SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu 2019

(2020/C 387/01)

OBSAH

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY 2

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 3

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ 6

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 8

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 44

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 58

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 63

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU 95

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2019 byla sestavena v souladu s hlavou X finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.

Potvrzuji svou odpovědnost za to, že je roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu sestavena a zveřejněna v souladu s článkem 18 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond.

Všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, mi předložily schvalující osoby a EIB, jež zároveň zaručily spolehlivost předložených údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě uvedených údajů a provedených kontrol, jež jsem považovala k podpisu účetní závěrky za potřebné, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu.

Rosa ALDEA BUSQUETS Účetní 16. června 2020

SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF

1. OBECNÉ SOUVISLOSTI

Evropská unie (EU) spolupracuje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů:

— rozpočtu EU,

— Evropského rozvojového fondu a

— Evropské investiční banky.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci EU určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen vnitřní dohodou mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a je spravován zvláštním výborem. Za finanční realizaci operací prováděných se zdroji ERF odpovídá Evropská komise (Komise). Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu.

V období 2014 až 2020 bude zeměpisně orientovaná pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována zejména prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let a řídí se vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují za každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový přehled o finančním stavu zdrojů, za něž Komise odpovídá.

Vnitřní dohodu, kterou se zřizuje 11. ERF, podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013 (1). V platnost vstoupila dne 1. března 2015.

V roce 2018 přijala Rada finanční nařízení pro 11. ERF (2). Tím bylo zrušeno předchozí platné nařízení. Toto nařízení se vztahuje na operace financované z předchozích ERF, aniž jsou dotčeny stávající právní závazky. Nepoužije se na investiční facilitu v rámci předchozích ERF.

Investiční facilita, kterou spravuje EIB, byla zřízena v rámci dohody o partnerství AKT-EU a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT. Financovány z ní jsou v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je koncipována jako obnovitelný fond, což znamená, že splátky úvěrů lze opětovně investovat do dalších operací. Facilita se tedy sama obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky, jež uvádí finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF.

2. JAK JE ERF FINANCOVÁN?

Evropská rada schválila dne 2. prosince 2013 víceletý finanční rámec na období 2014–2020. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU (rozpočtována), ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF.

Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a na dobu jednoho roku jsou v souladu se zásadou ročního rozpočtu plánovány a schvalovány i jeho příjmy a výdaje. ERF má na rozdíl od rozpočtu EU víceletý charakter. Jednotlivé ERF stanoví celkové prostředky na rozvojovou spolupráci obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že jsou jim zdroje přidělovány na více let, lze je využívat po celou dobu fungování fondů. Absence jednoročního rozpočtového horizontu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno na základě porovnání s celkovými prostředky.

Zdroji ERF jsou příspěvky ad hoc od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s unijní politikou rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s touto unijní politikou i svou vlastní politiku rozvojové pomoci, musí se v této oblasti v zájmu komplementarity s EU koordinovat.

Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek.

3. ROČNÍ VÝKAZY

3.1 ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA

V souladu s čl. 18 odst. 3 finančního nařízení pro ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a zveřejňování účetních závěrek a aby se tak harmonizovalo sestavování finančních výkazů. Tato účetní pravidla EU se používají rovněž pro ERF, a to s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.

Sestavením účetní závěrky ERF je pověřena účetní Komise, která je zároveň účetní ERF. Účetní zajišťuje, aby tato závěrka poskytovala věrný a poctivý obraz finanční situace ERF.

Roční účetní závěrka má tyto části:

Část I: Prostředky spravované Komisí

(i) Finanční výkazy ERF a přílohy (ii) Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF (iii) Konsolidované finanční výkazy ERF a svěřenských fondů EU (iv) Zpráva o finančním plnění ERF

Část II: Výroční zpráva o plnění – Prostředky spravované EIB

(i) Finanční výkazy investiční facility

Část „Finanční výkazy svěřenských fondů EU konsolidované v závěrce ERF“ obsahuje finanční výkazy obou svěřenských fondů, jež byly v rámci ERF vytvořeny, tj. svěřenského fondu EU Bêkou (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU Bêkou“) a svěřenského fondu EU pro Afriku (viz oddíl „Finanční výkazy svěřenského fondu EU pro Afriku“). Za sestavení individuálních finančních výkazů těchto svěřenských fondů odpovídá účetní Komise. Tyto výkazy jsou předmětem externího auditu, jejž provádí soukromá auditorská společnost. Částky týkající se svěřenských fondů uvedené v těchto ročních účetních závěrkách jsou prozatímní.

Roční účetní závěrku ERF musí Komise přijmout nejpozději do 31. července roku následujícího po rozvahovém dni a poté ji předložit Evropskému parlamentu a Radě k udělení absolutoria.

4. AUDIT A ABSOLUTORIUM

4.1 AUDIT

Roční účetní závěrku ERF kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr (EÚD), který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu.

4.2 ABSOLUTORIUM

Závěrečnou kontrolou finančního plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce je absolutorium. Po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Evropského parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise na otázky a žádosti o doplňující informace ze strany orgánu příslušného k udělení absolutoria.

FINANČNÍ PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ

OBSAH

FINANČNÍ VÝKAZY ERF 8

ROZVAHA ERF 9

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF 10

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF 11

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF 12

ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF 13

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF 15

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF 16

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 19

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF 44

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2019 45

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2019 51

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU 58

KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA 59

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 60

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 61

KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 62

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ 63

FINANČNÍ VÝKAZY ERF (3)

ROZVAHA ERF

v milionech EUR Bod 31. 12. 2019 31. 12. 2018 DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 36 — Předběžné financování 2.2 910 887 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 266 201 1 213 1 088 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 1 288 1 448 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 123 138 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 1 179 387 2 590 1 973 AKTIVA CELKEM 3 803 3 061 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 (19) (18) (19) (18) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (516) (241) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) ZÁVAZKY CELKEM (1 854 ) (1 540 ) ČISTÁ AKTIVA 1 948 1 521 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Fond z přecenění reálnou hodnotou 2.9 (2) — Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 54 809 50 423 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 2 252 2 252 Výsledek hospodaření minulých let (51 155 ) (47 037 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (3 956 ) (4 118 ) ČISTÁ AKTIVA 1 948 1 521





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF

v milionech EUR Bod 2019 2018 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 28 4 28 4 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy 7 10 Ostatní výnosy 39 46 46 57 Výnosy celkem 74 60 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Náklady na spolufinancování 3.4 (14) 17 Finanční náklady 3.5 (1) 7 Ostatní náklady 3.6 (260) (148) Náklady celkem (4 030 ) (4 178 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 956 ) (4 118 )





VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF

v milionech EUR Bod 2019 2018 Výsledek hospodaření za běžný rok (3 956 ) (4 118 ) Provozní činnost Navýšení kapitálu – příspěvky (netto) 4 385 4 250 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenských fondů (65) (38) (Zvýšení)/snížení předběžného financování 136 (235) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí 15 (46) Zvýšení/(snížení) rezerv — (4) Zvýšení/(snížení) finančních závazků 2 3 Zvýšení/(snížení) závazků 275 (322) Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 37 548 Jiné nepeněžní pohyby (2) — Investiční činnosti (Zvýšení)/snížení realizovatelných finančních aktiv (36) — ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 792 40 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 792 40 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.5 387 347 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.5 1 179 387





VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF

v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Fond z přecenění reálnou hodnotou (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Navýšení kapitálu – příspěvky — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (4 118 ) — (4 118 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Změny reálné hodnoty (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Výsledek hospodaření za běžný rok — — — (3 956 ) — (3 956 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





ROZVAHA JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem DLOUHODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.1 — — — 36 36 — — — — — Předběžné financování 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Příspěvky do svěřenských fondů 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Spojovací účty ERF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 AKTIVA CELKEM 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Výdaje a výnosy příštích období 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) ZÁVAZKY CELKEM — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) ČISTÁ AKTIVA 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Fondy z přecenění reálnou hodnotou 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Vyžádaný kapitál – aktivní ERF 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Výsledek hospodaření minulých let (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Výsledek hospodaření za běžný rok (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) ČISTÁ AKTIVA 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 2019 2018 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 Inkaso nákladů 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 Finanční výnosy (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Ostatní výnosy 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Výnosy celkem 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 NÁKLADY Nástroje pomoci 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Náklady na spolufinancování 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finanční náklady 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Ostatní náklady 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Náklady celkem (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV JEDNOTLIVÝCH ERF

v milionech EUR 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Převody do/z 10. ERF — (7) (7) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Převody do/z 10. ERF — (1) (1) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





v milionech EUR 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Převody do/z 10. ERF — (40) (40) Výsledek hospodaření za běžný rok — (53) (53) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Navýšení kapitálu – příspěvky 15 (15) (15) Převody do/z 10. ERF — (27) (27) Výsledek hospodaření za běžný rok — (34) — (34) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





v milionech EUR 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Převody do/z 8. a 9. ERF — 47 47 Převody do/z 11. ERF — (112) (112) Výsledek hospodaření za běžný rok — (1 000 ) (1 000 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Převody do/z 8. a 9. ERF — 28 28 Převody do/z 11. ERF — 181 181 Výsledek hospodaření za běžný rok — (529) — (529) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





v milionech EUR 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nevyžádaný kapitál – aktivní ERF (B) Vyžádaný kapitál – aktivní ERF (C) = (A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Fond z přecenění reálnou hodnotou (G) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F)+(G) ZŮSTATEK K 31. 12. 2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 250 ) 4 250 — 4 250 Převody do/z 8., 9. a 10. ERF — — 112 112 Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 065 ) — (3 065 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Změny reálné hodnoty (2) (2) Navýšení kapitálu – příspěvky (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Výsledek hospodaření za běžný rok — (3 393 ) — (3 393 ) ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF (4)

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů.

Obecná ustanovení (či účetní zásady), která musí být při sestavování finančních výkazů dodržena, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“ a jsou totožná s ustanoveními standardu IPSAS 1. Jedná se o tyto zásady: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevantnost, věrné zobrazení (spolehlivost), srozumitelnost, včasnost, srovnatelnost a ověřitelnost.

1.2 ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ

1.2.1 Sledované období

Finanční výkazy jsou předkládány každoročně. Účetní období začíná dne 1. ledna a končí dne 31. prosince.

1.2.2 Měna a základ pro přepočet

Roční účetní závěrka uvádí údaje v tisících eur, přičemž euro je funkční měnou EU. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z přepočtu cizoměnových peněžních aktiv a závazků kurzem ke konci účetního období jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti. Na budovy, stroje a zařízení a nehmotný majetek, které jsou vykazovány ve stálé hodnotě v eurech k datu pořízení, se používají odlišné metody přepočtu.

Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů Evropské centrální banky (ECB) platných dne 31. prosince.

Směnné kurzy vůči euru

Měna 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Měna 31. 12. 2019 31. 12. 2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3 Používání odhadů

V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně uznávanými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné: výše závazků z titulu zaměstnaneckých požitků, položky časového rozlišení, výše rezerv, výše finančních rizik vyplývajících z pohledávek, objem podmíněných aktiv a závazků a míra znehodnocení aktiv. Skutečné hodnoty se mohou od těchto odhadů lišit.

Použití zdůvodněných odhadů je podstatnou součástí přípravy finančních výkazů a neznamená snížení jejich spolehlivosti. Odhady by měly být revidovány, jestliže se změní okolnosti, na nichž byl odhad založen, nebo v důsledku nových informací či zkušeností. Revize odhadu se ze své povahy nevztahuje k minulým obdobím a není opravou chyby. Důsledek změny účetního odhadu je vykazován výsledkově v období, v němž je zjištěn.

1.3 ROZVAHA

1.3.1 Nehmotný majetek

Nehmotný majetek je identifikovatelné nepeněžní aktivum bez fyzické podstaty. Aktivum je identifikovatelné, pokud je oddělitelné (tj. může být odděleno od účetní jednotky, např. prodejem, převodem, udělením licence, pronajmutím nebo směnou, a to buď jednotlivě nebo společně se související smlouvou, identifikovatelným aktivem nebo závazkem, bez ohledu na to, zda to má účetní jednotka v úmyslu) nebo pokud vyplývá ze závazných ujednání (včetně práv plynoucích ze smluv nebo jiných zákonných práv), bez ohledu na to, zda jsou tato práva převoditelná nebo oddělitelná od účetní jednotky nebo od jiných práv a povinností).

Nabytý nehmotný majetek se vykazuje v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze znehodnocení. Interně vytvořený nehmotný majetek je aktivován, jestliže jsou splněna příslušná kritéria účetních zásad EU a výdaje se vztahují výhradně k vývojové fázi aktiv. Aktivovat lze všechny přímo přiřaditelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě aktiv k tomu, aby mohla fungovat způsobem, který zamýšleli vedoucí pracovníci. Náklady spojené s výzkumem, neaktivovatelné náklady na rozvoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.

Nehmotný majetek se odepisuje lineárně po dobu jeho odhadované životnosti (3 roky až 11 let). Doba předpokládané životnost dlouhodobého nehmotného majetku závisí na jeho specifické ekonomické životnosti nebo právní životnosti určené smlouvou.

1.3.2 Budovy, stroje a zařízení

Všechny budovy, stroje a zařízení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Cena zahrnuje výdaje přímo související s pořízením, výstavbou nebo převodem daného majetku. Dodatečné náklady jsou aktivovány do účetní hodnoty daného majetku, případně jsou aktivovány a vykazovány jako samostatný majetek, pouze je-li pravděpodobné, že budoucí ekonomický prospěch či potenciální přínos z této věci poplyne dané účetní jednotce a že lze spolehlivě zjistit výši těchto nákladů. Náklady na opravy a údržbu se vykazují do výkazu finanční výkonnosti za účetní období, v němž vznikly. Pozemky se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá neomezená doba životnosti. Nedokončený majetek se neodepisuje, jelikož tato aktiva dosud nejsou k dispozici k využití. Odpisy ostatního majetku jsou prováděny lineární metodou. Vyjadřují rozdíl mezi pořizovací cenou a zůstatkovou hodnotou, který je po dobu očekávané životnosti zachycován takto:

Druh majetku Sazba lineárního odpisu Budovy 4 % až 10 % Stroje a zařízení 10 % až 25 % Nábytek a vozidla 10 % až 25 % Počítačový hardware 25 % až 33 % Ostatní 10 % až 33 %

Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují porovnáním výnosů snížených o náklady na prodej s účetní hodnotou vyřazeného majetku a vykazují se ve výkazu o finanční výkonnosti.

Leasing

Leasing je smlouva, ve které pronajímatel poskytuje nájemci právo užívat aktivum po stanovenou dobu za jednorázovou platbu nebo řadu plateb. Leasingové vztahy se klasifikují buď jako finanční leasing, nebo jako operativní leasing.

Finanční leasing je takový, u nějž se v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví převádějí na nájemce. Při uzavření finančního leasingu jakožto nájemce se nabytý majetek vykazuje jako aktiva a související přijaté závazky jako pasiva, a to od začátku trvání leasingového vztahu. Aktiva a pasiva se vykazují v hodnotě rovnající se reálné hodnotě majetku pronajatého formou leasingu nebo, pokud je nižší, v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, přičemž obě hodnoty se stanoví na začátku leasingového vztahu. Po dobu trvání leasingového vztahu se majetek držený na základě finančního leasingu odepisuje po dobu jeho životnosti, nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší. Minimální leasingové splátky jsou rozděleny mezi finanční náklad (úroková složka) a snížení nesplaceného závazku (kapitálová složka). Finanční náklad je alokován do jednotlivých období po dobu trvání pronájmu tak, aby u zbývajícího zůstatku závazku, vykázaného jako krátkodobý, nebo dlouhodobý, odpovídal konstantní periodické úrokové míře. Podmíněné nájemné se stává nákladem v obdobích, ve kterých bylo vynaloženo.

Operativní leasing jsou všechny ostatní leasingové vztahy. tj. jiné než finanční leasing, kdy si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví daného majetku. Při uzavření operativního leasingu jakožto nájemce jsou splátky operativního leasingu po dobu trvání leasingu zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti jako náklad, a to v konstantní výši, přičemž se ve výkazu o finanční situaci nevykazuje pronajatý majetek ani závazek vyplývající z leasingu.

1.3.3 Snížení hodnoty nefinančního majetku

Majetek s neomezenou životností není odepisován a každoročně je u něho prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaného majetku je prováděn test snížení hodnoty kdykoli, kdy k rozhodnému dni určité okolnosti signalizují snížení hodnoty. Ztráta ze snížení hodnoty se vykazuje ve výši, o kterou účetní hodnota majetku převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě majetku snížené o náklady na prodej, nebo užitné hodnotě, podle toho, která z těchto hodnot je vyšší.

Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost dlouhodobého nehmotného majetku, budov, strojů a zařízení, a případně jsou tvořeny opravné položky. Pokud pominou důvody pro snížení hodnoty účtované v předchozích letech, opravná položka z titulu snížení hodnoty se zruší.

1.3.4 Finanční aktiva

Finanční aktiva se člení do těchto kategorií: „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, „úvěry a pohledávky“, „investice držené do splatnosti“ a „realizovatelná finanční aktiva“. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního vykázání a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni.

(i) Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty

Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje účetní jednotka. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

(ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kotována na aktivním trhu. Vznikají, jestliže účetní jednotka poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. S výjimkou úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne jsou vedena v dlouhodobých aktivech. Úvěry a pohledávky zahrnují termínované vklady s původní dobou splatnosti delší než tři měsíce.

(iii) Investice držené do splatnosti

Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má účetní jednotka pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

(iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou jako takové klasifikovány a zařazeny do této kategorie, nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikovány buď jako krátkodobá, či dlouhodobá aktiva, v závislosti na době, po jakou je účetní jednotka bude dle svých předpokladů držet a jež zpravidla končí termínem splatnosti. V průběhu vykazovaného rozpočtového roku nedržela účetní jednotka v této kategorii žádné investice.

Prvotní vykázání a ocenění

Nákup a prodej finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, finančních aktiv držených do splatnosti a realizovatelných finančních aktiv se vykazuje ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se účetní jednotka zaváže dané aktivum koupit nebo prodat. Peněžní ekvivalenty a úvěry se vykazují v okamžiku, kdy jsou peněžní prostředky uloženy u finanční instituce nebo poskytnuty dlužníkům. Finanční nástroje jsou prvotně vykazovány v reálné hodnotě. V případě finančního aktiva, které není vedeno v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty, jsou do reálné hodnoty při prvotním zachycení zahrnuty transakční náklady.

Finanční nástroje se odúčtují, jakmile zaniknou práva na příjem peněžních toků z investic nebo jakmile EU převede na jiný subjekt v podstatě všechna rizika a všechny výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Zisky a ztráty, jež plynou z následných změn reálné hodnoty finančních aktiv v kategorii „finanční aktiva v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty“, se vykazují ve výkazu o finanční výkonnosti za období, ve kterém vznikly.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti jsou vykazovány v naběhlé hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby.

Realizovatelná finanční aktiva jsou následně vykazována v reálné hodnotě. Zisky a ztráty plynoucí ze změn reálné hodnoty těchto aktiv jsou vykazovány ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu. Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané pomocí metody efektivní úrokové sazby jsou zachyceny ve výkazu o finanční výkonnosti.

Účetní jednotka vždy k rozvahovému dni posoudí, zda neexistují objektivní známky toho, že by došlo ke znehodnocení finančního aktiva, a zda by toto znehodnocení nemělo být zachyceno ve výkazu o finanční výkonnosti.

1.3.5 Předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní smlouvě, rozhodnutí, dohodě nebo základním právním aktu. Počáteční hotovost nebo zálohu je v dohodnuté lhůtě nutno buď použít k účelu, na nějž byla poskytnuta, nebo ji vrátit. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Jelikož si účetní jednotka nad předběžným financováním udržuje kontrolu a má nárok na vrácení jeho nezpůsobilé části, vykazuje se daná částka jako aktivum.

Předběžné financování se vykazuje v rozvaze v počáteční hodnotě v okamžiku převodu hotovosti příjemci Oceňuje se hodnotou poskytnutého plnění. V následných účetních obdobích se předběžné financování oceňuje počáteční hodnotou vykázanou v rozvaze sníženou o způsobilé náklady (případně včetně odhadovaných částek) vzniklé během daného období.

1.3.6 Pohledávky a částky k inkasu

Účetní pravidla EU vyžadují oddělené vykazování směnných a nesměnných transakcí. Aby se tyto dvě kategorie odlišily, vyhrazuje se termín „pohledávky“ pro směnné transakce a „částky k inkasu“ pro nesměnné transakce, tedy pro případy, kdy EU získá plnění od jiného subjektu, aniž by výměnou přímo poskytla přibližně stejné protiplnění (jedná se například o částky vlastních zdrojů k inkasu od členských států).

Pohledávky ze směnných transakcí splňují definici finančních nástrojů, a jsou tedy klasifikovány jako úvěry a pohledávky a podle toho jsou i oceňovány (viz bod 1.3.4 výše).

Částky k inkasu z nesměnných transakcí jsou vykazovány v původní výši (upravené o úroky a penále) po odečtení opravné položky zohledňující ztrátu ze znehodnocení. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní známky toho, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje výsledkově.

1.3.7 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou klasifikovány jako finanční nástroje. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady nebo vklady s krátkou výpovědní lhůtou u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností do tří měsíců.

1.3.8 Rezervy

Rezervy jsou vykazovány v okamžiku, kdy má účetní jednotka aktuální právní nebo mimosmluvní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a kdy lze příslušnou částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se netvoří. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění aktuálního závazku k rozvahovému dni. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne tím způsobem, že se provede vážení všech možných výsledků pomocí přiřazené pravděpodobnosti (tzv. „metoda předpokládané hodnoty“).

Rezervy na nevýhodné smlouvy se oceňují současnou hodnotou předpokládaných nákladů na ukončení smlouvy, nebo předpokládaných čistých nákladů na pokračování smlouvy, podle toho, která hodnota je nižší.

1.3.9 Závazky

Mezi závazky jsou vedeny jak částky, které se týkají směnných transakcí (např. pořízení zboží a služeb), tak částky, které se týkají transakcí nesměnných (např. žádosti příjemců o proplacení nákladů, granty a další druhy financování ze strany EU nebo obdržené předběžné financování) (viz bod 1.4.1).

Jsou-li příjemcům poskytnuty granty či jiné druhy financování, zachytí se žádosti o proplacení nákladů v okamžiku doručení jako závazky ve výši požadované platby. Poté, co jsou náklady ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují ve schválené a způsobilé výši.

Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající náklady se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení účetní jednotkou.

1.3.10 Časové rozlišení

Transakce a účetní případy se ve finančních výkazech zachycují za období, s nímž souvisejí. Není-li ke konci roku dosud vystavena faktura, ale jednotka již poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje-li smluvní ujednání (např. odkazující na smlouvu), je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. Pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby dosud nebyly poskytnuty či zboží dosud nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného.

Rovněž náklady se účtují do období, k němuž se vztahují. Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku převést příslušnou částku za dané období. Výdaje příštích období jsou počítány v souladu s podrobnými procesními a praktickými pokyny účetního, jejichž cílem je zajistit, aby finanční výkazy podávaly věrný a poctivý obraz hospodářské situace a dalších jevů, jež mají zachycovat. Obdobně platí, že byla-li uskutečněna platba předem za služby či zboží, jež dosud nebylo dodáno, bude tento výdaj časově rozlišen a v následujícím účetním období zachycen jako náklad běžného období.

1.4 VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

1.4.1 Výnosy

Výnosy představují hrubý příliv ekonomického prospěchu anebo získaný potenciální přínos, na něž má účetní jednotka nárok a jež představují takové zvýšení čistých aktiv, které není vyvoláno zvýšením vkladů vlastníků.

V závislosti na povaze podkladových transakcí jsou ve výkazu o finanční výkonnosti rozlišovány dva druhy výnosů:

(i) Výnosy z nesměnných transakcí

Pojmem výnosy z nesměnných transakcí se rozumějí daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytoval plnění přibližně stejné hodnoty.

Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu z nesměnných transakcí, s výjimkou daní. V souvislosti s převodem vykáže účetní jednotka aktivum v případě, že v důsledku minulé události (převodu) příslušné zdroje ovládá a očekává, že z nich získá budoucí ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, a že lze spolehlivě zjistit reálnou hodnotu tohoto aktiva. Příliv zdrojů z nesměnné transakce vykázaný jako aktivum (tj. hotovost) se vykáže i jako výnos, s výjimkou případů, kdy má účetní jednotka v souvislosti s tímto převodem aktuální závazek (podmínku), který musí být splněn předtím, než bude možno výnos vykázat. Dokud není tato podmínka splněna, je výnos časově rozlišen a vykázán jako závazek (obdržené předběžné financování).

(ii) Výnosy ze směnných transakcí

Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k rozvahovému dni.

1.4.2 Náklady

Náklady představují snížení ekonomického užitku nebo potenciálního přínosu ve sledovaném období v podobě odlivu či spotřeby aktiv anebo vzniku závazků, jež vedou k poklesu čistých aktiv / vlastního kapitálu. Patří mezi ně náklady ze směnných i nesměnných transakcí.

Náklady plynoucí ze směnných transakcí, jež jsou vynaloženy na pořízení zboží a služeb, se zachycují po dodání a jejich akceptaci účetní jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované částky. Dále se k rozvahovému dni vykazují výsledkově náklady na služby přijaté v daném období, za něž dosud nebyla předložena nebo akceptována faktura.

Náklady na nesměnné transakce souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se jako náklady zaúčtovávají v období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána dohoda, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku.

Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro zaúčtování, se zachytí jako náklad ve výši způsobilých nákladů. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období závazkem vůči příjemcům, avšak které příjemci dosud nevykázali, se odhadnou a zaúčtují jako výdaje příštích období.

1.5 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY

1.5.1 Podmíněná aktiva

Podmíněným aktivem se rozumí možné aktivum, jež vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomického prospěchu nebo potenciálního přínosu.

1.5.2 Podmíněné závazky

Podmíněným závazkem se rozumí možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k nejméně jedné nejisté události, která není plně pod kontrolou účetní jednotky, anebo se jím rozumí současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale nebyl vykázán, protože není pravděpodobné, že k jeho splnění bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo potenciální přínos, anebo za málo pravděpodobných okolností, kdy výši závazku nelze dostatečně spolehlivě stanovit. Podmíněný závazek se vykáže, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos.

1.6 SPOLUFINANCOVÁNÍ

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování sníženým o náklady na projekt. Dopad na čistá aktiva je nulový.

Náklady na projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je nulový.

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE

AKTIVA

2.1 FINANČNÍ AKTIVA

K 31. prosinci 2019 činila výše finančních aktiv ERF 36 milionů EUR (2018: nula). Finanční aktiva ERF zahrnují realizovatelná finanční aktiva, která jsou téměř výhradně investicemi do kapitálových nástrojů.

2.2 PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ

Podle řady smluv jsou před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb hrazeny zálohy. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě zpráv o tom, jak pokračuje plnění smlouvy. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí.

Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Jako krátkodobé předběžné financování se vykazuje veškeré čerpání splatné do dvanácti měsíců od rozvahového dne. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Část předběžného financování se proto vykazuje jako dlouhodobý majetek.

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Dlouhodobé předběžné financování 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Krátkodobé předběžné financování 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Celkem 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Snížení celkového předběžného financování k 31. prosinci 2019 bylo způsobeno zejména snížením předběžného financování 10. ERF (2018: 964 milionů EUR). Mnoho smluv souvisejících s 10. ERF bylo v souladu s životním cyklem ERF ukončeno a uzavřeno. Počet otevřených smluv v rámci tohoto ERF poklesl z přibližně 2 600 v roce 2018 na přibližně 2 300 v roce 2019. V důsledku toho se snížila míra plateb předběžného financování vyplacená příjemcům, zatímco úroveň zúčtování předběžného financování se zvýšila.

Toto snížení bylo částečně kompenzováno navýšením předběžného financování v rámci 11. ERF (2018: 1 328 milionů EUR). 11. ERF byl zahájen v roce 2015 a v roce 2019 dosáhl plného fungování, co se týče provádění přijatých opatření. Počet otevřených smluv vzrostl z přibližně 2 300 v roce 2018 na 3 400 v roce 2019, což vedlo ke zvýšení otevřeného předběžného financování na 73 milionů EUR.

2.2.1 Dlouhodobé předběžné financování

v milionech EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 190 140 výkonné agentury EU 6 — delegace EU 49 48 244 188 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 313 367 mezinárodní organizace 291 280 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 22 6 veřejnoprávní subjekty 22 24 třetí země 17 21 subjekty EU a partnerství veř. a soukromého sektoru 1 — 665 698 Celkem 910 887

2.2.2 Krátkodobé předběžné financování

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Předběžné financování (brutto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Zúčtováno (při uzávěrce) — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Celkem 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3 Jistoty získané za předběžné financování

Jistoty jsou drženy za účelem zajištění předběžného financování. Uvolňovány jsou poté, co je proplacena poslední žádost o platbu předložená v rámci daného projektu. K 31. prosinci 2019 se částka jistot, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, snížila na 46 milionů EUR (2018: 79 milionů EUR).

Většina předběžného financování je vyplácena v režimu nepřímého řízení. Příjemcem jistoty není v takovém případě ERF, nýbrž veřejný zadavatel. Přestože však ERF není příjemcem, zajišťují tyto jistoty jeho aktiva.

2.3 PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÝCH FONDŮ

Tato položka představuje částku zaplacenou jako příspěvky do svěřenského fondu EU pro Afriku a svěřenského fondu EU Bêkou. Tyto příspěvky jsou očištěny o náklady, jež těmto svěřenským fondům vznikly a jsou přičitatelné ERF.

Příspěvky do svěřenských fondů vynakládá ERF v rámci přímého řízení.

v milionech EUR Příspěvek netto k 31. 12. 2018 Příspěvky zaplacené v roce 2019 Rozvržení čistých nákladů SF v roce 2019 Příspěvek netto k 31. 12. 2019 Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Celkem 201 600 (535) 266

2.4 POHLEDÁVKY ZE SMĚNNÝCH A ČÁSTKY K INKASU Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR Bod 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.4.1 32 37 Pohledávky ze směnných transakcí 2.4.2 91 101 Celkem 123 138

2.4.1 Částky k inkasu z nesměnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Členské státy — 0 — 1 1 5 Zákazníci 1 4 17 4 27 26 Veřejnoprávní subjekty — 9 11 1 21 25 Třetí země 0 2 4 0 7 5 Opravná položka (2) (13) (12) (1) (27) (27) Spojovací účty s orgány EU — — — 4 4 3 Celkem 0 3 20 9 32 37

2.4.2 Pohledávky ze směnných transakcí

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Příjmy příštích období 1 65 21 0 88 81 Pohledávka za EU — — — 4 4 20 Spojovací účty ERF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Celkem 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Jako příjmy příštích období jsou účtovány naběhlé úroky z předběžného financování projektů (65 milionů EUR) a z předběžného financování v souvislosti se svěřenským fondem EU pro Afriku (21 milionů EUR).

Pohledávka za EU je částka, která byla převedena na svěřenský účet ve vlastnictví Evropské komise.

V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF. Salda souvisejících transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF.

Spojovací účty ERF se uvádějí pouze u jednotlivých ERF. Celková částka spojovacích účtů ERF je nulová.

2.5 PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY (5)

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Zvláštní účty: Centrální banky — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Běžné účty Obchodní banky — — — 421 421 87 Peněžní prostředky vázané ve finančních nástrojích — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Celkem — — — 1 179 1 179 387

Navýšení částek v tomto okruhu ve výši 792 milionů EUR lze vysvětlit především nižší mírou čerpání prostředků, než se očekávalo. Platby ERF dosahovaly k 31. prosinci 2019 celkem 3 910 milionů EUR, přičemž roční cíl činil 4 400 milionů EUR. Tento rozdíl byl způsoben především pozastavením podpisu smlouvy o Globálním partnerství pro vzdělávání se Světovou bankou a odložením plateb rozpočtové podpory pro Čad, Haiti a Benin.

Navýšení v rámci obchodních bank kromě toho souvisí s kapitálovým vkladem Spojeného království na rok 2020 ve výši 264 milionů EUR obdrženým na bankovní účet Natwest na konci prosince (viz bod 2.7.2.1).

Podobně jako v předchozích letech je drženo více hotovosti v centrálních bankách než v obchodních bankách, aby se omezilo riziko protistrany (viz bod 5.1).

ZÁVAZKY

2.6 FINANČNÍ ZÁVAZKY

2.6.1 Závazky ze spolufinancování

Závazky ze spolufinancování představují prostředky, které ERF obdržel v souvislosti s dohodami o spolufinancování. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí dohodnutých služeb třetím stranám a nevyužité prostředky musí vrátit přispěvatelům. Pro to, zda je spolufinancování vykázáno jako krátkodobé, nebo jako dlouhodobé, je určující termín jeho čerpání.

Na konci roku se provádí individuální posouzení všech závazků ze spolufinancování a všechny částky, u nichž je nepravděpodobné, že by byly čerpány v následujících 12 měsících, jsou považovány za dlouhodobé.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Dlouhodobé závazky ze spolufinancování — — 1 18 19 18 Krátkodobé závazky ze spolufinancování — — 38 31 69 68 Celkem — — 39 50 88 86

Navýšení celkových závazků ze spolufinancování ve výši 2,6 milionu EUR představuje kombinovaný účinek nových částek spolufinancování obdržených v roce 2019 (17 milionů EUR) a nákladů vzniklých v souvislosti s projekty spolufinancování (14,4 milionu EUR). V souladu s účetními pravidly pro spolufinancování neměly vzniklé částky žádný dopad na výsledek roku, protože byly vykázány jak v nákladech na spolufinancování (bod 3.4), tak ve výnosech ze spolufinancování (bod 3.1.1).

2.7 ZÁVAZKY

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Krátkodobé závazky 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Ostatní závazky 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Celkem — 5 108 404 516 241

2.7.1 Krátkodobé závazky

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Dodavatelé — 4 67 27 97 102 Členské státy — 0 0 2 2 1 Třetí země 0 — 4 74 78 37 Veřejnoprávní subjekty — 2 70 20 92 43 Ostatní krátkodobé závazky (0) (1) (70) (17) (88) (10) Celkem — 5 72 106 182 173

Jako závazky jsou zachyceny výkazy nákladů, jež ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti o platbu. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po oddělení účetních období byly odhadované způsobilé částky vykázány výsledkově. Nezpůsobilé částky byly uvedeny jako ostatní krátkodobé závazky.

2.7.2 Ostatní závazky

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Závazky ze spolufinancování 2.6.1 — — 38 31 69 68 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.7.2.1 — — — 264 264 — Jiné ostatní závazky — — (2) 3 1 0 Celkem — — 36 298 334 68

2.7.2.1 Časově rozlišený kapitálový vklad

K 31. prosinci 2019 připadá celá částka 264 milionů EUR na příspěvek Spojeného království na rok 2020 uhrazený ERF na konci prosince. K 31. prosinci 2018 nebyly předem uhrazeny žádné kapitálové příspěvky.

2.8 VÝDAJE A VÝNOSY PŘÍŠTÍCH OBDOBÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Výdaje příštích období — 96 240 982 1 318 1 279 Ostatní časové rozlišení — — 0 1 1 3 Celkem — 96 240 983 1 319 1 281

Jako výdaje příštích období jsou zachyceny odhadované provozní náklady na probíhající či ukončené smlouvy, v jejichž případě nebyly validovány žádosti o proplacení nákladů. Způsobilé náklady příjemců byly v těchto případech odhadnuty na základě nejlepších dostupných informací. Podíl těchto odhadovaných budoucích výdajů, který připadá na vyplacené předběžné financování, byl zaúčtován jako snížení předběžného financování (viz bod 2.2 výše).

Navýšení v rámci této položky představuje kombinovaný účinek nárůstu výdajů příštích období v rámci 11. ERF (2018: 838 milionů EUR a snížení výdajů příštích období v rámci 10. ERF (2018: 358 milionů EUR). To je v souladu s životním cyklem ERF a souvisí to s vývojem počtu otevřených smluv v rámci těchto ERF: 11. ERF v roce 2019 dosáhl plného fungování, a proto byl k 31. prosinci 2019 významně vyšší počet otevřených smluv, u kterých musely být odhadnuty výdaje příštích období. Naopak řada smluv v rámci 10. ERF byla v roce 2019 ukončena a uzavřena, což vedlo k poklesu počtu otevřených smluv a snížení výdajů příštích období v rámci tohoto ERF.

ČISTÁ AKTIVA

2.9 FOND Z PŘECENĚNÍ REÁLNOU HODNOTOU

Podle účetních pravidel se rozdíl z přecenění realizovatelných finančních aktiv na reálnou hodnotu zachycuje ve fondu z přecenění na reálnou hodnotu.

v milionech EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Zahrnuto do fondu z přecenění na reálnou hodnotu (2) — Zachyceno ve výkazu o finanční výkonnosti — — Celkem (2) —

2.10 KAPITÁL FONDU

2.10.1 Vyžádaný kapitál – aktivní ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevyžádaný kapitál fondu — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Kapitál fondu 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevyžádaný kapitál fondu — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Vyžádaný kapitál fondu k 31. 12. 2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Kapitál fondu představuje celkovou výši příspěvků členských států do příslušného ERF, jež byly stanoveny v jednotlivých vnitřních dohodách. Nevyžádaný kapitál představují částky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Vyžádaný kapitál představuje příspěvky vyžádané ERF, jež členské státy převedly na pokladní účty (viz bod 2.10.2 níže).

2.10.2 Vyžádaný a nevyžádaný kapitál připadající na jednotlivé členské státy

v milionech EUR Příspěvky do 11. ERF % Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2018 Kapitál vyžádaný v roce 2019 Nevyžádaný kapitál k 31. 12. 2019 Rakousko 2,40 548 (105) 442 Belgie 3,25 742 (143) 599 Bulharsko 0,22 50 (10) 40 Chorvatsko 0,23 51 (10) 42 Kypr 0,11 25 (5) 21 Česká republika 0,80 182 (35) 147 Dánsko 1,98 452 (87) 365 Estonsko 0,09 20 (4) 16 Finsko 1,51 345 (66) 278 Francie 17,81 4 068 (784) 3 285 Německo 20,58 4 700 (906) 3 795 Řecko 1,51 344 (66) 278 Maďarsko 0,61 140 (27) 113 Irsko 0,94 215 (41) 173 Itálie 12,53 2 862 (551) 2 311 Lotyšsko 0,12 27 (5) 21 Litva 0,18 41 (8) 33 Lucembursko 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nizozemsko 4,78 1 091 (210) 881 Polsko 2,01 458 (88) 370 Portugalsko 1,20 273 (53) 221 Rumunsko 0,72 164 (32) 132 Slovensko 0,38 86 (17) 69 Slovinsko 0,22 51 (10) 41 Španělsko 7,93 1 812 (349) 1 463 Švédsko 2,94 671 (129) 542 Spojené království 14,68 3 353 (646) 2 707 Celkem 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Vzhledem k tomu, že kapitál 8., 9. a 10. ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu v předchozích letech, kapitál vyžádaný v roce 2019 ve výši 4 400 milionů EUR se vztahuje výhradně k 11. ERF.

2.10.3 Vyžádaný kapitál převedený z uzavřených ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tato položka obsahuje prostředky převedené z uzavřených ERF do 8. a 9. ERF.

2.10.4 Převody vyžádaného kapitálu mezi aktivními ERF

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (7) (40) 47 — 0 Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — (112) 112 — Zůstatek k 31. 12. 2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (1) (27) 28 — (0) Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF — — 181 (181) — Zůstatek k 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

V této položce jsou vykázány prostředky převedené mezi aktivními ERF.

Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích dosud aktivních ERF uvolňují a převádějí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se navyšují prostředky cílového fondu a snižují prostředky fondu původu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách.

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

VÝNOSY

v milionech EUR Bod 2019 2018 Výnosy z nesměnných transakcí 3.1 28 4 Výnosy ze směnných transakcí 3.2 46 57 Celkem 74 60

3.1 VÝNOSY Z NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Inkaso nákladů 0 0 9 4 13 21 Inkaso prostředků STABEX — — 0 — 0 0 Výnosy ze spolufinancování 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Celkem 0 0 18 10 28 4

Výnosy z nesměnných transakcí lze rozčlenit podle způsobu řízení následovně:

v milionech EUR 2019 2018 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 1 1 delegace EU 6 3 6 4 Nepřímé řízení Plnění provádí: třetí země 15 (13) mezinárodní organizace 5 12 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 2 1 22 — Celkem 28 4

3.1.1 Výnosy ze spolufinancování

Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí, a jako takové by v okamžiku, kdy jsou obdrženy, neměly mít vliv na výkaz o finanční výkonnosti. Tyto příspěvky zůstanou vykázány jako závazky (viz bod 2.6.1), dokud nejsou splněny podmínky vázané na darované prostředky, tj. dokud nevzniknou způsobilé náklady (viz bod 3.4). Odpovídající částka bude následně zaúčtována ve výkazu o finanční výkonnosti jako výnosy z nesměnných transakcí plynoucí ze spolufinancování. Dopad na výsledek hospodaření za běžný rok je proto nulový.

3.2 VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH TRANSAKCÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Finanční výnosy (0) (0) 3 4 7 10 Ostatní výnosy 1 6 21 12 39 46 Celkem 1 6 24 16 46 57

Finanční výnosy tvoří převážně vzniklé úroky z neuhrazených inkasních příkazů (6,6 milionu EUR) a úroky z předběžného financování. Jako ostatní výnosy jsou vykázány pouze kurzové zisky. Související kurzové ztráty jsou vykázány jako ostatní náklady (viz bod 3.6).

NÁKLADY

3.3 NÁSTROJE POMOCI

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Programovatelná pomoc 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonomická podpora — 29 — — 29 26 Odvětvová politika — 0 — — 0 2 Projekty uvnitř AKT — 2 272 678 951 827 Pomoc při mimořádných událostech — 4 12 97 112 873 Institucionální podpora — — 0 7 7 18 Příspěvky do svěřenských fondů — — — 535 535 307 Celkem 0 35 579 3 141 3 755 4 054

Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci. Mají různou podobu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány.

Snížení v rámci této položky představuje kombinovaný účinek nárůstu nákladů v rámci 11. ERF (2018: 3 012 milionů EUR) a snížení nákladů v rámci 10. ERF (2018: 984 milionů EUR). To je v souladu s životním cyklem ERF a souvisí to s vývojem počtu otevřených smluv v rámci těchto ERF: 11. ERF dosáhl v roce 2019 plného fungování, a k 31. prosinci 2019 byl tudíž výrazně vyšší počet otevřených smluv, na jejichž základě vznikly náklady. Řada smluv v rámci 10. ERF byla naopak v roce 2019 ukončena a uzavřena, což vedlo ke snížení nákladů v rámci tohoto ERF.

Jak je zřejmé zejména z 11. ERF, v porovnání s rokem 2018 se změnila se struktura nákladů nástrojů pomoci. V rámci tohoto ERF došlo k významnému snížení nákladů na pomoc při mimořádných událostech (2018: 811 milionů EUR), zatímco výrazně vzrostly náklady spojené s programovatelnou pomocí (2018: 1 468 milionů EUR), projekty uvnitř AKT (2018: 410 milionů EUR) a příspěvky do svěřenských fondů (2018: 307 milionů EUR).

3.4 NÁKLADY NA SPOLUFINANCOVÁNÍ

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Spolufinancování — — 9 5 14 (17)

Jedná se o náklady na projekty spolufinancování vzniklé v roce 2019. Je třeba poznamenat, že mezi těmito náklady jsou vykázány i odhady provedené při oddělování účetních období (a je v nich tedy zahrnuta i reverzace odhadů z předchozího roku).

Související výnosy byly zachyceny výsledkově (viz bod 3.1.1).

Náklady na nástroje pomoci a spolufinancování v členění podle způsobů řízení

v milionech EUR 2019 2018 Přímé řízení Plnění provádí: Komise 86 122 výkonné agentury EU (13) 31 svěřenské fondy 483 594 delegace EU 1 141 1 003 1 697 1 750 Nepřímé řízení Plnění provádí: EIB a EIF 145 44 mezinárodní organizace 1 003 920 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veř. služby 126 114 veřejnoprávní subjekty 184 231 třetí země 613 977 subjekty EU s partnerstvím veř. a soukromého sektoru 1 1 2 073 2 287 Celkem 3 770 4 037

3.5 FINANČNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Opravné položky k pohledávkám 0 (2) 2 1 1 (7)

V této položce jsou zahrnuty odhadované náklady na nevymahatelné pohledávky.

3.6 OSTATNÍ NÁKLADY

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2019 2018 Náklady na správu a IT — — (41) 262 220 112 Rezerva na rizika a náklady — — — — — (4) Realizované ztráty z pohledávek z obchodního styku — 2 1 1 3 1 Kurzové ztráty 1 6 21 9 37 39 Celkem 1 8 (20) 272 260 148

Tato položka obsahuje zejména podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání ERF. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod.

4. PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1 PODMÍNĚNÁ AKTIVA

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Jistoty za plnění — 10 5 0 15 11 Záruky za zádržné — 5 4 — 9 7 Celkem — 15 8 0 24 17

Jistoty pro účely plnění jsou požadovány k zajištění toho, aby příjemci finančních prostředků ERF plnili své závazky, které jim ze smluv s ERF vyplývají.

Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, je mu z průběžné platby zadrženo obvykle 10 %. Takto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele však může zhotovitel předložit záruku za zádržné, která zadržení části průběžných plateb nahrazuje. Takto přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva.

V případě zakázek řízených v režimu nepřímého řízení není příjemcem záruk ERF, nýbrž jiní veřejní zadavatelé, takže ERF o těchto zárukách neúčtuje.

4.2 DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.2.1 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad

Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.

v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

K 31. prosinci 2019 činily zbývající rozpočtové závazky celkem 10 270 milionů EUR (2018: 10 616 milionů EUR).

5. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které při správě prostředků ERF provádí Komise jménem fondu.

5.1 ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE

Pravidla a zásady pro řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 11. ERF a vnitřní dohoda.

Z výše uvedené právní úpravy vyplývají následující hlavní zásady:

a) Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jejich centrálních bank nebo u jimi určených finančních institucí. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést z ERF platby.

b) Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách.

c) Bankovní účty zřízené Komisí jménem ERF nesmějí být přečerpány.

Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty. Tyto účty slouží k provádění odchozích a příchozích plateb s výjimkou příspěvků členských států do rozpočtu.

Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy.

Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit operační a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady a postupy platí pro jednotlivé druhy operací a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno.

5.2 MĚNOVÉ RIZIKO

Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice

v milionech EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Pohledávky a částky k inkasu — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finanční závazky Dlouhodobé finanční závazky — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Závazky (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Celkem (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Všechny příspěvky jsou drženy v eurech. Jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku.

5.3 ÚROKOVÉ RIZIKO

Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku.

Úroky nabíhají ze zůstatků na bankovních účtech ERF. Komise proto jménem ERF zavedla opatření k tomu, aby výnosový úrok řádně odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání.

Příspěvky do rozpočtu ERF převádějí členské státy na zvláštní účty zřízené u jimi určených finančních institucí. Vzhledem k tomu, že úročení těchto účtů může být v současné době v některých případech záporné, jsou v rámci řízení hotovosti zavedeny postupy k minimalizaci zůstatků na těchto účtech. Navíc platí, že v souladu s nařízením Rady (EU) 2016/888 (6) je případné záporné úročení těchto účtů nákladem příslušného členského státu.

Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech u obchodních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na tržní referenční sazbu a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. ERF proto nepodstupuje riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny pod úrovní tržních sazeb.

5.4 ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY)

Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti ani znehodnocená:

v milionech EUR Celkem Ani po splatnosti, ani znehodnocená Po splatnosti, ale bez znehodnocení < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 123 100 16 7 — Celkem k 31. 12. 2019 123 100 16 7 — Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 138 121 12 5 — Celkem k 31. 12. 2018 138 121 12 5 —





Finanční aktiva podle kategorií rizika:

v milionech EUR 31. 12. 2019 31. 12. 2018 Pohledávky Hotovost Celkem Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší) a vysoká kvalita 7 958 965 5 303 308 Vyšší střední kvalita — 220 220 — 80 80 Nižší střední kvalita — 1 1 — 4 4 Spekulativní stupeň — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Protistrany bez externího úvěrového ratingu Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 116 0 116 133 0 134 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) — — — — — — Celkem 116 0 116 133 0 134 Celkem 123 1 179 1 302 138 387 525

V kategorii spekulativní stupeň a nižší střední kvalita jsou vedeny zejména příspěvky do ERF, jež členské státy hradí na zvláštní účty zřízené v souladu s čl. 20 odst. 3 finančního nařízení pro ERF. Podle uvedeného nařízení musí příspěvky na těchto účtech zůstat do doby, než je třeba platby provést.

Na těchto zvláštních účtech, jež členské státy za účelem úhrady příspěvků zřizují, je v souladu s finančním nařízením pro ERF vedena většina pokladních zdrojů těchto fondů. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům).

Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u obchodních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro řízení hotovosti. Na každém účtu je ponechávána jen minimální hotovost, která je úměrná průměrnému dennímu objemu odchozích plateb. Částky vedené na těchto účtech do druhého dne jsou tak trvale udržovány nízké, takže ERF je vystaven jen omezenému riziku.

Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr obchodních bank, aby bylo minimalizováno riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven.

Všechny obchodní banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating P-1 agentury Moody's nebo jeho ekvivalent (A-1 agentury S&P nebo F1 agentury Fitch). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být akceptován rating nižší.

5.5 RIZIKO LIKVIDITY

Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti

v milionech EUR < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Finanční závazky 516 2 17 535 Celkem k 31. 12. 2019 516 6 22 516 Finanční závazky 241 7 11 259 Celkem k 31. 12. 2018 241 7 11 259

Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje na dané rozpočtové období vždy dostačovaly k provedení plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období.

Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří splátek hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují sezónnost.

Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, jež mají být v daném měsíci provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se o stavu pokladny navzájem pravidelně informují.

Kromě výše uvedeného se při pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita.

6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH

Spřízněnými stranami ERF jsou svěřenský fond EU Bêkou, svěřenský fond EU pro Afriku a Evropská komise. Transakce mezi těmito subjekty se uskutečňují v rámci běžných operací ERF. Z tohoto důvodu nejsou podle účetních pravidel EU nezbytné žádné zvláštní požadavky na zveřejnění údajů o těchto transakcích.

ERF je spravován Komisí, a nemá tedy samostatný řídící orgán. Finanční nároky vrcholového vedení EU, včetně Komise, jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce Evropské unie v oddíle 7.2 „Finanční nároky členů vrcholového vedení“.

7. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI

S výjimkou dále uvedené záležitosti se účetní ERF ke dni předložení této předběžné účetní závěrky nedozvěděla o významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani jí takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací.

Vystoupení Spojeného království z Evropské unie

Dne 1. února 2020 Spojené království přestalo být členským státem Evropské unie. V návaznosti na uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) mezi oběma stranami se Spojené království zavázalo, že uhradí všechny své závazky ze stávajícího víceletého finančního rámce a předchozích finančních výhledů, jako by stále bylo členským státem.

V dohodě o vystoupení se uvádí, že Spojené království zůstane smluvní stranou ERF až do uzavření 11. ERF a všech předchozích neuzavřených ERF a bude v tomto ohledu plnit stejné povinnosti podle vnitřní dohody, kterou byl zřízen, jako členské státy, jakož i povinnosti vyplývající z předchozích ERF až do jejich uzavření. Může se účastnit výboru ERF jako pozorovatel (bez hlasovacích práv).

V dohodě o vystoupení se rovněž uvádí, že v případech, kdy částky z projektů v rámci 10. ERF nebo předchozích ERF nebyly k datu vstupu této dohody v platnost přiděleny nebo byly uvolněny z titulu zrušení závazků, nebude podíl těchto částek připadající na Spojené království opětovně použit. Totéž platí pro podíl Spojeného království, pokud jde o nepřidělené finanční prostředky nebo prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků v rámci 11. ERF po 31. prosinci 2020.

V době předložení této předběžné účetní závěrky není v souvislosti s uzavřenou a již platnou dohodou o vystoupení v roční účetní závěrce ERF za rok 2019 zachycen žádný finanční dopad.

Onemocnění koronavirem 2019 (COVID-19)

Vypuknutí koronavirové nákazy v prvním čtvrtletí roku 2020 mělo značný globální dopad, a to i na finančních trzích, kde došlo k významnému propadu všech hlavních indexů. To vedlo ke zvýšení volatility hodnoty finančních nástrojů vykázaných v reálné hodnotě, včetně těch, které jsou zachyceny v rozvaze ERF. Jakožto událost nevyžadující úpravu účetní závěrky s sebou vypuknutí koronavirové nákazy nenese nutnost jakkoliv upravit vykázané údaje. Pokud jde o následující vykazovaná období, COVID-19 pravděpodobně ovlivní vykazování a ocenění některých aktiv a závazků v účetní závěrce. Na základě informací dostupných v době předložení této předběžné účetní závěrky nelze finanční dopady koronavirové nákazy spolehlivě odhadnout.

8. SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU

Výsledek hospodaření běžného roku byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Sesouhlasení obou výsledků je provedeno v níže uvedené tabulce, jež uvádí hlavní srovnávané částky rozdělené do nákladových a výnosových položek. V poznámkách k tabulce jsou uvedeny doplňující informace o povaze klíčových položek v sesouhlasení.

v milionech EUR 2019 2018 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK (3 956 ) (4 118 ) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu — (1) Nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané (16) (11) Nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce 23 11 Čistý vliv předběžného financování 53 36 Příjmy příštích období (netto) (67) (39) Ostatní (3) (1) Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 107 115 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (672) (366) Čistý vliv předběžného financování (44) (179) Výdaje příštích období (netto) 719 484 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA BĚŽNÝ ROK (3 856 ) (4 069 )

8.1 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – VÝNOSY

Rozpočtové příjmy rozpočtového roku odpovídají příjmům, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v tomto rozpočtovém roce, a částkám, jež byly vybrány na základě nároků stanovených v minulých letech.

Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky.

Pro účely sesouhlasení je od hospodářského výsledku třeba odečíst nároky stanovené v běžném roce, avšak zatím nevybrané, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a vybrané v běžném roce musejí být pro účely srovnání k hospodářskému výsledku přičteny.

Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním zpětně získaného předběžného financování. Tato přijatá hotovost představuje rozpočtové příjmy, ale nemá žádný dopad na hospodářský výsledek, a proto musí být pro účely sesouhlasení připočtena.

Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období za běžný rok minus reverzace příjmů příštích období za předchozí rok.

8.2 POLOŽKY V SESOUHLASENÍ – NÁKLADY

Dosud neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady.

Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá vliv na hospodářský výsledek, ovlivňuje však výsledek plnění rozpočtu.

Čistý vliv předběžného financování je saldem nového předběžného financování vyplaceného v běžném roce (vykázaného jako rozpočtový výdaj běžného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce či letech minulých, po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje výdaj z hlediska akruálního, nikoli však rozpočtového, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení.

Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely oddělení účetních období. Jedná se tedy o způsobilé náklady, jež vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud vůči ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus reverzace výdajů příštích období zaúčtovaných v předchozím roce.

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÝCH FONDŮ EU KONSOLIDOVANÉ V ZÁVĚRCE ERF

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU BÊKOU ZA ROK 2019 (7)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU BÊKOU

Základní informace o svěřenských fondech Unie

Komise může v souladu s články 234 a 235 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (8) a článkem 35 finančního nařízení pro 11. ERF (9) zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto fondy se zřizují na základě dohody uzavřené s dalšími dárci o činnostech v případě mimořádných událostí a po jejich odeznění potřebných za účelem reakce na krizi, a o tematicky zaměřených činnostech.

Svěřenské fondy Unie zřizuje prostřednictvím rozhodnutí Evropská komise, a to po konzultaci Evropského parlamentu a Rady nebo po jejich schválení těmito orgány. Rozhodnutí zahrnuje zřizovací dohodu s dalšími dárci.

Svěřenské fondy Unie se zřizují a využívají pouze za těchto podmínek:

— zásah Unie přináší přidanou hodnotu: cílů svěřenských fondů Unie lze zejména z důvodu jejich rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států a použití stávajících finančních nástrojů by k dosažení cílů politik Unie nestačilo,

— svěřenské fondy Unie přinášejí Unii jasnou politickou viditelnost a výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu nad riziky a vyplácením příspěvků Unie i dalších dárců,

— svěřenské fondy Unie neduplikují jiné stávající zdroje financování či podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody,

— cíle svěřenských fondů Unie jsou v souladu s cíli nástroje Unie nebo rozpočtové položky, z níž jsou financovány.

Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou spravedlivým způsobem zastoupeni dárci a která rozhoduje o využití finančních prostředků. Správní rada zahrnuje jako pozorovatele zástupce každého členského státu, jenž do fondu nepřispívá. Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací dohoda svěřenského fondu Unie.

Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovací dohodě. Tato doba může být prodloužena na žádost správní rady svěřenského fondu Unie a po předložení zprávy Komise, jež její prodloužení odůvodňuje. Evropský parlament a/nebo Rada mohou Komisi požádat, aby přestala svěřenskému fondu poskytovat prostředky nebo revidovala jeho zřizovací akt za účelem likvidace fondu.

Funkci účetního svěřenských fondů Unie vykonává účetní Komise. Účetní odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie. Interní auditor Komise, OLAF a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům Unie stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí. Ve svěřenských fondech Unie je rovněž každoročně prováděn nezávislý externí audit.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond byl zřízen dne 12. listopadu 2015.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Svěřenský fond EU Bêkou

První svěřenský fond EU sdružující více dárců, nazvaný Bêkou, což v jazyce Sango znamená „naděje“, zřídila dne 15. července 2014 Komise (zastoupená GŘ DEVCO, GŘ ECHO a ESVČ) společně se třemi členskými státy (Německem, Francií a Nizozemskem). Cílem fondu je podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen na dobu nejdéle 60 měsíců. V květnu 2019 EU schválila prodloužení svěřenského fondu EU Bêkou do prosince 2020, čímž byla jeho celková doba trvání prodloužena na 78 měsíců.

Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU Bêkou se skládají ze zástupců dárců a Komise a z pozorovatelů. Správní rada přijímá a přezkoumává strategii fondu. Zasedá alespoň jednou ročně.

Operační výbor přezkoumává a schvaluje provádění akcí financovaných z fondu a dohlíží na ně. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných z fondu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu EU Bêkou

Podle článku 8 dohody o zřízení Svěřenského fondu Evropské unie pro Středoafrickou republiku, „svěřenského fondu EU Bêkou“, a podle článku 11.2.1 zřizovací dohody je roční účetní závěrka tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, za kterou odpovídá správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní ke schválení operačnímu výboru (článek 8.3.4(c)).

Roční účetní závěrka svěřenského fondu EU Bêkou je konsolidována v roční účetní závěrce Evropského rozvojového fondu.

Hlavní účetní případy roku

Svěřenský fond EU Bêkou od svého vzniku v červenci 2014 přijal 19 programů a počet jeho příjemců přesáhl 2,5 milionu. Jeho programy mají za cíl pomoci Středoafrické republice a jejím obyvatelům překonat následky krize, která propukla v roce 2013. Konkrétním cílem svěřenského fondu EU Bêkou je zajistit přístup k základním službám (zejména zdravotní péči, vodě a hygienickým zařízením), napomáhat hospodářskému oživení a vytváření pracovních míst a podporovat sociální soudržnost a usmíření.

Navzdory existenci demokraticky zvolené vlády a podpisu mírové dohody v únoru 2019 je bezpečnostní situace ve Středoafrické republice nadále nestabilní. Právě v tomto složitém a nestabilním kontextu svěřenský fond EU Bêkou využívá svých komparativních výhod, jimiž jsou flexibilita a schopnost přizpůsobit se měnícím se okolnostem. Fond navíc zůstává jediným nástrojem, který usiluje o zvyšování odolnosti obyvatelstva i státu, a to v duchu návaznosti okamžité pomoci, obnovy a rozvoje (LRRD).

Vzhledem k současné situaci ve Středoafrické republice EU v květnu 2019 schválila prodloužení svěřenského fondu EU Bêkou do prosince 2020, čímž byla jeho celková doba trvání prodloužena z 60 na 78 měsíců. Příslušný úřední postup, který zahrnoval konzultaci Evropského parlamentu a Rady, byl v návaznosti na úřední žádost správní rady fondu EU Bêkou zahájen v roce 2018.

V roce 2019 došlo k těmto hlavním událostem:

— V návaznosti na podpis mírové dohody svěřenský fond EU Bêkou v květnu přijal nové víceodvětvové opatření na podporu socioekonomické obnovy v jihovýchodní části země, která byla dříve nepřístupná. Cílem tohoto opatření je obnovit společenskou smlouvu mezi státem a obyvatelstvem prostřednictvím podpory hospodářského oživení, obnovy základních zdravotnických služeb a přístupu k vodě a hygienickým zařízením, podpory dialogu a sociální soudržnosti a posílení místních orgánů a restrukturalizace státu. Přidělené rozpočtové prostředky: 18 milionů EUR.

— V říjnu svěřenský fond EU Bêkou přijal program na podporu podnikání v městských a venkovských oblastech ve výši 15 milionů EUR. Rovněž byl přijat nový nástroj pro technickou a komunikační pomoc. Kromě toho svěřenský fond EU Bêkou navýšil rozpočet na tři probíhající opatření v odvětví zdravotnictví (dodatečných 21,76 milionu EUR), zlepšení postavení žen (dodatečných 0,5 milionu EUR) a socioekonomické rehabilitace (dodatečných 0,78 milionu EUR).

— V návaznosti na prodloužení fondu byla na listopadovém zasedání správní rady přijata operativní strategie na období 2019–2020. Strategie vymezuje tři rozsáhlá odvětví intervence, která jsou pro fond i nadále relevantní: i) sociální odvětví (zejména zdravotnictví a přístup k vodě a hygienickým zařízením); ii) opatření ve prospěch ekonomické odolnosti a obnovy a iii) posílená podpora restrukturalizace státu a úsilí o usmíření.

— Projekty svěřenského fondu EU Bêkou ovlivnila nestabilní bezpečnostní situace (lokalizované konflikty v Bangui a ve vnitrozemí následované obdobími relativní stability), jakož i posílená koordinace mezi vládou, partnery a humanitárními subjekty.

Co se týče finanční stránky, na konci roku 2019 činily částky přislíbené přispěvateli svěřenského fondu téměř 296 milionů EUR. Oproti roku 2018 to představuje zvýšení o 53 milionů EUR. 31 z těchto 295 milionů EUR ještě musí být potvrzeno.

Pokud jde o smlouvy, svěřenský fond EU Bêkou v roce 2019 podepsal 11 nových smluv v celkové výši přesahující 28 milionů EUR. Smlouvy přispívají k provádění jeho programů v odvětví zdravotnictví, odolnosti venkova a vytváření pracovních míst, otevírání regionů a hospodářské obnovy.

V neposlední řadě bylo v roce 2019 nad rámec plateb provedených v předchozích letech vyplaceno téměř 32 milionů EUR; od vzniku svěřenského fondu tak bylo celkem vyplaceno téměř 151 milionů EUR.

Ve finančních výkazech je dopad výše uvedené činnosti nejpatrnější v těchto oblastech:

— předběžné financování: pokles o 11 405 000 EUR v důsledku zaúčtování částek, které nebyly uhrazeny na konci roku 2018, během roku 2019 a pokles výše vyplacených záloh,

— peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty: nárůst o 3 506 000 EUR (viz výkaz peněžních toků) je způsoben zejména poklesem plateb předběžného financování.

ROZVAHA

v tisících EUR Bod 31. 12. 2019 31. 12. 2018 DLOUHODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 3 273 3 443 3 273 3 443 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 18 312 29 546 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 1 853 1 138 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 17 432 13 926 37 597 44 611 AKTIVA CELKEM 40 870 48 054 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Finanční závazky (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (10) (918) Výdaje a výnosy příštích období (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) ZÁVAZKY CELKEM (40 870 ) (48 054 ) ČISTÁ AKTIVA — — REZERVNÍ A JINÉ FONDY Příspěvky členů — — Kumulovaný zisk — — Výsledek hospodaření za běžný rok — — ČISTÁ AKTIVA — —

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

v tisících EUR Bod 2019 2018 VÝNOSY Výnosy z nesměnných transakcí Výnosy z darů 48 343 33 682 Inkaso nákladů 68 — 48 410 33 682 Výnosy ze směnných transakcí Finanční výnosy (2) 1 (2) 1 Výnosy celkem 48 408 33 683 NÁKLADY Provozní náklady (47 620 ) (32 825 ) Ostatní náklady (789) (858) Náklady celkem (48 408 ) (33 683 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK — —

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

v tisících EUR 2019 2018 (Zvýšení)/snížení předběžného financování 11 405 (24 839 ) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (715) (261) Zvýšení/(snížení) finančních závazků (13 010 ) (1 982 ) Zvýšení/(snížení) závazků (908) 202 Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období 6 734 863 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY 3 506 (26 017 ) Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 3 506 (26 017 ) Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 13 926 39 943 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 17 432 13 926

FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU EU PRO AFRIKU ZA ROK 2019 (10)

ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU EU PRO AFRIKU

Základní informace o svěřenských fondech EU

Komise může v souladu s články 234 a 235 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie (11) a článkem 35 finančního nařízení pro 11. ERF (12) zřizovat svěřenské fondy Unie pro vnější akce. Tyto fondy se zřizují na základě dohody uzavřené s dalšími dárci o činnostech v případě mimořádných událostí a po jejich odeznění potřebných za účelem reakce na krizi, a o tematicky zaměřených činnostech.

Svěřenské fondy Unie zřizuje prostřednictvím rozhodnutí Evropská komise, a to po konzultaci Evropského parlamentu a Rady nebo po jejich schválení těmito orgány. Rozhodnutí zahrnuje zřizovací dohodu s dalšími dárci.

Svěřenské fondy Unie se zřizují a využívají pouze za těchto podmínek:

— zásah Unie přináší přidanou hodnotu: cílů svěřenských fondů Unie lze zejména z důvodu jejich rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států a použití stávajících finančních nástrojů by k dosažení cílů politik Unie nestačilo,

— svěřenské fondy Unie přinášejí Unii jasnou politickou viditelnost a výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu nad riziky a vyplácením příspěvků Unie i dalších dárců,

— svěřenské fondy Unie neduplikují jiné stávající zdroje financování či podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody,

— cíle svěřenských fondů Unie jsou v souladu s cíli nástroje Unie nebo rozpočtové položky, z níž jsou financovány.

Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou spravedlivým způsobem zastoupeni dárci a která rozhoduje o využití finančních prostředků. Správní rada zahrnuje jako pozorovatele zástupce každého členského státu, jenž do fondu nepřispívá. Pravidla složení správní rady a její jednací řád stanoví zřizovací dohoda svěřenského fondu Unie.

Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovací dohodě. Tato doba může být prodloužena na žádost správní rady svěřenského fondu Unie a po předložení zprávy Komise, jež její prodloužení odůvodňuje. Evropský parlament a/nebo Rada mohou Komisi požádat, aby přestala svěřenskému fondu poskytovat prostředky nebo revidovala jeho zřizovací akt za účelem likvidace fondu.

Funkci účetního svěřenských fondů Unie vykonává účetní Komise. Účetní odpovídá za stanovení účetních postupů a účtové osnovy, které jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie. Interní auditor Komise, OLAF a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům Unie stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí. Ve svěřenských fondech Unie je rovněž každoročně prováděn nezávislý externí audit.

Stávající svěřenské fondy EU

K dnešnímu dni zřídila Komise čtyři svěřenské fondy EU:

— SVĚŘENSKÝ FOND EU BÊKOU, jehož cílem je podporovat ve všech ohledech překonání krize a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen dne 15. července 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU MADAD, regionální svěřenský fond Evropské unie zřízený v reakci na krizi v Sýrii. Fond byl zřízen dne 15. prosince 2014.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO AFRIKU, nouzový svěřenský fond EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe. Fond byl zřízen dne 12. listopadu 2015.

— SVĚŘENSKÝ FOND EU PRO KOLUMBII, jehož cílem je podporovat plnění mírové dohody, pokud jde o bezprostřední obnovu a stabilizaci po skončení konfliktu. Fond byl zřízen dne 12. prosince 2016.

Svěřenský fond EU pro Afriku

Nouzový svěřenský fond Evropské unie pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe („svěřenský fond EU pro Afriku“) byl ustaven dne 12. listopadu 2015 na summitu o migraci ve Vallettě. Hlavním cílem tohoto svěřenského fondu je podporovat všechny aspekty stability a přispívat k lepšímu řízení migrace a řešení hlavních příčin destabilizace, násilného vysídlování a nelegální migrace. Za tímto účelem fond zejména podporuje odolnost, ekonomické a rovné příležitosti, bezpečnost a rozvoj a řeší porušování lidských práv.

Svěřenský fond působí ve třech hlavních zeměpisných oblastech, totiž v oblasti Sahelu a Čadského jezera, v Africkém rohu a v severní Africe. Jeho projekty však mohou v individuálních případech pomoci i sousedům způsobilých zemí. Svěřenský fond je zřízen na dobu určitou do 31. prosince 2020. Jeho úkolem je pomáhat v krátkodobém i střednědobém horizontu řešit problémy uvedených regionů. Spravován je z Bruselu.

Správní rada a operační výbor svěřenského fondu EU pro Afriku se skládají ze zástupců dárců a Komise a ze zástupců nepřispívajících členských států EU, orgánů způsobilých zemí a regionálních organizací jakožto pozorovatelů.

Správní rada stanoví a přezkoumává strategii fondu. Zasedá alespoň jednou ročně.

Operační výbor přezkoumává a schvaluje provádění akcí financovaných z fondu a dohlíží na ně. Schvaluje rovněž roční účetní závěrky a výroční zprávy týkající se činností financovaných z fondu.

Roční účetní závěrka svěřenského fondu EU pro Afriku

Podle článku 7 dohody o zřízení Nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení hlavních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe a o interních pravidlech tohoto fondu („zřizovací dohoda“) je roční účetní závěrka fondu tvořena dvěma částmi: 1) výroční finanční zprávou, za kterou odpovídá správce svěřenského fondu, a 2) ročními finančními výkazy, jež sestavuje účetní Komise, který je na základě téhož článku současně účetním svěřenského fondu.

Podle článku 8 zřizovací dohody jsou finanční výkazy sestavovány v souladu s účetními pravidly, jež přijal účetní Komise (účetní pravidla EU) a jež vycházejí ze standardů IPSAS.

Roční účetní závěrku povinně audituje nezávislý externí auditor. Její konečné znění předkládají správce svěřenského fondu a účetní ke schválení operačnímu výboru (článek 8.3.4(c)).

Hlavní účetní případy roku

V roce 2019 se nouzový svěřenský fond EU pro Afriku znovu prokázal jako rychlý a účinný prováděcí nástroj. Usnadňoval politický dialog s africkými partnerskými zeměmi, uplatňoval inovativní přístupy a prostřednictvím sdílení finančních prostředků a odborných znalostí širokého spektra zúčastněných stran přinesl hmatatelné výsledky ve všech třech regionech své působnosti (oblast Sahelu a Čadského jezera, Africký roh a severní Afrika).

Svěřenský fond EU pro Afriku dále konsolidoval své úspěchy, kterých dosáhl ve spolupráci s rozvojovými agenturami členských států EU, organizacemi OSN, nevládními organizacemi a partnerskými zeměmi; operační výbory schválily dalších 36 programů a 16 navýšení prostředků pro všechny tři oblasti v celkové výši 851 milionů EUR (13). Celkem již tedy bylo schváleno 223 programů v celkové hodnotě 4,4 miliardy EUR. V roce 2019 byly s realizačními partnery podepsány nové smlouvy v hodnotě 951 milionů EUR, čímž se celková hodnota podepsaných smluv zvýšila na 3,4 miliardy EUR. Výše plateb dosáhla do konce roku 2019 přibližně 2 miliard EUR.

V průběhu roku 2019 svěřenský fond EU pro Afriku pokračoval v plnění dvojího cíle, tj. podporovat stabilitu a řešit základní příčiny nuceného vysídlování a nelegální migrace v oblasti Sahelu a Čadského jezera, Afrického rohu a severní Afriky. Při řešení problémů s nelegální migrací svěřenský fond EU pro Afriku i nadále usiloval o vyvážený přístup, přičemž se zaměřil na oblasti společného zájmu EU a Afriky. K těm patří boj proti převaděčství migrantů a obchodování s lidmi a podpora dobrovolného návratu migrantů do země jejich původu, jakož i podpora jejich udržitelné reintegrace v dané zemi.

V průběhu minulého roku svěřenský fond EU pro Afriku získal finanční přísliby ve výši 486,6 milionu EUR, včetně 101 milionů EUR od členských států EU a dalších dárců. V důsledku toho dosáhly k 31. prosinci 2019 celkové zdroje svěřenského fondu EU pro Afriku téměř 4,7 miliardy EUR, z nichž 590 milionů EUR přislíbily členské státy EU a další dárci (Norsko a Švýcarsko).

Stejně jako v roce 2018 svěřenský fond EU pro Afriku i nadále pracoval v pevném partnerství s širokou škálou realizačních partnerů (agenturami členských států, OSN a mezinárodními organizacemi, místními a mezinárodními nevládními organizacemi).

Rovněž začal provádět doporučení, která uvedl Evropský účetní dvůr ve své zvláštní zprávě zveřejněné na konci roku 2018. Komise zejména posílila transparentnost fondu a zasadila se o to, aby jeho přístup byl více založený na důkazech, a to zejména přijetím rámce pro posuzování rizik a provedením revize operačních rámců pro všechny tři regiony, které byly původně přijaty v roce 2016.

Zprávy o monitorování a vzdělávacím systému v oblasti Sahelu a Čadského jezera a v Africkém rohu zveřejněné v průběhu roku i nadále poukazovaly na to, že svěřenský fond EU pro Afriku dosáhl hmatatelných výsledků v různých oblastech činnosti. Oblast severní Afriky zřídila svůj rámec pro monitorování a vzdělávání za účelem řízení opatření fondu v této oblasti a zajištění odpovědnosti. Její první zpráva, zveřejněná v září 2019, je nyní k dispozici na internetových stránkách svěřenského fondu EU pro Afriku spolu se zprávami o monitorování a vzdělávacím systému zbylých dvou oblastí.

V průběhu roku úspěšně proběhlo hodnocení svěřenského fondu v polovině období. Hodnotící tým vybral pro přezkum přibližně 50 programů a navštívil čtyři země nacházející se v dotčených třech regionech (Senegal, Niger, Etiopie, Maroko), přičemž spoléhal na to, že Somálsko a Libyi navštíví národní konzultanti, kteří rovněž shromáždí informace o projektech v těchto zemích. Zveřejnění závěrečné zprávy o hodnocení v polovině období se očekává v dubnu 2020.

Díky lepší komunikaci došlo navzdory pokračující nestabilitě k posílení odpovědnosti a zlepšení transparentnosti. Toho bylo dosaženo pravidelnou aktualizací internetových stránek svěřenského fondu EU pro Afriku, zveřejňováním příspěvků na sociálních médiích a pořádáním informačních akcí včetně dvou výstav fotografií.

Oblast Sahelu a Čadského jezera se i nadále potýká s humanitárními, rozvojovými, environmentálními a bezpečnostními problémy, a zejména se zhoršenou situací v Mali a Burkině Faso. V této souvislosti svěřenský fond EU pro Afriku schválil nové programy v celkové výši 302,1 milionu EUR, které přispívají ke stabilizačnímu úsilí v této oblasti a které posílí vazby mezi humanitární, rozvojovou a mírovou činností. Více než 70 % schválených finančních prostředků přispěje k posílení odolnosti a zlepšení řádné správy a bezpečnosti v oblasti. Více než 20 % schválených finančních prostředků dále přispěje na společnou iniciativu svěřenského fondu EU pro Afriku a Mezinárodní organizace pro migraci (EUTF-IOM), jakož i na mechanismus nouzového tranzitu, jež mají do konce roku 2020 podpořit nejzranitelnější migranty a uprchlíky. Zbývající část prostředků podpoří zelená pracovní místa a podniky.

I přes pozitivní politický vývoj, jako je sblížení mezi Etiopií a Eritreou a vytvoření prozatímní občanské vlády v Súdánu, čelí oblast Afrického rohu stále určitým problémům (politickým, environmentálním, hospodářským atd.). Životní podmínky jsou i nadále zoufalé, a hlavní prioritou tak zůstává nalezení trvalých řešení pro uprchlíky a vysídlené osoby. S cílem řešit tyto problémy schválil svěřenský fond EU pro Afriku nové programy v celkové výši 324,4 milionu EUR, které poskytnou další podporu nejzranitelnějším skupinám obyvatelstva, včetně uprchlíků a vnitřně vysídlených osob. Tyto programy podpoří politickou a hospodářskou stabilitu a zlepší řízení migrace. Svěřenský fond EU pro Afriku schválil zejména pět nových programů, které dále podporují provádění globálního paktu o uprchlících v této oblasti.

Oblast severní Afriky se potýkala s problémy, které vyžadovaly komplexní reakci EU s cílem zachránit