Vzhledem k přeshraničnímu a mezinárodnímu rozměru organizované trestné činnosti mají cestovní informace zásadní význam pro identifikaci vysoce rizikových cestujících, kteří jinak nejsou donucovacím orgánům známí, a pro zjištění vazeb mezi členy zločineckých skupin. Zpracování údajů jmenné evidence cestujících (PNR) pomáhá příslušným orgánům při identifikaci osob zapojených do trestné činnosti páchané organizovanými skupinami. S cílem zajistit využití veškerého potenciálu tohoto nástroje bude Komise i nadále sledovat úplné a účinné provádění směrnice o údajích jmenné evidence cestujících a podporovat spolupráci a výměnu údajů jmenné evidence cestujících mezi členskými státy, zejména výměnou osvědčených postupů, odbornou přípravou a rozvojem nezbytných schopností. Předběžné informace o cestujících (API), osobní údaje o cestujících shromážděné leteckými dopravci při odbavení, jsou rovněž vysoce cenné, a to i díky své doplňkovosti s údaji jmenné evidence cestujících. Revize stávajícího právního rámce by umožnila řadu zlepšení, zejména pokud jde o přesnost a úplnost údajů. Ještě důležitější je, že Komise bude analyzovat potenciální využívání údajů API k systematickému vyhledávání v údajích Europolu za účelem boje proti organizované trestné činnosti a k možnému rozšíření jejich využívání na pohyby uvnitř schengenského prostoru a na provozovatele vodní dopravy a autokary. Za tímto účelem Komise v první polovině roku 2022 předloží návrh na revizi směrnice o předběžných informacích o cestujících na základě posouzení dopadů, v němž budou dále prozkoumány tyto možnosti a jejich dopady.

Vyšetřovatelé pracující izolovaně v jednom členském státě často nejsou schopni prokázat zapojení organizované zločinecké skupiny do konkrétní trestné činnosti. Prümský rámec z roku 2008 umožňuje donucovacím orgánům v průběhu vyšetřování vyhledávat DNA a otisky prstů v databázích jiných členských států na základě systému nalezení či nenalezení shody prostřednictvím dvoustranných spojení a vyhledávat údaje o registraci vozidel. Prümský rámec se sice ukázal jako účinný nástroj při řešení mnoha trestných činů v Evropě, jeho decentralizovaná povaha ale vedla k tomu, že mnoho dvoustranných spojení mezi vnitrostátními databázemi členských států nebylo vytvořeno z důvodu technické složitosti a významných finančních a lidských zdrojů, které jsou s nimi spojeny. Může trvat i týdny nebo dokonce měsíce, než orgány sdělí osobní údaje související s nalezenou shodou. S cílem zvýšit účinnost vyšetřování trestných činů a posílit automatizovanou výměnu informací o pachatelích trestných činů Komise navrhne modernizaci prümského rámce s cílem řešit operativní potřeby donucovacích orgánů v souladu se základními právy a požadavky nezbytnosti a proporcionality a sladit ustanovení o ochraně údajů se směrnicí o prosazování práva. Komise zkoumá možnosti, jak zajistit propojení příslušných databází mezi všemi členskými státy a urychlit výměnu informací po nalezení shody. Komise rovněž posuzuje potřebu výměny dalších kategorií údajů důležitých pro vyšetřování trestných činů (např. zobrazení obličeje, řidičské průkazy, policejní záznamy a balistika) v prümském rámci a přidání Europolu jako nového partnera do tohoto rámce.

Potenciál SIS v boji proti organizované trestné činnosti bude dále posílen prostřednictvím nového rámce pro interoperabilitu mezi informačními systémy EU v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Je nezbytné věnovat veškeré úsilí dosažení plné interoperability do konce roku 2023. To donucovacím orgánům usnadní přístup k příslušným informacím v centralizovaných informačních systémech EU a umožní odhalování vícenásobné totožnosti, což je nezbytné pro boj proti podvodnému zneužívání totožnosti, které zločinci často využívají ke spáchání trestných činů nebo k útěku před spravedlností. V rámci interoperability se vyvíjí funkce detektoru vícenásobné totožnosti, která kontrolou údajů napříč těmito systémy pomůže účinně řešit podvodné používání totožnosti.

Schengenský informační systém (SIS) umožnil úředníkům v první linii rychle odhalit a lokalizovat osoby a předměty zapojené do organizované trestné činnosti a přijmout odpovídající opatření. Informace v této sdílené databázi mohou pomoci policistům zatknout osobu, zabavit předmět nebo určit cesty osob zapojených do vyšetřování. Pouze v roce 2020 došlo v Schengenském informačním systému k téměř čtyřem miliardám vyhledávání, což vedlo k více než 200 000 výsledků. Přezkum rámce SIS z roku 2018 významně posílil funkce systému a zavedl řadu nových nástrojů, které vnitrostátním orgánům umožňují vkládat záznamy o osobách ohrožených únosem nebo obchodováním s lidmi nebo požadovat dotazovací kontroly podezřelého. Reforma rovněž Europolu poskytuje přístup k záznamům v SIS a k výměně doplňujících informací a účinněji využívá biometrické údaje tím, že zavádí možnost používat zobrazení obličeje pro účely identifikace a zahrnout profily DNA s cílem usnadnit identifikaci pohřešovaných osob. Provádění těchto novinek postupuje plnou rychlostí tak, aby byl nový systém plně funkční do konce roku 2021, kdy budou dokončeny prováděcí akty a technická dokumentace, práce na technickém vývoji SIS budou v plném proudu a budou podniknuty první kroky k vytvoření příručky pro SIS a vzdělávacích činností pro uživatele SIS.

Používání násilí zločinci zapojenými do organizované trestné činnosti v EU roste, stejně jako hrozba násilných incidentů v důsledku častého používání palných zbraní nebo výbušnin ve veřejných prostorách. Během pandemie COVID-19 byla potvrzena schopnost organizovaných zločineckých skupin přizpůsobit se změnám prostředí, v němž působí, a využít je. Zločinecké skupiny využily pandemie k tomu, aby expandovaly do oblasti trestné činnosti na internetu a zapojily se do podvodů, včetně padělaného zdravotnického vybavení. Trvale vysoká poptávka po vakcíně proti COVID-19 představuje atraktivní příležitost pro zločince, kteří se snaží zapojit do výroby a dodávek padělaných vakcín nebo do podvodných programů zaměřených na jednotlivce či veřejné orgány. Vlády členských států EU dosud odhalily pokusy o podvody a falešné nabídky ze strany pachatelů, kteří se snažili prodat více než 1,1 miliardy dávek vakcín za celkovou cenu přesahující 15,4 miliardy EUR. Hospodářská krize způsobená pandemií zvyšuje rizika aktivit organizované trestné činnosti a to, že tyto aktivity dále proniknou do společnosti a hospodářství.

Složitost obchodního modelu organizovaných zločineckých skupin byla odhalena zejména v roce 2020 při společném vyšetřování vedeném francouzskými a nizozemskými orgány s podporou Europolu a Eurojustu za účelem rozbití sítě EncroChat, šifrované telefonní sítě, kterou ve velké míře používají zločinecké sítě. Případ EncroChat dosud vedl k více než 1 800 zatčením a více než 1 500 novým vyšetřováním. Kromě toho ukázal, do jaké míry organizované zločinecké skupiny působí nadnárodně a online na všech kriminálních trzích v propojeném prostředí, a to za použití stále sofistikovanějších způsobů fungování a nových technologií. V březnu 2021 vedla další společná operace po prolomení šifrované sítě Sky ECC, do níž migrovalo mnoho bývalých uživatelů sítě EncroChat, k předejití více než 70 násilným incidentům, zabavení více než 28 tun omamných látek a zatčení více než 80 osob podezřelých z organizované trestné činnosti a obchodu s drogami v Belgii a Nizozemsku. Bylo zahájeno přes 400 nových vyšetřování vysoce rizikových organizovaných zločineckých skupin.

Komise připraví legislativní návrh kodexu policejní spolupráce EU. Návrh bude vycházet z výsledků probíhající externí studie a bude založen na důkladném konzultačním procesu při zohlednění pravomoci členských států. Cílem je zefektivnit a rozvinout různé nástroje spolupráce v oblasti prosazování práva včetně příslušných právních předpisů EU, pokynů Rady a osvědčených postupů členských států z dvoustranných a mnohostranných dohod do soudržného a moderního souboru pravidel, který bude rovněž zahrnovat vyšetřovací nástroje.

Komise kromě toho s cílem řešit možné překážky pro přeshraniční spolupráci, konkrétně v boji proti strukturám organizované trestné činnosti, zahájila externí studii, která posoudí, zda je rámcové rozhodnutí Rady o boji proti organizované trestné činnosti z roku 2008 pro daný účel stále vhodné.

Europol hraje důležitou úlohu jako centrála EU pro informace o trestné činnosti, podporuje policejní spolupráci a výměnu informací a každé čtyři roky vypracovává zprávu o posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti v Evropské unii (EU SOCTA). S cílem řešit naléhavé operativní potřeby, jako je spolupráce se soukromými subjekty nebo zpracování velkých souborů údajů, navrhla Komise v prosinci 2020 posílit mandát Europolu. Nové pravomoci a nástroje, které návrh předpokládá, umožní Europolu zvýšit podporu v boji proti organizované trestné činnosti. Evropský parlament i Rada pracují na svých mandátech pro nadcházející interinstitucionální jednání, která by měla začít v průběhu tohoto roku. Komise jednání usnadní a snaží se o rychlé dosažení dohody ze strany spolunormotvůrců do konce roku 2021.

Jedním z klíčových nástrojů pro provádění předložené strategie a zintenzivnění úsilí proti strukturám organizované trestné činnosti prostřednictvím koordinovaných operací je evropská multidisciplinární platforma pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT). Od roku 2010 umožňuje platforma EMPACT členským státům určit hrozby trestné činnosti v EU s vysokou prioritou tam, kde je zapotřebí kolektivní akce, a tyto hrozby trestné činnosti řešit prostřednictvím strukturované spolupráce na úrovni EU mezi donucovacími orgány, celními orgány, daňovými orgány, soudci, evropskými orgány a agenturami a případně třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi a soukromým sektorem .

Prostřednictvím platformy EMPACT provádějí členské státy a jejich partneři každý rok více než 200 společných operativních opatření zaměřených na boj proti organizované trestné činnosti, například vytváření kriminálně-zpravodajského obrazu o prioritách EU v oblasti trestné činnosti, budování kapacit v oblasti prosazování práva zaměřených na konkrétní druhy trestné činnosti, posilování spolupráce s mezinárodními partnery, provádění preventivních činností, společné vyšetřování konkrétních jevů trestné činnosti nebo konkrétních zločineckých skupin a zaměření se na metody těchto zločineckých skupin pro praní peněz, páchání trestných činů online nebo získávání podvodných dokumentů. Ačkoli platforma EMPACT již přináší významné operativní výsledky, například co se týče zabavených drog nebo zatčených zločinců, není v současné době plně využívána. Její složitost, nedostatečná informovanost mezi úředníky v první linii a nedostatečné financování ne vždy zajišťují odpovědnost a aktivní zapojení členských států a vnějších partnerů a brání rozvoji složitějších operací, které by významněji poškodily organizované zločinecké skupiny.

Komise bude společně se všemi příslušnými zúčastněnými stranami zapojenými do platformy EMPACT pracovat na zavedení řady opatření podrobně popsaných v pracovním dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této strategii, a to s cílem plného využití platformy EMPACT a její proměny ve skutečný stěžejní nástroj EU pro multidisciplinární a multiagenturní operativní spolupráci v boji proti organizované trestné činnosti na úrovni EU.

Komise taktéž posoudí proveditelnost začlenění mechanismu platformy EMPACT do právních předpisů EU. Díky tomu by se z platformy EMPACT stal klíčový nástroj EU, jehož prostřednictvím by členské státy a příslušné agentury a subjekty EU operativně spolupracovaly v boji proti organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti. Platforma EMPACT by měla trvalý klíčový vliv na strukturální spolupráci mezi evropskými a vnitrostátními strategiemi a opatřeními v oblasti trestné činnosti prostřednictvím harmonizované metodiky a harmonizovaného přístupu a tvořila by právní základ pro ad hoc společná partnerství založená na operačních potřebách. Komise se bude rovněž snažit výrazně posílit financování platformy EMPACT, aby mohla rozvíjet složitější operace. Komise společně se všemi příslušnými zúčastněnými stranami rovněž prozkoumá možnost zefektivnit stávající platformu EMPACT v rámci čtyř modernizovaných a inovovaných pilířů doplněných hlavními zásadami boje proti organizované trestné činnosti. Dále se bude snažit posílit úlohu evropských sítí a skupin odborníků při podpoře opatření platformy EMPACT. A konečně bude Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost podporovat zvýšené zapojení třetích zemí do činností platformy EMPACT a také rozvoj metodiky EMPACT mimo EU, která bude přizpůsobena operativním potřebám.

Aby mohli být pachatelé trestných činů postaveni před soud, musí donucovací a justiční orgány spolupracovat: účinná reakce na organizovanou trestnou činnost vyžaduje další kroky k posílení další soudní spolupráce. Doporučení Parlamentu a závěry Rady vyzývají ke zlepšení praktického provádění evropského zatýkacího rozkazu. V návaznosti na zprávu Komise o provádění evropského zatýkacího rozkazu proto Komise prosazuje správné provádění a poskytne pokyny v aktualizované příručce.

Aby se zabránilo souběžnému vyšetřování zločinců působících v několika jurisdikcích, mohla by navíc být nezbytná společná pravidla, která by členským státům umožnila převod trestního řízení do jiného členského státu, například do členského státu, jehož je podezřelá osoba státním příslušníkem, a to při zohlednění rámcového rozhodnutí o předcházení kompetenčním sporům. Komise v současné době tuto problematiku dále studuje s cílem prozkoumat potřebu opatření EU v této oblasti. Komise se rovněž zabývá problémy vyvstávajícími v souvislosti se shromažďováním, předáváním a používáním důkazů v přeshraničních řízeních a možnými cestami vpřed.

Sdělování a sdílení informací v rámci společných vyšetřovacích týmů je zásadní, a proto bude Komise pracovat na rozvoji platformy pro spolupráci společných vyšetřovacích týmů a na posílení spolupráce Eurojustu se třetími zeměmi. Jak bylo navíc oznámeno ve sdělení o digitalizaci soudnictví v EU, Komise předloží do konce roku 2021 návrh na umožnění bezpečné elektronické komunikace a výměny informací a dokumentů mezi soudy, vnitrostátními orgány a případně agenturami v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Komise rovněž podpoří modernizaci systému správy případů Eurojustu s cílem pomoci Eurojustu poskytovat zpětnou vazbu vnitrostátním orgánům a rozvíjet justiční vazby mezi probíhajícími vyšetřováními. To by mělo Eurojustu umožnit účinně spolupracovat se svými partnery, zejména s Europolem a s Úřadem evropského veřejného žalobce, a pomoci koordinovat vyšetřování na vnitrostátní úrovni a zabránit souběžnému vyšetřování s cílem zajistit účinné stíhání.

1.3. Mezinárodní spolupráce

Spolupráce v oblasti prosazování práva mimo Unii je nutná k narušení celosvětových zločineckých sítí a dopravních tras. Je nezbytné posílit mezinárodní spolupráci, mimo jiné prostřednictvím činností příslušných agentur v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, zejména ve vztahu k zemím sousedství a zemím procesu rozšíření.

Je naléhavě nutné v Europolu dále rozvíjet zpravodajství o závažné a organizované trestné činnosti a zlepšit výměnu informací a vyšetřovací činnosti se třetími zeměmi a regiony, které představují hlavní centra vysoce rizikové organizované trestné činnosti postihující členské státy EU, a to i prostřednictvím dvoustranných styčných důstojníků členských států vyslaných do těchto kritických oblastí. Komise obdržela směrnice pro jednání o mezinárodních dohodách se třetími zeměmi umožňujících výměnu osobních údajů s Europolem a justiční spolupráci s Eurojustem a bude usilovat o pokrok v těchto obtížných jednáních.

Kromě toho jsou programy a projekty EU v rámci mezinárodní spolupráce důležité pro budování transkontinentálních sítí v oblasti prosazování práva a trestního soudnictví. Podpora Komise pro tyto sítě a společné operace se bude i nadále rozšiřovat.

Nedílnou součást úsilí EU v boji proti organizované trestné činnosti k posílení stability a na ochranu evropských bezpečnostních zájmů bude i nadále tvořit přístup EU k vnější bezpečnosti v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky. Vysoký představitel / místopředseda Komise bude s podporou Evropské služby pro vnější činnost nadále hrát hlavní roli při posilování strategické a operativní spolupráce se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, přičemž bude plně využívat vnějších nástrojů, jako jsou dialogy na vysoké úrovni, síť odborníků na boj proti terorismu / bezpečnost v delegacích EU a případně mise a operace v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. Kromě toho budou Komise a Evropská služba pro vnější činnost i nadále upřednostňovat projekty zaměřené na budování kapacit ve třetích zemích a zejména v zemích sousedství a zemích procesu rozšíření, a to s cílem podpořit operativní spolupráci s členskými státy a agenturami EU a také vybavit partnery nástroji, které jim umožní vykořenit složité zločinecké struktury, jež potenciálně ovlivňují EU.

Interpol je dalším klíčovým aktérem, pokud jde o mezinárodní spolupráci v boji proti organizované trestné činnosti. Celkem 18 databází Interpolu obsahuje více než 100 milionů záznamů pro účely prosazování práva, včetně záznamů o hledaných zločincích, podezřelých teroristech, otiscích prstů, odcizených vozidlech, odcizených a ztracených cestovních dokladech, zbraních a palných zbraních. Tyto databáze umožňují donucovacím a justičním orgánům určit vazby, a usnadnit tak vyšetřování nadnárodní organizované trestné činnosti. Komise současně s touto strategií přijímá doporučení Radě ohledně zahájení jednání s Interpolem o dohodě o spolupráci mezi EU a Interpolem s cílem zlepšit spolupráci a řešit operační potřeby.

Hlavním mezinárodním nástrojem umožňujícím spolupráci a vzájemnou právní pomoc při vyšetřování organizované trestné činnosti je Úmluva Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu (UNTOC), jíž jsou EU a členské státy smluvními stranami. V roce 2021 Komise aktualizuje prohlášení o pravomoci s cílem uvést je do souladu se změnami Lisabonské smlouvy a zajistit, aby Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) mohl využívat pravidla UNTOC týkající se mezinárodní vzájemné právní pomoci pro účely spolupráce s orgány třetích zemí. Kromě toho Komise prozkoumá možnost oznamování EPPO jakožto odpovědnému orgánu v souvislosti se stávajícími dohodami o spolupráci na úrovni Unie se třetími zeměmi a v případě potřeby zváží zahájení jednání s vybranými prioritními třetími zeměmi. Jak je uvedeno v Kjótském prohlášení přijatém na 14. kongresu OSN o prevenci trestné činnosti a trestním soudnictví, Unie a členské státy jsou plně odhodlány posílit mezinárodní rámec na podporu právního státu, předcházení trestné činnosti a trestního soudnictví, mimo jiné prostřednictvím aktivního zapojení do probíhajících procesů přezkumu provádění úmluvy UNTOC a Úmluvy Organizace spojených národů proti korupci (UNCAC).

Klíčová opatření: Komise: ·navrhne posílení prümského rámce (4. čtvrtletí 2021), ·navrhne vytvoření kodexu EU pro policejní spolupráci (4. čtvrtletí 2021), ·navrhne revizi směrnice o předběžných informacích o cestujících (1. čtvrtletí 2022), ·zřídí platformu pro spolupráci pro společné vyšetřovací týmy (4. čtvrtletí 2021), ·bude se všemi příslušnými zúčastněnými stranami pracovat na zjednodušení, rozšíření a modernizaci evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT) a učiní z ní stěžejní nástroj EU pro boj proti organizované a závažné mezinárodní trestné činnosti prostřednictvím souboru opatření a legislativního návrhu (2023), ·výrazně posílí financování platformy EMPACT prostřednictvím Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2021–2027, ·zahájí jednání o dohodách o spolupráci mezi Eurojustem a třetími zeměmi, ·zintenzivní jednání o spolupráci mezi Europolem a třetími zeměmi, ·společně s Evropskou službou pro vnější činnost posílí mezinárodní spolupráci se třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby: ·pokročily v legislativních jednáních o revizi nařízení o Europolu, včetně změn nařízení o Schengenském informačním systému, s cílem dospět k rychlému dosažení dohody. Komise vyzývá Radu, aby: ·přijala doporučení ohledně zahájení jednání s Interpolem o dohodě o spolupráci mezi EU a Interpolem.

2.Účinná vyšetřování: narušování struktur organizované trestné činnosti a boj proti trestné činnosti s vysokou prioritou