Shrnutí Pro lotyšský systém soudnictví byla přínosem opatření k dalšímu zlepšení jeho nezávislosti, kvality a efektivnosti. Začal být uplatňován nový postup pro výběr kandidátů na soudce, zavedený s cílem posílit nezávislost soudnictví. Rada pro soudnictví schválila novou strategii na období 2021–2025 zaměřenou na posílení nezávislosti soudnictví. Rada však stále funguje jen s omezenými zdroji, zejména co se týče zaměstnanců – to je problém, na nějž upozorňovala již zpráva o právním státu 2020. Byl přijat nový etický kodex soudců, jehož účelem je modernizovat pokyny ohledně etiky, které se od roku 1995 nezměnily. Úroveň digitalizace soudů a státního zastupitelství je vysoká a stále je vyvíjeno úsilí o její další rozvoj. Záměrem vlády je vytvořit nové vzdělávací středisko, a centralizovat tak veškeré vzdělávání v systému soudnictví. Bude důležité, aby se soudy náležitě podílely na jeho správě a dohledu. Činnost zahájil nově zřízený Hospodářský soud, jenž bude vyžadovat dostatečné zdroje, co se týče zaměstnanců a vzdělávání, aby mohl efektivně řešit složité hospodářské a finanční případy. Legislativní reformy, které Lotyšsko přijalo za účelem zvýšení účinnosti protikorupčního rámce, stále nebyly provedeny v plném rozsahu. Právní předpisy kriminalizují zneužívání pravomoci, domácí a zahraniční podplácení a obchodování s vlivem. Probíhá příprava nového akčního plánu pro předcházení korupci. Na vyšetřování a stíhání korupčních trestných činů se nadále podílí několik různých orgánů. Byla přijata opatření ke posílení kapacity Úřadu pro předcházení korupci a boj proti korupci potřebné k vyšetřování případů korupce. Pokračovaly práce na rámci integrity pro předcházení střetům zájmů, avšak ustanovení týkající se efektu tzv. „otáčivých dveří“ a omezení po skončení pracovního poměru jsou stále nedostačující. Lobbování stále není regulováno a návrh právního předpisu je projednáván v parlamentu. Státní kontrolní úřad provedl audit více než 90 % finančních prostředků vynaložených v roce 2020 na podporu v souvislosti s pandemií COVID-19. Pokud jde o svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků, byl přijat nový právní předpis k provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, jehož cílem je posílit nezávislost regulačního orgánu pro sdělovací prostředky, Národní rady pro elektronické hromadné sdělovací prostředky, při současném omezení jejích pravomocí, z nichž byl vyňat provozní dohled nad veřejnoprávními sdělovacími prostředky. Ačkoli je zaveden komplexní rámec pro ochranu novinářů a práva na přístup k informacím, novináři zjevně stále čelí osobním útokům online, a to často ze strany politiků. Byly podniknuty kroky ke zmírnění hospodářského dopadu pandemie COVID-19 na sdělovací prostředky. Kromě toho byly vyjádřeny obavy ohledně omezeného přístupu novinářů k informacím během pandemie COVID-19. V rámci nouzového stavu, který byl ukončen v dubnu 2021, byla přijata opatření k řešení pandemie COVID-19. Parlament pokračoval ve své činnosti na dálku a prováděl přezkum opatření týkajících se pandemie. Parlament však mohl vládní opatření, která v nouzovém stavu většinou již vstoupila v platnost, jen ex post schválit nebo zamítnout a neměl možnost je pozměnit. Úřad veřejného ochránce práv opětovně získal akreditaci se statusem A a pokračoval ve sledování opatření týkajících se pandemie. Vláda přijala nové pokyny pro rozvoj soudržnější občanské společnosti na období 2021–2027, jejichž prostřednictvím také přidělila finanční podporu nevládním organizacím určenou ke zmírnění dopadu pandemie COVID-19.

I.Systém soudnictví

Lotyšský systém soudnictví má tři úrovně. V prvním stupni existuje devět okresních (městských) soudů zabývajících se občanskoprávními a trestněprávními věcmi a jeden okresní správní soud. Nový zvláštní Hospodářský soud se zabývá určitými hospodářskými a finančními trestnými činy. Ve druhém stupni se občanskými a obchodními věcmi zabývá pět krajských soudů a existuje také jeden krajský správní soud. Nejvyšší soud ve třetím stupni projednává trestní, občanskoprávní a správní věci. Ústavní soud provádí ústavní přezkum. Nezávislá Rada pro soudnictví je pověřena účastí na tvorbě politik a strategií pro systém soudnictví a zlepšování jeho organizace. Rada se dále zabývá výběrem kandidátů na soudce, jmenováním a odvoláváním předsedů soudů, určováním struktury soudnictví a schvalováním obsahu odborné přípravy. Kandidáti na soudce jsou vybíráni prostřednictvím otevřeného výběrového řízení organizovaného Radou pro soudnictví, jsou seřazeni podle výsledků a zařazeni na seznam, z něhož ministr spravedlnosti navrhuje parlamentu (Saeima) ke jmenování kandidáta s nejvyšším počtem bodů. Po třech letech a na základě hodnocení soudním orgánem jsou soudci na návrh ministra spravedlnosti parlamentem jmenováni na dobu neurčitou. Státní zastupitelství je nezávislou soudní institucí, která podléhá pravomoci nejvyššího státního zástupce. Lotyšsko je zapojeno do Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). Lotyšská rada advokátů je nezávislou samosprávnou profesní organizací, která odpovídá za disciplinární řízení týkající se právníků.

Nezávislost

Míra vnímané nezávislosti ze strany podniků i široké veřejnosti od roku 2016 vzrostla a je nadále průměrná. Celkem 57 % široké veřejnosti a 53 % podniků vnímá úroveň nezávislosti soudů jako „poměrně dobrou nebo velmi dobrou“. Míra vnímané nezávislosti se od roku 2016 zlepšila v případě široké veřejnosti i podniků a v roce 2021 se v případě široké veřejnosti zvýšila o 12 % a v případě podniků o 6 %.

Začal být uplatňován nový postup pro výběr kandidátů na soudce a posílení nezávislosti soudnictví. Jak je popsáno ve zprávě o právním státu 2020, Rada pro soudnictví stanovila nový postup pro výběr kandidátů na soudce, což je pravomoc, která byla zákonem z roku 2018 přenesena z výkonné moci na Radu. Komise pro výběr kandidátů na soudce okresních a krajských soudů, kterou Rada pro soudnictví zřídila, zahájila svou činnost dne 22. října 2020 a poprvé svou pravomoc uplatnila při výběru soudců nového Hospodářského soudu. Na základě zkušeností získaných během tohoto postupu výběru Rada pro soudnictví postup pro výběr kandidátů na soudce okresních a krajských soudů v dubnu 2021 mírně upravila, čímž zlepšila obsah zkoušek a kritérií hodnocení, jakož i organizaci celého procesu, zejména pokud jde o písemnou zkoušku. Podle Rady bylo provádění postupu celkově úspěšné. Upravenými pravidly se postup výběru kandidátů na volná místa v krajských občanskoprávních a trestních soudech bude řídit od května 2021.

Rada pro soudnictví přijala novou strategii na období 2021–2025 zaměřenou na posílení nezávislosti soudnictví. Obecným cílem nové strategie, přijaté v březnu 2021, je zvýšit míru nezávislosti, kvality a odpovědnosti soudnictví zajištěním rovného zastoupení soudnictví v dialogu mezi jednotlivými složkami státní moci. Proto strategie navrhuje, aby byla justičním vzděláváním pověřena Rada pro soudnictví, a nikoli výkonná moc. Jejím cílem je mimo jiné také posílit fungování a úlohu Rady pro soudnictví a schopnost samosprávné organizace soudnictví. Toto je důležité pro posílení funkční nezávislosti soudů, jelikož Rada pro soudnictví vydává stanoviska pouze k financování soudnictví a Nejvyšší soud je jediným vnitrostátním soudem, který si nezávisle plánuje svůj rozpočet a žádá o jeho schválení.

Byl přijat nový etický kodex soudců. V únoru 2021 přijala Soudní etická komise nový kodex soudcovské etiky. Ten nahradil kodex platný od roku 1995, který v několika ohledech zastaral. Nový kodex je především koncipován jako soubor zásad namísto podrobných pravidel chování a již neřeší situace, které jsou nyní upraveny právními předpisy. Průměrně Komise zpracuje 10 až 20 případů údajného porušení etiky za rok. Komise rozhoduje v jednoduchých případech, zatímco závažnější porušení jsou postoupeny k rozhodnutí a uložení disciplinárních opatření Soudní disciplinární komisi. V roce 2020 byl jeden soudce potrestán za porušení omezení v souvislosti s pandemií COVID-19.

Kvalita

Úroveň digitalizace soudů a státního zastupitelství je vysoká a stále je vyvíjeno úsilí o její další rozvoj. Jak bylo uvedeno v loňské zprávě, lotyšský systém soudnictví patří mezi nejpokročilejší v EU, pokud jde o zavádění informačních a komunikačních technologií, zejména pro statistiku správy případů a soudní činnosti, komunikaci s účastníky řízení a zveřejňování rozsudků online, přičemž většina těchto rozsudků je strojově čitelná. Projekt na zavedení elektronického systému správy případů, jehož cílem je modernizovat evidenci procesních úkonů a digitalizaci vedení záznamů, úspěšně pokračuje. Do první fáze by podle vlády mělo být zahrnuto vyšetřování a soudní proces a úplné zavedení je plánováno na rok 2023. V roce 2020 bylo v rámci pilotního projektu jedenáct soudních síní vybaveno monitory pro přezkoumávání případů online a do konce roku 2021 se plánuje vybavení většiny soudních síní. Na základě auditu výkonnosti však Státní kontrolní úřad dospěl k závěru, že je nutné zlepšit programové řízení projektu elektronického systému správy případů. Je stále zapotřebí zvyšovat dostupnost nástrojů bezpečné elektronické komunikace státního zastupitelství, zejména pro komunikaci s obhájci, zajišťovacími zařízeními, vyšetřovacími orgány a soudy. Takto zabezpečené kanály pro elektronickou komunikaci by podpořily účelnější a efektivnější přípravu řízení před soudem.

Vláda plánuje vytvoření nového vzdělávacího střediska, a do konce roku 2024 tak centralizovat veškeré vzdělávání v systému soudnictví. Vzdělávání soudců a soudních zaměstnanců v současné době zajišťuje lotyšské Soudní vzdělávací středisko, jež bylo v roce 1995 zřízeno jako nadace na základě víceleté dohody. Tento institucionální model není dostatečně stabilní, pokud jde o dlouhodobé plánování vzdělávání v systému soudnictví, jelikož dohoda podléhá pravidelnému zadávání veřejné zakázky. Kromě toho finanční prostředky vyčleněné na justiční vzdělávání v současné době spravuje Soudní správa, což je orgán podléhající Ministerstvu spravedlnosti, a to jen s omezeným přispěním samotných soudních orgánů. Rada pro soudnictví schvaluje obsah vzdělávacích programů pro soudce a soudní zaměstnance, zatímco státní zastupitelství odpovídá za počáteční a průběžné vzdělávání státních zástupců. Nové vzdělávací středisko by se stalo jedinou vzdělávací institucí pro soudce a státní zástupce, jakož i pro specializované vyšetřovatele, soudní zaměstnance a asistenty státních zástupců. Ve své strategii na období 2021–2025 Rada pro soudnictví oznámila svůj cíl „převzít vzdělávání soudců od výkonné moci“ a její zapojení do přípravy a řízení vzdělávacího střediska by představovalo příležitost tento cíl splnit. Vytvoření vzdělávacího střediska by zajistilo větší institucionální a finanční stabilitu vzdělávání a dále by zvýšilo kvalitu lotyšského systému soudnictví. Nové vzdělávací středisko by mělo uplatňovat interdisciplinární přístup k vzdělávání a vztahovat se na všechny pracovníky zapojené do výkonu spravedlnosti, což je v souladu se strategií evropského justičního vzdělávání na období 2021–2024, kterou vypracovala Evropská komise, a se závěry Rady EU o podpoře vzdělávání justičních pracovníků. Bylo by důležité, aby se na správě, dohledu a stanovení priorit nového vzdělávacího centra podílely v souladu s evropskými normami samotné soudní orgány (soudci a státní zástupci).

Nově zřízený Hospodářský soud zahajuje svou činnost. Soud má pravomoc rozhodovat v určitých typech občanskoprávních věcí, jakož i v případech korupce a hospodářské a finanční trestné činnosti. Soud by měl mít deset soudců a 21 administrativních asistentů. Hospodářský soud zahájil svou činnost dne 31. března 2021 a dosud bylo v souladu s výše uvedeným novým postupem výběru jmenováno devět z deseti soudců s různým odborným (a finančním) profilem, z nichž dosud ovšem žádný jako soudce nepůsobil. V rámci odborné podpory zajistila Rada pro soudnictví pro nové soudce Hospodářského soudu mentorství. Každému z nich byl přidělen mentor a nabídnuta specializovaná školení na téma právních předpisů týkajících se praní peněz, obchodního práva, práva hospodářské soutěže a finančního práva. Školení týkající se otázek pojištění je naplánováno na druhou polovinu roku 2021. Očekává se, že Hospodářský soud bude řešit 250 až 500 případů za rok, což by vyžadovalo dostatečné zdroje, co se týče zaměstnanců a vzdělávání, aby mohl efektivně řešit složité hospodářské a finanční případy. Ministerstvo spravedlnosti důsledně sleduje vývoj činnosti soudu a má v úmyslu situaci po prvním roce jeho působení přezkoumat.

Rada pro soudnictví funguje s nedostatkem zdrojů. Ze zprávy o právním státu pro rok 2020 vyplývá, že navzdory získání nových pravomocí Rada pro soudnictví čelí nedostatku lidských zdrojů, což by mohlo bránit výkonu těchto nových pravomocí. Od té doby nedošlo k žádnému vývoji, pokud jde o finanční a lidské zdroje. Jednou z rozpočtových priorit Nejvyššího soudu na období 2022–2024 je budování kapacity Rady pro soudnictví prostřednictvím vytvoření dalších pozic poradce a konzultanta.

Efektivnost

Systém soudnictví zůstal navzdory problémům souvisejícím s pandemií COVID-19 efektivní. Celkově zůstala délka soudních řízení v občanskoprávních, obchodních a správních věcech, měřená jako dispoziční čas, průměrná nebo kratší než srovnatelný průměr v EU. Počet nevyřešených věcí, který již patří k nejnižším v EU, vykazuje mírně klesající tendenci. Rychlost vyřizování je stále vyšší než 100 %, což znamená, že soudy jsou schopny zvládat i nově přicházející případy. Další pokrok byl zaznamenán v případě průměrné délky řízení ve věcech týkajících se praní peněz, která se v roce 2019 dále snížila na 212 dní (303 v roce 2018). Průměrná délka řízení zůstávala v roce 2020 stálá s mírným poklesem v případě občanskoprávních, trestních a správních věcí před soudy prvního stupně a s mírným nárůstem v případě občanskoprávních a trestních věcí před soudy druhého stupně. V únoru 2020 Rada pro soudnictví vyzvala Nejvyšší soud, aby zřídil pracovní skupinu, která by analyzovala příčiny zdlouhavých řízení v občanskoprávních, trestních a správních věcech. Pracovní skupina Radě pro soudnictví předložila tři zprávy o jednacím řádu, z nichž vyplývá, že zatímco se s každým druhem řízení pojí odlišné problémy, soudci jsou prostředníky ve všech řízeních, a proto by měl být kladen důraz na jejich vzdělávání.