Zvláštní zpráva Fond pro vnější hranice 
posílil finanční solidaritu, 
avšak vyžaduje lepší 
měření výsledků a potřeb, 
aby poskytoval další 
přidanou hodnotu EUCS 2014  č. 15
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2014
ISBN 978-92-9207-003-8
doi:10.2865/96738
© Evropská unie, 2014
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
K jakémukoli použití či reprodukci fotografie 2 je nutno získat povolení přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
CS 2014  č. 15
Zvláštní zpráva Fond pro vnější hranice 
posílil finanční solidaritu, 
avšak vyžaduje lepší 
měření výsledků a potřeb, 
aby poskytoval další 
přidanou hodnotu EU
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)
02
 Obsah
Body
 Glosář
I–VI  Shrnutí
1–19  Úvod
1–10  Fond pro vnější hranice
11–13  EBF v souvislostech
14–19  Úlohy a odpovědnost
20–24  Rozsah a koncepce auditu
25–74  Připomínky
26–29  EBF přispěl k řízení vnějších hranic, celkový výsledek však nebylo možné změřit a nízká míra 
provádění v některých členských státech omezuje dopad
26–28  Programy a projekty se soustředily na priority EBF, celkový výsledek však nebylo možné změřit
29 Míra provádění v některých členských státech byla nízká
30–47  Ačkoli EBF posílil finanční solidaritu, další přidaná hodnota EU byla omezená
32–34  Částečně neúčinný systém posilování specifických priorit
35–40  Malá podpora operativní spolupráce mezi členskými státy
41–44  Mechanismus EBF pro řešení konkrétních nedostatků na strategických hraničních bodech a mechanismus 
pro řešení mimořádných situací byly částečně účinné
45–47  Podpora pro projekty, které by byly stejně financovány vnitrostátně, které postrádají řádné posouzení 
potřeb nebo které obsahují významné nezpůsobilé náklady
03 Obsah
48–65  Programování a provádění EBF na úrovni členských států a Komise vykazuje strategické 
a operativní nedostatky
49–51  Programy nebyly zakotveny ve vnitrostátních strategiích pro ochranu hranic a víza…
52–55  … a postrádaly cíle SMART a měřitelné ukazatele
56–57  Požadavky na roční programování vedly k nadměrné administrativní zátěži a problémům při provádění
58–60  Postupy výběru projektů v některých členských státech nezajišťovaly naplňování jejich skutečných potřeb
61–65  Neadekvátní zadávací řízení v členských státech ohrožují řádné finanční řízení
66–74  Nedostatky v monitorování prováděném odpovědnými orgány a závažné nedostatky 
v hodnoceních ex post  prováděných Komisí a členskými státy neumožňují odpovídající posouzení 
celkových výsledků fondu
67–70  Chybí odpovídající monitorování a vykazování projektů ze strany členských států
71–74  Hodnocení ex post  na úrovni členských států i Komise vykazují prodlení a závažné nedostatky
75–83  Závěry a doporučení
76–78  EBF přispěl k řízení vnějších hranic, celkový výsledek však nebylo možné změřit, protože neexistovaly cíle 
SMART a hodnocení vykazovalo závažné nedostatky
79–80  EBF posílil finanční solidaritu, avšak jeho další přidaná hodnota EU byla omezená
81 Strategické nedostatky v programování EBF
82–83  Nedostatky v provádění EBF
 Příloha – Kontrolované projekty
 Odpovědi Komise
04
 Glosář
Akce Společenství : Projekty spolufinancované Fondem pro vnější hranice, které podporují spolupráci mezi 
členskými státy. Témata projektů jsou vymezena v ročním pracovním programu Komise a ve výzvě Komise 
k předkládání návrhů. Akce Společenství přímo řídí Komise a provádějí je členské státy.
Cíle SMART : Cíle označované jako SMART jsou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené.
EMSA : Evropská agentura pro námořní bezpečnost podporuje Evropskou komisi a členské státy při přípravě 
a provádění právních předpisů EU v oblasti námořní bezpečnosti, znečištění působeného loděmi a bezpečnosti na 
moři. Agentura je rovněž pověřena operativními úkoly souvisejícími s reakcí na znečištění ropou, monitorováním 
plavidel a identifikací a sledováním plavidel na velké vzdálenosti.
eu‑LISA : Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti 
a práva.
EUROSUR : Evropský systém ostrahy hranic poskytuje platformu pro výměnu informací a spolupráci mezi orgány 
ochrany hranic členských států a s agenturou Frontex.
EUSatCen : Satelitní středisko Evropské unie je agentura EU v oblasti obrany a bezpečnosti, která podporuje 
rozhodování Evropské unie tím, že zajišťuje analýzu satelitních snímků a jiných údajů.
Frontex : Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské 
unie. Agentura Frontex koordinuje operace členských států v pohraničních oblastech, které čelí významnému 
migračnímu tlaku, provádí analýzu rizik a podporuje výcvik pohraniční stráže.
GŘ pro vnitřní věci : Generální ředitelství (GŘ) Evropské komise odpovědné za oblast politiky označovanou jako 
„vnitřní věci“ (GŘ HOME).
Konkrétní akce : Konkrétní akce odvozené z ročního pracovního programu a přímo řízené Komisí by měly připívat 
k rozvoji společného evropského systému integrovaného řízení hranic tím, že řeší nedostatky na strategických 
hraničních bodech zjištěné v analýze rizik prováděné agenturou Frontex.
Mimořádné akce : Projekty spolufinancované Fondem pro vnější hranice na podporu členských států v řádně 
zdůvodněných mimořádných situacích, jež vyžadují naléhavá opatření na vnějších hranicích. Mimořádné akce přímo 
řídí Komise a provádějí je členské státy.
Nástroj pro hranice a víza Fondu pro vnitřní bezpečnost : Nástroj pro hranice a víza Fondu pro vnitřní 
bezpečnost byl zřízen na období 2014–2020 a zahrnuje EBF.
Program SOLID : Obecný program „Solidarita a řízení migračních toků“ na období 2007–2013 se skládá ze čtyř fondů 
(Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí, Evropský uprchlický fond, Evropský návratový fond 
a Fond pro vnější hranice). V této zprávě se výraz „fond“ používá k označení Fondu pro vnější hranice.
Přidaná hodnota EU : Hodnota vytvářená Fondem pro vnější hranice, která doplňuje hodnotu, jež by byla jinak 
vytvořena členskými státy, pokud by jednaly samy. Patří sem i finanční solidarita, kdy členské státy nesoucí 
v zájmu EU větší finanční břemeno získávají větší objem financování. Přidanou hodnotu EU dále vytváří podpora 
specifických priorit EU, spolupráce mezi členskými státy nebo zacílení na nejnaléhavější problémy, tzn. na 
nejohroženější příhraniční oblasti.
05 Glosář
Roční program : Pracovní program členského státu, kterým se provádí jeho víceletý program.
Řídicí a kontrolní systém : Soubor postupů a praktických opatření, který členskému státu slouží k provádění fondů 
SOLID.
Schengenská hodnocení : Ověření, která provádí Rada, jež kontroluje, zda je správně uplatňováno schengenské 
acquis . Po přijetí nařízení Rady (EU) č. 1053/2013 ze dne 7. října 2013 o vytvoření hodnotícího a monitorovacího 
mechanismu k ověření uplatňování schengenského  acquis  převezme vedoucí úlohu Komise.
Schengenské acquis : Společný soubor schengenských pravidel, která mají uplatňovat členské státy schengenského 
prostoru, zahrnující kontroly na pozemních, námořních a vzdušných hranicích (letištích), vydávání víz, policejní 
spolupráci a ochranu osobních údajů.
Schengenský informační systém (SIS II) : Rozsáhlý informační systém, který využívají jednotky pohraniční stráže, 
jakož i policejní, celní, vízové a soudní orgány v celém schengenském prostoru k výměně údajů, jako jsou informace 
o osobách, které se mohou podílet na závažné trestné činnosti nebo nejsou oprávněny ke vstupu do EU či pobytu 
v EU. 
Schengenský katalog týkající se ochrany vnějších hranic, navracení a zpětného přebírání osob : Tento katalog 
byl vydán Radou Evropské unie. Obsahuje doporučení a osvědčené postupy, které mají napomoci jak členským 
státům schengenského prostoru, tak státům přistupujícím k schengenskému prostoru při správném uplatňování 
schengenského  acquis .
Schengenský prostor : Oblast tvořená 26 evropskými zeměmi, které na svých společných hranicích zrušily pasové 
a imigrační kontroly. Skládá se z 22 členských států EU a čtyř členských zemí Evropského sdružení volného obchodu 
(ESVO).
Vízový informační systém (VIS) : Rozsáhlý informační systém, který umožňuje státům schengenského prostoru 
výměnu vízových údajů.
06
 Shrnutí
I
Fond pro vnější hranice (EBF) je hlavním finančním 
nástrojem EU na podporu řízení vnějších hranic a pro 
období let 2007–2013 má hodnotu 1,9 miliardy EUR. 
Obecným cílem EBF je pomoci současným a budou ­
cím státům schengenského prostoru zajistit jednotné, 
účinné a efektivní kontroly na jejich společných vněj ­
ších hranicích.
II
Audit Účetního dvora se zaměřil na procesy související 
s účinností fondu EBF, přidanou hodnotou EU a plně ­
ním cílů programů a projektů. Zkoumaly se při něm 
koncepce, programování a provádění fondu, stejně 
jako monitorování a hodnocení.
III
Audit ukázal, že EBF přispěl k řízení vnějších hranic 
a posílil finanční solidaritu. Další přidaná hodnota EU 
však byla omezená a celkový výsledek nebylo možné 
změřit kvůli nedostatkům v monitorování odpověd ­
nými orgány a závažným vadám hodnocení ex post , 
která prováděla Komise a členské státy.
IV
Programy členských států nebyly začleněny do vnitro ­
státních strategií ochrany hranic a víz a postrádaly cíle 
SMART a měřitelné ukazatele. Postupy výběru projektů 
nezajišťovaly, aby byly naplňovány skutečné potřeby 
členských států, a neadekvátní postupy zadávání 
veřejných zakázek v členských státech ohrožovaly 
finanční řízení.
V
Při auditu byly zjištěny závažné nedostatky v řízení 
fondu v klíčových členských státech (Řecko, Španěl ­
sko, Itálie a v případě prvních let financování Malta). 
Nízká míra provádění v některých zemích omezovala 
účinnost fondu. Tyto nedostatky vedly k riziku, že 
řízení hranic nebude dostatečně posíleno tam, kde je 
to nejvíce zapotřebí.VI
Účetní dvůr soustředí svá doporučení do čtyř oblastí:
a) Zajištění dostupnosti informací o celkových 
výsledcích  
Členské státy by měly stanovit měřitelné cíle pro 
ukazatele výstupů, výsledků, a pokud je to možné, 
také dopadů, přičemž ukazatele by měly být od 
počátku programu evidovány pomocí odpovída ­
jících IT systémů. Komise by měla zajistit, aby její 
hodnotící zprávy přinášely zúčastněným stranám 
informovanou a včasnou analýzu základních 
údajů.
b) Zvýšení přidané hodnoty EU, kterou fond přináší  
Komise by měla agentuře Frontex poskytovat 
relevantní, komplexní a včasné informace týkající 
se provádění fondu EBF, Fondu pro vnitřní bezpeč ­
nost a následných nástrojů. Evidence spolufinan ­
covaného majetku v rezervě technického vybavení 
agentury Frontex by měla být povinná u majetku, 
který by mohl být užitečný pro její potřeby. Dále 
by se členské státy a Komise měly více soustředit 
na zřizování společných středisek pro podávání žá ­
dostí a pro jiné formy konzulární spolupráce spíše 
než na renovaci, úpravy nebo vybavení konzulár ­
ních úřadů.
c) Začlenění EBF do vnitrostátní strategie správy 
hranic  
Členské státy by měly vypracovat komplexní vnit ­
rostátní strategie správy hranic na základě analýzy 
rizik podle modelu společné integrované analýzy 
rizik a tyto strategie by měly být podmínkou ex 
ante  pro obdržení podpory z Fondu pro vnitřní 
bezpečnost či následných nástrojů.
d) Posílené provádění fondu  
Zvláště v klíčových členských státech by měla 
být posílena administrativní kapacita, a to včetně 
zadávání veřejných zakázek.
07
 Úvod
Fond pro vnější hranice
01 
Fond pro vnější hranice (EBF) je hlav ­
ním finančním nástrojem Evropské 
unie (EU) na podporu řízení vnějších 
hranic a pro období let 2007–2013 
má hodnotu 1,9 miliardy EUR1. Jeho 
obecným cílem je pomoci současným 
a budoucím státům schengenského 
prostoru zajistit jednotné, účinné 
a efektivní kontroly na společných 
vnějších hranicích členských států 
Evropské unie.
02 
Uvnitř schengenského prostoru byly 
vnitřní kontroly zrušeny a důsledkem 
toho je skutečnost, že bezpečnost 
vnějších hranicí kteréhokoli státu 
ovlivňuje všechny ostatní státy. Kvůli 
rozdílné geografické situaci jednot ­
livých zemí se míra odpovědnosti za 
ochranu hranic značně liší. Cílem EBF 
je zajistit finanční solidaritu mezi člen ­
skými státy2 prostřednictvím podpory 
těch států, pro které ochrana vnějších 
hranic EU představuje velkou zátěž.
03 
V současné době provádí fond EBF 
28 členských států (viz obrázek 1 ). Na 
EBF se podílejí všechny členské státy 
EU vyjma Spojeného království, Irska 
a Chorvatska3.04 
Obecné cíle EBF spočívají v podpoře:
a) účinné organizace ochrany hranic;
b) účinného řízení toků osob na 
vnějších hranicích v souladu se 
schengenským acquis  a se zásadou 
zacházení založeného na vzájemné 
úctě a důstojnosti;
c) jednotného uplatňování přísluš ­
ných právních předpisů EU;
d) zdokonalování konzulárních služeb 
členských států ve třetích zemích, 
pokud jde o toky státních příslušní ­
ků třetích zemí na území členských 
států a spolupráci mezi členskými 
státy v tomto ohledu.
05 
Přínosu EBF k řízení vnějších hranic 
má být dosaženo pomocí zaměření na 
pět priorit ( obrázek 2 ). Tyto priority 
vymezila Komise ve „strategických zá ­
sadách“4. Členské státy musí ve svých 
víceletých programech k fondu EBF ře ­
šit nejméně tři z těchto priorit. V rámci 
každé z pěti priorit Komise určila řadu 
oblastí se zvláštním významem pro EU 
(„specifické priority“), pro které mohou 
členské státy získat z EBF vyšší míru 
spolufinancování (viz bod 9).1 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu 
a Rady č. 574/2007/ES ze dne 
23. května 2007 o zřízení 
Fondu pro vnější hranice na 
období 2007 až 2013 jako 
součásti obecného programu 
„Solidarita a řízení migračních 
toků“ (Úř. věst. L 144, 6.6.2007, 
s. 22).
2 Podle zavedené praxe v této 
oblasti je výraz „členské státy“ 
v této zprávě používán 
k označení zemí zúčastněných 
ve fondu EBF bez ohledu na 
to, zda jsou členskými státy EU 
nebo přidruženými státy.
3 Bulharsko a Rumunsko se 
účastní od roku 2010, stejně 
jako tři přidružené státy 
(Norsko, Island a Švýcarsko). 
Lichtenštejnsko platí příspěvek 
do fondu od roku 2012, vzdalo 
se však práva na účast, neboť 
nemá vnější hranice 
a konzulární úřady.
4 Rozhodnutí Komise  
2007/599/ES ze dne 27. srpna 
2007, kterým se provádí 
rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady 
č. 574/2007/ES, pokud jde 
o přijetí strategických zásad na 
období let 2007–2013 (Úř. věst. 
L 233, 5.9.2007, s. 3).
08 Úvod
Země zúčastněné ve fondu EBF
Účastnický stát EBF od roku 2007
Účastnický stát EBF od roku 2010, budoucí člen schengenského prostoru
Účastnický stát EBF od roku 2010 a člen schengenského prostoru, nikoli však členský stát EU
Stát přispívající do EBF, nikoli však účastník EBF, od roku 2012
Stát, který se neúčastní EBFPortugalskoŠpanělskoFrancie
ItálieLucemburskoBelgieNizozemsko
Rumunsko
Bulharsko
KyprŠvýcarsko
ChorvatskoNěmeckoPolsko
RakouskoLichtenštejnsko
Maďarsko
Řecko Česká republika
Slovensko
SlovinskoEstonsko
Lotyšsko
Litva
Irsko Spojené
královstvíIsland
Finsko
ŠvédskoNorsko
MaltaObrázek 1
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
09 Úvod
Priority a specifické priority EBF
Priority Speciﬁcké priority
 • modernizace vnitrostátních komunikačních systémů tak, aby byly
 kompatibilní v rámci spolupráce s dalšími členskými státy
• nákup/modernizace kompatibilního provozního zařízení s ohledem
 na výsledky společné integrované analýzy rizik
• nákup/modernizace zařízení za účelem přispění k operacím agentury Frontex
• zřízení/modernizace vnitrostátního koordinačního centra,
 které bude koordinovat činnost všech vnitrostátních orgánů vykonávajících kontrolu vnějších hranic 
• zřízení/modernizace jednotného systému vnitrostátní ostrahy vnější hranice • nákup/modernizace zařízení k detekci, identiﬁkaci a zásahům na hranicích,
 pokud bude potřeba takového zařízení jasně stanovena na evropské úrovni
• propagace spolupráce v oblasti víz mezi konzulárními útvary v rámci
 členských států a mezi nimi
• vytvoření a zavedení zastoupení s omezeným počtem pracovníků,
 společných sídel útvarů či společných center pro žádosti o vízum sloužících
 k příjmu a zpracování žádostí o vízum
• investice spojené se Schengenským informačním systémem (SIS)
• investice spojené s Vízovým informačním systémem (VIS)
• zavedení jednotné osnovy pro výcvik pohraniční stráže na vnitrostátní úrovni
• zlepšení kvality vnitrostátních informací zadávaných do modelu společné
 integrované analýzy rizik 
 
 
  
 
 
 
 
 
 Priorita 1
Podpora při dalším postupném zavádění společného 
systému správy hranic, pokud jde o kontrolu osob
a ostrahu vnějších hranic
Priorita 2
Utváření a realizace vnitrostátních prvků evropského 
systému dohledu nad vnějšími hranicemi a stálé 
Evropské sítě hlídek na jižních námořních hranicích 
členských států EU
Priorita 3
Vydávání víz a boj s nelegálním přistěhovalectvím 
prostřednictvím zdokonalené činnosti konzulárních
a dalších útvarů členských států ve třetích zemích
Priorita 4
Zřízení informačně-technologických systémů 
potřebných k provádění právních nástrojů EU v oblasti 
vnějších hranic a víz
Priorita 5
Účinné a dobře fungující uplatňování příslušných 
právních nástrojů EU v oblasti vnějších hranic a vízObrázek 2
Zdroj:  Podle rozhodnutí Komise 2007/599/ES.
10 Úvod
06 
Výdaje podle priorit v období  
2007–2010 znázorňuje obrázek 3 . 
Na základě plánů členských států na 
období 2011–2013 se očekává, že příděl 
na prioritu 1 vzroste na 37 %, zatímco 
příděl na prioritu 2 se sníží na 36 %, 
přičemž ostatní priority zůstanou beze 
změny.07 
Mezi opatření financovaná z EBF patří 
investice do infrastruktury na hranič ­
ních přechodech, nákup vybavení pro 
zásahy na hranicích (například vozidel, 
plavidel a letadel), iniciativy pro spo ­
lupráci v oblasti konzulárních služeb, 
investice do Schengenského informač ­
ního systému (SIS) a Vízového informač ­
ního systému (VIS), odborná příprava 
pracovníků, pilotní projekty a studie.Obrázek 3Výdaje z EBF na roční programy období 2007–2010 podle priorit1
Vnitrostátní prvky evropského systému
dohledu nad vnějšími hranicemi(priorita 2); 229  milionů EUR; 42 %Postupné zavádění společného integrovanéhosystému správy hranic(priorita 1); 160 milionů EUR; 29 % Víza a boj s nelegálním přistěhovalectvím
(priorita 3); 20 milionů EUR; 4 %
Informační systémy 
v oblasti vnějších hranic a víz
(priorita 4); 104 milionů EUR; 19 %
Účinné a efektivní uplatňování acquis ES
v oblasti vnějších hranic a víz
(priorita 5);  33 milionů EUR; 6 %
1 Poslední dostupné konečné údaje o výdajích se týkají ročního programu na rok 2010. Jelikož období způsobilosti bylo stanoveno na 2,5 roku, 
finanční prostředky z tohoto ročního programu bylo možné vynakládat až do konce června 2012 a členské státy a Komise je musely následně 
ověřit. Zprávy o pozdějších ročních programech dosud nebyly dokončeny.
Zdroj:  Evropská komise.
11 Úvod
08 
V rámci EBF bylo 7,3 % procenta vyhra ­
zeno na akce Společenství, které pod ­
porují zejména spolupráci členských 
států, na mimořádné akce (které jsou 
součástí akcí Společenství) a na kon ­
krétní akce zabývající se nedostatky na 
strategických hraničních bodech.
09 
Základní příspěvek fondu EBF činí 
50 % celkových nákladů akcí či 75 % 
u akcí v zemích, na něž se vztahuje 
Fond soudržnosti, nebo v oblastech 
„specifických priorit“, a dosahuje 80 % 
u konkrétních akcí a 90 % u akcí Spole ­
čenství a mimořádných akcí.10 
Tabulka 1  uvádí příděly pro vnitro ­
státní programy podle členských států 
a na akce Společenství, mimořádné 
a konkrétní akce. Podíl největších pří ­
jemců z EBF znázorňuje obrázek 4 .Obrázek 4Podíl členských států na přidělených prostředcích z EBF
Řecko, 13 %
Francie, 7 %
Slovinsko, 3 %Finsko, 3 %Maďarsko, 4 %Rumunsko, 4 %Polsko, 4 %
Malta, 4 %Německo, 5 %Itálie, 16 %
Jiné (méně než 3 %), 19 %Španělsko, 18 %
Zdroj:  Evropská komise.
12 Úvod Tabulka 1Přidělené prostředky z EBF v období 2007–2013
Přidělené prostředky 2007–2013  v eurech Podíl na celkové výši
Španělsko 289 394 768 17,92  %
Itálie 250 178 433 15,49 %
Řecko 207 816 755 12,87 %
Francie 116 220 276 7, 2 0  %
Německo 76 099 991 4,71 %
Polsko 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
Rumunsko159 467 068 3,68 %
Maďarsko 59 295 401 3,67 %
Finsko 51 264 631 3,18 %
Slovinsko 49 532 286 3,07 %
Bulharsko138 131 686 2,36 %
Nizozemsko 38 035 209 2,36 %
Litva231 674 480 1,96 %
Kypr 30 017 404 1,86 %
Estonsko 27 129 191 1,68 %
Portugalsko 23 948 902 1,48 %
Belgie 19 944 180 1,24 %
Švýcarsko117 677 832 1,09 %
Lotyšsko 16 830 844 1,04 %
Česká republika 15 853 542 0,98 %
Rakousko 13 875 936 0,86 %
Norsko111 479 299 0,71 %
Švédsko 10 887 663 0,67 %
Slovensko 8 675 910 0,54 %
Dánsko 7 874 409 0,49 %
Lucembursko 598 220 0,04 %
Island1444 240 0,03 %
Celkem 1 614 577 936 100,00 %
Akce Společenství / mimořádné akce 91 214 322
Konkrétní akce 45 000 000
Zvláštní režim průjezdu v Litvě2108 000 000
Technická pomoc Komise 2 794 774
EBF celkem 1 861 587 032
1 Bulharsko, Rumunsko, Norsko, Island a Švýcarsko se EBF účastní od roku 2010.
2 Přidělené prostředky uvedené pro Litvu nezahrnují zvláštní režim průjezdu. Zvláštní režim průjezdu se týká ušlých poplatků a dodatečných 
nákladů vzniklých v důsledku průjezdu občanů Ruské federace do Kaliningradské oblasti a z ní a činí 15 milionů EUR ročně za období 2007–2010 
a 16 milionů EUR za období 2011–2013.
Zdroj:  Evropská komise.
13 Úvod
EBF v souvislostech
11 
Většina výdajů týkajících se řízení 
vnějších hranic je financována vnitro ­
státně5. Členské státy nesou odpověd ­
nost za řízení svých vnějších hranic 
a uplatňují přitom pravidla stanovená v schengenském acquis . Evropská 
agentura pro řízení operativní spolu ­
práce na vnějších hranicích členských 
států Evropské unie (Frontex) koordi ­
nuje spolupráci mezi členskými státy 
a zajišťuje analýzy rizik a odbornou 
přípravu. EBF je tudíž jedním dílkem 
ve skládačce systému řízení vnějších 
hranic (viz obrázek 5 ).5 Úplné a spolehlivé údaje 
o vnitrostátních výdajích 
členských států na řízení 
vnějších hranic nejsou 
k dispozici.Obrázek 5Zúčastněné strany a vlivy v oblasti řízení hranic a víz
Vnitrostátně ﬁnancované
akce členských státůOCHRANA HRANIC A VÍZA
Akce nečlenských
zemí EU
Schengenská hodnocení Rady/KomiseExterní faktory:
Mezinárodní konﬂikty
Ekologické katastrofy
Hospodářské krize
Návrat
Spolupráce
EU s nečlenskými
zeměmi EUAkce členských států
ﬁnancované z EBF
Akce členských států ﬁnancované
z mezinárodních fondů 
Spolupráce členských států
v agentuře Frontex
Jiné agentury EU:
eu-LISA, EUSatCen, EMSA 
Integrace Azyl
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
14 Úvod
12 
EBF je součástí obecného programu 
„Solidarita a řízení migračních toků“ 
pro období 2007–2013“ (program 
SOLID), který řídí GŘ pro vnitřní věci. 
Program SOLID má zlepšit řízení mig ­
račních toků na úrovni EU a pomáhat 
při sdílení finanční zátěže vyplývající 
z integrovaného řízení společných 
vnějších hranic a provádění společ ­
ných imigračních a azylových politik6.
13 
Vnější faktory, například nedávné ne ­
pokoje v severní Africe spolu s probí ­
hajícími politickými a hospodářskými 
krizemi v jiných částech světa, vedly 
k masivním migračním tokům, které 
vytvářejí značný tlak na vnější hranice 
EU. Pátrací a záchranné operace nepa ­
tří k prioritám EBF, avšak v rámci hlídek 
ostrahy hranic lze vybavení spolufi ­
nancované z EBF využít pro záchranu 
životů na moři (a také tak bylo využito).Úlohy a odpovědnost
14 
EBF je prováděn zejména prostřed ­
nictvím sdíleného řízení7. Podle této 
zásady nesou členské státy odpověd ­
nost (operační a finanční) za provádění 
financovaných akcí, zatímco Komise je 
nadále odpovědná za celkové plnění 
rozpočtu. Komise přijímá strategické 
zásady, které vymezují programový rá ­
mec EU. Každý zúčastněný členský stát 
připravuje víceletý program, v němž 
tyto strategické zásady uplatňuje na 
základě svých vlastních potřeb.
15 
Víceletý program se provádí pro ­
střednictvím ročních programů. Oba 
schvaluje Komise. Po dokončení kaž ­
dého ročního programu členské státy 
předkládají závěrečné zprávy.
16 
Komise je rovněž povinna zabezpečit, 
aby členské státy zřídily odpovídající 
řídicí a kontrolní systémy, aby byly pro 
financované projekty zajištěny náležité 
informace, publicita a návazná opatře ­
ní a aby byly akce v souladu s ostatními 
relevantními politikami a iniciativami 
Unie a aby je doplňovaly.6 Dalšími složkami programu 
SOLID jsou Evropský 
uprchlický fond (ERF), 
Evropský fond pro integraci 
státních příslušníků třetích 
zemí (EIF) a Evropský 
návratový fond. Fondům EIF 
a ERF se věnuje zvláštní zpráva 
Účetního dvora č. 22/2012 
s názvem „Přispívají Evropský 
fond pro integraci a Evropský 
uprchlický fond účelně 
k integraci státních příslušníků 
třetích zemí?“  
(http://eca.europa.eu ).
7 7,3 % fondu je řízeno přímo 
Komisí. Přímo řízenými částmi 
fondu EBF jsou akce 
Společenství (včetně 
mimořádných akcí) 
a konkrétní akce.
15 Úvod
17 
Způsob, jakým členské státy fond pro ­
vádějí, Komise monitoruje prostřed ­
nictvím dokumentárních přezkumů 
popisů řídicích a kontrolních systémů, 
zpráv o dosaženém pokroku a závěreč ­
ných zpráv a prostřednictvím auditních 
a monitorovacích návštěv.
18 
Na úrovni členského státu řídicí a kon­
trolní systém zahrnuje8:
a) Odpovědný orgán, který odpovídá 
za řízení a provádění víceletého 
programu. Zejména předkládá 
Komisi víceleté a roční programy, 
vybírá operace a ověřuje způso ­
bilost výdajů, o jejichž proplacení 
žádají koneční příjemci9.
b) Auditní orgán, který provádí kon ­
troly, jimiž se ověřuje fungování 
řídicích a kontrolních systémů10.
c) Certifikační orgán, který osvědču ­
je, že prohlášení o výdajích jsou 
v souladu s příslušnými předpisy11.
19 
Vnitrostátní spolufinancování může 
podléhat vnitrostátní kontrole a auditu 
v závislosti na správních postupech 
členských států.8 Ve zvláštní zprávě Účetního 
dvora č. 22/2012 se 
konstatovalo, že struktura 
složená ze tří orgánů vedla 
k neúměrné administrativní 
zátěži. Pro fondy v oblasti 
spravedlnosti a vnitřních věcí 
v období 2014–2020 Komise 
navrhla zrušit certifikační 
orgán.
9 Články 28 a 29 rozhodnutí 
č. 574/2007/ES.
10 Článek 32 rozhodnutí 
č. 574/2007/ES.
11 Článek 31 rozhodnutí 
č. 574/2007/ES.
16
 Rozsah  
a koncepce auditu
20 
Hlavním úkolem auditu bylo zodpově ­
dět otázku, zda EBF účinně přispěl k ří ­
zení vnějších hranic. Tato otázka byla 
rozčleněna na následující dílčí otázky:
a) Podpořily programy a projekty 
účinným způsobem priority EBF 
v oblasti řízení vnějších hranic?
b) Zajistil EBF finanční solidaritu mezi 
členskými státy, zabýval se svými 
specifickými prioritami, a přinesl 
tudíž přidanou hodnotu EU?
c) Přispěly postupy programování 
a provádění EBF k účinnosti fondu?
d) Používají členské státy a Komise 
odpovídajícím způsobem monito ­
rování a hodnocení, aby zlepšily 
účinnost EBF?
21 
Audit se týkal:
a) částí EBF podléhajících sdílenému 
řízení, které řídí a provádějí členské 
státy;
b) akcí Společenství (včetně mimo ­
řádných akcí) a konkrétních akcí 
přímo řízených Komisí a provádě ­
ných členskými státy.22 
Audit se zaměřil na procesy související 
s účinností EBF, přidanou hodnotou EU 
a dosahováním cílů projektů a pro ­
gramů. Jeho cílem bylo prozkoumat 
koncepci, programování a provádění 
a také monitorování a hodnocení 
opatření financovaných z EBF. Audi ­
toři neprováděli podrobnou analýzu 
řídicích a kontrolních systémů v člen ­
ských státech12, ani neuskutečnili přímé 
měření dopadu dosaženého prostřed ­
nictvím opatření financovaných z EBF, 
nýbrž založili své posouzení na údajích 
členských států a Komise z monitoro ­
vání a hodnocení.
23 
Základem auditu byly:
a) dokumentární přezkum závěreč ­
ných zpráv z víceletých a ročních 
programů (zahrnujících programy 
v období 2007–2010) a příspěvků 
pěti vybraných členských států 
k hodnocení13, zprávy Komise o při ­
dělování zdrojů, průběžná zpráva 
Komise o dosažených výsledcích 
a návrh jejího hodnocení ex post , 
dokumenty Rady a vybrané studie 
a dokumenty agentury Frontex;
b) rozhovory a sběr údajů na místě 
v Komisi, odpovědných orgánech 
a u konečných příjemců v pěti 
vybraných členských státech. 
Rozhovory byly vedeny i s jinými 
zúčastněnými stranami, například 
s Radou v případě schengenských 
hodnocení14, agentury Frontex 
a Agentury Evropské unie pro 
základní práva;12 Řídicím a kontrolním 
systémem fondů programu 
SOLID se zabývala zvláštní 
zpráva č. 22/2012.
13 Řecko, Španělsko, Itálie, Malta 
a Polsko. Výběr členských 
států vycházel z přidělování 
prostředků z EBF, hodnocení 
rizik na základě informací 
z auditů a monitorovacích 
zpráv Komise, jakož i informací 
od agentury Frontex, 
a z potřeby vyváženosti mezi 
hlavními rizikovými oblastmi 
na vnější hranici ve Středomoří 
a na východní hranici, 
vzhledem k tomu, že přibližně 
60 % prostředků z EBF směřuje 
na jižní hranici (Středomoří 
a španělské Kanárské ostrovy) 
a přibližně 25 % na východní 
hranici. Na vybrané členské 
státy společně připadá 55 % 
celkových prostředků 
přidělených z EBF.
14 Schengenská hodnocení jsou 
ověření toho, že stávající 
a budoucí státy 
schengenského prostoru 
správně uplatňují 
schengenská pravidla. 
Schengenská hodnocení 
prováděla Rada jako 
mezivládní proces. Na základě 
přijetí nařízení Rady (EU) 
č. 1053/2013 ze dne 7. října 
2013 o vytvoření hodnotícího 
a monitorovacího 
mechanismu k ověření 
uplatňování schengenského 
acquis  a o zrušení rozhodnutí 
výkonného výboru ze dne 
16. září 1998, kterým se zřizuje 
Stálý výbor pro hodnocení 
a provádění Schengenu 
(Úř. věst. L 295, 6.11.2013, s. 27) 
bude mít vedoucí úlohu 
Komise.
17 Rozsah a koncepce auditu 
c) návštěvy na místě u 31 dokonče ­
ných projektů ve vybraných člen ­
ských státech na základě subjek ­
tivního (nikoli náhodného) vzorku 
(viz příloha ), který zahrnoval roční 
programy z období 2007–2010;
d) dokumentární přezkum sedmi 
dokončených projektů15 přímo 
řízených Komisí na základě sub ­
jektivního (nikoli náhodného) 
vzorku zahrnujícího roční pracovní 
programy z období 2007–2011 (viz 
příloha );
e) samostatný audit16, který se 
uskutečnil v jednom z vybraných 
členských států (Španělsko) a dotkl 
se EBF.24 
Audit byl proveden s ohledem na 
návrhy Komise pro období financo ­
vání 2014–2020, které předpokládají 
vytvoření Fondu pro vnitřní bezpeč ­
nost jakožto nástupce EBF17, z něhož 
se bude poskytovat finanční podpora 
pro řízení vnějších hranic a víz. Návr ­
hy zahrnují změny obsahu i řídicího 
a kontrolního systému. Tyto návrhy 
byly v relevantních případech v auditu 
rovněž zohledněny.15 Tři projekty mimořádných 
akcí, dva další projekty akcí 
Společenství, dva projekty 
konkrétních akcí.
16 V rámci prohlášení Účetního 
dvora o věrohodnosti za rok 
2013.
17 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 515/2014 ze dne 16. dubna 
2014, kterým se jako součást 
Fondu pro vnitřní bezpečnost 
zřizuje nástroj pro finanční 
podporu v oblasti vnějších 
hranic a víz a zrušuje 
rozhodnutí č. 574/2007/ES 
(Úř. věst. L 150, 20.5.2014, 
s. 143).
18
 Připomínky
25 
Účetní dvůr předkládá svá hlavní audit ­
ní zjištění ve čtyřech oddílech. První 
oddíl dokládá, že EBF přispěl k řízení 
vnějších hranic, avšak celkový výsledek 
nebylo možno změřit. Druhý oddíl 
se zaměřuje na to, jak EBF podporuje 
finanční solidaritu, a na jeho přida ­
nou hodnotu EU. Třetí oddíl se věnuje 
programování a provádění. A konečně 
čtvrtý oddíl se zabývá monitorováním 
a hodnocením.
EBF přispěl k řízení vněj ‑
ších hranic, celkový výsle ‑
dek však nebylo možné 
změřit a nízká míra prová ‑
dění v některých člen ‑
ských státech omezuje 
dopad
Programy a projekty se sou ‑
středily na priority EBF, cel ‑
kový výsledek však nebylo 
možné změřit
26 
Víceleté programy a roční programy 
v pěti vybraných členských státech 
byly obecně v souladu se všemi pěti 
prioritami EBF a přispívaly k nim 
(obrázek 2 ). Vzhledem k nedostatkům 
v monitorování v těchto členských 
státech a k závažným vadám hodno ­
cení ex post  (viz body 71–73) na úrovni 
jak členských států, tak Komise však 
nebylo možné, aby Účetní dvůr pro ­
vedl přiměřené posouzení celkových 
výsledků fondu.27 
Většina auditovaných projektů podpo ­
rovala plnění priorit EBF. Z 31 pro ­
jektů, u nichž byl proveden audit na 
místě (viz příloha ) v pěti vybraných 
členských státech, pět podporovalo 
priority fondu EBF jen částečně (neboť 
obsahovalo projektové výdaje, které 
byly nezpůsobilé18, nebo nebylo mož ­
né stanovit relevantnost těchto výdajů 
pro EBF)19. Příspěvek jednoho dalšího 
projektu20 k plnění priorit byl v roz ­
poru s cíli EBF21, protože nedodržoval 
zásadu vzájemné úcty a důstojnosti 
(viz bod 60).
28 
Většina projektů dosáhla svého zamýš ­
leného výstupu, ale nebyly stanoveny 
měřitelné cíle a ukazatele (viz body 
52–54) a zprávy dostatečně nepro ­
kazovaly dosažený výstup a dopad 
(příklady ukazatelů výstupů, výsledků 
a dopadů viz obrázek 6 ).18 Komise schválila návrh na 
poukázky na pohonné hmoty, 
ačkoli to bylo v rozporu 
s pokyny vydanými pro 
členské státy v té době. Tyto 
pokyny byly v roce 2012 se 
zpětnou platností pozměněny.
19 Projekty členských států č. 2, 9, 
19, 21 a 22 v  příloze .
20 Projekt členských států č. 25 
v příloze .
21 Čl. 3 odst. 1 písm. b) 
rozhodnutí č. 574/2007/ES.
19 Připomínky
Míra provádění v některých 
členských státech byla nízká
29 
Průměrná míra provádění vnitrostát ­
ních programů EBF v období 2007–
2010 činila 87,6 %. V malém počtu člen ­
ských států však existovaly problémy 
(obrázek 7 ). Zejména jde o Řecko, kde 
plánování a provádění bylo neúspěšné 
do té míry, že bylo čerpáno jen 43 % 
jeho přídělu z EBF22.22 Podle závěrečných zpráv 
z řeckých ročních programů.DopadVstup
Výstup
Výsledek• Uvolnění prostředků z EBF a vnitrostátních fondů k provádění akce (projektu).
• To, čeho je dosaženo přímo pomocí ﬁnančních prostředků přidělených na určitou akci.
Například: nákup letadla, zařízení pro ověřování dokladů atd.
• Změna, která nastane na základě provedení akce. Výsledky zahrnují výsledky dosažené pomocí výstupů.Například: hlídkové lety prováděné pomocí zakoupeného letadla nebo doklady ověřené na hranicích.
• Konečné účinky akce na vyšší úrovni (dlouhodobé). Ty podléhají celé řadě dalších (vnějších) vlivů. Například použitíletadla při hlídkových letech vedlo k odhalení nelegální migrace, ověřování dokladů vedlo k nárůstu zjištěnípadělaných dokladů předkládaných na hranicích.Příklady ukazatelů výstupů, výsledků a dopadůObrázek 6
Zdroj:  Příklady Evropského účetního dvora na základě modelu Komise, v němž jsou výsledky, uváděné v angličtině jako „results“, označovány 
v angličtině jako „outcomes“.
20 Připomínky Obrázek 7Míra provádění EBF v období 2007–2010
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Řecko
Česká republika
Nizozemsko
Dánsko
Bulharsko
Maďarsko
Švédsko
Portugalsko
Slovinsko
Belgie
Rumunsko
Francie
Island
Polsko
Finsko
Malta
Rakousko
Litva
Itálie
Slovensko
Španělsko
Lotyšsko
Estonsko
Norsko
Kypr
Německo
Průměr
Zdroj:  Výpočet provedený Komisí v rámci hodnocení ex post  pro oba uzavřené programy a v případech neuzavřených programů na základě 
odhadů členských států. Bulharsko, Island, Norsko a Rumunsko poskytly údaje jen za roční programy 2010. Dánsko a Polsko neposkytly údaje 
o provádění programů z roku 2010. Míry provádění za Kypr a Českou republiku nebyly konečné. Dánsko neuvedlo míry provádění za celkový 
rozpočet. Za Švýcarsko a Lucembursko nebyly poskytnuty žádné údaje. Údaj o Řecku vychází ze závěrečných zpráv jeho ročních programů.
21 Připomínky
Ačkoli EBF posílil finanční 
solidaritu, další přidaná 
hodnota EU byla omezená
30 
Účetní dvůr se snažil zjistit, zda bylo 
dosaženo cíle EBF spočívajícího 
v posílení finanční solidarity. Hledal 
také důkazní informace o tom, že EBF 
poskytuje další přidanou hodnotu EU, 
a to především tím, že se soustředí 
na specifické priority (viz obrázek 2 ), 
podporuje spolupráci mezi členskými 
státy nebo se zaměřuje na nejnaléha ­
vější problémy.
31 
Přidělené prostředky pro EBF zjev ­
ně pomohly rozložit finanční zátěž 
členských států způsobenou zavede ­
ním integrovaného řízení společných 
vnějších hranic Unie. Členské státy 
nesoucí vyšší relativní zátěž získávají větší pomoc z EBF (viz obrázek 4 ). 
Účetní dvůr však zjistil, že další přidaná 
hodnota EU z fondu EBF byla omezená 
v důsledku:
a) částečně neúčinného systému 
posilování specifických priorit;
b) malé podpory operativní spoluprá ­
ce mezi členskými státy;
c) špatně navržených mechanismů 
reakce na konkrétní nedostatky na 
strategických hraničních bodech 
a také jen částečně účinných 
mechanismů reakce na mimořádné 
situace;
d) podpory programů a projektů, 
které by byly v každém případě 
financovány vnitrostátně, přičemž 
u některých kontrolovaných pro ­
jektů nebylo provedeno řádné po ­
souzení potřeb nebo tyto projekty 
obsahovaly významné nezpůsobilé 
náklady.Fotografie 1Tři plavidla třídy 300 určená pro všechny povětrnostní 
podmínky spolufinancovaná z EBF patřící italské pobřežní 
stráži a operující z ostrova Lampedusa
Zdroj:  EÚD.

22 Připomínky
Částečně neúčinný systém 
posilování specifických priorit
32 
Komise vypracovala strategické zásady 
s cílem vymezit priority, doplněné spe ­
cifickými prioritami pro provádění EBF 
v členských státech, které budou vyka ­
zovat přidanou hodnotu EU, a s cílem 
poskytnout v této souvislosti pobídky. 
Projekty na podporu specifických pri ­
orit, jako jsou systémy SIS a VIS ( ráme -
ček 1 ), konzulární spolupráce a systém 
EUROSUR, byly způsobilé k vyšší míře 
spolufinancování. Tato pobídka (75 % 
namísto obvyklých 50 %) je však neúčin ­
ná v 15 zemích Fondu soudržnosti23 (na 
které připadá přibližně 60 % přidě ­
lených prostředků EBF), protože tyto 
země získávají spolufinancování ve výši 
75 % v každém případě. Některé členské 
státy (Španělsko a Malta) potvrdily, že 
specifické priority nebyly při přípravě 
jejich programů významným faktorem.
33 
Kromě toho tři z 12 specifických priorit 
Komise neformulovala jasně24 nebo 
postrádaly praktický rozměr, což dále 
komplikuje jejich schopnost zajistit přidanou hodnotu EU. Počínaje roč ­
ními programy na rok 2011 se Komise 
snaží zaměřit financování z EBF na 
specifické priority, v důsledku nedosta ­
tečného monitorování však neexistují 
žádné doklady o tom, že se tím zvýšilo 
jejich využívání.
34 
Vzhledem k tomu, že neexistuje sys ­
tém pro monitorování využití specific ­
kých priorit a spolehlivé a odpovídající 
hodnocení ex post  na úrovni Komise, 
však nebyl Účetní dvůr schopen určit 
plný rozsah podpory akcí s „vysokou“ 
přidanou hodnotou EU.
Malá podpora operativní 
spolupráce mezi členskými 
státy
35 
Ve dvou konkrétních případech, kdy 
měl EBF podpořit spolupráci mezi 
členskými státy, jmenovitě konzulární 
spolupráci a operace agentury Fron ­
tex, bylo dosaženo jen omezených 
výsledků.23 Čtyři z pěti členských států 
vybraných pro audit Účetního 
dvora jsou zeměmi 
zařazenými do Fondu 
soudržnosti.
24 Například specifická priorita 
pro nákup zařízení uváděla, že 
potřeba takového zařízení 
musí být „jasně stanovena na 
evropské úrovni“. Účetní dvůr 
však zjistil, že význam tohoto 
požadavku nebyl Komisi ani 
členským státům jasný.
Příspěvek EBF pro SIS II a VIS
Přes nedostatečné monitorování našel Účetní dvůr důkazní informace o příspěvku fondu EBF ke specifickým 
prioritám týkajícím se zřízení informačních systémů SIS II a VIS. Během svých návštěv těchto projektů na místě 
Účetní dvůr konstatoval, že podpora z EBF byla považována za zásadní pro rozvoj vnitrostátních systémů25. 
Prodlení a změny systémů IT na úrovni EU26 však měly dopad na efektivnost a účinnost EBF, protože bylo nut ­
né provádět úpravy a nebylo možné využít zakoupené vybavení27.
25 Z odhadovaných nákladů na vývoj vnitrostátních systémů ve výši 330 milionů EUR přispěl EBF 95 miliony EUR.
26 Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 3/2014 „Poznatky z vývoje druhé generace Schengenského informačního systému (SIS II) Evropskou komisí“ 
(http://eca.europa.eu ).
27 Například policejní hlídky nebyly schopny použít 110 přenosných přístrojů (50 osobních digitálních asistentů financovaných z programu na rok 
2007 a 60 z programu na rok 2008) pro připojení k systému SIS II, neboť plánované bezpečnostní řešení nebylo proveditelné a systém SIS II nebyl 
připraven. V roce 2014 maltské úřady pracovaly na řešení tohoto problému.Rámeček 1
23 Připomínky
36 
Cíle fondu EBF (v rámci jeho priority 3) 
spočívajícího ve financování rozvoje 
konzulární spolupráce, konkrétně pak 
společných středisek pro podávání 
žádostí, bylo dosaženo jen v omezeném 
rozsahu, a to přesto, že byla k dispozici 
90% míra spolufinancování v rámci akcí 
Společenství. Byla financována jen dvě 
společná střediska pro podávání žádos ­
tí (jeden příklad viz rámeček 2 ) a pouze 
jeden členský stát (Francie) plánoval 
projekt konzulární spolupráce prostřed ­
nictvím jiných forem spolupráce (napří ­
klad společného umístění nebo exter ­
ního zajištění činností). Členské státy 
namísto toho využívaly EBF k opravám, 
úpravám a vybavení svých vlastních 
národních konzulárních úřadů  – někdy 
v týchž zemích. V důsledku tohoto způ ­
sobu využití EBF se nepodařilo využít 
úspor z rozsahu a těžit ze spolupráce 
mezi členskými státy s cílem zdokonalit 
postupy podávání žádostí o víza a před ­
cházet vízovým podvodům.
37 
Druhou oblastí spolupráce, v níž měl 
EBF jen omezený dopad, je podpora 
operací koordinovaných agenturou 
Frontex zvýšením rozsahu majetku, který má k dispozici . Strategické zásady 
obsahují specifickou prioritu, jejímž 
účelem je posílit operativní kapacitu 
agentury Frontex. Stejně jako v přípa ­
dě ostatních specifických priorit však 
měl mechanismus jen malý účinek 
(viz bod 32) a jeho výsledky nebyly 
změřeny.
38 
Účetní dvůr ověřoval, zda byl majetek 
spolufinancovaný fondem EBF evido ­
ván v rezervě technického vybavení 
agentury Frontex. To by agenturu 
podpořilo v jejím plánování a prová ­
dění (společných) operací ( rámeček 3 ). 
Přestože by velké množství majetku 
spolufinancovaného fondem EBF bylo 
pro mise agentury Frontex vhodné, 
evidovat vybavení spolufinancované 
fondem v rezervě technického vyba ­
vení není z právního hlediska povinné. 
Účetní dvůr zjistil, že takto byly evido ­
vány jen dva kusy ze vzorku 16 letadel 
a hlídkových plavidel. To omezuje 
schopnost agentury Frontex plánovat 
a provádět (společné) operace.
Společné středisko pro podávání žádostí „Maison Schengen“ v Kinshase (Demokra ‑
tická republika Kongo)
Cílem belgicko ­portugalské iniciativy financované v rámci dvou projektů akcí Společenství (2007 a 2009, celko ­
vé financování z EBF 845 704 EUR) bylo vytvořit první společné středisko pro podávání žádostí o schengenská 
víza. Každý zúčastněný členský stát nadále nese odpovědnost za interní zpracování. Postupy podávání žádostí 
jsou však centralizovány, což umožňuje, aby více členských států sdružilo a sdílelo své zdroje. Tato centralizace 
podporuje lepší, efektivnější a humánnější přijímání žadatelů o víza a boj proti spekulativnímu podávání žádos ­
tí o víza28 a podvodům. Na konci roku 2013 středisko zastupovalo 17 států schengenského prostoru.
28 Praxe podávání dalších žádostí o víza u jiných členských států EU, pokud je první žádost zamítnuta.Rámeček 2
24 Připomínky
39 
Kromě toho agentura Frontex i přes 
povinnost Komise vyplývající z předpi ­
sů a své žádosti neobdržela od Komise 
až do června 2013 žádné informace 
o provádění fondu (například o nakou ­
peném majetku), což dále omezuje její 
plánovací a operativní schopnost a její 
kontroly, jež mají zabránit dvojímu 
financování provozních nákladů.
40 
Pro období 2014–2020 Komise navrhla 
poskytovat pobídky pouze pro dvě 
priority vnitrostátních programů, a to 
zvýšením spolufinancování EU na 
90 % a zajištěním dalšího financování. 
Konkrétní akce jsou zrušeny. Prioritami, na něž jsou poskytovány pobídky, jsou 
ty, u nichž Účetní dvůr zjistil omeze ­
nou přidanou hodnotu EU, jmenovitě 
konzulární spolupráce a příspěvek 
fondu k operacím agentury Frontex. 
Ačkoli se plánuje, že agentura Frontex 
bude silněji zapojena do řízení fondu, 
komplexní výměna informací mezi 
agenturou a Komisí v rámci provádění 
programu ve sdíleném i přímém řízení 
se nepředpokládá. Kromě toho stále 
neexistuje obecná povinnost, aby byly 
položky majetku financované z EBF 
vkládány do rezervy technického vyba ­
vení agentury Frontex.Příklad správné praxe: poskytnutí majetku pro využití při operacích agentury Frontex
Dvěma položkami majetku ve vzorku Účetního dvora evidovanými v rezervě technického vybavení agentury 
Frontex byla letadla maltských ozbrojených sil.
Přestože sama čelí pravidelnému migračnímu tlaku, poskytla Malta jedno ze svých hlídkových letadel poří ­
zených díky financování z EBF k dispozici na 90 hodin pro konkrétní společnou operaci agentury Frontex ve 
Španělsku v říjnu 2012.Rámeček 3
Fotografie 2  
Letadlo s pevnými křídly pro námořní hlídky 
spolufinancované EBF s cílem posílit schopnosti 
maltských ozbrojených sil při ochraně hranic
© Maltské ozbrojené síly
25 Připomínky
Mechanismus EBF pro řešení 
konkrétních nedostatků na 
strategických hraničních 
bodech a mechanismus pro 
řešení mimořádných situací 
byly částečně účinné
41 
Jedním z prvků potenciální přidané 
hodnoty EU fondu EBF je jeho schop ­
nost být nasměrován na nejnaléhavější 
problémy, jimiž jsou obvykle nejohro ­
ženější hraniční oblasti nebo obecné 
mimořádné situace. Aby posoudil 
účinnost mechanismu EBF při reakci na 
mimořádné situace a při řešení kon ­
krétních nedostatků na strategických 
hraničních bodech, Účetní dvůr zkou ­
mal relevantní toky financování EBF. 
Audit ukázal, že konkrétní akce byly používány jen jako „doplnění“ ročních 
programů členských států. Členské stá ­
ty i Komise nezajistily koordinaci mezi 
těmito jednotlivými částmi EBF, což 
vedlo ke ztrátě přehledu o tom, který 
projekt je financován, kde a z jakého 
důvodu.
42 
Kromě toho Účetní dvůr zjistil, že část 
mimořádných akcí byla využita pro 
situace, které nebyly mimořádné, nebo 
byla špatně řízena (viz rámeček 4 ).
Částečně účinný systém financování mimořádných situací na vnějších hranicích
Případ 1: Podpora akcí, které nebyly mimořádnými situacemi
Mimořádné akce v roce 2011 byly zcela využity na osm projektů v celkové hodnotě asi 7,5 milionu EUR na 
podporu členských států v závěrečných fázích jejich vývoje systému SIS II, přestože tento projekt byl zahájen 
v roce 2001. Navíc v jednom případě byly výdaje již financovány členským státem.
Případ 2: Příklad špatného řízení projektů pro mimořádné situace
Mimořádné akce v roce 2010 zahrnovaly tři projekty, na které byl Itálii poskytnut grant ve výši přibližně 
4 milionů EUR k řešení migračního toku během tzv. arabského jara, z nichž Účetní dvůr provedl audit dvou 
projektů. Jeden z těchto projektů měl financovat interní přepravu migrantů29. Žádost u tohoto projektu ne ­
obsahovala žádný odkaz na počet migrantů, který by bylo možné přepravit, a v důsledku toho nebylo možné 
posoudit optimální využití prostředků. Skutečný počet přepravených migrantů nebyl uveden a byl sdělen 
až na konkrétní žádost Komise bez údajů o stanovených časových cílech přepravy nebo jiných podrobností, 
které by umožnily hodnocení projektu. Kromě toho byla čerpána jen polovina rozpočtu projektu a závěrečná 
zpráva o projektu to nijak nezdůvodnila. Také u druhého kontrolovaného projektu30 chyběly vyčíslitelné cíle 
a vhodné podávání zpráv.
29 Projekt č. 3 (Interní přeprava migrantů (SHIFTS)).
30 Projekt č. 2 (Posílení dopravních prostředků pro hlídky v oblasti hraničních přechodů a v oblasti u střediska CIE (RECARS)) v rámci mimořádných 
akcí, viz příloha .Rámeček 4
26 Připomínky
43 
V rámci EBF bylo ročně k dispozici 
10 milionů EUR na projekty zaměřené 
na konkrétní nedostatky na strategic ­
kých hraničních bodech. Tyto kon ­
krétní akce nebyly zahrnuty v návrhu 
Komise týkajícím se EBF, ale doplnila 
je Rada. Postup výběru projektů byl 
zdlouhavý a prováděcí období (šest 
měsíců) bylo příliš krátké na projekty, 
které zahrnovaly nákup specializova ­
ného vybavení, například vrtulníků. To pak vedlo k nízké míře provádění. Řec ­
ko například i přes své potřeby nebylo 
schopno provést devět z 11 schvá ­
lených projektů v rámci programů 
specifických akcí v období 2008–2010. 
U dvou italských projektů specifických 
akcí, které byly předmětem podrob ­
ného auditu, Účetní dvůr zjistil, že ně ­
které prvky byly použity mimo prostor 
hranic a jiné byly zcela mimo oblast 
působnosti fondu (viz rámeček 5 ).
Konkrétní akce použité mimo prostor hranic
Účetní dvůr zkoumal jeden projekt konkrétní akce z roku 2009 a jeden z roku 2010. Oba realizovalo italské 
ministerstvo vnitra, konečným uživatelem vybavení byla policie.
Konkrétní akce v roce 2009: šestiměsíční pronájem vozidel pro použití na italských jižních námořních 
hranicích
Projekt reagoval na výzvu k předkládání nabídek, která specifikovala územní působnost jako „námořní hranici 
Itálie (Středozemní a Sicilské moře)“. Žádost o grant uváděla, že projekt „zvýší účinnost ostrahy v oblasti 
přístavů a pobřeží regionu centrálního Středomoří“. Všech 137 vozidel však bylo dodáno do CIE (Středisko pro 
identifikaci a vyhošťování), které leží daleko na severu v městech Turín, Milán a Boloňa, a vozidla se vůbec 
nepodílela na ostraze vnější hranice. Komise přesto náklady schválila (konečná částka grantu 950 688 EUR).
Konkrétní akce v roce 2010: hlídková činnost na hranici
V rámci projektu se plánoval nákup policejních vozidel (v žádosti není jasně uvedeno, kolik automobilů by 
mělo být zakoupeno a jaké bude jejich využití) pro hlídkování na námořních hranicích na jihu Itálie, zvláště 
podél jihozápadního pobřeží. Vozidla však byla používána v blízkosti středisek CIE31 a CARA (Středisko pro azyl 
a uprchlíky). V hodnocení závěrečné zprávy Komise uvedla, že přidělení 22 ze 43 vozidel zakoupených v rámci 
projektu nebylo v souladu s územní působností výzvy k předkládání návrhů, neboť vozidla byla používána 
(podobně jako výše uvedeném případě) ve střediscích CIE a CARA nebo v jejich blízkosti. Komise následně 
související náklady (337 405 EUR) vyhodnotila jako nezpůsobilé (konečná částka grantu 560 259 EUR ze schvá ­
lené částky 1 192 559 EUR).
31 Střediska CIE a CARA jsou rozmístěna po celé Itálii v pobřežních oblastech i ve vnitrozemí.Rámeček 5
27 Připomínky
44 
Vzhledem k těmto vnitřním koncepč ­
ním omezením v právních předpisech 
a k problémům v oblasti provádění 
Komise rozhodla v roce 2013 žádné 
konkrétní akce neprovádět.
Podpora pro projekty, 
které by byly stejně finan ‑
covány vnitrostátně, které 
postrádají řádné posouzení 
potřeb nebo které obsa ‑
hují významné nezpůsobilé 
náklady
45 
Účetní dvůr zjistil, že ve dvou z pěti 
členských států ve vzorku Účetního 
dvora (Řecko a Španělsko) mnoho 
projektů v době, kdy byly zahrnuty do 
ročních programů, již bylo financováno 
nebo by tak či tak bylo financováno 
z vnitrostátních zdrojů. Bylo tomu tak 
i v případě jedné ze tří kontrolovaných 
mimořádných akcí, kdy již v projekto ­
vé žádosti bylo uvedeno, že členský 
stát na financování projektu vyhradil 
rozpočet. Ačkoli pravidla fondu tento 
postup dovolují a zvyšuje se tím míra 
provádění, nahrazení vnitrostátních 
výdajů členského státu fondy EU by 
ohrozilo případnou přidanou hodnotu 
EU. Ve výše zjištěných případech žádná 
přidaná hodnota EU nevznikla.46 
Ve třech členských státech ve vzorku 
Účetního dvora (Řecko, Itálie a Polsko) 
nebylo možné u některých projektů 
stanovit přidanou hodnotu EU, protože 
nebylo provedeno náležité posouzení 
potřeb, které měly projekty řešit. Ve 
dvou členských státech (Řecko a Itálie) 
měl fond omezenou přidanou hodnotu 
EU, neboť některé projekty zahrnovaly 
provozní podporu, například palivo 
a spotřební materiál pro vybavení, ni ­
koli budování kapacity členských států 
v oblasti řízení vnějších hranic. Ačkoli 
podpora pro takové náklady je povole ­
na a může být v mimořádných situa ­
cích odůvodněná, fond má napomáhat 
zejména budování kapacit32, například 
prostřednictvím infrastruktury nebo 
nákupu zařízení, a nemá financovat 
provozní náklady.
47 
Přidaná hodnota EU je u EBF dále ome ­
zena vysokou částkou nezpůsobilých 
nákladů u některých kontrolovaných 
projektů, které vyplývají z výdajů, jež 
nejsou v souladu s prioritami fondu, 
či z toho, že vybavení nefunguje nebo 
není v provozu tak, jak by mělo, nebo 
tam, kde by mělo. Ve většině případů, 
které Účetní dvůr zjistil, zavedené 
vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy 
tyto nesrovnalosti neodhalily (příklady 
týkající se bodů 45–47 viz rámeček 6 ).32 Viz články 3 a 4 rozhodnutí 
č. 574/2007/ES a dopis Komise 
výboru SOLID ze dne 18. října 
2010.
28 Připomínky
Příklady projektů s nízkou nebo neznámou přidanou hodnotou EU
Financování již financovaných projektů
Řecký projekt nákupu 75 policejních hlídkových a osobních vozidel byl zařazen do revize řeckého ročního pro ­
gramu na rok 2009 v březnu 2011, tedy poté, co byla vozidla již pořízena a financována ze státního rozpočtu.
Chybějící posouzení potřeb a nezpůsobilé náklady
V Itálii Účetní dvůr provedl audit projektu (roční program na rok 2010), který spočíval v nákupu 355 operačních 
vozidel pro Guardia di Finanza (finanční stráž) určených pro plnění úkolů této stráže při odhalování a zjišťování 
totožnosti přistěhovalců na námořních hranicích. Konečný příjemce nebyl schopen plně prokázat, jak byl ur ­
čen počet vozidel nebo na jakém základě byla vozidla přidělena jednotlivým útvarům. Počty vozidel zakoupe ­
ných v rámci projektu se zvýšily především v důsledku toho, že byly k dispozici dodatečné finanční prostředky. 
Účetní dvůr zjistil, že automobily jsou používány i pro „běžnou“ práci policie.
Vzhledem k tomu, že u uvedených 355 vozidel nebylo provedeno posouzení potřeb a Itálie v rámci ročních 
programů 2007–2010 zakoupila celkem 1 084 vozidel, existuje riziko, že financování z EBF je vynakládáno na 
projekty, které neodpovídají jeho prioritám, a že nejsou naplňovány naléhavé potřeby.
V případě jiného italského projektu, který byl zřízen s cílem rozšířit programové vybavení a infrastrukturu op ­
tických kabelů mezi policejními služebnami ve střední a severní Itálii, Účetní dvůr obdržel od italských orgánů 
rozporné informace o nákladech celkové investice a o způsobu výpočtu způsobilých nákladů. V důsledku toho 
nebyl Účetní dvůr schopen určit, nakolik částka 22 milionů EUR deklarovaná jako způsobilé náklady (které 
měly být z 50 % spolufinancovány z EBF) v ročním programu z roku 2007 souvisela s EBF.
Podobné problémy byly zjištěny na Maltě u projektu v rámci ročního programu z roku 2007 v celkové výši 
přibližně 540 000 EUR, u něhož členský stát nebyl schopen prokázat, proč byly k projektu přiřazeny určité 
náklady (zejména týkající se stavebních prací).Rámeček 6
29 Připomínky
Programování a prová ‑
dění EBF na úrovni člen ‑
ských států a Komise 
vykazuje strategické 
a operativní nedostatky
48 
Účetní dvůr posuzoval klíčové procesy 
pro účinnost fondu, jmenovitě progra ­
mování a výběr projektů, a zjistil, že 
programy nejsou zakotveny ve vnit ­
rostátních strategiích a postrádají cíle 
SMART a měřitelné ukazatele. Poža ­
davky spojené s programováním vedly 
k nadměrné administrativní zátěži. 
V některých členských státech po ­
stupy výběru projektů odpovídajícím 
způsobem nezajišťovaly naplňování 
potřeb členských států. Kromě toho 
audit odhalil nedostatky v postupech 
zadávání zakázek, které ohrožovaly 
finanční řízení. Fotografie 3Policejní hlídkové vozidlo v Řecku spolufinancované z EBF
Zdroj:  EÚD.

30 Připomínky
Programy nebyly zakotveny 
ve vnitrostátních strategiích 
pro ochranu hranic a víza…
49 
Ve vybraných členských státech Účetní 
dvůr zkoumal, zda se víceletý program 
a roční programy opírají o vnitrostát ­
ní strategii správy hranic a vízových 
záležitostí a zda jsou koordinovány 
s vnitrostátními fondy, jinými fondy 
EU a mezinárodními fondy. Podle 
třetí verze schengenského katalogu 
týkajícího se ochrany vnějších hra ­
nic, navracení a zpětného přebírání 
osob by taková strategie měla „jasně 
delegovat úkoly“ a měla by obsahovat 
„hodnocení pracovního prostředí, rizik 
a hrozeb, analýzy nezbytných zdrojů, 
jakož i akční plány a plány rozvoje“. 
Maximální efektivnosti a účinnosti EBF 
lze dosáhnout pouze v případě, že 
bude takovéto komplexní posouzení 
existovat. Účetní dvůr rovněž na zákla ­
dě schengenských hodnocení analy ­
zoval, zda taková vnitrostátní strategie 
vychází z modelu společné integro ­
vané analýzy rizik ( common integrated 
risk analysis model , CIRAM)33 hodnotící 
relativní rizika, která pro správu hranic 
a víz představují různé hrozby.
50 
Ve čtyřech z pěti členských států ve 
vzorku Účetního dvora (tj. kromě 
Polska) Účetní dvůr zjistil, že víceletý 
program, a v důsledku toho i roční 
programy, nejsou zakotveny v kom ­
plexní strategii, a to prostě proto, že 
žádná taková strategie neexistuje. 
Ačkoli existovalo mnoho jednotli ­
vých strategických dokumentů, tyto dokumenty se často omezovaly jen na 
jeden orgán. Ačkoli víceleté programy 
měly povinně obsahovat oddíl věnova ­
ný doplňkovosti vnitrostátního finan ­
cování a financování z EBF, Účetní dvůr 
konstatoval, že vysvětlení byla neúplná 
nebo vůbec neexistovala. Ve všech 
pěti  členských státech je společná inte ­
grovaná analýza rizik teprve ve fázi vý ­
voje nebo se vůbec nepoužívá. Jelikož 
chybí komplexní pohled na základě 
analýzy rizik, ani Komise, ani členské 
státy nemohou objektivně určit, zda 
jsou opatření financovaná EBF v soula ­
du s obecnou strategií členských států, 
zda cílí na skutečné potřeby a z jakého 
důvodu byla vybrána pro financování 
z EBF.
51 
Ve třech členských státech (Španělsko, 
Malta a Polsko) Účetní dvůr nalezl dů ­
kazní informace, že EBF nebyl vhodně 
koordinován s ostatními fondy EU34 
nebo s jinými mezinárodními fondy35. 
Tato skutečnost znamená riziko pro 
efektivnost a účinnost zúčastněných 
fondů, neboť se jednotlivé fondy mo ­
hou zaměřovat na podobné akce.
… a postrádaly cíle SMART 
a měřitelné ukazatele
52 
Účetní dvůr zkoumal, zda víceleté 
a roční programy a projekty obsahují 
cíle SMART a ukazatele, které jsou 
relevantní, měřitelné a jsou vázány na 
cílovou hodnotu.33 Model analýzy rizik, který 
vyvinula agentura Frontex 
a členské státy, používaný 
agenturou Frontex 
a doporučený členským 
státům k používání.
34 Například s Evropským 
fondem pro regionální rozvoj 
(EFRR).
35 Například s podporou USA pro 
projekty řízení hranic.
31 Připomínky
53 
Pět členských států ve vzorku Účetního 
dvora nezahrnulo do svých víceletých 
a ročních programů či projektů cíle 
SMART a měřitelné ukazatele. Většina 
popisů programů a projektů postráda ­
la cílové hodnoty. Kromě toho v Řecku 
byly cílové hodnoty pro roční progra ­
my v letech 2008, 2009 a 2010 stanove ­
ny až po provedení projektů, a byly tak 
nadbytečné. Analýza ročních progra ­
mů z roku 2012 ukázala zlepšení ve 
formulování ukazatelů u tří členských 
států, u dvou z nich však nebylo dosa ­
ženo žádného pokroku při stanovování 
cílových hodnot ukazatelů.54 
Ačkoli stanovení ukazatelů výsledků 
a dopadů v oblasti řízení hranic a víz 
může být složité, Komise ve svých 
pokynech ukázala, že to možné je. 
Vzhledem k tomu, že chyběly povinné 
společné ukazatele, používaly členské 
státy odlišné soubory ukazatelů, a to 
nejen pro různé programy, ale i pro po ­
dobná opatření, což pak neumožňuje 
provést řádné hodnocení. I přes nízkou 
kvalitu cílů a ukazatelů v programech 
členských států Komise tyto programy 
schválila s ohledem na nutnost prová ­
dění fondu (viz rámeček 7 ).
Příklady nekonkrétních a nevhodných ukazatelů
Jeden projekt zahrnoval pořízení dvou plavidel střední velikosti pro hlídky na moři a byl financován ze španěl ­
ského ročního programu na rok 2008. Podobně jako u jiných kontrolovaných projektů ve Španělsku36 Účetní 
dvůr nalezl ukazatele, které nebyly relevantní a nebyly evidovány anebo stanoveny po odpovídající konzultaci 
odpovědného orgánu s konečným příjemcem.
„Očekávané výsledky“ projektu byly nekonkrétní a většinou bez vysvětlení, jak by mohly být měřeny, například 
„zvýšená efektivnost a účinnost využívání zdrojů určených pro námořní hlídkové úkoly“, „lepší bezpečnostní 
podmínky při hlídkových úkolech“ a „větší zabezpečení hranic“. Jediným měřitelným výsledkem očekávaným 
bylo „snížení počtu plavidel nelegálně připlouvajících ke španělskému evropskému pobřeží“. Tento ukazatel je 
však problematický tím, že příčinnou souvislost mezi opatřením a výsledky je třeba pečlivě zkoumat.
36 Projekty členských států č. 7, 8, 9, 11 a 12 v  příloze.Rámeček 7
32 Připomínky
55 
Komise již reagovala na některé 
z nedostatků způsobených neexisten ­
cí společných ukazatelů tím, že pro 
období financování 2014–2020 navrhla 
povinné společné ukazatele. Členské 
státy budou muset vypracovat ukaza ­
tele pro jednotlivé programy.
Požadavky na roční progra ‑
mování vedly k nadměrné 
administrativní zátěži a pro ‑
blémům při provádění
56 
Ačkoli byl záměrem přísnější dohled 
nad programy, které realizují odpo ­
vědné orgány, požadavek na vypra ­
covávání ročních programů vedle 
programů víceletých vedl k nadměrné 
administrativní zátěži pro členské 
státy i Komisi, stejně jako ke značným 
prodlením. Skutečnost, že členské 
státy nejprve předkládaly nekvalitní 
programy (které často nerespektovaly 
požadavky stanovené v právním zákla ­
dě), vedla k prodlením při schvalování 
ročních programů. Průměrná prodleva 
mezi prvním předložením a konečným 
zněním ročních programů činila šest 
a půl měsíce. V důsledku toho se doba 
na realizaci projektů často podstatně 
zkrátila.
57 
Roční programy EBF se také špatně 
slučovaly se zdlouhavými postupy 
zadávání zakázek, které jsou nutné 
u komplikovaného vybavení. U projek ­
tů tudíž docházelo ke zpožděním nebo 
je fond nemohl financovat. Výše uve ­
dené problémy byly uznány, a v obdo ­
bí financování 2014–2020 se tak budou 
zpracovávat jen víceleté programy.Postupy výběru projektů 
v některých členských stá ‑
tech nezajišťovaly naplňo ‑
vání jejich skutečných potřeb
58 
Účetní dvůr zkoumal postup, který 
členské státy používají při výběru 
projektů. Závažné nedostatky v po ­
stupech výběru projektů byly zjištěny 
v případě Itálie a pouze v prvních 
letech v případě Malty, což vyvolalo 
pochybnosti o tom, zda byly skutečně 
vybrány nejrelevantnější projekty.
59 
V Itálii vykazovalo rozdělování finanč ­
ních prostředků mezi veřejné subjekty 
a následný výběr projektů několik vad. 
Vzhledem k tomu, že neexistovala žád ­
ná auditní stopa, nemohl Účetní dvůr 
ověřit, na jakém základě se rozhodo ­
valo o rozdělení finančních prostředků 
mezi konečné příjemce u ročních pro ­
gramů 2007 a 2008. Za pozdější roky 
byly důvody uvedené odpovědným 
orgánem pro rozdělení prostředků buď 
zavádějící, nebo nebyla na rozdělení 
zdrojů následně uplatněna. V důsled ­
ku toho nebylo možné zdůvodnit 
stále vyšší příděly pro Ministerstvo 
vnitra – Odbor veřejné bezpečnosti – 
Ústřední ředitelství pro přistěhovalec ­
tví a pohraniční policii, tedy subjekt, 
v němž sídlí odpovědný orgán, na úkor 
ostatních subjektů, například pobřežní 
stráže. Totéž ministerstvo bylo také 
jediným italským subjektem, který byl 
příjemcem prostředků v rámci mimo ­
řádných a konkrétních akcí v letech 
2007–2012, ačkoli na správě hranic se 
v Itálii podílí i několik dalších útvarů 
(podřízených jiným ministerstvům). 
Vyloučení nebo marginalizace jiných 
orgánů představují riziko nenaplnění 
jejich potřeb.
33 Připomínky
60 
Výběr a následné financování zařízení 
pro dočasné zadržení v Řecku nebylo 
v souladu se zásadou vzájemné úcty 
a důstojnosti (viz rámeček 8 ).
Financování zadržovacího střediska v Řecku
Účetní dvůr zkoumal náklady na pronájem střediska dočasného zadržení v Pagani (známého také jako zvlášt ­
ní zařízení pro nelegální migranty ve městě Mytilini) na ostrově Lesbos. Projekt realizoval odpovědný orgán 
(Ministerstvo veřejného pořádku a ochrany občanů).
Odpovědný orgán zahrnul projekt do pozdější revize ročního programu 2008 jako „ubytování migrantů v ho ­
telích a pokojích“. Předmětem skutečného financování však bylo nájemné za středisko v Pagani od 1. ledna 
2008 do 30. června 2010 v celkové výši 267 405 EUR.
Organizace pro lidská práva opakovaně kritizovaly špatné podmínky ve středisku. Původní skladiště zboží bylo 
přebudováno pro ubytování pro 300 osob. V roce 2008 bylo v zařízení zadržováno 720 migrantů. Podmínky 
byly popisovány jako „strašlivé“ a „ohrožující zdraví zaměstnanců i zadržených“ 37. V říjnu 2009 požadoval úřad 
vysokého komisaře OSN pro uprchlíky po své návštěvě, aby bylo středisko uzavřeno. V době od konce října 
2009 do června 2010 bylo zařízení postupně vyřazováno z provozu.
V době rozhodnutí o financování projektu byly nepřijatelné podmínky obecně známy. Řecké orgány však Ko ­
misi poskytly zavádějící popis projektu. Komise nyní po prostudování závěrečné zprávy hodlá příslušné výdaje 
odečíst od konečné platby.
37 Zpráva pro řeckou vládu o návštěvě Řecka, kterou uskutečnil Evropský výbor pro zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení 
nebo trestání ve dnech 23. až 29. září 2008 (CPT/INF (2009)20).Rámeček 8
Neadekvátní zadávací řízení 
v členských státech ohrožují 
řádné finanční řízení
61 
Účetní dvůr provedl audit zadávacích 
řízení u jedenácti projektů. V osmi 
z nich řízení nesplňovala příslušné právní předpisy nebo byla prováděna 
způsobem, který nezajišťoval optimál ­
ní využití prostředků. Jedno zadávací 
řízení, v němž šlo o pořízení hlídkových 
psů v Řecku, zcela selhalo v důsledku 
nevhodného postupu. V květnu 2012 
bylo sice pořízeno 40 vozidel, avšak psi 
do června 2014 pořízeni nebyli.
34 Připomínky
62 
Hlavním nedostatkem byla skuteč ­
nost, že tři členské státy nedostatečně 
zdůvodnily, proč využily ustanovení 
o výjimce pro zadávání zakázek v ob ­
lasti obrany a bezpečnosti. Například 
na základě svého ročního programu 
na rok 2007 pořídilo Španělsko dvě 
letadla s pevnými křídly pro námořní 
hlídky a boj proti nelegálnímu přistě ­
hovalectví za cenu 50 milionů EUR. 
Španělské orgány prohlásily zakázku za 
„tajnou“ a využily jednacího řízení bez 
předchozího uveřejnění, v němž oslo ­
vily jen jednoho dodavatele. Bylo by 
možné použít méně omezující postup, 
aniž by byla ohrožena bezpečnost. 
V jiných členských státech byly po ­
dobné zakázky zadávány v otevřených 
zadávacích řízeních.
63 
Další nedostatky postupů zadávání 
zakázek spočívaly v následném vyu ­
žívání téhož dodavatele bez náležité 
hospodářské soutěže a v nedostatečné 
kapacitě a znalostech v oblasti veřejné 
správy.
64 
Ověřování zadávacích řízení provádě ­
né odpovědnými orgány ve čtyřech 
z pěti členských států (ve všech kromě 
Polska) bylo nedostatečné nebo vůbec 
neprobíhalo, přestože velká část 
prostředků z EBF byla vynakládána 
prostřednictvím zadávání zakázek.65 
V důsledku toho existuje riziko, že 
opatření s vysokou hodnotou v urči ­
tých programech EBF, například poří ­
zení letadel a plavidel, nemusí zajišťo ­
vat optimální využití prostředků.
Nedostatky v monitoro ‑
vání prováděném odpo ‑
vědnými orgány 
a závažné nedostatky 
v hodnoceních ex post  
prováděných Komisí 
a členskými státy neu ‑
možňují odpovídající 
posouzení celkových 
výsledků fondu
66 
Účetní dvůr se snažil určit, zda členské 
státy a Komise používaly monitorování 
a hodnocení, aby posoudily a zlepšily 
účinnost EBF. Zjistil, že monitorová ­
ní a hodnocení značně omezovala 
skutečnost, že chyběly cíle SMART 
a měřitelné ukazatele, že neexistuje 
přiměřené monitorování a vykazování 
projektů na úrovni členských států a že 
hodnocení je zpožděné a trpí závažný ­
mi nedostatky.
35 Připomínky
Chybí odpovídající monito ‑
rování a vykazování projektů 
ze strany členských států
67 
Ve všech členských státech ve vzorku 
Účetního dvora odpovědný orgán ne ­
prováděl dostatečné anebo přiměřené 
monitorování, které by mu umožnilo 
sledovat provádění projektů a určit 
odchylky od stanovených cílů. Pokud 
existovaly, postrádaly monitorovací 
zprávy důležité informace, například dosažené výsledky ve srovnání s uka ­
zateli nebo stanovenými cílovými hod ­
notami či významné změny provedené 
během realizace projektu. V Řecku 
nebylo během provádění projektů 
v období 2007–2009 prováděno žádné 
monitorování, neboť projekty byly 
obecně do ročního programu vkládány 
teprve poté, co byly realizovány. Ačkoli 
nějaké kontroly na místě provedeny 
byly, nebyly k dispozici žádné kontrolní 
seznamy, které by ukázaly, zda byly 
ověřovány kvalitativní aspekty financo ­
vaných projektů.Fotografie 4Kabina spolufinancovaná z EBF na španělsko‑marocké 
hranici v El Tarajal v Ceutě
Zdroj:  EÚD.

36 Připomínky
68 
Ve všech pěti členských státech, a to 
jak na úrovni projektů, tak na úrovni 
ročních programů, závěrečné zprá ­
vy neuváděly dostatečné informace 
o ukazatelích nebo dosažených cílo ­
vých hodnotách. Ve třech členských 
státech obsahovaly závěrečné zprávy 
několik nesrovnalostí a chyb, které 
měly vliv na spolehlivost údajů. Špa ­
nělsko nepožadovalo závěrečné zprávy 
o projektech až do ročního programu 
2010 a monitorování během provádění 
projektů zahájilo až od ročního pro ­
gramu 2009. V době auditu (únor 2014) 
Řecko stále nepožadovalo závěrečné 
zprávy o projektech, což závažným 
způsobem omezuje dostupné informa ­
ce o dosažených výsledcích projektů. 
Italský odpovědný orgán oznámil, že 
hodlá zavést monitorovací návštěvy, až 
v důsledku auditu Účetního dvora.
69 
Žádný z členských států ve vzorku 
Účetního dvora od počátku fondu 
nezřídil odpovídající systém IT sloužící 
k evidenci ukazatelů. Ačkoli tři člen ­
ské státy (Španělsko, Itálie a Malta) ve 
druhé polovině období financování 
zahájily vývoj systému IT, který pod ­
poruje řízení provádění odpovědným 
orgánem, pouze italský systém obsa ­
huje funkci, která umožňuje evidenci 
ukazatelů a jejich hodnot. Komise ve 
svých pokynech přínosy takovýchto 
systémů IT nevysvětlila a příležitosti 
k výměně osvědčených postupů byly 
promarněny.
70 
Zprávy členských států o akcích Spole ­
čenství a konkrétních akcích vykazují 
podobný nedostatek informací o dosa ­
žených výsledcích a často neobsahují 
ani ty nejzákladnější údaje.Hodnocení ex post  na úrovni 
členských států i Komise 
vykazují prodlení a závažné 
nedostatky
71 
Komise v partnerství s členskými státy 
nese odpovědnost za hodnocení fondu 
s cílem posoudit vhodnost, účinnost 
a dopad jeho akcí. První ze dvou hod ­
nocení ex post , které zahrnovalo obdo ­
bí let 2007–2010, měla Komise předložit 
Evropskému parlamentu a ostatním 
orgánům do 31. prosince 2012.
72 
Účetní dvůr analyzoval příspěvky 
členských států, které byly zařazeny 
do jeho vzorku, k tomuto hodnocení 
a zjistil řadu opomenutí, chyb a ne ­
přesností ve všech pěti vnitrostátních 
hodnotících zprávách. V důsledku 
toho je spolehlivost celé zprávy 
o hodnocení ex post značně snížena. 
Omezené množství kvantifikovaných 
údajů poskytnutých členskými státy 
bylo zčásti způsobeno tím, že Komise 
stanovila, jaké údaje mají být vyka ­
zovány, až v roce 2011. Do té doby již 
započaly všechny akce, které měly 
být do hodnocení zařazeny, a většina 
jich byla dokončena, takže členské 
státy nebyly schopny ukazatele, které 
měly být shromažďovány, upravit. To 
vedlo k obecně nedostatečné kvalitě 
kvantitativních údajů vykazovaných 
v hodnocení, jakož i k neefektivnosti 
a dodatečné práci při zpětném shro ­
mažďování údajů.
37 Připomínky
73 
Při analyzování zprávy Komise o hod ­
nocení ex post  se Účetní dvůr setkal 
se souhrny velkého množství kvalita ­
tivních i kvantitativních údajů, které 
byly shromážděny z členských států. 
Údaje jsou však prezentovány popisně, 
bez analýzy svého významu. Údaje 
jsou například uvedeny bez jakýchkoli 
užitečných výchozích nebo srovná ­
vacích informací, nebo v podobě, 
která neumožňuje hlubší pochopení 
(například „počet pořízených nebo 
modernizovaných systémů“). Kromě 
toho se hodnocení nezabývá akcemi 
Společenství, mimořádnými akcemi 
a konkrétními akcemi, což dále sni ­
žuje jeho hodnotu. V důsledku toho 
nelze hodnocení ex post  považovat za 
užitečnou ani spolehlivou zprávu pro 
posouzení skutečného dopadu Fondu 
pro vnější hranice.74 
Přestože byla lhůta prodloužena, 
pouze osm z 28 členských států zaslalo 
svůj příspěvek Komisi včas, což zkrátilo 
dobu, kterou měla Komise a její externí 
dodavatel k dispozici na práci s údaji. 
K prodlením došlo i na úrovni Komise. 
V době uzavírání auditní práce Účet ­
ního dvora (březen 2014) a více než 
jeden rok po lhůtě Komise zprávu do ­
sud nepřijala, což omezuje dostupnost 
informací pro zúčastněné strany EBF.
38
 Závěry  
a doporučení
75 
Audit ukázal, že fond EBF přispěl k ří ­
zení vnějších hranic a posílil finanční 
solidaritu. Jeho další přidaná hodnota 
EU však byla omezená a kvůli nedo ­
statkům v monitorování odpovědnými 
orgány nebylo možné změřit celkový 
výsledek a v hodnocení ex post , která 
prováděla Komise a členské státy, byly 
závažné vady. Auditoři především 
zjistili závažné nedostatky v řízení 
fondu v klíčových členských státech, 
tj. v Řecku, Španělsku, Itálii a v případě 
prvních let financování na Maltě. Tyto 
nedostatky s sebou nesou riziko, že 
řízení hranic nebude dostatečně posí ­
leno tam, kde je to nejvíce zapotřebí.
EBF přispěl k řízení vnějších 
hranic, celkový výsledek 
však nebylo možné změřit, 
protože neexistovaly cíle 
SMART a hodnocení vykazo ‑
valo závažné nedostatky
76 
Účetní dvůr konstatoval, že není 
schopen posoudit rozsah, v němž 
fond EBF podpořil své priority. Pro ­
gramy členských států postrádaly cíle 
SMART a měřitelné ukazatele, chyběly 
i společné ukazatele, a Komise tudíž 
nemohla provést řádné hodnocení. 
I přes nízkou kvalitu cílů a ukazatelů 
Komise s ohledem na potřebu prová ­
dění fondu programy členských států 
schválila (viz body 53–54).77 
Odpovědné orgány nemonitorovaly 
dosahování výsledků nebo je moni ­
torovaly jen nedostatečně. Monito ­
rovací a závěrečné zprávy postrádaly 
relevantní informace o účinnosti 
anebo byly údaje nespolehlivé. Žádný 
z členských států ve vzorku Účetního 
dvora neměl systém IT pro sběr moni ­
torovacích údajů od samého počátku. 
Pouze Itálie takový systém vyvíjela 
pro budoucí použití (viz bod 72). 
Příspěvky členských států k hodnocení 
ex post  a zprávě Komise byly zpožděné 
a vykazovaly závažné nedostatky (viz 
bod 73).
78 
Komise navrhla povinné společné 
ukazatele pro období financování 
2014–2020 a členské státy budou 
muset vypracovat své vlastní ukazatele 
pro jednotlivé programy.
Doporučení 1
Komise by měla:
— zajistit, aby všechny ukazatele, 
které mají být používány, byly re ­
levantní, měřitelné a pokud možno 
spojené s cílovou hodnotou,
— zajistit, aby byly ukazatele 
shromaž ďovány od samého po ­
čátku a aby byly vyvinuty infor ­
mační systémy, pokud již nejsou 
zavedeny,
39 Závěry a doporučení 
— poskytnout členským státům jasné 
pokyny tak, aby povinné ukazatele 
chápaly jednotným způsobem, 
díky čemuž bude možné údaje 
agregovat pro účely monitorování 
a hodnocení,
— včas vypracovat svou hodnotící 
zprávu a předložit zúčastněným 
stranám analýzu základních údajů.
Doporučení 2
Členské státy by měly:
— mít v rámci své administrativy 
dostatečné odborné zdroje pro na ­
vrhování a uplatňování cílů SMART 
a měřitelných ukazatelů,
— stanovit cíle pro ukazatele výstu ­
pů, výsledků, a pokud je to možné, 
také dopadů,
— pomocí vhodných informačních 
systémů shromažďovat skutečné 
hodnoty ukazatelů od počátku 
programu a zajistit spolehlivost 
údajů,
— uplatňovat své zkušenosti s po ­
dobnými informačními systémy 
získané v oblasti strukturálních 
fondů.EBF posílil finanční solida ‑
ritu, avšak jeho další přidaná 
hodnota EU byla omezená
79 
Účetní dvůr konstatoval, že fond EBF 
pomohl rozložit finanční zátěž člen ­
ských států vyplývající z integrované ­
ho řízení společných vnějších hranic, 
další přidaná hodnota EU fondu však 
byla omezená:
a) u konzulární spolupráce;
b) u podpory operací agentury 
Frontex;
c) u mimořádných akcí a konkrétních 
akcí;
d) v důsledku financování akcí, které 
byly nebo by mohly být financová ­
ny z vnitrostátních zdrojů.
Plný potenciál fondu nebyl využit 
kvůli nedostatkům v koncepci systému 
pobídek.
80 
Pro období let 2014–2020 Komise na ­
vrhuje pobídky pro konzulární spolu ­
práci a pro příspěvek fondu k operacím 
agentury Frontex. Ačkoli se plánuje, že 
agentura Frontex bude silněji zapojena 
do řízení fondu, komplexní výměna 
informací mezi agenturou a Komisí 
v rámci provádění programu ve sdíle ­
ném i přímém řízení se nepředpokládá. 
Kromě toho stále neexistuje obecná 
povinnost, aby byly položky majetku 
financované z EBF nebo Fondu pro 
vnitřní bezpečnost, které by mohl vyu ­
žít Frontex, vkládány do rezervy tech ­
nického vybavení agentury Frontex.
40 Závěry a doporučení 
Doporučení 3
Za účelem podpory konzulární 
spolupráce:
— by se členské státy a Komise 
měly více soustředit na zřizování 
společných středisek pro podávání 
žádostí a pro jiné formy konzulární 
spolupráce spíše než na renovaci, 
úpravy nebo vybavení konzulár ­
ních úřadů.
Doporučení 4
Na podporu činnosti agentury Frontex:
— by měl normotvůrce zvážit stano ­
vení povinnosti vkládat relevantní 
položky majetku spolufinancované 
Fondem pro vnitřní bezpečnost 
do rezervy technického vybavení 
agentury Frontex,
— by měla Komise agentuře Frontex 
poskytovat relevantní, komplexní 
a včasné informace o provádění 
EBF a Fondu pro vnitřní bezpeč ­
nost v členských státech, například 
programy, výroční zprávy o prová ­
dění a hodnocení, jakož i informa ­
ce o přímo řízených programech 
a projektech. Informace by měly 
zohledňovat možnost „operační 
podpory“ zavedené v novém rámci 
2014–2020 a také je třeba zavést 
důkladný systém, který bude před ­
cházet dvojímu financování.Strategické nedostatky 
v programování EBF
81 
Při auditu bylo zjištěno, že čtyři z pěti 
členských států neprogramují EBF 
jako součást své komplexní národní 
strategie správy hranic a víz. Ve všech 
členských státech ve vzorku Účetního 
dvora se společná integrovaná ana ­
lýza rizik teprve vyvíjí nebo se vůbec 
nepoužívá.
Doporučení 5
Vnitrostátní programy fondu EBF by 
měly vycházet z komplexní strategie 
správy hranic a členské státy by měly 
svou strategii založit na analýze rizik 
pomocí modelu společné integrované 
analýzy rizik.
Doporučení 6
Normotvůrce by měl zvážit, zda by do ­
držování doporučení schengenského 
katalogu týkajících se strategie a ana ­
lýzy rizik nemělo být stanoveno jako 
podmínka ex ante  pro obdržení pod ­
pory z Fondu pro vnitřní bezpečnost.
41 Závěry a doporučení 
Nedostatky v provádění EBF
82 
Ve třech hlavních přijímajících člen ­
ských státech (Řecko, Španělsko 
a Itálie) zjistil Účetní dvůr opakující se 
nedostatky v plánování, provádění, 
monitorování a hodnocení fondu EBF, 
které měly dopad na jeho účinnost.
83 
V členských státech ve vzorku Účetní ­
ho dvora (kromě Polska) zjistil Účetní 
dvůr neadekvátní postupy zadávání 
zakázek, které ohrožovaly řádné fi ­
nanční řízení fondu.Doporučení 7
Je nutné posílit administrativní kapa ­
citu, například cíleným školením, které 
zajistí Komise, nebo prostřednictvím 
sdílení osvědčených postupů mezi 
členskými státy.
Doporučení 8
Členské státy by měly posílit adminis ­
trativní kapacitu pro zadávání zakázek 
a pořizovat majetek z EBF či Fondu pro 
vnitřní bezpečnost co nejtransparent ­
nějšími postupy.
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 24. června 2014.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
 Příloha PřílohaKontrolované projekty
Konečný příjemce Název projektuRoční 
programCelkové 
konečné 
výdaje z EBF 
v EUR1
Malta
1 Maltská policie – útvar 
přistěhovalecké policiePosílení kapacity přistěhovalecké policie pro ostrahu hranic a hlídky na hranicích  
Cílem tohoto projektu bylo zajištěním nutného vybavení posílit operační 
schopnosti a možnosti ostrahy přistěhovalecké policie, zejména v oblasti boje 
proti fenoménu nelegálního přistěhovalectví.2007 491 567
2 VISET Malta plc Uvedení přístavních terminálů pro cestující do souladu s požadavky 
schengenského acquis  (VISET)  
Cílem projektu bylo uvést zařízení pro odbavení cestujících v přístavu Valletta do 
souladu s  požadavky schengenského acquis  a s osvědčenými postupy.2007 540 234
3 Ministerstvo zahraničních věcí Zřízení nové mise pro vysoké riziko / vysoké objemy a její příprava na 
shromažďování biometrických údajů  
Cílem tohoto projektu bylo plně renovovat nedávno pořízené prostory, v nichž 
sídlí nová konzulární sekce v Moskvě. Projekt renovace měl zahrnovat nutné 
bezpečnostní prvky a umožnit misi, aby se připravila na případné shromažďování 
biometrických údajů.2007 285 335
4 Maltské ozbrojené síly Nákup příbřežních hlídkových plavidel pro maltské ozbrojené síly  
Projekt zajistil pro maltské ozbrojené síly náhradu příbřežních hlídkových plavidel 
s cílem dosáhnout posílené přítomnosti na moři a umožnit rychlejší zásahy.2008 7 200  000
5 Maltská policie Migrace ze systému SIS I na SIS II a ze SIRENE I na SIRENE II  
Obecným cílem bylo dokončit poslední kapitolu integrace Schengenského 
informačního systému II do systému vnitrostátní policie.2008 2 037 810
6 Maltské ozbrojené síly Posílení kapacit maltských ozbrojených sil pro ochranu hranic – nákup letadla 
s pevnými křídly pro námořní hlídky  
Cílem tohoto projektu bylo posílit schopnosti při ochraně hranic nákupem 
letadla s pevnými křídly pro námořní hlídky.2009 7 269 636
1 Údaje uvedené za Řecko ověřil a vykázal odpovědný orgán. Komise tyto údaje dosud neschválila.
43 Příloha Příloha
Konečný příjemce Název projektuRoční 
programCelkové 
konečné 
výdaje z EBF 
v EUR1
Španělsko
7 Ministerstvo vnitra: GŘ pro 
bezpečnostní infrastruktury 
a materiályTechnická podpora pro Schengenský informační systém  
Specializovaná technická podpora pro Schengenský informační systém a jeho 
opravy, zdokonalení a vývoj.2010 129 129
8 Ministerstvo vnitra: státní 
policie, součást Generálního 
ředitelství pro státní policii 
a Guardia Civil (civilní stráž)Pořízení operačního vybavení pro ochranu vnějších hranic  
Cílem akce bylo vybavit hraniční přechody nejmodernějším zařízením (například 
zařízením po kontrolu dokladů nebo UV lampami) s cílem zvýšit kvalitu 
a efektivnost ochrany hranic.2007 274 885
9 Ministerstvo vnitra: Generální 
ředitelství pro bezpečnostní 
infrastruktury a materiály 
(DGIMS)Pořízení dvou plavidel střední velikosti (20 metrů) pro hlídky na moři  
Cílem tohoto nákupu bylo posílit kapacitu pro ostrahu a zásahy námořních 
jednotek Guardia Civil (civilní stráže) na moři, aby mohly námořní jednotky 
úspěšně plnit své mise, zejména boj proti nelegálnímu přistěhovalectví, díky 
tomu, že bude možné rychle zasahovat v teritoriálních vodách. Tato hlídková 
vozidla měla být používána v pobřežní oblasti Středomoří. 2008 2 143 680
10 Ministerstvo vnitra: Generální 
ředitelství pro bezpečnostní 
infrastruktury a materiály 
(DGIMS)Výstavba a renovace filtrovacích kabin na hraničním přechodu El Tarajal ve městě 
Ceuta  
Výstavba a renovace na podporu práce příslušníků státní policie při vstupní 
a výstupní kontrole osob na vnitrostátním území.2010 36 426
11 Ministerstvo vnitra: Generální 
ředitelství pro bezpečnostní 
infrastruktury a materiály 
(DGIMS)Renovace, modernizace a rekonstrukce v pohraniční oblasti mezi Španělskem 
a Marokem (Ceuta a Melilla)  
Tento projekt podpořil financování uzavřeného kamerového okruhu, odvodňovací 
zařízení na hranici, turnikety ve městě Ceuta a strážní věž ve městě Melilla.2010 164 386
12 Ministerstvo vnitra: Generální 
ředitelství policie a civilní 
stráže, oblast civilní strážeModernizace dvou letadel pro námořní hlídky a boj proti nelegálnímu 
přistěhovalectví, určených pro letecký útvar Guardia Civil (civilní stráž) 
(zakoupena v rámci ročního programu fondu EBF v roce 2007)  
Nákup dvou letadel byl spolufinancován z ročního programu EBF na rok 2007 
a měl celkovou smluvní hodnotu 50 milionů EUR. Tento nákup byl zařazen i do 
auditu, který Účetní dvůr provedl u následného projektu modernizace.  
Jak je uvedeno v ročním programu na rok 2010, „aby byla schopna provádět 
ostrahu, potřebují letadla v důsledku vysokého počtu hlídkových hodin 
modernizaci, například strukturální modernizaci a pořízení základních 
náhradních dílů“.2010 6 398 873
13 Ministerstvo zahraničních 
věcí, Generální ředitelství pro 
služby Renovace a  úpravy konzulárních úřadů  
Projekt se týká úprav, rozšíření, přestavby a přemístění konzulátů s cílem zajistit 
jejich řádné vybavení, bezpečnost zaměstnanců a efektivnost postupu podávání 
žádostí o víza.2010 835 695
1 Údaje uvedené za Řecko ověřil a vykázal odpovědný orgán. Komise tyto údaje dosud neschválila.
44 Příloha PřílohaKonečný příjemce Název projektuRoční 
programCelkové 
konečné 
výdaje z EBF 
v EUR1
Polsko
14 Ministerstvo zahraničních věcí Vybavení konzulárních úřadů zařízením a programovým vybavením pro 
shromažďování biometrických údajů  
Účelem projektu bylo zajistit konzulárním úřadům zařízení a programové 
vybavení pro shromažďování biometrických údajů (např. skenerů pro otisky 
prstů). Projekt byl financován ze dvou ročních programů. 2007 a 2008 389 604
15 Polská pohraniční stráž Zvyšování kvalifikace pracovníků provádějících letecké operace ochrany hranic  
Zajištění specializovaných školení pro piloty a mechaniky pohraniční stráže 
zaměřených na obsluhu konkrétních typů letadel (vrtulníky Sokol a Kania, 
letadlo Skytruck), včetně školení zaměřeného na zařízení pro noční vidění 
a odborné přípravy instruktorů. Projekt byl financován ze tří ročních programů.2007–2010 803 034
16 Polská pohraniční stráž Vybavení pohraniční stráže specializovanými dopravními prostředky  
Projekt zahrnoval pořízení vozidel pro útvary pohraniční stráže a byl financován 
ze dvou ročních programů.2008 a 2009 3 571 588
17 Podkarpatské vojvodství Rekonstrukce budovy pro podrobné kontroly při vstupu do země na silničním 
hraničním přechodu Medyka‑Szeginie  
Rozšíření budovy pro kontrolu vozidel na hraničním přechodu s Ukrajinou 
Medyka‑Szeginie, zvýšení počtu kontrolních míst pro vozidla z jednoho na čtyři 
a zajištění nového vybavení pro kontroly.2009 645 113
18 Polská pohraniční stráž Rozšíření a údržba teleinformační platformy pohraniční stráže k provádění 
systémů SIS II a VIS  
Projekt se skládal ze čtyř dílčích projektů:  
1) Vývoj a údržba systému pro replikaci a reprodukci dat – fáze 1
2) Modernizace a údržba systému pro záznam hovorů
3)  Modernizace a údržba hardwarové a softwarové platformy na podporu 
systémových požadavků
4)  Nákup počítačových pracovních stanic pro potřeby centrální databáze 
pohraniční stráže2010 1 078 749
1 Údaje uvedené za Řecko ověřil a vykázal odpovědný orgán. Komise tyto údaje dosud neschválila.
45 Příloha PřílohaKonečný příjemce Název projektuRoční 
programCelkové 
konečné 
výdaje z EBF 
v EUR1
Itálie
19 Ministerstvo vnitra, Polizia di 
Stato (státní policie)Posílení infrastruktury přenosové sítě a rozšíření postupu SIA a VISA ve prospěch 
úřadů pro přistěhovalectví a útvarů pohraniční policie činných v regionech 
střední a  severní Itálie  
Akce byla zaměřena na plánování, dodávku a zavedení telekomunikačního 
systému pro rozšíření sítě optických vláken o dalších cca 2 600 km nutných 
k propojení úřadů pohraniční policie, kvestur a policejních stanic a rozšíření 
protiimigračního informačního systému (SIA) ve střední a  severní Itálii.2007 11 023 303
20 Útvary přístavní stráže 
(pobřežní stráž)Pořízení čtyř příbřežních hlídkových plavidel  
Tato akce je pokračováním projektu z ročního programu na rok 2007. Oba 
projekty zahrnují nákup čtyř nepotopitelných plavidel se samočinným uvedením 
do správné polohy třídy 300, určených pro všechny povětrnostní podmínky.  
Čtyři hlídková plavidla operují v teritoriálních vodách u Sicílie a Sardinie.2008 3 866 000
21 Ministerstvo vnitra, Polizia di 
Stato (státní policie)Nákup poukazů na palivo potřebné k podpoře dodatečných činností prevence 
a kontroly úzce souvisejících s aktuální mimořádnou situací v oblasti 
přistěhovalectví v jižní Itálii  
Nákup palivových poukazů na naftu a benzin pro automobily pohraniční policie. 
Palivo umožňuje provádět další hlídky v reakci na příliv migrantů ze severní 
Afriky (arabské jaro / změny režimu v zemích, jako je Libye a Tunisko).2009 572 312
22 Guardia di Finanza (finanční 
stráž)Nákup operačních vozidel  
Cílem projektu bylo zajistit útvarům Guardia di Finanza (finanční stráže) 
motorová vozidla k plnění úkolů souvisejících s odhalováním a zjišťováním 
totožnosti přistěhovalců na námořních hranicích v rámci boje proti nelegálnímu 
přistěhovalectví. Bylo zakoupeno 355 vozidel.2010 3 612 768
23 Ministerstvo vnitra, Polizia di 
Stato (státní policie) Nákup letadla s pevnými křídly pro pohraniční policii  
Nákup druhého letadla (první letadlo bylo zakoupeno v rámci ročního programu 
na rok 2009) pro pohraniční policii s cílem zajistit koordinaci operativních 
činností, zejména pokud jde o řízení krizových situací, které mohou bez varování 
nastat v určitých oblastech vnitrostátního území.2010 3 377 748
1 Údaje uvedené za Řecko ověřil a vykázal odpovědný orgán. Komise tyto údaje dosud neschválila.
46 Příloha PřílohaKonečný příjemce Název projektuRoční 
programCelkové 
konečné 
výdaje z EBF 
v EUR1
Řecko
24 Ministerstvo ochrany občanů / 
řecká policieZačlenění společné výcvikové normy pro pracovníky řecké policie  
Cílem projektu bylo začlenit společnou výcvikovou normu agentury Frontex 
do systému odborné přípravy řecké policie vyškolením 448 účastníků ve 
třech úrovních kurzů. Společná norma upravuje základní a pravidelný výcvik 
příslušníků policie a pohraniční stráže, kteří se podílejí na řízení toků migrantů.2007 600  079
25 Ministerstvo veřejného 
pořádku a ochrany občanůNáklady na pronájem střediska dočasného zadržení na ostrově Lesbos  
Projekt se týkal nákladů na nájemné střediska dočasného zadržení v Pagani 
u města Mytilini na ostrově Lesbos.2008 200 554
26 Ministerstvo ochrany občanů / 
řecká policieNákup hlídkových osobních vozidel  
Cílem projektu byl nákup 75 vozidel (označených policejních hlídkových vozidel 
a neoznačených osobních automobilů), která mají být používána silničními 
hlídkami u hranic za účelem kontroly a ochrany vnější hranice před nelegálním 
vstupem přistěhovalců.2009 1 115 807
27 Ministerstvo ochrany občanů / 
řecká policieNákup policejních hlídkových vozidel s náhonem 4x4 (typu jeep)  
V rámci tohoto projektu bylo zakoupeno celkem 69 policejních hlídkových 
vozidel. Tato vozidla budou použita pro hlídky v nepřístupných a hornatých 
hraničních oblastech s cílem bránit vstupu nelegálních přistěhovalců na řecké 
území.2009 1 275 989
28 Ministerstvo zahraničních věcí Podpora zavedení Vízového informačního systému  
Cílem akce bylo spolufinancovat zavedení informačních systémů N‑VIS a NET‑VIS, 
a to v oblasti nákladů na návrh systému, zavedení, spuštění a na školení 
pracovníků. Jedná se o součást víceleté akce spočívající v instalaci Vízového 
informačního systému EU (VIS) na řeckých konzulárních úřadech.2009 2 984 335
29 Ministerstvo ochrany občanů Výstavba a modernizace pohraniční infrastruktury na vnějších pozemních 
hranicích s Albánií a Tureckem pro policejní útvary podílející se na ochraně hranic  
Účelem této akce bylo zlepšit pohraniční infrastrukturu na řecko‑albánské 
a řecko  ‑turecké hranici výstavbou dvou nových stanic v Delvinaki a Feresu.2010 2 117 706
30 Ministerstvo ochrany občanů / 
řecká policieNákup policejních hlídkových psů a  policejních vozidel pro jejich přepravu  
Cílem projektu bylo pořídit přibližně 40 policejních psů a vozidla pro jejich 
přepravu za účelem odhalování nelegálních migrantů, kteří se pokoušejí 
překročit vnější pozemní hranici. Plánovanými vozidly byly vozy kombi 
s náhonem na všechna kola schopné provozu v náročném terénu na hranici.2010 880 268
31 Ministerstvo ochrany občanů / 
řecká policiePodpora provozních nákladů souvisejících se zaváděním systému integrovaného 
řízení hranic na pozemních řecko‑tureckých hranicích a se středisky pro příjem 
a zadržení nelegálních přistěhovalců v regionu Evros  
Provozní náklady útvarů řecké policie včetně nákladů na údržbu hlídkových 
vozidel/plavidel a jiného vybavení, na palivo a náhradní díly pro vozidla/plavidla 
využívaná při činnostech ochrany hranic a také na filmy do fotoaparátů, tisk 
fotografií, fluorescenční lampy, pneumatiky a kotel k ohřevu vody .2010 706 011
1 Údaje uvedené za Řecko ověřil a vykázal odpovědný orgán. Komise tyto údaje dosud neschválila.
47 Příloha PřílohaMimořádné akce, akce Společenství a konkrétní akce
Konečný příjemce Název projektuRoční pracovní 
programKonečné 
výdaje z EBF 
v EUR
Mimořádné akce
1 Policie lucemburského 
velkovévodství, LucemburskoModernizace systému LU NS.SIS II z vývojového nastavení na plné provozní 
nastavení na úrovni ICD 3.0  
Nákup technického vybavení a základních licencí na programové vybavení za 
účelem modernizace vývojového nastavení v záložním místě na plný provozní 
režim. Tato modernizace je nutná pro dosažení průběžných cílů na cestě 
k uvedení systému SIS II do provozu. 2011 575 857
2 Ministerstvo vnitra, 
Ústřední ředitelství pro 
přistěhovalectví a pohraniční 
policii, Odbor veřejné 
bezpečnosti, ItáliePosílení dopravních prostředků pro hlídky v oblasti hraničních přechodů 
a v oblasti u střediska CIE (RECARS)  
Projekt spočíval v nákupu 40 policejních vozidel pro posílení dopravních 
prostředků policejních a přistěhovaleckých úřadů na námořní hranici. Cílem 
akce bylo přispět ke zvýšení kapacity policie v oblasti ostrahy na jihu Itálie a na 
celém italském území, zejména v blízkosti jižního Střediska pro identifikaci 
a vyhošťování (CIE).2010 1 367 856
3 Ministerstvo vnitra, 
Ústřední ředitelství pro 
přistěhovalectví a pohraniční 
policii, Odbor veřejné 
bezpečnosti, ItálieInterní přeprava migrantů (SHIFTS)  
Akce spočívala v organizaci přemístění migrantů z ostrova Lampedusa letecky, 
po zemi nebo po moři s cílem zjistit jejich totožnost a zajistit jim pomoc na 
několika různých místech s náležitým vybavením.2010 1 665 247
Akce Společenství
4 Belgické federální 
ministerstvo zahraničních 
věcí, Odbor pro zahraniční 
obchod a rozvojovou 
spolupráci, BelgieStředisko pro podávání žádostí o schengenská víza v Kinshase  
Cílem projektu bylo vytvořit první skutečně společné středisko pro podávání 
žádostí o schengenská víza. Každý zúčastněný členský stát by měl být nadále 
odpovědný za interní zpracování, avšak postupy podávání žádostí jsou 
centralizovány, což umožňuje, aby více členských států sdružilo a sdílelo zdroje 
v Demokratické republice Kongo. Partnerem Belgie v projektu bylo Portugalsko 
(ministerstvo zahraničních věcí).2007 395 349
5 Belgické federální 
ministerstvo zahraničních 
věcí, Odbor pro zahraniční 
obchod a rozvojovou 
spolupráci, BelgieMaison Schengen, Kinshasa  
Pokračování projektu „Středisko pro podávání žádostí o schengenská víza 
v Kinshase“ z roku 2007 , neboť tento projekt se zpozdil a nemohl být plně 
realizován v rámci ročního pracovního programu na rok 2007. Na konci roku 2013 
středisko zastupovalo 17 států schengenského prostoru.2009 450 356
48 Příloha PřílohaKonečný příjemce Název projektuRoční pracovní 
programKonečné 
výdaje z EBF 
v EUR
Konkrétní akce
6 Italské ministerstvo vnitra, 
Odbor veřejné bezpečnosti – 
Ústřední ředitelství pro 
přistěhovalectví a pohraniční 
policii, ItálieŠestiměsíční pronájem vozidel pro použití na italských jižních námořních 
hranicích (CAR2)  
Projekt předpokládal pronájem 137 dobře vybavených vozidel s cílem posílit 
prostředky útvarů pohraniční policie na námořní hranici a zlepšit tak kapacitu 
policie v oblasti ostrahy na jihu Itálie. Zvýšení počtu vozidel pro hlídkování 
podél pobřeží by umožnilo zachycovat migranty, kteří se pokoušejí o nelegální 
překročení hranice.2009 950 688
7 Italské ministerstvo vnitra, 
Odbor veřejné bezpečnosti – 
Ústřední ředitelství pro 
přistěhovalectví a pohraniční 
policii, ItáliePohraniční hlídky (Bor‑trol)  
V plánu byl nákup 80 policejních vozidel s cílem posílit prostředky útvarů 
pohraniční policie na námořní hranici a zlepšit tak kapacitu policie v oblasti 
ostrahy na jihu Itálie, zejména na jihozápadním pobřeží, kde došlo ke zvláštní 
situaci. Nakonec bylo pořízeno 43 vozidel.2010 560 259
49
III
Vedle posílení finanční solidarity zásadní finanční 
podpora členských států při provádění projektů 
s nejvyšší prioritou, jako jsou systémy SIS II, VIS 
a Eurosur, ukázala, že fond měl skutečnou evrop ­
skou přidanou hodnotu.
V důsledku počátečních obtíží při stanovování uka ­
zatelů ve vnitrostátních programech a nedostatků 
v hodnocení v polovině období však bylo obtížné 
získat přesný obraz úspěchů fondu.
IV
Neexistovala povinnost začlenit programování EBF 
do vnitrostátní strategie ochrany hranic a víz.
Příjemci prostředků z EBF jsou téměř výhradně 
vnitrostátní orgány s výlučnou pravomocí v dané 
oblasti; výběr příjemců byl proto z hlediska EBF 
obecně jednoduchý.
Některé členské státy však musí posílit své postupy 
zadávání zakázek, aby plně dodržely zásadu řád ­
ného finančního řízení.
V
V případě Španělska a Řecka lze některé aspekty 
řízení fondu hodnotit jako závažné nedostatky, 
zvláště nízkou míru provádění u Řecka, platilo 
to však pouze v prvních letech provádění fondu 
a důvodem bylo především pozdní přijetí právního 
základu pro způsobilost fondu a zdlouhavé postupy 
zadávání zakázek.
Pokud jde o Maltu a Itálii, lze problémy zjištěné 
Účetním dvorem vysvětlit zejména novostí fondu 
a nezkušeností odpovědných orgánů.Shrnutí
I
Podle 4. bodu odůvodnění rozhodnutí o Fondu 
pro vnější hranice (EBF) byl EBF koncipován jako 
„mechanismu[s] finanční solidarity Společenství na 
podporu členských států, které nesou tuto trvalou 
a těžkou finanční zátěž ve prospěch Společenství“.
Vzhledem k těmto jasným důvodům pro zřízení 
fondu by posuzování jeho přidané hodnoty EU 
mělo být prováděno především z hlediska schop ­
nosti fondu zvyšovat kapacity členských států, a to 
zvláště těch, které se oproti jiným potýkají s větší 
zátěží, pro plnění jejich úloh a povinností zajistit 
jednotné, účinné a efektivní kontroly na vnějších 
hranicích členských států Evropské unie a uplatňo ­
vat schengenské acquis .
S ohledem na to, že schengenská zóna představuje 
přidanou hodnotu EU sama o sobě, byl EBF zakot ­
ven do základní logiky správy Schengenu, podle níž 
povinnost ochrany vnějších hranic EU mají jednot ­
livé členské státy. Posílení kapacit dotčených člen ­
ských států prostřednictvím investic EBF do vlast ­
ních činností členských států při kontrole hranic se 
proto jeví jako nejlepší způsob, jak zajistit účinné 
řízení vnějších hranic EU, zvláště pak reagovat na 
konkrétní migrační tlak.
Zákonodárce se během rozhodovacího procesu 
při zřizování fondu úmyslně rozhodl – oproti znění 
původně navrhovanému Komisí  – nezačlenit zásadu 
adicionality do článku 8 rozhodnutí o EBF, který 
uvádí výčet zásad pomoci. Proto nebyla na rozdíl od 
strukturálních fondů zásada adicionality zakotvena 
do znění rozhodnutí o EBF, který se měl řídit zása ­
dami doplňkovosti, soudržnosti a souladu.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 50
VI d)
Komise souhlasí s tím, že postupy zadávání veřej ­
ných zakázek by měly být v některých členských 
státech posíleny, a této problematice již věnuje 
zvláštní pozornost.
Úvod
11
Pokud jde o velké členské státy, Komise souhlasí, že 
většinu výdajů lze financovat vnitrostátně, zdaleka 
to však nemusí platit pro malé členské státy, které 
dostávají z EBF poměrně vysoký příděl, jenž může 
mít obrovský pákový efekt pro investiční kapacitu 
daného členského státu v této oblasti.
Fond je klíčovým nástrojem, který dává konkrétní 
podobu finanční solidaritě mezi členskými státy při 
řízení vnějších hranic schengenského prostoru.
Připomínky
26
Komise uznává, že i když jsou k dispozici částečné 
informace pocházející z různých zdrojů (závěrečné 
zprávy, hodnocení ex post ), které umožnily měření 
některých výsledků fondu, celkový výsledek fondu 
dosud nebylo možné změřit. Toto měření bude 
provedeno v rámci závěrečného hodnocení ex post . 
V prvních ročních programech existovaly v něko ­
lika členských státech nedostatky v oblasti moni ­
torování a hodnocení, zejména chyběly ukazatele 
SMART. Souviselo to s novostí fondu a s nedostat ­
kem zkušeností dotčených odpovědných orgánů. 
Od roku 2012 se situace zlepšila.VI a)
Komise zastává názor, že doporučení týkající se 
ukazatelů je provedeno v právním základu Fondu 
pro vnitřní bezpečnost prostřednictvím povinných 
ukazatelů pro období 2014–2020.
Pokud jde o druhý problém, Komise doporučení při ­
jímá a věří, že závěrečná hodnotící zpráva se tímto 
problémem bude zabývat.
VI b)
Komise přijímá první část doporučení (informování 
agentury Frontex o provádění EBF) a domnívá se, 
že doporučení je provedeno v právním základu 
nařízení o Fondu pro vnitřní bezpečnost pro období 
2014–2020.
Komise však může jen zčásti souhlasit s tím, že 
spolufinancovaný majetek by měl být systematicky 
evidován v rezervě technického vybavení agentury 
Frontex. Registraci vybavení a jeho předávání agen ­
tuře Frontex k použití upravují předpisy týkající se 
agentury, a nikoli právní základ fondu. Komise bude 
vedle renovací, úprav a/nebo vybavování konzu ­
lárních úřadů podporovat společná střediska pro 
podávání žádostí a jiné formy konzulární spolupráce.
Položky zakoupené v rámci konkrétních akcí Fondu 
pro vnitřní bezpečnost v oblasti hranic a víz, které 
budou odpovídat potřebám agentury Frontex, bude 
nutné evidovat v rezervě technického vybavení 
agentury.
VI c)
Komise nesouhlasí s tím, aby byla podpora z Fondu 
pro vnitřní bezpečnost podmiňována vypracováním 
vnitrostátní strategie. Podmíněnost ve věci schengen ­
ského acquis  je začleněna v právním základu Fondu 
pro vnitřní bezpečnost pro operativní podporu.
Odpovědi Komise 51
30
EBF byl zakotven do základní logiky správy Schen ­
genu, kde povinnost ochrany vnějších hranic EU 
spočívá na jednotlivých členských státech. Posílení 
kapacit dotčených členských států prostřednictvím 
investic EBF do vlastních činností členských států při 
kontrole hranic se proto jeví jako nejlepší způsob, 
jak zajistit účinné řízení vnějších hranic EU, zvláště 
pak reagovat na konkrétní migrační tlak.
Ačkoli fond povzbuzoval a podporoval i vytváření 
dodatečných kapacit prostřednictvím spolupráce 
členských států, tento aspekt je považován za ved ­
lejší prvek.
31 a)
Viz odpovědi k bodům 32–34. Členské státy použí ­
valy specifické priority ve svých programech velkou 
měrou, a to i ty členské státy, které to nepotřebo ­
valy ke zvýšení svých měr spolufinancování (země 
podporované v rámci soudržnosti).
31 c)
Mechanismus EBF určený k podpoře při mimořád ­
ných situacích v rámci akcí Společenství byl značně 
účinný, vzhledem ke konkrétním situacím a okolnos ­
tem, kdy byly mimořádné zásahy aktivovány. Bylo 
zajištěno relevantní financování v reakci na určité 
zásadní mimořádné situace a s cílem účinně podpo ­
řit projekty v členských státech, které se potýkají se 
zvláštním tlakem, jako je Itálie a Řecko, což přispělo 
ke zlepšení situace v terénu.
Komise však souhlasí s připomínkou Účetního 
dvora, pokud jde o návrh konkrétních akcí EBF.27
Tři z pěti projektů, které Účetní dvůr určil (projekty 
9, 21 a 22), plně podporují priority EBF a finan ­
cují pouze způsobilé výdaje. Konkrétně nákup 
hlídkových plavidel (projekt 9), který uskutečnily 
španělské orgány pro účely ostrahy námořních 
vnějších hranic, byl z hlediska fondu plně způsobilý, 
neboť plavidla byla využita na námořních vnějších 
hranicích. Skutečnost, že plavidla nebyla použita 
na nejrizikovějších námořních vnějších hranicích, 
neznamená jejich nezpůsobilost a souvisí s řízením 
prostředků ostrahy ze strany španělských orgánů 
v rámci flotily.
Komise si je vědoma problémů týkajících se pro ­
jektu zmíněného v bodě 60 a nezpůsobilé náklady 
budou odečteny od způsobilých výdajů při uzá ­
věrce ročního programu.
28
Od ročních programů na rok 2011 došlo ke skuteč ­
nému zlepšení, pokud jde o používání ukazatelů 
ze strany členských států. Prvotní problémy byly 
důsledkem nedostatečných zkušeností a obtíží člen ­
ských států při stanovování měřitelných ukazatelů 
ve fázi programování, a to i přes úvodní pokyny, 
které poskytla Komise.
29
Celková míra provádění EBF je uspokojivá, přestože 
se jednalo o nový fond. Pokud jde o Řecko, první 
roční programy vykazují dosti nízkou míru prová ­
dění v důsledku omezené správní kapacity a zdlou ­
havých postupů zadávání zakázek. Tyto obtíže byly 
od té doby řešeny za pomoci Komise, mimo jiné 
s cílem zvýšit míru čerpání fondů EU, a očekává se, 
že tyto snahy budou mít pozitivní výsledky z hle ­
diska provádění počínaje rokem 2011.
Odpovědi Komise 52
34
V souladu s odpovědí na bod 32 Komise monitoruje 
míru, v níž jsou specifické priority uplatňovány, 
prostřednictvím přezkumů konkrétních činností 
financovaných podle specifických priorit v rámci 
celkové činnosti týkající se závěrečných balíčků 
u každého jednotlivého ročního programu, jakož 
i v rámci obecného monitorování, které Komise 
provádí u vnitrostátních programů (včetně monito ­
rovacích misí).
Rámeček 1
Jak je uvedeno v odpovědích na body 33–34, 
Komise prováděla monitorování ve věci využití 
specifických priorit v rámci monitorování ročních 
programů prováděných členskými státy ve fázích 
analýzy návrhu programu a během jeho provádění 
a při uzavření.
Úspěšné uvedení systémů VIS a SIS II do provozu ve 
všech členských státech prokazuje zásadní úlohu 
fondu při plnění těchto dvou rozsáhlých projektů 
IT. I přes náročné prostředí pro vývoj a zahájení 
provozu obou systémů umožnila flexibilita, kterou 
nabízí EBF (zejména prostřednictvím revizí), bezpro ­
blémové financování SIS II a VIS.
36
Iniciativy členských států zůstaly omezené a členské 
státy v rámci svých ročních programů upřednost ­
ňovaly financování renovací a modernizaci svých 
vízových odborů s cílem splnit požadavky vízového 
kodexu a nařízení o systému VIS, což je nezbytné 
i pro zajištění řádného řízení vnějších hranic.31 d)
V prvních letech provádění fondu by některé pro ­
jekty, které byly financovány z EBF, byly jinak finan ­
covány z vnitrostátních fondů. Vzhledem k tomu, 
že se jednalo o první generaci fondů v této oblasti, 
to bylo téměř nevyhnutelné, aby nedošlo ke ztrátě 
prostředků přidělených pro první roky. Způsobilost 
nákladů se v souladu se zásadami sdíleného řízení 
posuzuje v době ukončení (nikoli ve fázi progra ­
mování). Kromě toho Komise provádí audity, které 
v případě potřeby vedou k finančním opravám.
32
Strategické zásady EBF přijaté Komisí stanovily 
rámec, který zajišťuje, že fond bude programován 
a následně prováděn v souladu s příslušnými politi ­
kami EU a bude se opírat o pět svých priorit.
Přestože specifické priority nepřinesly dodatečné 
finanční pobídky pro země podporované v rámci 
soudržnosti, jako je Malta a Španělsko, členské 
státy ve svém programování specifické priority 
rozsáhle využívaly: bylo tak programováno téměř 
720 milionů EUR, což představuje 45 % celkových 
prostředků EBF přidělených na období 2007–2013 
pro všechny členské státy.
33
Některé prvky/požadavky specifických priorit lze 
vykládat volně; u většiny specifických priorit (9 z 12) 
však byly požadavky jasné a umožňovaly, aby je 
členské státy během procesu programování účelně 
uplatňovaly.
Pokud jde o změnu zaměření programů EBF na 
několik klíčových strategických priorit (systémy VIS, 
SIS II, Eurosur, konzulární spolupráce, nejmodernější 
vybavení), přestože je ještě nutné analyzovat pří ­
slušné zprávy, prokázalo úspěšné zahájení provozu 
systémů VIS, SIS II a Eurosur ve všech členských 
státech přínos EBF v tomto ohledu.
Odpovědi Komise 53
Tím se vysvětluje, proč zákonodárci tuto podmínku 
nestanovili v rozhodnutí o EBF. Ve Fondu pro vnitřní 
bezpečnost v oblasti vnějších hranic a víz na období 
2014–2020 je povinnost evidovat vybavení v rezervě 
technického vybavení agentury Frontex zavedena, 
avšak pouze pro vybavení pořízené prostřednictvím 
konkrétně vyhrazeného financování určeného na 
vybavení nezbytné pro společné operace agen ­
tury Frontex, což je nejlepší způsob, jak dosáhnout 
rovnováhy mezi ukládáním povinností členským 
státům a zajišťováním vhodného vybavení agentury 
Frontex pro její společné operace.
39
V souladu s čl. 53 odst. 3 rozhodnutí o EBF Komise 
poskytuje agentuře všechny schválené  závěrečné 
zprávy o provádění ročních programů. Tyto infor ­
mace byly agentuře Frontex předány s určitým 
prodlením vzhledem k tomu, že většina ročních 
programů týkajících se období 2007–2010 byla uza ­
vřena v období 2012–2013.
To však neomezilo plánovací a operativní schop ­
nosti agentury Frontex, neboť roční plánování 
agentury se opírá o informace získané od členských 
států při dvoustranných rozhovorech a z hlediska 
dostupnosti technického majetku vychází z infor ­
mací získaných z rezervy technického vybavení 
agentury Frontex.
40
S cílem zintenzivnit snahu o výměnu informací 
s agenturou Frontex Komise v roce 2014 zřídila 
elektronickou platformu CIRCABC určenou k uspo ­
řádávání a přenosu potřebných informací a ke zří ­
zení stálého úložiště dokumentů EBF, které mohou 
snadno využívat různé útvary a oddělení v rámci 
agentury Frontex.
Tato platforma zajistí plnou dostupnost závěreč ­
ných zpráv EBF a dalších relevantních informací 
o financování z EBF, především o probíhajících roč ­
ních programech EBF a projektech financovaných 
v rámci akcí Společenství a konkrétních akcí EBF.Důvody, kvůli kterým měl fond omezený vliv na 
rozvoj projektů konzulární spolupráce, byly analyzo ­
vány a pro příští programové období byla vyvozena 
poučení. Zejména byla oblast působnosti konzu ­
lární spolupráce rozšířena vedle společných středi ­
sek pro podávání žádostí i na jiné formy konzulární 
spolupráce, které stanoví vízový kodex (společné 
umístění, zastoupení, outsourcing), což členským 
státům nabízí více možností. Tento vývoj je nyní 
zohledněn i v právním základu Fondu pro vnitřní 
bezpečnost (Hranice a víza – konkrétní akce) pro 
období 2014–2020.
37
EBF nebyl koncipován pro přímou podporu „ operací 
koordinovaných agenturou Frontex “, ale pro pod ­
poru úsilí členských států při řízení vnějších hranic 
Evropské unie, zejména členských států, které jsou 
nejvíce vystaveny migračnímu tlaku. Společné ope ­
race jsou financovány z vlastního rozpočtu agen ­
tury Frontex. Komise nicméně navrhla specifickou 
prioritu 3 bod 1 s cílem zvýšit kapacitu členských 
států pro účast na operativní spolupráci koordino ­
vané agenturou Frontex a/nebo příspěvek k takové 
spolupráci. V ročních programech členských států 
na období 2007–2013 bylo v rámci této specifické 
priority vyhrazeno téměř 30 milionů EUR (téměř 2 % 
celkového přídělu EBF pro členské státy).
38
Agentura Frontex nebude pro své společné operace 
systematicky potřebovat veškeré vybavení, které 
členské státy zakoupily s podporou z EBF. Kromě 
toho evidenci v rezervě technického vybavení agen ­
tury a poskytnutí tohoto vybavení upravují nařízení 
o zřízení agentury Frontex, a proto lze problémy 
týkající se dostupnosti technických prostředků řešit 
pouze v souvislosti s nařízením o agentuře Frontex.
Odpovědi Komise 54
42
Přestože právní rámec mimořádných akcí v rámci 
akcí Společenství nebyl ideální, financování akcí 
v rámci tohoto mechanismu bylo vždy legitimní 
a odpovídalo mimořádné/krizové situaci. Poznatky 
získané v období let 2007–2013 byly uplatněny ve 
Fondu pro vnitřní bezpečnost na období 2014–2020.
To, že v žádosti o grant chybí určité informace, 
neznamená automaticky, že daná akce byla řízena 
špatně. Tento aspekt je třeba posoudit s ohledem 
na nepředvídatelné souvislosti, v nichž jsou tyto 
akce řízeny a jež je odlišují od běžné akce Spole ­
čenství, zvláště pokud jde o předběžné podrobné 
informace, které mají být poskytovány ve věci oče ­
kávaných výsledků financované akce.
Rámeček 4, případ 1
Financování závěrečných fází vývoje systému SIS II 
představovalo v případě některých zemí mimořád ­
nou událost, neboť selhání nebo zpoždění ze strany 
jediného členského státu při dokončování testů 
systému SIS II plánovaných na druhé pololetí roku 
2011 by vedlo ke zpoždění celého projektu.
Zajištění finanční podpory pro ty členské státy, 
jejichž připravenost na dokončení testů v roce 
2011 na této podpoře závisela, představovalo tudíž 
mimořádnou akci ve smyslu čl. 7 písm. c) právního 
základu EBF.
Z toho důvodu Komise v roce 2011 vynaložila velké 
úsilí na zmírnění rizika prodlení členských států při 
plnění harmonogramu pro systém SIS II v důsledku 
nedostatku finančních zdrojů na dokončení vývoje 
a testování vnitrostátních prvků systému SIS II. 
Komise vyzvala vnitrostátní orgány, aby systému 
SIS II ve svých stávajících vnitrostátních přídělech 
z EBF přiznaly vyšší prioritu. Také uspořádala výzvu 
k předkládání návrhů ve věci mimořádných akcí 
v rámci akcí Společenství financovaných z EBF, při 
níž bylo dalších 7,5 milionu EUR poskytnuto osmi 
členským státům, které nejnaléhavěji potřebovaly 
další zdroje (země s velmi nízkými přidělenými 
prostředky z EBF a/nebo země, jejichž finanční 
prostředky z EBF byly spotřebovány na jiné klíčové 
priority v oblasti vnějších hranic).Vedle zpřístupnění dokumentů EBF Komise rov ­
něž nabídla cílenější informace, konkrétně bude 
poskytována dokumentace zemí týkající se ročních 
programů EBF v období 2007–2013 za každý členský 
stát. Kromě toho by v případě potřeby bylo možné 
zpřístupnit i některé tematické dokumentace (tzn. 
týkající se školení, systému Eurosur).
Komise bude agentuře Frontex podávat informace 
o opatřeních, která mají být financována prostřed ­
nictvím sdíleného a centralizovaného řízení. Účelná 
výměna informací bude také vyžadovat, aby agen ­
tura Frontex sdílela s Komisí informace ze svých 
každoročních dvoustranných a dalších rozhovorů 
s členskými státy, přičemž Komise o tyto informace 
žádala při řadě příležitostí.
41
Konkrétní akce byly zařazeny v průběhu projedná ­
vání právního základu a nebyly součástí původního 
návrhu Komise. Ze zkušeností vyplývá, že právní 
rámec provádění konkrétních akcí vykazoval určité 
vady, které se ukázaly jako škodlivé pro bezpro ­
blémové provádění těchto akcí: velmi těžkopádný 
proces vedoucí k vymezení geografických oblastí 
dotčených konkrétními akcemi (s problémem rychle 
se přesouvajících rizik, která nebylo možné oka ­
mžitě zohlednit) a velmi krátké období provádění.
Komise proto může souhlasit s tím, že konkrétní 
akce nebyly od počátku dobře navrženy.
V případě některých členských států, které čelí 
vysokému migračnímu tlaku, bylo v plné míře 
využito akcí Společenství k financování opatření 
v mimořádných situacích a možnosti revize ročních 
programů s cílem řešit naléhavé situace. Z hlediska 
evropské přidané hodnoty lze tento postup stěží 
kritizovat, neboť financované akce byly prováděny 
ku prospěchu celého schengenského prostoru na 
úsecích vnějších hranic, kde byla ohrožena úroveň 
bezpečnosti v souvislosti s vysokým migračním 
tlakem. Je třeba zdůraznit, že i členské státy, které 
byly migrační krizí zasaženy nepřímo, podporovaly 
přidělení dodatečných finančních prostředků pro ­
střednictvím finančních prostředků pro mimořádné 
události, aby pomohly členským státům v přední 
linii, jako jsou Itálie a Řecko.
Odpovědi Komise 55
Rámeček 5, konkrétní akce v roce 2009
Ačkoli výzva k předkládání návrhů na konkrétní 
akce v roce 2009 omezila územní působnost na 
námořní hranici Itálie, v průběhu provádění pro ­
jektu příjemce formálně požádal o geografické 
rozšíření projektu na oblasti nepřímo zasažené 
mimořádným migračním tlakem, který vyvolalo 
tzv. arabské jaro, jmenovitě na oblasti středisek 
pro identifikaci a vyhoštění (CIE), kam byli migranti 
převáženi. Tento projekt se vztahoval na období 
od března do srpna 2011, během kterého dosáhly 
migrační toky směřující z Tuniska po tuniské a libyj ­
ské revoluci svého vrcholu. Ve své žádosti o změnu 
italské orgány výslovně zmínily nutnost zmírnit 
zátěž jižních oblastí (na italskou hranici dorazilo 
přibližně 40 000 migrantů ) přemístěním migrantů do 
jiných ubytovacích středisek na celém území státu 
a zajistit odpovídající bezpečnost těchto středisek 
pomocí zvýšené přítomnosti vozidel. V souvislosti 
s hromadným přílivem osob do oblasti zvolené ve 
výzvě k předkládání návrhů bylo zásadní přesu ­
nout migranty na místa, kde by mohli projít řádnou 
kontrolou, s cílem odlehčit infrastrukturám ležícím 
ve způsobilých oblastech. Toto rozšíření oblasti 
působnosti, které Komise povolila, proto zůstalo 
v mezích působnosti cílů fondů a neodchylovalo 
se od geografického zaměření v konkrétní výzvě 
k předkládání návrhů, neboť situace v těchto 
oblastech závisela na opatřeních v jiných oblastech. 
V důsledku toho Komise po vyhodnocení koneč ­
ného nároku na úhradu nákladů důsledně považo ­
vala za způsobilé i náklady týkající se oblastí mimo 
jižní námořní hranici a přijala je.
Rámeček 5, konkrétní akce v roce 2010
V souvislosti s tímto projektem nebylo financování 
vozidel používaných mimo oblasti určené ve zprávě 
agentury Frontex o analýze rizik odůvodněné. 
V důsledku toho Komise náklady na vozidla využí ­
vaná mimo způsobilé oblasti zamítla.Rámeček 4, případ 2
Cílem projektu bylo „zajistit leteckou, pozemní 
a námořní přepravu migrantů, kteří přijeli k pobřeží 
jižní Itálie během léta 2011“. V daném okamžiku byly 
stav podání projektu SHIFTS a důsledky kritické 
situace v zemích, jako je Libye, stále nepředvída ­
telné, a tudíž nebylo možné získat jasnou před ­
stavu o budoucím vývoji přesného počtu migrantů 
a žadatelů o azyl, které lze v Itálii očekávat. Kromě 
toho nebylo možné předpovědět, kolik dalších míst 
bude k dispozici v zařízeních pro příjem migrantů 
na pevnině a kam a kolik migrantů bude třeba 
umístit. Dosažení pokroku u tohoto druhu mimo ­
řádné akce by bylo možné změřit pouze ex post  
kvůli obtížnému stanovení ukazatelů v souvislosti 
s nepředvídatelnými událostmi a náročným ope ­
račním prostředím. Druhý kontrolovaný projekt se 
týká nákupu vozidel pro hlídkovou činnost. Vedlej ­
ším cílem byla přeprava migrantů. Komise se tudíž 
domnívá, že na rozdíl od projektu SHIFTS nebyl 
počet přepravených migrantů relevantním ukazate ­
lem pro hodnocení této akce.
43
Z problémů, k nimž došlo při provádění konkrétních 
akcí, bylo vyvozeno poučení a tento mechanis ­
mus již ve Fondu pro vnitřní bezpečnost v období 
2014–2020 nebude existovat.
Některé akce pro období let 2008–2010 byly pro ­
vedeny mimo oblasti hranic uvedené ve výzvách 
k překládání návrhů. U první z nich si však odchylku 
výslovně vyžádal příjemce a Komise s tím souhla ­
sila, neboť odchylka přímo souvisela s opatřeními, 
která měla řešit situaci v dotčených oblastech na 
hranicích (viz vysvětlení níže k rámečku 5). U druhé 
akce, jak Účetní dvůr uvedl (rámeček 5, třetí odsta ­
vec), Komise přijala potřebná opatření s cílem 
vymoci zpět náklady na automobily, které byly vyu ­
žity mimo oblasti hranic způsobilé v rámci dotčené 
výzvy k předkládání návrhů.
Odpovědi Komise 56
V této souvislosti je Komise přesvědčena, že přidaná 
hodnota EU týkající se fondu spočívá i v pomoci 
členským státům, které čelí krizové situaci 
v důsledku zvýšeného migračního tlaku.
47
Skutečnost, že vnitrostátní řídicí a kontrolní systémy 
neodhalí nezpůsobilé náklady, nezbytně neznamená, 
že tyto náklady vnitrostátní fond uhradí. Pokud 
Komise zjistí u vnitrostátních řídicích a kontrolních 
systémů nedostatky, lze uplatnit finanční opravy.
Rámeček 6, chybějící posouzení potřeb 
a nezpůsobilé náklady
Nákup 355 vozidel byl plně odůvodněn obrovským 
přílivem migrantů, kteří se pokoušeli proniknout na 
italské území po období tzv. arabského jara v roce 
2011 (identifikováno bylo 62 692 osob oproti 9 573 
osobám v roce 2009 a 4 406 osobám v roce 2010). 
Tyto automobily byly zapotřebí nejen pro moni ­
torování pobřeží, ale i pro prevenci sekundárních 
přesunů z pobřežních regionů do regionů vnitro ­
zemských a pro splnění všech misí týkajících se 
přepravy zadržených státních příslušníků třetích 
zemí do záchytných středisek, k soudům apod. Tyto 
mise samozřejmě zahrnovaly i použití vozidel, které 
nebylo důsledně omezeno jen na vnější hranice, 
bylo však plně odůvodněno vzhledem k mimořád ­
ným okolnostem, za nichž není zadržení nelegálních 
migrantů, kteří právě překročili vnější hranici, věcí 
běžného prosazování práva, ale týká se řízení hranic 
a migrace.
Vzhledem k naprosto nepředvídatelné povaze 
„arabského jara“ nemohly italské orgány provést 
posouzení potřeb týkající se odpovídajícího počtu 
vozidel potřebných ke zvládnutí náhlého toku nele ­
gálních migrantů v roce 2011.45
Pokud jde o roční programy na roky 2007 a 2008, je 
třeba zdůraznit, že pozdní přijetí právního základu 
EBF a následné pozdní přijetí víceletých programů 
EBF a ročních programů na roky 2007 a 2008 nedalo 
členským státům jinou možnost než začlenit do 
prvních ročních programů akce, o nichž již bylo 
rozhodnuto. V případě závažného neplnění prv ­
ních ročních programů by Komise a členské státy 
byly kritizovány za to, že nevyužily příležitost, 
kterou fond nabízel, což by poškodilo pověst fondu 
a ohrozilo zahájení jeho činnosti. Kromě toho kdyby 
členské státy čekaly se zahájením postupů zadávání 
veřejných zakázek nutných k nákupu vybavení, byly 
by finanční prostředky dostupné v rámci ročních 
programů na roky 2007 a 2008 ztraceny, jak se stalo 
především v Řecku.
46
Vnitrostátní orgány obvykle vynakládají své zdroje 
v této velmi citlivé oblasti na relevantní projekty, 
které proto mají evropskou přidanou hodnotu, 
neboť tyto investice slouží zájmům členských států, 
které jsou účastníky schengenského prostoru.
Povaha nákladů financovaných fondem nemusí 
nezbytně omezovat přidanou hodnotu souvisejí ­
cích projektů. Akce financované v Řecku a v Itálii 
spočívaly v pomoci při rozmisťování dalších kapacit 
ostrahy, a nikoli ve financování nákladů, které by 
za běžných okolností vznikly mimo situaci krize či 
mimořádné události.
EBF se ve svých prvních letech provádění zaměřil na 
dlouhodobý cíl budování kapacit v členském státě 
(2007–2010). Později bylo nutné přizpůsobit se tlaku, 
který vyvolaly mimořádné okolnosti v důsledku 
politických nepokojů v regionu jižního Středo ­
moří, a účelně reagovat posilováním operativního 
rozměru fondu. Komise se proto rozhodla podpořit 
určité projekty určené k posílení kapacit ostrahy 
v Itálii a Řecku.
Odpovědi Komise 57
51
GŘ HOME systematicky konzultovalo ostatní útvary 
Komise ve věci obsahu ročních programů, a tím 
zmírňovalo riziko cílení na podobné akce. Komise 
si není vědoma žádného dvojího financování téhož 
projektu ze dvou finančních nástrojů EU.
53
Při přípravě prvních ročních programů neměla 
většina odpovědných orgánů zkušenosti s řízením 
fondů EU. Odpovědné orgány měly od příjemců 
žádat, aby se zavázali k měřitelným cílům, tento 
úkol se však ukázal jako obtížně splnitelný v oblasti, 
kde z důvodů zabezpečení / veřejné bezpečnosti 
nemusí být odpovědnost tak rozvinutá jako v jiných 
oblastech.
54
Ačkoli Komise vůči členským státům trvala na 
nutnosti stanovení měřitelných ukazatelů (přinej ­
menším ukazatelů vstupů), nezablokovala přijetí 
prvních ročních programů z toho důvodu, že 
některé akce postrádaly měřitelné ukazatele, neboť 
takový krok by byl nepřiměřený a nijak by nevedl 
k podstatnému zlepšení ukazatelů pro první roční 
programy (2007 a 2008), které byly přijaty společně. 
V průběhu přijímání ročních programů však byl 
zaznamenán pokrok, pokud jde o ukazatele, které 
členské státy vkládají od roku 2012. Například první 
španělské roční programy obsahovaly jen velmi 
málo kvantifikovaných ukazatelů, zatímco počínaje 
ročními programy na roky 2012 a 2013 bylo kvantifi ­
kováno mnoho ukazatelů výsledků a dopadu a jsou 
uváděny měřitelné cíle.
55
Za příští programové období budou členské státy 
povinně vykazovat společné ukazatele. Kromě toho 
budou v souladu se specifickými rysy vnitrostátních 
programů definovány ukazatele pro konkrétní pro ­
gramy. Vykazování ukazatelů bude řízeno pomocí 
systému IT, který vyvinula Komise.48
V důsledku časových omezení při přijímání pro ­
gramů u některých programů chyběly ukazatele 
SMART. Vypracování vnitrostátních strategií nebylo 
zákonnou povinností, kterou by EBF ukládal člen ­
ským státům pro získání podpory z fondu. U jed ­
noho členského státu bylo možné výběr příjemců 
lépe dokumentovat, to však nemělo vliv na účinnost 
fondu. Komise si je vědoma rizika spojeného s veřej ­
nými zakázkami a v případě potřeby uplatňuje 
finanční opravy.
49
Povinnosti/požadavky, které popisuje Účetní dvůr, 
nejsou obsaženy v právním základu EBF. Třetí verze 
schengenského katalogu není závazným nástrojem, 
který by členským státům ukládal povinnost mít 
vnitrostátní strategii řízení vnějších hranic jako pod ­
mínku získání podpory z Fondu pro vnější hranice.
50
Členské státy nesou odpovědnost za přípravu svého 
víceletého programu a svých ročních programů. 
Víceleté programy obsahovaly tři části (situace 
v členském státě, analýza požadavků a strategie pro 
dosažení cílů), které ve většině případů Komisi umož ­
ňovaly porozumět situaci, požadavkům a strategii 
členských států, přestože se kvalita u jednotlivých 
zemí lišila. Je třeba poznamenat, že agentura Frontex 
vyvinula model CIRAM v posledních letech a že tento 
model nebyl v době přípravy víceletých programů 
k dispozici. Kromě toho se situace v oblasti řízení hra ­
nic může postupem času měnit v důsledku měnících 
se tras nelegální migrace, a proto je nutné přizpů ­
sobovat přístup skutečnosti, což vysvětluje revizi 
víceletých programů a ročních programů, neboť 
během programového období vznikaly nové potřeby 
a měnily se priority. Komise při přijímání ročních 
programů vždy kontrolovala doplňkovost s ostatními 
útvary řídícími fondy EU a v oblasti doplňkovosti 
nebyly zjištěny žádné větší problémy.
Odpovědi Komise 58
Pokud jde o účast na konkrétních akcích a mimo ­
řádných opatřeních, mohl každý příslušný orgán 
veřejné moci požádat o financování přímo, aniž by 
zapojil odpovědný orgán. Skutečnost, že v těchto 
nástrojích nejsou zapojeny jiné italské orgány 
veřejné moci než orgán institucionálně propojený 
s odpovědným orgánem, by neměla být považo ­
vána za vyloučení nebo marginalizaci, ale za projev 
významné institucionální úlohy ministerstva vnitra 
(ve spolupráci s ostatními veřejnými subjekty, jako 
jsou Marina Militare, Guardia di Finanza, Capitaneria 
di Porto, ministerstvo zahraničních věcí) při řízení 
vnějších hranic.
60
Poté, co Komise posoudila příslušnou závěrečnou 
zprávu o provádění, bylo u tohoto projektu shle ­
dáno porušení základních zásad fondu. Proto budou 
příslušné náklady odečteny od závěrečné platby pro 
dotčený roční program EBF.
V obou fázích zapojení Komise do provádění EBF, 
jmenovitě při přijímání vnitrostátních programů 
a jejich konečném uzavírání, věnuje Komise zvláštní 
pozornost tomu, aby projekty EBF prováděné 
členskými státy byly v souladu s právem EU, včetně 
dodržování základních práv.
61
Pořízení hlídkových psů bylo původně součástí 
téhož zadávacího řízení jako hlídkové automobily. 
Když si Řecko uvědomilo, že tyto dvě složky (psy 
a automobily) nelze pořizovat společně, pokra ­
čovalo v nákupu automobilů a pořízení psů bylo 
odloženo.
62
Využití ustanovení o výjimce pro zadávání zakázek 
v oblasti obrany a bezpečnosti je oprávněnou mož ­
ností v případě, že jsou splněny podmínky stano ­
vené právním rámcem zadávání zakázek pro využití 
této možnosti.56
Roční programy představují v období 2007–2013 
pro členské státy a Komisi nepřiměřenou admini ­
strativní zátěž. Přesto je Komise záměrně zvolila, 
neboť roční program umožňoval na jedné straně 
rychlou reakci na měnící se situace na vnějších hra ­
nicích a na druhé straně lepší kontrolu způsobilosti 
akcí s ohledem na nevyhnutelná rizika spočívající 
v novosti fondu a nedostatku zkušeností odpověd ­
ných orgánů.
57
Zkušenosti, které členské státy získaly za celé pro ­
gramové období 2007–2013, umožňují přechod na 
víceletý rámec řízení programů pro období 2014–
2020. Jak uvedl Účetní dvůr, usnadní se tím prová ­
dění veřejných zakázek na velká a složitá zařízení, 
které může být velmi zdlouhavé.
58
Vzhledem ke specifické povaze příjemců EBF 
(orgány veřejné moci odpovědné za správu hranic 
a vydávání víz) a jejich poměrně omezenému počtu 
v každém členském státě je třeba v mnoha člen ­
ských státech výběr relevantních projektů centra ­
lizovat. Současně však tento výběr často probíhal 
nebo byl schvalován za účasti vysoké politické 
úrovně, což zaručovalo využití prostředků přidě ­
lených z EBF na řešení nejvýznamnějších priorit 
a potřeb daného členského státu.
59
Fond je rozdělován mezi různé veřejné subjekty 
pověřené řízením vnějších hranic.
Odpovědi Komise 59
65
V případě nedostatečného ověření zadávacích řízení 
a/nebo použití nevhodných zadávacích řízení může 
existovat riziko méně efektivního vynaložení pro ­
středků, a proto Komise věnuje tomuto problému 
zvláštní pozornost a v případě potřeby uplatňuje 
finanční opravy.
66
Pokud jde o nedostatek ukazatelů SMART, Komise 
uznává, že nehledě na pokyny, které poskytla 
členským státům, bylo skutečně obtížné získat spo ­
lehlivé ukazatele výstupu a dopadu, a to z důvodů 
vysvětlených v bodech 53 a 54. Tím se také vysvět ­
luje, proč skutečně nebylo možné využívat pro 
hodnocení za období 2007–2010 členskými státy 
vykazované ukazatele, které byly obsaženy v prv ­
ních ročních programech, a bylo nutné provádět 
hodnocení na základě dotazníku ad hoc , který byl 
pro účely hodnocení členským státům zaslán.
67
Povinnosti odpovědných orgánů v oblasti monito ­
rování nebyly vždy dostatečně dodržovány. Komise 
nicméně zaznamenala, že situace se od roku 2010 ve 
většině členských států zlepšila. Uvedený stav však 
zmírňuje skutečnost, že většina příjemců v rámci 
Fondu pro vnější hranice jsou velké veřejné sub ­
jekty, které musí vyhovět kontrolám ze strany minis ­
terstva financí, aby mohlo dojít k platbě ze státního 
rozpočtu / ze strany ministerstva financí (kontrola 
dodaného zařízení, soulad s objednávkami atd.).
68
Většina členských států provádí monitorovací 
návštěvy (návštěvy na místě), přestože je situace 
v jednotlivých členských státech rozdílná. V případě 
Itálie tyto kontroly na místě, jakkoli byly provedeny 
ex post , představují 50 % celkových prostředků 
přidělených v letech 2007 až 2012. Ve Španělsku se 
monitorovací návštěvy uskutečňují pravidelně od 
roku 2010.Komise pravidelně jasně informuje členské státy 
o nutnosti dodržovat příslušný právní rámec 
a řádně dokládat důvody, proč příjemci využili 
vyjednávací řízení, a nikoli otevřená nebo omezená 
řízení. Komise rovněž uplatňuje opravy konkrét ­
ních projektů, případně paušální finanční opravy, 
jestliže v rámci uzavírání ročních programů zjistí 
nestandardní zadávací řízení nebo nedostatečnou 
dokumentaci pro zdůvodnění volby řízení, což může 
odhalit systémové nedostatky řídicího a kontrol ­
ního systému. Tyto finanční opravy jsou vypočítány 
podle stejných pravidel, jaká platí pro struktu ­
rální fondy. Kromě toho strategie auditů ex post  
doplní snahy o snížení rizika zbytkových chyb ve 
vykázaných výdajích, které nebyly zjištěny v době 
uzavření.
63
Komise tento problém pravidelně kontroluje ve fázi 
uzavírání a prostřednictvím auditů ex post . Jestliže 
jsou zjištěny nesrovnalosti v zadávacích řízeních, 
uplatňují se finanční opravy.
64
Komise pravidelně upozorňuje odpovědné orgány 
na nutnost ověřovat zákonnost zadávacích řízení, 
pokud jde o zakázky, za něž jsou výdaje vykazovány 
fondu. Tato ověření spadají do působnosti ově ­
ření prováděných odpovědným orgánem v rámci 
řízení. Odpovědné orgány jsou si stále větší měrou 
vědomy toho, jak je důležité zajistit, aby příjemci 
při volbě méně transparentních řízení spolu se 
svou podkladovou dokumentací doprovázející 
jejich žádost o úhradu vzniklých výdajů poskytovali 
i dobře doložená odůvodnění a podpůrné důvody. 
Kromě toho v rámci své kontrolní práce také auditní 
orgán ověřuje, zda byla řádně uplatněna veřejná 
zadávací řízení.
Odpovědi Komise 60
73
Zprávy o hodnocení (které se zlepšily v návaznosti 
na připomínky, které vyjádřil Účetní dvůr během 
auditu) obsahují kvantitativní údaje, které nabízejí 
zajímavý přehled o majetku zakoupeném nebo 
vyvinutém za pomoci fondu. Komise uznává, že 
v důsledku nedostatku času a nedostatečných infor ­
mací však bylo obtížné překročit rámec popisné 
analýzy výsledků, kterých členské státy dosáhly za 
pomoci fondu během čtyř prvních let jeho prová ­
dění. Proto se Komise domnívá, že celkové výsledky 
fondu bylo možné částečně měřit.
Hodnocení ex post , které bude provedeno v roce 
2015, bude obsahovat podrobnou kapitolu věno ­
vanou konkrétním akcím a akcím Společenství, a to 
s ohledem na výsledky z období let 2007–2010.
74
Na úrovni členských států došlo k prodlením při 
zasílání zpráv členských států. Komise musela člen ­
ským státům zasílat dodatečná ověření a žádosti 
o objasnění, což vedlo k dalším zpožděním. Zpráva 
byla zveřejněna na internetových stránkách Komise 
v květnu 2014.69
Zřízení systému IT pro evidenci ukazatelů nebylo 
stanoveno jako povinnost ani v základním aktu, ani 
v prováděcích pravidlech fondu. Komise přesto při 
svých monitorovacích návštěvách vyzvala členské 
státy, aby vyvinuly počítačový systém pro evidenci 
údajů o projektech, a podpořila výměnu osvěd ­
čených postupů v této oblasti. Například během 
zasedání výboru SOLID dne 11. května 2012 členský 
stát předložil ostatním členským státům příklad 
osvědčených postupů v této oblasti (elektronická 
správa fondu).
70
Ačkoli v některých případech mají zprávy obdr ­
žené od určitých členských států jistá omezení, 
pokud jde o poskytované údaje, zejména z hlediska 
kvantifikovatelných údajů o výsledcích a výstupech 
v rámci projektu, zlepšují tento stav dodatečné 
výměny informací s příjemcem, které probíhají až 
do obdržení dostatečných údajů. Vzory žádostí 
a konečných zpráv byly upraveny tak, aby reagovaly 
na tento problém u akcí Společenství a konkrétních 
akcí v rámci EBF.
72
Na základě postupu hodnocení, který byl předmě ­
tem auditu Účetního dvora, byla vyvozena poučení. 
Hlavní poučení spočívá v tom, že je třeba upřednost ­
nit zapojení externího subjektu, který bude odpoví ­
dat za celý postup hodnocení. Hodnocení ex post  za 
období 2011–2013 bude tudíž provedeno zcela jiným 
postupem. Kromě toho přímo řízené akce, které 
nebyly do působnosti hodnocení plně zahrnuty, 
budou začleněny do příštího hodnocení ex post .
Neexistence společných ukazatelů, které měly člen ­
ské státy vykazovat od samého počátku, navíc vedla 
k tomu, že vymezení ukazatelů bylo při přezkumu 
v polovině období stanoveno jako povinné. Členské 
státy musely o těchto ukazatelích shromažďovat 
údaje od příjemců, což vysvětluje prodlení. Pro 
budoucí hodnocení Fondu pro vnitřní bezpečnost 
budou používány společné ukazatele a ukazatele 
pro konkrétní programy a díky tomu bude hodno ­
cení snadnější a efektivnější.
Odpovědi Komise 61
Některé víceleté programy a první roční programy 
byly skutečně schváleny, aniž by obsahovaly spoleh ­
livé ukazatele SMART. Případné nepřijetí programů 
z tohoto jediného důvodu by mimořádně poškodilo 
dotčené členské státy a pověst fondu (a Evropské 
unie) a bylo by považováno za čistě byrokratický 
a nepružný přístup.
77
Slovinsko vyvinulo integrovaný nástroj pro řízení 
fondu a shromažďování údajů od samého počátku. 
Jiné země tak učinily, ačkoli neexistovala žádná 
zákonná povinnost takový systém zavést. Některé 
systémy již v určitých členských státech existují.
Pokud jde o obsah hodnocení ex post , většina 
problémů, které Účetní dvůr zjistil, byla v konečném 
znění opravena.
Doporučení 1
Komise se domnívá, že toto doporučení již bylo 
provedeno v právních základech nových fondů. 
Členským státům budou poskytnuty další pokyny.
Doporučení 2
Toto doporučení je určeno členským státům 
a Komise je podporuje.
79
Komise uznává, že právní rámec fondu nebyl 
navržen dobře, pokud jde o konkrétní akce. Komise 
rovněž uznává, že fond, ačkoli nabízel příležitosti 
k financování konzulární spolupráce prostřednic ­
tvím akcí Společenství, nedosáhl v tomto ohledu 
významných výsledků. Ačkoli podněty k takovým 
akcím vycházejí zejména od členských států, byla 
uvedená skutečnost zohledněna při přípravě 
nového Fondu pro vnitřní bezpečnost s cílem 
poskytnout dodatečnou pobídku pro zřizování 
mechanismů konzulární spolupráce.Závěry a doporučení
75
Přidaná hodnota fondu souvisí s finanční solidaritou 
uskutečňovanou prostřednictvím členských států, 
které na svých vnějších hranicích čelí naprosto 
odlišným situacím. Fond v této souvislosti nastolil 
skutečnou solidaritu mezi zeměmi, které jsou v nej ­
vyšší míře vystaveny migračnímu tlaku, a zeměmi, 
u nichž je tento tlak nižší. Díky mechanismu při ­
dělování byla většina zdrojů směrována do zemí, 
které čelí největšímu tlaku (převážně země v jižním 
Středomoří). Kromě toho představuje evropskou 
přidanou hodnotu také skutečnost, že fond úspěšně 
podpořil i velké projekty určené pro schengenský 
prostor (VIS, SIS II a EUROSUR). Pokud jde o nedo ­
statky, které Účetní dvůr zjistil, byly u jednoho 
členského státu způsobeny hlavně nedostatečnou 
administrativní kapacitou v prvních letech prová ­
dění a u ostatních členských států spíše nedostat ­
kem zkušeností odpovědného orgánu a příjemců 
s řízením fondů EU než systémovými a trvalými 
vadami. Nedostatky souvisejí i s opožděným zahá ­
jením činnosti fondu v důsledku pozdního přijetí 
právních základů. Podle názoru Komise nelze situaci 
v Itálii a na Maltě hodnotit jako „závažné nedo ­
statky“ v řízení fondu.
76
Fond podpořil své priority, jmenovitě systémy 
SIS II, VIS a EUROSUR. Nedostatek ukazatelů SMART 
u některých programů v důsledku nezkušenosti 
odpovědných orgánů při řízení fondů EU nebránil 
tomu, aby členské státy fond využily k podpoře jeho 
priorit. Tohoto cíle bylo dosaženo tak, že Komise 
podrobně zkoumala obsah ročních programů 
a (zejména od roku 2010) existovaly vhodné pokyny, 
které umožnily směřovat zdroje programů na prio ­
rity fondu.
Odpovědi Komise 62
měly systém VIS zavádět v celosvětovém měřítku 
v souladu s plánem uvádění do provozu.
Doporučení 4
První odrážka: Ačkoli je toto doporučení adresováno 
obecně zákonodárci, Komise jej nepřijímá. Fond byl 
koncipován v první řadě jako mechanismus sdílení 
zátěže, který podporuje kapacity členských států 
jakožto nejúčinnější způsob plnění vlastních úloh 
a závazků členských států v oblasti kontroly vnějších 
hranic EU. V rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost 
bude nutné evidovat vybavení odpovídající potře ­
bám operací agentury Frontex, které bude zakou ­
peno v rámci konkrétní vyhrazené finanční složky 
(konkrétních akcí), v rezervě technického vybavení 
agentury Frontex.
Druhá odrážka: Komise toto doporučení přijímá. Již 
byla přijata opatření s cílem zavést tuto spolupráci / 
výměnu informací do praxe.
Doporučení 5
Toto doporučení je určeno členským státům. Vypra ­
cování komplexní strategie vnějších hranic pro pří ­
pravu víceletého programu EBF nebylo povinností, 
která by vyplývala z právního základu EBF a z jaké ­
hokoli jiného právního aktu.
Doporučení 6
Komise toto doporučení nepřijímá. Komise by však 
chtěla poukázat na to, že Fond pro vnitřní bezpeč ­
nost (v oblasti hranic a víz) podmíněnost obsahuje 
a financování operační podpory bude záviset na 
dodržování schengenského acquis .
Doporučení 7
Komise toto doporučení přijímá, aniž jsou dotčeny 
příslušné úlohy Komise a členských států v rámci 
sdíleného řízení.
Doporučení 8
Toto doporučení je určeno členským státům. 
Komise toto doporučení podporuje.80
Agentura Frontex bude velmi úzce propojena s pro ­
váděním nového Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
Podle právního základu bude agentura konzul ­
tována ve věci návrhů vnitrostátních programů 
členských států (čl. 9 odst. 4 nařízení o Fondu pro 
vnitřní bezpečnost v oblasti hranic) a akcí k nápravě 
nedostatků zjištěných v rámci schengenského 
hodnocení (článek 12). Přínos agentury Frontex 
bude zásadní i pro přidělení zdrojů pro přezkum 
v polovině období (článek 8) a agentura Frontex 
bude hrát klíčovou úlohu při přidělování prostředků 
pro konkrétní akce, zejména na vybavení, které má 
být poskytnuto pro její společné operace. Vzhledem 
k tomu, že práce na vnitrostátních programech na 
období 2014–2020 již započala, agentura Frontex 
se na těchto procesech již podílí. Byla již zavedena 
platforma pro elektronickou výměnu informací, 
která má usnadnit výměny dokumentů mezi Komisí 
a agenturou Frontex.
Evidenci v rezervě technického vybavení agentury 
Frontex a poskytování vybavení pro operace agen ­
tury upravují předpisy o agentuře Frontex, a nikoli 
fond. Agentura Frontex nebude pro své společné 
operace systematicky potřebovat veškeré vybavení, 
které členské státy zakoupily s podporou z EBF. 
Ve Fondu pro vnitřní bezpečnost bude vybavení 
odpovídající potřebám operací agentury Frontex 
zakoupeno v rámci konkrétních akcí a bude vloženo 
do rezervy technického vybavení agentury Frontex.
Vybavení agentury Frontex viz doporučení 4.
Doporučení 3
Komise s tímto doporučením částečně souhlasí. 
Komise bude vedle renovací, úprav a vybavování 
konzulárních úřadů podporovat zřizování společ ­
ných středisek pro podávání žádostí a jiné formy 
konzulární spolupráce. Renovace/zařízení konzulár ­
ního úřadu, který zpracovává stovky víz denně, by 
v některých případech mohla mít větší smysl než 
financování akce konzulární spolupráce, která se 
týká několika set žádostí o víza ročně. Pro podporu 
projektů konzulární spolupráce je stejně důležité 
i renovování a vybavování velkých konzulárních 
úřadů, aby tyto úřady mohly zpracovávat žádosti 
rychleji a vstřícněji vůči klientům za pomoci nejmo ­
dernějšího vybavení (IT). Kromě toho „vybavování“ 
může znamenat i vybavení související se systémem 
VIS, který je důležitou prioritou. Bez ohledu na zin ­
tenzivnění konzulární spolupráce by členské státy 
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
•  jeden výtisk: 
prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
v zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm) 
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm); 
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm 
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty nebo hotely však mohou 
telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
• prostřednictvím stránek EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Předplatné:•  u některého z prodejců Úřadu pro publikace Evropské unie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_cs.htm).
QJ­AB­14­015­CS­C ISSN 1831 ­0788
Cílem Fondu pro vnější hranice (EBF) je 
pomoci členským státům zajistit jednotné, 
účinné a efektivní kontroly na jejich 
společných vnějších hranicích.
Účetní dvůr při svém auditu prověřoval 
účinnost EBF a plnění jeho cílů.
Zjistil, že EBF podporuje finanční solidaritu 
tím, že podporu soustředí na členské státy, 
které nesou větší finanční břemeno.
Další přidaná hodnota EU však byla omezená 
a celkový výsledek nebylo možné změřit kvůli 
nedostatkům v monitorování a v hodnocení ex 
post . Auditoři dále nalezli závažné nedostatky 
v řízení fondu v klíčových členských státech, 
což může znamenat, že řízení hranic nebude 
dostatečně posíleno tam, kde je to nejvíce 
zapotřebí.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR