EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.10.2011 
SEK(2011) 1139 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle 
Investice pro r ůst a zaměstnanost a o zrušení na řízení (ES) č. 1080/2006 
 
a 
 
Návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o Fondu soudržnosti a o zrušení na řízení Rady (ES) č. 1084/2006 
 
a 
 
Návrhu 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o zvláštních ustanoveních pro podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj na cíl 
Evropská územní spolupráce 
{KOM(2011) 614 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1138 v kone čném znění}  
 
         {COM(2011) 611 final}          {COM(2011) 612 final} 
 
 2SHRNUTÍ  
Jedná se o posouzení dopad ů legislativního návrhu pro na řízení o ustanoveních pro Evropský 
fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudr žnosti a cíl Evropská územní spolupráce 
(ETC).  
Je součástí balíčku posouzení dopad ů, který zahrnuje také posouzení dopad ů nařízení 
o společných ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro regi onální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova 
a Evropského námo řního a rybá řského fondu, jichž se týká spole čný strategický rámec, 
o obecných ustanoveních ohledn ě Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení na řízení (ES) č. 1083/2006 a posouzení 
dopadů nařízení o ESF. 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Evropská regionální politika má d ůležitou úlohu p ři mobilizaci místních p ředností a zam ěření 
na rozvoj vnit řního potenciálu. Jak však ukázal p řezkum rozpo čtu, „rozpo čet EU by se m ěl 
využívat k financování ve řejných statk ů EU a opat ření, které členské státy a regiony nemohou 
financovat samy nebo u nichž dokáže  EU zajistit lepší výsledky“.  
Toto posouzení dopad ů se zaměřuje výhradn ě na tři oblasti, u nichž je podle dosavadních 
zkušeností t řeba provést nezbytné úpravy. 
1.1. Podpora podnik ů 
Podpora podnik ů v rámci politiky soudržnosti p řinesla významné výsledky. Je prokázáno, že 
v letech 2000–2006 p řispěla politika soudržnosti v rámci podpo řených projekt ů k vytvoření 
nejméně 1 milionu pracovních míst (z hlediska hrubé tvorby pracovní ch míst). Politika 
soudržnosti se však dostate čně nezaměřuje na malé a st řední podniky (MSP) a na inovace.  
V případě MSP je p řístup k finan čním prost ředkům na trhu investic zvláš ť obtížný. 
Zdůvodnění podpory velkých firem je odlišné, jelikož nedostate čný přístup k finan čním 
prostředkům se velkých podnik ů zpravidla netýká. Z empirických údaj ů vyplývá, že p římá 
podpora MSP je ú činnější, zatímco „u v ětších spole čností může vytěsnění soukromých 
investic p řevážit nad pozitivními ú činky“. Financování produktiv ních investic velkých 
podniků v případech, kdy ve řejné zásahy nejsou nutné, vedl o ke kritice, že se finan ční 
prostředky poskytují firmám, které je ve skute čnosti nepot řebují, a že toto financování 
namísto toho, aby m ělo přidanou hodnotu, je tudíž vyt ěsněním soukromých investic.  
Zaměření podpory podnik ů se v různých členských státech navzájem liší, p řičemž v některých 
z nich existuje silné zam ěření na podporu investic, zatímco v jiných je kladen zna čný důraz na 
„měkčí“ opatření, jako jsou nap říklad inovace. V jiných členských státech má však podpora, 
která není spojena s inovacemi, stále ješt ě velmi důležitou úlohu. Sou časný rozsah p ůsobnosti 
EFRR je vymezen p říliš široce a umož ňuje obecnou podporu firem za ú čelem stimulace 
podnikání ve všech odv ětvích bez ohledu na to, zda existuje n ějaké selhání trhu, které se 
dotyčného odvětví týká, a bez ohledu na p říspěvek dotyčného odvětví k růstu a zam ěstnanosti.  
 
 3Hlavní problém v souvislosti se sou časným rozsahem p ůsobnosti EFRR tedy spo čívá v tom, 
že rozsah pomoci podnik ům je vymezen p říliš široce a že je nutno maximalizovat ú činnost 
a přidanou hodnotu pomoci poskytované firmám.  
1.2. Podpora investic do infrastruktury 
Hlavním problémem, který byl v sou časné politice soudržnosti zjišt ěn v souvislosti 
s rozsahem financování dopravní infras truktury, je neschopnost zajistit dostate čné soustředění 
na priority EU. Financ ování soudržnosti se zam ěřuje na priority vymezené v pokynech k síti 
TEN-T, ale ne nutn ě na ty části, u nichž byla v dob ě jejich vymezení zjišt ěna největší míra 
evropské p řidané hodnoty. Výzvou pro politiku soudržnosti bude ú činně přispívat ke zjišt ěné 
potřebě investic ve výši 30 miliard EUR do základní infrastruktury sít ě TEN-T v zemích 
čerpajících prost ředky z Fondu soudržnosti do roku 2020.  
Kromě toho je d ůležité zlepšit koordinaci r ůzných nástroj ů EU při financování sít ě TEN-T. 
Program TEN-T se dosud zam ěřoval na tzv. m ěkká opatření, jako je financování studií 
proveditelnosti, zatímco Fond soudržnosti se zam ěřoval na investice do infrastruktury. 
Problematika koordinace je nyní zvláš ť důležitá, jelikož oblast p ůsobnosti Fondu soudržnosti 
ve smyslu Smlouvy zahrnuje materiální investice do sít ě TEN-T, které se budou rovn ěž 
financovat i z nov ě navrhovaného nástroje pro propojení Evropy. 
1.3. Územní spolupráce 
Pokud jde o územní spolupráci, p řidaná hodnota evropské územní spolupráce  spočívá v tom, 
že nabízí možnosti spole čného postupu, který je nezbytný k řešení problém ů, jež stále více 
překračují hranice stát ů a regionů a mezi něž patří: 
• přeshraniční problémy, 
• sdílení osv ědčených postup ů, 
• spolupráce umož ňující dosahovat úspor z rozsah u a kritického množství, 
• spolupráce zam ěřená na zlepšení správy v ěcí veřejných, 
• spolupráce na vn ějších hranicích Evropské unie v otázkách týkajících se bezpe čnosti 
a stability a vzájemn ě výhodných vztah ů. 
Cíl „Evropská územní spolupr áce“ je financován z EFRR, p řičemž rozpo čet činí 8,7 miliardy 
EUR, což p ředstavuje 2,5 % z celkových prost ředků vyčleněných na politiku soudržnosti pro 
období let 2007–2013. 
Přes jeho schopnost řešit řadu výše uvedených problém ů existuje v sou časné době prostor pro 
zlepšení program ů evropské územní spolupráce, a to v t ěchto bodech: 
• nedostatek strategického zam ěření, který vede k tvorb ě širokých strategií zásah ů, takže 
lze obtížn ě dosáhnout jasn ě zjistitelného dopadu, 
• nedostatek ú činné koordinace umož ňující nalézt kompromis mezi požadavky na řízení 
EU a právními rámci zú častněných členských stát ů. 
 
 41.4. Odůvodnění opatření EU 
Opatření na úrovni EU je oprávn ěné jak na základ ě cílů stanovených v článku 174 Smlouvy, 
tak na základ ě zásady subsidiarity. Pr ávo jednat je zakotveno v článku 3 Smlouvy o Evropské 
unii, který říká, že „[Unie] podporuje hospodá řskou, sociální a územní soudržnost a solidaritu 
mezi členskými státy“, jakož i v článku 175 Smlouvy o fungování Evropské unie, který 
výslovně stanoví, že Unie má tuto politiku provád ět prostřednictvím strukturálních fond ů, a 
v článku 177, který vymezuje úlohu Fondu soudržnosti.  
2. CÍLE  
Obecný cíl  je vymezen v článku 176 SFEU, podle n ěhož je úkolem EFRR, „aby svou ú častí 
na rozvoji a strukturálních zm ěnách zaostávajících region ů a přeměně upadajících 
průmyslových oblastí pomáhal odstra ňovat zásadní regionální rozdíly v Unii“. Jak je uvedeno 
v článku 177 Smlouvy, úkolem Fondu s oudržnosti je poskytovat finan ční prostředky „na 
projekty ve sfé ře životního prost ředí a transevropských sítí v obl asti dopravní infrastruktury“. 
Vzhledem k rozsahu tohoto posouzení dopad ů spočívají specifické cíle  ve snaze zajistit, aby 
se prostředky EFRR a Fondu soudržnosti využívaly: 
• efektivně, 
• účinně, 
• způsobem, který poskytuje vysokou evropskou p řidanou hodnotu. 
Operační cíle  se týkají jednotlivýc h probíraných problém ů a patří mezi ně: 
• podpora podnik ů, která má zajistit, aby investi ční podpora podnik ů přispívala 
k udržitelnému r ůstu a zam ěstnanosti a aby podpora inovací p řispívala k rozvoji 
místního a regionálního potenciálu, 
• investice do infrastruktury, které mají zajistit dostate čné zaměření na evropské 
priority, 
• územní spolupráce, která má zajistit dostate čné zaměření na evropské priority 
a současně poskytovat členským stát ům a region ům volnost p ři volbě tematických 
cílů.  
3. MOŽNOSTI POLITIKY  
Do posouzení dopad ů byly zahrnuty r ůzné možnosti, jak řešit problém rozsahu p ůsobnosti 
v souladu s vymezenými cíli, které se odráží v alternativách, jejichž škála sahá od mírných 
úprav stávajícího režimu až po zásadn ější změny.  
3.1.1.  Možnost č. 1 – Žádná zm ěna politiky 
• Oblast působnosti EFRR je i nadále široce zam ěřená na produktivní investice a rozvoj 
vnitřního potenciálu. 
• Přímá podpora se poskytuje p ředevším malým a st ředním podnik ům, ale ne pouze jim. 
 
 53.1.2.  Možnost č. 2 – Cílen ější podpora pro velké podniky se zam ěřením 
na výzkum a vývoj, inovace a klí čové technologie  
• Podpora obecných produktivních investic pr o tvorbu a zachování pracovních míst je 
omezena na MSP. 
• Podpora rozvoje vnit řního potenciálu poskytovaná velkým i malým podnik ům 
prostřednictvím opat ření k podpo ře regionálního a místního rozvoje a výzkumu 
a inovací. 
3.1.3.  Možnost č. 3 – Žádné granty pro velké podniky; pouze p ůjčky 
a kapitálové financování pro MSP 
• Všechny produktivní investice jsou podporovány  za použití jiných forem pomoci, než 
jsou granty, prost řednictvím inovativních finan čních nástroj ů. 
3.2. Rozsah podpory infrastruktury prost řednictvím EFRR a Fondu 
soudržnosti 
3.2.1.  Možnost č. 1 - Status quo  
• Z EFRR a Fondu soudržnosti se i nadále fina ncují velké infrastrukturní projekty ve 
všech regionech EU, p řičemž financování se soust ředí na mén ě rozvinuté regiony. 
Financování z Fondu soudržnosti je  k dispozici pouze v chudších členských státech. 
• V méně rozvinutých regionech je kladen d ůraz jak na prioritní projekty evropského 
zájmu, které jsou uvedeny v novém rámci sít ě TEN-T, tak i na sekundární 
infrastrukturu. 
• Z programu TEN-T se navíc i nadále financují infrastrukturní projekty s vysokou 
přidanou hodnotou pro EU realizované ve vysp ělých regionech, a to se zam ěřením 
zejména na tzv. m ěkké zásahy (nap říklad studie proveditelnosti apod.). 
• Národní opera ční programy se vztahují na investice do infrastruktury, p řičemž priority 
se stanovují na úrovni členských stát ů. 
3.2.2.  Možnost č. 2 - Rozší řené zaměření na evropské priority v rámci 
hlavních investic do infrastruktury v mén ě rozvinutých regionech a v rámci 
nástroje pro propojení Evropy ve více rozvinutých regionech 
• Z Fondu soudržnosti se financují investice do infrastruktury v oblasti strategických 
evropských priorit. Podpor a z tohoto fondu je k dispozici pouze v chudších členských 
státech. 
• Podpora z EFRR by se zam ěřila na projekty vnitrostátní ho a/nebo regionálního zájmu.  
• Na velké investice do infrastruktury se vzta hují vnitrostátní programy a soulad investic 
s prioritami EU je zajišt ěn prostřednictvím závazného seznamu strategických 
investičních projekt ů, které se mají realizovat do roku 2020 a které byly vybrány 
 
 6a projednány s členskými státy a za členěny do smluv o partnerství. Finan ční 
prostředky na tyto projekty budou ú čelově vázány.  
• Zaměření na strategické investice do  udržitelné dopravy budou doprovázet p ředběžné 
podmínky v oblasti strategického plánování.  
• Pořadí důležitosti investic vnitrostátního a regionálního významu by se ur čovalo podle 
jejich přínosu k trvale udržitelnému rozvoji a k vytvá ření sítí.  
• Investice v rámci politiky soudržnosti do materiální infrastruktury – a nejen tzv. 
měkké investice – by byly dopln ěny využitím specializovaných uzav řených 
investičních fond ů. Tyto fondy by financovaly infrastrukturní projekty s vysokou 
přidanou hodnotou pro EU. V rámci p řídělu finančních prost ředků pro Fond 
soudržnosti by se pro uzav řené investi ční fondy vy členilo 10 miliard EUR. 
3.2.3.  Možnost č. 3 – Větší zaměření na vnitrostátní infrastrukturu 
prostřednictvím Fondu soudržnosti  
• Z Fondu soudržnosti se financují investice do infrastruktury v oblasti strategických 
evropských priorit v rámci hlavní a komplexní sít ě TEN-T.  
• Podpora z EFRR by se zam ěřila na projekty vnitrostátn ího a/nebo regionálního zájmu. 
• Stejně jako v rámci možnosti č. 2 se na velké investice do infrastruktury vztahují 
vnitrostátní programy.  
• Uzavřené investi ční fondy by své investice zam ěřily pouze na rozvinut ější členské 
státy a financovaly by infrastr ukturní projekty s vysokou p řidanou hodnotou pro EU.  
• Z Fondu soudržnosti by se financovaly projekty v mén ě rozvinutých členských 
státech, takže by zem ěpisně doplňoval uzav řené investi ční fondy. Z Fondu soudržnosti 
by se nep řevedlo 10 miliard EUR na uzav řené investi ční fondy.  
3.3. Územní spolupráce 
3.3.1.  Možnost č. 1 – Žádná zm ěna politiky 
• Priority pro programy spolupráce by byly i nadále široce vymezené.  
• Nebyla by vytvo řena žádná formální vazba mezi pr ogramy spolupráce na jedné stran ě 
a konvergen čními programy či programy pro konkurenceschopnost na stran ě druhé. 
3.3.2.  Možnost č. 2 – Tematické zam ěření a posílení vazby na ostatní 
programy 
• Počet tematických cíl ů, z nichž by se mohlo vybírat v rámci p řeshraniční a nadnárodní 
spolupráce, by byl omezen.  
• Aspekty týkající se spol upráce by byly nedílnou sou částí celkového strategického 
rámce.  
 
 73.3.3.  Možnost č. 3 – Začlenění spolupráce do regionálních program ů 
• Žádné další samostatné programy územní spolupráce. 
• Činnosti v oblasti spolupráce by se provád ěly v rámci stávajících regionálních 
programů, které by poskytovaly prostor pro zahrnutí opat ření týkajících se spolupráce. 
4. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Rozsah podpory podnik ů financované z EFRR 
V rámci možnosti spo čívající v pokra čování dosavadní politiky bez jakýchkoli zm ěn 
poskytuje pom ěrně široká škála zásah ů členským stát ům dostate čnou volnost p ři volbě 
takových oblastí interv ence, které nejvíce řeší jejich problémy, p řičemž většinu podpory 
dostávají MSP a oblast výzkumu, roz voje technologií a inovací. Nicmén ě investiční podpora 
pro velké firmy z ůstává zachována, což m ůže vést k vyt ěsnění soukromých investic 
financováním z ve řejných zdroj ů.  
V rámci možnosti č. 2 by se podpora pro velké podniky omezila pouze na ur čité investice na 
podporu rozvoje vnit řního potenciálu regionu, zejména v oblasti inovací, nových technologií 
a výzkumu, spolupráce a spole čných iniciativ mezi ve lkými podniky, MSP a dalšími 
institucemi. Dále je v rámci této možnosti pr ostor pro posílení úlohy  negrantových nástroj ů, 
zejména v souvislosti s podporou investic, kter é jsou obvykle spojeny s nižším rizikem 
a představují vyšší míru zbyte čného vynakládání prost ředků ve srovnání s investicemi do 
inovací a vysoce rizikových činností. Tato opat ření by zbyte čné vynakládání prost ředků 
snížila, ale také by omezila možnosti volby pro členské státy. 
Zákaz poskytovat grantovou podporu velkým  firmám, posuzovaný v rámci možnosti č. 3, 
zvyšuje ú činnost financování a pákový efekt. M ůže však dojít ke ztrát ě motivace k provád ění 
inovačních a výzkumných činností nezbytných k dosažení hlavních cíl ů EU, jelikož nevratná 
podpora je ú činnější u inovativních projekt ů s vysokým podílem výzkumu a vývoje, které 
jsou vzdáleny od trhu. P řechod od nevratných na vratné fo rmy podpory pro velké podniky by 
také mohl znamenat výrazný nár ůst správních náklad ů pro řídící orgány.  
Vzhledem ke zvýšení ú činnosti podpory jakož i k jejímu p řínosu pro místní a regionální 
potenciál, r ůst a zaměstnanost je up řednostňována možnost č. 2.  
Rozsah podpory infrastruktury prost řednictvím EFRR a Fondu soudržnosti 
V rámci scéná ře spočívajícího v nezm ěněné politice by výhody, které financování 
infrastruktury z prost ředků EU přináší, pokra čovaly i nadále. Zam ěření na evropské sí ťové 
priority by však z ůstalo nedostate čné a investice do infrastruktur y v bohatších regionech by 
vedly ke ztrátám ú činnosti. Bez koordinace mezi politikou soudržnosti a uzav řenými 
investičními fondy by financování infrastruktury z prost ředků EU bylo i nadále rozt říštěné.  
V rámci možnosti č. 2 by větší zaměření na evropské priority, uzav řené investi ční fondy 
a vyčlenění 10 miliard EUR z Fondu soudržnosti umožnilo soust ředit se na prioritní projekty 
EU. Tato možnost však snižuje flexibilitu pro členské státy a regiony. 
 
 8Možnost č. 3 by umožnila i nadále se zam ěřovat na investice do infrastruktury 
v konvergen čních regionech, kde jsou pot řeby rozvíjení základní infrastruktury nejv ětší. 
Hlavní výhodou této možnosti je, že zemím čerpajícím prost ředky z Fondu soudržnosti 
poskytuje plnou flexibilitu pro pln ění regionálních a vnitr ostátních priorit v t ěchto regionech. 
Hlavní nevýhodou této možnosti je nedostate čné soustředění prostředků z Fondu soudržnosti 
na hlavní projekty sít ě TEN-T. 
Vzhledem k p řidané hodnot ě pro EU a koordinaci mezi uzav řenými investi čními fondy 
a Fondem soudržnosti je up řednostňována možnost č. 2. 
 
Územní spolupráce 
V rámci možnosti spo čívající v pokra čování dosavadní politiky bez jakýchkoli zm ěn 
poskytují programy evropské územní spolupráce členským stát ům větší flexibilitu, pokud jde 
o volbu oblastí politiky, které by prost řednictvím t ěchto program ů chtěly řešit. Výsledkem 
však je celkový nedostat ek strategického zam ěření a neexistence jasného vymezení 
očekávaných výstup ů programu. Tato možnost navíc zvyšuje obtížnost zajišt ění doplňkovosti 
s ostatními programy EU.  
Možnost č. 2 by znamenala v ětší soulad program ů spolupráce se strategií Evropa 2020. Vedla 
by k lepší logice zásah ů v rámci program ů díky tomu, že by se cíle programu stanovily podle 
očekávaných výstup ů a výsledk ů. Kromě toho by se zvýšila sou činnost s regionálními 
operačními programy. Tato možnost by však mohla vést k menší pružnosti p ři koncipování 
programů.  
Možnost č. 3 by vedla k posílení sou činnosti a znamenala by v ětší přínos pro regionální 
programy jejich rozší řením o celounijní rozm ěr. Nicmén ě by umožňovala pouze spolupráci na 
konkrétních projektech a nepodporovala by dl ouhodobý rozvoj integrované strategie pro 
přeshraniční nebo nadnárodní území. Existovalo by také nebezpe čí, že celounijní rozm ěr bude 
při plánování program ů zanedbáván. Spole čné projekty by bylo obtížn ější vytvářet bez 
podpůrné struktury.  
Vzhledem k lepšímu zam ěření na evropské priority , vypracování jasné interven ční logiky 
programů a vyšší p řidané hodnot ě je upřednostňována možnost č. 2.  
5. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Systémy monitorování a hodnocení pro oblast politiky soudržnosti budou ve srovnání se 
současnou situací posíleny a bude kladen v ětší důraz na výsledky a soulad se strategií Evropa 
2020. Konkrétn ě by to znamenalo toto:  
• V programech by byly jasn ě vyjádřeny požadované zm ěny, jak by to p řispělo k cílům 
strategie Evropa 2020 a jak by vynakládání prost ředků na konkrétní zásahy (výstupy) 
přispělo ke kýženým zm ěnám (výsledk ům). To bude vyjád řeno v ukazatelích výstup ů 
a výsledk ů. Tam, kde to p řichází v úvahu, bude využ it soubor spole čných ukazatel ů, 
jež jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020.  
• Každý program by zahrnoval výkonnostní rámec, který stanoví vy číslené milníky pro 
každou prioritní osu, stanovené na základ ě omezeného po čtu ukazatel ů programu 
 
 9s cílem poskytnout jasný údaj o pokroku sm ěrem ke spln ění priorit souvisejících se 
strategií Evropa 2020.   
• Tyto milníky pro výkonnostní rámec by navrhoval členský stát a sjednávaly by se 
mezi Komisí a členskými státy.  
• Smlouvy o partnerství by obsahovaly p řehled milník ů, metodiku a základní zásady.  
Výkonnost opera čních program ů by se pravideln ě monitorovala na základ ě souboru 
ukazatelů programu. Výro ční zprávy o provád ění by obsahovaly informace o dosažených 
výstupech v porovnání s cíli, dopln ěné o rozbor p říčin vedoucích k dosažení výsledk ů, jež 
jsou pod nebo naopak nad úrovní stanovených cíl ů. Monitorovací vý bory by zvažovaly 
potřebu případných zm ěn nebo jiných iniciativ, aby bylo zajišt ěno, že program z ůstane 
správně nasměrován. Výsledky se budou také monitorovat a pr ůběžně nahlašovat, jakmile 
budou příslušné údaje k dispozici, a poté se budou projednávat v monitorovacím výboru 
a v rámci výro čních přezkumných jednání.  
Předpokládá se, že by byly stanoveny dva časové body pro oficiální p řezkum za ú čelem 
posouzení pokroku ve srovnání s milníky vym ezenými ve výkonnostním rámci. Komise by 
první hodnocení pokroku p ři dosahování dohodnutých milník ů provedla v roce 2017 na 
základě výročních zpráv o provád ění vzhledem k pr ůběhu čerpání prost ředků a k prvním 
výstupům. Druhý p řezkum se bude konat v roce 2019.