2009
ÚČELNOST VÝDAJŮ NA ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH 
VOD  V RÁMCI STRUKTURÁLNÍCH OPATŘENÍ 
V PROGRAMOVÝCH OBDOBÍCH 19941999 
A 20002006EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 3ODPADNÍ VODA A KALY Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD Z MĚSTSKÝCH 
AGLOMERACÍ MOHOU OVLIVŇOVAT KVALITU VODY V EVROPSKÝCH JEZERECH, ŘEKÁCH A POBŘEŽNÍCH VODÁCH, KVALITU PŮDY I KVALITU PODZEMNÍCH VOD. EU PROTO PŘIJALA ŘADU SMĚRNIC A ROVNĚŽ SPOLUFINANCOVALA VÝSTAVBU ČISTÍREN MĚSTSKÝCH ODPADNÍCH VOD. V PŘEDKLÁDANÉ ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR ZKOUMÁ, ZDA ČISTÍRNY SPOLUFINANCOVANÉ EU DOSAHUJÍ PŘI ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD PŘIMĚŘENÉ VÝKONNOSTI A ZDA JSOU KALY PRODUKOVANÉ ČISTÍRNAMI 
VHODNÝM ZPŮSOBEM VYUŽÍVÁNY, A ZABÝVÁ SE TAKÉ ROLÍ KOMISE 
V TÉTO OBLASTI.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-09-003-CS-C
ISBN 978-92-9207-245-2
ISSN 18310788
kg904920_CS_coverBT.indd   1 19/05/09   15:40:05
Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
kg904920_CS_coverBT.indd   2 19/05/09   15:40:06
ÚČELNOST VÝDAJŮ NA ČIŠTĚNÍ 
ODPADNÍCH VOD V RÁMCI STRUKTURÁLNÍCH OPATŘENÍ V PROGRAMOVÝCH OBDOBÍCH 19941999 A 20002006Zvláštní zpráva  č. 3   2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
kg904920_CS_insideBT.indd   1 19/05/09   15:51:46
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20062
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 3   2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009
ISBN 978-92-9207-245-2
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
kg904920_CS_insideBT.indd   2 19/05/09   15:51:47
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20063
OBSAH
Body
 GLOSÁŘ
IX SHRNUTÍ
114  ÚVOD
14   OBECNÝ KONTEXT V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
513   SPRÁVA A SPOLUFINANCOVÁNÍ EU
14  ČIŠTĚNÍ ODPADNÍ VODY: MÍRA POKRYTÍ AGLOMERACÍ
1519  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
2056  PŘIPOMÍNKY
2028    DOSAHUJÍ ČISTÍRNY SPOLUFINANCOVANÉ EU PŘI ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD PŘIMĚŘENÉ VÝKONNOSTI?
2021 ZÁKLADNÍ INFORMACE
22  PROVOZ VĚTŠINY ČISTÍREN DOSAHOVAL PŘIMĚŘENÉ KAPACITY…23  … KAPACITA ŘADY ČISTÍREN VŠAK NEBYLA V PROVOZU PLNĚ VYUŽÍVÁNA…24  … A KAPACITA JEDNÉ ČISTÍRNY BYLA NEDOSTATEČNÁ2526  VELKÁ VĚTŠINA ČISTÍREN PRODUKOVALA ODTOKOVOU VODU, KTERÁ SPLŇOVALA POŽADAVKY EU
2728  MONITOROVÁNÍ KVALITY ODTOKOVÉ VODY: OBECNĚ PŘIJATELNÉ ÚDAJE O VÝKONNOSTI, ALE I PŘÍLEŽITOSTI KE ZLEPŠENÍ
2938   JSOU KALY PRODUKOVANÉ ČISTÍRNAMI VHODNÝM ZPŮSOBEM VYUŽÍVÁNY?
2930 ZÁKLADNÍ INFORMACE
3133  DVĚ TŘETINY KONTROLOVANÝCH ČISTÍREN ZNEŠKODŇOVALY ČISTÍRENSKÉ KALY V SOULADU S POSTUPY DOPORUČENÝMI EU
34  V POROVNÁNÍ S POŽADAVKY SMĚRNICE O KALECH Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY
3536  REVIZE SMĚRNICE?
3738  MONITOROVÁNÍ ZNEŠKODŇOVÁNÍ KALŮ: URČITÉ PŘÍLEŽITOSTI KE ZLEPŠENÍ U PROVOZNÍCH ZAŘÍZENÍ A MONITOROVACÍCH 
ORGÁNŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ
3956   PLNÍ KOMISE SVOU ROLI?
3940 ZÁKLADNÍ INFORMACE
4145  NUTNOST POSTUPOVAT PŘI PROVĚRKÁCH PROJEKTŮ KONZISTENTNĚ
4648  POTŘEBA LEPŠÍHO MONITOROVÁNÍ DŮSLEDKŮ
4956  JE NUTNO BRÁT VÍCE OHLEDŮ NA ENVIRONMENTÁLNÍ ZÁSADY EU
5766   ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
5860   ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD
6163   ČIŠTĚNÍ A ZNEŠKODŇOVÁNÍ ČISTÍRENSKÝCH KALŮ
6466   ÚČELNOST ROLE KOMISE
  PŘÍLOHA  PROSTŘEDÍ ČIŠTĚNÍ MĚSTSKÝCH ODPADNÍCH VOD
 ODPOVĚDI KOMISE
kg904920_CS_insideBT.indd   3 19/05/09   15:51:47
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–2006
kg904920_CS_insideBT.indd   4 19/05/09   15:51:47
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20065
GLOSÁŘ
Aglomerace : Oblast, v níž jsou obyvatelé a popřípadě i hospodářské činnosti soustředěni 
natolik, aby městské odpadní vody mohly být shromažďovány a odváděny do městské čistírny 
odpadních vod nebo do společného místa vypouštění.
Citlivá oblast : Vodní útvar nebo část vodního útvaru, který je ohrožen eutrofizací. Správné 
vymezení citlivých oblastí je zásadní, neboť určuje typ čištění odpadních vod, který by se měl použít za účelem omezení chemických látek, které způsobují eutrofizaci. V citlivých oblastech by se měl eliminovat dusík a/nebo fosfor. 
Čistírna městských odpadních vod : Infrastruktura zajišťující sled postupů čištění, jejichž 
smyslem je snížit míru znečištění odpadních vod z městských aglomerací na přijatelnou míru před jejich vypuštěním do recipientů.
Eutrofizace : Obohacování vod živinami, zejména sloučeninami dusíku a fosforu, které způso-
bují urychlený růst řas, což vede ke snižování hladiny kyslíku ve vodě a k vymizení původních vodních rostlin, ryb a jiných vodních živočichů.
Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Finanční nástroj, jehož úkolem je podpora 
hospodářské a sociální soudržnosti mezi regiony EU. Intervence EFRR se provádějí především prostřednictvím operačních programů, které zahrnují velký počet projektů. 
Fond soudržnosti : Finanční nástroj, jehož úkolem je posilovat hospodářskou a sociální 
soudržnost financováním projektů z oblasti životního prostředí a dopravy v členských stá-tech, jejichž HNP na obyvatele je nižší než 90 % průměru Společenství. Fond soudržnosti se původně prováděl ve Španělsku, Řecku, Irsku a Portugalsku. Od 1. ledna 2004 už Irsko není pro pomoc z fondu způsobilé.
Nezávislé kontroly : Kontroly prováděné nezávislými orgány (na národní a místní úrovni 
nebo na úrovni povodí) za účelem monitorování kvality vypouštěné vody a složení kalů a půdy, kde jsou ukládány. 
Odtoková nebo vypouštěná voda : Vyčištěná odpadní voda vypouštěná do povodí 
recipientů.
Operační program : Komisí schválený dokument, který má podobu promyšleného souboru 
priorit sestávajících z víceletých opatření. Tyto priority se mohou provádět pomocí jednoho či více strukturálních fondů nebo případně i s pomocí jiných finančních nástrojů a Evropské investiční banky. 
kg904920_CS_insideBT.indd   5 19/05/09   15:51:47
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20066
Populační ekvivalent (PE) : Kvantitativní vyjádření míry znečištění odpadní vody formou 
odpovídajícího počtu osob, které by vyprodukovaly odpad stejné potence. Jeden PE odpo-vídá míře znečištění odpadní vody vyprodukovanému jednou osobou. 
Povodí : Území, ze kterého veškerý povrchový odtok odtéká sítí potoků, řek a případně i jezer 
do moře v jediném vyústění, ústí nebo deltě toku.
Primární čištění : Mechanická fáze spočívající v prvotním oddělení odpadní vody a velkých 
kusů splašků. 
Programové období : Víceletý rámec, v němž se plánují a provádějí výdaje strukturálních 
fondů a Fondu soudržnosti.
Rámcová směrnice o vodě : Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. 
října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. 
L 327, 22.12.2000, s. 1).
Sekundární čištění : Biologická fáze spočívající v čištění odpadní vody za účelem eliminace 
biologicky rozložitelných organických znečišťujících látek.
Směrnice o čištění městských odpadních vod : Směrnice 91/271/EHS ze dne 21. května 
1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).
Směrnice o kalech z čistíren odpadních vod : Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 
1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6).
Standardní oblasti : Vodní útvar nebo část vodního útvaru, které nejsou ohroženy 
eutrofizací.
Strukturální opatření : V této zprávě jde o intervence Evropského fondu pro regionální 
rozvoj a Fondu soudržnosti.
Terciární čištění : Biologicko-chemická fáze, která se používá, pokud je nutné snížit míru kon-
centrace živin v čištěných odpadních vodách před jejich vypuštěním do recipientů, u nichž existuje riziko eutrofizace.
kg904920_CS_insideBT.indd   6 19/05/09   15:51:48
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20067
Účelnost : Poměr mezi získanými výsledky a stanovenými cíli.
Vlastní kontroly : Kontroly, které provozovatel pravidelně provádí v rámci denního pro-
vozu čistírny městských odpadních vod za účelem monitorování kvality vypouštěné vody a složení kalů.
Zásada obezřetnosti : Zásada obezřetnosti stanoví, že pokud akce nebo politika může způso-
bit závažnou či nezvratnou škodu veřejnosti nebo životnímu prostředí a pokud mezi odbor-nou veřejností nepanuje shoda o tom, že škoda nevznikne, je důkazní břemeno věcí těch, kteří se o provedení této akce zasazují. V některých právních systémech, například v právu Evropské unie, je zásada obezřetnosti rovněž obecnou a závaznou právní zásadou.
kg904920_CS_insideBT.indd   7 19/05/09   15:51:48
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20068
SHRNUTÍ
I.
Odpadní voda a kaly z čistíren odpadních  
vod z městských aglomerací mohou ovliv-ňovat kvalitu vody v evropských jezerech,  řekách a pobřežních vodách, kvalitu půdy  
i kvalitu podzemních vod. EU proto přijala  řadu směrnic a prostřednictvím Fondu sou-
držnosti a EFRR rovněž spolufinancovala  výstavbu čistíren městských odpadních vod, což výrazně zlepšilo pokrytí městské popu-
lace, jíž jsou služby čištění odpadních vod  
poskytovány. 
II.
Audit Účetního dvora se soustředil na  zařízení financovaná z Fondu soudržnosti  a EFRR v programových obdobích 1994–1999 
a 2000–2006 ve Španělsku, Portugalsku,  
Řecku a Irsku, která představovala většinu  
výdajů v této oblasti. Závěry auditu prezen-tované v této zprávě vycházejí z prověrky  
systémů řízení a kontroly v Komisi a z posou-zení výkonnosti 73 čistíren. Předmětem zkou-
mání bylo navíc zneškodňování čistírenských 
kalů, které vznikají jako vedlejší produkt čiš-tění odpadních vod, a role Komise v oblasti odpadních vod. 
III.
Účetní dvůr celkově dospěl k závěru, že ve čtyřech kontrolovaných členských státech  přispěla strukturální opatření ke zlepšení  čištění odpadních vod.
IV.
Celkově byla výkonnost čistíren spolufi-nancovaných ze strukturálních opatření  
přiměřená. Bylo nicméně zjištěno, že pro-
voz některých čistíren nedosahuje jejich  
maximální kapacity a že v menšině případů 
nebyly splněny požadavky EU na kvalitu  
odtokové vody. 
kg904920_CS_insideBT.indd   8 19/05/09   15:51:48
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–20069
V.
Účetní dvůr zjistil, že je třeba věnovat více 
pozornosti zajištění řádného napojení čistí-ren na kanalizaci a požadovaného předčištění průmyslových odpadních vod přitékajících  
do čistíren. 
VI.
Co se týče čistírenských kalů, Účetní dvůr  dospěl k závěru, že většina spolufinan-
covaných čistíren ve čtyřech kontrolova-
ných členských státech zneškodňovala kaly v souladu s metodami opětovného použití, 
které EU podporuje, i když menší část čis-
tíren volila méně udržitelné metody, které 
s opětovným využitím kalů nepočítají. Účetní dvůr dále identifikoval určité aspekty moni-
torování zneškodňování kalů, které by bylo 
možno zlepšit. 
VII.
Stávající směrnice o kalech z čistíren odpad-
ních vod je z roku 1986, a nereflektuje tedy pokrok, kterého bylo v této oblasti od té  doby dosaženo. Případná revize směrnice  
by měla zohlednit veškeré náklady a pří-
nosy navrhovaných nových opatření a jejich možný dopad na jiné politiky EU.
VIII.
Pokud jde o roli Komise, Účetní dvůr je toho názoru, že Komise by mohla při přezkumu  žádostí o granty postupovat soustavněji, což 
by bylo umožněno vypracováním interních 
pokynů a kontrolních seznamů, které by se 
používaly v rámci procesu posuzování. SHRNUTÍ
IX.
Dále Účetní dvůr zjistil, že je třeba, aby  
Komise v rámci zkoumání závěrečných  zpráv a před proplacením zůstatku finan-cování lépe monitorovala důsledky. Pokud  
nebudou poskytnuty požadované informace nebo nebude dosaženo očekávaných cílů,  
měla by být realizována přiměřená nápravná opatření.
X.
Účetní dvůr se domnívá, že udržení dobrého ekologického stavu vodních útvarů vyža-duje, aby se kladl rozhodný důraz na envi-ronmentální zásadu EU „znečišťovatel platí“ a zásadu omezování znečištění u zdroje.
kg904920_CS_insideBT.indd   9 19/05/09   15:51:48
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200610
1 Článek 174 konsolidované verze 
Smlouvy o založení Evropského 
společenství (Úř. věst. C 325, 
24.12.2002, s. 1).
2 Směrnice Rady 91/271/EHS. 
3 Článek 14 směrnice 91/271/EHS.
4 Směrnice Rady 86/278/EHS.
5 Směrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2000/60/ES.ÚVOD
OBECNÝ KONTEXT V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
 1.  V souladu se Smlouvou přispívá Společenství k udržování, ochraně a zlep-
šování kvality životního prostředí na základě zásad obezřetnosti,  
prevence, odvracení ohrožení životního prostředí u zdroje a zásady 
„znečišťovatel platí“1.
 2.  Odpadní voda z městských aglomerací a kaly z čistíren odpadních vod 
mohou ovlivnit kvalitu vody v evropských jezerech, řekách, pobřež-ních a podzemních vodách i kvalitu půdy. K hlavním nástrojům evrop-ské legislativy v této oblasti patří:
směrnice o čištění městských odpadních vod a) 2, která vyžaduje, aby 
členské státy zajistily, aby byly všechny aglomerace v závislosti 
na velikosti buď do 31. prosince 2000, nebo do 31. prosince 2005 
vybaveny stokovými soustavami městských odpadních vod; tyto vody by měly procházet minimálně sekundárním čištěním a v pří-padě citlivých oblastí i terciárním čištění. Přiměřené čištění měst-
ských odpadních vod si klade za cíl monitorovat a na přijatelnou úroveň snižovat míry organických a anorganických znečišťujících 
látek, které mohou způsobovat eutrofizaci blízkých vodních útvarů nebo představovat zdravotní rizika pro plavce, kteří tyto vody  
využívají. Směrnice také stanoví, že kal vznikající při čištění by  se měl znovu použít
3;
směrnice o kalech z čistíren odpadních vod b) 4, která specifikuje  
pravidla pro odběr vzorků a analýzu kalů a půdy a stanoví limity 
koncentrací a maximální množství těžkých kovů, které mohou být ročně vnášeny do půdy. Cílem této směrnice je také regulovat  a podporovat používání čistírenských kalů v zemědělství tak, aby se zabránilo škodlivým účinkům na rostliny, zvířata a člověka;
rámcová směrnice o vodě c) 
5, která se zabývá ochranou a monito-
rováním kvality vod povodí a jejich ekosystémů. Tato směrnice  
vyžadovala zavedení klasifikačních systémů a monitorovací sítě do 
roku 2006, zveřejnění plánů povodí v roce 2009 a obecně i dosa-
žení cílů z oblasti životního prostředí do roku 2015.
kg904920_CS_insideBT.indd   10 19/05/09   15:51:48
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200611
6 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES 
ze dne 22. července 2002 o šestém 
akčním programu Společenství pro životní prostředí (Úř. věst. L 242, 
10.9.2002, s. 1).
7 V článku 5 konsolidované verze 
Smlouvy o založení Evropského společenství se uvádí: „[…] 
pouze tehdy a do té míry, pokud 
sledovaných cílů nemůže být 
dosaženo uspokojivě na úrovni 
členských států, a proto, z důvodu 
jejich rozsahu či účinků, jich může 
být lépe dosaženo na úrovni Společenství“. 3.  V diagramu s názvem „Prostředí čištění městských odpadních vod“ je 
uveden stručný přehled postupu čištění odpadních vod a zneškod-
ňování kalů. Příloha  pak obsahuje doprovodné vysvětlení.
 4.  Podle šestého akčního programu Společenství pro životní prostředí6 je 
řízení odpadních vod jednou z priorit EU na období 2002–2012.
SPRÁVA A SPOLUFINANCOVÁNÍ EU
 5.  Ochrana životního prostředí je oblastí sdílené pravomoci členských států 
a Společenství. Veškeré kroky, které Společenství podnikne, by tedy měly být v souladu se zásadou subsidiarity
7.
 6.  Směrnice o životním prostředí platí v celé Unii. Dodržování jejich usta-
novení si může vyžádat investiční projekty, jejichž charakter se bude různit podle míry čištění odpadní vody nutného s ohledem na eko-logický stav vodních útvarů, do nichž se odtokové vody vypouští,  
a podle typu nutného zařízení (čerpací stanice, vysoušeče kalů atd.). 
Projekty se mohou pohybovat v rozmezí od méně než 10 milionů EUR u malých aglomerací až po 200 milionů EUR u velkých městských sídel, přičemž náklady na obyvatele díky úsporám z rozsahu s velikostí čis-
tírny klesají (viz rámeček 1 ).
PŘÍKLADY SPOLUFINANCOVANÝCH PROJEKTŮ, KTERÉ ÚČETNÍ DVŮR NAVŠTÍVIL
Ve Španělsku fi  nancoval Fond soudržnosti projekt, který měl sloužit čtyřem vesnicím s 10 000 obyvateli. Sestával 
z čistírny městské odpadní vody umožňující sekundární a terciární čištění, 18 kilometrů potrubí a 6 čerpacích 
stanic. Náklady na projekt činily 5,5 milionu EUR, přičemž výše grantu EU byla 4,3 milionu EUR.
V Portugalsku činily náklady na novou čistírnu spolufi  nancovanou Fondem soudržnosti 22,8 milionu EUR. Tato 
čistírna, která měla zajišťovat sekundární čištění a dezinfi  kaci vody pro 250 000 obyvatel, obdržela grant EU ve 
výši 19,4 milionu EUR. 
V Řecku Fond soudržnosti spolufi  nancoval u města se 3,7 milionu obyvatel rozsáhlou modernizaci čistírny umož-
ňující jednoduché primární čištění na čistírnu umožňující čištění sekundární a terciární. Náklady na projekt činily 202,2 milionu EUR, přičemž výše grantu EU byla 135,0 milionu EUR. RÁMEČEK 1
kg904920_CS_insideBT.indd   11 19/05/09   15:51:48
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200612
 7.  Náklady na stavbu čistíren jsou způsobilé pro pomoc ze strukturálních 
opatření. V regionech cíle 1 může grantový podíl dosáhnout až 85 %8. 
Finanční podpora EU v programovém období 2000–20069 činila cel-
kem 10,6 miliardy EUR, přičemž více než 50 % výdajů připadlo na  čtyři členské státy (Španělsko, Portugalsko, Řecko a Irsko). Na pro-gramové období 2007–2013 je přiděleno celkem 13,9 miliardy EUR, z toho 9,1 miliardy EUR připadá na 12 nových členských států. 
 8.  Při schvalování a sledování projektů souvisejících s čištěním odpad-
ních vod a čistírenskými kaly mají významnou úlohu dvě ředitelství Evropské komise: generální ředitelství pro životní prostředí (GŘ ENV) a generální ředitelství pro regionální politiku (GŘ REGIO).
 9.  GŘ ENV je odpovědné za politiku životního prostředí EU v oblasti čištění 
odpadních vod. Je povinno sledovat výkonnost čistíren z hlediska  kvality vypouštěné vody a zneškodňování kalů a rovněž v případě  nutnosti zahajovat řízení o sankcích.
 10.  GŘ REGIO odpovídá prostřednictvím sdíleného řízení s členskými státy 
za rozpočet EU v oblasti regionální politiky. V rámci této politiky  se čistírny spolufinancují prostřednictvím dvou finančních nástrojů: Fondu soudržnosti a EFRR
10.8 Cíl 1 podporuje rozvoj 
a strukturální přizpůsobení 
regionů, jejichž rozvoj zaostává za 
průměrem (regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % 
průměru Společenství). Dvě třetiny 
operací strukturálních fondů se 
týkaly cíle 1, který se vztahuje 
téměř na 20 % celkové populace Unie. V programovém období 
2000–2006 činí v těchto regionech 
maximální grantový podíl 75 % 
u projektů financovaných z EFRR 
a 85 % u projektů financovaných 
z Fondu soudržnosti.
9 Komise nemá k dispozici 
informace k programovému 
období 1994–1999, neboť údaje 
o EFRR za toto období byly 
k dispozici pouze na úrovni 
členských států. 
10 Spolufinancování čistíren bylo 
v rámci nástroje předvstupních 
strukturálních politik (ISPA) rovněž 
schváleno pro kandidátské země. 
Při přistoupení se tyto projekty 
transformovaly na projekty Fondu 
soudržnosti.
kg904920_CS_insideBT.indd   12 19/05/09   15:51:49
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200613
 11.  U projektů Fondu soudržnosti a velkých projektů EFRR11 prověřuje Komise 
všechny žádosti podané členskými státy, aby se ujistila, že byly  
správně vyplněny a jsou v souladu se směrnicemi EU. Komise také  ve své Příručce k Fondu soudržnosti 2000–2006  poskytla návod, který 
měl členským státům podávání žádostí o pomoc usnadnit. Úkolem  
GŘ REGIO je prověřovat kvalitu jednotlivých projektů, které mají být 
financovány, a podle potřeby konzultovat s ostatními generálními  
ředitelstvími (zejména GŘ ENV).
 12.  Rozhodnutím o spolufinancování projektu se stanoví poskytnutá částka 
a podmínky, jež musí být dodrženy. Aby příjemce obdržel zůsta-tek grantu, musí po dokončení projektů z Fondu soudržnosti podat závěrečnou zprávu popisující provedenou práci a uvádějící počá-teční posouzení toho, nakolik bylo dosaženo očekávaných výsledků
12. 
U velkých projektů EFRR nařízení nevyžaduje vypracování specifické 
závěrečné zprávy, avšak zprávy k operačním programům, v nichž jsou 
velké projekty zahrnuty, musí obsahovat kapitolu, v níž se o nich bude odděleně informovat.
 13.  Pokud jde o ostatní projekty EFRR, úloha Komise se omezuje na posu-
zování a schvalování operačních programů, nikoliv na jednotlivé  projekty. 
ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD: MÍRA POKRYTÍ AGLOMERACÍ
 14.  Částečně v důsledku významné finanční podpory EU13 a vstupu směrnice 
o čištění městských odpadních vod v platnost došlo k výraznému  
nárůstu míry pokrytí městského obyvatelstva, které využívá zařízení pro sekundární a terciární čištění (viz definice v příloze ). To je zvláště 
patrné u čtyř členských států, které obdržely v programovém období 2000–2006 více než 50 % výdajů EU na zavedení čištění městských  
odpadních vod ( tabulky 1  a 2). 11 Pro programové období 
1994–1999 byly „velkými projekty“ 
ty projekty, „jejichž celkové 
náklady, ze kterých je určována částka pomoci Společenství, byly 
zpravidla vyšší než 25 milionů ECU 
u investic do infrastruktury nebo 
vyšší než 15 milionů ECU u investic 
do výrobních zařízení". Pro programové období 2000–2006 
se definice „velkých projektů“ 
vztahuje na projekty, „jejichž 
celkové náklady brané v úvahu 
při určování příspěvku z fondů 
překračují částku 50 milionů EUR“. 
Pro období 2007–2013 je hranicí 
pro projekty v oblasti životního 
prostředí částka 25 milionů EUR.
12 Nařízení Rady (ES) č. 1164/94 
ze dne 16. května 1994 
(Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1) ve 
znění nařízení (ES) č. 1265/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 62).
13 U čtyř navštívených členských 
států poskytla EU více než 50 % 
finančních zdrojů nutných pro 
zavedení čištění městských 
odpadních vod. 
kg904920_CS_insideBT.indd   13 19/05/09   15:51:49
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200614
PROCENTNÍ VÝVOJ POPULACE MĚSTSKÝCH AGLOMERACÍ OBSLUHOVANÝCH 
ČISTÍRNAMI, KTERÉ UMOŽŇUJÍ SEKUNDÁRNÍ ČIŠTĚNÍ 
Členský státPočátek programového 
období 1994–1999Konec programového období 
2000–2006
Irsko120 % (1994) 87 %(2006)
Španělsko241 % (1995) 77 % (2005)
Portugalsko332 % (1994) 80 % (2006)
Řecko4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Agentura na ochranu životního prostředí (EPA – z angl. Environmental Protection Agency ), 
Úřad pro dohled nad životním prostředím, Vypouštění městských odpadních vod v Irsku – zprávy za roky 2002–2003 a 2004–2005. Údaje za rok 2006 poskytlo ministerstvo životního prostředí, ochrany památek a místní správy.
2 Pokud jde o údaje za rok 1995, zpráva byla připravena v souladu s článkem 16 směrnice 
o čištění městských odpadních vod, zasláno Komisi Španělskem (říjen 2004). U údajů za rok 2005 zaslalo odhad ministerstvo životního prostředí. 
3 Strategický plán pro úpravu vody a čištění odpadních vod (2007–2013).
4 Ministerstvo životního prostředí – odhad Ústřední vodohospodářské agentury.TABULKA 1
PROCENTNÍ VÝVOJ POPULACE MĚSTSKÝCH AGLOMERACÍ OBSLUHOVANÝCH 
ČISTÍRNAMI, KTERÉ UMOŽŇUJÍ SEKUNDÁRNÍ A TERCIÁRNÍ ČIŠTĚNÍ 
Členský státPočátek programového období 
1994–1999 (1995)1Konec programového období 
2000–2006
Irsko 2 % 8 % (2006)2
Španělsko 3 % 84 % (2005)3
Portugalsko 0 % 63 % (2005)4
Řecko 6 % 55 % (2006)5
1 Údaje o životním prostředí, OECD (Kompendium 2006).
2 Údaje za rok 2006 poskytla Agentura na ochranu životního prostředí (EPA), a pokud jde 
o rok 2009, ministerstvo životního prostředí odhaduje, že se tato procentní míra zvýší na 80%.
3 Ministerstvo životního prostředí.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) odhaduje, že v roce 2008 se tato procentní míra zvýší 
na 78%.
5 Ministerstvo životního prostředí – Ústřední vodohospodářská agentura. Toto číslo se do 
roku 2007 zvedlo na 97 %.TABULKA 2
kg904920_CS_insideBT.indd   14 19/05/09   15:51:49
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200615
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
 15.  Hlavním cílem auditu bylo posoudit účelnost výdajů na čištění odpad-
ních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 
1994–1999 a 2000–2006.
 16.  Účetní dvůr řešil tyto otázky:
Dosahují čistírny spolufinancované EU při čištění odpadních vod a) 
přiměřené výkonnosti?
Jsou kaly produkované čistírnami vhodným způsobem  b) 
využívány?
Plní Komise svou roli, pokud jde o výběr projektů, monitorování c) 
důsledků prostřednictvím analýzy závěrečných zpráv a podpory environmentálních zásad?
 17.  Audit se prováděl v Evropské komisi a ve čtyřech členských státech: Špa-
nělsku, Portugalsku, Řecku a Irsku. Celkové výdaje Společenství na projekty čištění odpadních vod v těchto členských státech dosáhly za programové období 1994–1999 výše 5,2 miliardy EUR a za programové 
období 2000–2006 výše 5,9 miliardy EUR. Audit se prováděl v období 
od května 2007 do března 2008.
 18.  Audit vycházel z posouzení výkonnosti vzorku 73 fungujících čistíren 
spolufinancovaných během příslušných programových období.
 19.  Prověřovaly se postupy Komise při schvalování, monitorování a kontrole 
nápravných opatření projektů. V členských státech prováděl Účetní 
dvůr pohovory se zástupci různých místních, regionálních a národních 
orgánů pověřených návrhem, výběrem, provozem a monitorováním čistíren. Účetní dvůr navštívil v doprovodu nezávislých odborníků  v oblasti provozu, údržby a kontroly čistíren 26 projektů ( tabulka 3 ). 
Dalších 47 čistíren bylo podrobeno dokumentárním kontrolám. Za úče-
lem stanovení a porovnání referenčních hodnot a osvědčených postupů 
v dané oblasti byl proveden přezkum standardů některých nečlen-ských zemí EU (USA, Švýcarsko, Kanada, Austrálie a Japonsko).
kg904920_CS_insideBT.indd   15 19/05/09   15:51:49
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200616
ČISTÍRNY ODPADNÍCH VOD NAVŠTÍVENÉ V RÁMCI AUDITU ÚČETNÍHO DVORA 
PODLE LOKALITY A ZDROJE FINANCOVÁNÍ
Fond soudržnosti EFRR Celkem
Španělsko 516
Portugalsko 516
Řecko 606
Irsko 628
Celkem 22 4 26TABULKA 3
kg904920_CS_insideBT.indd   16 19/05/09   15:51:49
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200617
DOSAHUJÍ ČISTÍRNY SPOLUFINANCOVANÉ EU 
PŘI ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD PŘIMĚŘENÉ VÝKONNOSTI?
ZÁKLADNÍ INFORMACE
 20.  Účelem čištění splašků a předčištěných průmyslových odpadních vod je 
snížit množství znečišťujících látek na přijatelnou úroveň, aby mohly být bez nebezpečí absorbovány recipienty. Kvalita odtokové vody se 
monitoruje odebíráním vzorků vody.
 21.  Účetní dvůr prověřoval:
zda provoz čistíren dosahoval přiměřené kapacity; a) 
zda kvalita produkované odtokové vody byla přijatelná; b) 
zda byla výkonnost čistíren vhodným způsobem monitorována. c) 
PROVOZ VĚTŠINY ČISTÍREN DOSAHOVAL PŘIMĚŘENÉ 
KAPACITY…
 22.  Provoz 18 z 26 navštívených čistíren byl z hlediska kapacity (s mírou 
využití nad 50 %) vyhodnocen jako uspokojivý. V těchto případech 
bylo napojení domácností a průmyslových uživatelů na čistírnu  přiměřené. 
… KAPACITA ŘADY ČISTÍREN VŠAK NEBYLA V PROVOZU PLNĚ 
VYUŽÍVÁNA…
 23.  Čistírny, jejichž provoz nedosahuje 50 % jejich kapacity, lze považovat za 
nedostatečně využívané. Ve vzorku Účetního dvora takto fungovalo 
sedm čistíren. Jejich nedostatečné využití lze vysvětlit takto14:PŘIPOMÍNKY
14 Dvě čistírny fungovaly na 35 % 
své kapacity, čtyři na přibližně 40 % a jedna na 45 %.
kg904920_CS_insideBT.indd   17 19/05/09   15:51:50
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200618
u šesti z těchto sedmi případů byly příčinou nedostatečného vyu- a) 
žívání kapacity problémy s dokončením sítě; mnoho domácností a průmyslových uživatelů nebylo na čistírny napojeno, přestože tyto čistírny jsou v provozu již pět a více let. V důsledku toho ne 
všechna odpadní voda vyprodukovaná v dané oblasti procházela čištěním;
zbývající čistírna fungovala na nižší kapacitu, než se plánovalo, b) 
neboť místní průmyslové závody zanikly, což vedlo k drastickému snížení objemu vody k čištění.
… A KAPACITA JEDNÉ ČISTÍRNY BYLA NEDOSTATEČNÁ
 24.  Provoz jedné čistírny dosáhl plné kapacity díky neočekávaně rychlému 
hospodářskému růstu daného regionu. Čistírna proto neměla v době návštěvy Účetního dvora dostatečnou kapacitu, aby mohla objem  odpadních vod zvládat. Práce na rozšíření provozu se plánují na roky 2009–2010. V současné době není čistírna schopna veškerou přitéka-
jící odpadní vodu řádně vyčistit. 
VELKÁ VĚTŠINA ČISTÍREN PRODUKOVALA ODTOKOVOU 
VODU, KTERÁ SPLŇOVALA POŽADAVKY EU
 25.  Účetní dvůr posuzoval kvalitu vypouštěné vody na základě požadavků 
směrnice o čištění městských odpadních vod15 u 73 vybraných čistíren. 
Tato směrnice byla dále srovnávána se stávajícími právními předpisy 
nečlenských zemí EU na podobné úrovni hospodářského a sociálního 
vývoje. V 64 případech kvalita vypouštěné vody splňovala požadavky EU. Výsledky shrnuje tabulka 4 .15 Tabulky 1 a 2 přílohy I směrnice 
Rady 91/271/EHS stanoví 
požadavky na vypouštění pro standardní oblasti týkající se 
biochemické spotřeby kyslíku 
(BOD5), chemické spotřeby kyslíku 
(COD) a nerozpuštěných látek 
celkem (TSS) a dále pro citlivé 
oblasti požadavky na celkový 
fosfor (TP) a/nebo celkový dusík (TN) (viz příloha ).
kg904920_CS_insideBT.indd   18 19/05/09   15:51:50
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200619
VÝKONNOST ČISTÍREN V AUDITNÍM VZORKU S OHLEDEM NA POŽADAVKY EU 
NA KVALITU ODTOKOVÉ VODY
Kontrolované 
čistírnyPožadavky EU 
jasně splněnyPožadavky EU 
těsně splněnyPožadavky EU 
nesplněny
Španělsko 1 9 973
Irsko 18 12 5 1
Portugalsko 1 8 864
Řecko 18 12 5 1
Celkem 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABULKA 4
PŘÍKLADY ČISTÍREN PLNÍCÍCH POŽADAVKY EUOBR. 14
Obrázek 1: Čistírna na ostrově Psyttalia – Řecko Obrázek 2: Čistírna města Febres – Portugalsko
Obrázek 3: Čistírna v provincii León – Španělsko Obrázek 4: Čistírna v obci Drogheda – Irsko
kg904920_CS_insideBT.indd   19 19/05/09   15:51:50
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200620
 26.  Jak uvádí tabulka 4 , v devíti případech kvalita vypouštěné vody poža-
davky EU nesplňovala. Byly zjištěny tyto problémy:
Průmyslová odpadní voda by měla být normálně před vypuštěním a) 
do obecního kanalizačního systému přečišťována, aby se tak pře-
dešlo problémům s výkonem čistírny. Ve čtyřech čistírnách, které 
požadavky EU nesplňovaly, byly hlavní problémy zapříčiněny tím, 
že do čistíren přitékala z průmyslových zdrojů voda, která nebyla 
v plném rozsahu předčištěna, a tím, že v některých případech  nebyli provozovatelé o složení přitékající průmyslové odpadní  vody informováni (viz rámeček 2 ).
Provoz některých čistíren měly na starosti místní orgány, které  b) 
postrádaly přiměřené zdroje a odbornou kompetenci. Rovněž zde neexistovaly mechanismy, které by jim umožňovaly informovat se o osvědčených postupech.
V ostatních případech byla příčinou nedostatečné výkonnosti  c) 
skutečnost, že čistírny nemohly řádně odstraňovat živiny způso-
bující eutrofizaci, neboť neměly k dispozici vhodné vybavení pro odstraňování živin.
PŘÍKLADY NEDOSTATEČNÉHO PŘEDČIŠTĚNÍ PRŮMYSLOVÝCH ODPADNÍCH VOD
Ve Španělsku provozovatelé dvou ze tří čistíren neplnících normy uvedli ve svých měsíčních zprávách o provozu, že průmyslové závody odváděly do jejich čistíren nepředčištěnou odpadní vodu, což mělo negativní dopad na 
výkonnost. U jedné z těchto dvou čistíren se 74 z 93 vlastních kontrol provedených v roce 2006 odchylovalo od limitů stanovených směrnicí o čištění městských odpadních vod o více než 100 %. 
V Portugalsku u dvou ze čtyř čistíren, které nesplňovaly požadavky EU, vypouštěly průmyslové závody odpadní 
vodu přímo do obecního kanalizačního systému, aniž by prováděly náležité předčištění. Provozovatelé o této 
situaci věděli, navíc se o ní již dříve psalo ve zprávách nezávislého orgánu pověřeného monitorováním výkonnosti 
čistírny.RÁMEČEK 2
kg904920_CS_insideBT.indd   20 19/05/09   15:51:52
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200621
16 Příloha I.D směrnice 91/271/EHS.
17 Směrnice 86/278/EHS a směrnice 
91/271/EHS.MONITOROVÁNÍ KVALITY ODTOKOVÉ VODY: OBECNĚ PŘIJATELNÉ 
ÚDAJE O VÝKONNOSTI, ALE I PŘÍLEŽITOSTI KE ZLEPŠENÍ
 27.  O 26 navštívených čistírnách obecně platilo, že vlastní kontroly prová-
děné provozovateli čistíren byly co do frekvence a používané metody 
výběru vzorku v souladu s normami stanovenými směrnicí o čištění 
městských odpadních vod. Byly však zjištěny určité nedostatky,  zejména u menších čistíren:
V jednom případě nebyla frekvence vlastních kontrol dostatečná a) 
(v roce 2006 bylo provedeno pět vlastních kontrol místo požado-
vaných 12).
Ve třech případech nebyla metoda výběru vzorku v souladu se  b) 
směrnicí (používal se bodový odběr, zatímco směrnice stanoví  povinnost používat 24hodinové slévané vzorky nebo vzorky  
vázané na průtok).
 28.  V průběhu auditu bylo zjištěno dodržování řady osvědčených postupů, 
které šly nad rámec požadavků této směrnice:
Provozovatelé čistíren s kapacitou nad 50 000 PE prováděli více a) 
vlastních kontrol, než vyžaduje směrnice (24)16. U 14 takových  
navštívených čistíren se počet vzorků odebraných za jeden rok  
pohyboval od 38 do 365.
Tři ze čtyř navštívených členských států provozují systém povolení b) 
k vypouštění, který každé čistírně stanoví požadavky na vypouš-těnou vodu (i když některé čistírny navštívené v těchto členských státech fungovaly bez povolení, případně s prošlým povolením). 
Čtvrtý členský stát zahájil provoz svého povolenkového systému 
v roce 2008.
JSOU KALY PRODUKOVANÉ ČISTÍRNAMI VHODNÝM 
ZPŮSOBEM VYUŽÍVÁNY?
ZÁKLADNÍ INFORMACE
 29.  Čištění odpadních vod vede k vypouštění odtokové vody a produkci čistí-
renských kalů. EU podporuje jejich využití jako hnojiva17, protože vyčiš-
těné kaly z čistíren odpadních vod jsou dobrým zdrojem fosforu, dusíku a draslíku. Takové využití kalů má z ekonomického hlediska pro země-dělce smysl, neboť představuje dobré využití dostupných zdrojů a záro-
veň je prospěšné pro půdu. Čistírenské kaly mohou ale také obsahovat 
škodlivé znečišťující látky, jejichž míru je nutno udržovat na přijatelné 
úrovni, aby bylo možno kaly bezpečně využívat či zneškodňovat.
kg904920_CS_insideBT.indd   21 19/05/09   15:51:53
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200622
18 Směrnice Rady 75/442/EHS ze 
dne 15. července 1975 o odpadech 
(Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39).
ZNEŠKODŇOVÁNÍ ČISTÍRENSKÝCH KALŮ U ČISTÍREN Z AUDITNÍHO VZORKU
Metody opětovného 
použití doporučované EUMetody bez opětovného použití
Celkem
Rozšiřování SpalováníObecní 
skládkyČistírna 
na místěOstatní
Španělsko 1 6 0201 1 9
Irsko 1 7 0100 1 8
Portugalsko 1 4 0130 1 8
Řecko 01 1 4 21 1 8
Celkem 4 711 85 27 3TABULKA 5 30.  Účetní dvůr prověřoval:
zda byly kaly zneškodňovány bezpečně, tj. opětovně bezpečně  a) 
využity v zemědělství a při produkci energie spalováním, což EU 
podporuje18, nebo uloženy na obecní skládky, což je přijatelné,  
i když se má za to, že jde o nejméně udržitelnou metodu;
zda byla při používání v zemědělství míra jistých látek, jež se  b) 
považují za riskantní, bezpečná;
zda monitorování fungujících zařízení v členských státech  c) 
poskytlo přiměřenou jistotu, že čistírenské kaly jsou bezpečně  zneškodňovány.
DVĚ TŘETINY KONTROLOVANÝCH ČISTÍREN ZNEŠKODŇOVALY 
ČISTÍRENSKÉ KALY V SOULADU S POSTUPY DOPORUČENÝMI EU
 31.  Z auditního vzorku 73 čistíren se 47 čistíren z těch, které se držely dopo-
ručených metod, rozhodlo pro využití kalů v zemědělství a jedna čis-tírna pro produkci energie spalováním (viz tabulka 5 ). 
kg904920_CS_insideBT.indd   22 19/05/09   15:51:53
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200623
PŘÍKLADY ZNEŠKODŇOVÁNÍ KALŮ Z ČISTÍRENOBR. 56
Obrázek 5: Praxe opětovného využití na zemědělské 
půdě podporovaná EUObrázek 6: Špatná praxe: skladování na místě 
v navštívené čistírně 32.  Důvody použití metod, při nichž nedochází k opětovnému využití, se 
u ostatních 25 čistíren různily:
Ačkoliv Řecko nyní vyvíjí národní plán, který má vyřešit problém a) 
zneškodňování čistírenských kalů, v době auditu nebyly zavedeny 
ani národní plán, ani regionální plány a 14 z 18 kontrolovaných 
řeckých čistíren ukládalo své kaly na obecní skládky.
V Řecku a Portugalsku nemají některé čistírny použitelnou strate- b) 
gii zneškodňování kalů, to se týká zejména čistíren provozovaných obcemi. To vedlo ke skladování kalů přímo na místě a v jednom případě k ukládání kalů do opuštěného dolu. Jedna velká čis-
tírna v Řecku neměla platnou smlouvu na zneškodňování kalů,  a proto se každoročně přímo na pozemku čistírny uskladňovalo 
13 450 tun kalů ( obrázek 6 ).
kg904920_CS_insideBT.indd   23 19/05/09   15:51:53
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200624
PROCENTNÍ VÝVOJ U OPĚTOVNÉHO POUŽÍVÁNÍ KALŮ Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD 
V SOULADU S POSTUPY DOPORUČENÝMI EU1
Členský státPočátek 
programového 
období 1994–1999Konec programového 
období 2000–2006Metoda opětovného 
použití
Irsko 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005)Zemědělství / veškerá 
půda
Španělsko 46 % (1997) 66 % (2003) Zemědělství
Portugalsko 30 % (1995) 42 % (2005) Zemědělství
Řecko 0 % (1997)0 % (2005) / 50 % 
(polovina roku 2007)2 Energie (spalování)
1 Zprávy o čistírenských kalech, které připravují členské státy podle článku 17 směrnice o kalech 
z čistíren odpadních vod.
2 Odhad. Ministerstvo životního prostředí.TABULKA 6 33.  Z přezkumu údajů o zneškodňování kalů z čistíren navštívených členských 
států vyplynulo, že došlo k výraznému nárůstu opětovaného použití čistírenských kalů, což EU podporuje ( tabulka 6  a rámeček 3 ).
PŘÍKLAD PODPORY PRAXE DOPORUČOVANÉ EU V JEDNOM ČLENSKÉM STÁTĚ
Výkon dosažený Irskem lze z části připsat skutečnosti, že provádění směrnice o kalech z čistíren odpadních vod 
mělo podobu rozvoje a použití pokynů k určení osvědčených postupů pro čištění a zneškodňování čistírenských kalů. Jeden pokyn se zaměřil na přípravu účelných plánů řízení kalů pro místní orgány, zatímco dva jiné se zabý-valy bezpečným zneškodněním kalů na zemědělské půdě, včetně požadavku na využití plánu řízení živin platného 
pro všechny zemědělce.RÁMEČEK 3
kg904920_CS_insideBT.indd   24 19/05/09   15:51:54
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200625
PŘÍKLADY KONTROL PŘÍTOMNOSTI JINÝCH SLOUČENIN V ČISTÍRENSKÝCH KALECH 
V Irsku prováděly tři z osmi navštívených čistíren v pravidelných intervalech testy na fl  uorid, arzén, selen a hořčík. 
Některé závody rovněž prováděly testy na polycyklické aromatické uhlovodíky a polychlorované bifenyly.
V Portugalsku se od roku 2006 musí kontrolovat, zda kaly produkované čistírnami, které upravují průmyslové 
vody, neobsahují organické sloučeniny a dioxiny. Tento postup dodržovaly čtyři ze šesti navštívených čistíren.RÁMEČEK 4V POROVNÁNÍ S POŽADAVKY SMĚRNICE O KALECH Z ČISTÍREN 
ODPADNÍCH VOD USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY
 34.  U čistíren, které rozšiřují čistírenské kaly po půdě, kontrolovaných na 
místě ve třech členských státech byly výsledky laboratorních testů 
na množství těžkých kovů obsažených v čistírenských kalech a půdě 
před rozšířením kalů v souladu s maximálními limity, které stanoví směrnice o kalech z čistíren odpadních vod. Kontrolovaly se i jiné  sloučeniny, například polychlorované bifenyly, ačkoliv to směrnice nevyžaduje (viz rámeček 4 ).
REVIZE SMĚRNICE?
 35.  Ačkoliv Účetní dvůr zjistil, že požadavky směrnice o kalech z čistíren 
odpadních vod se v uspokojivé míře dodržovaly, stávající směrnice, která byla přijata v roce 1986, nebere v úvahu následný vývoj technik a metod čištění a zneškodňování kalů. Nevyžaduje například testo-
vání na organické znečišťující látky, například polychlorované bife-nyly nebo patogenní látky jako E. coli . Některé členské státy oproti 
tomu stanoví maximální množství organických znečišťujících látek ve 
svých vnitrostátních právních předpisech a některé nečlenské země EU mají zase zavedené standardy zaměřené na snižování škodlivých účinků patogenních látek obsažených v kalech. Směrnice se navíc  
nezmiňuje ani o jiných oblíbených způsobech rozšiřování kalů, např. v lesnictví. 
kg904920_CS_insideBT.indd   25 19/05/09   15:51:54
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200626
 36.  Pokud se bude revize považovat za nutnou, je pravděpodobné, že nové 
mezní hodnoty pro různé látky budou přísnější než limity uvedené ve stávající směrnici. V jiných případech to však může být příležitost některé limity, které byly v minulosti příliš obezřetné, na základě  
výzkumu provedeného po přijetí směrnice v roce 1986 zmírnit. Rov-něž může být potřeba iniciovat provádění testů na znečišťující látky, 
které současná směrnice neuvádí.
MONITOROVÁNÍ ZNEŠKODŇOVÁNÍ KALŮ: 
URČITÉ PŘÍLEŽITOSTI KE ZLEPŠENÍ U PROVOZNÍCH ZAŘÍZENÍ A MONITOROVACÍCH ORGÁNŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ
 37.  Z přezkumu Účetního dvora zaměřeného na testování a záznamy provoz-
ních zařízení v daném vzorku vyplynulo, že frekvence odběru vzorků a výběr metody odběru vzorku za účelem testování čistírenských  
kalů jsou ve svém souhrnu v souladu se směrnicí o kalech z čistíren 
odpadních vod, i když byly zjištěny určité nedostatky týkající se počtu 
provedených testů.
 38.  Účetní dvůr v členských státech zjistil, že:
orgán odpovědný za monitorování čistírenských kalů často nebyl a) 
na různých úrovních schopen uvést množství vyprodukovaných 
kalů, jejich složení nebo jak byly zneškodněny;
za monitorování zneškodňování čistírenských kalů pocházejících b) 
ze zemědělské a jiné činnosti často odpovídaly různé útvary samo-
statně. Chyběl přehled o situaci každé čistírny jako celku.
PLNÍ KOMISE SVOU ROLI?
ZÁKLADNÍ INFORMACE
 39.  Na schvalování a sledování projektů čištění odpadní vody spolufinan-
covaných EU se podílí dvě generální ředitelství Evropské komise: GŘ 
REGIO a GŘ ENV. U velkých projektů Fondu soudržnosti a EFRR se  role Komise při posuzování žádostí o granty a v rámci rozhodovacího 
procesu týká jednotlivých projektů, zatímco u menších projektů EFRR 
intervenuje na úrovni operačních programů (body 8–13).
kg904920_CS_insideBT.indd   26 19/05/09   15:51:54
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200627
 40.  U velkých projektů Fondu soudržnosti a EFRR Účetní dvůr zkoumal, zda 
Komise: 
soustavným způsobem kontrolovala údaje o životním prostředí  a) 
uvedené v žádostech o granty;
před vyplacením zůstatku grantu přezkoumala důsledky dosažené b) 
schválenými projekty;
zajistila, aby členské státy vycházely z environmentálních zásad c) 
EU, že znečištění by se mělo snižovat u zdroje a že „znečišťovatel platí“. 
NUTNOST POSTUPOVAT PŘI PROVĚRKÁCH PROJEKTŮ 
KONZISTENTNĚ
 41.  K tomu, aby Komise zajistila všem žádostem o grant rovné zacházení 
a pokryla všechny jejich aspekty, je naprosto nutný vhodný a sys-tematicky používaný rámec s pokyny a kontrolními seznamy. V prů-
běhu auditu Účetní dvůr zjistil, že takové interní pokyny a kontrolní seznamy neexistují. 
 42.  Příručka Komise k Fondu soudržnosti 2000–2006  zmiňuje určité klíčové 
dokumenty a informace, které se musely v žádostech o grant uvádět. V žádostech, jež byly předmětem přezkumu Účetního dvora, však tyto 
informace nebyly vždy uvedeny; používáním kontrolních seznamů se 
tomu mohlo předejít. 
 43.  Při přezkumu 22 čistíren navštívených na místě a spolufinancovaných 
z Fondu soudržnosti Účetní dvůr zjistil:
že zatímco téměř všechny žádosti a rozhodnutí Komise uvádějí  a) 
cíle pro kvalitu vypouštěné vody a objem odpadní vody, která  má být předmětem čištění, o povaze zneškodňování čistírenských kalů (zmíněno pouze u osmi žádostí o pomoci a šesti rozhodnutí o grantu) nebo jejich kvalitě (zmíněno pouze ve dvou žádostech o pomoc a jednom rozhodnutí o grantu) poskytují jen velmi málo informací;
že téměř v žádné žádosti o pomoc a souvisejících rozhodnutích b) 
o grantu nejsou uvedeny kvantifikované ukazatele výkonnosti kva-
lity přitékající vody (tuto skutečnost potvrdila zjištění hodnocení 
ex post provedeného pro Komisi).
kg904920_CS_insideBT.indd   27 19/05/09   15:51:54
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200628
19 Nejaktuálnější příklad uvedl 
Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě 
č. 1/2008 o procesu vyřizování 
a schvalování žádostí o pomoc 
a hodnocení velkých investičních 
projektů za programová období 
1994–1999 a 2000–20006 (Úř. věst. 
C 81, 1.4.2008, s. 1). 44.  Účetní dvůr navíc upozornil, že na posuzování toho, zda projekty dosáhly 
svých cílů, mohou mít vliv nedostatky v žádostech o podporu, zejména 
nedostatky týkající se očekávaných účinků a ukazatelů19.
 45.  Přísnější zkoumání projektů ve fázi žádosti bývalo mohlo některé pro-
blémy zjištěné v průběhu auditu identifikovat a pomoci s jejich  
řešením:
neadekvátní kvalita zařízení v citlivých oblastech z důvodu ne- a) 
existence řádného vybavení pro odstraňování živin (bod 26);
neadekvátní zneškodňování kalů: některé velké čistírny shromaž- b) 
ďují kaly na svém pozemku (bod 32).
POTŘEBA LEPŠÍHO MONITOROVÁNÍ DŮSLEDKŮ
 46.  Před vyplacením zůstatku grantu u projektů Fondu soudržnosti se musí 
Komisi předložit závěrečná zpráva uvádějící zejména posouzení, zda bylo dosaženo očekávaných výsledků. Pokud není závěrečná zpráva zaslána Komisi do 18 měsíců od konečného termínu uvedeného v roz-hodnutí o grantu, měl by být zůstatek platby podle příslušných práv-ních předpisů EU zrušen. 
 47.  Při auditu závěrečných zpráv 22 čistíren spolufinacovaných Fondem sou-
držnosti, které Účetní dvůr navštívil, bylo zjištěno, že údaje o kvalitě 
vypouštěné vody uvádí pouze šest závěrečných zpráv, údaje souvi-sející s měřením zlepšování kvality vody uvádí pouze jedna zpráva  
a metodu zneškodňování čistírenských kalů uvádí pouze tři zprávy. 
 48.  Účetní dvůr dospěl k závěru, že Komise není schopna bez základních a klí-
čových informací, jako jsou například informace uvedené v bodu 47, 
závěrečné zprávy řádně zhodnotit. Nejsou-li tyto informace k dispo-zici, dojde k pozastavení nebo zrušení zůstatku platby, pouze pokud nebude zpráva podána, nikoliv tedy na základě posouzení, zda bylo skutečně dosaženo očekávaných výsledků. 
kg904920_CS_insideBT.indd   28 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200629
20 Dobrý ekologický stav 
definuje rámcová směrnice 
o vodě na základě tří skupin 
prvků: složky biologické kvality, 
hydromorfologické složky kvality 
a fyzikálně-chemické složky kvality (článek 2 a příloha V).
21 Zpráva Komise Radě 
a Evropskému parlamentu 
podle článku 16 nařízení 
(ES) č. 648/2004 Evropského 
parlamentu a Rady ze dne 
31. března 2004 o detergentech, 
týkající se používání fosforečnanů 
/ KOM(2007) 234 v konečném znění 
ze dne 4. května 2007.
22 Generální ředitelství pro životní 
prostřední EU – Závěrečná zpráva 
o fosforečnanech a náhradních 
aktivních složkách detergentů / 
WRc Ref: UC 4011 / červen 2002, 
strany 120, 121 a 125, zpráva 
rozvojového programu OSN / 
globálního environmentálního 
nástroje o řece Dunaji a projektu 
MARE/HELCOM v oblasti Baltského 
moře.
23 Bulharsko a Rumunsko nebyly do 
této studie zahrnuty. 
24 Komise ve své zprávě uvádí, že 
ve dvou zemích, které obdržely 
značné částky pomoci EU na 
podporu investic do čištění odpadních vod a které byly v rámci 
tohoto auditu navštíveny, se 
používaly prací prostředky bez 
fosforečnanů z méně než 50 %.JE NUTNO BRÁT VÍCE OHLEDŮ NA ENVIRONMENTÁLNÍ 
ZÁSADY EU
 49.  Zachování dobrého ekologického stavu vodních útvarů20 vyžaduje nejen 
uspokojivé čištění odpadních vod na úrovni jednotlivých zařízení, ale rovněž uplatňování environmentálních zásad EU, tj. že znečištění by se mělo snižovat u zdroje a že „znečišťovatel platí“.
 50.  Jedna zpráva Komise uvádí21, že dvěma hlavními zdroji eutrofizace slad-
kých vod městskými aglomeracemi jsou produkty lidského meta-
bolismu a v domácnostech používané prací prostředky osahující  fosforečnany. Obavy ohledně působení pracích prostředků na bázi  
fosforečnanů vedla většinu členských států k přechodu na prací pro-
středky bez fosforečnanů. 
 51.  Jiné zprávy dospěly k závěru22, že zajištění terciárního čištění bez pře-
chodu na prací prostředky bez fosforečnanů nemusí samo o sobě  dostačovat k tomu, aby k eutrofizaci nedocházelo. 
 52.  Komise studovala možné přínosy pro jednotlivé členské státy v oblasti 
životního prostředí související s přechodem na prací prostředky bez fosforečnanů a dospěla k závěru, že 24 z 25
23 zkoumaných států by 
to v různé míře24 prospělo. K faktorům, které se u jednotlivých člen-
ských států zohledňovaly, patřila roční spotřeba pracích prostředků 
s obsahem fosforečnanů, zajištění terciárního čištění vody a míra  
znepokojení v souvislosti s eutrofizací. 
 53.  Komise uznala nutnost podniknout příslušné kroky a ve zprávě, na niž se 
odkazuje v bodu 50, uvedla, že rozhodnutí o omezení fosforečnanů 
v pracích prostředcích bude – pokud bude opodstatněné – přijato  
a že posouzení dopadu, popřípadě předložení legislativního návrhu 
bude následovat, bude-li se to považovat za vhodné.
 54.  Pokud jde o zásadu „znečišťovatel platí“, rámcová směrnice o vodě vyža-
duje, aby byla do roku 2010 přijata politika poplatků v oblasti vody, která by podporovala efektivní využívání vodních zdrojů a pokrytí  
nákladů.
kg904920_CS_insideBT.indd   29 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200630
 55.  Při posuzování žádostí o granty je Komise povinna ověřovat dodržo-
vání zásady „znečišťovatel platí“, což může ovlivnit sazbu poskytnuté 
podpory25. Neexistují však žádné referenční hodnoty, oproti nimž by 
se mohly posuzovat tarifní sazby navrhované v žádosti. Účetní dvůr zjistil, že k rozhodnutím o grantu se tarifní sazby nepřikládaly nikdy a že tento postup byl častý i u závěrečných zpráv, což ztěžovalo  posouzení finanční udržitelnosti.
 56.  Z přezkumu, který provedl Účetní dvůr u tarifů uplatňovaných v navští-
vených zařízeních, vyplývá, že tarify jsou obecně příliš nízké, než aby 
pokryly provozní náklady (viz rámeček 5 ).25 GŘ REGIO, Příručka k Fondu 
soudržnosti 2000–2006  (verze 
2006–2009) – strana 21.
PŘÍKLADY TARIFŮ UPLATŇOVANÝCH V NAVŠTÍVENÝCH ZAŘÍZENÍCH
Tarify uplatňované v navštívených zařízeních ve Španělsku, Portugalsku a Řecku se podstatně lišily (u množství 
vody nad 20 m3 se například pohybovaly od 0,079 EUR/m3 do 1,17 EUR/m3).
V Irsku se domácnostem neúčtuje vodné a stočné přímo, ačkoliv uživatelům z komerčního a průmyslového sektoru 
tyto služby účtovány jsou. RÁMEČEK 5
kg904920_CS_insideBT.indd   30 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200631
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 57.  Účetní dvůr celkově dospěl k závěru, že ve čtyřech kontrolovaných člen-
ských státech strukturální opatření přispěla ke zlepšení čištění odpad-
ních vod.
ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD
 58.  Pokud jde o výkonnost čistíren odpadních vod, Účetní dvůr zjistil, že 
čistírny spolufinancované ze strukturálních opatření obecně fungují 
přiměřeně (body 22 a 25).
 59.  Nicméně:
se zjistilo, že sedm z 26 čistíren nedosahuje na úroveň své pro- a) 
vozní kapacity, neboť v šesti případech se nepodařilo na čistírny 
napojit všechny potenciální uživatele z okruhu domácností a prů-
myslových uživatelů a v jednom případě došlo ke ztrátě místního 
průmyslu (body 23 a 24);
kvalita odtokové vody nesplňovala požadavky EU u devíti z 73 pří- b) 
padů z důvodu neadekvátního předčištění průmyslové odpadní  vody vypouštěné do kanalizace, nedostatku odborných znalostí na straně některých místních orgánů a nedostatku vhodného   vybavení nebo technologie v oblastech označených jako citlivé 
(bod 26).
60. ÚČETNÍ DVŮR PROTO DOPORUČUJE, ABY:
členské státy zajistily, aby se dostatečně pamatovalo na napojení a) 
nově vybudovaných čistíren na kanalizační síť;
členské státy za účelem zlepšení kvality vypouštěné vody věnovaly b) 
větší pozornost přiměřenému předčištění průmyslových odpadních 
vod a podporovaly sdílení informací o osvědčených postupech mezi 
provozovateli. 
kg904920_CS_insideBT.indd   31 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200632
ČIŠTĚNÍ A ZNEŠKODŇOVÁNÍ ČISTÍRENSKÝCH KALŮ 
 61.  Co se týče čištění a zneškodňování čistírenských kalů, Účetní dvůr zjistil, 
že dvě třetiny čistíren spolufinancovaných ze strukturálních opatření čistírenské kaly opětovně používají a dodržují při tom metody dopo-ručované ve směrnicích EU. Téměř všechny přitom preferují využití 
kalů na zemědělské půdě (bod 31).
 62.  Nicméně:
u 25 ze 73 čistíren byly zjištěny neudržitelné metody, které nepo- a) 
čítají s dalším využitím kalů, např. skladování kalů na pozemku  čistírny (bod 32);
u tří ze čtyř členských států nebyly u některých zařízení relevantní b) 
orgány schopny uvést množství vyprodukovaných kalů, jejich slo-žení nebo jak byly zneškodněny (bod 38);
Účetní dvůr zjistil, že ačkoliv se požadavky směrnice o kalech  c) 
z čistíren odpadních vod dodržovaly, právní předpisy EU nezo-
hledňují vývoj technik a metod čištění a zneškodňování kalů od roku 1986, i když některé členské státy používají přísnější normy 
(body 35 a 36).
63. ÚČETNÍ DVŮR PROTO DOPORUČUJE, ABY:
členské státy před podáním žádosti o spolufinancování projektů  a) 
zajistily, aby čistírny městských odpadních vod měly strategii pro zneškodňování čistírenských kalů;
členské státy zajistily, aby jejich databáze k čistírenským kalům  b) 
uváděla u všech čistíren informace o množství vyprodukovaných 
kalů, jejich složení a způsobu zneškodnění;
Komise zvážila, zda nyní nenadešla vhodná doba pro revizi směr- c) 
nice o kalech z čistíren odpadních vod. Případná revize by měla  
vzít v úvahu náklady a přínosy návrhu nových opatření i potřebu 
zachovat rovnováhu s jinými politikami EU.
kg904920_CS_insideBT.indd   32 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200633
ÚČELNOST ROLE KOMISE
 64.  Pokud jde o roli, kterou hraje Komise při schvalování a sledování projektů 
Fondu soudržnosti a velkých projektů EFRR, zjistil Účetní dvůr tyto důležité nedostatky: 
Komise schválila projekty, které v žádosti o pomoc neuváděly klí- a) 
čové informace, jež Příručka k Fondu soudržnosti  vyžaduje (např. 
výkonnostní cíle pro zneškodňování kalů a kvalitu recipientů).  Tyto informace usnadňují posouzení dosažených výsledků, které se uvádějí v závěrečné zprávě projektu (body 41–45).
Závěrečné zprávy jednotlivých projektů Fondu soudržnosti často b) 
neobsahují výsledky týkající se kvality vypouštěné vody, recipientů a kvality a povahy zneškodňování čistírenských kalů. Bez těchto informací nemůže Komise provádět nutné hodnocení závěrečných zpráv před vyplacením konečného zůstatku (body 46–48).
 65.  Pokud jde o to, nakolik Komise zohledňuje environmentální zásady, Účetní 
dvůr zjistil toto:
Z řady studií vyplývá, že přechod na prací prostředky bez fosfo- a) 
rečnanů by mohl být pro životní prostředí přínosný. Posuzování 
této záležitosti by mělo být i nadále vyvážené a jeho součástí by měla být adekvátní analýza nákladů a přínosů (body 50–53).
Komise ne vždy brala zásadu „znečišťovatel platí“ dostatečně  b) 
v úvahu. Při přezkumu totiž Účetní dvůr zjistil, že uplatňované tarify 
jsou obecně příliš nízké a nestačí na pokrytí provozních nákladů. V závěrečných zprávách se navíc tarifní sazby často neuváděly, což ztěžovalo posouzení finanční udržitelnosti (body 54–56).
kg904920_CS_insideBT.indd   33 19/05/09   15:51:55
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200634
66. ÚČETNÍ DVŮR PROTO KOMISI DOPORUČUJE, ABY:
vyžadovala, aby se informace umožňující stanovení výkonnostních a) 
cílů v takových klíčových oblastech, jako je kvalita vypouštěné vody, 
kvalita útvarů recipientů, objem vody k čištění a zamýšlená metoda zneškodňování kalů, uváděly v žádostech o grant a systematicky  
se v rámci procesu posuzování projektu kontrolovaly. Zavedení  
vhodných interních pokynů a kontrolních seznamů pro referenty by tento proces usnadnilo;
povzbuzovala členské státy, aby posuzovaly dosahování očeká- b) 
vaných výsledků na úrovni projektů, jak jsou uvedeny v žádosti  
o pomoc, a upozorňuje, že za období 2007–2013 není nutno Komisi 
předkládat žádné závěrečné zprávy týkající se projeků Fondu sou-
držnosti a velkých projektů EFRR;
na základě analýzy přínosů a nákladů pro občany EU posoudila, zda c) 
je přechod na prací prostředky bez fosforečnanů opodstatněný;
zajistila, aby se finanční udržitelnost projektů čistíren brala v úvahu d) 
ve fázi schvalování žádosti a aby byly náležitě zváženy související 
informace, např. navrhované tarify.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání ve dnech 
18. a 19. března 2009.
  Za Účetní dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
kg904920_CS_insideBT.indd   34 19/05/09   15:51:56
/g53/g82/g93/g72/g86/g87/g68/g89/g268/g81/g112/g3
/g83/g82/g87/g85/g88/g69/g116/g3
/g253/g76/g86/g87/g116/g85/g81/g68/g3/g80/g268/g86/g87/g86/g78/g234/g70/g75/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g70/g75/g3/g89/g82/g71/g3/g11/g253/g48/g50/g57/g12/g20/g17/g3/g51/g284/g72/g71/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g70/g78/g112/g12/g21/g17/g3/g51/g85/g76/g80/g105/g85/g81/g116/g3/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g70/g78/g112/g12/g22/g17/g3/g54/g72/g78/g88/g81/g71/g105/g85/g81/g116/g3/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g78/g112/g12/g49/g72/g89/g92/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g105/g18
/g254/g105/g86/g87/g72/g254/g81/g268/g3
/g89/g92/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g105/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g3/g89/g82/g71/g68/g3
/g83/g284/g76/g87/g112/g78/g105/g3/g71/g82/g3/g253/g48/g50/g57
/g283/g40/g46/g36/g57/g92/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g105/g3
/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g3/g89/g82/g71/g68
/g253/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g3/g78/g68/g79/g292/g3/g11/g86/g88/g227/g72/g81/g116/g12/g83/g284/g72/g71/g3/g93/g81/g72/g227/g78/g82/g71/g81/g268/g81/g116/g80
/g23/g17/g3/g55/g72/g85/g70/g76/g105/g85/g81/g116/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g78/g112/g18
/g70/g75/g72/g80/g76/g70/g78/g112/g12/g3/g68/g3/g78/g89/g68/g85/g87/g112/g85/g81/g116 /g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g3
/g11/g56/g57/g12
/g49/g72/g89/g92/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g105/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g3/g89/g82/g71/g68
/g51/g284/g72/g69/g92/g87/g72/g254/g81/g234/g3/g78/g68/g79/g51/g284/g72/g83/g85/g68/g89/g68/g3/g78/g68/g79/g292
/g50/g71/g86/g87/g85/g68/g81/g268/g81/g116/g3
/g229/g76/g89/g76/g81
/g253/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g3/g56/g57/g3
/g93/g105/g284/g72/g81/g116/g80
/g51/g85/g82/g86/g112/g89/g105/g81/g116
/g47/g68/g83/g105/g81/g116/g3
/g83/g116/g86/g78/g88/g3/g68/g3
/g82/g71/g82/g79/g72/g77/g82/g89/g105/g81/g116/g53/g44/g57/g40/g53
 /g50/g83/g268/g87/g82/g89/g81/g112/g3/g89/g92/g88/g229/g76/g87/g116
/g3/g83/g284/g76/g3
/g86/g83/g68/g79/g82/g89/g105/g81/g116
/g61/g81/g72/g227/g78/g82/g71/g81/g268/g81/g116/g3
/g88/g79/g82/g229/g72/g81/g116/g80/g3/g81/g68/g3
/g86/g78/g79/g105/g71/g78/g88/g50/g83/g268/g87/g82/g89/g81/g112/g3/g89/g92/g88/g229/g76/g87/g116/g3/g89/g3/g93/g72/g80/g268/g71/g268/g79/g86/g87/g89/g116
/g3/g81/g68/g3
/g89/g72/g81/g78/g82/g89/g268/g49/g72/g83/g68/g87/g284/g76/g254/g81/g268/g3/g83/g82/g88/g229/g76/g87/g105/g3/g75/g81/g82/g77/g76/g89/g68/g3
/g86/g87/g112/g78/g68/g77/g116/g70/g116/g3/g71/g82/g3/g89/g82/g71/g92
/g55/g72/g86/g87/g82/g89/g105/g81/g116/g3/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g92/g3/g78/g89/g68/g79/g76/g87/g92/g49/g72/g83/g284/g76/g83/g82/g77/g72/g81/g105/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g72/g15
/g3/g89/g92/g83/g82/g88/g227/g87/g116/g3
/g83/g284/g116/g80/g82/g3/g71/g82/g3/g284/g72/g78/g92/g49/g68/g83/g82/g77/g72/g81/g105/g3/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g72
/g57/g92/g83/g88/g227/g87/g268/g81/g116/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g3/g89/g82/g71/g92/g3/g11/g83/g82/g3
/g83/g284/g76/g80/g268/g284/g72/g81/g112/g80/g3/g83/g284/g72/g71/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g12/g3/g71/g82/g3/g82/g69/g72/g70/g81/g116/g75/g82/g3
/g78/g68/g81/g68/g79/g76/g93/g68/g254/g81/g116/g75/g82/g3/g86/g92/g86/g87/g112/g80/g88
/g38/g54/g16/g53/g54/g16/g58/g68/g86/g87/g72/g66/g58/g68/g87/g72/g85/g17/g89/g86/g71 /g51/g284/g116/g79/g82/g75/g68/g177/g51/g85/g82/g86/g87/g284/g72/g71/g116/g3/g254/g76/g227/g87/g268/g81/g116/g3/g80/g268/g86/g87/g86/g78/g234/g70/g75/g3/g82/g71/g83/g68/g71/g81/g116/g70/g75/g3/g89/g82/g71 /g21/g19/g17/g22/g17/g21/g19/g19/g28/g54/g78/g82/g87
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200635
PROSTŘEDÍ ČIŠTĚNÍ MĚSTSKÝCH ODPADNÍCH VODPŘÍLOHA
kg904920_CS_insideBT.indd   35 19/05/09   15:51:56
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200636
PŘÍLOHA  
DOPLŇKOVÉ POZNÁMKY K DIAGRAMU
RŮZNÉ FÁZE ČIŠTĚNÍ ODPADNÍ VODY A KALŮ
Sběr odpadní vody probíhá prostřednictvím městské kanalizační sítě. 
Voda je vháněna do čistírny městských odpadních vod (ČMOV), 
kde prochází několika fázemi čištění, než je vypuštěna do vodních cest povodí. 
Předčištění odpadní vody
Jde o mechanickou fázi, která spočívá v odstraňování velkých kusů odpadu proséváním (např. papíru, plastů …) a dále v odstraňování písku a oleje jinými postupy. 
Primární čištění odpadní vody
Tato mechanická fáze spočívá v prvotním oddělení odpadní vody 
a velkých kusů splašků, které se usazují na dně nádrže. Tyto splašky 
se pak seškrabují a jako čistírenské kaly směřují k dalšímu čištění 
a opětovnému použití. 
Sekundární čištění odpadní vody
Jde o biologickou fázi, která spočívá v čištění odpadní vody za úče-
lem eliminace biologicky rozložitelných organických znečišťujících 
látek, měřených jako koncentrace biochemické spotřeby kyslíku  
(BOD5), chemické spotřeby kyslíku (COD) a nerozpuštěných látek celkem (TSS) (viz parametry kvality).
Nejběžnějším typem sekundárního čištění je využití čistících mikro-
organismů, které rozkládají a konzumují biologicky rozložitelné složky splašků. Pak opět následuje oddělení a sběr čistírenského kalu, který probíhá podobně, jak bylo popsáno u primární fáze čiš-tění odpadní vody. 
Terciární čištění odpadní vody
Biologicko-chemická fáze, která se používá, pokud je nutné sní-
žit míru koncentrace živin v čištěných odpadních vodách před  jejich vypuštěním do vodních cest povodí, u nichž existuje riziko eutrofizace.
kg904920_CS_insideBT.indd   36 19/05/09   15:52:00
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200637
Eutrofizace je důsledkem explozivního růstu řas podněcovaného 
živinami, který vede ke snižování hladiny kyslíku ve vodě a k vymi-zení původních vodních rostlin, ryb a jiných vodních živočichů.
Fosfor (u sladkých vod) a dusík (u slaných vod) jsou dvě hlavní 
živiny způsobující eutrofizaci.
Kvartérní čištění odpadní vody
Tato fáze ozařování se v případě nutnosti použije k eliminaci škod-
livých baktérií ( E. coli ), které by mohly uškodit lidem využívajícím 
vodní útvary v okolí, obvykle ke koupání. Toto čištění obvykle spo-čívá v dezinfekci čištěné vody ultrafialovým světlem. 
Čištění kalů z čistíren odpadních vod
Čistírenské kaly se obvykle odvodňují do fáze, kdy obsahují 20 % vody a mají podobu bahna nazývaného „biokal“. Před tím, než jsou expe-dovány ke zneškodnění, se mohou dále vysušovat až na 1 % obsahu 
vody do podoby suchých kuliček známých jako „biohnojivo“.
Biokaly a biohnojivo je možno opětovně využít jako hnojiva, pokud 
nejsou překročeny limity znečišťujících látek. Biohnojivo lze navíc využít při produkci energie spalováním.
Směrnice o kalech z čistíren odpadních vod rovněž vyžaduje, aby 
se před použitím čistírenských kalů provádělo periodické testování 
zemědělské půdy na přítomná množství těžkých kovů. 
PARAMETRY KONTROLY KVALITY STANOVENÉ SMĚRNICEMI EU
Čištěná odpadní voda (směrnice o čištění městských odpadních vod)
Před vypuštěním z čistírny městských odpadních vod do recipientů 
povodí se u čištěné odpadní vody provádí testy těchto parametrů:
kg904920_CS_insideBT.indd   37 19/05/09   15:52:00
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200638
Biologická spotřeba kyslíku (BOD)
Množství kyslíku spotřebovaného mikroorganismy k eliminaci biolo-
gicky odbouratelných organických a minerálních látek obsažených ve 
vodě. Biologická spotřeba kyslíku se tradičně používá k měření spo-
třeby kyslíku v mg O2/l po pěti dnech. Čím je hodnota BOD5 vyšší, 
tím větší je spotřeba kyslíku mikroorganismů, a tedy i znečištění. 
Chemická spotřeba kyslíku (COD)
Množství kyslíku spotřebovaného při chemickými prostředky navo-
zené oxidaci organických a minerálních látek obsažených ve vodě. Parametr COD tedy zahrnuje jak biologicky odbouratelnou hmotu charakterizovanou biologickou spotřebou kyslíku (BOD5), tak bio-logicky neodbouratelnou oxidovatelnou látku. Tento parametr se rovněž vyjadřuje v mg O
2/l.
Nerozpuštěné látky celkem (TSS)
Množství minerálních a organických částic nerozpuštěných ve vodě, které lze zachytit porézním filtrem. Tento parametr se rovněž vyjad-
řuje v mg/l.
Dusík celkem (TN) a fosfor celkem (TP)
Množství ve vodě obsažených živin podněcujících eutrofizaci. Tento parametr se rovněž vyjadřuje v mg/l.
Čištěné kaly z čistíren odpadních vod (směrnice o kalech z čistíren 
odpadních vod)
Testy na množství látky vyjádřené v mg/kg sušiny v kalu před roz-šířením na zemědělské půdě se provádějí u:
kadmia, mědi, niklu, olova, zinku, rtuti a chromu. 
Kvalita vody povodí (rámcová směrnice o vodě)
EU vyvinula sofistikovaný systém testů a klasifikace pro monitoro-
vání, které umožňují klasifikovat vody členských států do pěti úrovní ekologického stavu, přičemž za přijatelné se z hlediska splnění cílů politiky EU považují dva z nich, a to dobrý a velmi dobrý.
kg904920_CS_insideBT.indd   38 19/05/09   15:52:00
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200639
ODPOVĚDI 
KOMISE
SHRNUTÍ
III. 
Komise zdůrazňuje, že čištění odpadních vod 
bylo ve čtyřech kontrolovaných členských  
státech klíčovou investiční prioritou Fondu 
soudržnosti a EFRR.
IV. 
Nedostatečné využití některých čistíren je  někdy způsobeno zpožděním výstavby kana-lizačních systémů, jež je spojeno s význam-
nými změnami v hospodářské činnosti, které 
se nedaly předpokládat. Projekty kromě toho mohou zahrnovat čištění zdrojů odpadních vod, jež přesahují požadavky směrnice o čiš-
tění městských odpadních vod. V takových 
případech může být návrh čistírny zaměřený na budoucí potřeby z hlediska nákladů efek-tivní, může však dočasně vést k tomu, že čis-tírny nedosahují své kapacity. 
V. 
Komise souhlasí s tím, že se při investicích 
do tohoto odvětví musí spoléhat na dlou-
hodobé plánování na místní či regionální  
úrovni a že finanční zdroje by měly zahr-
novat finanční prostředky v rámci politiky  
soudržnosti, které však musejí být doplněny dalšími zdroji.
VI. 
Opětovné použití čistírenských kalů je  v mnoha případech omezeno kvalitou kalů, 
zeměpisnými podmínkami nebo ekonomic-kými důvody.
VII. 
Komise pracuje na revizi směrnice o kalech z čistíren odpadních vod, a to na základě  vypracování komplexního posouzení dopadů jednotlivých možností, nákladů na ně a jejich přínosů.
kg904920_CS_insideBT.indd   39 19/05/09   15:52:00
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200640
VIII. 
Hlavní zodpovědnost za výběr, provádění  
a monitorování spolufinancovaných pro-jektů nesou členské státy. 
Komise na období 2007–2013 vypracovala  
kontrolní seznam, který je určen pro vnitřní použití během hodnocení velkých projektů v oblasti vody a čištění odpadních vod, jehož pomocí má být posouzen soulad s politikou 
a s „acquis“ v oblasti životního prostředí.  
Rozhodnutí Komise však v současné době  
podléhají pouze velké projekty (projekty  v tomto odvětví – nad 25 milionů EUR). 
IX. 
Komise se před proplacením zůstatku jaké-mukoliv projektu v rámci Fondu soudržnosti 
nebo velkému projektu snaží zkontrolovat, zda podmínky pro financování byly spl-
něny, a v případě potřeby požádá příjemce 
o potřebné objasnění. Komise zváží, jak  
nejlépe tato doporučení Účetního dvora  uskutečnit. 
U projektů v odvětví odpadních vod schvá-
lených v letech 2007–2013 je do rozhodnutí 
Komise o spolufinancování zařazena řada  ukazatelů výkonnosti (např. úroveň čištění, 
kapacita zařízení). 
X. 
Komise se v letech 2000–2006 snažila o pod-poru zásady „znečišťovatel platí“, a to  
vydáním dokumentu o uplatňování této  
zásady v rámci politiky soudržnosti. Zdů-
raznila význam tohoto prvku a požádala  
členské státy, aby se zavázaly k intenziv-nějšímu uplatňování této zásady. Od roku  2010 zásada znečišťovatel platí vstoupí na  
základě ustanovení rámcové směrnice o vodě v platnost. ÚVOD
2.c) Je třeba uvést, že ustanovení rámcové směr-
nice o vodě se nevztahovala na kontrolované 
projekty a na dané období (1994–2006). 
Budou se vztahovat na projekty připravené 
po roce 2009. 
8.
Komise připomíná, že hlavní zodpovědnost 
za výběr, provádění a monitorování projektů nesou členské státy. 
9. 
Komise pravidelně kontroluje dodržování  směrnice o čištění městských odpadních  
vod. Ve čtyřech prováděcích zprávách při-
pravených Komisí do konce roku 2007 jsou uvedena horizontální řízení pro porušení  
povinností s členskými státy, mimo jiné  
i těmi, které byly kontrolovány, a rozsudky 
Soudního dvora. 
11.–12. 
V případě období 2007–2013 nařízení umož-ňuje, aby Komise hodnotila a schvalovala  
pouze velké projekty (nad 25 milionů EUR  
u projektů v oblasti životního prostředí)  
spolufinancované z Fondu soudržnosti nebo z EFRR. U těchto projektů Komise závěrečné zprávy schvalovat nebude. 
V kontrolovaném období Komise přezkou-
mala kvalitu jednotlivých projektů před-ložených členskými státy pouze v případě  
projektů Fondu soudržnosti a velkých pro-
jektů EFRR. 
kg904920_CS_insideBT.indd   40 19/05/09   15:52:00
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200641
U obou období bylo přezkoumání projektů 
Komisí založeno na socioekonomických fak-torech, soudržnosti a souladu projektu, na stupni vyspělosti a realizovatelnosti, a to  
při používání postupů, jakými je analýza  nákladů a přínosů a vnitřní míra návrat-
nosti. Komise provádí konečné hodnocení  
založené na tom, že projekt je funkční a že je v souladu s počátečním rozhodnutím. Řádný následný provoz spolufinancované čistírny není součástí hodnocení politiky soudrž-nosti, ale spadá pod obecné právní předpisy Společenství.
PŘIPOMÍNKY
23. Nedostatečné využití některých čistíren je  někdy způsobeno zpožděním výstavby kana-
lizačních systémů, jež je spojeno s význam-
nými změnami v hospodářské činnosti, které se nedaly předpokládat. Projekty kromě toho 
mohou zahrnovat čištění zdrojů odpadních 
vod, jež přesahují požadavky směrnice.  V takových případech může být návrh čis-tírny zaměřený na budoucí potřeby z hle-diska nákladů efektivní, může však dočasně 
vést k tomu, že čistírny nedosahují své  
kapacity. 
Komise souhlasí s tím, že se při investicích 
do tohoto odvětví musí spoléhat na dlou-
hodobé plánování na místní či regionální  
úrovni a že finanční zdroje by měly zahr-
novat finanční prostředky v rámci politiky  soudržnosti, které musejí být doplněny dal-šími zdroji.
24. 
Neočekávaně rychlý hospodářský růst nebo 
socioekonomické změny v konkrétním regi-
onu patří mezi rizika, která mají vliv na rea-
lizaci projektu. 
25. 
Spolufinancované čistírny odpadních  
vod celkově přispěly k lepšímu nakládání  s odpadními vodami v konkrétních regio-
nech a ke snížení jejich dopadu na životní  
prostředí. 26. 
Komise tyto skutečnosti bere na vědomí  a provede další šetření. Zdůrazňuje však,  
že za provoz čistíren a jejich soulad s práv-ními předpisy Společenství jsou zodpovědné členské státy.
a) 
Předčištění průmyslových odpadních vod by ve skutečnosti již mělo být v době zahájení provozu čistírny městských odpadních vod zavedeno. To znamená, že ve stadiu podá-vání žádosti, kdy Komise projekt zkoumá,  by příjemce měl prokázat, že průmyslové  
odpadní vody jsou buď řádně předčišťovány, nebo podléhají akčnímu plánu, který tento 
problém vyřeší. 
Předmětem schvalovacího řízení by mělo  
být i vypouštění průmyslových odpadních  
vod, které je zakotveno ve směrnici o čištění městských odpadních vod (článek 11). 
b) 
Projekty mohou zahrnovat technickou pomoc, 
která by zlepšila kapacity příjemců. 
c) 
Komise je při provádění požadavku na odstra-nění živin aktivní, a to jak prostřednictvím informování (dopis členským státům ze dne 
3. července 2003), tak zahájením řízení pro 
porušení právních předpisů (z důvodu nepři-
měřené kvality vod vypouštěných z čistíren, případně z důvodu nepřiměřeného stano-vení citlivých oblastí), které vedly k rozsud-
kům Soudního dvora (viz zpráva o provádění z roku 2007).
27. 
a) 
Komise požádala o údaje týkající se moni-
torování a výkonnosti čistíren za účelem  vypracování 5. zprávy o provádění směrnice o čištění městských odpadních vod. 
kg904920_CS_insideBT.indd   41 19/05/09   15:52:01
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200642
32. 
Opětovné použití čistírenských kalů je  v mnoha případech omezeno kvalitou kalů, zeměpisnými podmínkami nebo ekonomic-
kými důvody.
a) 
Komise vysvětluje situaci v době kontroly  nedostatkem zájmu průmyslu o opětovné  použití kalů a reakcemi veřejnosti, které byly hlavními důvody ukládání čistírenských kalů na obecní skládky.
b) 
V případě velké čistírny v Řecku Komise  spolufinancuje projekt rozšíření a dokon-
čení této čistírny odpadních vod. Projekt  
zahrnuje výstavbu jednotky na sušení kalu a zaměřuje se na další využití vysušeného  kalu. Projekt byl schválen v roce 2006 a bude dokončen v roce 2009.
34. 
Pokud jde o kontroly kvality čistírenských  
kalů podle směrnice o kalech z čistíren  
odpadních vod, některé členské státy sta-
novily nižší maximální limity, než jsou limity 
stanovené ve směrnici. Může být zapotřebí 
zkontrolovat další parametry, a to v závis-losti na druhu odpadních vod vypouštěných do kanalizace (např. průmyslových odpad-
ních vod). 
35. 
Komise pracuje na revizi směrnice o kalech 
z čistíren odpadních vod z roku 1986, a to na 
základě vypracování komplexního posouzení 
dopadů jednotlivých možností, nákladů na ně a jejich přínosů.
Orientační harmonogram: v roce 2009 pří-
prava posouzení dopadů pro případný  
legislativní návrh; v roce 2010 schválení  případného legislativního návrhu.36. 
V rámci posouzení dopadů za účelem revize směrnice o kalech z čistíren odpadních vod musí být přezkoumána environmentální,  hospodářská a sociální rizika spojená s pou-žíváním čistírenských kalů na hnojení půdy. Zpřísnění stávajících mezních hodnot pro  těžké kovy a zavedení dalších mezních hod-not pro organické a jiné znečišťující látky  patří mezi hlavní možnosti, které se budou posuzovat. 
39. 
Komise odkazuje na své odpovědi u bodů 8, 9 a 12. 
41. 
Komise na období 2007–2013 vypracovala  
kontrolní seznam, který je určen pro vnitřní 
použití během hodnocení velkých projektů 
v oblasti vody a čištění odpadních vod. Jeho pomocí má být posouzen soulad s politikou a s „ acquis “ v oblasti životního prostředí. 
42. 
Příručka ani kontrolní seznam pro velké pro-
jekty nejsou pro členské státy závazné, jsou pouze orientační.
Komise pro období 2007–2013 organizuje  
pravidelná vnitřní školení zaměřená na hod-nocení projektů v oblasti vody a odpadních vod. 
43.
a) 
Pro období 2007–2013 mají příjemci ve své 
žádosti poskytnout informace o konečném  umístění kalu, k čemuž bude třeba před-běžně odhadnout kvalitu a množství kalů.  
V případě investic na zelené louce však  
podrobná kvalita čistírenských kalů nebude 
známa. 
kg904920_CS_insideBT.indd   42 19/05/09   15:52:01
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200643
b) 
V kontrolovaném období (1994–2006) exi-stovaly výkonnostní ukazatele týkající se  kvality vody na úrovni EU pouze pro určité 
druhy vod (např. odvod pitné vody, voda  určená ke koupání). Ukazatele uvedené v Pří-
ručce k Fondu soudržnosti 2000–2006 tedy 
nemohly být uplatněny na všechny projekty. Komplexní výkonnostní ukazatele byly zave-deny až prostřednictvím rámcové směrnice o vodě, přičemž cíle mají být definovány do prosince 2009 a mělo by jich být dosaženo do prosince 2015. 
45. 
Komise zdůrazňuje, že na podrobnější posu-
zování projektových žádostí jí chybí právní 
základ i potřebné zdroje.
a) 
Komise v mnohých případech postavila  členské státy před Soudní dvůr (včetně čtyř 
kontrolovaných členských států) z důvodu  
neadekvátní kvality vod vypouštěných z čis-
tíren, případně z důvodu neadekvátního sta-
novení citlivých oblastí. Komise bude takto 
postupovat i v budoucnu. 
b) 
Pokud jde o neadekvátní zneškodňování kalů ve velké čistírně v Řecku, Komise si byla pro-
blému vědoma a požádala příslušný členský 
stát o nalezení řešení, které se s podporou Komise uskutečnilo (viz bod 32 písm. b)). 
47. 
Komise provádí konečné hodnocení založené 
na tom, že projekt je funkční a že je v souladu s počátečním rozhodnutím. Řádný následný provoz spolufinancované čistírny není sou-částí hodnocení politiky soudržnosti. Kromě toho neexistuje žádný právní požadavek,  
podle kterého by členské státy měly pravi-delně poskytovat informace ohledně kvality vypouštěné vody, recipientu a kvality a způ-
sobu likvidace čistírenských kalů.48. 
Nedávno zavedený nástroj IT by měl zjed-
nodušit a zprůhlednit připravovaný postup 
uzavření. Kontrola se provádí případ od pří-
padu, zvláště tehdy, pokud se během pro-
jektu vyskytly problémy. K pozastavení nebo 
zrušení zůstatku platby může dojít i poté,  
co Komise obdrží a analyzuje závěrečnou  zprávu. 
49. 
Komise odkazuje na své připomínky u bodů 43 písm. b) a 55. 
53. 
Komise v současné době vyhodnocuje  
potřebu revize právních předpisů týkajících se detergentů, a to na základě vypracování komplexního posouzení dopadů jednotlivých 
možností, nákladů na ně a jejich přínosů.
55. 
Komise se v letech 2000–2006 snažila o pod-
poru zásady „znečišťovatel platí“, a to vydá-
ním dokumentu o uplatňování této zásady  
a příručky o analýze nákladů a přínosů  
(2002). V těchto nástrojích byly členské  státy požádány, aby se zavázaly k intenziv-nějšímu uplatňování zásady „znečišťovatel 
platí“ a zásady úhrady nákladů. Od roku 2010 vstoupí tyto zásady na základě ustanovení  rámcové směrnice o vodě v platnost. 
kg904920_CS_insideBT.indd   43 19/05/09   15:52:01
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200644
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
59.
a) Nedostatečné využití některých čistíren je  někdy způsobeno zpožděním výstavby kana-lizačních systémů, jež je spojeno s význam-nými změnami v hospodářské činnosti, které se nedaly předpokládat. Projekty kromě toho mohou zahrnovat čištění zdrojů odpadních vod, jež přesahují požadavky směrnice.  V takových případech může být návrh čis-tírny zaměřený na budoucí potřeby z hle-
diska nákladů efektivní, může však dočasně 
vést k tomu, že čistírny nedosahují své  kapacity. 
b) 
Komise zdůrazňuje, že za provoz čistíren  
a jejich soulad s právními předpisy Spo-
lečenství jsou zodpovědné členské státy.  
Komise v mnohých případech postavila  
členské státy před Soudní dvůr (včetně čtyř kontrolovaných členských států) z důvodu  
neadekvátní kvality vod vypouštěných z čis-
tíren, případně z důvodu neadekvátního sta-
novení citlivých oblastí. Komise bude takto 
postupovat i v budoucnu.
60.
a) 
Komise souhlasí s tím, že se při investicích 
do tohoto odvětví musí spoléhat na dlou-hodobé plánování na místní či regionální  úrovni a že finanční zdroje by měly zahr-novat finanční prostředky v rámci politiky  
soudržnosti, které musí být doplněny dalšími 
zdroji. 
b) 
Nástroje na regulaci vypouštěných prů-
myslových odpadních vod jsou zakotveny  ve směrnici o čištění městských odpadních vod (článek 11) a členské státy by je měly  
uplatňovat. 62.
a) Opětovné použití čistírenských kalů je  v mnoha případech omezeno kvalitou kalů, zeměpisnými podmínkami nebo ekonomic-
kými důvody.
63.
a) 
Komise souhlasí s tím, že u projektů v tomto 
odvětví by měla být uváděna strategie naklá-
dání s čistírenskými kaly. U nových projektů 
předložených v letech 2007–2013 je tento  prvek kontrolován. 
b) 
V roce 2007 byly členské státy požádány,  
aby za účelem vypracování 5. zprávy o pro-
vádění směrnice o čištění městských odpad-
ních vod poskytly údaje týkající se produkce 
čistírenských kalů. Požadavek na poskytnutí informací podnítil členské státy k vytvoření 
vnitrostátních databází. 
c) 
Komise pracuje na revizi směrnice o kalech z čistíren odpadních vod, a to na základě  vypracování komplexního posouzení dopadů jednotlivých možností, nákladů na ně a jejich přínosů.
64. 
Komise připomíná, že hlavní zodpovědnost za výběr, provádění a monitorování projektů nesou členské státy. 
a) 
Komisi na provedení podrobného hodno-cení chybí právní základ i potřebné zdroje. V období 2007–2013 se však hodnocení vel-
kých projektů zefektivnilo a projekty, které 
nesplňují minimální požadavky (např. infor-
mace o strategii nakládání s kaly), nemohou být spolufinancovány. Používání kontrolních 
seznamů a speciální školení napomáhají při 
plnění těchto požadavků. 
kg904920_CS_insideBT.indd   44 19/05/09   15:52:01
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200645
b) 
Pokud jde o období 2007–2013, budou  v rámci Fondu soudržnosti i EFRR individu-álním rozhodnutím Komise podléhat pouze 
velké projekty čištění městských odpadních vod. Komise obecně nebude mít k dispozici 
stejně podrobné informace o provádění  
a ukončení velkých projektů, jaké měla  v minulosti. 
65.
b) Komise se v letech 2000–2006 snažila o pod-
poru zásady „znečišťovatel platí“, a to vydá-
ním dokumentu o uplatňování této zásady  a zdůrazněním její důležitosti v příručce  k politice soudržnosti. Příručka o analýze  nákladů a přínosů (2002) poskytla členským státům i příslušné pokyny pro úspěšnou  úhradu nákladů. Jelikož však tyto pokyny  
nebyly právně závazné, Komise mohla člen-ské státy požádat pouze o to, aby se zavázaly 
k intenzivnějšímu uplatňování.
66.
a) 
Komise na období 2007–2013 vypracovala  
kontrolní seznam, který je určen pro vnitřní 
použití během hodnocení velkých projektů v oblasti odpadních vod, jehož pomocí má být posouzen soulad s politikou a s „ acquis “ 
v oblasti životního prostředí, a to mimo jiné 
pokud jde o vypouštěné vody a nakládání  
s kaly. Do jednotlivých rozhodnutí Komise  o projektech je zařazena i řada ukazatelů  výkonnosti (např. úroveň čištění, kapacita  
čistírny). c) 
Komise v současné době vyhodnocuje  
potřebu revize právních předpisů týkajících se detergentů, a to na základě vypracování komplexního posouzení dopadů jednotlivých 
možností, nákladů na ně a jejich přínosů.
d) 
Nová příručka o analýze nákladů a přínosů 
investičních projektů (červen 2008) zdůraz-ňuje ústřední úlohu zásady „znečišťovatel  
platí“ i zásadu celkové úhrady nákladů u pro-jektů v oblasti odpadních vod. Tyto zásady jsou nyní podpořeny právními požadavky  rámcové směrnice o vodě a povedou do roku 
2010 k lepší tvorbě cen na základě úhrady  
nákladů.
kg904920_CS_insideBT.indd   45 19/05/09   15:52:01
kg904920_CS_insideBT.indd   46 19/05/09   15:52:01
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 3/2009 – Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 19 94–1999 a 2000–200647
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 3/2009
Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství
2009 – 45 s. – 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-245-2
kg904920_CS_insideBT.indd   47 19/05/09   15:52:02
kg904920_CS_insideBT.indd   48 19/05/09   15:52:02
Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
kg904920_CS_coverBT.indd   2 19/05/09   15:40:06
2009
ÚČELNOST VÝDAJŮ NA ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH 
VOD  V RÁMCI STRUKTURÁLNÍCH OPATŘENÍ 
V PROGRAMOVÝCH OBDOBÍCH 19941999 
A 20002006EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 3ODPADNÍ VODA A KALY Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD Z MĚSTSKÝCH 
AGLOMERACÍ MOHOU OVLIVŇOVAT KVALITU VODY V EVROPSKÝCH JEZERECH, ŘEKÁCH A POBŘEŽNÍCH VODÁCH, KVALITU PŮDY I KVALITU PODZEMNÍCH VOD. EU PROTO PŘIJALA ŘADU SMĚRNIC A ROVNĚŽ SPOLUFINANCOVALA VÝSTAVBU ČISTÍREN MĚSTSKÝCH ODPADNÍCH VOD. V PŘEDKLÁDANÉ ZPRÁVĚ ÚČETNÍ DVŮR ZKOUMÁ, ZDA ČISTÍRNY SPOLUFINANCOVANÉ EU DOSAHUJÍ PŘI ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD PŘIMĚŘENÉ VÝKONNOSTI A ZDA JSOU KALY PRODUKOVANÉ ČISTÍRNAMI 
VHODNÝM ZPŮSOBEM VYUŽÍVÁNY, A ZABÝVÁ SE TAKÉ ROLÍ KOMISE 
V TÉTO OBLASTI.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-09-003-CS-C
ISBN 978-92-9207-245-2
ISSN 18310788
kg904920_CS_coverBT.indd   1 19/05/09   15:40:05