Digitální technologie mohou učinit dopravu bezpečnější a účinnější a podpořit začleňování. Napomáhají hladkému fungování přímé mobility a rozvoji integrovaných logistických služeb a služeb s přidanou hodnotou. Za účelem co nejlepšího využití jejich potenciálu je třeba tyto technologie dobře začlenit do koncepcí udržitelné mobility. Zavádění inteligentních dopravních systémů ve všech oborech dopravy představuje z tohoto důvodu nedílnou součást rozvoje transevropské dopravní sítě.

EU prostřednictvím svých iniciativ vytvoří pro nízkoemisní mobilitu příznivé podmínky a poskytne významné pobídky. Opatření oznámená v tomto sdělení jsou součástí celkového řešení, které si vyžádá dlouhodobé úsilí od všech zúčastněných subjektů, včetně členských států, které budou muset plnit svou úlohu v souladu se svými povinnostmi. Evropští vědci a zástupci výrobního odvětví a odvětví služeb by měli pokračovat v inovacích a při přijímání svých obchodních rozhodnutí by měli mít na zřeteli cíl stanovený pro polovinu století. Budou muset poskytnout správné pobídky a investice ve správný čas tak, aby se jejich inovace prosadily na evropském a celosvětovém trhu. Při dosahování nízkoemisních řešení budou rovněž hrát významnou úlohu regiony a města jakožto nejbližší úrovně k místům, kde jsou problémy nejpalčivější, přičemž míra našeho úspěchu bude v konečném důsledku určena rozhodnutími uživatelů mobility, zda změní své chování.

Přechod již započal a vychází se stávajících politik EU. Nyní nastal čas urychlit tempo těchto změn prostřednictvím této strategie pro nízkoemisní mobilitu a současně uspokojit potřeby mobility účinného vnitřního trhu a globálního propojení. To si vyžádá celou řadu opatření. V akčním plánu jsou uvedena opatření, které tato Komise plánuje přijmout v souladu se zásadami a postupy zlepšování právní úpravy, aby se zajistilo, že každé navržené opatření bude založeno na důkazech, účinné, efektivní, přiměřené a plně respektující zásadu subsidiarity. Tato opatření se zabývají klíčovými prostředky, jimiž lze nasměrovat odvětví dopravy správným směrem, pokud jde o technologickou neutralitu, a přispět k vytváření pracovních míst, růstu, investic a konkurenceschopnosti: 1) vyšší účinnost systému dopravy, 2) využití alternativních zdrojů energie s nízkými emisemi v odvětví dopravy a 3) dopravní prostředky s nízkými a nulovými emisemi. Tato přeměna bude mimo to podpořena horizontálními nástroji, jako jsou strategie pro energetickou unii, výzkum a inovace, průmyslové a investiční politiky, strategie pro jednotný digitální trh a agenda dovedností. Silniční doprava produkuje 70 % všech emisí skleníkových plynů z odvětví dopravy a v podstatné míře je odpovědná i za znečištění ovzduší, proto se opatření zaměří na tuto oblast, přičemž všechna odvětví dopravy mohou a musí přispět svým dílem.

Odvětví dopravy představuje bezmála jednu čtvrtinu evropských emisí skleníkových plynů a je hlavním zdrojem znečištění ovzduší ve městech. Evropskou odpovědí na tyto výzvy je nezvratný přechod k nízkoemisní mobilitě, tedy k mobilitě s nízkými emisemi uhlíku a látek znečišťujících ovzduší. Cíl je jasný: emise skleníkových plynů v odvětví dopravy musí být do poloviny tohoto století sníženy alespoň o 60 % v porovnání s rokem 1990 a musí být rozhodně dále snižovány směrem k nule. Emise látek znečišťujících ovzduší, které jsou zdraví škodlivé a které pocházejí z odvětví dopravy, musí být podstatně sníženy, a to neprodleně.

Komise již uvedla, že biopaliva z potravinářských plodin hrají při dekarbonizaci odvětví dopravy pouze omezenou úlohu a po roce 2020 by již neměla získávat veřejnou podporu. V souvislosti s probíhající analytickou činností, z nichž má přezkum stávající právní úpravy v oblasti paliv a energie z obnovitelných zdrojů vycházet, se Komise zaměřuje na postupné vyřazení a nahrazení pokročilejšími biopalivy. Dopady budou pečlivě posouzeny, a to včetně potřeby investic do pokročilých biopaliv a skutečnosti, že tato paliva nebudou bez podpory schopna konkurovat fosilním palivům nebo biopalivům z potravinářských plodin.

Nedostatečná informovanost spotřebitelů je zvlášť významným problémem v případě elektromobilů a vozidel s palivovými články. Díky vylepšené technologii baterií se zvyšuje dojezdová vzdálenost, zatímco klesají pořizovací ceny a náklady na dobíjení a údržbu jsou podstatně nižší než v případě tradičních paliv. Potenciální uživatelé by o těchto výhodách měli být více informováni. Ucelenější přístup k označování emisí, včetně emisí z použitého druhu paliva či energie, by mohl dále pomoci spotřebitelům při jejich výběru, posílit úlohu alternativních paliv a přispět k dosažení většího snížení oxidu uhličitého.

Evropské normy palivové účinnosti nových osobních automobilů a dodávek se ukázaly jako významná hnací síla inovací a účinnosti automobilové technologie. Díky sekundárnímu automobilovému trhu se přínosy této normy postupně šíří celým vozovým parkem. Emise z tradičních spalovacích motorů budou muset být po roce 2020 ještě více sníženy, přičemž bude nutné zavádět vozidla s nízkými emisemi a vozidla s nulovými emisemi a do roku 2030 jim zajistit významný tržní podíl. Na podporu tohoto přechodu bude nezbytné poskytnout pobídky jak na straně nabídky, tak na straně poptávky, a to prostřednictvím opatření přijatých na úrovni EU, členských států, regionů i na místní úrovni.

EU bude rovněž muset zavést opatření, která aktivně omezí emise oxidu uhličitého z nákladních automobilů, autobusů a autokarů. V jiných částech světa, například ve Spojených státech amerických, Číně, Japonsku a Kanadě, byly již příslušné normy přijaty, přičemž na těchto režimech se podílejí někteří evropští výrobci. Evropa nemůže zůstat pozadu. Z nižších provozních nákladů při přepravě zboží a vyšší palivové účinnosti vozidel bude těžit celé hospodářství a v konečném důsledku spotřebitelé a cestující. Prostřednictvím sekundárního trhu se tyto výhody rozšíří i mezi malé a střední dopravce.

Komise proto urychlí analýzu variant návrhu norem oxidu uhličitého u těchto vozidel a zahájí veřejnou konzultaci za účelem přípravy pro vypracování návrhu během tohoto funkčního období. Uvážíme-li, že průměrná doba životnosti nákladních automobilů je asi 10 let, pak vozidla prodaná v roce 2020 budou na evropských silnicích ještě v roce 2030. Aby bylo možno dosáhnout co nejrychlejšího pokroku, budou zváženy různé možnosti norem, včetně možnosti zacílit normy pouze na motor či na celé vozidlo, a to s cílem omezit emise mnohem dříve než v roce 2030. Ve svých analýzách bude Komise plně využívat veškeré dostupné údaje, včetně simulačního nástroje vytvořeného v úzké spolupráci se zainteresovanými subjekty.

Potenciál k zavedení technologií s nulovými emisemi se u jednotlivých kategorií těchto vozidel liší. U některých kategorií – například městských autobusů – se zdá být brzké zavedení těchto technologií na dosah a měla by se prozkoumat možnost dosažení zvláštního cíle nulových emisí. Veřejné zakázky jsou mocný nástroj pro vytváření trhů inovativních výrobků a měly by být využity i při podpoře zavádění těchto vozidel. Vzhledem k tomu, že významná část veřejných zakázek je zadávána obecními a místními úřady, existuje zvláštní potenciál, aby vozidla veřejné dopravy, například autobusy, využívala alternativní zdroje energie s nízkými emisemi. Za účelem zvýšení účinnosti veřejných zakázek Komise v současné době pracuje na revizi směrnice o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel, která do veřejných zakázek v EU zavedla požadavky na udržitelnost. V současné době uvažované varianty zahrnují rozšíření oblasti její působnosti, solidnější požadavky týkající se shody a cíle veřejných zakázek.

3.Příznivé prostředí pro nízkoemisní mobilitu

Přechod na nízkoemisní mobilitu bude podpořen řadou horizontálních iniciativ a opatření na všech úrovních.

Energetická unie: propojení dopravních a energetických systémů

Nízkoemisní mobilita by mohla ovlivnit dodávky energie, protože vytvoří další poptávku po určitých zdrojích energie a zároveň sníží poptávku po jiných zdrojích. Dodavatelé fosilních paliv se budou muset chopit nových příležitostí spojených s využitím alternativní energie s nízkými emisemi v odvětví dopravy. Nízkoemisní mobilita by mohla vytvořit větší poptávku po elektrické energii a vytvořit dodatečný tlak na odvětví energetiky k dekarbonizaci v rámci systému EU pro obchodování s emisemi.

Stávající elektrická soustava sice má v zásadě dostatečnou kapacitu, aby pokryla široké využití elektřiny v dopravě, ve špičkách však mohou nastat problémy s distribucí. K řešení tohoto problému Komise v rámci strategie pro energetickou unii pracuje na návrhu podoby trhu s elektřinou, který se zaměřuje na usnadnění začlenění elektromobility podporou nabíjení v době, kdy je cena elektřiny nízká v důsledku nízké poptávky nebo vysoké nabídky. Návrh by rovněž mohl snížit překážky ve vlastní výrobě, skladování a spotřebě elektrické energie z obnovitelných zdrojů. To by spotřebitelům například umožnilo snáze využívat elektrickou energii, kterou vyrobí jejich solární panely, k nabíjení vozidel.

V dlouhodobém horizontu se baterie elektromobilů mohou stát nedílnou součástí elektrické soustavy a v případě potřeby mohou dodávat energii do sítě. Podobně může být elektrická energie v době nízkých cen využívána na výrobu vodíku, bioplynu a syntetických paliv, čímž se zajistí jedna z forem skladování energie.

Výzkum, inovace a konkurenceschopnost

Na podporu dlouhodobého přechodu k mobilitě s nulovými emisemi musí být zesíleno úsilí v oblasti výzkumu a inovací. Ještě v tomto roce má Komise v úmyslu představit integrovanou strategii pro výzkum, inovace a konkurenceschopnost pro energetickou unii, která zastřeší tři propojené oblasti: technologie v oblasti energetiky, dopravu a průmysl. Cílem je zajistit soudržnost s probíhající horizontální diskusí na téma širší politiky pro výzkum, inovace a konkurenceschopnost.

Od nynějška by měly být zdroje přesměrovány na inovativní řešení s nízkými a nulovými emisemi a jejich zavedení. Je důležité stanovit jasné priority a dosáhnout co největších synergických účinků, například mezi dopravními a energetickými systémy, a to třeba rozvojem technických řešení pro skladování energie (včetně baterií nové generace), která splňují požadavky dopravy, a umožnit v Evropě vznik výrobní základny pro hromadnou výrobu takových řešení. Pokud jde o energii využívanou v odvětví dopravy, tradiční trhy s fosilními zdroji energie se zmenší, zatímco nové příležitosti se naskytnou v oblasti alternativních zdrojů energie s nízkými emisemi. Výzkumné aktivity by se tak měly zaměřit i na pokročilá biopaliva a syntetická paliva, která jsou významná pro dekarbonizaci stávajícího vozového parku v odvětví silniční dopravy a v odvětvích, jako je letectví, která by minimálně částečně mohla zůstat závislá na kapalných palivech.