EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 2.12.2011 
SEK(2011) 1417 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu na řízení Rady a Evropského parlamentu 
o Evropském námo řním a rybá řském fondu [zrušujícího na řízení Rady (ES) 
č. 1198/2006 a na řízení Rady (ES) č. 861/2006 a na řízení Rady (ES) č. XXX/2011 
o integrované námo řní politice] 
 
{KOM(2011) 804 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1416 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. NÁSTROJE VE ŘEJNÉ FINAN ČNÍ PODPORY SRP  A IMP 
Společná rybářská politika (SRP) má v letech  2007–2013 k dispozici tyto finan ční nástroje:  
– Evropský rybá řský fond (ERF) (sdílené řízení)  je hlavním finan čním pilířem 
společné rybářské politiky. Rozpo čet: 4,304 mil. EUR.  
– Druhý finan ční nástroj (přímé řízení) podporuje financování t ěchto opat ření: 
kontrola a vynucování  (345 mil. EUR),  shromaž ďování údaj ů a vědecké 
poradenství  (360 mil. EUR),  správa  (45 mil. EUR) a dobrovolné i povinné 
příspěvky regionálním organizacím pro řízení rybolovu (RFMO)  
(9,8 mil. EUR v roce 2010).  
– Evropský zem ědělský záru ční fond (EZZF) (přímé řízení) financuje 
společnou organizaci trhu (CMO) v oblasti produkt ů rybolovu a akvakultury 
(15 mil. EUR ro čně) a vyrovnání za dodate čné náklady vynaložené p ři uvádění 
produktů rybolovu z nejvzdálen ějších region ů na trh (15 mil. EUR ro čně). 
– Financování pro integrovanou námo řní politiku (IMP) (přímé řízení)  činilo 
20,4 mil. EUR (2008–10). V sou časné dob ě prochází procesem 
spolurozhodování nové na řízení, které má být p řijato do konce roku 2011 a má 
financovat integrovanou námo řní politiku v letech 2011–13. 
Druhý finan ční nástroj financuje také dohody o part nerství v oblasti rybolovu. Tyto dohody, 
podobně jako povinné p říspěvky na RFMO, mají sv ůj vlastní právní základ a nespadají do 
oblasti působnosti Evropského námo řního a rybá řského fondu (EMFF). 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Z posouzení dopad ů reformy SRP vyplynul záv ěr, že bez ohledu na vývoj od roku 2002 se 
SRP nepoda řilo dosáhnout jejích cíl ů v oblasti environmentální, hospodá řské a sociální 
udržitelnosti. Neúsp ěch lze zčásti připsat na vrub financování spole čné rybářské politiky. 
Vysvětlení je možné hledat v problémech spojených s jeho rozvržením a mechanismem 
poskytování podpory , zejména v rámci Evropského rybá řského fondu, a jejich nedostate čnou 
účinností z hlediska obsahu . 
Pokud jde o rozvržení , každý finan ční nástroj má své vlastní systémy plánování, 
monitorování, hodnocení a kontroly  a vyjednává se samostatn ě. Kvůli tomu je obtížné dosp ět 
ke koordinaci a dosáhnout kritického množství . Koordinace s ostatními strukturálními fondy 
prostřednictvím „demarka ční linie“ také nezajiš ťuje dostate čnou součinnost a nezamezuje 
zdvojování. 
EFF navíc postrádá zam ěření na strategické priority SRP. Opera ční programy (OP) se často 
považují za „jídelní lístek“ s nabídkou opat ření, ze kterých si členské státy mohou vybírat. 
Mnoho členských stát ů dává přednost investicím usnad ňujícím čerpání před zaměřením na 
priority spole čné rybářské politiky. Tato skute čnost je posílena neexistencí podmín ěností 
spojených se sledováním t ěchto priorit, jakož i slabým  a nejednotným monitorováním 
a hodnocením: každý členský stát má sv ůj vlastní soubor ukazatel ů, což brání agregaci 
a srovnávání.  
 
CS 3   CS Navíc se 75 % z ERF p řiděluje na základ ě historického podílu r ybolovu v rámci politiky 
soudržnosti. U zbývajících 25 % (nekonvergen ční regiony) je p řidělování založeno na 
velikosti odv ětví rybolovu. To má za následek velk é rozdíly (až 30 : 1), pokud jde o výši 
podpory na obyvatele, na úkor nekonvergen čních členských stát ů s velkým odv ětvím 
rybolovu a akvakultury, zatímco u ostatních členských stát ů dochází k velkým p řídělům 
finančních prost ředků na relativn ě malá odv ětví rybolovu a akvakultury. Tato skute čnost, 
kromě dlouhého procesu nastavování řídicích a kontrolních systém ů a přípravy opera čních 
programů, které jsou p ředpokladem pro provád ění ERF, je hlavním vysv ětlením sou časného 
nízkého čerpání prost ředků Evropského rybá řského fondu (20 % do října 2011).  
Nízká úrove ň strategického p řístupu vysv ětluje i nedostatek krit ického množství mnoha 
projektů a velmi omezené využití možností ERF v oblasti životního prost ředí. 
Tyto problémy spojené s rozvržením se vztahují p ředevším k části financování z Evropského 
rybářského fondu spadající do p ůsobnosti sdíleného řízení, která tvo ří většinu z celkového 
dostupného financování. Nejvýrazn ější problém u nástroj ů v rámci p římého řízení souvisí 
s rozdrobením podpory spole čné rybářské politiky a integrované námo řní politiky a s vysokou 
administrativní zát ěží spojenou s centrálním rozpo čtovým řízením.  
Z environmentálního hlediska  je patrná nedostate čná účinnost  financování spole čné 
rybářské politiky, které neodstranilo nadbyte čnou kapacitu. Navzdory částce více než 
1,7 miliardy EUR vynaložené od roku 1994 na vrakování se skute čná rybolovná kapacita 
loďstva většiny zemí EU nesnížila. Nadm ěrná kapacita je klí čovým faktorem nadm ěrného 
rybolovu a nízké ekonomické rentability. Ve řejné financování m ělo rovněž velmi omezený 
dopad na vysokou míru vým ětů v mnoha lovištích EU. Nový návrh reformy spole čné 
rybářské politiky obsahuje zákaz vým ětů, což by m ělo zvýšit poptávku po selektivních 
lovných za řízeních a nových rybolovných postupech.  
Dalším klí čovým faktorem pro úsp ěch reformované spole čné rybářské politiky je poskytování 
vědeckého poradenství a ekonomických údaj ů. Vědecké poradenství je v sou časné dob ě 
k dispozici pro 45 % komer čních populací v oblasti p ůsobnosti EU, za ú čelem zajišt ění 
přechodu na udržitelný rybolov se toto číslo musí v p říštím roce zvýšit. Koordinace s údaji 
z jiných námo řních oblastí je nízká a dodržování p ředpisů je nedostate čné. 
Akvakultura je další oblastí, kde musí být ve řejná finan ční podpora ú činnější. Je zapot řebí 
zesílit důraz na strategický p řístup podporující ekologický r ůst v akvakultu ře. Veřejná 
podpora bude také podporovat environmentální služ by v oblasti ochrany rozsáhlé akvakultury 
v citlivých p řírodních stanovištích (nap ř. zvyšování biologické rozmanitosti).  
Současný vývoj územního plánování námo řních prostor se navíc dostate čně nezabývá 
soupeřením o prostor mezi námo řními činnostmi a jeho negativními environmentálními 
a ekonomickými dopady. 
Pokud jde o hospodářské hledisko, veřejné finan ční nástroje se nezabývaly rozdíly 
v inovacích v oblasti rybolovu a akvakultury EU (produktivita práce je 25 % pod pr ůměrem 
EU). Nízká úrove ň inovací částečně vysvětluje slabou výkonnost lo ďstva EU a stagnaci 
produkce akvakultury za posledních 15 let. Rozd íly v oblasti inovací často souvisejí s malou 
velikostí podnik ů: 91 % rybá řských spole čností vlastní jednu lo ď a 98 % podnik ů v oblasti 
akvakultury jsou malé a st řední podniky. Malá velikost omezuje p řístup k financování 
a pojištění. 
Rozdíl je zvlášt ě výrazný v oblasti uvád ění na trh a nabízení produkt ů. Dalším problémem je 
vysoká spot řeba energie, a to zejména v odv ětví rybolovu. 
 
CS 4   CS Segmentace námo řních politik má rovn ěž za následek nulové využívání potenciálních 
synergií a nedostate čnou podporu výzkumu a následných tec hnologických inovací. To také 
znemožňuje jasné rozpoznání skute čného potenciálu pro r ůst námořního odvětví.  
Pokud jde o sociální hledisko , odvětví rybolovu nenabízí atraktivní pracovní p říležitosti. 
Význam rybolovu v mnoha pob řežních komunitách klesá.  Rybolov jako zdroj p říjmů 
a pracovních míst v mnoha  z nich nahrazují nové činnosti, ale v n ěkterých diverzifikace 
nenabízí žádné alte rnativy. Nová spole čná rybářská politika by navíc mohla mít krátkodob ě 
za následek další ztráty pracovních míst v odv ětví rybolovu a p řidružených službách. N ěkteré 
komunity proto nemusí být ve st řednědobém horizontu životaschopné.  
3. KOHO SE PROBLEMATIKA TÝKÁ ? 
Úspěšná spole čná rybářská politika a integrovaná námo řní politika jsou hlavním d ůvodem 
existence ve řejné finan ční podpory. Vzhledem k tomu platí, že zú častněné strany, kterých se 
to týká, jsou tytéž, které jsou uvedeny ve zpráv ě o posouzení dopad ů reformy SRP: 
Účastník Popis zúčastněné strany Klíčové zájmy 
Odvětví rybolovu 
v EU Majitelé plavidel, provozovatelé a posádka. Udržení ziskovosti a živobytí. 
Odvětví 
akvakultury Producenti akvakultury. Totéž. 
Závislé podniky 
a společenství  Podniky a komunity závislé na rybolovu. Totéž. Životaschopnost spole čenství v oblastech 
rybolovu. 
Zpracovatelské 
odvětví Lidé zpracovávající suroviny dovezené i ulovené 
ve vodách EU. Zvýšení p řidané hodnoty. Získání p řístupu ke 
stabilním dodávkám. 
Zákonodárci 
odvětví Vnitrostátní, regionální a místní orgány upravující 
rybolov.  Optimalizace ve řejné finan ční podpory pro 
dosažení cíl ů politiky. Záruka zásobování 
potravinami. 
Výzkum v rámci 
odvětví Vědecké subjekty podílející se na zachování 
a řízení populací. Příspěvek k účinnému řízení rybolovu 
prostřednictvím v časného přístupu k vysoce 
kvalitním údaj ům. 
Spotřebitelé Lidé konzumujíc í produkty rybolovu 
a akvakultury. Dostupnost, náklady, kvalita a nutri ční hodnota 
produktů rybolovu s r ůznou mírou 
environmentální kontroly. 
Třetí země Odvětví rybolovu konkurující lo ďstvům EU. 
Producenti akvakultury, vývozci. Konflikt zájm ů mezi těmi, kdo vnímají EU jako 
exportní trh, a místními rybá řskými komunitami 
čelícími konkurenci lo ďstev EU v p řístupu 
k místním zdroj ům.  
Nevládní 
organizace, 
občanská 
společnost 
a občané EU Nevládní organizace obh ajující udržitelné řízení. 
Širší veřejnost poci ťující zájem a starost o odv ětví 
rybolovu a mo řské prostředí Zachování populací ryb, bi ologické rozmanitosti 
a společenské hodnoty oceán ů, řek a jezer 
a zároveň hospodářsky a sociáln ě udržitelné 
odvětví. Dostate čné zásobování potravinami. 
 
4. PRÁVO JEDNAT  
Zachování biologických mo řských zdroj ů spadá do výlu čné pravomoci EU. Mimo ni (tj. 
u částí SPR spadajících do sdílené pravomoci) platí zásada subsidiari ty a proporcionality. 
Návrh na budoucí rozpo čet EU je založen na silném od ůvodnění týkající se subsidiarity, 
protože se již zam ěřuje na „ oblasti politiky, v nichž m ůže být v sou časné atmosfé ře úsporných 
opatření a fiskální konsolidace v jednotlivých členských státech efektivn ější podnikat kroky na 
úrovni Unie“. 
Pokud jde o rybolov a námo řní činnosti, návrh obsahuje nový EMFF postavený na 4 pilí řích: 
Inteligentní ekologický rybolov, inteligentní  ekologická akvakultura , udržitelný územní 
 
CS 5   CS rozvoj podporující za členění a integrovaná námo řní politika (IMP). První t ři mají být 
spravovány v rámci sdíleného řízení, poslední v rámci p římého centralizovaného řízení. 
Kromě toho bude EMFF zahrnovat doprovodná opat ření v oblasti shromaž ďování údaj ů 
a vědeckého poradenství, kontroly, správy, trh ů s produkty rybolovu (v četně nejvzdálen ějších 
regionů), dobrovolných plateb regi onálním organizacím pro řízení rybolovu (RFMO) 
a technické podpory.  
5. CÍLE EVROPSKÉHO NÁMO ŘNÍHO A RYBÁ ŘSKÉHO FONDU  
EMFF podporuje: 
– cíle nové spole čné rybářské politiky, udržiteln é a konkurenceschopné odv ětví 
rybolovu a akvakultury,  
– další rozvoj integrované námo řní politiky,  
– vyvážený rozvoj rybo lovných oblastí. 
Dosažením t ěchto cílů bude EMFF rovn ěž přispívat ke strategii Evropa 2020, zejména ke 
třem stěžejním iniciativám: Evropa ú činněji využívající zdroje, inovace v Unii a program pro 
nové dovednosti a pracovní místa. Jsou vymezeny tyto specifické cíle: 
5.1. Specifické cíle týkající se návrhu EMFF 
– Přezkoumat kritéria p řidělování prost ředků, 
– zaměřit se na inteligentní ekologické  investice a územní rozvoj, 
– zlepšit strategii a plánování, 
– podporovat spole čné přístupy, 
– zřídit rámec monitorování a hodnocení založený na spole čných ukazatelích, 
– posílit podmín ěnost, 
– využívat synergie mezi finan čními nástroji SRP a IMP, zjednodušit 
poskytování podpory a snížit administrativní zát ěž a 
– využívat synergie s ostatními fondy EU (nap ř. LIFE). 
5.2. Specifické cíle týkající se obsahu EMFF 
– Odstranit neú činné dotace, 
– snížit environmentá lní dopad rybolovu,  
– v kontextu trvale ud ržitelného rybolovu p řispívat k řízení a zachování 
mořských ekosystém ů a k cílům rámcové sm ěrnice o strategii pro mo řské 
prostředí a sítě Natura 2000, 
– podporovat ekologický r ůst akvakultury,  
 
CS 6   CS – zvyšovat dostupnost v ědeckého poradenství a údaj ů, koordinovat údaje 
rybolovu a integrované námo řní politiky, 
– zajišťovat soulad se spole čnou rybářskou politikou,  
– podporovat p řeshraniční/ekosystémové řízení jednotlivých mo řských oblastí 
EU, 
– posilovat zavád ění inovací, 
– podporovat zdraví a dobré životní podmínky zví řat,  
– odstraňovat segmentaci námo řních politik a p řispívat k rozpoznávání 
příležitostí k r ůstu, 
– snižovat spot řebu energie a 
– zvyšovat atraktivitu pracovních  míst a životaschopnost pob řežních komunit. 
6. MOŽNOSTI POLITIKY  
Byly vypracovány t ři varianty reformy. Možnosti „ž ádná politika“ a „zachování sou časného 
stavu“ (Status Quo) byly v souladu s reformou spole čné rybářské politiky a návrhem 
budoucího rozpo čtu EU vyřazeny. Druhá možnost se však stále ponechává jako výchozí stav. 
6.1. Společné prvky 
Možnosti reformy obsahují spole čné prvky p ředem určené návrhem nové spole čné rybářské 
politiky a sd ělením Komise o víceletém finan čním rámci: 
• EMFF je za členěn do spole čného strategického rámce a oblasti p ůsobnosti spole čného 
nařízení. 
• Sladění kritérií p řidělování prost ředků s velikostí odv ětví rybolovu. 
• Ukončení většiny dotací lo ďstva.  
• Společná organizace trhu (CMO) za členěn a  d o  E M F F ,  z e  6  i n t e r v e n čních nástroj ů je 
zachována pouze podpora skladování.  
• Režim vyrovnání pro nejvzdálen ější regiony za členěn do EMFF. 
• Kritické množství se dosahuje položením d ůrazu na spole čné činnosti, organizace 
producent ů (OP), jiné spole čné subjekty a místní ak ční skupiny v rámci územního rozvoje.  
• Jsou zavedeny podmín ěnosti založené na: rozsahu zp ůsobilosti a obsahu, souladu 
s nařízeními o kontrole a rybolovu NN N, dodržování povinnosti shromaž ďování údaj ů 
a souladu s požadavkem p řijetí Národního strategické ho plánu pro akvakulturu. 
• Monitorování je založeno na spole čném rámci a souboru spole čných ukazatel ů. 
Příděl finančních prost ředků pro EMFF je 6,692 miliard EUR (v b ěžných cenách). Na základ ě 
předběžného hodnocení by m ěl být rozd ělen mezi oblasti politik takto: 
 
CS 7   CS Plochy  Procentní podíl EMFF 2014–2020 
Část mimo EFF (z toho) 67–70 % 
– Rybolov 30–35 % 
– Akvakultura 15–17,5 % 
– Místní rozvoj 15–17,5 % 
Dobrovolné p říspěvky mezinárodním 
organizacím v četně RFMO 1,5–2,0 % 
Shromažďování údaj ů a vědecké poradenství 7–8 % 
Kontrola a vynucování 10–11 % 
Tržní politika v četně vyrovnávacích plateb pro 
nejvzdálen ější regiony 2,5–3 % 
Řízení 0,8–1 % 
Integrovaná námo řní politika 6–7 % 
 
6.2. Obsah  
Možnost 1:  „ERF +“  (ekvivalentní k možnosti 1 a 1a v posouzení dopad ů reformy SRP) 
testuje dopad řešení všech problém ů rozvržení a obsahu týkající se části mimo EFF, v četně 
ukončení trvalého a do časného zastavení rybolovných činností, siln ějšího strategického 
plánování (CSF), podmín ěností spojených s cíli SRP,  nového rámce hodnocení a kontroly 
a přednosti, kterou dostanou spole čné projekty. Územní rozvoj je posílen a lépe koordinován 
s ostatními iniciativami v oblasti místního rozvoje. Sou časná architektura finan čních nástroj ů 
je zachována, další úsilí se však zam ěřuje na lepší koordinaci jejich p ůsobnosti a cíl ů. 
Možnost 2:  „EFF + integrace“ : Navíc oproti možnosti 1 jsou všechny finan ční nástroje SRP 
zahrnuty do nového fondu, ale jsou nadále řízeny odd ěleně, s použitím sou časných režim ů 
provádění (sdílené nebo p římé řízení). IMP z ůstává mimo oblast p ůsobnosti budoucího fondu. 
Možnost 3:  „EMFF konvergence“ : Začlenění shromaž ďování údaj ů, řízení, spole čné 
organizace trhu a nástroj ů pro nejvzdálen ější regiony do EMFF v rámci sdíleného řízení. 
Integrovaná námo řní politika je zahrnuta do budoucího fondu. 
7. POSOUZENÍ MOŽNOSTÍ / UPŘEDNOST ŇOVANÁ MOŽNOST  
Srovnání možností vychází z analýz y jejich potenciálu ke snížení vým ětů, zmenšení rozdílu 
v oblasti inovací a vytvá ření pracovních míst v pob řežních oblastech. Možnost 3 je 
upřednostňovaná z hlediska dopad ů i efektivnosti náklad ů na opatření EU. 
 
CS 8   CS  Environmentál
ní udržitelnost Hospodá řská 
udržitelnost Sociální 
udržitelnost Zjednodušení 
a administrati
vní zátěž Efektivnost 
nákladů 
Status Quo (-) (-) (-) (-) (-) 
ERF + (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
EFF+ integrace (XX) (XX) (XX) (XXx) (XXx) 
EMFF 
konvergence (XXx) (XXx) (XXx) (XXX) (XXX) 
8. MONITOROVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
EMFF by m ěl mít silný systém monitorování a hodnocení. Na základ ě vzájemné dohody mezi 
Komisí a členskými státy je zapot řebí zavést spole čné ukazatele výstup ů, výsledků a dopadů 
vycházející z údaj ů shromážd ěných na úrovni opat ření/programu a agregova né na vnitrostátní 
úrovni / úrovni EU.