Komise vypracovala možnosti politiky s přihlédnutím k doporučením obdrženým během konzultace, do níž byly zapojeny příslušné zúčastněné strany (Evropský parlament, členské státy, instituce a jiné subjekty Unie, organizace občanské společnosti). Všechny zúčastněné strany se shodly na operativních změnách navržených v možnosti 1. Možnost 2 zahrnuje legislativní opatření, která našla mezi všemi zúčastněnými stranami širokou podporu. Několik zúčastněných stran podpořilo řadu opatření navrhovaných v rámci možnosti 3. Členské státy se však obzvláště neshodly na rozšiřování oblasti působnosti mechanismu nad rámec schengenského acquis a na vytváření komplexních hodnocení založených na míře rizika. Zúčastněné strany nepodpořily navrhované vytvoření zvláštního hodnocení pro oblast základních práv. Možnost 4 kombinuje opatření ze tří dalších možností, které získaly celkovou nejširší podporu všech zúčastněných stran. Vzhledem k nedostatečné shodě členských států v této věci zaujímá opatrnější přístup k zavedení komplexních hodnocení. Tato možnost i nadále zapojuje Radu do přijímání doporučení v politicky nejvýznamnějších případech a významně zvyšuje její úlohu v oblasti následných opatření a monitorování provádění doporučení. Možnost 4 by navíc do hodnocení lépe začlenila aspekty základních práv, aniž by muselo dojít k přidání samostatné oblasti, které během konzultace nezískalo podporu.

Upřednostňovaná možnost politiky by řešila zjištěné problémy a účinně dosahovala obecných a specifických cílů této iniciativy. Tím, že by přispívala k řádnému fungování Schengenu, je řada možných přímých a nepřímých dopadů velmi široká, včetně pozitivních hospodářských a sociálních dopadů. Posouzení dopadů se nicméně nepokouší kvantifikovat nepřímé hospodářské dopady. Zaměřuje se spíše na hlavní výhody, které členským státům, Komisi a institucím a jiným subjektům Unie plynou ze čtyř možností politiky při provádění činností, které jsou nejnáročnější na zdroje. Upřednostňovaná možnost by zvýšila kvalitu hodnocení a zajistila by členským státům dostupnost přesnějších informací o reálné situaci v jiných členských státech, čímž by přispěla ke zlepšení výsledků hodnocení a vybudování důvěry mezi členy. Optimalizací účasti odborníků by členské státy vynakládaly méně finančních prostředků na dopravu, stravu a úředníky mobilizované pro účely hodnocení. Členské státy mohou těžit z nestranného hodnocení svých správních orgánů a doporučení ohledně oblastí, ve kterých může být zapotřebí dosáhnout zlepšení. Další výhodou je možný přenos znalostí a osvědčených postupů. Pro Komisi by koordinace vylepšeného mechanismu a účast v něm byla přínosem, neboť by se posílilo monitorování uplatňování a provádění práva EU v členských státech. Komise by tak byla schopná dozvědět se o nově vznikajících problémech a výzvách, které by mohla řešit prostřednictvím nových legislativních iniciativ. Díky účinnějším hodnocením by odborníci Komise získali další odborné znalosti, které by byly pro jejich funkci přínosem. Z upřednostňované možnosti by měly prospěch instituce a jiné subjekty EU. Prostřednictvím většího zapojení a součinnosti by instituce a jiné subjekty EU během hodnocení shromažďovaly další informace, které rovněž umožňují výměnu osvědčených postupů a vytváření sítí s kolegy ze správních orgánů členských států. Upřednostňovaná možnost zahrnuje řadu opatření, která by přinesla zjednodušení a snížila by administrativní zátěž Komise, členských států a Rady.