CS Úřední věstník Evropské unie C 267/25

Stanovisko Výboru regionů – Úloha obnovy měst v budoucnosti rozvoje měst v Evropě

(2010/C 267/07)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

Podíl měst na rozvoji a přechod od renovací k městské obnově

VÝBOR REGIONŮ,

1. domnívá se, že města a regiony (jako aglomerace měst a jejich sousedních obcí) jsou líhní představivosti a tvořivosti a skýtají jak příležitosti k řešení hospodářských a finančních problémů, jimž čelí Evropská unie, tak prostředky boje proti sociálnímu vyloučení, kriminalitě a chudobě. VR se však domnívá, že je nutno je uznat ve strukturálních programech, aby mohlo dojít ke změně a obnově;

2. uznává, že města a městské oblasti (1) rostoucí měrou významně přispívají k udržitelnému rozvoji všech úrovní správy, jakož i mezi nimi. Města jsou středisky kultury, hospodářství, vzdělanosti, výzkumu a vývoje, služeb založených na znalostech, finančního sektoru, jsou uzly regionální a mezinárodní přepravy osob a zboží a podstatnou měrou přispívají k integraci skupin obyvatelstva nejrůznějšího původu;

3. konstatuje, že některé městské oblasti postihly environmentální, hospodářské a sociální problémy, připomíná však také řadu příkladů úspěšné obnovy měst v Evropě spolufinancované z prostředků EU;

4. zdůrazňuje, že v řadě případů docházelo ke koncentraci populace ve městech ve vlnách, které přesahovaly kapacitu a plány místních orgánů, což lze přisoudit nezákonné výstavbě a migraci uvnitř státu. Došlo k prohloubení sociálních problémů, některé skupiny obyvatel byly odsunuty na okraj, a to na úkor jejich pracovního a sociálního potenciálu, který je přitom silný. Ve městech rozvinutých zemích tvoří znevýhodněné městské čtvrti nedílnou součást městského prostředí a jsou faktorem sociálního vyloučení a zvyšování nejistoty;

5. konstatuje, že strukturální změny v hospodářském sektoru, přesun výrobních jednotek a zavádění nových technologií, zejména v nákladní dopravě (např. roztříštění nákladu), způsobily rychlý pokles hodnoty infrastruktury a půdy (přístavů, vlakových nádraží), mají obrovský vliv na hospodářskou a společenskou funkčnost městských čtvrtí i celých měst, a staví je tak před zcela nové výzvy;

6. zdůrazňuje, že základem odpovídajícího modelu, jehož oblast působnosti bude zahrnovat formy podpory, by měly být politiky zaměřené na obnovu měst od obnovy městských ploch po oživení stávajícího bytového a domovního fondu. Nový model udržitelného města by se měl opírat o inovativní integrovaný přístup k obnově měst, který v souladu s Lipskou chartou bude přihlížet k environmentálním, sociálním a ekonomickým aspektům. Mělo by jít o model, jenž nebude usilovat o neomezenou expanzi nebo výstavbu na úkor zeleně, ale naopak se zaměří na regulaci růstu, prevenci živelné zástavby, revitalizaci stávajícího bytového a domovního fondu a sociální struktury, zvýšení ekologické účinnosti, opětovné zhodnocení bývalých průmyslových objektů a podporu udržitelnějších způsobů dopravy, na územní plánování na různých úrovních (regionální, okresní či místní) a na používání smíšené zástavby jako zásadního měřítka;

7. připomíná, že na sklonku dvacátého století vznikla naléhavá potřeba cílenějších a víceodvětvových opatření, jež by vedla k revalorizaci měst. Složitost těchto problémů vedla k přijetí multitematického přístupu, jenž si pak vynutil vypracování programů obnovy měst, kde byl do značné míry použit integrovaný přístup k definici cílů i výběru metodiky a nástrojů provádění, a to na pozadí širších zeměpisných souvislostí a úspor z rozsahu. Výbor se domnívá, že chudé městské oblasti nesmějí a nemohou být ponechány vlastnímu osudu, neboť jsou zdrojem nevyužitého potenciálu a představují plýtvání zdroji v podobě lidského a fyzického kapitálu, který leží ladem namísto toho, aby byl produktivně využit a přispíval k celkovému hospodářskému růstu;

Úloha místních a regionálních orgánů v obnově měst a význam správy pro VR

VÝBOR REGIONŮ,

8. zdůrazňuje, že regionální a místní orgány by měly mít rozhodující, vedoucí úlohu při přípravě, provádění, monitorování, podpoře a hodnocení integrovaných strategií obnovy měst a obecně při zvyšování kvality městského prostředí. Rozmanitost evropských měst vyžaduje specifická místní řešení a především provádění opatření na místní úrovni. Díky celé řadě programů a iniciativ EU bylo na evropské úrovni i v jednotlivých městech shromážděno o rozvoji měst množství poznatků. Výbor se domnívá, že místní orgány by měly být motivovány k využití poznatků shromážděných na evropské úrovni, zvláště v případě tzv. „městského acquis“;

9. domnívá se, že možností přijmout opatření na podporu obnovy měst je celá řada a že strategie obnovy měst musejí zohlednit množství faktorů stojících za vznikem problémů, s nimiž se potýkají některé městské oblasti. Ekonomický pokles v posledních letech může úměrně silněji zasáhnout některé městské oblasti, jež se vzhledem ke své socioekonomické struktuře pomaleji adaptují na tyto změny něž jiné části města. Programy obnovy měst by měly hledat inovativní způsoby, jak obrátit aglomerační dopady centrálních městských oblastí ve výhodu pro místní obyvatele;

10. domnívá se, že města v těsné součinnosti s příměstskými oblastmi mají velké výhody pro lidi i podniky, a to nejen jako hnací síla ekonomiky a střediska obchodu, ale také jako prostředek podpory práv jednotlivce a centrum tvořivosti, výzkumu a excelence. Na druhou stranu mezi příčiny problémů, s nimiž se města potýkají, patří proměny životního stylu a demografické změny, ještě častěji pak nevhodný model městského rozvoje. Obnova a udržitelnost měst patří v současnosti mezi nejvýznamnější položky programu místních a regionálních orgánů v EU, které se snaží o kombinaci udržitelného růstu s moderní infrastrukturou (s důrazem na technologie), vysoké atraktivity pro podnikatele a čistého a zdravého životního prostředí;

11. domnívá se, že již existují mnohé osvědčené postupy, nejsou však dostatečně šířeny či zaváděny do praxe. VR tudíž opakuje svoji výzvu k vytvoření virtuální sítě určené k šíření osvědčených postupů mezi městy a regiony Evropy. VR se aktivně zapojuje do iniciativ, jako je Pakt starostů a primátorů a cena „Evropské zelené město“, a účastní se též monitorovací činnosti k Lipské chartě EU o udržitelném evropském městě, a to v rámci skupiny členských států EU pro rozvoj měst (Urban Development Group, UDG). Výbor regionů rovněž nedávno přijal stanoviska k souvisejícím tématům, jako jsou podíl měst a regionů na plnění evropských cílů v oblasti změny klimatu a energetiky, opatření na podporu energetické účinnosti a akční plán EU pro městskou mobilitu;

Činnost EU v oblasti rozvoje evropských měst

VÝBOR REGIONŮ,

12. je toho názoru, že ačkoli smlouvy o EU výslovně neřadí městskou politiku mezi evropské politiky, byl od roku 1990 zaznamenán značný pokrok v otázce městského rozvoje, a to jak z hlediska programů, tak co se týče poznatků o opatřeních ve městech. V uvedeném období fungovala města jako pokusné laboratoře pod širým nebem a dosáhla pozoruhodných výsledků i přesto, že měla k dispozici pouze omezené prostředky;

13. zdůrazňuje, že EU může sehrát klíčovou úlohu při podpoře strategií obnovy měst. Komise by měla být vyzvána, aby s využitím „městského acquis“ zesílila své snahy o zpřístupnění veškerých dostupných poznatků a podpůrných opatření orgánům na místní úrovni, a to v konzistentní a strukturované podobě. Měly by sem patřit všechny politiky EU s přímým dopadem na rozvoj měst, se zvláštním důrazem na politiku v oblasti soudržnosti, zaměstnanosti, sociálních záležitostí, životního prostředí, širokopásmové sítě a dopravy;

14. vítá nedávno aktualizovanou Příručku o městském rozměru v politikách Společenství na období 2007–2013, kterou zveřejnila meziútvarová skupina Evropské komise pro rozvoj měst, a vyzývá Komisi, aby zvážila možnost aktualizovat a formalizovat evropskou městskou agendu, která by byla připojena k novému akčnímu rámci nebo akčnímu plánu městského rozvoje, mezi jehož prioritami by byla obnova měst a zároveň by pamatoval na rozmanitost kontextů, v nichž by tato agenda a tento rámec nebo plán měly být aplikovány;

15. podporuje všechny stávající iniciativy přispívající k udržitelnému rozvoji měst, a zejména k integrované obnově měst, v kontextu politiky soudržnosti, tj. městské složky strukturálních fondů, projektů Urban Audit a Urban Atlas, programu URBACT a iniciativy JESSICA. Výbor však vyzývá Komisi, aby pozorně analyzovala výsledky začleňování iniciativy Společenství URBAN do operačních programů EFRR a vypracovala zprávu o hodnocení výsledků v polovině období. V rámci tohoto hodnocení by mohla být zjištěna nutnost posílit v následujícím programovém období specifickou povahu iniciativ zaměřených na obnovu měst v rámci strukturálních fondů a také zlepšit koordinaci s ostatními politikami v rámci evropské městské agendy;

16. vítá nový přístup k financování iniciativ zaměřených na obnovu měst pod hlavičkou projektu JESSICA, zvláště z toho důvodu, že zavádí jasný vztah mezi financováním a potřebou rozvinutých integrovaných plánů městského rozvoje; chtěl by však zdůraznit, že užitečným a nutným nástrojem řešení selhání trhu v oblasti městského rozvoje jsou také granty. Výbor má také určité obavy, pokud jde o zviditelnění projektu JESSICA, úroveň informovanosti místních a regionálních orgánů a zaznamenané problémy při provádění na úrovni členských států;

17. domnívá se, že je třeba podpořit změny v regulaci strukturálních fondů, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení. Bude však nutné lépe ozřejmit podpory v oblasti bydlení, v podobě, kterou nabyly po změně nařízení o EFRR, pokud jde o způsobilost intervencí do bydlení ve prospěch marginalizovaných společenství, stejně jako bude zapotřebí důsledně žádat, aby byly zasazeny do rámce integrovaného programu městského rozvoje. Výbor chce proto navrhnout, aby strukturální fondy podporovaly též podporu bydlení ve vážně zanedbaných oblastech. Kvalitní bydlení je nezbytným předpokladem úspěchu programů obnovy měst. Finanční podpora by měla být poskytována pouze v rámci integrovaných programů a za přísných podmínek tak, aby byla přínosem pro místní obyvatele a nepřispívala k přeměně těchto oblastí na lukrativní zóny pro lidi s vyššími příjmy;

Udržitelná obnova měst

VÝBOR REGIONŮ,

18. konstatuje, že města EU byla vyzvána, aby se připojila k úsilí Unie překonat finanční a hospodářskou krizi a pracovat na prohloubení evropské integrace. Všechny tři rozměry, jež jsou pro španělské předsednictví zásadami rozvíjení problematiky úlohy obnovy měst v celkovém rozvoji měst, představují pilíře udržitelného rozvoje. V okamžiku provádění programů obnovy měst bude zapotřebí je obohatit o vhodné tematické priority, jež tuto problematiku zasadí do dnešního socioekonomického prostředí. Přesněji řečeno se Výbor domnívá, že bude zapotřebí zařadit na přední místo programu jednání otázky, jako jsou městská správa, úloha místních a regionálních orgánů, financování obnovy měst, přínos informačních a komunikačních technologií pro obnovu měst, význam způsobu organizace a fungování místní samosprávy pro přípravu a provádění programů obnovy měst, místo inovací v obnově měst a konečně také přínos obnovy měst k rozvíjení vnějších vztahů a internacionalizaci měst. Konstatuje dále, že regionální a místní orgány mají zásadní roli při obnově měst, od územního plánování po urbánní plánování a jeho provádění, přičemž obnova měst musí mít přednost před vytvářením nových městských oblastí, a zlepšování stávajících měst před rozšiřováním měst;

Ekonomický rozměr obnovy měst – příspěvek k inteligentnímu růstu

VÝBOR REGIONŮ,

19. zdůrazňuje, že ekonomické změny v posledních letech, zvláště v důsledku internacionalizace hospodářství, mohou úměrně silněji zasáhnout staré nebo vnitřní městské oblasti, jež se vzhledem ke své socioekonomické struktuře pomaleji adaptují na tyto změny něž jiné části města. V tomto ohledu vycházejí opatření v rámci politiky soudržnosti z myšlenky, že územně nevyvážený růst nejen poškozuje sociální soudržnost, ale vede také k omezení potenciálního hospodářského růstu. Ještě více to platí na místní úrovni, jak např. opět nedávno zdůraznila Barcova zpráva;

20. podtrhuje potřebu stimulovat inovační hospodářské činnosti tím, že bude vytvořeno vhodné prostředí a pobídky, špičkové moderní infrastruktury a lidský kapitál, jenž bude disponovat kvalitním vzděláním a bude připraven na celoživotní učení;

21. domnívá se, že ochrana kulturního dědictví, jak hmotného, tak nehmotného, prostřednictvím obnovy center měst s maximálním respektováním historického a architektonického dědictví je přidanou hodnotou pro jejich image, prestiž a přitažlivost, a podporuje kulturní rozmanitost, která sehrává ekonomicky významnou úlohu v rozvoji znalostní ekonomiky a výrobního průmyslu, a zároveň prospívá rozvoji na místní úrovni díky stimulaci specializovaných místních pracovních míst, která často vyžadují vysoký stupeň specializace;

22. poukazuje na skutečnost, že projekty obnovy měst samé jako postupy i jako výsledky by měly vytvářet, vstřebávat a dále šířit znalosti a inovace;

23. zdůrazňuje, že strategie obnovy měst musejí zohlednit množství faktorů, které stojí za vznikem hospodářského rozkladu některých městských oblastí. Mezi ty nejpodstatnější patří funkční zastarávání budov, nemoderní infrastruktura a problémy s přístupností. Řada firem opouští město s cílem snížit provozní náklady a získat více prostoru, stejně jako mnozí zaměstnanci následují své firmy a hledají vyšší kvalitu života (sociální služby, dopravní obslužnost) či nižší náklady na vlastní existenci (nižší nájmy, výhodnější ceny nemovitostí). Mají-li být naplněny požadavky firem, které se chtějí usazovat v obnovených oblastech, měly by programy obnovy měst hledat inovativní způsoby využití dostupných ploch a zlepšit poskytování služeb ze strany města přeměnou aglomeračních účinků centrálních městských oblastí na jejich výhodu;

24. připomíná, že problémy v oblasti městské mobility, jimiž jsou zejména dopravní zácpy, sužují mnohé městské oblasti v Evropě, a řešením není pouze výstavba lepší infrastruktury či nalití většího objemu peněz do podniků veřejné dopravy. Městská mobilita zvyšuje možnosti nabízené obyvatelstvu a podnikům, a jako taková představuje jak faktor hospodářské konkurenceschopnosti, tak i hnací sílu sociální soudržnosti. Výbor zdůrazňuje, že účinná a dostupná veřejná doprava by měla být k dispozici všem občanům, protože hraje klíčovou roli při odstraňování izolace znevýhodněných oblastí. Zdůrazňuje, že vzhledem k poškození životního prostředí ve městech musí být větší význam přikládán opatřením na podporu městské dopravy šetrné k životnímu prostředí (výzkumné a demonstrační projekty zaměřené na vozidla vypouštějící málo emisí či žádné emise, činnosti na podporu jiných způsobů a možností dopravy, jako je spolujízda, podpora jízdy na kole ve městech). Výbor regionů rovněž znovu vyjadřuje podporu vypracování plánů udržitelné městské mobility alespoň pro velká města a doporučuje, aby se zavádění pobídek na úrovni EU, jako je financování projektů městské dopravy, odvíjelo od plánů udržitelné městské mobility a od uzavírání dohod o partnerství pro mobilitu mezi veřejným a soukromým sektorem;

25. zdůrazňuje nutnost zahájit kampaň na podporu ducha podnikání realizací pobídek zaměřených na vytipované cílové skupiny, vytvářením příležitostí na podporu zájmu o podnikání a pořádáním konkrétních takto zaměřených akcí. Uznává v této souvislosti, že významně může k inteligentnímu růstu ekonomiky přispět podpora žen v podnikání;

Environmentální rozměr obnovy měst – příspěvek k udržitelnému růstu

VÝBOR REGIONŮ,

26. konstatuje, že environmentální rozměr obnovy měst bude muset povýšit na prioritu tři hlavní otázky: změnu klimatu, boj proti znečištění přírodních zdrojů, které má původ v lidské činnosti, spolu s rentabilním využití těchto zdrojů v širším slova smyslu, a konečně ochranu přirozeného prostředí;

27. je přesvědčen, že i když je Evropa již značně urbanizovaná, dá se očekávat, že bude nadále pokračovat trend rozšiřování městského území v některých oblastech, zvláště v nejdynamičtějších velkých a středních aglomeracích. Rostoucí města mohou potenciálně ničit zdroje a narušovat kvalitu půdy a vody. Výbor proto zdůrazňuje, že integrované programy obnovy měst mají potenciál k tomu, aby zastavily nebo dokonce zvrátily tento trend tím, že ovládnou neomezený růst měst a zajistí obnovu městského prostředí;

28. zdůrazňuje, že na druhé straně se během tohoto století očekává zrychlení průběhu změny klimatu a zvyšování hladiny moří v důsledku emisí skleníkových plynů vlivem lidské činnosti. To představuje rostoucí problém zejména pro pobřežní městské oblasti, které budou muset vynaložit značné výdaje, a to např. na provedení opatření na ochranu pobřeží nebo protipovodňových opatření. Proto je rovněž tak důležitá práce skupiny členských států EU pro rozvoj měst na referenčním rámci pro udržitelné evropské město, jehož cílem je kromě tradičnějších environmentálních hledisek týkajících se městských oblastí zahrnout též rozměr změny klimatu a problémy spojené s jejím zmírněním a s přizpůsobením se této změně;

29. uděluje vysokou prioritu boji proti znečišťování přírodních zdrojů v důsledku lidské činnosti a považuje jej za zásadní cíl obnovy měst; zvláštní váhu pak přikládá opatřením, jež posilují prevenci znečištění. Výbor dále se stejnou naléhavostí zdůrazňuje, do jaké míry bude důležité dohlížet na vyměření a omezení spotřeby materiálů, které poškozují přírodní prostředí, a to prostřednictvím hodnocení celého jejich životního cyklu (výroba, použití, likvidace);

30. podtrhuje, že regenerace stávajících budov za účelem zvýšení jejich energetické účinnosti je z hlediska nákladů jedním z nejefektivnějších způsobů, jak splnit cíle Kjótského protokolu v oblasti klimatických změn, jelikož se odhaduje, že může o 42 % snížit emise CO2 z budov a náklady související s energiemi;

31. konstatuje, že města jsou odpovědná za 70 % emisí skleníkových plynů, a proto Lipská charta vyzývá města, aby snížila svoji uhlíkovou stopu, zachovala své zdroje a biologickou rozmanitost, šetřila energií a podporovala přístup k hlavním veřejným službám. Z tohoto důvodu Výbor konstatuje, že je nutné neprodleně přijmout opatření ke snížení spotřeby energie ve městech, v prvé řadě pomocí dobrého energetického řízení, za druhé pak výrobou energie z obnovitelných zdrojů. Podobná opatření budou zapotřebí v oblasti výstavby, a sice ve smyslu snížení energetické náročnosti budov;

32. vítá Pakt starostů a primátorů, který zahrnuje přes 3 000 evropských měst, která se zavázala překročit tři „dvacetiprocentní cíle“, což je minimální závazný požadavek EU do roku 2020. S touto iniciativou přišla Evropská komise, stejně jako s cenou „Evropské zelené město“; Výbor regionů obě tyto iniciativy vítá a podporuje a hodlá rozšířit Pakt starostů a primátorů o regionální úroveň;

33. uznává význam zeleně a vodních ploch pro programy obnovy měst. Zelené a vodní plochy mají zásadní vliv na zlepšování klimatu ve městech, neboť město „ochlazují“, poskytují čerstvý vzduch, filtrují znečištění a snižují hladinu hluku. Na druhé straně zelené rekreační oblasti také přispívají k obyvatelnosti měst, a tím rovněž posilují sociální soudržnost. Zelenější města jsou cílem, na který by se měli všichni zaměřit;

34. upozorňuje na probíhající celosvětový úbytek vodních zdrojů a apeluje na to, aby programy obnovy měst chránily zásoby vody, zvláště pokud jde o objem pitné vody a o řádnou správu a provádění substitučních postupů při využívání těchto zdrojů. Je třeba také omezit náročnost měst na spotřebu vody;

35. soudí, že chceme-li, aby města úspěšně čelila mezinárodní konkurenci, byla atraktivní a zajišťovala kvalitu života pro své obyvatele, je rozhodujícím faktorem estetická kvalita zástavby; navrhuje proto přijetí opatření pokrývajících rozměr architektury a umění;

36. uznává hodnotu biotopů a uděluje vysokou prioritu ochraně a správě těch z nich, které obklopují města nebo se nacházejí v jejich blízkosti, neboť se jedná o významný parametr obnovy měst, který by měl být kombinován s opatřeními zaměřenými na osvětu a informovanost občanů v oblasti životního prostředí;

37. konstatuje, že města udržují pevné vztahy s regiony, jež je obklopují, zejména pak s dynamickým prstencem předměstí, a že o tento vztah je nutné řádně pečovat;

Sociální aspekty obnovy měst – příspěvek k výraznému růstu

VÝBOR REGIONŮ,

38. domnívá se, že v řadě měst sociodemografické změny způsobily přesun obyvatel z domácností ve starších městských oblastech do nových obytných zón ležících více na periferii, na předměstí nebo jednoduše do nových měst v blízkosti velkých aglomerací. Mezi důvody patří dostupnost levnějšího a atraktivnějšího bydlení, vyšší kvalita života a širší spektrum služeb. V posledních desetiletích opouštějí lidé s nadprůměrnými příjmy město a vracejí se pouze pozvolna díky úspěšnosti některých programů obnovy měst. Výbor proto zdůrazňuje, že v oblastech postižených úpadkem by město mělo být znovu učiněno atraktivním místem k životu schopným naplnit cíle každého člověka bez ohledu na úroveň jeho příjmů;

39. zdůrazňuje, že bydlení vždy bylo, je a bude jedním z ústředních témat obnovy měst, jedním z jejíchž hlavních cílů je zajistit lepší životní podmínky těm nejvíce znevýhodněným částem společnosti;

40. domnívá se, vážným problémem ve většině městských oblastí je prohlubování sociální nerovnosti. Nerovnosti mezi městskými čtvrtěmi jsou výsledkem vzniku sociálně-územních ghett, která jsou občas důsledkem nevhodné politiky bydlení a poskytování služeb, které se omezuje na bohaté zóny a do znevýhodněných předměstí nedosáhne. V tomto ohledu by nový cíl územní soudržnosti zakotvený v Lisabonské smlouvě měl pobídnout všechny úrovně veřejné správy k zohlednění těchto nerovností ve všech odvětvových městských politikách tvořících integrované strategie obnovy měst. Výbor proto zdůrazňuje, že udržitelné město musí být založeno na městské solidaritě a na aktivním boji proti vyloučení a diskriminaci posilováním sociální soudržnosti mezi městskými částmi, socioprofesními kategoriemi, ženami a muži a mezi lidmi z různých prostředí. Městská solidarita musí být vyjádřením našeho cíle budovat evropskou společnost, která více podporuje začlenění a soudržnost;

41. domnívá se, že bude zapotřebí konkrétněji usilovat o řádnou integraci přistěhovalců do života města, neboť jde o cestu řešení problémů v této oblasti;

Partnerství pro obnovu měst

VÝBOR REGIONŮ,

42. zdůrazňuje, že programy obnovy měst musejí vždy zahrnovat veřejný, soukromý a neziskový sektor a ústředními aktéry těchto programů musejí být místní komunity. Byť je obnova měst trvalým a nikdy nekončícím procesem, není možné uplatňovat univerzální řešení; široké zapojení zúčastněných stran napomůže poučení z úspěchů ostatních a prevenci opakování chyb. V tomto směru hrají místní a regionální orgány klíčovou úlohu jako spojovací článek mezi různými hospodářskými a sociálními subjekty i jako tvůrci cílených opatření. Dokumenty pro územní a městské plánování jsou platformy, v nichž se setkávají všechny správy a mají možnost hledání politické shody;

Tematické priority

VÝBOR REGIONŮ,

43. domnívá se, že v následujícím programovém období bude zapotřebí dokončit přechod od programů městské renovace, kde se zájem soustředil na přírodní i lidskou činností vytvořené prostředí, k programům obnovy měst v tom smyslu, že škála opatření bude rozšířena o sérii tematických priorit; cílem těchto priorit bude, aby evropská města zítřka odpovídala očekáváním svých občanů, nabízela infrastrukturu a prostředí, jež budou stimulovat znalosti a profesní schopnosti a dovednosti pracovníků, představovala životaschopný a atraktivní rámec pro život, práci a odpočinek, nabídla každému maximální příležitosti bez vyloučení kteréhokoli jednotlivce a využívala přírodní zdroje tím nejšetrnějším způsobem tak, aby fungovala v rámci konkurenční ekonomiky s nízkou spotřebou uhlíku;

Řízení strategií obnovy měst

VÝBOR REGIONŮ,

44. zdůrazňuje, že obnova měst musí být považována za trvalý a integrovaný proces založený na dlouhodobé vizi udržitelného městského rozvoje. Kvalitní řízení programů obnovy měst musí začínat už ve fázi analýzy. Pro tyto účely je nutné shromáždit tvrdá data o hospodářství, sociálních aspektech a životním prostředí postižených oblastí, pocházející ze spolehlivých zdrojů a za použití kvalitně nastavených a srovnatelných ukazatelů. V této souvislosti je zvláště relevantní činnost v rámci projektu Urban Audit Evropské komise a probíhající práce na referenčním rámci pro udržitelné evropské město;

45. poukazuje na nutnost nalézat nové způsoby uspořádání městské politiky, s jejichž pomocí by byly nastaveny politiky obnovy měst na místní a regionální úrovni s podporou orgánů na celostátní a evropské úrovni, a domnívá se, že místní orgány se musejí chopit vedoucí úlohy v rozvíjení politik soudržnosti, integrace a spolupráce, a tímto způsobem chránit přírodní zdroje a zajišťovat ekologicky účinný rozvoj svých oblastí, a dále též podporovat a rozvíjet dialog mezi četnými formami kulturní rozmanitosti. Z důvodu maximální účinnosti veřejné politiky již řada místních a regionálních orgánů vyvinula nové formy městské správy, jež přibližují programy obnovy měst občanům. Integrované městské politiky zahrnují partnery stojící mimo orgány veřejné moci (často mezi ně patří obyvatelé postižených oblastí), a to prostřednictvím různých participativních systémů, jež v některých zemích mohou mít podobu smluv nebo úmluv. Výbor je přesvědčen, že výraznější zapojení veřejnosti a úloha svěřená městským komunitám má za cíl vytvoření sociálního kapitálu jako předpokladu úspěchu politik městského rozvoje;

46. potvrzuje, že podle jeho odhadu budou muset programy obnovy měst zajistit co nejlepší využití všech vhodných médií, tištěných i elektronických, k posílení informačních, komunikačních a popularizačních opatření týkajících se programů a metodiky účasti (místní referenda, shromáždění, demokracie online apod.). Programy obnovy měst se budou muset stát součástí procesu učení ve vztahu k rozvoji měst v EU a ujmout se svého dílu odpovědnosti za informování občanů o problémech, s nimiž se setkávají, a výhledech, jež se před nimi otevírají;

47. uznává, že v souladu se zásadou subsidiarity se otázky týkající se obnovy a rozvoje měst nejúčinněji řeší na místní úrovni. Výbor se přesto domnívá, že podpora EU může nabídnout zjevnou výhodu v oblasti městského rozvoje, neboť je prokázáno, že její podpora je zapotřebí k řešení problémů, jež postihují její hospodářskou, sociální a územní soudržnosti. Domnívá se proto, že politiky obnovy a rozvoje měst by měly být rozvíjeny na základě „evropského městského acquis“, které má podobu stávajícího souboru právních nástrojů, politických iniciativ a mechanismů výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi městy. Připomíná, že politiky rozvíjené v této oblasti by též měly dodržovat zásadu proporcionality a přihlížet k širšímu územnímu rámci;

48. zdůrazňuje, že financování z prostředků EU může být zvláště užitečné při podpoře spolupráce místních orgánů v celém funkčním městském regionu. To znamená, že lze přijmout společnou finanční odpovědnost v celém regionu za skupiny obyvatel a městské čtvrti ohrožené vyloučením. Finanční nástroje EU by měly být zpřístupněny funkčním městským regionům pod podmínkou, že místní orgány budou účinně spolupracovat na přidělování vlastních prostředků;

Financování obnovy měst

VÝBOR REGIONŮ,

49. konstatuje, že rozvojový program má za cíl spíše naplnění některých potřeb než budování budoucnosti. Při podrobnějším studiu této problematiky vychází najevo, že finanční zdroje určené na programy obnovy měst budou muset představovat specifický parametr, který bude působit ve prospěch jejich životaschopnosti a efektivity. Mezi oblastmi, jimiž bude zapotřebí se zabývat, patří vztah mezi státními a místními prostředky, způsob financování programů, systematický nebo případ od případu, mísení veřejných zakázek a soukromého kapitálu, místní daňový systém, půjčky, vyhodnocení přínosů renovačních zásahů, rozdělení výdajů mezi jednotlivé uživatele a příjemce či zdroje prostředků a strategická hodnota veřejných dotací a jejich váha. Podrobněji bude nutné rozpracovat mechanismy financování a realizace programů obnovy měst. Přestože lze odhadnout, že nástroje jako fondy městského rozvoje či tři projekty na „J“ (Jessica, Jérémie, Jaspers) budou v tomto smyslu přínosem, specifikace a výsledky jejich využití zůstávají zatím otevřenou otázkou;

50. soudí, že dosud nebyl plně doceněn přínos dobrovolnictví v programech obnovy měst, a jelikož se jedná o budoucí opatření, uvádí, že rozvíjení a upevňování ducha podnikání a jeho budování na úrovni místní samosprávy i v programech obnovy měst bude představovat samostatné téma;

Přínos informačních a komunikačních technologií k obnově měst

VÝBOR REGIONŮ,

51. domnívá se, že panuje-li nad něčím obecný souhlas, je to přesvědčení, že informační a komunikační revoluce má významný dopad na organizaci, fungování a morfologii evropských měst. Bude nutné důrazněji trvat na tom, aby programy obnovy měst obsahovaly opatření zaměřená na rozvoj špičkových informačních a komunikačních řešení technické infrastruktury a na vývoj aplikací a obsahu, jež zvýší kvalitu života občanů a fungování veřejných služeb, zvýší úroveň služeb poskytovaných soukromým sektorem a budou motivovat k využití těchto nástrojů;

52. považuje za nevyhnutelnou skutečnost, že při využívání potenciálu se objeví i hrozby. Ochrana a bezpečnost aplikací a komunikace, ochrana osobních údajů a respekt k soukromí a osobnosti občanů jsou otázkou klíčového významu, která bude muset být dále rozpracována. Využití informačních technologií v oblasti městské bezpečnosti zároveň vyvolává zásadní otázky týkající se demokratického fungování společnosti. Obnova měst bude muset počítat s diskusí, která se rozvine o těchto tématech, a nabídnout řešení problémů, které vyplynou;

53. konstatuje, že využitím pevně propojených a bezdrátových infrastruktur vedou nejpokročilejší elektronické aplikace k tvorbě virtuálních prostředí (okolní město, digitální město, všudypřítomné město), jež občanům nabízejí prostor k interakci a komunikaci. Digitální město představuje paralelní svět, který bude rovněž muset figurovat na programu obnovy měst;

Inovace a učení v obnově měst

VÝBOR REGIONŮ,

54. je toho názoru, že podpora inovací povede ke zvýšení výkonnosti měst a přispěje k jejich hospodářské udržitelnosti. Programy obnovy měst musejí proto nabízet prostředí, infrastrukturu a pobídky, jež přitáhnou inovace;

55. domnívá se, že v podobném smyslu je třeba podporovat jako jednu ze strategických priorit obnovy měst také vytváření středisek učení jako aktivních prvků hospodářského života měst;

56. je podobně přesvědčen, že obnova měst musí posilovat vazby mezi vzděláváním, podniky, výzkumem a inovacemi a podporovat novátorské podniky;

Význam organizace a fungování místních orgánů pro definici a realizaci programů obnovy měst

VÝBOR REGIONŮ,

57. domnívá se, že rozhodnout o realizaci programu obnovy měst, připravit jej, monitorovat jeho realizaci, v případě potřeby jej přehodnotit a na závěr vypracovat hodnocení jsou činnosti vyžadující administrativní aparát vybavený určitým minimem specifických administrativních a řídicích schopností, jehož přítomnost je třeba zajistit u všech místních a regionálních orgánů. Jedná se o nutnou podmínku, z níž vyplývá nutnost zařadit do programů obnovy měst opatření zaměřená na posílení kapacit místních orgánů. Rámcově lze uvést opatření jako vývoj správy informačních systémů nebo geografických informačních systémů, jež usnadňují činnost a zvyšují kvalitu rozhodovacího procesu, případně zavedení certifikovaných postupů (ISO, EMAS atd.), jež zvyšují kvalitu služeb poskytovaných občanům. Stěžejní místo v přípravě obnovy měst musejí zaujímat opatření, jež při definování způsobů fungování místních orgánů zajistí trvalý důraz na zájem občanů. Nová organizace místních a regionálních orgánů představuje zároveň výzvu i nutný předpoklad realizace programů zaměřených na obnovu měst, a proto je nutné se na ni od nynějška zaměřit i v tomto ohledu;

Přínos obnovy měst k rozvoji vnějších vztahů

VÝBOR REGIONŮ,

58. konstatuje, že opatření zaměřená na podporu měst, jejich valorizaci (marketing měst) a potvrzení jejich identity (vytvoření značky města) jsou nedílnou součástí činnosti místních a regionálních orgánů. Se zvyšujícím se stupněm internacionalizace mají města čím dál více konkurentů v boji o přilákání kapitálu, investic a kvalifikovaných pracovních sil. Rozšiřují své rozvojové plány tak, aby získala prostředky nutné k zajištění prosperity svých občanů. Pořádání významných sportovních, obchodních a kulturních akcí je pouze jedním z kolbišť – byť patří mezi ta nejviditelnější – kde se projevuje jejich vzájemná rivalita;

59. kromě tohoto soupeření je však také zřejmé, že města mezi sebou rovněž spolupracují. Spojování do tematických či geografických sítí dosáhlo v EU zcela mimořádného stupně, a to díky cíleným iniciativám, jako jsou Urbact, Interact, twinning apod. Jako zvláště užitečný nástroj se ukázala výměna osvědčených postupů. Opatření, jež přispívají k internacionalizaci evropských měst, tak budou rovněž muset získat místo mezi akčními programy obnovy měst;

II. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

60. sdílí přesvědčení, že v procesu, jehož prostřednictvím EU dospěje ke strategickým rozhodnutím pro následující programové období (2014–2020), bude muset EU uznat strategický význam obnovy měst a usilovat o posílení městského rozměru ve všech svých politikách, aby se města znovu stala výzkumnými laboratořemi, v tomto případě ovšem za použití skutečně bohatého programu činnosti, který pomůže Evropě najít východisko z hospodářské a finanční krize;

61. navrhuje zřízení iniciativy s názvem „Obnova měst pro inteligentní, udržitelná a začlenění podporující města“. Města v EU se musejí stát privilegovanými místy realizace sedmi stěžejních iniciativ, jež byly formulovány ve sdělení Komise s názvem Evropa 2020. Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění; (2)

62. soudí, že nastal čas k přijetí rozhodnutí v této věci. V diskusi o rozpočtovém rámci na následující programové období i při přípravě rozpočtu na období právě probíhající bude nutné jasně položit otázku financování obnovy měst.

V Bruselu dne 9. června 2010 předsedkyně Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) V tomto stanovisku je třeba vzít v potaz městské regiony (jako konurbace měst a jejich sousedících obcí).

(2) KOM(2010) 2020 v konečném znění.