Ustanovení čl. 65 odst. 1 druhého pododstavce služebního řádu stanoví, že určité částky zmíněné v uvedeném pododstavci, které stanoví základní platy, různé příspěvky a koeficienty, se každoročně aktualizují v souladu s přílohou XI. Komise pro informaci zveřejní aktualizované částky do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1023/2013 ze dne 22. října 2013 byl změněn mechanismus aktualizace platů, nazývaný též „metoda“, a to tak, že byla umožněna automatická aktualizace všech platů, důchodů a příspěvků. Za tímto účelem by se příslušné částky a koeficienty („opravné koeficienty“) uvedené ve služebním řádu měly považovat za referenční částky a koeficienty („opravné koeficienty“), které jsou pravidelně a automaticky aktualizovány.

V čl. 65 odst. 2 se stanoví, že dojde-li k podstatné změně životních nákladů, aktualizují se částky uvedené v čl. 65 odst. 1 a koeficienty uvedené v článku 64 v souladu s přílohou XI. Komise pro informaci zveřejní aktualizované hodnoty a koeficienty („opravné koeficienty“) do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Aby se v maximální míře zaručila rovná kupní síla úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Unie bez ohledu na místo zaměstnání, koeficienty („opravné koeficienty“) se jednou za rok aktualizují podle pravidel stanovených v příloze XI služebního řádu. Pokud jde o aktualizaci, veškeré hodnoty jsou chápany jako hodnoty referenční. Komise pro informaci zveřejní aktualizované hodnoty do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Koeficienty jsou pak stanovovány, rušeny, nebo každoročně aktualizovány v souladu s přílohou XI. Pokud jde o aktualizaci, veškeré hodnoty jsou chápany jako hodnoty referenční. Komise pro informaci zveřejní aktualizované hodnoty do dvou týdnů od aktualizace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Podle článku 8 přílohy XI služebního řádu v případě, kdy se implicitní index změní o více než 6 %, nabývá aktualizace účinnosti dnem 16. května. To je případ Sofie, Kodaně, Tallinnu, Madridu, Záhřebu, Varese, Nikósie, Budapešti, Varšavy, Bukurešti, Bratislavy a Stockholmu. Podle téhož článku v případě, kdy se implicitní index změní o více než 10 %, nabývá aktualizace účinnosti dnem 1. května 2022. To je případ Prahy, Atén, Rigy, Vilniusu a Lisabonu.

Proto do konce roku 2022 Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie aktualizované částky, na které se odkazuje v čl. 65 odst. 1 druhém pododstavci služebního řádu a které jsou použitelné od 1. července 2022 na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie, jak uvádí příloha I této zprávy.

Proto se Komise chystá do konce roku 2022 zveřejnit v řadě C Úředního věstníku Evropské unie koeficienty („opravné koeficienty“), které jsou od 1. července 2022 použitelné na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců EU vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, jak uvádí příloha II této zprávy.

Proto se Komise do konce roku 2022 chystá zveřejnit v řadě C Úředního věstníku Evropské unie opravné koeficienty, které jsou od 1. května, 16. května a 1. července 2022 použitelné na důchody mimo Belgii a Lucembursko, a dále koeficienty („opravné koeficienty“) pro převody odměn prováděné úředníky a ostatními zaměstnanci Evropské unie, jak uvádí příloha I této zprávy.

Podle článku 8 přílohy XI služebního řádu v případě, kdy se implicitní index změní o více než 6 %, nabývá aktualizace účinnosti dnem 16. května. To je případ Bulharska, Dánska, Estonska, Irska, Řecka, Maďarska, Chorvatska, Polska, Portugalska, Rumunska a Švédska. Podle téhož článku v případě, kdy se implicitní index změní o více než 10 %, nabývá aktualizace účinnosti dnem 1. května. To je případ Česka, Lotyšska, Litvy a Slovenska.

Proto Komise do konce roku 2022 zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie opravné koeficienty, které jsou od 1. května, 16. května a 1. července 2022 použitelné na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropské unie, jak uvádí příloha I této zprávy.

Proto do konce roku 2022 Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku pět měsíčních tabulek, v nichž budou uvedeny dotčené země, příslušné koeficienty („opravné koeficienty“) a data použitelnosti jednotlivých koeficientů, jak uvádí příloha III této zprávy.

Mimořádná aktualizace určitých koeficientů („opravných koeficientů“) použitelných na odměny zaměstnanců EU vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích s účinností ode dne 1. února 2022, 1. března 2022, 1. dubna 2022, 1. května 2022 a 1. června 2022 má finanční dopad na několik rozpočtových položek v okruhu VII týkajících se výdajů na zaměstnance.

V milionech EUR

Okruh VII Rok

2021 Rok

2022 Následující roky Odhadovaný dopad na výdaje – 0,01 – 0,01 – 0,01

6.Účinky a udržitelnost „metody“ v prostředí s vysokou mírou inflace

6.1Souvislosti

Dne 6. září 2022 přijala Rada postoj k návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2023. Rada ve svém prohlášení konstatovala, že současné inflační prostředí vyvíjí na rozpočet EU značný tlak, který vyžaduje mobilizaci zvláštních nástrojů, které by mohly být použity jiným způsobem. Dále vyjádřila obavy z negativního dopadu, který by na hospodářskou a sociální situaci v EU mohla mít automatická indexace mezd. V této souvislosti Rada požádala Komisi podle článku 241 SFEU, aby do konce září 2022 „vyhodnotila účinky a udržitelnost automatické aktualizace platů zaměstnanců EU v prostředí s vysokou inflací a předložila jí případné vhodné návrhy na zmírnění tlaku na správní výdaje“.

Odpověď Komise na žádost Rady byla předložena dne 29. září 2022. Komise ve své odpovědi vysvětlila, že do konce září 2022 neměla k dispozici potřebné konečné statistické údaje, aby mohla takové hodnocení provést. Komise dále připomněla, že se účinky a udržitelností automatické aktualizace platů zaměstnanců EU od jejího zavedení do služebního řádu v roce 2014 Evropským parlamentem a Radou komplexně zabývala v dubnu 2022 ve zprávě Komise o uplatňování přílohy XI služebního řádu a jejího článku 66a, ačkoli to nebylo v souvislosti s vysokou inflací, která se objevila až po uplynutí období, které bylo pro účely zprávy z dubna 2022 analyzováno. Komise rovněž uvedla, že zpráva o rozpočtovém dopadu každoroční aktualizace platů, která má být podle článku 65 služebního řádu předložena do konce roku 2022, poskytne posouzení účinků a udržitelnosti automatické aktualizace platů v roce 2022 v prostředí s vysokou inflací.

6.2Fungování „metody“ v prostředí s vysokou inflací

V návaznosti na posouzení účinků a udržitelnosti metody automatické aktualizace platů od jejího zavedení v roce 2014, které je podrobně popsáno ve zprávě Komise týkající se přílohy XI, lze po dokončení cyklu aktualizací v roce 2022 vyvodit tyto hlavní závěry:

-Tím, že obecný specifický ukazatel odráží politiku členských států, pokud jde o vývoj odměňování, zajišťuje, že u zaměstnanců EU bude vývoj kupní síly platů probíhat stejně jako u úředníků ústředních správ členských států. To platí i pro aktualizaci v roce 2022, kdy se členské státy EU jednotně rozhodly, že u svých státních zaměstnanců nebudou dorovnávat inflaci. Toto rozhodnutí se plně promítlo do „metody“ se stejným dopadem na úředníky EU (tj. –3,9 %).

-Společný index měřící inflaci u zaměstnanců EU v Bruselu a Lucemburku prokázal svůj význam v souvislosti s vysokou inflací. Vzhledem k tomu, že byl navržen tak, aby odrážel specifické vzorce spotřeby zaměstnanců EU, a nikoliv vzorce spotřeby obyvatelstva obecně, ukázaly se výsledky výrazně nižší, než byla míra vnitrostátní inflace naměřená v Belgii a Lucembursku. Konkrétně v letošním roce má společný index (8,6 %) přibližně o 20 % nižší hodnotu než vnitrostátní inflace naměřená v Belgii a Lucembursku v období od července 2021 do července 2022 (tj. 10,5 % a 10,3 %). To výrazně ovlivnilo údaj z každoroční aktualizace v roce 2022 (4,4 %).

-Mnoho členských států EU zavedlo jednorázová sociální opatření na ochranu kupní síly platů státních zaměstnanců. Většina těchto jednorázových sociálních opatření, která „metoda“ nezachycuje, měla dopad na úředníky ústředních správ členských států, ale nevztahovala se na úředníky EU.

-Pokud jde o uplatňování zásady rovné kupní síly mezi zaměstnanci EU bez ohledu na místo jejich zaměstnání, stávající metoda se rovněž ukázala účinná. Především byly spuštěny mechanismy stanovené v článku 8 přílohy XI služebního řádu, které byly zavedeny pro řešení situací vyznačujících se vysokou inflací v jednotlivých členských státech EU, aby bylo možné v řadě členských států lépe sladit inflační kontext, jak je vysvětleno v kapitole 4.

Celkově lze říci, že v prostředí vysoké inflace pozorované během referenčního období vedla „metoda“ ke každoroční aktualizaci ve výši 4,4 %, což odpovídá méně než polovině míry inflace naměřené na celostátní úrovni ve stejném období. To potvrzuje, že odměny zaměstnanců EU nejsou indexovány podle inflace. Tento údaj zároveň ukazuje na problémy s celkovou atraktivitou veřejné služby EU, neboť dále posiluje trend ztráty kupní síly platů zaměstnanců EU.

6.3Rozpočtový dopad a udržitelnost automatické aktualizace v prostředí s vysokou mírou inflace v roce 2022

Každoroční aktualizace odměn a důchodů v roce 2022 (4,4 %) je nejvyšší naměřenou hodnotou od doby, kdy vstoupily v platnost změny služebního řádu, kterými byla v roce 2014 zavedena stávající „metoda“ aktualizace platů a důchodů. Vyplývá to jak z vysoké inflace, tak z vývoje reálných platů úředníků ústředních správ členských států.

K vysoké míře inflace zaznamenané během příslušného referenčního období pro každoroční aktualizaci v roce 2022 přispěly faktory, jako je vypuknutí krize COVID-19 a ruská agresivní válka proti Ukrajině.

Nicméně jak je popsáno v kapitole 6.2, výsledkem této „metody“ je roční aktualizace ve výši 4,4 %, což odpovídá méně než poloviční hodnotě inflace naměřené na celostátní úrovni ve stejném období. Tento zmírňující účinek „metody“ v období s vysokou mírou inflace ukazuje, že v období s vysokou inflací má svůj význam rozhodnutí spolunormotvůrců z roku 2014 reflektovat pouze kupní sílu platů úředníků členských států. Pokud na základě stavu veřejných financí v členských státech byla skutečně určena a považována za udržitelnou určitá úroveň kupní síly pro tamní státní úředníky (zvyšování nebo snižování kupní síly platů tamních státních úředníků v závislosti na inflaci v jejich státě), je pravděpodobné, že totožný vývoj bude z rozpočtového hlediska stejně přiměřený i pro úředníky EU.

Vzhledem k tomu, že zpráva Komise týkající se přílohy XI dospěla k závěru, že „metoda“ je přiměřená (s možnými vylepšeními, pokud jde o opravné koeficienty), nelze udržitelnost a rozpočtový dopad roční aktualizace v roce 2022 v souvislosti s vysokou inflací posuzovat odděleně od ostatních prvků „metody“, jako je společný index měřící inflaci u zaměstnanců EU v Bruselu a Lucemburku nebo doložka o výjimce.