CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 21.9.2005 
KOM(2004)173 v kone čném znění/4 
2004/0055(COD) 
 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres  
Návrh 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
kterým se zavádí postup pro evropský platební rozkaz 
(předložený Komisí) 
 
CS 2   CS DŮVODOVÁ ZPRÁVA  
1. ÚVOD  A SOUVISLOSTI 
1.1. Úvod 
Vstupem v platnost Amsterodamské  smlouvy si Evropská unie vyty čila cíl postupn ě zavádět 
oblast svobody, bezpe čnosti a práva mezi jiným p řijetím opat ření na poli soudní spolupráce 
v občanských v ěcech. Podle čl. 65 odst. c) Smlouvy o založení Evropského spole čenství 
budou taková opat ření zahrnovat odstran ění překážek řádného fungování ob čanských řízení, 
pokud to bude nutné podporou slu čitelnosti pravidel ob čanského řízení použitelných 
v členských státech. 
Vídeňský akční plán Rady a Komise, který Rada p řijala v roce 19981, vyzval k vymezení 
pravidel ob čanského řízení, která se musí naléhav ě přiblížit pro ú čely usnadn ění přístupu ke 
spravedlnosti pro evropské ob čany a pro prozkoumání vytvo ření dalších opat ření ke zlepšení 
slučitelnosti ob čanského řízení. 
V závěrech zasedání Evropské rady v Tampere v roce 19992 byly Rada a Komise vyzvány, 
aby připravily zákonná pravidla o t ěch náležitostech ob čanského řízení, která napomáhají 
hladké soudní spolupráci a lepšímu p řístupu k zákon ům. Na seznam záležitostí, které 
opravňují takové legislativní iniciativy, byly konkrétn ě zahrnuty pen ěžní platební rozkazy. 
Společný program Komise a Rady o opat řeních k realizaci zása dy vzájemného uznávání 
rozhodnutí v ob čanských a obchodních v ěcech, který Rada p řijala dne 30. listopadu 20003, 
vyčlenil jako jednu z priorit Spole čenství zrušení doložky vykonatelnosti pro nesporné 
nároky. Tento program se jasn ě zaměřuje na usnadn ění uznávání a vynucení rozsudk ů, rovněž 
uvádí přibližování procesního pr áva jako doprovodné opat ření, které m ůže v některých 
oblastech být nutnou podmínkou žádoucího pokroku p ři pokusu o postupné odstran ění 
každého řízení doložky vykonatelnosti. Práv ě na tomto pozadí dokument zd ůrazňuje, že 
v některých oblastech, zejména s ohledem  na vymáhání nesporných nárok ů, může zrušení 
doložky vykonatelnosti p řijmout formu zavedení skute čného evropského exeku čního titulu, 
který se získá na základ ě konkrétního, jednotného ne bo harmonizovaného postupu 
stanoveného ve Spole čenství4. Je však t řeba zdůraznit, že zrušení doložky vykonatelnosti a 
harmonizace procesního práva jsou dv ě rozdílné v ěci, i když jdou ruku v ruce ve výše 
uvedené části programu. První z nich p ředpokládá doru čení rozhodnutí a týká se p řístupu 
k vynucení v jiném členském státu, zatímco druhá se týká p řístupu ke spra vedlnosti za ú čelem 
obdržení rozhodnutí bez ohledu na to, zda musí být vynuceno v zahrani čí. Tyto záležitosti 
jsou ve své podstat ě samostatné a lze je nezávisle řešit jako takové, jak dokládají záv ěry 
z Tampere, které se zabývají ob ěma z nich, aniž by mezi nimi vytvá řely vazbu. 
                                                 
1  Ú ř. věst. C 19, 23.1.1999, s. 1, odst. 41 písm. d). 
2 Záv ěry předsednictví, bod 38. 
3 Ú ř. věst. C 12, 15.1.2001, s. 1. 
4 Oddíl II A 2 b programu. A čkoli v tomto oddílu není žádná zmínka o postupu pro platební rozkaz (ani 
žádného jiného konkrétního postupu), pozd ější odkaz na návrh Evropského exeku čního titulu pro 
nesporné nároky v prvním stád iu realizace v oddíle III A do kazuje, že se v tomto ohledu p ředpokládala 
harmonizace, zejména pro vy máhání nesporných nárok ů. 
 
CS 3   CS Komise se rozhodla usilovat o oba cíle– vz ájemné uznávání rozhodnutí o nesporných 
nárocích na stran ě jedné a vytvo ření konkrétního postupu získání rozhodnutí o nesporných 
nárocích na stran ě druhé – ve dvou r ůzných legislativních nástrojíc h. Tato strategie sestávající 
ze dvou úrovní nep ředstavuje nebezpe čí přesahu nebo rozpor ů mezi oběma projekty, protože 
jsou jasn ě ohraničeny přísným omezením na p ředcházející stádia (vytvo ření postupu pro 
platební rozkaz) a po (uznání a vynucení) doru čení vynutitelného rozhodnutí. Tento p řístup 
naopak nabízí celou řadu významných výhod oproti legislativní iniciativ ě, která oba ohledy 
spojuje. Dovoluje nap říklad širší rozsah uplatn ění zrušení doložek vykonatelnosti tím, že ho 
rozšiřuje na všechny rozsudky vynesené za situace ov ěřitelné nep řítomnosti jakékoli p ře 
týkající se podstaty a ro zsahu dluhu a nikoli jen na rozhodnutí v jednom konkrétním řízení. 
V dubnu 2002 p ředložila Komise návrh na řízení Rady, kterým se zavádí evropský exeku ční 
titul pro nesporné nároky5, který stanovuje odstran ění přechodných opat ření pro všechny 
vynutitelné zákonné nároky za podmínky, že dojde k vyhov ění celé řadě minimálních 
procesních norem týkajících se doru čování dokument ů. Současný návrh p ředstavuje druhou 
část výše popsané strategie. 
1.2. Zelená kniha o postupu pro evropský platební rozkaz a opat ření ke 
zjednodušení a urychlení soudních spor ů o nárocích malého rozsahu 
Přijetí tohoto návrhu p ředcházely rozsáhlé konzultace členských stát ů i všech 
zainteresovaných stran ob čanské spole čnosti. Zelená kniha o post upu pro evropský platební 
rozkaz a opat ření ke zjednodušení a ur ychlení soudních spor ů o nárocích malého rozsahu 
předložená Komisí dne 20. prosince 20026 poskytla p řehled v sou časnosti existujících model ů 
postupů platebního rozkazu podle zákonných úprav členských stát ů. Na základ ě srovnávací 
studie o tom, jak členské státy řeší relevantní procesní záležito sti, formulovala velké množství 
otázek týkajících se žádoucího rozsahu a vlastností evropského nástroje. Nejzákladn ější 
otázky obsažené v Zelené knize lze shrnout takto: 
– Měl by být evropský nástro j postupu pro platební rozk az uplatnitelný pouze na 
přeshraniční případy nebo také na čistě vnitřní soudní spory? 
– Pro jaké typy nárok ů by měl být evropský platební rozkaz k dispozici? M ěl by být 
rozsah uplatn ění omezen na pen ěžní nároky a pokud ano, m ěly by být vylou čeny 
nějaké další díl čí kategorie pen ěžních nárok ů? 
– Existuje pot řeba konkrétních pravidel mezinárodní soudní pravomoci nebo dokonce 
přisuzování soudní pravomoci v členských státech? 
– Měl by postup pro evropský platební rozkaz vyžadovat p ředložení d ůkazů ve formě 
dokument ů, o které se opírá daný nárok, a zahrnovat zkrácené posouzení podstaty 
nároku soudem, nebo by m ěl být jednoduchý popis nároku a nep řítomnost námitek 
dostačující pro vydání vynutitelného rozhodnutí? 
– Měla by mít žalovaná strana možnost nárok napadnout a zp ůsobit přenos věci do 
běžného řízení jednou či dvakrát? 
                                                 
5 KOM (2002) 159 v kone čném znění, Úř. věst C 203 E, 27.8.2002, s. 86. 
6 KOM (2002) 746 v kone čném znění. 
 
CS 4   CS Komise obdržela p řibližně 60 odpov ědí od členských stát ů a od jiných zainteresovaných stran 
zastupujících podniky, spot řebitele a právní profese. Ty to odezvy na Zelenou knihu, které 
byly dále projednány na ve řejném slyšení uspo řádaném Komisí dne 26. června 2003, 
odhalily, že vytvo ření postupu pro evropský platební rozkaz je považováno tém ěř jednohlasn ě 
za krok vp řed ve vytvá ření oblasti svobody, bezpe čnosti a práva. 
Evropský parlament ve svém usnesení o Zelené knize7 vřele přijal iniciativu Komise. 
Připomněl politický cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Tampere zavést spole čná 
evropská pravidla pro rychlé a ú činné vymáhání nesporných dluh ů a zdůraznil obrovskou 
důležitost tohoto projektu pro všechny hospodá řské provozovatele, kte ří mají zájem na 
řádném fungování vnit řního trhu. Stanovisko parlamentu se do zna čného rozsahu shoduje 
s charakteristikami tohoto návrhu, nap říklad pokud jde o volbu na řízení jako vhodného 
nástroje a skute čnosti, že postup evropského platebního rozkazu by m ěl představovat 
alternativu stávajících postup ů podle vnitrostátního práva členských stát ů.  
Evropských hospodá řský a sociální výbor ve svém stanovisku o Zelené knize8 důrazně 
přivítal iniciativu Komise zahájit konzultace o té to záležitosti. Považoval zavedení rychlého, 
účinného a spravedlivého postupu pro platební rozkaz za klí čovou složku základního práva 
přístupu ke spravedlnosti a podpo řil a vyzval Komisi k p ředložení legislativního návrhu na 
zavedení standardního evropského postupu. 
V následujících částech tohoto zd ůvodnění budou uvedeny odkazy na reakce na podrobné 
otázky v Zelené knize a zp ůsob, jak byly zohledn ěny při přípravě tohoto návrhu, zejména 
v připomínkách ke konkrétním článkům. 
2. CÍLE  A ROZSAH 
2.1. Celkový cíl  
2.1.1. Význam ú činného mechanismu pro vymáhání nesporných nárok ů 
Potvrzenou zkušeností získa nou v praxi je, že hlavním ú čelem významného procenta 
soudních řízení v členských státech není získání pr avomocného, nestranného rozhodnutí 
o sporných otázkách skute čnosti nebo zákona. Spíše stále více p řestává být výjimkou a stává 
se pravidlem, že p ři ověřitelné nep řítomnosti jakéhokoli sporu se musí v ěřitel obrátit na 
soudní moc, aby získal vynutitelné právo, kt eré mu umožní vymoci pohledávku, které dlužník 
není ochoten nebo prost ě schopen dostát, a to prost řednictvím nucené exekuce. V roce 2000 
zahájila Komise studii konkrétních postup ů u nároků malého rozsahu v členských státech. 
Dotazník rozeslaný v této souvislosti členským stát ům rovněž obsahoval n ěkteré otázky 
ohledně nesporných nárok ů. Odpovědi členských stát ů ukazují, že tam, kde jsou k dispozici 
vyčerpávající statistické údaje, se  procento nesporných nárok ů pohybuje mezi zhruba 50 % 
a více než 80 % ze všech p řípadů řešených obvyklými soudy nižších instancí v ob čanských 
věcech9. 
                                                 
7 Dosud nezve řejněno. 
8 CESE 742/2003, p řijato dne 18. června 2003. 
9 Evelyne Serverin (Directeur de rech erche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, s. 30. 
 
CS 5   CS Rychlé vymáhání nesplacených dluh ů, jejichž od ůvodnění není zpochybn ěno, má obrovskou 
důležitost pro hospodá řské provozovatele v Evropské unii a pro řádné fungování vnit řního 
trhu. Právní rámec, který nezaru čuje přístup věřitele k rychlému vyrovnání nesporných 
nároků, může způsobit pro dlužníky nedobytných dluh ů určitý stupe ň beztrestnosti 
a poskytnout tak stimul pro úmyslné zadržování plateb k vlastnímu prosp ěchu10. Pozdní 
platby jsou hlavním d ůvodem platební neschopn osti, která ohrožuje p řežití podnik ů, zejména 
malých a st ředních podnik ů, a vede k velkým ztrátám pracovních míst. Pot řeba zapojit se do 
zdlouhavého, nešikovného a nákladného soudního řízení i kv ůli vymáhání nesporných dluh ů 
nutně posílí tyto škodlivé hospodá řské vlivy. 
Tato situace p ředstavuje pro soudní systémy členských stát ů výzvu o n ěkolika rozm ěrech. 
Velkou d ůležitost získalo rozlišení skute čně sporných p řípadů v co nejran ějším stádiu řízení 
od těch, kde žádný opravdový právní spor není. Takové rozlišení je nutnou, i když nikoli 
dostatečnou podmínkou pro ú činné využití omezených zdroj ů přidělených soud ům. Umožní 
jim, aby se zam ěřily na sporné soudní spory a aby je rozhodly v p řiměřené lhůtě. Tohoto 
žádoucího výsledku lze však dosáhnout pouze, pokud je k dis pozici rychlý a ú činný postup 
pro nesporné nároky a pokud vede k úlev ě soudnictví, která je nezbytná pro prevenci 
značného nahromad ění případů. Když tedy vezmeme v úvahu jen po čet nesporných p řípadů 
zmíněný výše, je existence procesní zákonné úpravy zajiš ťující jejich ú činné rozhodování 
určujícím faktorem pro výkon soudnictví jako celku.  
2.1.2. Definice postupu pro platební rozkaz 
Všechny členské státy se pokoušejí řešit otázku hromadného vymáhání nesporných nárok ů 
prostřednictvím soud ů ze svých vnitrostátních pohled ů v rámci svých procesních systém ů 
a tradic. Není tedy p řekvapením, že se navržená řešení velmi liší jak ve své technické 
podstatě, tak v úsp ěšnosti. V n ěkterých členských státech jsou hl avními nástroji pro řešení 
nesporných nárok ů rozsudky v nep řítomnosti, zvláštní zkrácená řízení v rámci struktury 
obvyklého postupu v ob čanských v ěcech nebo dokonce provizorní opat ření, které jsou zpola 
definitivní, protože v praxi z řídka vedou k hlavnímu řízení. 
Ve většině členských stát ů se však konkrétní postup pro plat ební rozkaz prokázal jako zvláš ť 
cenný nástroj pro zajišt ění rychlého a nákladov ě efektivního vymáhání nárok ů, které nejsou 
právně sporné. K dnešnímu dni má jedenáct členských stát ů (Rakousko, Belgie, Finsko, 
Francie, N ěmecko, Řecko, Itálie, Lucembursko, Portugalsko, Špan ělsko, Švédsko) takový 
postup jako nedílnou sou část občanské legislativy, z nichž francouzský injonction de payer 
a německý Mahnverfahren jsou nejvyhlášen ějšími příklady. V nedávných letech došlo vlastn ě 
k zavedení platebních rozkaz ů ve dvou členských státech (Špan ělsko, Portugalsko), které 
dosud v minulosti nenabídly svým v ěřitelům vynutitelné právo tohoto charakteru. Tento vývoj 
svědčí o narůstajícím p řijímání tohoto typu postupu v Evropské unii. 
Postupy pro platební rozkaz existující v členských státech se zna čně liší ve vztahu k takovým 
rozhodujícím ohled ům, jako je rozsah uplatn ění, přiznání pravomoci vydat rozkaz nebo 
formální a hmotné požadavky pro získání p říznivého rozhodnutí. Bez ohledu na tyto rozpory 
mezi stávajícími modely právní úpravy všechny sd ílejí následující charakteristické rysy, které 
mohou sloužit jako náležitosti defini ce postupu pro platební rozkaz. 
                                                 
10 Na základ ě výsledků studie provedené na žádost Komise v roce 1994 („Pr ůzkum opožd ěných 
evropských plateb“ – Intrum Justitia) Komise ve svém sd ělení Radě a Evropskému parlamentu „K vyšší 
účinnosti při získávání a vynucování rozsudk ů v Evropské unii“ odhadla podíl zám ěrných zpožd ění 
plateb v Evropské unii na 35 %. Ú ř. věst. C 33, 31.1.1998, s. 3, odst. 38. 
 
CS 6   CS Při podání žádosti žalující stranou soud nebo jiný kompetentní orgán rozhoduje o daném 
nároku ex parte , tedy bez p ředchozí možnosti ú časti žalované strany. Toto rozhodnutí je 
doručeno žalované stran ě s pokynem vyhov ět rozkazu nebo nárok napadnout v ur čité časové 
lhůtě. Jestliže žalovaná strana neu činí ani jedno, platební rozkaz se stává vynutitelným. Pouze 
pokud žalovaná strana podá žalobní odpov ěď, je případ předán do b ěžného řízení. Oproti 
obvyklým procesním pravidl ům tedy břemeno zahájení řízení odp ůrců spočívá na adresátovi 
platebního rozkazu. Tento p řesun zodpov ědnosti, který se ve francouzštin ě nazývá „ inversion 
du contentieu“,  spolu s ochranou práv na obhajobu obsažených v možnosti zabránit vzniku 
vynutitelného práva vytvá ří základní charakteristiku postupu pro platební rozkaz. 
2.2. Rozsah 
2.2.1. Pot řeba konání na úrovni Spole čenství 
Zdá se, že je zcela z řejmé, že trvání a náklady b ěžného ob čanského řízení, které jsou 
nepřiměřené pro nároky, kde neexistuje žádný právní spor, jsou ješt ě více nep řiměřené 
u přeshraničních případů. Neznalost právních systém ů jiných členských stát ů a následná 
potřeba porady s právníkem, zdlouhavé doru čování soudních dokument ů stranám v jiném 
členském státu, než ve kterém je vedeno řízení, a náklady na p řeklad jsou pouze 
nejviditeln ější faktory, které komplikují život v ěřitelů u přeshraničních nárok ů. Tyto 
problémy v sob ě zahrnuje každý p řeshraniční soudní spor bez ohledu na to, zda jde o sporný 
nebo nesporný nárok. P řesto však rozdíl mezi rychlý m postupem vynucení, který je 
k dispozici pro výhradn ě vnitrostátní soudní procesy, a mezi pr ůtahy a náklady vzniklými 
v případech, kdy mají strany sídlo v r ůzných členských státech, dosahuje nep řijatelného 
rozsahu, jestliže daný nárok navíc ani ne ní napadnut žalovanou stranou. Tato situace 
zvýhodňuje dlužníky nedobytných dluh ů v přeshraničních vztazích a m ůže odrazovat 
hospodářské provozovatele od rozši řování svých aktivit za hranice p ůvodního členského státu 
a omezovat tak obchodní operace mezi členskými státy. Dokonce i existence ú činného 
vnitrostátního postupu pro vymáhání nezpochybn ěných dluh ů v každém členském státu – 
dlouhá cesta od sou časné situace, protože i v t ěch členských státech, které znají postup pro 
platební rozkaz, je často nepřijatelný nebo neproveditelný v p řípadech, kdy má žalovaná 
strana sídlo v zahrani čí – by nebyla nutn ě rozhodujícím zlepšením, protože zásadní rozdíly 
mezi takovými postupy a jejich neznalost p ředstavují samy o sob ě významné p řekážky 
vyřešení přeshraničních případů. Jednotný platební rozkaz bude velkým zlepšením p ři 
poskytování snazšího p řístupu k ú činné spravedlnosti. 
2.2.2. Rozsah návrhu 
Z výše uvedených d ůvodů je potřeba jednotného evropského postupu vymáhání nesporných 
nároků nejvýrazn ější s ohledem na p řeshraniční soudní spory. Komise by však považovala 
omezení rozsahu uplatn ění tohoto postupu pouze na p řeshraniční případy nejen za nevhodné, 
ale dokonce za brzdící. 
Článek 65 Smlouvy o založení Evropského spole čenství přiznává Spole čenství zákonodárné 
pravomoci s ohledem na soudní spolupráci v ob čanských v ěcech s přeshraničními dopady do 
rozsahu nezbytného pro řádné fungování vnit řního trhu. Zatímco je existence p řeshraničních 
dopadů nutným požadavkem pravomoci Spole čenství, neznamená to, že pravidla, která lze 
přijmout na tomto základ ě, by mohla být uplat ňována pouze u p řeshraničních soudních sporů, 
tj. u případů s konkrétním p řeshraničním charakterem. To by byl p říliš úzký výklad 
ustanovení, který jeho formulace nevyžaduje. V ědomé používání otev řenější terminologie 
věcí s přeshraničními dopady v konkrétním kontextu článku 65 umož ňuje určitou pružnost 
 
CS 7   CS přijmout zákonnou úpravu, která řídí více než p řeshraniční soudní spory, zejména kde 
společný nástroj pro p řeshraniční i domácí p řípady hraje pomocnou roli pro fungování 
vnitřního trhu. Druhý požadavek je spln ěn ve světle základního ekonomického významu 
existence ú činného postupu pro vymáhání nesporných dluh ů a dopadů obrovských rozdíl ů 
mezi vnitrostátními systémy na vnit řní trh, jak je detailn ěji popsáno výše ( 2.1.1 ) a v tomto 
oddílu. Za t ěchto okolností je p ředpokládaná zákonná úprava dostate čně charakterizovaná 
přeshraničním prvkem a článek 65 dovoluje, aby tato zákonná úprava nebyla omezena na 
přeshraniční soudní spory in concreto , ale aby byla také otev řená pro použití u výhradn ě 
vnitřních situací; v tomto kontextu by také m ělo být vzato v úvahu, že tento nástroj se bude 
uplatňovat voliteln ě. Volitelná podstata postupu pro evrops ký platební rozkaz a jeho dopady 
pro členské státy jsou uvedeny podrobn ěji níže ( 2.2.3 ). 
Kromě toho je rozdíl mezi „p řeshraničním“ a „vnit řním“ scéná řem daleko obtížn ější, než by 
se mohlo na první pohled zdát, a nevyhnuteln ě by obsahoval prvek libov ůle. Například pokud 
by měly dvě osoby s trvalým pobytem ve Francii dopravní nehodu v N ěmecku a vedly by 
soudní spor o náhradu škody p řed francouzským soudem, jednalo by se o čistě vnitřní situaci, 
protože ob ě strany a soud jsou ve stejném členském státu, nebo se p řekračuje domácí sféra 
kvůli vazbě na jiný členský stát, jehož soudy by m ěly pravomoc p řípad řešit, pokud by 
žalující strana dala p řednost vést spor tam? Možnost první alternativy by znamenala ur čení 
přeshraničního charakteru p řípadu na základ ě subjektivní volby žalující strany v závislosti na 
jejím rozhodnutí, na který soud se obrátit, a stejná situace by musela být uvažována bu ď jako 
situace s mezinárodními rozm ěry, nebo jako čistě vnitřní bez ohledu na existenci ohled ů, 
které ji spojují se dv ěma členskými státy. Je pochopitelné, že každý p řípad, který obsahuje 
faktory napojení na více než jeden členský stát, by m ěl být považován za p řípad 
s přeshraničními dopady. Ale nejd říve by definice toho, co je dostate čným faktorem napojení, 
byla bezesporu složitým úkolem. M ělo by snad uplatn ění hmotného práva jiného členského 
státu než státu soudu být dostate čné pro vytvo ření takové vazby? Navíc evropský platební 
rozkaz se svým výslovným cílem urychlit a zjednodušit vymáhání nesporných nárok ů se 
nezdá být nejvhodn ějším postupem pro zkoumání tak sl ožitých záležitostí, jako jsou 
související otázky týkající se p řípustnosti uplatn ění. 
Tyto nejasnosti spolu s možností každého rozsudku získat p řeshraniční charakter, pokud by 
měl být vynucen v jiném členském státu, zpochyb ňují podstatu rozdílu mezi „vnit řními“ 
a „přeshraničními“ věcmi. 
Dále v konkrétním kontextu post upu vymáhání nesporných nárok ů by omezení na 
přeshraniční situace vedla k nežádoucím politickým a ekonomickým výsledk ům. Za prvé 
přístup hospodá řských provozovatel ů k mechanism ům významn ě odlišných úrovní výkonu 
přestavuje narušení hospodá řské soutěže na vnit řním trhu bez ohledu na to, zda mají hrá či 
sídlo v různých členských státech nebo ve stejném členském státu. Dv ě společnosti, které si 
konkurují v jednom členském státu a kdy pouze jedna z nich má sídlo ve stejném členském 
státu, nemají stejné podmínky, pokud pou ze ta, která má sídlo v zahrani čí, může využít 
účinný postup pro evropský platební rozkaz. Podobn ě i podnik, který má v ětšinu zákazník ů 
v zahraničí, může mít významnou výhodu díky dostu pnosti takového postupu oproti 
konkurentovi se sídlem ve stejném členském státu, který v ětšinu podnikání provádí doma. 
Kromě toho zejména pro ty členské státy, které v sou časnosti neposkytují ú činný nástroj pro 
vymáhání nesporných dluh ů, bude politicky obtížné vysv ětlit věřitelům i dlužník ům, proč 
mají přístup nebo pro č podléhají ú činnějšímu mechanismu v p řeshraniční situaci než doma. 
Velká většina připomínek k Zelené knize p ředložených hospodá řskými provozovateli nebo 
organizacemi, které je zastupovaly, a také stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního 
 
CS 8   CS výboru potvrzují požadavek na postup pro evrops ký platební rozkaz, který by byl všestrann ě 
použitelný bez rozlišování na vnit řní a přeshraniční případy.  
2.2.3. Subsidiarita a proporcionalita 
Není třeba zmiňovat, že vlastní cíl tohoto návrhu, vytvo ření jednotného evropského postupu 
pro rychlé získání vynutitelného rozhodnutí o nároku, jehož od ůvodnění není napadeno, nelze 
dostatečně splnit samotnými členskými státy, protože ty nemohou zaru čit rovnost pravidel 
uplatnitelných ve Spole čenství. Cíle lze tedy dosáhnout pouze na úrovni Spole čenství.  
Současný návrh pln ě odpovídá zásad ě proporcionality v tom, že je p řísně omezen na to, co je 
nutné k dosažení cíle. V tomto kontextu je zvlášt ě důležité zdůraznit vlivy kombinace 
zvoleného právního nástroje (na řízení) s volitelným charakterem postupu pro evropský 
platební rozkaz ve vztahu ke srovnatelným mechanism ům podle vnitrostátn ího procesního 
práva členských stát ů. Při zajištění jednotnosti a p římé uplatnitelnosti tohoto postupu by zde 
navrhované na řízení pouze zavazovalo členské státy, aby zp řístupnily evropský mechanismus 
vymáhaní jako nástroj navíc. Nebyl y by tedy nuceny vzdát se svých p ředchozích zákonných 
úprav o platebních rozkazech nebo jaké hokoli jiného postupu vymožení nesporných dluh ů, 
ani by nemusely tuto zákonnou úpravu pozm ěnit pro přizpůsobení právu Spole čenství. Návrh 
nařízení, které nezasahuje do práva členských stát ů pokračovat s uplat ňováním svých 
vnitřních pravidel spolu s evropským platebním rozkazem, tedy daleko mén ě zasahuje do 
jejich procesních systém ů než sm ěrnice, která by vyžadovala p řizpůsobení vnitrostátní 
zákonné úpravy normám stanoveným v tomto nást roji. Tato legisla tivní technika zajiš ťuje 
vlastně minimální úrove ň účinnosti vymáhání nesporných nárok ů, ale dovoluje členským 
státům, které si vytvo řily lépe fungující domácí systém, a by si ho zachovaly. Nakonec to bude 
na věřitelích, aby posoudili, který postup považují bu ď za účinnější nebo vhodn ější z hlediska 
přístupnosti, kdy to druhé kritérium  je zejména relevantní pro v ěřitele působící v n ěkolika 
členských státech, jimž se ušet ří potřeba seznámit se s procesním právem každého z t ěchto 
států tím, že bude k dispozici jednotný evropský  platební rozkaz. Nakonec bychom si m ěli 
uvědomit, že postup platebního rozkazu je z definice zvlášt ě vhodný pro uznávání zásady 
subsidiarity a proporciona lity, protože tento typ postupu není složitým zp ůsobem navázán na 
jiná pravidla řídící občanský proces, ale spíše jde o samo statnou kapitolu. Až teprve konec 
postupu platebního rozkazu zp ůsobený odporem žalované strany spouští jeho p řenos do 
normálního ob čanského řízení. Zavedení evropského plat ebního rozkazu te dy nezahrnuje 
potřebu dalšího p řiblížení vnitrostátní pr ocesní legislativy a ta k udržuje zasahování do 
vnitrostátního práva na absolutn ě minimální úrovni. 
3. P ŘIPOMÍNKY  KE KONKRÉTNÍM  ČLÁNKŮM 
Článek 1 –Rozsah 
Obecný rozsah uplatn ění omezený na ob čanské a obchodní v ěci, jak je stanoveno v odstavci 1 
odpovídá rozsahu na řízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o p říslušnosti 
a uznávání a výkonu rozhodnutí v ob čanských a obchodních v ěcech. 
Odstavec 2 z rozsahu vylu čuje určité typy ob čanských a obchodních nárok ů. Majetková práva 
vzniklá v d ůsledku manželských a podobných (nap ř. registrované partnerství) vztah ů byla 
vyloučena, protože v t ěchto rodinných právních p řípadech jsou soudy často vázány povinností 
zjistit skute čnosti samy, a tedy se nemohou spokojit s nep řítomností námitek žalované strany 
 
CS 9   CS proti obvin ěním žalující strany. Stejn ě jako v na řízení č. 44/2001 nepat ří do rozsahu 
záležitosti týkající se platební  neschopnosti a sociálního zabezpe čení. Krom ě těchto položek 
Komise neshledala d ůvody pro odstran ění jiných nárok ů z rozsahu uplatn ění. Pouhá soudní 
pravomoc specializovaných soud ů nebo tribunál ů (např. pracovních soud ů pro nároky 
plynoucí ze zam ěstnání) místo oby čejných civilních soud ů nepředstavuje p řesvědčivý důvod 
pro nepřipuštění postupu pro platební rozkaz. Jakékoli jiné omezení uplatnitelnosti postupu 
týkajícího se podstaty nebo právního základu nároku se nezdá být opodstatn ěno 
přesvědčivými důvody, jakékoli takové omezení by naopak nezbytn ě způsobilo složité 
problémy vymezení zp ůsobilých a nep řípustných požadavk ů. Nakonec v souladu s velkou 
většinou připomínek k Zelené knize tento návrh nezavádí strop částky, která je p ředmětem 
nároku v postupu pro platební rozkaz, protože sp orná nebo nesporná podstata nároku se nezdá 
být vázána na hodnotu daného nároku žádným zp ůsobem, který by vyžadoval omezení 
přístupnosti postupu na vymožení částek pod ur čitou hranicí. Pokud by se pravd ěpodobnost 
sporného řízení zvyšovala se vzr ůstající hodnotou požadavku, jak n ěkteří tvrdí, strop částek 
by to neod ůvodnilo, protože je na v ěřiteli, aby posoudil, zda pravd ěpodobnost nep řítomnosti 
napadení žaloby je dostate čně vysoká, aby stála za použití po stupu pro platební rozkaz; pokud 
tomu tak není, p řípad rovnou zahájí v b ěžném řízení. 
Rozpor mezi seznamem vylou čení z rozsahu uplatn ění tohoto návrhu a soub ěžným 
ustanovením na řízení č. 44/2001 je vysv ětlen skute čností, že řídí různé věci, které vyžadují 
významně odlišný p řístup a odlišný pohled. Tento návrh se zam ěřuje na procesní pravidla 
a požadavky pro získání vynutitelného rozhodnutí a ne řeší žádnou z otázek nastolených 
v nařízení č. 44/2001. Nezabývá se mezinárodní soudní  pravomocí u postupu pro platební 
rozkaz, protože na řízení 44/2001 p ředstavuje tak dobrou r ovnováhu mezi zájmy strany 
žalující a strany žalované, že nelze zjistit žádné od ůvodnění odklonu od t ěchto pravidel 
a vytvoření zvláštního režimu soudní pravomoc i pro evropský platební rozkaz. Otázky 
uznávání a vynucení v jiném členském státu, než ve kterém soudy vydaly platební rozkaz, 
jsou ponechány výhradn ě na nařízení č. 44/2001 a po jeho vst upu v platnost na budoucím 
nařízení vytvá řejícím evropský exeku ční titul pro nesporné nároky. Z toho je tedy z řejmé, že 
úvahy, které jsou základem odstran ění některých typ ů nároků nebo postup ů, z nichž n ěkteré 
ani nemohou zahrnovat pen ěžní dluhy z rozsahu uplatn ění nařízení č. 44/2001, jsou 
v kontextu tohoto návrhu irelevantní nebo dokonce nesmyslné. 
Článek 2 – Postup pro evropský platební rozkaz 
Odstavec 1 omezuje uplatnitelnost postupu pr o evropský platební rozkaz na vymožení 
likvidovaných a splatných pen ěžních nárok ů. Není tedy k dispozici pro pen ěžní nároky, 
jejichž konkrétní částku nelze ur čit (jako nap říklad v p řípadě postoupení nebo restituce 
majetku či vystěhování). Teoreticky by mohla být zás ada, ze které vychází vymezení 
nesporných nárok ů, rozšířena na jiné typy nárok ů než nároky pen ěžní platby a systémy 
některých členských stát ů skutečně pokrývají ur čité nepen ěžní požadavky. P řesto je zřejmé 
a potvrzené odezvou na Zelenou knihu, že tyto jiné nároky, které by tvo řily velmi malé 
procento p řípadů řešených tímto postupem, stejn ě daleko mén ě podléhají standardnímu 
řešení. Jako p říklad můžeme uvést, že pouhá formulace nároku tak, aby splnila požadavky na 
přesnost vynutitelného práva, bude často představovat alespo ň pro neprávníka 
nepřekonatelnou p řekážku a povede k odmítnutí významn ého podílu žádostí pouze z tohoto 
důvodu nebo povede k neúm ěrnému množství práce pro soudy. 
Odstavec 2 vymezuje volitelnou podstatu postu pu pro evropský platební rozkaz. Je pln ě na 
zvážení v ěřitele, zda dává p řednost uplatnit nárok pat řící do rozsahu tohoto návrhu použitím 
 
CS 10   CS evropského platebního rozkazu nebo využitím zkráceného či běžného postupu podle práva, 
kterým se řídí soud členského státu. 
Článek 3 – Uplatn ění evropského platebního rozkazu 
Toto ustanovení uvádí vý čet náležitostí, které musí obsah ovat žádost o evropský platební 
rozkaz ve vztahu k identifikaci stran řízení a popisu nároku a jeho od ůvodnění. Většina 
položek uvedených v tomto článku obsahuje vysv ětlení. 
Je třeba zdůraznit, že tento návrh nevz náší nutný požadavek p ředložení d ůkazů ve form ě 
dokument ů pro udělení evropského platebního rozkazu. Ve sv ětle rozboru odpov ědí na 
Zelenou knihu o tomto roz hodujícím rozdílu mezi dv ěma stávajícími modely postup ů 
platebního rozkazu (ozna čovaný v Zelené knize jako škola „s d ůkazem“ a škola „bez 
důkazu“) došla Komise k záv ěru, že takový požadavek by zn amenal významné riziko 
jednotného uplatn ění nařízení pokud jde o t o, jaký typ dokument ů se považuje za uspokojivý 
důkaz nároku. Navíc, a co je ješt ě důležitější, je nutné vzít v úvahu, že výhradním ú čelem 
písemného d ůkazu, který je p řiložen k žádosti, je doru čení jako základ zkráceného posouzení 
podstaty nároku p ředepsaného podle zákona členských stát ů, které používají model 
„s důkazem“. Tento návrh nep ředpokládá systematické a vy čerpávající nebo zkrácené 
posouzení zd ůvodnění požadavku.  
Komise se spíše pokusila nalézt řešení, které spojuje výhody platebního rozkazu „bez 
důkazu“ ve vztahu k jednoduchosti a ú činnosti postupu s p řiměřenou ochranou práv žalované 
strany. Jedním z prvk ů druhého cíle je požadavek pro žadatele podle odst. 2 písm. e), aby 
nikoli přímo předložil, ale popsal n ěkteré důkazy, o které by se mohl opírat p ři obvyklém 
řízení, pokud by byl nárok napade n. Tento požadavek, který umož ňuje žadateli odvolávat se 
na všechny p řípustné d ůkazní prost ředky na rozdíl pouze od dokument ů, ale který ho však 
nezavazuje, aby dodal vy čerpávající seznam, hlavn ě představuje formální podmínku ud ělení 
evropského platebního rozkazu, která se snadno kontroluje. 
Strana uplat ňující nárok musí poskytnout soudu popis p říčiny žaloby v souladu s odst. 2 
písm. d). Toto prohlášení m ůže a mělo by být stru čné a výstižné, p řesto ale musí vysv ětlit 
právní vztah mezi stranami p ři poskytnutí od ůvodnění konkrétního nároku a jeho částky 
a vazby mezi nárokem a d ůkazy. 
Odstavec 3 p řipouští jako altern ativu vlastnoru čního podpisu elektronický podpis, pokud 
v souladu s čl. 2 odst. 2 sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 
13. prosince 1999 o zásadách Spole čenství pro elektronické podpi sy je elektronický podpis 
jednoznačně spojen s podepisující osobou a umož ňuje zjistit totožnost podepisující osoby, 
jestliže je vytvo řen s použitím prost ředků, které může mít pln ě pod svou kontrolou, a jestliže 
je spojen s daty, ke kterým se vztahuje tak, aby bylo možno zjis tit jakoukoliv následnou 
změnu těchto dat. Toto ustanovení reprodukované v jiných částech návrhu odráží obecný 
záměr umožnit používání automatického zprac ování dat a elektronické komunikace za 
podmínky vhodné ochrany práv jednotlivých stran.  
 
CS 11   CS Článek 4 – Požadavky na vydání evropského platebního rozkazu 
Tento článek má obsahovat ve svém odstavci 1 úplný a vy čerpávající seznam požadavk ů na 
vydání evropského platební ho rozkazu, jejichž spln ění musí soud posoudit p ři obdržení 
žádosti. Toto zkoumání musí zahrnovat, ale nem ůže jít nad rámec 
– rozsahu uplatn ění postupu, jak je vymezen v článcích 1 a 2; a 
– formálních požadavk ů žádosti, jak jsou stanoveny v článku 3. 
Kromě těchto položek, které musí být zkoumány ex officio, je v zodpov ědnosti žalované 
strany, aby posoudila na základ ě informací poskytnutých v žádos ti, které jí umožní jasn ě 
vymezit nárok vznesený proti ní a uvážit je ho podstatu, zda chce ná rok napadnout nebo ho 
přijmout. V druhém p řípadě neexistuje žádný platný d ůvod pro nep řiznání příznivého 
rozhodnutí žalující stran ě. 
Odstavec 2 umož ňuje soudu ur čitou pružnost, aniž by to znamenalo závazek, vrátit žádost 
žalující stran ě, aby mu umožnil napravit ne dostatky požadavku tam, kde nevyhov ěla všem 
formálním požadavk ům stanoveným v článku 3 a kde se zdá, že je chyba snadno opravitelná, 
např. kde jen nevyplnila povinné pole formulá ře žádosti. V žádném p řípadě není zám ěrem 
tohoto ustanovení bránit rychlé a ú činné provedení tohoto postupu. V p řípadě zamítnutí si 
žalující strana v každém p řípadě zachovává právo uplat nit nárok v obvyklém řízení v souladu 
s článkem 5. 
Článek 5 – Zamítnutí žádosti 
Hlavním ú čelem odstavce 1 je objasnit v zájm u zachování jednoduchosti a jednotnosti 
postupu a pro zamezení možného rozd ělení postupu na dv ě samostatné složky, že pokud jde 
o vyhovění požadavk ům článku 4, soud m ůže pouze bu ď udělit platební rozkaz v plném 
rozsahu, nebo ho úpln ě zamítnout. Tam, kde tedy žádost spl ňuje tyto podmínky pouze 
částečně, musí být zamítnuta jako celek. Aby se zamezilo zamítnutí v p řípadě, kdy se to nezdá 
být vhodné, soud m ůže využít možnosti nabízené v čl. odst.2. 
V souladu s p řipomínkami k Zelené knize a stávajíc ími postupy vnitrostá tních platebních 
rozkazů odstavec 3 stanoví, že zamítnutí žádosti nezískává dopad res iudicata . Tento postup 
pouze představuje volitelný nástroj pro v ěřitele, který p ředpokládá, že daný nárok z ůstane 
nesporný. Jestliže se tento p ředpoklad ukáže jako chybný a žalova ná strana nárok napadne, je 
přenos ke spornému řízení automatický. Musí být však zárove ň také možné dále usilovat 
o přiznání nároku v oby čejném občanském řízení, pokud je žádost zamítnuta podle odstavce 1 
z důvodů, které obecn ě nejsou v ůbec spojeny s od ůvodněním nároku, ale s formálními nebo 
procesními okolnostmi, jako je rozsah uplatn ění tohoto postupu. Logickým d ůsledkem této 
příležitosti pokra čovat v řízení pro p řiznání nároku tedy je, že není pot řeba pro možnost 
odvolání proti zamítnutí žádosti, které by zp ůsobilo zbyte čnou nešikovnost tohoto postupu. 
Článek 6 – Evropské platební oznámení 
Tento návrh p ředstavuje postup platebního rozkazu ve dvou krocích v tom, že dokument 
vydaný soudem v p řípadě příznivého rozhodnutí o žádosti není ješt ě samotným platebním 
rozkazem, jehož vynutitelnost závisí pouze na uplynutí časové lhůty pro podání žalobní 
odpovědi, ale platebním oznámením, které in formuje žalovanou stranu o nároku i o jeho 
 
CS 12   CS procesních právech a povinnostech v četně případného vydání vynutitelného platebního 
rozkazu, kdyby žalovaná strana nárok nenapadla. Je však t řeba pamatovat, že v členských 
státech uplat ňujících model v jednom kroku je druhý zásah soudu obecn ě nevyhnutelný kv ůli 
ověření, že nebyly vzneseny žádné námitky proti nároku, a pro p řipojení doložky 
vynutitelnosti ( formule exécutoire ). Tam, kde jako v tomto návrhu neznamená druhý krok 
žádné zkoumání nároku, ale automatické vydání  platebního rozkazu, jestliže nebyla podána 
žádná žalobní odpov ěď, jsou rozdíly z hlediska ú činnosti postupu zanedbatelné. Hlavní 
výhodou je existence samostatného rozhodnutí, u kterého je možnost odvolání, které obvykle 
není možné v členských státech, které zvolily postup v jednom kroku, ale které Komise 
považuje za nutné v kontextu evropského platebního rozkazu, jak je dále vysv ětleno 
v připomínkách k článku 11. 
Ve svém obsahu je evropské plat ební oznámení totožné s formulá řem žádosti, ale je v souladu 
s odstavci 3 a 4 na nápadném míst ě doplněno informacemi o významu tohoto dokumentu, a to 
formulacemi, které jsou snadno pochopitelné pro p říjemce neznalé právních záležitostí. M ěla 
by být učiněna nezbytná praktická opat ření pro automatické kopír ování informací obsažených 
v žádosti do platebního oznámení a nakonec do platebního rozkazu. Dodate čné informace pro 
žalovanou stranu by m ěly být nedílnou sou částí vlastního oznámení a nem ěly by být pouze 
připojeny, aby se zamezilo jakékoli možné chyb ě, která by mohla zp ůsobit procesní obtíže. 
Návrh neobsahuje žádná konkr étní pravidla pro doru čování platebního oznámení žalované 
straně, které podléhá vnitrostátnímu právu a, kde je to uplatnitelné, na řízení Rady (ES) 
č. 1348/2000 ze dne 29. kv ětna 2000 o doru čování soudních a mimosoudních písemností ve 
věcech občanských a obchodních v členských státech. Odstavec 2 však stanovuje podmínku, 
že ty metody doru čování, které neposkytnou d ůkaz příjmu osobn ě dlužníkem, nejsou 
přípustné pro ú čely tohoto návrhu, pokud není známa adresa dlužníka. 
Lhůta tří týdnů pro napadení nároku zohled ňuje to, co je nutné pro ur čení, zda si osoba p řeje 
obhajovat se v p řípadu podle práva členských stát ů. Když vezmeme v úvahu jednoduchost 
podání žalobní odpov ědi podle článku 7, m ěla by být tato časová lhůta dostate čná 
v přeshraničních i čistě vnitřních situacích. 
Záměrem odstavce 5 je zajistit, že žádný v ěřitel nebude odrazen od využití postupu pro 
platební rozkaz, který je jinak v zásad ě považován za vhodný, kv ůli obavě, že nárok bude 
promlčen, pokud nep řeruší plynutí proml čecí doby zahájením obvyklého ob čanského sporu. 
V tomto konkrétním ohledu má pl atební oznámení statut p ředvolání v b ěžném občanském 
řízení. 
Článek 7 – Žalobní odpov ěď 
V souladu s filozofií postupu pro evr opský platební rozkaz, který se zam ěřuje na identifikaci 
nesporných nárok ů a vydání vynutitelných rozhodnutí o nich, p řičemž nedochází ke zkoumání 
odůvodnění nároku, tento článek udržuje požadavky p řípustné žalobní odpov ědi na 
nevyhnutelné minimální úrovni. Žal ovaná strana musí pouze jednozna čně v písemné form ě 
soudu sdělit ve stanovené lh ůtě nebo za ur čitých okolností elektronickou formou jakoukoli 
formulací, že si p řeje nárok v plném rozsahu nebo částečně napadnout. Není t řeba uvád ět 
další vysv ětlení; předložení skutkových a právních argument ů i důkazy lze ponechat na 
následné b ěžné řízení. Žalovaná strana m ůže použít standardní formulá ř pro odpov ěď, který je 
jí zaslán spolu s platebním oznámení m, ale není to její povinnost. 
 
CS 13   CS Článek 8 – Dopady žalobní odpov ědi 
Toto ustanovení stanovuje, že p řípustná žalobní odpov ěď automaticky ukon čí postup pro 
platební rozkaz a znamená p řenos věci do běžného občanského řízení, aniž by pro to existoval 
nějaký zvláštní požadave k. Je založena na p ředpokladu, že v ěřitelé, kteří žádají o platební 
rozkaz, zpravidla tento postup volí, protože o čekávají, že nárok nebu de napaden, ale jsou 
ochotni pokra čovat ve vymáhání nároku prost řednictvím b ěžného řízení, pokud to bude 
nezbytné. Odstavec 1 však p ředpokládá možnost, že žalující strana uvede v žádosti, že si 
přeje, aby byl spor ukon čen, pokud by žalovaná strana p ředložila žalobní odpov ěď. Takový 
požadavek by mohl být u činěn vždy, když z hlediska žalující strany je hodnota daného nároku 
příliš nízká, aby ospravedlnila úsilí a náklady b ěžného sporného řízení. 
Účelem odstavce 2 je objasnit, že technické ohledy, jak je p řesně proveden p řenos do 
obvyklého řízení, se řídí právem soudu členského státu. 
Článek 9 – Evropský platební rozkaz 
Jestliže žalovaná strana nárok p řipustila nebo ho nenapadla v plném rozsahu či částečně do 
vypršení lh ůty, soud sám vydá platební rozkaz, tj.  bez nutnosti samostatného požadavku 
žalující strany.  
Toto ustanovení odpovídá struktu ře článku 6 o platebním oznáme ní, pokud jde o pravidla 
doručování a informování žalované strany, i když tentokrát s ohledem na odpor místo žalobní 
odpovědi. 
Článek 10 – Vynutitelnost evrops kého platebního rozkazu 
Tento článek stanovuje, že jakmile je evropský  platební rozkaz vydán, je vynutitelný bez 
poskytnutí zajišt ění bez ohledu na to, že žalovaná strana má ješt ě možnost podat odpor 
a možná nechat rozkaz zrušit. Skute čnost, že se žalovaná st rana rozhodla nenapadnout 
požadavek p ři plném v ědomí důsledků takového jednání, poskytuje dostate čný důvod pro 
hodnocení prima facie , že nárok z ůstane nenapadnut a bude tedy neomezen ě vynutitelný. 
Odstavec 2 zohled ňuje, že účelem tohoto návrhu není zasahovat do zákonných úprav pro 
vynucení členských stát ů, ani zavád ět samostatné, nov ě vytvořené soubory pravidel konkrétn ě 
pro postup pro platební rozkaz. Podrobnosti formálních požadavk ů vynutitelnosti i podmínky 
pro zastavení nebo omezení vynucení jsou pon echány na vnitrostátním právu. To nap říklad 
zahrnuje podání odporu ve vztahu na vynutitelnost.  
Článek 11 – Odpor proti evropskému platebnímu rozkazu 
Požadavky na podání odporu proti platebnímu rozkazu jsou shodné s požadavky na žalobní 
odpověď. Proto se lze odvolat na p řipomínky k článku 7. 
Komise je p řesvědčena, že v konkrétním kontextu tohoto návrhu musí být žalované stran ě 
poskytnuta druhá p říležitost napadnout nárok a zp ůsobit jeho p řenos k obvyklému řízení, 
i když přesto, že byla soudem v platebním ozná mení informována o svých právech 
a povinnostech, nevyjád řila svůj úmysl p řípad obhájit. Zdá se, že nevratné kone čné 
rozhodnutí by p ředstavovalo p říliš tvrdý postih, zejména ve srovnání s rozsudky 
 
CS 14   CS v nepřítomnosti, které jsou vynášeny v podobné situaci, tj. poté, co byla žalovaná strana 
předvolána k jednání a informována o d ůsledku nedostavení se k soudu, aby obhájila p řípad, 
a u kterých je obecn ě stále ješt ě možné odvolání nebo jiný opravný prost ředek. Tato úvaha je 
ještě podpořena skute čností, že na rozdíl od systém ů většiny členských stát ů, které znají 
postup pro platební rozkaz v jednom kroku a nep řipouštějí další odvolání, ev ropský platební 
rozkaz nep ředpokládá žádné obecné zkrácené posouzení podloženého nároku. Toto 
zjednodušení postupu v zájmu jeho ú činnosti a tedy v zájmu žalující strany zaru čuje 
rovnováhu ve form ě práva na opravný prost ředek. 
Odstavec 4 obsahuje další pojistku pro žal ovanou stranu, kterou Komise považuje za 
podstatnou ve sv ětle nepřítomnosti jakýchkoli konkrétních pravidel o doru čování písemností 
v tomto návrhu. P ři vyjednáváních o na řízení vytvá řejícím evropský platební rozkaz pro 
nesporné nároky bylo považováno za nutné poskytnout žalované stran ě možnost vznést 
námitku proti rozsudku bez ohledu na obecnou časovou lh ůtu pro odvolání v p řípadech, kde  
– byla použita metoda doru čení bez potvrzení osobního p řijetí a danou písemnost strana 
neobdržela takovým zp ůsobem, aby mohla zajistit svoji obhajobu; nebo 
– strana se nemohla v p řípadu obhajovat v d ůsledku vyšší moci nebo v d ůsledku 
mimořádných okolností. 
Příslušné pravidlo výše zmín ěného nařízení bylo p řeneseno a p řizpůsobeno kontextu tohoto 
návrhu.  
Článek 12 – Dopady podání odporu 
Pokud jde o p řenos do b ěžného řízení, tento článek opakuje ustanovení dopad ů žalobní 
odpovědi v článku 8. Nemá dopad na p řenos do b ěžného řízení, jestliže se žalovaná strana 
rozhodne d říve či později v průběhu procesu nárok napadnout. Rozdíl ve statutu platebního 
oznámení a platebního rozkazu spo čívá ve vynutitelnosti plate bního rozkazu. Otázky 
vynutitelnosti jsou řízeny článkem 10. 
Odstavec 3 objas ňuje, že s žalobní odpov ědí, která soudu dojde opožd ěně poté, co soud již 
vydal platební rozkaz, ale p řed vypršením lh ůty pro odpor, se bude nakládat jako s odporem, 
protože jasn ě ukazuje úmysl p řípad obhajovat. 
Článek 13 – Právní zastoupení 
Ve světle cíle tohoto návrhu, kterým je poskytnout v ěřitelům jednoduchý a levný 
mechanismus pro vymáhání nesporných nárok ů, by bylo protimluvem využ ívat postup závislý 
na zastoupení právníkem. Za prvé jsou požad avky žádosti o platební rozkaz a o to více 
požadavky na napadení nároku dostate čně jasné tak, že nepot řebují odbornost právníka. Za 
druhé právní zastoupení nevyhnuteln ě způsobí nárůst nákladů postupu. I když samoz řejmě 
odborná právní pomoc je možná pro ty, kte ří to považují za užite čné, neměla by být 
povinností. Jak je uvedeno v odstavci 2 pro ú čely upřesnění, toto ustanovení pokrývá pouze 
samotný postup pro platební rozkaz, ale nikoli b ěžný občanský postup, ke kterému dojde, 
pokud je podána žalobní odpov ěď nebo odpor. 
 
CS 15   CS Článek 14 – Náklady 
Věřitelé by mohli být odrazeni od využívání tohoto postupu, pokud by v p řípadě odporu 
žalované strany museli čelit riziku soudních poplatk ů vyšších než t ěch, které by vznikly p ři 
okamžité volb ě běžného občanského řízení. Podobn ě se nezdá být od ůvodněné ukládat vyšší 
soudní poplatky žalované stran ě pouze proto, že se žalují cí strana rozhodla, t řebaže 
bezúspěšně, získat nejd říve rozhodnutí prost řednictvím zjednodušeného postupu. 
Tento článek zakládá zásadu neutrality p ředchozího postupu pro plat ební rozkaz z hlediska 
celkové částky soudních poplatk ů pro běžné občanské řízení, ale ponechává na členských 
státech, jak má být zajišt ěno vyhov ění této zásad ě. Je možné si p ředstavit řešení, kdy by 
poplatky za postup pro platební rozkaz, pokud n ějaké vzniknou, byly zahrnuty do poplatk ů za 
následný b ěžný postup. 
Článek 15 – Vztah s vnitrost átním procesním právem 
V několika článcích tohoto návrhu se vyskytují odkazy  na vnitrostátní pr ávo pro konkrétní 
ohledy tohoto postupu. Abychom se  vyhnuli veškerým možným nedorozum ěním, toto 
ustanovení jasn ě stanoví, že všechny procesní otázky, které nejsou řešeny v návrhu 
a u kterých uplatnitelnost vnitr ostátního práva není výslovn ě stanovena, jsou řízeny domácím 
právem členského státu, ve kterém se koná řízení platebního rozkazu.  
Článek 16 – Informace o soud ech, které mají pravomoc 
Toto ustanovení se zam ěřuje na p řístup k informacím o soudech, kterým musí ob čané 
adresovat žádost o evro pský platební rozkaz. Členské státy by m ěly ve svém sd ělení oznámit 
Komisi, jaké kategorie soud ů mají pravomoc pro tento postup, nap ř. nižší nebo vyšší soudy 
prvního stupn ě v těch členských státech, kde toto rozlišení existuje. V n ěkterých členských 
státech m ůže být nezbytné uvést více než jednu kategorii soud ů, pokud mezi jinými jsou za 
určité nároky zodpov ědné speciální soudy (nap ř. pracovní soudy pro nároky vyplývající 
z pracovních smluv). Byla by to také p říležitost uvést, zda se obecná pravidla místní 
příslušnosti vztahují na tento post up (aniž by bylo nutné podrobné vysv ětlení těchto pravidel), 
nebo zda bylo stanoveno zvláštní pravidl o, jako výhradní pravomoc soudu trvalého pobytu 
žalované strany nebo soust ředění pravomoci pro jeden soud nebo omezený po čet soudů. 
Komise zp řístupní tyto informace nejvhodn ější formou v četně zveřejnění na internetu, možná 
v rámci pokra čujícího projektu vytvo ření evropského soudního atlasu pro v ěci občanské 
v databázi, která má poskytnout snadný p řístup ve všech ú ředních jazycích Evropské unie. 
Články 17 a 18 – Realiza ční pravidla a výbor 
Článek 18 zmi ňuje Poradní výbor stanovený na řízením č. 44/2001, který bude Komisi 
potřebným zp ůsobem pomáhat p ři realizaci podle článku 17, hlavn ě při aktualizaci 
standardních formulá řů v přílohách nebo p ři vytváření jejich technických zm ěn. Výbor bude 
svolán pouze pokud vznikne pot řeba takových zm ěn. 
 
CS 16   CS 2004/0055(COD) 
Návrh 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
kterým se zavádí postup pro evropský platební rozkaz 
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, a zejména na její článek 61 
odst. c) této smlouvy, 
s ohledem na návrh Komise11, 
s ohledem na stanovisko Evropského hospodá řského a sociálního výboru12, 
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 smlouvy13, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Spole čenství si stanovilo za cíl udrž ovat a rozvíjet oblast svobody, bezpe čnosti 
a práva, ve které je zajišt ěn volný pohyb osob. Pro tento ú čel má Komise p řijmout 
mezi jinými i opat ření na poli soudní spolupráce ve v ěcech občanských, které jsou 
nezbytné pro řádné fungování vnit řního trhu. 
(2) Evropská rada na svém zased ání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 vyzvala 
Radu a Komisi, aby p řipravily novou zákonnou úpravu, která napom ůže hladké soudní 
spolupráci a zlepší p řístup k právu, a konkrétn ě v tomto kontextu zmínila pen ěžní 
platební rozkazy. 
(3) Dne 30. listopadu 2000 Rada p řijala spole čný program Komise a Rady o opat řeních 
k realizaci zásady vzájemné ho uznávání rozhodnutí v ob čanských a obchodních 
věcech14. Program p ředpokládá možnost konkrétního, jednotného nebo 
harmonizovaného postupu pro získání soudního rozhodnutí vydaného v rámci 
Společenství v konkrétních oblastech v četně oblasti nesporných nárok ů. 
(4) Komise p řijala Zelenou knihu o postupu pro evr opský platební rozkaz a o opat řeních 
ke zjednodušení a urychlení soudních spor ů malého rozsahu dne 20. prosince 2002. 
Zelená kniha zahájila konzultace o mož ných cílech a rysech jednotného nebo 
harmonizovaného evropského postupu pro vymáhání nesporných nárok ů. 
                                                 
11 Úř. věst. C , , s. . 
12 Úř. věst , , s. . 
13 Úř. věst , , s. . 
14 Úř. věst C 12, 15.1.2001, s. 1. 
 
CS 17   CS (5) Rychlé a ú činné vymáhání nesplacených dluh ů, u kterých neexistuje žádný právní 
spor, má obrovskou d ůležitost pro hospodá řské provozovatele v Evropské unii, 
protože opožd ěné platby jsou hlavním d ůvodem platební neschopnos ti, která ohrožuje 
přežití podnik ů, zejména malých a st ředních podnik ů, a vede k četným ztrátám 
pracovních míst. 
(6) Zatímco se všechny členské státy pokoušejí řešit problém hromadného vymáhání 
nesporných nárok ů, většina pomocí vytvá ření zjednodušeného postupu pro platební 
rozkaz, obsah vnitrostátních zákonný ch úprav i výkon domácích postup ů se velmi liší. 
Navíc jsou stávající postupy často buď nepřípustné, nebo neproveditelné 
v přeshraničních situacích. 
(7) Výsledné p řekážky p řístupu k ú činnému výkonu spravedlnosti zejména 
u přeshraničních případů a narušení hospodá řské soutěže na vnit řním trhu díky 
nerovnováze s ohledem na fungování procesních prost ředků věřitelů v různých 
členských státech vedou k pot řebě zákonné úpravy Spole čenství, která zaru čuje rovné 
podmínky pro v ěřitele a dlužníky v celé Evropské unii. 
(8) Postup pro evropský pl atební rozkaz by nem ěl nahrazovat nebo harm onizovat stávající 
mechanizmy vymáhání nesporných dluh ů podle vnitrostátn ího práva, ale m ěl by 
zavádět další možnost pro v ěřitele, který má možnost uchýlit se k postupu podle 
domácího práva. 
(9) Evropský platební rozkaz by m ěl být k dispozici pro všechny ob čanské, smluvní 
i nesmluvní pen ěžní nároky s výjimkou vlastnických práv vzniklých z manželského 
nebo podobného vztahu, kde i p ři nepřítomnosti námitek se soud často nem ůže 
spolehnout na tvrzení žalující strany, nýbrž musí posoudit skute čnosti sám. Postup by 
neměl být omezen na nároky nižší, než je ur čitý strop částky. Nem ěl by se však 
uplatnit u nárok ů, které ješt ě nejsou splatné v dob ě žádosti a zejména na budoucí 
opakované platby.  
(10) Postup by m ěl být rozsahu co nejv ětší míře založen na využití standardních forem 
komunikace mezi soudem a stranami, aby se usnadnila správa a umožnilo automatické 
zpracování dat. 
(11) V žádosti o evropský platební rozkaz by m ěla mít žalující stra na povinnost poskytnout 
informace, které jsou dostate čné pro jasnou identifi kaci požadavku a jeho od ůvodnění, 
aby se žalovaná strana do stala do postavení, kdy u činí dobře informované rozhodnutí, 
zda nárok napadne či ne. V tomto kontextu by m ělo být povinností žalující strany 
uvést některé důkazy, o které se m ůže opřít, pro prokázání správnosti svých tvrzení, 
aniž by však musela skute čně předložit soudu materiální d ůkazy. 
(12) Soud by m ě po posouzení vyhov ění formálním požadavk ům stanoveným v tomto 
nařízení vydat evropské platební oznámení. M ěl by se zdržet hodnocení podstaty 
daného nároku. 
(13) Evropské platební oznámení by m ělo žalovanou stranu informovat o jejích 
možnostech bu ď zaplatit sv ůj nesplacený dluh žalující stran ě, nebo podat žalobní 
odpověď, pokud si p řeje nárok napadnout, a to ve lh ůtě tří týdnů. Kromě úplných 
informací o nároku ve form ě poskytnuté žalující stranou by m ěla být žalovaná strana 
 
CS 18   CS informována o právním významu oznámení a zejména o d ůsledcích ponechání nároku 
nárokem nesporným. 
(14) Žalobní odpov ěď podaná ve stanovené časové lhůtě by měla ukončit postup pro 
evropský platební rozkaz a m ěla by vést k automatickému p řenosu případu do b ěžného 
občanského řízení, pokud žalující strana výslovn ě nepožadovala v takovém p řípadě 
řízení ukon čit. 
(15) Evropský platební rozk az, který se má vydat v nep řítomnosti žalobní odpov ědi, by měl 
být okamžit ě vynutitelný na žalované stran ě. Měla by existovat možnost odporu, který 
by představoval zásadn ě stejné d ůsledky jako žalobní odpov ěď. V nepřítomnosti 
uplatnění odporu by m ěl platební rozkaz mít stejný statut jako kone čný rozsudek 
vydaný v b ěžném občanském řízení. 
(16) Toto na řízení nemá nep říznivý dopad na uplat ňování nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze 
dne 22. prosince 2000 o p říslušnosti a uznávání výkonu soudních rozhodnutí 
v občanských a obchodních v ěcech15 nebo na na řízení Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne 
29. května 2000 o doru čování soudních a mimosoudních písemností ve 
věcech občanských a obchodních v členských státech16. 
(17) Protože cíl ů tohoto na řízení, totiž vytvo ření jednotného, rychlého a ú činného 
mechanismu pro vymáhání nesporných pen ěžních nárok ů v Evropské unii, nelze 
dostatečně dosáhnout členskými státy a lze ho proto z d ůvodu rozsahu a dopadu 
nařízení lépe dosáhnout na úrovni Spole čenství, může Společenství přijmout opat ření 
v souladu se zásadou subsid iarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy o založení 
Evropského spole čenství. V souladu s principem proporcionality nejde toto na řízení 
nad rámec toho, co je nezbyt né pro dosažení takových cíl ů, zejména omezuje co 
možná nejvíce zasahování do vnitrostátní ho procesního, protože nenahrazuje domácí 
zjednodušené postupy, ale p řidává další možnost. 
(18) Toto na řízení respektuje základní práva a vyhovuje zásadám uznávaným zejména 
Listinou základních práv Evropské  unie za obecné zásady práva Spole čenství. 
Konkrétn ě se snaží zajistit plné re spektování práva na sprave dlivý proces, jak je uznán 
v článku 47 listiny. 
(19) Opat ření nezbytná pro realizaci tohoto na řízení by m ěla být p řijata v souladu 
s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon 
prováděcích pravomocí ud ělených Komisi17. 
(20) Spojené království a Irsko se podle článků 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného 
království a Irska, který je p řílohou Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o založení 
Evropského spole čenství, neú častní přijetí tohoto na řízení, a proto jím nejsou vázány, 
ani nepodléhají jeho uplat ňování]/[ Spojené království a Irsko podle článku 3 
Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, který je p řílohou Smlouvy 
o Evropské unii a Smlouvy o založení Evropského spole čenství, oznámily, že si p řejí 
zapojit se do p řijetí a uplat ňování tohoto na řízení.] 
                                                 
15 Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1. 
16 Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 37. 
17 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
CS 19   CS (21) Dánsko se podle článků 1 a 2 Protokolu o postave ní Dánska, který je p řílohou 
Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o založení Evropského spole čenství, neú častní 
přijetí tohoto na řízení, a proto jím není vázáno, ani nepodléhá jeho uplat ňování. 
PŘIJALY TOTO NA ŘÍZENÍ: 
Článek 1 
Rozsah 
1. Toto na řízení se uplatní v ob čanských a obchodních v ěcech, bez ohledu na charakter 
soudu nebo tribunálu. Zejména nebude rozší řeno na v ěci příjmové, celní nebo 
administrativní. 
2. Postup pro evropský plate bní rozkaz se nebude uplat ňovat u : 
a) majetkových práv vzniklých z manželského nebo podobného vztahu; b) konkurzního řízení vztahujícího se k likvidaci spole čností nebo jiných 
právnických osob v platební  neschopnosti, soudních uspo řádání, vyrovnání 
a obdobných řízení; 
c) sociálního zabezpe čení. 
3. Pro ú čely tohoto na řízení se „soudem“ rozumí i „švédský vykonávající ú řad“ 
(kronofogdemyndighet ). 
4. V tomto na řízení se „ členskými státy“ rozumí členské státy s výjimkou Dánska. 
[Spojeného království, Irska] 
Článek 2 
Postup pro evropský platební rozkaz 
1. Tímto je z řízen postup pro evropský platební  rozkaz pro vynucování nesporných 
peněžních nárok ů konkrétní částky, která je v dob ě, kdy je podána žádost o evropský 
platební rozkaz, splatná . 
2. V ěřiteli nebrání nic v tom, aby usiloval o p řiznání nároku ve smyslu odstavce 1 p ři 
využití jiného postupu podle práva členského státu, a ť už pomocí b ěžného nebo 
zkráceného řízení. 
 
CS 20   CS Článek 3 
Žádost o evropský platební rozkaz 
1. Žádost o evropský plat ební rozkaz bude vytvo řena při použití standardního formulá ře 
v příloze 1. 
2. V žádosti budou uvedeny: 
a) jména a adresy stran a soudu, ke kterému se žádost podává, b) částka nároku; 
c) v případě požadování úroku úroková sazba a časové období, za které je úrok 
požadován, pokud není k jistin ě přidán zákonný úrok bez požadavku podle 
práva členského státu, k jehož soud ům se žádost podává; 
d) příčina žaloby v četně stručného popisu okolností, na kt eré se strana odvolává 
jako na základ nároku a tam, kde je to použitelné, požadovaného úroku; 
e) stru čný popis alespo ň jednoho d ůkazu, který by mohl být uveden v b ěžném 
občanském řízení pro podporu nároku 
3. Žádost bude podepsána žalující stranou nebo jejím zástupcem ru čně nebo ve form ě 
zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 sm ěrnice Evropského 
parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne  13. prosince 1999 o zásadách Spole čenství 
pro elektronické podpisy.  
Článek 4 
Požadavky na vydání evropského platebního rozkazu 
1. Soud, který obdrží žádost,  posoudí, zda jsou spln ěny požadavky stanovené v článcích 
1, 2 a 3. 
2. Tam, kde soud uvažuje o zamítnutí žádosti v d ůsledku nespln ění požadavk ů 
článku 3, m ůže poskytnout žalující stran ě příležitost žádost doplnit nebo opravit. 
Článek 5 
Zamítnutí žádosti 
1. Soud žádost v plném rozsahu zamítne, jestliže požadavky stanovené v článku 4 nebo 
jejich část nejsou pro daný nárok spln ěny. 
2. Proti zamítnutí žádosti o evropský plat ební rozkaz není možno se odvolat. 
 
CS 21   CS 3. Zamítnutí žalující stran ě nebude bránit, aby zahájila b ěžné soudní řízení ohledn ě 
téhož nároku. 
Článek 6 
Evropské platební oznámení 
1. Pokud jsou spln ěny požadavky stanovené v článku 4, soud vydá evropské platební 
oznámení za použití standardního formulá ře v příloze 2. 
2. Evropské platební oznámení bude doru čeno žalované stran ě. Metoda doru čení bez 
důkazu osobního p říjmu žalovanou stranou není p řípustná, pokud není s ur čitostí 
známa adresa žalované strany. 
3. V oznámení bude žalovaná strana informována o své volb ě  
a) zaplatit částku nároku v četně požadovaného úroku a požadované náklady 
žalující stran ě a předložit prohlášení informující o platb ě; nebo 
b) předložit žalobní odpov ěď na nárok nebo jeho část,  
které musí soud obdržet do t ří týdnů od data doru čení evropského  platebního 
oznámení žalované stran ě v souladu s právem členského státu, kde se doru čení 
provádí. 
4. V oznámení bude žalovaná strana informována, že 
a) soud nezkoumal od ůvodnění nároku p řed vydáním oznámení 
b) soud vydá vynutitelné rozhodnut í, pokud neobdrží žalobní odpov ěď nebo 
prohlášení informující soud o platb ě nároku od žalované strany do časové lhůty 
uvedené v odstavci 3. 
5. Pro ú čely přerušení proml čení bude evropské platební oznámení považováno za 
rovnocenné soudnímu p ředvolání v b ěžném občanském řízení. 
Článek 7 
Žalobní odpov ěď 
1. Žalovaná strana m ůže předložit žalobní odpov ěď buď využitím standardního 
formuláře pro odpov ěď přiloženého k p říloze 2, který obdrží spolu s oznámením, 
nebo jinak. 
2. Žalovaná strana jasn ě v odpovědi uvede, zda napadá daný nárok v plném rozsahu 
nebo částečně. Nemusí specifikovat d ůvody napadnutí nároku. 
3. Žalobní odpov ěď bude podepsána žalovanou stranou nebo jejím zástupcem ru čně 
nebo ve form ě zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 sm ěrnice 
 
CS 22   CS Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES  ze dne 13. prosince 1999 o zásadách 
Společenství pro elektronické podpisy. 
Článek 8 
Dopady žalobní odpov ědi 
1. Pokud je žalobní odpov ěď podána v časové lhůtě stanovené v čl. 6 odst. 3, bude 
řízení pokra čovat v souladu s pravidly b ěžného občanského procesu, pokud žalující 
strana výslovn ě v žádosti nepožadovala, aby se v takovém p řípadě řízení ukon čilo. 
2. P řenos do b ěžného řízení ve smyslu odstavce 1 bude řízen právem členského státu, 
kde bylo evropské platební oznámení vydáno. 
Článek 9 
Evropský platební rozkaz 
1. V nep řítomnosti žalobní odpov ědi nebo prohlášení informujícím o platb ě podaném 
v časové lhůtě stanovené v článku 6 odst. 3 soud sám vydá evropský platební rozkaz 
za použití formulá ře v příloze 3. 
2. Evropský platební rozkaz bude doru čen žalované stran ě. Metoda doru čení bez 
důkazu osobního p říjmu žalovanou stranou není p řípustná, pokud není s ur čitostí 
známa adresa žalované strany. 
3. V evropském platebním rozkazu bude  žalovaná strana informována, že m ůže podat 
odpor proti evropskému platebnímu rozkaz u, který musí soud, který vydal rozkaz, 
obdržet do t ří týdnů od data doru čení evropského platebního rozkazu žalované stran ě 
v souladu s právem členského státu, ve kterém se doru čení provádí. 
Článek 10 
Vynutitelnost evropského platebního rozkazu 
1. Evropský platební rozkaz bude vynutit elný bez podmínky složení jistoty. 
2. Aniž by byl dot čen odstavec 1, podmínky vynutitelnosti a jejího p řerušení nebo 
omezení zejména v p řípadě odporu podle článku 11 budou řízeny podle práva 
členského státu, ve kterém byl rozkaz vydán. 
 
CS 23   CS Článek 11 
Odpor proti evropskému platebnímu rozkazu 
1. Žalovaná strana m ůže podat odpor proti evropské mu platebnímu rozkazu 
prostřednictvím standardního formulá ře připojeného k p říloze 3, který obdrží spolu 
s evropským platebním rozkazem, nebo jinak. 
2. Žalovaná strana v odporu uvede, zda da ný nárok napadá v plném rozsahu nebo 
částečně, a v druhém p řípadě uvede, proti jakým částem nároku vznáší námitku. 
Nemusí uvád ět důvody napadení nároku. 
3. Odpor bude podepsán žalovanou stranou nebo jejím zástupcem ru čně nebo ve form ě 
zaručeného elektronického podpisu ve smyslu čl. 2 odst. 2 sm ěrnice Evropského 
parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne  13. prosince 1999 o zásadách Spole čenství 
pro elektronické podpisy. 
4. Po vypršení časové lhůty uvedené v čl. 9 odst. 3 má dlužník právo podle podmínek 
stanovených právem členského státu, ve kterém byl platební rozkaz vydán 
a oznámen Komisi podle čl.19 odst. A na řízení Evropského parlamentu a Rady ----/--
/ES ze dne ------- , kterým se zavádí evropský exeku ční titul pro nesporné nároky, 
požádat o p řezkoumání platebního rozkazu, kde 
a) i) platební rozkaz byl doru čen metodou bez d ůkazu příjmu osobn ě 
žalovanou stranou; a  
ii) doru čení nebylo provedeno v dostate čném čase nebo tak, aby bylo 
žalované stran ě umožněno zajistit si obhajobu, a to bez zavin ění na její stran ě, 
nebo b) dlužník nemohl vznést námitku proti nároku z d ůvodu vyšší moci nebo 
mimořádných okolností, a to bez vlastního zavin ění, 
 za p ředpokladu, že v jakémkoli z obou p řípadů bude jednat neprodlen ě. 
Článek 12 
Dopady podání odporu 
1. Pokud je odpor podán v časové lhůtě stanovené v čl. 9 odst. 3, bude řízení 
pokračovat v souladu s pravidly b ěžného občanského procesu, pokud žalující strana 
výslovně v žádosti nepožádala, aby se v takovém p řípadě řízení ukon čilo. 
2. P řenos do b ěžného řízení ve smyslu odstavce 1 bude řízen právem členského státu, 
ve kterém byl evropský platební rozkaz vydán. 
3. Žalobní odpov ěď podaná po vypršení časové lhůty stanovené v čl. 6 odst. 3, ale 
v časové lhůtě uvedené v čl. 9 odst. 3, bude mít stejné dopady jako podání odporu. 
 
CS 24   CS Článek 13 
Právní zastoupení 
1. Zastoupení právníkem nebo jiným profes ionálem v oboru práva nebude povinné  
a) pro žalující stranu, pokud jde o žádost o evropský platební rozkaz 
b) pro žalovanou stranu, pokud jde o žalobní odpov ěď nebo odpor proti 
evropskému platebnímu rozkazu. 
2. Požadavek právního zastoupení v b ěžném ob čanském řízení po podání žalobní 
odpovědi nebo odporu proti evropskému plat ebnímu rozkazu bude podléhat právu 
členského státu, ve kterém se řízení koná. 
Článek 14 
Náklady 
Soudní poplatky postupu pro evropský platební rozkaz a b ěžného občanského řízení, které by 
následovalo v p řípadě žalobní odpov ědi nebo odporu proti evrops kému platebnímu rozkazu, 
dohromady nep řevýší náklady b ěžného ob čanského řízení bez p ředchozího postupu pro 
evropského platebního rozkazu. 
Článek 15 
Vztah s národním procesním právem 
Veškeré procesní otázky, které nejsou konkrétn ě řešeny v tomto na řízení, budou podléhat 
právu členského státu , ve kterém se koná řízení evropského platebního rozkazu. 
Článek 16 
Informace o soudu, který má pravomoc 
1. Do 1. července 2005 oznámí každý členský stát Komisi, které soudy mají pravomoc 
vydat evropský platební rozkaz. Členské státy oznámí Komisi všechny následné 
změny těchto informací. 
2. Komise zve řejní a bude v p řípadě potřeby aktualizovat informace poskytnuté 
členskými státy podle odstavce 1. 
 
CS 25   CS Článek 17 
Prováděcí pravidla 
Standardní formulá ře uvedené v p řílohách budou aktualizovány nebo m ěněny v souladu 
s poradním postupem, na který se odkazuje v článku 18. 
Článek 18 
Výbor 
1. Komisi bude napomáhat výbor stanovený v článku 75 na řízení Rady (ES) č. 44/2001. 
2. Tam, kde se odkazuje na tento článek, budou platit články 3 a 7 rozhodnutí 
1999/468/ES s ohledem na ustanovení jeho článku 8. 
Článek 19 
Vstup v platnost 
Toto nařízení vstupuje v plat nost dne 1.ledna 2006. 
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a p římo použitelné ve všech členských státech 
v souladu se Smlouvou o zal ožení Evropského spole čenství. 
V Bruselu dne 
Za Evropský parlament Za Radu 
předseda p ředseda 
 
CS 26   CS PŘÍLOHA 1  
ŽÁDOST O EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ 
1. Soud 
1.1 Jméno: 
1.2 Adresa: 
2. Žalující strana 2.1 Jméno: 
2.2 Adresa: 
3. Zástupce žalující strany 
3.1 Jméno: 
3.2 Adresa: 4. Žalovaná strana 
4.1 Jméno: 
4.2 Adresa: 5. Nárok 
5.1 Částka jistiny (bez úrok ů a nákladů): 
5.2 Měna: □ EUR 
□ švédské koruny 
□ [libry šterlink ů] 
6. Úrok 6.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba) 
6.1.1 %      □ 
6.1.2 % nad základní sazbou ECB  □ 
6.1.3 Zákonná úroková sazba   □ 
6.2 Úrok bude po čítán od: 
7. Náklady ( částky ve stejné m ěně jako v 5.2) 
7.1 Náklady tohoto postupu 
7.1.1 Poplatek za žádost: 
7.1.2 Poplatek zástupce žalující strany: 
 
CS 27   CS 7.1.3 Jiné (vysv ětlete): 
7.2 Náklady p řed soudním sporem (vysv ětlete): 
7.3 Celkové požadované náklady: 
8. Nárok se týká 8.1 Smlouvy o prodeji  □   8.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □ 
8.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □   8.7 P ůjčky/záruky   □ 
8.3 Nájemní smlouvy – movitá v ěc □   8.8 Odškodn ění – dopravní nehoda  □ 
8.4 Pojistné smlouvy  □   8.9 Odškodn ění – jiné   □ 
8.5 Smlouvy o poskytování služeb 
 – elektřina, plyn, voda, telefon □   8.10 Jiné    □ 
9. Stručný popis podstaty hlavního nároku : 
  
 
10. Stručný popis podstaty požadované úrokové sazby: 
10.1 Zákonná úroková sazba         □ 
10.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly       □ 
10.3 Úroková sazba p ůjčky, kterou si vzala žalující strana, p řinejmenším v hodnot ě hlavního nároku  □ 
10.4 Jiné (vysv ětlete): 
11. Stručný popis d ůvodů pro mezinárodní p říslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydlišt ě 
v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny: 
 
 
12. Důkazy 
Zkratky:  DD: dokumentární d ůkazy  SD: sv ědecké důkazy  ZD: znalecké d ůkazy 
IN: inspekce v ěci nebo místa JI: jiné 
 Typ d ůkazů  Popis poskytovaných d ůkazů 
12.1 
 
12.2 
 
CS 28   CS  
12.3 
 
13.  Pokud žalovaná strana podá žalobní odpov ěď nebo odpor, řízení bude zastaveno  □ 
(UPOZORN ĚNÍ: POKUD NENÍ VÝŠE UVEDENÝ ČTVEREC ZAŠKRTNUT, 
DOJDE V P ŘÍPADĚ PODÁNÍ ŽALOBNÍ ODPOV ĚDI NEBO ODPORU 
K AUTOMATICKÉMU P ŘENOSU DO B ĚŽNÉHO OB ČANSKÉHO ŘÍZENÍ) 
14. Podpis žalující strany/jejího zástupce 
 
CS 29   CS PŘÍLOHA 2  
EUROPSKÉ PLATEBNÍ OZNÁMENÍ 
Reference:  
1. Vydávající soud:  Adresa:  Tel./fax/e-mail: 
2. DŮLEŽITÉ UPOZORN ĚNÍ PRO ŽALOV ANOU STRANU:  
Tímto oznámením po vás žalující st rana požaduje platbu níže uvedené částky. Máte 
možnost  
– zaplatit plnou částku stanovenou níže v četně úroku a náklad ů žalující strany 
a předložit soudu prohlášení informující o platb ě  
– nebo, pokud chcete nárok napadnout, podat vydávajícímu soudu žalobní 
odpověď  
do tří týdnů od doručení tohoto oznámení. 
Pro splnění časové lhůty být musí žalobní odpov ěď nebo prohlášení informující o platb ě 
dojít soudu doru čeno před jejím uplynutím.  
Můžete použít standardní formulá ř pro odpov ěď přiložený k tomuto oznámení, ale není 
to Vaší povinností.  
Vydávající soud nezkoumal od ůvodnění nároku p řed udělením tohoto oznámení. 
Pokud však není do vypršení časové lhůty podáno prohlášení informující o platb ě ani 
žalobní odpov ěď, bude na Vás bez dalšího zkoumání či oznámení vydán evropský 
platební rozkaz, který m ůže být vynutitelný. Jedinou možností, jak lze vydání 
platebního rozkazu zabránit, je podání žalobní odpov ědi, nebo p ředložení prohlášení 
informujícího o platb ě. 
3. Žalující strana 
3.1 Jméno: 
3.2 Adresa: 
4. Zástupce žalující strany 
4.1 Jméno: 4.2 Adresa: 
5. Žalovaná strana 
 
CS 30   CS 5.1 Jméno: 
5.2 Adresa: 
6. Nárok 
6.1 Částka jistiny (bez úroku a náklad ů): 
6.2 Měna: □ EUR 
□ švédské koruny 
□ [libry šterlink ů] 
7. Úrok 
7.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % nad základní sazbou ECB   □ 
7.1.3  zákonná úroková sazba    □ 
7.2 Úrok bude po čítán od: 
8. Náklady ( částky ve stejné m ěně jako v 6.2) 
8.1 Náklady tohoto postupu 8.1.1 Poplatek na žádost: 
8.1.2. Poplatek zástu pce žalující strany: 
8.1.3 Jiné (vysv ětlete): 
8.2 Náklady p řed soudním sporem (vysv ětlete): 
8.3 Celkové požadované náklady: 
9. Nárok se týká 9.1 Smlouvy o prodeji  □   9.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □ 
9.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □   9.7 P ůjčky/záruky   □ 
9.3 Nájemní smlouvy – movitá v ěc □   9.8 Odškodn ění – dopravní nehody  □ 
9.4 Pojistné smlouvy  □   9.9 Odškodn ění – jiné   □ 
9.5 Smlouvy o poskytování služeb 
 – elektřina, plyn, voda, telefon □   9.10 Jiné    □ 
10. Stručný popis podstaty hlavního nároku: 
 
 
 
CS 31   CS  
11. Stručný popis požadované úrokové sazby: 
11.1 Zákonná úroková sazba         □ 
11.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly       □ 
11.3 Úroková sazba p ůjčky, kterou si vzala žalující strana, p řinejmenším v hodnot ě hlavního nároku  □ 
11.4 Jiné (vysv ětlete): 
12. Stručný popis d ůvodů pro mezinárodní p říslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydlišt ě 
v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny: 
 
 
 
13. Důkazy  
Zkratky:  DE: dokumentární d ůkazy  SD: sv ědecké důkazy  ZD: znalecké d ůkazy 
IN: inspekce v ěci nebo místa JI: jiné 
 Typ d ůkazů  Popis poskytovaných d ůkazů 
13.1  
13.2 
 13.3 
 
       V     d n e  
      Podpis a/nebo razítko 
 
CS 32   CS FORMULÁ Ř PRO ODPOV ĚĎ – EUROPSKÉ PLATEBNÍ OZNÁMENÍ 
Reference: 
1. Nárok uvedený v evropském platebním oznámení je opodstatn ěný; v mezidobí jsem 
platbu provedl/a         □ 
2. Tímto podávám žalobní odpov ěď týkající se nároku v jeho plném rozsahu  
            □ 
3. Tímto podávám žalobní odpov ěď, pokud jde o 
 3.1 hlavní nárok:         □ 
 
3.2 úrok:          □ 
  3.3 náklady:         □ 
  4. Podpis žalované strany/ jejího zástupce: 
 
CS 33   CS PŘÍLOHA 3  
EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ 
Reference:  
1. Vydávající soud:  Adresa:  Tel./fax/e-mail: 
2. DŮLEŽITÉ OZNÁMENÍ PRO ŽALOVANOU STRANU: 
Tímto rozhodnutím Vám soud ukládá zaplatit plnou níže uvedenou částku včetně úroku 
a náklad ů žalující strany. Žalující strana má  právo na vynucení této povinnosti bez 
dalšího oznámení. 
Můžete předložit prohlášení informující soud o platb ě, která byla provedena v mezidobí, 
nebo napadnout platební rozkaz podáním odporu u vydávajícího soudu do t ří týdnů
 od 
doručení rozkazu. 
Pro spln ění časové lhůty musí být odpor nebo prohlášení informující o platb ě soudu 
doručeno před jejím vypršením.  
Můžete použít standardní formulá ř pro odpov ěď přiložený k tomuto platebnímu 
rozkazu, ale není to Vaší povinností.  
Pokud do vypršení lh ůty není podáno prohlášení informující o platb ě nebo odpor, získá 
evropský platební rozkaz pravomoc kone čného rozhodnutí a nebude již moci být 
napaden. 
3. Žalující strana 
3.1 Jméno: 
3.2 Adresa: 4. Zástupce žalující strany 
4.1 Jméno: 
4.2 Adresa: 
5. Žalovaná strana 
5.1 Jméno: 5.2 Adresa: 
6. Nárok 
6.1 Částka jistiny (bez úrok ů a nákladů): 
 
CS 34   CS 6.2 Měna: □ EUR 
□ švédské koruny 
□ [libry šterlink ů] 
7. Úrok 7.1 Úroková sazba (požadovaná z jistiny, dokud není provedena platba) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % nad základní sazbou ECB   □ 
7.1.3  Zákonná úroková sazba    □ 
7.2 Úrok bude po čítán od: 
8. Náklady ( částky ve stejné m ěně jako podle 6.2) 
8.1 Náklady tohoto postupu 
8.1.1 Poplatek za žádost: 8.1.2. Poplatek zástu pce žalující strany: 
8.1.3 Jiné (vysv ětlete): 
8.2 Náklady p řed soudním sporem (vysv ětlete): 
8.3 Celkové požadované náklady: 
9. Nárok se týká 
9.1 Smlouvy o prodeji  □   9.6 Smlouvy o poskytování služeb – jiné □ 
9.2 Nájemní smlouvy - nemovitost □   9.7 P ůjčky/záruky   □ 
9.3 Nájemní smlouvy – movitá v ěc □   9.8 Odškodn ění – dopravní nehoda  □ 
9.4 Pojistné smlouvy  □   9.9 Odškodn ění – jiné   □ 
9.5 Smlouvy o poskytování služeb 
 – elektřina, plyn, voda, telefon □   9.10 Jiné    □ 
10. Stručný popis podstaty hlavního nároku: 
 
 
 11. Stručný popis podstaty požadované úrokové sazby: 
11.1 Zákonná úroková sazba        □ 
11.2 Úroková sazba, na které se strany dohodly      □ 
 
CS 35   CS 11.3 Úroková sazba p ůjčky, kterou si vzala žalující strana, p řinejmenším v hodnot ě hlavního nároku □ 
11.4 Jiné (vysv ětlete): 
12. Stručný popis d ůvodů pro mezinárodní p říslušnost soudu, pokud žalovaná strana nemá trvalé bydlišt ě 
v členském státu, jehož soudy jsou dosazeny: 
 
 
 
13. Důkazy  
Zkratky:  DD: dokumentární d ůkazy  SD: sv ědecké důkazy  ZD: znalecké d ůkazy 
IN: inspekce v ěci nebo místa JI: jiné 
 Typ d ůkazů  Popis poskytovaných d ůkazů 
13.1 
 13.2 
 
13.3  
      V     D n e  
      Podpis a/nebo razítko 
 
CS 36   CS FORMULÁ Ř PRO ODPOV ĚĎ – EVROPSKÝ PLATEBNÍ ROZKAZ 
Reference: 
1. Nárok uvedený v evropském platebním rozkazu je opodstatn ěný, v mezidobí jsem 
provedl/a platbu         □ 
2. Tímto podávám odpor týkající se nároku v jeho plném rozsahu   □ 
3. Timto podávám odpor, pokud jde o následující části 
 3.1 hlavní nárok:         □ 
 
3.2 úrok:          □ 
  3.3 náklady:         □ 
  4. Podpis žalované strany/ jejího zástupce: