kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu na období let 2018 až 2020

Jelikož stávající evropský statistický program 2013–2017 byl sestaven v letech 2010–2011, bylo považováno za důležité získat vyjádření zúčastněných stran, pokud jde o změny, k nimž mezitím došlo a které by při prodloužení programu měly být vzaty v úvahu. Jedná se o změny v politické, ekonomické i sociální oblasti a o vývoj v oblasti technologií, statistiky a metodiky. Poté bylo provedeno posouzení priorit evropské statistiky na období do roku 2020, zejména z hlediska uživatelů. Byla rovněž vyžádána zpětná vazba, pokud je o dopad navrhovaných opatření na uživatele a tvůrce statistik a na respondenty (zejména podniky), a byly určeny potíže, které by k provedení těchto opatření bylo nutné překonat. Konzultace se rovněž zaměřily na dopad různých možností politiky při prodloužení evropského statistického programu.

Návrh má změnit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu na období let 2018 až 2020.

Jelikož zavedení víceletého evropského statistického programu vyžaduje čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009, nezabývalo se posouzení dopadů tím, zda má být evropský statistický program prodloužen, či nikoli, ale jak to co nejlépe provést. Poněvadž návrh prodlužuje stávající evropský statistický program (2013–2017), byly u všech možností politiky převzaty pro období 2018–2020 tyto stávající specifické cíle:

Výsledky konzultací se zúčastněnými stranami byly důkladně prostudovány a zapracovány do analýzy možností politik v rámci posouzení dopadů. Upřednostňovaná možnost politiky, která se předkládá v návrhu, by měla největší dopad z hlediska schopnosti rychlejšího vytváření údajů, což je nezbytné pro uspokojení základních potřeb uživatelů. Návrh také zahrnuje nová opatření za účelem zlepšení relevance a včasnosti sociálních a energetických statistik a využití nových zdrojů údajů včetně dat velkého objemu. Důraz je kladen na modernizační projekty s cílem zlepšit pružnost systémů tvorby statistik a snížit dlouhodobé náklady pro tvůrce i administrativní zátěž pro respondenty.

Kromě externích konzultací provedla Komise interní posouzení svých statistických potřeb, jež ukázalo, že tyto potřeby se v období prodloužení 2018–2020 nezmenší. Stávající úroveň statistických informací potřebných pro formulování, analýzu a sledování politik by bylo zapotřebí zachovat. Měly by být zaplněny mezery v údajích, pokryty nové potřeby v některých konkrétních oblastech politiky a poskytované údaje by měly být aktuálnější a více geograficky členěné. Ve většině případů tyto nové potřeby souvisejí s deseti politickými prioritami stanovenými v politických směrech Komise na období 2014–2019. Navíc je zapotřebí účinněji využívat nové zdroje údajů (např. „data velkého objemu“), což by mohlo v dlouhodobém výhledu vést ke zvýšení efektivity. Specifickými oblastmi, které je třeba rozvíjet, jsou sociální statistika (včetně statistiky o migraci či zdravotní a genderové statistiky) a statistika podniků. Změny ve struktuře evropských trhů s energií vyžadují začlenění energetické statistiky, což umožní poskytovat včasné, srovnatelné a dostatečně podrobné údaje v kontextu energetické unie a klimatických politik.

Zahrnovala by rovněž nové investice do statistické infrastruktury podle cíle 2, jež by se zaměřily na:

Tato možnost by znamenala výraznou změnu priorit u stávajících statistických výstupů s cílem usnadnit zlepšení (zejména z hlediska včasnosti) statistik v souladu s nejnaléhavějšími potřebami uživatelů souvisejícími zejména se statistikou týkající se nerovnosti, chudoby a materiální deprivace, energetiky a životního prostředí. Aby se vytvořil prostor pro nové akce, musely by se co do rozsahu a pokrytí snížit některé stávající sběry informací (méně informací, menší geografické členění nebo menší periodičnost). Případné snížení stávajících výstupů by bylo založeno na analýze nákladů a relativním významu těchto statistik.

Z konzultací s NSÚ vyplynulo, že tato možnost by vyhovovala požadavkům cíle 2 mnohem méně, než všechny členské státy očekávají. Je možné, že v některých zemích by nebyl zahájen žádný modernizační projekt. Jelikož činnosti související s prováděním Vize ESS 2020 závisejí na financování ESS, bez dostatečné rozpočtové podpory by byly vážně ohroženy. Bylo poukázáno na náklady spojené s daty velkého objemu (IT infrastruktura, pokročilejší IT, statistické a jiné dovednosti) a s vývojem v oblasti veřejně přístupných údajů.

Tato možnost byla zpočátku zvažována, avšak byla v rané fázi vyřazena, protože dostatečně neřeší zjištěné problémy. Byla by spojena s drastickým omezením ambicióznosti, pokud jde o dosažení podrobného cíle „víceúčelové statistiky a zvýšení efektivity“, zejména pokud jde o „nové zdroje údajů“ (žádné investice do dat velkého objemu), a nepříznivě by ovlivnila včasnost a relevanci údajů.

To by znamenalo změny v obsahu programu i jeho rozpočtu. Do určité míry to lze rovněž považovat za změnu oblasti působnosti, zejména v souvislosti s případným stanovením nových priorit u stávajících statistických výstupů.

Realizace upřednostňované možnosti politiky by byla spojena se zvýšením operačního rozpočtu přiděleného evropskému statistickému programu v letech 2018–2020. Posouzení dopadů dospělo k závěru, že pouze dodatečné investice zajistí vývoj nových statistických výstupů a včasnější údaje, jež požadují uživatelé, bez rušení jiných statistik s vysokou relevancí. Dodatečné investice do statistické infrastruktury (v členských státech i Eurostatu) navíc budou potřebné ke snazšímu využívání nových zdrojů údajů pro vytváření statistických informací přesně přizpůsobených potřebám uživatelů, což sníží administrativní náklady a zatížení respondentů.

Z analýzy více kritérií vyplynula jako upřednostňovaná možnost politiky varianta 2c. Tato možnost by měla nejpozitivnější dopad na včasnost, s novými akcemi zaměřenými na zlepšení včasnosti statistiky v oblasti nerovnosti, chudoby a materiální deprivace a statistik v oblasti energetiky a životního prostředí. Očekává se, že v případě této možnosti se podstatně zlepší relevance statistiky pro politické činitele, spolu s investicemi do nových oblastí, novým nastavením priorit, opatřením k posílení kapacit s cílem poskytovat více a lepších služeb a produktů (např. statistiky na vyžádání) a lepším šířením statistik.

Tato možnost se podobá variantě 2b, pokud jde o cíle a plánované činnosti, ale zaměřuje se na odlišný způsob jejich řízení, a to prostřednictvím dvou různých programů, z nichž jeden by se týkal pouze modernizace:

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu na období let 2018 až 2020

Na základě zkušeností získaných při hodnocení evropského statistického programu (2013–2017) v polovině období začal Eurostat propojovat činnosti ročních pracovních programů se 114 ukazateli v evropském statistickém programu. To přinese dvojí výhodu: usnadní to budoucí hodnocení a umožní automatické každoroční monitorování, zda je dosahováno všech ukazatelů evropského statistického programu.

s ohledem na stanovisko Výboru regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Spolehlivá a relevantní fakta založená na evropských statistikách jsou zcela nezbytná pro měření pokroku a hodnocení účinnosti politik a programů Unie, zejména v kontextu strategie Evropa 2020 a agendy pro zaměstnanost, růst, spravedlnost a demokratickou změnu.

(2)Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 má evropský statistický program poskytovat rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky a stanovit hlavní oblasti a cíle plánovaných akcí na dobu odpovídající období víceletého finančního rámce.

(3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 se vztahuje pouze na období od roku 2013 do roku 2017, zatímco stávající víceletý finanční rámec trvá do roku 2020. Mělo by proto být změněno, aby byl evropský statistický program prodloužen do roku 2020.

(4)V rámci zlepšování právní úpravy by politiky Unie měly být ve stále větší míře koncipovány a monitorovány na základě spolehlivých údajů. Evropské statistice náleží v této souvislosti mimořádná úloha a může přinést skutečnou změnu, zejména v oblastech politiky, které k tomu, aby mohly být úspěšné, vyžadují schopnost reagovat.

(5)Kvalitnější statistika má tedy zásadní význam pro dosažení lepších výsledků a přispívá k lepší Evropě, a proto by mělo být vyvinuto větší úsilí s cílem podpořit investice do oficiální statistiky na evropské úrovni i na úrovni členských států. To by spolu se stávajícími pokyny a probíhajícím vytyčením nových priorit mělo poskytnout dostatek informací v prioritních oblastech politiky i při budování kapacit. Konkrétněji by měla být přijata opatření k řešení mezer ve statistikách tam, kde je to nejnaléhavější, ke zvýšení včasnosti a na podporu politických priorit a koordinace hospodářské politiky v rámci evropského semestru. Komise (Eurostat) by v úzké spolupráci s národními statistickými úřady měla rovněž poskytnout nové projekce obyvatelstva, jež umožní aktualizovat analýzu ekonomických a rozpočtových důsledků stárnutí populace.

(6)Rovněž by měly být rozvíjeny účty experimentálních ekosystémů a statistiky v oblasti změny klimatu, včetně těch, které jsou důležité pro přizpůsobení se změně klimatu a z hlediska ekologických „stop“, zejména na podporu provádění Pařížské dohody z roku 2015 a Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Evropská energetická unie a rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, jejichž cílem je učinit hospodářský a energetický systém Unie konkurenceschopnějším, bezpečnějším a udržitelnějším, budou vyžadovat nové statistiky týkající se spotřeby energie, energetické účinnosti, energie z obnovitelných zdrojů, energetické závislosti a bezpečnosti dodávek.

(7)Prodloužení programu je příležitostí k provedení úprav a zohlednění nové orientace, doplnění stávajících cílů a probíhajícího stanovování priorit.

(8)Přiměřené zvýšení rozpočtu určeného na statistiku na úrovni EU by mělo tyto změny programu podpořit a přinést významnou přidanou hodnotu a výsledky prostřednictvím rozsáhlých projektů, strukturálního pákového efektu a úspor z rozsahu, jež jsou prospěšné pro statistické systémy členských států.

(9)Toto nařízení stanoví finanční krytí na prodloužení evropského statistického programu, aby zahrnoval i období let 2018 až 2020. Toto krytí má představovat hlavní referenční částku během ročního rozpočtového procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí.

(10)Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž prodloužení evropského programu o období let 2018 až 2020, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

(11)V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byla předloha návrhu na prodloužení evropského statistického programu na období let 2018 až 2020 předložena k předchozímu posouzení Výboru pro Evropský statistický systém, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES.

(12)Nařízení (EU) č. 99/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 99/2013 se mění takto:

1)V článku 1 se doplňuje pododstavec, který zní:

„Program se prodlužuje i na období let 2018 až 2020.“