CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 17.9.2008 
SEK(2008) 2437  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Doprovodný dokument k  
 
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ RADY, kterým se m ění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování spole čné 
zemědělské politiky a na řízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví spole čná organizace 
zemědělských trh ů a zvláštní ustanovení pro n ěkteré zem ědělské produkty („jednotné 
nařízení o spole čné organizaci trh ů“), pokud jde o rozd ělování potravin nejchudším 
osobám ve Spole čenství  
 
Shrnutí posouzení dopad ů 
 
 
{KOM(2008) 563 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2436} 
 
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Program EU pro rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství (dále jen program 
rozdělování potravin) byl zaveden  v prosinci 1987, kdy Rada p řijala pravidla pro uvol ňování 
veřejných interven čních zásob zem ědělských produkt ů členským stát ům, které si je p řály 
použít jako potravinovou pomoc pr o nejchudší osoby ve Spole čenství.  
Aby byly zajišt ěny nepřetržité dodávky, byl program rozd ělování potravin v první polovin ě 
90. let 20. století upraven tak, aby bylo možné interven ční zásoby doplnit tržními nákupy. 
Tržní nákupy nem ěly být dlouhodobým řešením, ale takovým, ke kterému je možno se uchýlit 
v případě, že nastane nedostatek zásob ur čitých produkt ů. Základem programu z ůstala 
intervence, „ dokud se tyto zásoby nevy čerpají na b ěžnou úrove ň“.  
Probíhající reformy Spole čné zemědělské politiky (SZP) intervenci postupn ě navrátily její 
původní roli záchranné sít ě. V roce 2008 tvo řily tržní nákupy až 90 % rozd ělovaných 
potravin. Interven ční zásoby jsou nízké a vzhledem k revizi SZP a situaci na sv ětovém trhu se 
žádné navýšení p řebytků neočekává a ani není pravd ěpodobné.  
Je proto t řeba stanovit nový zákla d pro program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve 
Společenství. Za tímto ú čelem bylo provedeno posouzení dopad ů, během kterého prob ěhla 
konzultace se zástupci členských stát ů a dobro činných organizací, a prost řednictvím 
internetového dotazníku poskytla zp ětnou vazbu i široká ve řejnost. 
• Jak program funguje  
Program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství je financován 
z Evropského zem ědělského záru čního fondu (EZZF). Jeho rozpo čet vzrostl z mén ě než 
100 milion ů EUR v roce 1987 na více než 305 milion ů EUR v roce 2008. Ú čast na programu 
je dobrovolná; v roce 2008 se jej ú častnilo devatenáct členských stát ů. 
Každý rok členské státy, které mají zájem se programu ú častnit, sdělí Komisi své pot řeby, 
pokud jde o množství produkt ů dostupných v interven čních zásobách. Komise na základ ě 
tohoto sd ělení a údaj ů Eurostatu o chudob ě vymezí pro každý ú častnící se členský stát 
rozpočtový strop a seznam produkt ů, jež mají být uvoln ěny z veřejných zásob či za přidělené 
prostředky zakoupeny na trhu. 
Po dodání interven čních zásob jsou vyhlášena ve řejná nabídková řízení na zpracování nebo 
přeměnu těchto surovin (nap ř. pšenice) na zpracované produkty stejné „skupiny“ (nap ř. 
mouku či těstoviny). Tyto produkty se jako potravinová pomoc rozd ělují nejchudším osobám, 
a to buď formou potravinových p řídělů nebo jako jídla v centrech, která provozují dobro činné 
organizace či ostatní p říslušné subjekty, jež členské státy ur čí. V roce 2006 využilo program 
rozdělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství přes 13 milion ů osob v 15 
členských státech.  
• Komu program pomáhá 
Program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství přispívá k zajiš ťování 
potravin jednotlivc ům nebo zvláš ť ohroženým rodinám, které se nachází v t ěžké životní 
situaci. V roce 2006 bylo 43 milion ů osob ve 25 státech EU ohroženo potravinovou nouzí. 
 
CS 3   CS Procentuální podíl se pohyboval mezi 2 % v Dánsku a 37 % na Slovensku. V 5 z 10 nových 
členských stát ů byl ukazatel nad hranicí 20 %.  
Zvláště ohrožené jsou d ěti z chudých rodin; jejic h stravovací režim m ůže vést k budoucím 
zdravotním problém ům, včetně omezeného rozvoje mozku a schopnosti u čit se.  
Často se uvádí, že starší lidé trpí podvýživou; častou příčinou neodpovídající a nedostate čné 
výživy je chudoba či invalidita.  
Je zřejmé, že ohroženou skupinou jsou bezdomovci, jakož i žadatelé o az yl a nepravideln ě 
migrující pracovníci, kte ří většinou nejsou do oficiálních údaj ů zahrnuti; jejich postavení jim 
může bránit ve využívání so ciálních služeb a práv ě oni tvoří velkou část osob, které využívají 
jídelny pro chudé.  
• Základ pro opat ření Spole čenství   
Hlad, strádání, chudoba a sociální vylou čení jsou celoevropské problémy, jež jsou p řítomné 
ve všech členských státech. Program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve 
Společenství řeší tyto problémy p římou cestou v duchu Smlouvy, která uvádí, že cílem unie je 
„podporovat blahobyt svých obyvatel “ a „podporovat [...] solidaritu mezi členskými státy ,“  
Program p řispívá konkrétn ě k plnění cílů SPZ, pokud jde o stabilizaci trh ů a zajištění dodávek 
spotřebitelům za přiměřenou cenu. P řestože se SZP v minulosti v ěnovala p ředevším 
opatřením týkajících se dodávek, jejím ú čelem vždy bylo zajistit uspokojení poptávky. 
Sociální podpora ze strany orgán ů členských stát ů se jen výjime čně zaměřuje na přístup 
k potravinám. Iniciativ y v oblasti potravin, jejichž cílem jsou sociáln ě vyloučené a okrajové 
skupiny obyvatelstva, uskute čňují ve většině případů dobročinné organizace a provozují 
dobrovolníci.  
Účelem programu rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství je podnítit 
členské státy k činnosti a napomoci dobro činným organizacím a ob čanské spole čnosti při 
rozvoji vlastních iniciativ k zabezpe čení práva všech ob čanů EU na potraviny. Rámec EU 
může zajistit, že program bude provád ěn podle standard ů EU, pokud jde o řádnou správu v ěcí 
veřejných, a sou časně doplňovat stávající programy členských stát ů.  
2. C ÍLE 
Cílem programu rozd ělení potravin nejchudším osobám ve Spole čenství je snížit nedostate čné 
zajišťování potravin a tak pomoci zaru čit právo na výživu v EU. P řepracování programu by 
mělo mít za cíl: 
• Zajištění stálého zdroje potravin pr o cílovou skupinu obyvatelstva  
• Posilování ve řejné správy 
• Intenzivn ější zaměření na pot řebné osoby. 
 
CS 4   CS 3. S TRATEGICKÉ MOŽNOSTI  
Možnost 1 – pouze intervence („Status quo“)  
Jestliže nelze tržní nákupy použív at trvale, bude program rozd ělování potravin záviset na 
jediném zdroji potravin ur čených k rozd ělení nejchudšímu obyvatelstvu, kterým jsou 
dostupné interven ční zásoby. Členské státy by pak provedly vým ěnu těchto zásob za 
využitelnější potravinové produkty st ejné „skupiny“. Stejn ě jako nyní by se o rozd ělení 
potravin postaraly jimi vybrané organizace.  
Aby se postupy zjednodušily, m ěl by každý členský stát p římý přístup k interven čním 
zásobám na svém území a náklady na dopravu by byly za členěny do výzev k podávání 
nabídek. Dostupné zásoby by pak bylo možné v souladu se zvláštními dohodami mezi 
dotčenými členskými státy p řepravovat mezi jednotlivými členskými státy. Informace 
o uvolněných zásobách by byly k dispozici prost řednictvím elektronického informa čního 
a komunika čního systému Komise. 
Možnost 2 – interven ční zásoby dopln ěné tržními nákupy  
Program by byl i nadále založen na odb ěrech z interven čních zásob, pokud jsou dostupné, a 
byl by dopl ňován o tržní nákupy. Nejsou-li dostupné zásoby vhodné (nap ř. jejich kvalita není 
vhodná k lidské spot řebě) nebo pokud by jejich umíst ění vyžadovalo bezd ůvodně vysoké 
náklady na p řepravu, nebyly by členské státy povinny je pro program rozd ělování potravin 
použít.  
Při použití interven čních zásob by byly postupy zjednodušeny stejn ě jako v možnosti 1. 
Produkty zp ůsobilé ke koupi by již nebyly omezeny na „skupinu“ produkt ů a nebylo by nutné 
žádné předběžné rozdělení podle druhu produkt ů. Členské státy by se mohly rozhodnout, 
které produkty nakoupí.  
Aby se zvýšila pr ůhlednost, musely by členské státy na internetu zve řejnit informace týkající 
se nabídek.  
Možnost 3 - pouze tržní nákupy  
Spojitost s interven čními zásobami by zmizela a pr ogram by byl založen pouze na p řevodu 
rozpočtových prost ředků, které by se použív aly pro tržní nákupy. Členské státy by se bez 
omezení rozhodovaly, které produkty za p řidělené finan ční prostředky Spole čenství nakoupí.  
Stejně jako u možnosti 2 by toto řešení nabídlo v ětší pružnost, umožnilo lepší nutri ční 
vyváženost než v sou časnosti a efektivn ější řízení programu rozd ělování potravin nejchudším 
osobám ve Spole čenství. Ší ření informací o nabídkách by bylo stejn ě jako u možnosti 2 
zdůrazněno. 
Možnost 4 – ukon čení programu rozd ělování potravin  
Tím, že jsou interven ční zásoby mén ě dostupné, již program částečně není odůvodněný a po 
roce 2009 by m ěl být ukon čen či postupně zastaven.  
 
CS 5   CS 4. H ORIZONTÁLNÍ OTÁZKY  
• Začlenění do širších souvislostí sociální politiky   
V současné dob ě EU koordinuje opat ření členských stát ů v boji s chudobou a sociálním 
vyloučením prost řednictvím p ředávání osv ědčených postup ů a dalších zp ůsobů vzájemného 
učení. Tento aspekt by mohl být v novém programu rozd ělování potravin posílen.  
• Zaměření skupiny p říjemců 
Otázky spojené se zam ěřením potravinové pomoci zvláštní skupin ě (zvláštním skupinám) 
populace, kritéria zam ěření a nejlepší úrove ň pro vymezení dot čeného zam ěření.  
• Snížení potraviná řského odpadu 
V řadě států již dobro činné organizace vyjednávají se supermarkety a s ostatními 
maloobchody s čerstvými potravinami, aby sh romáždily neprodané výrobky ješt ě dobré 
kvality a rozd ělily je pot řebným. V členských státech, jež se programu rozd ělování potravin 
nejchudším osobám ve Spole čenství účastní, by se mohlo vyžadovat, aby do programu 
zahrnuly opat ření, pokud jde o shromaž ďování necht ěných/zbytkových potravin. 
• Správní řízení 
Aby se zlepšila pr ůhlednost a soulad s cíli programu, mohly by víceleté vnitrostátní programy 
popisovat vnitrostátní priority, cílové p říjemce, druhy produkt ů a/nebo pokrm ů, jež mají být 
vydány. Podrobné postupy by zajistily pr ůhlednost nabídkového řízení. 
• Rozpočet a financování 
Víceletý rámec by umožnil návaznost a st řednědobé plánování členských stát ů 
a dobročinných organizací. Kritéria používaná pro rozd ělení rozpo čtu by m ěla být 
přezkoumána a m ěla by být zvážena možnost spolufinancování ze strany členského státu. 
• Stravenky 
Možnost založit program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství na 
systému stravenek byl z d ůvodu rizika podvodu zamítnut. Kontrolní postupy by byly náro čné, 
efektivita nedostate čná a transak ční náklady vysoké.  
5. A NALÝZA DOPAD Ů 
Má se za to, že kvantitativní stanovení makroekonomických dopadů těchto možností a jejich 
dopadů na životní prost ředí není možné. Pravd ěpodobně neexistuje žádný dopad  na 
mezinárodní úrovni ; dovážené produkty by byly pro tržní nákupy zp ůsobilé. Možnosti byly 
posuzovány p ředevším s ohledem na jejich dopad na veřejné politiky členského státu , 
dobročinné organizace  a příjemce programu . 
Jestliže jsou interven ční zásoby dostupné jen ojedin ěle, dopad možnosti 1  je jen o n ěco méně 
extrémní než u možnosti 4 . Možnost 1 vede k výraznému omezení programu, možnost 4 pak 
k úplnému upušt ění od něj. 
 
CS 6   CS Pokud by se spoléhalo výlu čně na interven ční zásoby ( možnost 1 ) programu rozd ělování 
potravin, vedlo by to ke zna čnému snížení množství rozd ělovaných potravin; program 
rozdělování potravin by již nemohl  probíhat ve stávajícím m ěřítku a pot řebným osobám by 
poskytl pouze malou podporu.  
Pokud by nebyly dostupné produkty z interven čních zásob, ztráta dobro činných organizací by 
na základ ě rozpočtu na rok 2008 činila 305 milion ů EUR. Dobro činné organizace a sociální 
služby by musely bu ď omezit své programy nebo hledat dodate čnou pomoc u soukromých 
dárců a členských stát ů nebo místních orgán ů.  
Ukončení programu ( možnost 4 ) nebo jeho závislost pouze na interven čních zásobách 
(možnost 1 ) by mohlo p římo ovlivnit více než 13 milion ů osob (údaje z roku 2006 – 
15 účastnících se stát ů).  
V nových členských státech je spíše pravd ěpodobné, že by rozd ělování potravinové pomoci 
nejchudšímu obyvatelstvu prakti cky ustalo. Ve „starých“ členských státech by bylo snížení 
množství rozd ělovaných potravin úm ěrné podílu pomoci, již p ředstavují p říspěvky EU.  
Zatímco ve „starých“ členských státech by rozvinuté systémy sociálního zabezpe čení i nadále 
dosáhly na rodiny s nízkými p říjmy, tato pomoc (která v ětšinou nezahrnuje zajišt ění potravin) 
se obecně nevztahuje na osoby sociáln ě vyloučené, které by v d ůsledku ukon čení programu 
pocítily dopad nejsiln ěji. 
Zvyšující se ceny potravin a en ergií znamenají, že dopad by m ěl ještě vážnější následky na 
populaci EU, která je považována  za rizikovou, pokud jde o nebezpe čí potravinové nouze – a 
zejména na d ěti. 
Možnosti 2 a 3  by měly obdobný dopad, jelikož by ob ě umožnily pokra čování programu. 
Obě mají tu výhodu, že nabízí pružnost, po kud jde o druh potravin, které mohou být 
rozdělovány. Omezení, která v sou časné době ukládají, že nákupy musí být u činěny ve stejné 
„skupině“ produkt ů, jaký obsahují interven ční zásoby, by bylo odstran ěno, a tím by 
dobročinné organizace mohly zlepšit r ůznorodost a nutri ční kvalitu potravin, jež poskytují.  
Nové členské státy, které se dot čeného programu ú častní, považují program Spole čenství za 
nezbytný. Program v odpov ědi na jasnou pot řebu v těchto zemích umožnil mnohem více 
podporovat nejchudší osoby a pomohl zvýš it efektivnost a profesionalitu dobro činných 
nevládních organizací. 
Poskytování potravinové pomoci dále sl ouží jako první kontakt mezi dobro činnou organizací 
a nejchudšími osobami. Poté lze dohodnout  další formu podpory ze strany dobro činných 
organizací nebo prost řednictvím vhodných sociál ních služeb, která p řispěje ke opětovnému 
začlenění sociáln ě vyčleněných osob.  
Začlenění do širších souvislostí sociální politiky  
Program rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství by mohl výrazn ěji přispět 
k podpoře sociálního za členění, a to prost řednictvím volby svých cíl ů, cílových skupin 
a produkt ů, způsobu, kterým provádí organizaci a rozd ělování potravin, zapojení 
zainteresovaných stran do finan čních a ostatních záležitostí programu. Jelikož jsou však 
některé nevládní organizace z velké části závislé na práci dobrovolník ů, mohly by se p ři 
plnění nových administrativních úkon ů setkat s obtížemi. 
 
CS 7   CS Zaměření  
Členské státy by se i nadále m ěly zaměřovat na populace, u kterých se domnívají, že jim lze 
pomoci nejefektivn ěji s ohledem na zvláštní situaci a pot řeb v konkrétní zemi,.  
Zbytkové potraviny  
V EU existují nejr ůznější iniciativy, které se zabývají shromaž ďováním a op ětovným 
rozdělováním potravin nejchudším osobám, ale lze u činit ještě více, nap ř. v oblasti podpory 
logistiky a vým ěny informací. Pokud nevzniká odpad, má to dopad na životní prost ředí a 
může to být zp ůsob, jak zvýšit rozpo čet na potraviny dobro činných organizací. 
Dopad na rozpo čet 
• Rozpočet EU 
Možnost 1 : Programu rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství by se 
spoléhal výlu čně na interven ční zásoby, které by byly k dispozici nepravideln ě. V závislosti 
na dostupnosti interven čních zásob pro program na rok 2008 by se čerpání pohybovalo mezi 
nulou a 25 miliony EUR, což by byla pro stávající rozpo čet úspora 275–305 milion ů EUR. 
Možnost 4 : Ukončení programu rozd ělování potravin by ušet řilo celý rozpo čet, jelikož 
neexistují žádná doprovodná opat ření, jež zp ůsobují průběžné výdaje.  
Možnost  2 a 3 mají podobné dopady na rozpo čet. Přestože se o rozsahu programu 
rozdělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství zatím nejednalo, je jasné, že by m ěl 
zůstat programem, který částečně přispívá k pot řebám potravinové pomoci členských stát ů. 
Podle odhad ů na základ ě referenční populace ve všech 27 členských státech by udržení 
rozpočtu programu rozd ělování potravin na stejné úrovni jako v roce 2003 reáln ě vyžadovalo 
navýšení rozpo čtu v roce 2008 na tém ěř 500 milion ů EUR.  
Dobročinné organizace by snadno zdvojnásobení rozpo čtu využily, zejména s ohledem na 
vysoké ceny potravin. V posledních letech byly rozpo čtové prost ředky programu vždy nižší 
než žádosti členských stát ů.  
• Programování 
Výhodou by bylo, že víceleté plánování by členským stát ům poskytlo st řednědobý výhled, 
zajistilo dodávky potravin rok od roku a nabídlo v ětší pružnosti p ři provádění programu 
rozdělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství. 
Díky roční sledování by bylo p řípadně možné provád ět úpravy. Nevyužité finan ční prostředky 
by nebylo možné p řevést. 
• Metodika p řidělování rozpo čtových prost ředků 
Stávající rozd ělení rozpo čtu je založeno na pot řebách, jež členské státy sd ělí, a na „co 
nejpřesnějším odhadu“ po čtu nejchudších osob v každém z nich. S ohledem na kombinaci 
nejrůznějších ukazatel ů byly prozkoumány nové metody výpo čtu rozdělení rozpo čtu, které by 
lépe odrážely cíle soudržnosti. 
 
CS 8   CS • Spolufinancování 
Spolufinancování by do v ětší míry zapojilo vnitrostátní or gány státní správy a umožnilo 
provádění programu rozd ělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství ve v ětším 
měřítku. Míra spolufinancování by mohla být r ůzná u stát ů, které čerpají z Fondu soudržnosti, 
a u států, které z n ěho nečerpají. 
Správní náklady a zjednodušení  
Použití interven čních zásob (možnost 1 a 2) zahrnuje dodate čné náklady a administrativní 
kroky, což znamená, že by mohlo dojít ke ztrát ě části hodnoty p řidělených rozpo čtových 
prostředků, zatímco d ůsledkem tržních nákup ů potravin (možnost 2 a 3) mohou být úspory 
z rozsahu. 
Možnost 2 by zjednodušila p řístup členských stát ů k interven čním zásobám, čímž by nebyla 
méně efektivní než možnost 3, která umož ňuje pouze p řevody rozpo čtu. Použití interven čních 
zásob má výhodu ve snižování času, po který je t řeba zásoby uchovávat, čímž se snižují 
správní a finan ční náklady. 
Vnímání řádné správy  
Snížení nebo zastavení pomoci by bylo špatn ě vnímáno jak ze strany p říjemců, tak veřejnosti. 
Možnosti 2 a 3 by zachovaly stávající kladný obraz programu rozd ělování potravin 
nejchudším osobám ve Spole čenství. Použití interven čních zásob pro program (možnost 1 
a 2), zejména pokud by m ělo dosáhnout vysoké míry, by bylo dob ře přijato a bylo by odrazem 
řádné správy na úrovni EU. 
6. K ONTROLA , HODNOCENÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV  
Pravideln ě zaznamenávané ukazatele by umožnily pr ůběžné hodnocení souladu programu 
rozdělování potravin nejchudším osobám ve Spole čenství s jeho cíli a umožnilo by jeho 
průběžné zlepšování.  
Kontrolní postupy by z ůstaly v rukou státní správy členských stát ů. Pravidelné kontroly by 
vykonávala Komise. 
Účastnící se členské státy by p ředložily víceleté programy, ve kterých by vyty čily cílovou 
skupinu (cílové skupiny) obyvatelstva, výb ěr organizací, které budou rozd ělování provád ět, 
produkty, jež se budou rozd ělovat atd. a ro ční zprávy o provád ění. 
7. Z ÁVĚR 
Program EU týkající se potravinové pomoc i nejchudšímu obyvatelstv u si neklade za cíl 
vyřešit veškerou potravinovou nouzi v členských státech. Cílem programu je zlepšit činnost 
a/nebo podnítit členské státy k činnosti a napomoci dobro činným organizacím a ob čanské 
společnosti při rozvoji vlastních iniciativ k zabezpe čení práva všech ob čanů EU na výživu.  
 
CS 9   CS Možnost 2 i možnost 3 spl ňují cíle stanovené v obnoveném programu rozd ělování potravin 
nejchudším osobám ve Spole čenství. Vedle administrativního zjednodušení a zlep šené správy 
by program mohl zavést inovace, pokud jde o potraviná řský odpad a zasazení do širších 
sociálních souvislostí.