Obecně lze uvést, že kojení v členských státech výrazně klesá po dosažení jednoho roku věku dítěte, a to jak co do počtu kojených dětí, tak co do objemu spotřebovaného mateřského mléka. Výživové výrobky soutěží ve stravě malých dětí s kravským mlékem, přičemž v různých členských státech existují rozdílné preference. Spotřeba výživy pro malé děti je obecně nejvyšší ve věkovém rozpětí 12 až 18 měsíců, poté se snižuje. Zároveň lze zaznamenat odpovídající nárůst spotřeby kravského mléka.

Trh s výživou pro malé děti je rozdělen mezi malý počet výrobců. Výrobky se vyrábí v několika málo členských státech a ve Švýcarsku a jsou obchodovány do zbytku EU a do třetích zemí. Výrobci v EU jsou čelními podniky na globální scéně.

Evropský parlament a Rada přijaly návrh ve změněné formě („nařízení o potravinách pro určité skupiny“), ponechaly výživu pro malé děti mimo oblast působnosti nařízení, ale rozhodly se požadovat od Komise, aby ve zprávě dále analyzovala, zda jsou nutná zvláštní ustanovení pro tyto výrobky.

Nařízení o potravinách pro určité skupiny vstoupí v platnost dne 20. července 2016. K tomuto dni bude zrušena směrnice 2009/39/ES a výživa pro malé děti, která je v současnosti uváděna na trh jako „dietetická potravina“, bude klasifikována jako běžná potravina obohacená o určité živiny a zaměřená na zvláštní podskupinu obyvatel (tj. malé děti), jak tomu již je v deseti členských státech, které výživu pro malé děti jako dietetickou potravinu neklasifikují.

V novém právním rámci spadá výživa pro malé děti do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 a musí být v souladu s pravidly tohoto nařízení (např. o přidávání vitaminů a minerálních látek a o označení, obchodní úpravě a reklamě). Článek 15 tohoto nařízení umožňuje členským státům stanovit pro výrobce oznamovací povinnosti za účelem monitoringu trhu.

Výživa pro malé děti musí být také v souladu s ostatními příslušnými pravidly právních předpisů EU, která se vztahují na všechny potraviny. Výživa pro malé děti musí být například bezpečná v souladu s pravidly nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002. Potravinářské přídatné látky, rezidua pesticidů a nové látky ve výživě pro malé děti musí být v souladu s pravidly nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, (ES) č. 396/2005 a (ES) č. 258/97. Výživa pro malé děti musí poskytovat informace o potravině, včetně výživových údajů, v souladu s pravidly nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a může uvádět pouze konkrétní výživová a zdravotní tvrzení schválená na úrovni EU podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006. Používání takových tvrzení musí být v souladu s konkrétními podmínkami použití, jakož i s obecnými zásadami a požadavky nařízení (ES) č. 1924/2006. Článek 3 nařízení zakazuje zejména používání klamavých tvrzení a rovněž tvrzení vyvolávajících pochybnosti o bezpečnosti a/nebo výživové přiměřenosti jiných potravin. Ustanovení čl. 4 odst. 1 stanoví, že: „potraviny nebo určité kategorie potravin musí splňovat [výživové profily], aby mohly uvádět výživová nebo zdravotní tvrzení (…)“. Čl. 10 odst. 3 stanoví, že odkazy na obecné příznivé účinky potravin na celkové dobré zdraví jsou přípustné pouze tehdy, pokud jsou doplněny zvláštními zdravotními tvrzeními.

Vnitrostátní pravidla pro výživu pro malé děti existují pouze ve Francii a byla přijata v souvislosti s právními předpisy o dietetických potravinách.

5.Vědecké stanovisko úřadu EFSA k výživě pro malé děti

Při přípravě této zprávy si Evropská komise vyžádala vědecké stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA). Ve svém stanovisku ze dne 9. října 2013 dospěl úřad k závěru, že výživa pro malé děti je jedním z prostředků, jak zvýšit příjem n-3 polynenasycených mastných kyselin, železa a vitamínu D u kojenců a malých dětí (úřad EFSA tyto látky identifikoval jako živiny, kterých – společně s jódem – mohou mít někteří kojenci a malé děti v EU nedostatek).

Podle úřadu EFSA jsou však jiné prostředky, jako obohacené kravské mléko, obohacené obiloviny a obilné příkrmy, doplňky nebo včasné zavedení masa a ryb do příkrmů a jejich pokračující pravidelná spotřeba, dalšími účinnými alternativami, jak zvýšit příjmy těchto živin. Proto úřad dospěl k závěru, že nelze určit žádnou jedinečnou úlohu výživy pro malé děti, takže ji nelze považovat za nezbytnou pro vyhovění výživovým požadavkům malých dětí při srovnání s jinými potravinami, jež mohou být zahrnuty do jejich běžné stravy.

Ve svém stanovisku ze dne 26. června 2014 úřad navíc poznamenal, že výživa konzumovaná během prvního roku života může být nadále používána i pro malé děti, a proto nepovažoval za nutné navrhovat zvláštní kritéria týkající se složení výživy pro malé děti.

6.Shrnutí otázek souvisejících s výživou pro malé děti

Jak je popsáno v předchozích oddílech, výživa pro malé děti je v EU všeobecně rozšířená. Trh EU s těmito výrobky roste a jejich volný pohyb na vnitřním trhu byl doposud účinný. Výrobci v EU jsou čelními podniky na globální scéně a v této souvislosti je třeba poznamenat, že Codex Alimentarius provádí v současnosti revizi normy STAN 156-1987, která bude zahrnovat také revidovaná pravidla pro výživu pro malé děti.

Z výživového hlediska není výživa pro malé děti nezbytná, ale je jedním z prostředků, jak zvýšit příjmy určitých živin, kterých mohou mít některé malé děti v EU nedostatek. Neexistuje žádný ohlášený bezpečnostní problém ohledně výživy pro malé děti v EU a obsah různých živin v těchto výrobcích je obecně v rozsahu povolených koncentrací v pokračovací kojenecké výživě. Některá výživa pro malé děti však může obsahovat látky (např. cukry či aromata) v množstvích, jež nejsou pro malé děti obecně doporučena (s přihlédnutím k roli spotřeby cukrů při rozvoji obezity nebo k dopadu cukrů či aromat na vývoj chuti malých dětí). V jiné výživě mohou chybět živiny určené úřadem EFSA jako rizikové z hlediska nedostatečného příjmu u malých dětí nebo může obsahovat živiny, u kterých žádné takové riziko neexistuje.

Tyto problémy lze řešit pomocí právního rámce pro potraviny v EU. Tyto výrobky musí například uvádět výživové údaje v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (EU) č. 1169/2011. Výrobek může navíc uvádět tvrzení pouze v souladu s pravidly nařízení (ES) č. 1924/2006. V tomto případě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1924/2006 stanoví, že obecná prohlášení odkazující na nespecifické příznivé účinky výrobku na zdraví (ta by mohla zahrnovat prohlášení o vhodnosti výrobku pro malé děti) lze použít pouze tehdy, pokud je doprovází zvláštní schválené tvrzení (např. „vápník a vitamín D jsou potřebné pro normální růst a vývoj kostí u dětí“). Článek 4 nařízení (ES) č. 1924/2006 by navíc bylo možno použít ke stanovení podmínek pro výživové profily, jež by výživa pro malé děti měla dodržovat, aby mohla tvrzení uvádět (čímž by se zajistilo odpovídající složení výživy, která tvrzení uvádí). Článek 4 nařízení (ES) č. 1924/2006 však dosud nebyl uplatněn.

Marketing výživy pro malé děti na trh lze v určitých případech považovat za klamavý, protože vyvolává neoprávněné pochybnosti o výživové přiměřenosti běžných potravin (např. uvádí, že „obsahuje 40krát více železa než kravské mléko“, ačkoli kravské mléko železo obsahovat nemá). Z právního hlediska by to však představovalo nesprávné uplatňování příslušných ustanovení v právních předpisech EU (např. článku 3 nařízení (ES) č. 1924/2006, který zakazuje tvrzení, jež zpochybňují výživovou přiměřenost jiných potravin).

Od 20. července 2016 bude všechna výživa pro malé děti na trhu v EU klasifikována stejným způsobem (běžné potraviny obohacené o určité živiny) a bude muset vyhovovat příslušným stávajícím horizontálním předpisům potravinového práva EU.

Zatímco v těch členských státech, které již klasifikují výživu pro malé děti jako potravinu pro běžnou spotřebu, se neočekávají žádné změny, v ostatních 17 členských státech lze již na základě informací dostupných v této fázi předvídat určitý vývoj.

Předpokládá se například, že zrušení směrnice 2009/39/ES otevře přístup na trh odstraněním „zvláštního postavení“ dietetických potravin a zrušením obecných požadavků na složení a stávajícího postupu oznamování, které se na dietetické potraviny vztahují. To by teoreticky mohlo zvýšit hospodářskou soutěž a nabídku výrobků a kladně ovlivnit ceny. Ačkoli by zvýšená hospodářská soutěž mohla výrobcům výživy pro malé děti ztížit získání odměny za jejich investice, otevření trhu by zvýšilo konkurenceschopnost v obecném potravinářském odvětví a snížilo narušování trhu. Právní jistota by se zvýšila (všechny výrobky by v celé EU byly klasifikovány stejným způsobem), právní rámec by se zjednodušil a administrativní zátěž pro podnikání by se snížila (např. zrušení postupu oznamování pro dietetické potraviny za předpokladu, že členské státy nepožadují oznamování obohacených potravin).

Měly by se očekávat určité náklady na přeformulování a přeznačení (např. soulad výrobků v současnosti klasifikovaných jako dietetické potraviny s požadavky na vitamíny a minerální látky v nařízení (ES) č. 1925/2006, úpravy etiket těchto výrobků za účelem odstranění odkazů na „dietetické potraviny“ nebo splnění pravidel o výživových údajích nařízení (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům od 13. prosince 2016).

Dalo by se namítnout, že po zrušení směrnice 2009/39/ES a jejího obecného požadavku, podle kterého výrobky musí být takové podstaty nebo složení, „aby byly vhodné pro zvláštní výživu, ke které jsou určeny“, by výrobcům, kteří v současnosti uvádějí výživu pro malé děti na trh jako dietetickou potravinu, byla ponechána širší flexibilita při rozhodování o složení jejich výrobků, což by mohlo vést k nevyhovujícímu složení těchto potravin.

Vývoj na trhu po roce 2016 nelze v této fázi zcela předvídat a tento popis nemůže tedy plně zohlednit všechny potenciálně relevantní faktory. Jedním významným prvkem nejistoty, jenž by mohl silně ovlivnit budoucí vývoj v této oblasti, je reakce členských států na zrušení směrnice 2009/39/ES. Všechny návrhy vnitrostátních pravidel budou v každém případě posouzeny Komisí za účelem ověření souladu s právem EU.