účastníků a objemu investic, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. (29)Unie by se proto měla zúčastnit programu PRIMA, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1

Účast na programu PRIMA 1.Unie se účastní Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří („PRIMA“), realizovaného společně [Kyprem, Českou republikou, Francií, Řeckem, Izraelem, Itálií, Lucemburskem, Maltou, Portugalskem, Španělskem a Tuniskem] („zúčastněné státy“) v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí. 2.Egypt, Libanon a Maroko se stanou zúčastněnými státy s výhradou uzavření mezinárodních dohod s Unií, v nichž budou stanoveny podmínky jejich účasti na programu PRIMA. 3.Programu PRIMA se může účastnit jakýkoli jiný členský stát a jakákoli jiná země přidružená k programu Horizont 2020, než ty uvedené v odstavci 1, pokud splní podmínku stanovenou v čl. 4 odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí. Splní-li tuto podmínku, považuje se taková země pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát. 4.Programu PRIMA se může účastnit jakákoli jiná třetí země nepřidružená k programu Horizont 2020, než ty uvedené v odstavci 2, za předpokladu, že: a)splní podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. c) tohoto rozhodnutí;

b)její účast na programu PRIMA schválí PRIMA-IS po přezkoumání vhodnosti její účasti k dosažení cílů programu a c)uzavře mezinárodní dohodu s Unií, v níž budou stanoveny podmínky její účasti na programu PRIMA. Jestliže určitá země splní požadavky stanovené v prvním pododstavci, považuje se pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát. Článek 2

Cíle programu PRIMA 1.Obecným cílem programu PRIMA je vyvinout plně vyzkoušená a demonstrovaná společná inovativní řešení zásobování vodou a potravinových systémů ve středomořském regionu, zajistit, aby byla odolnější vůči změně klimatu, účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější a aby přispívala k řešení problémů v oblasti výživy, zdraví, blahobytu a migrace už na jejich začátku. 2.V zájmu přispění k obecnému cíli splní program PRIMA tyto specifické cíle: i)formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů; ii)orientování všech vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací na realizaci strategického plánu; iii)strukturované zapojení všech příslušných aktérů ve veřejném i soukromém sektoru do realizace strategického plánu sdružením znalostí a finančních zdrojů k dosažení nezbytného kritického množství; iv)posílení financování a realizačních schopností všech zapojených účastníků. Článek 3

Finanční příspěvek Unie na program PRIMA 1.Maximální finanční příspěvek Unie, včetně prostředků ESVO, na program PRIMA činí 200 000 000 EUR s cílem dosáhnout výše příspěvků zúčastněných států. 2.Finanční příspěvek Unie je vyplácen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených příslušným částem zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020, zřízeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU, a zejména z části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ a části III „Společenské výzvy“, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bod vi) a článků 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. 3.Finanční příspěvek Unie je realizační strukturou programu PRIMA („PRIMA-IS“) využíván: a)k financování činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a); b)k pokrytí administrativních nákladů PRIMA-IS do maximální výše 5 % finančního příspěvku Unie. Článek 4

Podmínky poskytnutí finančního příspěvku Unie na program PRIMA 1.Finanční příspěvek Unie je podmíněn tím, že: a)zúčastněné státy prokáží, že program PRIMA je zřízen v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí; b)zúčastněné státy nebo organizace určené zúčastněnými státy určí jako subjekt s právní subjektivitou, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vi) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, strukturu PRIMA-IS. PRIMA-IS je odpovědná za účinnou realizaci programu PRIMA, za přijímání, rozdělování a monitorování finančního příspěvku Unie a případně také příspěvku zúčastněných zemí a za zajištění toho, aby byly za účelem dosažení cílů programu PRIMA prováděny veškeré nezbytné činnosti;

c)každý zúčastněný stát se zaváže přispět na financování programu PRIMA; d)PRIMA-IS prokáže svou schopnost realizovat program PRIMA, včetně přijímání, rozdělování a monitorování příspěvku Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012; e)v souladu s článkem 12 je vytvořen model řízení programu PRIMA; f)po schválení Komisí přijme PRIMA-IS společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6. 2.Během realizace programu PRIMA je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn tím, že: a)PRIMA-IS realizuje cíle stanovené v článku 2 a činnosti uvedené v článku 6; b)je zachováván vhodný a účinný model řízení v souladu s článkem 12; c)prováděcí struktura PRIMA-IS dodržuje požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012; d)zúčastněné státy plní závazky uvedené v odst. 1 písm. c). 3.Komise posuzuje plnění závazků přijatých zúčastněnými státy, zejména prostřednictvím prvních dvou ročních pracovních plánů programu PRIMA. Po tomto hodnocení se v souladu s článkem 9 přezkoumá maximální příspěvek od Unie uvedený v čl. 3 odst. 1. Článek 5

Příspěvky zúčastněných států na program PRIMA 1V období od data, kdy toto rozhodnutí vstoupí v platnost, do 31. prosince 2028, zúčastněné státy poskytnou nebo zajistí, aby jejich vnitrostátní financující subjekty poskytly finanční nebo věcné příspěvky ve výši alespoň 200 000 000 EUR. 2Příspěvky od zúčastněných států nebo od jejich vnitrostátních financujících subjektů sestávají z: a)případných finančních příspěvků struktuře PRIMA-IS s ohledem na financování nepřímých akcí uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a); b)finančních nebo věcných příspěvků na realizaci činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) a c)finančních příspěvků do správního rozpočtu struktury PRISMA-IS, které nejsou pokryty příspěvkem Unie podle s čl. 3 odst. 3 písm. b). 3Věcné příspěvky uvedené v tomto článku v odst. 2 písm. b) sestávají z nákladů vynaložených zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů při provádění činností uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. b) po odečtení případného přímého nebo nepřímého finančního příspěvku Unie na tyto náklady. 4Pro účely ocenění věcných příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) se náklady stanovují v souladu s běžnými účetními postupy zúčastněných států nebo dotyčných vnitrostátních financujících subjektů, platnými účetními standardy zúčastněných států, v nichž jsou usazeny dotyčné vnitrostátní financující subjekty, a platnými mezinárodními účetními standardy / mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Náklady ověřuje nezávislý auditor jmenovaný zúčastněnými státy nebo dotyčnými vnitrostátními financujícími subjekty. V případě jakékoli nejasnosti vyplývající z ověřování může metodu ocenění ověřit PRIMA-IS. Jestliže nejasnosti přetrvávají, může PRIMA-IS provést audit. 5Příspěvky uvedené v odst. 2 písm. a) a b) považované za příspěvky od zúčastněných států se pro činnosti zahrnuté do prvního ročního pracovního plánu PRIMA provedou po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, a následně po přijetí následných ročních pracovních plánů strukturou PRIMA-IS. Článek 6

Činnosti a realizace programu PRIMA

1.Program PRIMA podporuje tyto činnosti: a) nepřímé akce ve smyslu nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č 1291/2013 financované strukturou PRIMA-IS v souladu s článkem 7, zejména v podobě grantů na základě nadnárodních otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů organizovaných strukturou PRIMA-IS, včetně: i) akcí v oblasti výzkumu a inovací, jakož i inovačních činností, včetně demonstrací, pilotních zařízení, testování, zavádění v předkomerční fázi se zaměřením zejména na vyšší úrovně technologické připravenosti; ii) koordinace a podpory akcí zaměřených na šíření znalostí a poskytování informací s cílem propagovat program PRIMA a maximalizovat jeho dopady; b) činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie, jež se v narůstající míře zabývají také vyššími úrovněmi technologické připravenosti a představují: i) činnosti vybrané na základě nadnárodních otevřených a konkurenčních výzev k předkládání návrhů organizovaných strukturou PRIMA-IS, řízené vnitrostátními financujícími subjekty v rámci vnitrostátních programů zúčastněných států poskytujících finanční podporu zejména formou grantů; ii) činnosti v rámci vnitrostátních programů zúčastněných států. 2.Program PRIMA se provádí na základě ročních pracovních plánů, které do konce předchozího roku přijme PRIMA-IS poté, co obdrží schválení Komise. Výjimkou je roční pracovní plán programu PRIMA na rok 2018, který může být přijat do 31. března 2018. Struktura PRIMA-IS roční pracovní plán zveřejní. 3.V rámci programu PRIMA mohou být činnosti financovány pouze v případě, že jsou uvedeny v ročním pracovním plánu tohoto programu. Roční pracovní plán programu PRIMA rozlišuje mezi činnostmi uvedenými v odst. 1 písm. a), činnostmi uvedenými ve stejném odstavci písm. b) a také administrativními náklady struktury PRIMA-IS. Stanoví odhady příslušných výdajů a rozpočtové prostředky přidělené na činnosti financované z příspěvku Unie a na činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie. Roční pracovní plán programu PRIMA také obsahuje odhadovanou hodnotu věcných příspěvků zúčastněných států uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. b). 4.Poslední činnosti, včetně posledních výzev pro předkládání návrhů, financované na základě příslušných ročních pracovních plánů programu PRIMA, musí být zahájeny do 31. prosince 2024. V řádně odůvodněných případech mohou být zahájeny do 31. prosince 2025. 5.Činnosti financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie mohou být do ročních pracovních plánů programu PRIMA zahrnuty pouze na základě kladného výsledku jejich externího nezávislého mezinárodního vzájemného hodnocení s ohledem na cíle programu PRIMA zorganizovaného strukturou PRIMA-IS. 6.Činnosti zahrnuté do ročního pracovního plánu programu PRIMA a financované zúčastněnými státy prostřednictvím jejich vnitrostátních financujících subjektů bez příspěvku Unie se provádějí v souladu se společnými zásadami, které PRIMA-IS přijme po schválení Komisí. Společné zásady zohledňují zásady stanovené v tomto rozhodnutí, v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1290/2013, zejména pak zásady rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého vzájemného hodnocení a výběru. Po schválení Komisí struktura PRIMA-IS také přijme požadavky na podávání zpráv, které jí mají předkládat zúčastněné státy, včetně ukazatelů zahrnutých do každé z těchto činností. 7.Kromě společných zásad uvedených v odstavci 6 musí činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) bod i) splňovat i tyto podmínky: a) Návrhy se týkají nadnárodních projektů, s minimální účastí alespoň tří nezávislých právních subjektů usazených ve třech různých zúčastněných státech, z nichž: i) jeden je usazen v členském státě nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a ii) jeden je usazen ve třetí zemi považované k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v souladu s tímto rozhodnutím. b) Návrhy jsou vybírány na základě nadnárodních výzev pro předložení návrhů a dvoustupňovým postupem. Krok 1 spočívá v přezkumu návrhů předložených právními subjekty, které jsou způsobilé pro financování v rámci příslušných vnitrostátních programů, a to na vnitrostátní nebo nadnárodní úrovni. Krok 2 spočívá v jednom nezávislém mezinárodním vzájemném přezkumu organizovaném strukturou PRIMA-IS. V rámci kroku 2 jsou návrhy hodnoceny za pomoci alespoň tří nezávislých odborníků, a to na základě těchto kritérií udělení zakázky: excelence, dopad, kvalita a účinnost realizace. (c) Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Na základě tohoto pořadí provede PRIMA-IS výběr. Zúčastněné státy se dohodnou na příslušném režimu financování, který umožní maximalizovat počet návrhů financovaných na základě tohoto pořadí, zejména stanovením rezervních částek do vnitrostátních příspěvků pro výzvy k předkládání návrhů. 8.PRIMA-IS monitoruje realizaci všech činností zahrnutých do ročního pracovního plánu programu PRIMA a podává o nich zprávu Komisi. 9.Veškerá sdělení nebo publikace související s činnostmi v rámci programu PRIMA a realizované ve spolupráci s programem PRIMA, bez ohledu na to, zda jsou vykonávány prováděcí strukturou PRIMA-IS, zúčastněným státem nebo jeho vnitrostátními financujícími subjekty nebo účastníky činnosti, se označují (výlučně nebo společně s jiným označením) takto: „[název činnosti] je součástí programu PRIMA podporovaného Evropskou unií“.

Článek 7

Pravidla účasti a šíření výsledků 1.Struktura PRIMA-IS je považována za financující subjekt ve smyslu nařízení (EU) č. 1290/2013 a zajišťuje finanční podporu nepřímým akcím uvedeným v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném nařízení, s výhradou výjimek uvedených v tomto článku. 2.Odchylně od čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1290/2013 tvoří minimální počet účastníků tři právní subjekty usazené ve třech různých zúčastněných státech, přičemž: a)jeden je usazen v členském státě nebo v zemi přidružené k programu Horizont 2020, a b)jeden je usazen ve třetí zemi považované k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v souladu s tímto rozhodnutím. 3.Odchylně od čl. 9 odst. 3 nařízení (EU) č. 1290/2013 v řádně odůvodněných případech stanovených v ročním pracovním plánu programu PRIMA je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu usazeného ve zúčastněném státě, který je členským státem, zemí přidruženou k programu Horizont 2020 nebo třetí zemí považovanou k datu uzávěrky předložení návrhu na základě příslušné výzvy k předkládání návrhů za zúčastněný stát v souladu s tímto rozhodnutím. 4.Kromě účastníků způsobilých pro financování na základě čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 je pro financování způsobilý jakýkoli právní subjekt usazený ve zúčastněném státě. 5.Odchylně od článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013 v případě, že je určitá činnost zahrnuta do ročního pracovního plánu programu PRIMA, může PRIMA-IS vyhlásit společné výzvy s jinými třetími zeměmi, než jsou zúčastněné státy nebo jejich vědecké a technologické organizace a agentury, s mezinárodními organizacemi nebo s jinými třetími stranami, zejména nevládními organizacemi, v souladu s pravidly stanovenými v článku 12 nařízení (EU) č. 1290/2013. Článek 8

Dohody mezi Unií a strukturou PRIMA-IS 1.S výhradou kladného hodnocení ex ante týkajícího se struktury PRIMA-IS v souladu s čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a poskytnutí příslušných finančních záruk v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bod vi) uvedeného nařízení uzavře Komise jménem Unie s organizací PRIMA-IS pověřovací dohodu a každoroční dohody o převodu finančních prostředků. 2.Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 1 je uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3 a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pověřovací dohoda mimo jiné stanoví rovněž: a) požadavky na příspěvek PRIMA-IS v souvislosti s výkonnostními ukazateli uvedenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU; b) požadavky na příspěvek PRIMA-IS k monitorování uvedenému v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU; c) zvláštní výkonnostní ukazatele týkající se fungování PRIMA-IS; d) požadavky na PRIMA-IS týkající se poskytování informací o správních nákladech a podrobných číselných údajů o realizaci programu PRIMA; e) ujednání o poskytování údajů nezbytných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření výsledků a podávání zpráv; f) ujednání o schválení nebo zamítnutí návrhu ročního pracovního plánu programu PRIMA Komisí, společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6 a požadavky na podávání zpráv zúčastněnými státy před jejich přijetím prováděcí strukturou PRIMA-IS; a g) ustanovení o zveřejňování výzev k předkládání návrhů strukturou PRIMA-IS, zejména na jednotném portálu pro účastníky, i jinými elektronickými prostředky programu Horizont 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí. Článek 9

Ukončení, snížení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie 1.Není-li program PRIMA realizován nebo je-li realizován neadekvátně, částečně nebo opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku od Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit podle skutečného provádění programu PRIMA.

2.Pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu PRIMA neposkytnou, nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s ohledem na výši finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy na realizaci programu PRIMA. Článek 10

Následné audity 1.Následné audity výdajů na nepřímé akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí PRIMA-IS provádí v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013. 2.Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013. Článek 11

Ochrana finančních zájmů Unie 1.Komise přijme vhodná opatření zajišťující, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními sankcemi. 2.PRIMA-IS umožní pracovníkům Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup do svých objektů a prostor a k veškerým informacím, včetně informací v elektronické podobě, které jsou třeba k provedení jejich auditů. 3.Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou nebo rozhodnutím o udělení grantu či smlouvou financovanou, přímo či nepřímo, podle tohoto rozhodnutí nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. 4.Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu vyplývající z provádění tohoto rozhodnutí obsahovat ustanovení, jimiž se Komise, prováděcí struktura PRIMA-IS, Účetní dvůr a úřad OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Pokud je provádění určité akce zajišťováno externě nebo je dále delegováno, a to zcela nebo zčásti, nebo pokud vyžaduje zadání veřejné zakázky nebo udělení finanční podpory třetí straně, musí daná smlouva, grantová dohoda nebo rozhodnutí o udělení grantu zahrnovat závazek smluvního partnera nebo příjemce uložit zapojené třetí straně výslovnou akceptaci těchto pravomocí Komise, prováděcí struktury PRIMA-IS, Účetního dvora a úřadu OLAF. 5.Při provádění programu PRIMA přijmou zúčastněné státy legislativní, regulační, správní a jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie, zejména s cílem zajistit úplné zpětné získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Článek 12

Řízení programu PRIMA 1.Struktura PRIMA-IS má tyto orgány: a) valná hromada; b) správní rada; c) sekretariát; d) vědecká poradní rada. 2.Realizační strukturu PRIMA-IS řídí valná hromada, v níž jsou zastoupeny všechny zúčastněné státy. Valná hromada je rozhodovacím orgánem realizační struktury PRIMA-IS. Valná hromada po schválení Komise přijímá: a) roční pracovní plán programu PRIMA; b) společné zásady uvedené v čl. 6 odst. 6 a

c) požadavky na podávání zpráv zúčastněných států realizační struktuře PRIMA-IS. Valná hromada schvaluje účast jiné třetí země nepřidružené k programu Horizont 2020, než uvedené v čl. 1 odst. 2, na programu PRIMA, poté, co přezkoumá vhodnost její účasti pro dosažení cílů programu. Každý zúčastněný stát má ve valné hromadě jeden hlas. Rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. Při absenci konsensu přijímá valná hromada svá rozhodnutí většinou alespoň 75 % hlasů. Účast jiné třetí země nepřidružené k programu Horizont 2020, než uvedené v čl. 1 odst. 2, na programu PRIMA, se schvaluje jednomyslně. Unie zastoupená Komisí je zvána na všechna zasedání valné hromady jako pozorovatel a může se účastnit diskuse. Obdrží všechny potřebné dokumenty. 3.Valná hromada stanoví počet členů správní rady, kterých musí být nejméně pět, a jmenuje je. Správní rada dohlíží na sekretariát realizační struktury PRIMA-IS. 4.Valná hromada zřídí sekretariát realizační struktury PRIMA-IS, který je výkonným orgánem programu PRIMA. Sekretariát: a)provádí roční pracovní plán programu PRIMA; b)poskytuje podporu ostatním orgánům realizační struktury PRIMA-IS; c)monitoruje realizaci programu PRIMA a podává o ní zprávy; d)spravuje finanční příspěvky Unie a členských států a podává zprávy o jejich využívání; e)zvyšuje viditelnost programu PRIMA prostřednictvím osvěty a komunikace; f)je ve spojení s Komisí v souladu s pověřovací dohodou uvedenou v článku 8. 5.Valná hromada jmenuje vědeckou poradní radu tvořenou nezávislými odborníky ze zúčastněných států, kteří jsou kvalifikovaní v oblastech souvisejících s programem PRIMA. Valná hromada stanoví počet členů vědecké poradní rady, jejich hlasovací práva a mechanismy jejich jmenování v souladu s článkem 40 nařízení (EU) č. 1290/2013. Valná hromada může v rámci vědecké poradní rady pro konkrétní úlohy zřídit specializované pracovní skupiny s dalšími nezávislými odborníky. Vědecká poradní rada: a)radí valné hromadě ohledně strategických priorit a potřeb; b)radí valné hromadě ohledně obsahu a rozsahu návrhu ročního pracovního plánu programu PRIMA z vědeckého a technického hlediska; c)přezkoumává vědecké a technické aspekty realizace programu PRIMA a vydává stanovisko k výroční zprávě; d)případně doporučuje hromadě zřízení vědeckých podvýborů, pracovních týmů a specializovaných pracovních skupin.

Článek 13

Sdělování informací 1.Na žádost Komise zašle PRIMA-IS Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv uvedených v článku 14. 2.Prostřednictvím realizační struktury PRIMA-IS předloží zúčastněné státy Komisi veškeré informace týkající se finančního řízení programu PRIMA, které si vyžádá Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr. 3.Komise zahrne informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku do zpráv uvedených v článku 14. Článek 14

Hodnocení 1.Do 30. června 2022 provede Komise průběžné hodnocení programu PRIMA. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zašle zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2022. 2.Do 31. prosince 2028 provede Komise závěrečné hodnocení programu PRIMA. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, která obsahuje výsledky hodnocení. Komise zašle zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2029. Článek 15

Vstup v platnost Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Článek 16

Určení Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3Povaha návrhu/podnětu 1.4Cíle

1.5Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6Doba trvání akce a finanční dopad 1.7Předpokládaný způsob řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1Pravidla sledování a podávání zpráv 2.2Systém řízení a kontroly 2.3Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky 3.2Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5Příspěvky třetích stran 3.3Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o účasti Evropské unie na Partnerství pro výzkum a inovace v oblasti Středomoří (PRIMA), realizovaném společně několika členskými státy.

1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB Hlava 08 Výzkum a inovace, rámcový program Horizont 2020 1.3.Povaha návrhu/podnětu ⌧ Návrh/podnět se týká nové akce ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Strategickým cílem společného programu PRIMA je vyvinout plně vyzkoušená a předvedená společná inovativní řešení v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů ve středomořském regionu, a tím zajistit, aby byla odolnější vůči změně klimatu, účinnější, nákladově efektivnější a udržitelnější a aby tak přispívala k řešení problémů v oblasti výživy, zdraví, blahobytu a migrace už na jejich začátku. 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Výše uvedený strategický cíl vyžaduje trvalý rámec pro výzkum a inovace, z čehož konkrétně vyplývají tyto specifické cíle: • formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o zásobování vodou a potravinové systémy; • orientování všech vnitrostátních programů v oblasti výzkumu a inovací na realizaci strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací; • strukturované zapojení všech příslušných aktérů v oblasti výzkumu a inovací (ve veřejném i soukromém sektoru) do realizace strategického plánu výzkumu sdružením znalostí a finančních zdrojů s cílem dosáhnout nezbytné kritické míry; • posílení financování výzkumu a inovací a realizačních schopností všech zapojených účastníků. 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Formulace stabilního, dlouhodobého, společného strategického plánu v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o zásobování vodou a potravinové systémy; výsledkem bude významný pokrok na cestě k dosažení výše uvedených specifických cílů. Očekávají se i další účinky, například přilákání soukromých investic díky předvídatelnému dlouhodobému institucionálnímu závazku; posílení vědeckých a diplomatických vazeb mezi účastníky (vědecká diplomacie); posílení dvoustranných dohod v oblasti vědy a technologie mezi EU a jednotlivými zeměmi. 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Pokrok programu PRIMA se bude měřit takto: 1. Na základě ukazatelů realizace, tedy ukazatelů výstupů a vstupů, s cílem posoudit střednědobý vývoj činností programu PRIMA: a) Ukazatele výstupů: • Rozsáhlé pilotní projekty a demonstrace • Priority vnitrostátních výzkumů (financování) přijaté jako výsledky a priority (výzkumu a inovací) agendy SRIA • Sladění vnitrostátních programů financování výzkumu a inovací • Nové nebo aktualizované strategie jednotlivých zemí, které odrážejí dopad iniciativy • Zvýšení efektivity díky sdílení zdrojů. Podíl veřejných investic zúčastněných států. Objem a podíl spolufinancování z EU a třetích zemí Středomoří. Provozní náklady. Lhůta udělení grantu. Lhůta provedení platby. • Finanční prostředky přidělené na základě společných nadnárodních výzev k předkládání návrhů nebo činnosti, které nejsou financovány z projektu • Růst podílu realizovaných modelů udržitelného hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy v oblasti Středomoří • Růst podílu realizovaných nových strategií pro účinnější hospodaření s vodou a potravinami a snižování množství odpadu vytvořených v oblasti Středomoří • Nové obchodní modely a strategie orientované na kvalitu vody a potravin přijaté na vnitrostátní a regionální úrovni • Rozšíření vnitrostátních týmů zapojených do projektů v oblasti výzkumu a vývoje zaměřených na zvýšení efektivnosti hospodaření se zásobami vody a potravinovými systémy • Počet zemí, ve kterých jsou realizována řešení vedoucí k úspoře vody. • Počet přechodných výzev za rok, které řeší zásobování vodou a potravinové systémy b) Ukazatele vstupů: • Míra účasti zúčastněných států na zasedáních správní rady • Další země, které se účastní iniciativy • Země, které jako zúčastněné státy odstoupí

• Skutečný finanční závazek ve věcné podobě poskytnutý zúčastněnými státy • Pokrok při aktualizaci strategické výzkumné a inovační agendy (SRIA) • Účast všech třetích zemí za stejných podmínek 2. Prostřednictvím specifických ukazatelů vycházejících z rámce cílů v oblasti udržitelného rozvoje (SDG) a zaměřením zejména, ale ne výlučně na zajišťování potravin (SDG č. 2) a udržitelného hospodaření s vodou (SDG č. 6). Nejdůležitější ukazatele a jejich propojení s operativními cíli jsou následující: • Vícerozměrný index chudoby →Cíl 1 (inteligentní a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, zvýšení produkce), →Cíl 4 (řešení hospodárného využívání potravin a vodního řetězce, snížení ztrát a odpadu), →Cíl 5 (snižování množství škůdců a patogenů v zemědělství, lidské zdraví). • Nadváha obyvatel (%) →Cíl 3 (řešení pro zemědělsko-potravinářský průmysl, tradiční středomořská výživa). • Využívání půdy (%). →Cíl 7 (zlepšení udržitelnosti půdy a vody v polosuchých povodích). • Emise skleníkových plynů (celkem a AFOLU – t CO2e) →Cíl 1 • Výnos obilovin (kg/ha) →Cíl 1

• Zemědělství s přidanou hodnotou (EUR/pracovník). →Cíl 6 (inovativní modely v zemědělské činnosti, nová pracovní místa, hospodářský růst). • Spotřeba hnojiv (kg/ha orné půdy) →Cíl 1 • Účinnost využití vody rostlinami (kg/m3). →Cíl 2 (řešení k úspoře vody v zemědělství). • Podíl celkového množství použité vody →Cíl 7 • Obyvatelstvo využívající bezpečně řízené vodohospodářské služby (venkov, %). →Cíl 8 (nové řídicí modely hospodaření s vodou). • Obyvatelstvo využívající bezpečně řízené sanitační služby (venkov, %). →Cíl 8 • Množství odpadů ze zemědělství využívané k energetickým účelům (t).

→Cíl 4 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu PRIMA bude kombinovat zdroje EU a zdroje jednotlivých států s cílem vytvořit strukturovaný, trvalý rámec pro výzkum a inovace v oblasti zásobování vodou a potravinových systémů v oblasti Středomoří. Více informací je uvedeno ve zprávě o posouzení dopadů programu PRIMA, která je připojena k tomuto legislativnímu návrhu. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU Iniciativa je v souladu s novým rámcem pro partnerství se třetími zeměmi na základě Evropského programu pro migraci, protože řeší některé hlavní příčiny migrace; je jasně situována na rozhraní mezi politikami v oblasti výzkumu, změny klimatu, životního prostředí a zemědělství; a je příkladem nového modelu spolupráce při rozvoji prosazovaného novým rámcem pro partnerství, a to v rozsahu, který zahrnuje soukromé investory, využívá omezené rozpočtové zdroje a zaměřuje se na MSP a udržitelnou infrastrukturu. Dobře koordinovaný a integrovaný program, který dosáhne požadovaného rozsahu, působnosti a kritického množství s cílem splnit specifické a obecné cíle, dokáže zajistit jedině opatření na úrovni EU. Charakteristickým rysem opatření na úrovni EU je silný pákový efekt, protože mobilizuje významné dodatečné veřejné a soukromé investice. Má také dopady, které jdou nad rámec politiky a řešení v oblasti výzkumu a inovací, a tak podporuje vnější politiky EU a úsilí při řešení hlavních příčin migrace. Je také pravděpodobné, že zapojením EU do programu PRIMA se zvýší viditelnost Evropy a posílí její globální odpovědnost v duchu nové evropské politiky sousedství, která podporuje diferenciaci a větší spoluzodpovědnost se sousedními partnery. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Program PRIMA má fungovat jako iniciativa na základě článku 185, tedy jako společné víceleté programování realizované zúčastněnými státy s účastí EU. Zkušenosti z minulých a probíhajících iniciativ počínaje šestým rámcovým programem až po Horizont 2020 jsou dokladem pozitivních účinků, zejména na: - dlouhodobou vědeckou, řídicí a finanční integraci vnitrostátního a evropského úsilí v oblasti společných výzev s jasnými předem učiněnými finančními a politickými závazky, aniž by bylo nutné institucionalizovat společné úsilí nebo vytvářet velké nové struktury; - pákové efekty a zajištění dopadů; - vedoucí úlohu na mezinárodní úrovni a globální spolupráci – jak s ohledem na viditelnost, tak i s ohledem na vedoucí úlohu v oblasti vědy a nový model spolupráce při rozvoji; - účinnou realizaci a řádné finanční řízení. 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji PRIMA přispěje k řadě stěžejních iniciativ, zejména k politice v oblasti udržitelného rozvoje: stěžejní iniciativě Evropa účinněji využívající zdroje, programu pro zemědělství a rozvoj venkova v rámci evropského sousedství. PRIMA má také význam pro řadu vnějších politik, zejména rámec pro partnerství se třetími zeměmi v rámci Evropského programu pro migraci a program rozvoje po roce 2015 a cíle v oblasti udržitelného rozvoje. PRIMA výrazně přispěje k dosažení cílů programu Horizont 2020 a politiky v oblasti výzkumu a inovací (3O – otevřená věda, otevřené inovace, otevřené světu). 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad ⌧ Časově omezený návrh/podnět –⌧ Návrh/podnět platný ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost až do 31. 12. 2028

–⌧ Finanční dopad od roku 2018 do roku 2020 u prostředků na závazky a od roku 2018 do roku 2029 u prostředků na platby. ◻ Časově neomezený návrh/podnět –Realizace s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení ◻ Přímé řízení Komisí –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie; –◻ prostřednictvím výkonných agentur; ◻ Sdílené řízení s členskými státy ⌧ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi; –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (bude upřesněno); –◻ EIB a Evropský investiční fond; –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení; –◻ veřejnoprávní subjekty; –⌧ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky; –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky; –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy v Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky

Bude zřízen nový právní subjekt zabývající se výhradně realizací programu PRIMA. Finanční příspěvek EU pro iniciativu bude poskytován prostřednictvím této struktury. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Standardní opatření dohledu přijatá GŘ RTD pro iniciativy podle článku 185 SFEU budou ve stejné míře platit i pro společný program PRIMA. Odpovědnosti útvarů Komise a specializované realizační struktury programu PRIMA (PRIMA-IS) a zúčastněných států budou definovány v základním aktu a v pověřovací dohodě. PRIMA-IS bude předmětem hodnocení ex ante v souladu s požadavky stanovenými v článku 61 finančního nařízení a teprve potom bude podepsána pověřovací dohoda. PRIMA-IS zajišťuje podávání komplexních výročních zpráv včetně stanovisek auditora a prohlášení řídicího subjektu a nese odpovědnost za předběžné kontroly výdajů na všechny nepřímé akce financované strukturou PRIMA-IS. Mimoto v souladu s požadavky finančního nařízení musí zúčastněné státy zajistit v řádném termínu a nejpozději před tím, než Komise podepíše pověřovací dohody, odpovídající finanční záruky. Zúčastněné státy stanoví náklady na své činnosti v souladu s obvyklými účetními postupy a účetními standardy dotyčných zúčastněných států a v souladu s platnými mezinárodními účetními standardy / mezinárodními standardy účetního výkaznictví. Patří mezi ně auditorská osvědčení a prohlášení řídicího subjektu. Komise je pozorovatelem v rozhodovacím orgánu struktury PRIMA-IS a ověřuje a schvaluje roční pracovní plán a související rozpočtové plány rozhodnutím Komise a výroční zprávou. Pokud účetní závěrky nebude možné přijmout, budou provedena následná opatření s cílem zabránit veškerým finančním rizikům i rizikům ztráty dobré pověsti Komise. V případě potřeby budou platby struktuře PRIMA-IS pozastaveny anebo vráceny čerpáním finančních záruk poskytnutých zúčastněnými státy. Budou-li všechny výše uvedené kroky na ochranu finančních zájmů Unie nebo k zajištění řádného plnění cílů politik nedostatečné, může být po důkladném zvážení proveden audit struktury PRIMA-IS. Kromě toho se Komise může v případě potřeby rozhodnout, že pozastaví provádění nebo ukončí platnost pověřovací dohody. Realizace programu PRIMA bude sledována prostřednictvím výročních zpráv. Ty budou obsahovat podrobný přehled činností programu PRIMA v porovnání s víceletým strategickým pracovním plánem a ročním pracovním plánem a také s pokrokem v plnění cílů a aktualizovanými ukazateli uvedenými v bodě 1.4.4. 2.2.Systém řízení a kontroly 2.2.1.Zjištěná rizika 1) Schopnost struktury PRIMA-IS spravovat příspěvek EU a chránit finanční zájmy EU 2) Schopnost zúčastněných států financovat své příspěvky na program. 3) Důležitý předběžný závazek EU v roce 2020 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly Riziko 1 – viz bod 2.1 Riziko 2 – příspěvek EU bude uvolněn zejména v souladu s podmínkami stanovenými v základním aktu a pověřovací dohodě. V základním aktu (článek 9) je také stanoven mechanismus ukončení, snížení nebo pozastavení příspěvku od Unie. Riziko 3 – základní akt předpokládá možnost ukončení, snížení nebo pozastavení finančního příspěvku od EU, jestliže zúčastněné státy neplní své závazky v řádném termínu, a přerozdělení rozpočtu na jiné aktivity v roce 2020.

2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb Článek 10 základního aktu stanoví, že se v souladu s pravidly H2020 mají provádět následné audity výdajů na nepřímé akce. Náklady na kontrolní systém jsou součástí administrativních výdajů na realizaci programu PRIMA. Systém poskytne přiměřenou záruku a zajistí odpovídající řízení identifikovaných rizik. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Základní akt stanoví soubor opatření k zabránění podvodům a nesrovnalostem, zejména: V článku 11 základního aktu je mimo jiné stanoveno, že PRIMA-IS musí poskytnout přístup k informacím a do prostor nezbytných k tomu, aby Komise mohla provést kontrolu, hodnocení a audit realizace programu PRIMA, nebo aby své vyšetřování mohl provést úřad OLAF. V článku 4 základního aktu je mimo jiné stanoveno, že příspěvek EU je podmíněn dodržením požadavků na podávání zpráv strukturou PRIMA, jak je stanoveno v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle článku 9 může Komise poskytování příspěvku pozastavit či ukončit nebo tento příspěvek snížit. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Okruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost RP/NRP. od zemí ESVO od kandidátských zemí od třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 1A 05.090301 – Zajištění dostatečných dodávek bezpečných a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických produktů RP ANO ANO ANO ANO 1A 08.020302 – Zlepšování zajišťování potravin, rozvoj udržitelného zemědělství, mořského a námořního výzkumu a biohospodářství RP ANO ANO ANO ANO 1A 08.020305 – Dosažení hospodářství, které účinně využívá zdroje a je odolné vůči změně klimatu, a udržitelných dodávek surovin RP ANO ANO ANO ANO 1A 08.020201 – Vedoucí postavení v nanotechnologiích, pokročilých materiálech, biotechnologii a vyspělé výrobě a zpracování RP ANO ANO ANO ANO 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje [Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky rozpočtových údajů správní povahy (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a k účelům konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.] 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce Počet Okruh 1a – Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost GŘ: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021–2029 CELKEM • Operační prostředky 08.020302 Závazky (1) 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby (2) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 08.020305 Závazky (1a) 7,500 7,500 60,000 75,000 Platby (2a) 1,500 3,750 3,750 66,000 75,000 08.020201 Závazky (1b) 2,500 2,500 20,000 25,000 Platby (2b) 500 1,250 1,250 22,000 25,000 CELKEM prostředky

pro GŘ RTD Závazky =1+1a+1b 15,000 15,000 120,000 150,000 Platby =2+2a+2b 3,000 7,500 7,500 132,000 150,000





05.090301 Závazky (1c) 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby (2c) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 CELKEM prostředky

pro GŘ AGRI Závazky =1c 5,000 5,000 40,000 50,000 Platby =2c 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000





Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021–2029 CELKEM



• Operační prostředky CELKEM Závazky (4) 20,000 20,000 160,000 200,000 Platby (5) 4,000 10,000 10,000 176,000 200,000 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (08 01 05) (6) 0,222 0,226 0,230 0,678 Prostředky v OKRUHU 1a

víceletého finančního rámce

CELKEM Závazky =4+ 6 20,222 20,226 160,230 200,678 Platby =5+ 6 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678







Okruh víceletého finančního

rámce 5 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021–2029 CELKEM GŘ: RTD • Lidské zdroje 0,204 0,208 0,212 0,624 • Ostatní správní výdaje 0,018 0,018 0, 018 0,054 GŘ RTD CELKEM Prostředky 0,222 0,226 0,230 0,678 CELKEM prostředky

v OKRUHU 1A „Správní výdaje“

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) 0,222 0,226 0,230 0,678 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021–2029 CELKEM CELKEM prostředky

v OKRUHU 1 až 5

víceletého finančního rámce Závazky 20,222 20,226 160,230 200,678 Platby 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –☒ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Rok

2024 Rok

2025 CELKEM VÝSTUPY Druh Průměrné náklady No Náklady No Náklady No Náklady No Náklady No Náklady No Náklady No Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL Č. 1… - Výstup Demonstrační /Pilotní projekty* 3 20,000 3 20,000 3 20,000 4 30,000 4 30,000 6 40,000 6 40,000 29 200,000 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … - Výstup Projekty VaV** 15 20,000 15 20,000 15 20,000 20 30,000 20 30,000 30 40,000 30 40,000 145 200,000 NÁKLADY CELKEM 18 40,000 18 40,000 19 55,000 24 65,000 24 65,000 36 67,500 36 67,500 175 400,000 * Příspěvek EU použitý na 10 demonstračních projektů s průměrnými náklady 10 až 15 milionů EUR a 20 pilotních projektů s průměrnými náklady 2,5 milionu EUR na projekt. ** Příspěvek zúčastněných států použitý na projekty s průměrnými náklady 1 až 1,5 milionu EUR 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

3.2.3.1.Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –⌧ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021–2029 CELKEM OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní správní výdaje Mezisoučet za OKRUH 5

víceletého finančního rámce Mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0,204 0,208 0,212 0,624 Ostatní výdaje

správní povahy 0,018 0,018 0,018 0,054 Mezisoučet

mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce 0,222 0,226 0,230 0,678 CELKEM 0,222 0,226 0,230 0,678 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –◻ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky  Rok 2018 Rok 2019 Rok 2020  • Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 08 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) 08 01 01 02 (při delegacích) 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) 1 1 1 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)  • Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)  XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) XX 01 04 rr  - v ústředí    - při delegacích  08 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP – v nepřímém výzkumu)  1 1 1 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) CELKEM 2 2 2 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci Úředníci a smluvní zaměstnanci Lidské zdroje oddílu 8.2.1 se vypočítají s průměrnými náklady 134 000 eur na úředníka a 70 000 eur na smluvního zaměstnance zvýšené o 2 % za rok. Hlavní úkoly vyplývající z akce budou tyto: Účast na zasedáních výboru PRIMA a zasedáních rady pro výzkum PRIMA jako člen, +/- 3–4krát dvoudenní zasedání/rok Pozorovatel při vyhodnocování návrhů programu PRIMA, 2–3 dny za rok účast na pracovních seminářích a osvětových akcích, 2–3krát za rok Sjednání a vypracování dohody s realizační strukturou PRIMA-IS Vypracování ročního rozhodnutí o financování a provedení souvisejících plateb Schválení ročního pracovního plánu Sledování realizace na základě výročních zpráv a koordinace střednědobého a závěrečného hodnocení Finanční a právní audit realizace programu PRIMA Externí zaměstnanci 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem –⌧ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. –◻ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. –◻ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce. Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky. 3.2.5.Příspěvky třetích stran –Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. –⌧ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Rok

2018 Rok

2019 Rok

2020 Rok

2021 Rok

2022 Rok

2023 Závazky států zúčastněných na programu PRIMA 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000 Spolufinancované prostředky CELKEM 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000



3.3.Odhadovaný dopad na příjmy –⌧ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. –◻ Návrh/podnět má tento finanční dopad: –◻ dopad na vlastní zdroje