ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Článek 26a 1. Komise průběžně informuje Evropský parlament o: (a) obchodní statistice mezi Evropskou unií a zeměmi zvýhodněnými v rámci GSP; (b) stavu ratifikace a provádění úmluv uvedených v příloze III ze strany každé ze zemí využívajících zvláštní pobídkové režimy. V případě potřeby připojí Komise doporučení ohledně toho, má-li určitá země přijmout dodatečné kroky k účinnému provádění některé z úmluv; (c) důležitých informacích o tom, jak se daří plnit rozvojové cíle tisíciletí, zejména v nejméně rozvinutých zemích. 2. Komise vypracuje studii posouzení dopadu všeobecného systému preferencí, která se bude zabývat obdobím od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2009. Tuto studii předá výboru, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru do 1. března 2010. 3. Komise po konzultaci s výborem stanoví obsah studie posouzení dopadu uvedené v odstavci 2, která zahrne stanoviska zvýhodněných zemí a v každém případě bude obsahovat alespoň tyto body: — hloubkovou statistickou analýzu míry využití GSP podle zemí a oddíl, jehož součástí bude srovnání s předcházejícími roky; — hodnocení sociálních účinků systému odstupňování a jeho účinků na obchod v zemích zařazených do tohoto systému; — předběžné posouzení dopadu budoucího odstupňování na země, které budou pravděpodobně odstupňovány v rámci následujícího nařízení; — vyhodnocení možných dopadů rozšíření systému preferencí zvýšením preferenčního rozpětí plánovaného pro citlivé produkty nebo zařazením „citlivých“ produktů do kategorie „necitlivých“ produktů; — hodnocení toho, jak toto nařízení přispívá k plnění rozvojových cílů tisíciletí, zejména ve vztahu k nejméně rozvinutým zemím. 4. Komise předloží Evropskému parlamentu u příležitosti vyjednání rozvojové agendy z Dohá zvláštní zprávu, ve které přezkoumá vliv jednání na systém preferencí stanovený v tomto nařízení a uvede, jaká opatření je nutno přijmout k zajištění účinnosti GSP.
(20)

Nadace by měla v zájmu plné autonomie a nezávislosti disponovat samostatným rozpočtem, jehož příjmy budou v prvé řadě tvořit příspěvky Společenství. Na příspěvek Společenství a každé další subvence ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Společenství. Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.
2)

V příloze („osvědčení“) v rámečku [i)] se bod [1] nahrazuje tímto: 1. Uveďte, zda se dotyčná osoba osobně dostavila k soudnímu jednání, které vedlo k danému rozhodnutí:  Ano, dotyčná osoba se osobně dostavila k soudnímu jednání, které vedlo k danému rozhodnutí  Ne, dotyčná osoba se nedostavila osobně k soudnímu jednání, které vedlo k danému rozhodnutí. Pokud jste odpověděli na tuto otázku „ne“, uveďte, prosím, zda: i) dotyčná osoba byla předvolána přímo osobně nebo, v souladu s vnitrostátním právem vydávajícího státu, jiným způsobem skutečně obdržela úřední informaci o stanoveném datu a místě soudního jednání, jehož výsledkem je toto rozhodnutí, a obdržela ji v přiměřené lhůtě, v jazyce, jemuž rozumí, takovým způsobem, že bylo jednoznačně prokázáno, že tato osoba věděla o stanoveném datu a místě konání jednání a byla osobně informována o skutečnosti, že rozhodnutí může být vyneseno i v případě, že se nedostaví k soudnímu jednání; Kde a kdy byla dotyčná osoba předvolána nebo osobně obdržela úřední informaci jiným způsobem: … Jazyk, v němž byla informace doručena: … Popište, jak byla osoba informována: … NEBO ii) poté, co byla přímo osobně předvolána nebo jiným způsobem skutečně obdržela úřední informaci o stanoveném datu a místě soudního jednání, a to tak, že bylo jednoznačně prokázáno, že o soudním jednání věděla, dotyčná osoba výslovně pověřila obhájce, jehož vybrala, ustanovila a jehož služby hradila nebo jenž byl ustanoven a jehož služby byly hrazeny státem v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy upravujícími práva na obhajobu, a tímto zástupcem byla během soudního jednání skutečně obhajována; Uveďte informace, jak byla splněna tato podmínka: … NEBO iii) dotyčná osoba poté, co jí bylo osobně doručeno rozhodnutí a byla výslovně informována v jazyce, kterému rozumí, o svém právu na obnovu řízení nebo na odvolání, jichž by měla právo se účastnit, a v kterých by byla prověřena (přezkoumána) skutková podstata věci, včetně nových důkazů, což by mohlo vést ke zrušení původního rozhodnutí, výslovně uvedla, že rozhodnutí nenapadne. Popište, kdy bylo dotyčné osobě doručeno rozhodnutí, jak byla informována o svém právu na obnovu řízení nebo na odvolání a kdy a jak výslovně uvedla, že rozhodnutí nenapadne: … NEBO iv) dotyčné osobě bylo osobně doručeno rozhodnutí na základě soudního jednání, k němuž se tato osoba nedostavila osobně, dne … (den/měsíc/rok) a dotyčná osoba byla oprávněna k obnově řízení nebo k odvolání ve vydávajícím státě za těchto podmínek: — dotyčná osoba byla výslovně informována v jazyce, kterému rozumí, o svém právu na obnovu řízení nebo na odvolání, jichž by měla právo se účastnit, a v kterých by byla prověřena (přezkoumána) skutková podstata věci, včetně nových důkazů, což by mohlo vést ke zrušení původního rozhodnutí, a — poté, co byla informována o zmíněném právu, měla dotyčná osoba lhůtu … dní na podání žádosti o obnovu řízení nebo o odvolání a tuto žádost během této lhůty nepodala.
Energie vyráběná z obnovitelných zdrojů ***I

P6_TA(2008)0609

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. prosince 2008 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podpoře užívání energie z obnovitelných zdrojů (KOM(2008)0019 — C6-0046/2008 — 2008/0016(COD))

(2010/C 45 E/41)

(Proces spolurozhodování: první čtení)

Evropský parlament,

1. schvaluje pozměněný návrh Komise;

2. vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

3. bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

4. pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.

PŘÍLOHA

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Prohlášení Komise k čl. 2 písm. e):

Komise je toho názoru, že pro účely této směrnice může výraz „průmyslové a městské odpady“ zahrnovat odpad označovaný jako „obchodní odpad“.

Prohlášení Komise k čl. 23 odst. 8 druhému pododstavci druhé odrážce:

Komise je toho názoru, že odkaz na 20 % cíl uvedený v čl. 23 odst. 8 druhém pododstavci druhé odrážce nebude vykládán jinak než jako v čl. 3 odst. 1 směrnice.

Prohlášení Komise k čl. 23 odst. 8 písm. c) a odst. 9 a 10:

Komise potvrzuje, že některé členské státy dosáhly vysokého podílu obnovitelné energie na vnitrostátní úrovni již v roce 2005. Při přípravě zpráv podle čl. 23 odst. 8 písm. c) a odst. 9 a 10 Komise jako součást posouzení, zda jsou cíle plněny na základě co nejlepšího poměru nákladů a přínosů, patřičně zohlední mezní náklady zvýšení podílu obnovitelné energie a případně zahrne do návrhu či návrhů, které předloží v souladu s uvedeným článkem směrnice, vhodná řešení také pro příslušné členské státy.

Prohlášení Komise k příloze VII:

Komise se pokusí uspíšit přípravu pokynů uvedených v příloze VII směrnice do roku 2011 a ve spolupráci s členskými státy stanoví údaje a metodiky potřebné k odhadu a sledování podílu tepelných čerpadel na plnění cílů směrnice.

Jelikož je třeba přihlédnout ke skutečnosti, že množství primární energie spotřebované tepelnými čerpadly, jež nejsou poháněna elektřinou, není ovlivněno výkonností energetického systému, stanoví uvedené pokyny úpravy hodnot faktoru sezónní účinnosti (SPF), který se používá k posouzení, zda se taková tepelná čerpadla zohlední. Při přípravě uvedených pokynů Komise rovněž vyhodnotí, zda je reálné stanovit metodiku, podle které by hodnota faktoru sezónní účinnosti používaného k posouzení zohlednění jednotlivých tepelných čerpadel byla založena na průměrných klimatických podmínkách celé EU.
Obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ***I

P6_TA(2008)0610

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. prosince 2008 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES tak, aby se zlepšil a rozšířil systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (KOM(2008)0016 — C6-0043/2008 — 2008/0013(COD))

(2010/C 45 E/42)

(Postup spolurozhodování: první čtení)

Evropský parlament,

1. schvaluje pozměněný návrh Komise;

2. vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

3. bere na vědomí prohlášení Komise připojená k tomuto usnesení;

4. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

PŘÍLOHA

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Prohlášení Komise k čl. 10 odst. 3 o použití výnosů z dražby povolenek

V letech 2013 až 2016 mohou členské státy výnosy z dražby povolenek použít rovněž na podporu vybudování vysoce účinných elektráren, včetně nových elektráren, které jsou připraveny pro zachycování a ukládání CO2. V případě nových zařízení, která překračují úroveň účinnosti elektrárny stanovenou v příloze 1 rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2006 (2007/74/ES) (1), mohou členské státy poskytnout podporu až do výše 15 % celkových nákladů na investice pro nová zařízení, která jsou připravena pro zachycování a ukládání CO2.

Prohlášení Komise k čl. 10a odst. 4a o pokynech Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí a systému EU pro obchodování s emisemi

Členské státy mohou usoudit, že je nezbytné poskytovat dočasné kompenzace určitým zařízením na náklady spojené s emisemi CO2 promítnuté do cen elektřiny, pokud by jinak mohly náklady spojené s emisemi CO2 způsobit riziko přesunu zdrojů emisí CO2. Pro případ, že nebude mezinárodní dohoda, se Komise zavazuje, že po konzultaci s členskými státy upraví pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí do konce roku 2010 tak, aby byl zaveden podrobný předpis, podle kterého mohou členské státy pro takovou podporu poskytovat státní podporu. Předpisy budou navazovat na zásady, které jsou obsaženy v dokumentu předloženém Evropskému parlamentu a Radě dne 19. listopadu 2008 (příloha 2 15713/1/08).

(1) Rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2006, kterým se stanoví harmonizované referenční hodnoty účinnosti pro oddělenou výrobu elektřiny a tepla za použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES (oznámeno pod číslem K(2006)6817).
(19)

Protože je třeba řešit otázky veřejného zájmu v souvislosti s používáním komunikačních služeb a vytvářet pobídky k ochraně práv a svobod jiných osob, měly by mít příslušné vnitrostátní orgány možnost vypracovávat informace ve veřejném zájmu o užívání komunikačních služeb a s pomocí poskytovatelů zajišťovat jejich rozšiřování. Součástí těchto informací by měla být upozornění ve veřejném zájmu týkající se porušování autorských práv, jiných nedovolených způsobů použití a šíření škodlivého obsahu a informace o způsobech ochrany před ohrožením osobní bezpečnosti, které může například vzniknout v důsledku zveřejnění osobních informací za určitých okolností, a před narušením soukromí a osobních údajů. Poskytování těchto informací by mohlo být koordinováno postupem spolupráce podle čl. 33 odst. 2a směrnice 2002/22/ES. Tyto informace, které se poskytují ve veřejném zájmu, by měly být aktualizovány, kdykoli to bude nutné, měly by být prezentovány snadno srozumitelnou formou v tištěné a elektronické podobě, podle rozhodnutí jednotlivých členských států, a měly by být dostupné na webových stránkách vnitrostátních veřejných orgánů. Vnitrostátní regulační orgány by měly být oprávněny uložit poskytovatelům povinnost šířit tyto typizované informace mezi všechny zákazníky způsobem, který vnitrostátní regulační orgány uznají za vhodný. Pokud poskytovateli služeb vznikají v souvislosti s šířením těchto informací výrazné dodatečné náklady, měly by být tyto náklady předmětem dohody mezi poskytovateli a příslušnými orgány a měly by je nést příslušné orgány. Tyto informace by měly být také uvedeny ve smlouvách.
Při zavádění opatření v rámci směrnice 2006/112/ES upravující právo rozhodnout se pro zdanění by Rada měla zajistit jednotné uplatňování těchto předpisů na vnitřním trhu. Dokud Rada tyto předpisy nepřijme, členské státy by měly mít možnost stanovit podrobné předpisy upravující uplatňování této možnosti. Členské státy by měly Komisi oznámit návrhy opatření v této oblasti šest měsíců před jejich přijetím. Během tohoto období by Komise měla návrhy opatření posoudit a vydat doporučení.
(7)

Aby byla zajištěna účinnost systému vymáhání právních předpisů, měl by se vztahovat na fáze mezi zjištěním přestupku a zasláním oznámení o přestupku, vycházejícího ze standardního vzoru, držiteli osvědčení o registraci dotčeného vozidla. Jakmile bude přijato pravomocné rozhodnutí, může se použít rámcové rozhodnutí Rady 2005/214/SVV ze dne 24. února 2005 o uplatňování zásady vzájemného uznávání peněžitých trestů a pokut (4). V případě, že rámcové rozhodnutí nelze použít, například proto, že rozhodnutí o sankci nespadají do oblasti působnosti trestního práva, měla by být účinnost sankcí přesto zaručena jinými opatřeními pro vymáhání sankcí. Měla by být zavedena minimální pravidla pro oznámení přestupku, včetně formulářů odpovědi, a pro jednotnější metody jejich zasílání tak, aby bylo přeshraniční vymáhání právních předpisů spolehlivější a účinnější.
6.

Článek 22 se nahrazuje tímto: „Článek 22 Různá ustanovení 1. Ačkoli platí obecná zásada, že maximální délka týdenní pracovní doby v Evropské unii by měla být 48 hodin a že v praxi je výjimečné, aby pracovníci v Evropské unii pracovali déle, mohou členské státy rozhodnout, že v přechodném období končícím … (8). nebudou uplatňovat článek 6 za předpokladu, že přijmou opatření nezbytná pro zajištění účinné ochrany bezpečnosti a zdraví pracovníků. Využití této možnosti však musí být výslovně stanoveno v kolektivní smlouvě nebo v dohodě uzavřené mezi sociálními partnery na příslušné úrovni nebo ve vnitrostátních právních předpisech po konzultacích se sociálními partnery na příslušné úrovni. 2. V každém případě, členské státy, které chtějí využít této možnosti, ║ přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby: a) žádný zaměstnavatel nevyžadoval, aby pracovník pracoval déle než 48 hodin v období sedmi dnů, počítáno jako průměr za referenční období uvedené v čl. 16 písm. b), bez předchozího souhlasu pracovníka s vykonáváním takové práce. Tento souhlas je platný po dobu nejvýše šesti měsíců a lze jej obnovit; b) žádnému pracovníkovi nevznikla ze strany zaměstnavatele žádná újma, protože nechce dát souhlas s vykonáváním takové práce nebo protože souhlas z jakéhokoli důvodu odvolal; c) případný souhlas udělený: i) při podpisu samotné pracovní smlouvy nebo ve zkušební lhůtě, nebo ii) během prvních čtyř týdnů pracovního poměru, byl neplatný od samého počátku; ▐ d) každý pracovník měl právo buď během prvních šesti měsíců od uzavření platné smlouvy, nebo během doby až tří měsíců od skončení zkušební doby stanovené ve své smlouvě, podle toho, která lhůta je delší, odvolat s okamžitým účinkem souhlas s vykonáváním takové práce, a to včasným písemným oznámením svému zaměstnavateli. Zaměstnavatel může po uplynutí této lhůty požadovat, aby pracovník písemně oznámil odvolání svého souhlasu v dostatečné době předem, která nesmí být delší než dva měsíce; e) zaměstnavatel vedl aktuální záznamy o všech pracovnících, kteří vykonávají takovou práci, a odpovídající záznamy umožňující ověřit, zda jsou dodržována ustanovení této směrnice; f) tyto záznamy byly dány k dispozici příslušným orgánům, které mohou z důvodů bezpečnosti a zdraví pracovníků zakázat nebo omezit možnost překročit maximální týdenní pracovní dobu; g) zaměstnavatel poskytl příslušným orgánům na jejich žádost informace o případech, kdy pracovníci souhlasili s vykonáváním práce po dobu přesahující 48 hodin v období sedmi dnů, počítáno jako průměr za referenční období uvedené v čl. 16 písm. b), jakož i odpovídající záznamy umožňující ověřit, zda jsou dodržována ustanovení této směrnice. ▐
(9)

Proto je nutná změna pracovního řádu ostatních zaměstnanců, která by do něj začlenila tuto novou kategorii ostatních zaměstnanců a zohlednila na jedné straně specifickou povahu úkolů, funkcí a povinností akreditovaných parlamentních asistentů, jež jim mají umožnit poskytovat poslancům Evropského parlamentu přímou podporu při plnění úkolů, které mají jako poslanci Evropského parlamentu, a to podle jejich pokynů a z jejich pověření, a na straně druhé smluvní vztah mezi těmito akreditovanými parlamentními asistenty a Parlamentem .
(5)

Měla by být stanovena minimální kritéria pro uznávání subjektů, a to s cílem zvýšit bezpečnost lodí a zabránit znečisťování jimi způsobovanému. Minimální kritéria stanovená ve směrnici 94/57/ES by proto měla být zpřísněna.
(11)

V souladu se směrnicí 2002/59/ES se jeví jako nezbytné, pokud jde o nebezpečí, které představuje mimořádně špatné počasí, zohlednit potenciální nebezpečí tvorby ledu pro lodní dopravu. Jestliže se tedy příslušný orgán určený členským státem domnívá, že na základě předpovědi tvorby ledu vydané kvalifikovanou meteorologickou informační službou představují plavební podmínky na moři vážné ohrožení lidského života nebo nebezpečí znečištění, měl by o tom informovat velitele lodí nacházejících se v oblasti jeho působnosti nebo zamýšlejících vplout do přístavu nebo přístavů v dané oblasti nebo tento přístav nebo přístavy opustit. Dotčený orgán by měl mít možnost podniknout veškeré vhodné kroky k zajištění bezpečnosti lidských životů na moři a k ochraně životního prostředí. Podle nařízení 3.1 části A-1 kapitoly II-1 úmluvy SOLAS, odpovídají členské státy za zajištění toho, aby lodi plující pod jejich vlajkou byly navrženy, zkonstruovány a udržovány v souladu s požadavky na strukturu, mechanická a elektrická zařízení stanovenými klasifikačními společnostmi, které byly uznány jejich správními orgány. Členské státy by proto měly stanovit požadavky pro plavbu ve vodách obsahujících led, které by byly v souladu s požadavky subjektů uznaných podle směrnice Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (5), nebo podle rovnocenných vnitrostátních norem. Členské státy by měly mít možnost ověřit, zda nezbytná dokumentace na palubě poskytuje důkazy o tom, že loď splňuje požadavky na odolnost a výkonnost odpovídající ledovým podmínkám v dotčené oblasti.
(14)

Komise by měla řídit a aktualizovat inspekční databázi v úzké spolupráci s Pařížským memorandem. Inspekční databáze by měla zahrnovat inspekční údaje členských států a všech států, které jsou stranami Pařížského memoranda. Do doby, než bude systém pro výměnu námořních informací Společenství, SafeSeaNet, plně provozuschopný a bude umožňovat automatické zaznamenávání údajů týkajících se vplutí lodí do přístavů do inspekční databáze, měly by členské státy poskytovat Komisi informace nezbytné k zajištění řádného sledování uplatňování směrnice, zejména pokud jde o pohyb lodí. Na základě inspekčních údajů poskytnutých členskými státy by měla Komise získávat z inspekční databáze údaje o rizikovém profilu lodí, o lodích, u nichž se má provést inspekce, o pohybu lodí a stanovit inspekční závazky pro každý členský stát. Inspekční databáze by rovněž měla umožňovat spolupráci s jinými databázemi Společenství týkajícími se námořní bezpečnosti.
(26)

Struktura BERT by měla být štíhlá a měla by odpovídat úkolům, které má plnit. Měla by být uzpůsobena podle specifických potřeb systému Společenství pro regulaci elektronických komunikací. Zejména by měla být plně respektována specifická úloha vnitrostátních regulačních orgánů a jejich nezávislost, a to jak na vnitrostátní, tak evropské úrovni .
Činnost Evropské unie v oblasti boje proti terorismu by měla být prováděna v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány, které hrají klíčovou roli, zejména pokud jde o prevenci, neboť podněcovatelé a pachatelé teroristických činů žijí v místních komunitách, jsou ve styku s jejich obyvatelstvem, a využívají jejich služby a demokratické nástroje.

Činnost Evropské unie v oblasti boje proti terorismu by měla být prováděna v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány, které hrají klíčovou roli, zejména pokud jde o prevenci, neboť podněcovatelé a pachatelé teroristických činů žijí v místních komunitách, jsou ve styku s jejich obyvatelstvem, a využívají jejich služby a demokratické nástroje.

Nynější návrh předpokládá zajištění trestnosti činů spojených s terorismem s cílem přispět k obecnějšímu politickému cíli prevence terorismu tím, že omezí šíření materiálů , které by mohly podněcovat ke spáchání teroristických útoků.

Definice teroristických trestných činů včetně trestných činů spojených s teroristickými aktivitami by měla být dále sjednocována ve všech členských státech, aby zahrnovala podněcování ke spáchání teroristického trestného činu, nábor pro terorismus a výcvik k terorismu, pokud půjde o úmyslné spáchání.

(11) Postihy a sankce by měly platit pro fyzické a právnické osoby, které se dopustily podněcování ke spáchání teroristických trestných činů, náboru pro terorismus a výcviku k terorismu nebo jsou za ně odpovědné, pokud byly spáchány úmyslně. Tyto formy chování by měly být rovnocenně trestné ve všech členských státech bez ohledu na to, zdali jsou páchány pomocí internetu či nikoliv.
Komise by měla prověřit možnost vytvoření databáze na úrovni Evropské unie, která by obsahovala identifikační údaje o fyzických osobách, které založily, spravovaly či řídily společnosti zapojené do podvodných transakcí v oblasti DPH uvnitř Společenství. Před registrací nové společnosti by příslušný vnitrostátní orgán měl požádat vnitrostátního správce daně o daňové záznamy EU vydané po nahlédnutí do příslušné databáze, ke které by měl být správce připojen.
(9) S cílem zajistit vzájemné porozumění a transparentnost společné kategorizace by každý členský stát měl předložit seznam svých trestných činů a sankcí, které spadají do každé kategorie uvedené v příslušné tabulce, jakož i seznam vnitrostátních trestních soudů. K těmto informacím by měly mít přístup vnitrostátní soudní orgány prostřednictvím všech dostupných elektronických cest.

(9) S cílem zajistit vzájemné porozumění a transparentnost společné kategorizace by každý členský stát měl předložit seznam svých trestných činů a sankcí, které spadají do každé kategorie uvedené v příslušné tabulce spolu s krátkým popisem pojmových znaků skutkové podstaty daných trestných činů, jakož i seznam vnitrostátních trestních soudů. K těmto informacím by měly mít přístup vnitrostátní soudní orgány prostřednictvím všech dostupných elektronických cest.