CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 9. října 2008 
SEK(2008) 2572 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Posouzení dopad ů připojené k 
předloze návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
 
kterou se m ění směrnice 2000/46/ES o p řístupu k činnosti institucí elektronických pen ěz, 
o jejím výkonu a o obez řetnostním dohledu nad touto činností 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
{KOM(2008) 627 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2573} 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Směrnice 2000/46/ES o p řístupu k činnosti institucí elektronických pen ěz, o jejím výkonu 
a o obezřetnostním dohledu nad touto činností (dále jen „sm ěrnice o elektronických 
penězích“)1 byla přijata v reakci na zavedení nových p ředplacených elektron ických platebních 
produktů a jejím cílem bylo vytvo řit jasný právní rámec pro posílení vnit řního trhu 
a stimulovat hospodá řskou sout ěž při současném zajišt ění odpovídající úrovn ě 
obezřetnostního dohledu.  
Elektronické peníze definuje sm ěrnice o elektronických pen ězích jako pen ěžní hodnotu 
vyjádřenou pohledávkou za vydávající in stitucí, která je: i) uchová vaná na elektronickém 
médiu; ii) vydávaná proti p řijetí peněžních prost ředků, jejichž hodnota není nižší než 
vydávaná pen ěžní hodnota; iii) p řijímaná jako platební prost ředek jinými podniky, než je 
vydávající instituce. 
Směrnice o elektronických pen ězích usiluje o otev ření trhu pro vydávání elektronických 
peněz vytvořením institucí elektronických pen ěz, které podléhají mírn ějšímu obez řetnostnímu 
režimu, než který se požaduje pro úv ěrové instituce.  
2. PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Na základ ě článku o p řezkoumání sm ěrnice o elektronických pen ězích (článek 11) zahájila 
Komise v lednu 2005 hodnocení. V červenci 2006 p řijala Komise pracovní dokument 
přezkoumání sm ěrnice o elektronických pen ězích, který vycházel z provedené hodnotící 
studie. Zprávu uzav řela konstatováním, že stávající sm ěrnici je nutné pozm ěnit, neboť některá 
její ustanovení patrn ě brání rozvoji trhu elektronických pen ěz. Zpráva také doporu čila 
neprovádět další kroky, dokud nebude p řijato kone čné znění směrnice o platebních službách, 
aby bylo možné dokon čit komplexní jednání o uvedené sm ěrnici.  
S cílem p řipravit toto posouzení dopad ů byly vyvinuty četné konzulta ční iniciativy. Ty 
zahrnovaly pravidelné diskuze s členskými státy, Evropskou centrální bankou (ECB), 
finančními institucemi, spot řebitelskými organizacemi a mobilními operátory zejména 
prostřednictvím stávajících konzulta čních výbor ů pro oblast maloobc hodních plateb: PSGEG2 
a PSMG3 v roce 2007 a 2008. Dne 25. ledna 2008 následovala zvláštní sch ůzka se zástupci 
odvětví elektronických pen ěz a 30. dubna 2008 potom zvláštní dvojstranná sch ůzka s ECB. 
V neposlední řadě byla v únoru 2008 z řízena meziútvarová pr acovní skupina za ú časti 
generálního sekretariátu, G Ř pro hospodá řskou sout ěž, GŘ pro informa ční společnost a média 
a GŘ pro hospodá řské a finan ční záležitosti, která m ěla projednat posouzení dopad ů.  
                                                 
1 Ú ř. věst. L 275, 27.10.2000, s. 39. 
2 Skupina vládních odborník ů na platební systémy (Payment Systems Government Experts Group, 
PSGEG) je konzulta ční orgán složený z vládních expert ů z členských stát ů EHP s odbornými znalostmi 
v oblasti plateb, v ětšinou zástupc ů ministerstev financí a národních centrálních bank, jakož 
i představitel ů Evropské centrální banky v roli pozorovatel ů. Cílem této skupiny je poskytovat 
poradenství a pomoc Komisi. 
3 Skupina odborník ů na platební systémy zastupujících trh (Payment Systems Market Group, PSMG) je 
konzultační orgán složený z odborník ů zastupujících trh, s odbornými znalostmi v oblasti plateb, 
většinou zástupc ů bank, spole čností, maloobchodník ů a sdružení zastupujících zú častněné subjekty, 
např. malé a st řední podniky a spot řebitele. Cílem této skupiny je poskytovat poradenství a pomoc 
Komisi. 
 
CS 3   CS 3. DEFINICE PROBLÉMU  
Problémy zjišt ěné v rámci procesu hodnocení a konzultací lze rozd ělit do dvou hlavních 
skupin. První okruh problém ů se týká nejasné definice el ektronických pen ěz a oblasti 
působnosti sm ěrnice , které vedou k právní nejistot ě a brání rozvoji trhu. Druhý okruh se 
týká neadekvátního právního rámce . Tato druhá skupina zahrnuje obez řetnostní režim, 
výjimky a režim vydávání licencí, jakož i použití p ředpisů proti praní špinavých pen ěz 
na služby v oblasti  elektronických pen ěz. Tato celková právní  nejednotnost se ješt ě zvýší 
po provedení sm ěrnice o platebních službách (do listopadu 2009), nebo ť některá její 
ustanovení jsou se sm ěrnicí o elektronických pen ězích neslu čitelná. 
Tyto problémy m ěly za následek omezený rozvoj trhu  elektronických pen ěz v Evrop ě, 
zejména pokud jde o objem vydaných elektronických pen ěz a o počet účastníků trhu, kdy 
elektronické peníze p ředstavovaly 1 miliardu EUR ve sr ovnání s 637 miliardami hotovosti 
v oběhu v srpnu 2007. 
3.1. Nedostate čná právní jistota a oblast p ůsobnosti sm ěrnice brání rozvoji trhu 
V průběhu přezkoumání vyjád řily zúčastněné strany obavy, že platná sm ěrnice postrádá 
právní jistotu z d ůvodu nejasné definice elektronických pen ěz a nejasné oblasti p ůsobnosti 
směrnice. 
3.1.1.  Definice elektronických pen ěz je nejasná 
Podle definice „elektronických pen ěz“ je požadováno, „aby byly uchovávány 
na elektronickém médiu“. Tato definice se tudíž považuje za technicky omezenou na formu 
elektronických pen ěz (hlavně elektronické peníze uložené na čipových kartách), nezahrnuje 
však různé předplacené produkty vyskytující se na trhu (nap ř. elektronické peníze 
na serverových ú čtech). Stávající definice je rovn ěž sporná v p řípadech, kdy je  uložená 
hodnota nižší než hodnota skute čně zaplacená vydávajícímu subjektu, kdy jsou takové 
produkty v zásad ě z definice elektronických pen ěz vyloučeny.  
3.1.2.  Oblast působnosti sm ěrnice o elektronických pen ězích brání vstupu nových subjekt ů 
na trh  
Použití sm ěrnice na mobilní operátory a institu ce vydávající elektronické poukázky by m ělo 
obrovský dopad na po čet účastníků trhu a na množství elektronických pen ěz v oběhu, neboť 
by jim to umožnilo vytvá řet nové služby. Podle názoru kon zultovaných stran brání sou časná 
nejasnost rozvoji t ěchto dvou trh ů.  
3.1.3.  Činnost institucí elektronických pen ěz je definována p říliš úzce 
Činnost institucí elektronických pen ěz je podle čl. 1 odst. 4 sm ěrnice o elektronických 
penězích omezena na vydávání elektronických pen ěz a úzce související služby. Toto 
ustanovení se liší od nevýlu čného přístupu sm ěrnice o platebních služ bách, podle které jsou 
platební instituce oprávn ěny vyvíjet činnost i v oblasti neplatebních služeb (nap ř. 
maloobchodní prodej nebo telekomunika ční služby). Podle sm ěrnice o elektronických 
penězích musí „hybridní instituce“, kterými jsou nap ř. telekomunika ční operáto ři 
a maloobchodníci, rozd ělit své podnikání na r ůzné právní subjekty, což m ůže být nákladné 
a neefektivní. 
 
CS 4   CS 3.1.4.  Zpětná výměna 
Článek 3 sm ěrnice o elektronických pen ězích stanoví, že držite l elektronických pen ěz může 
v době jejich platnosti požádat vydáv ající instituci o jejich zp ětnou vým ěnu v nominální 
hodnotě za mince a bankovky nebo p řevodem na ú čet bez účtování poplatk ů s výjimkou 
poplatků nezbytných k provedení operace. Zp ětná výměna byla do sm ěrnice o elektronických 
penězích vložena z d ůvodu ochrany spot řebitelů a má zajistit, aby spot řebitelé mohli kdykoli 
získat své peníze zp ět. Ukazuje se, že zp ětná výměna je problematická pro provozovatele 
mobilních sítí a instituce vydávající elektronické poukázky. Mobilní operáto ři nejsou schopni 
rozdělit předplacené prost ředky spot řebitelů ex-ante na mobilní služby a elektronické peníze.  
3.2. Nekonzistentní právní rámec 
Ačkoli je t řeba uznat, že sm ěrnice o elektronických pen ězích umožnila nebankovním 
subjektům vstoupit na trh elektronických pen ěz, zpráva o p řezkoumání ukázala, že vysoké 
kapitálové požadavky, jakož i ur čitá omezení a požadavky stanovené ve sm ěrnici 
o elektronických pen ězích, brání v rozvoji trhu elektronických pen ěz. Přijetí směrnice 
o platebních službách, která se nyní  provádí do vnitrostátních právních p ředpisů, zvýší 
složitost a nejednotnost celkové ho právního rámce a bude mít p řípadně za následek nerovné 
podmínky pro platební instituce a instituce elektronických pen ěz. 
3.2.1.  Obezřetnostní režim 
Požadavky na obez řetnostní režim mají za cíl zajistit řádnou a obez řetnou činnost institucí 
elektronických pen ěz. Přezkoumání prokázalo, že ur čité požadavky nejsou úm ěrné rizikům, 
která instituce elektronických pen ěz představují. Tato skute čnost je ješt ě patrnější, zvážíme-li 
kumulativní ú činky celého režimu. Problémy s obez řetnostním režimem zahrnují: 
• Současný požadavek na po čáteční kapitál ve výši 1 milionu EUR  považuje řada 
zúčastněných subjekt ů za příliš vysoký a neúm ěrný vzhledem k riziku poskytované služby. 
Výška po čátečního kapitálu je považována za p řekážku, která brání menším spole čnostem, 
aby se ucházely o licenci instituce elektronických pen ěz. 
• Nezdá se, že by samotný požadavek 2 % kapitálu  působil povoleným institucím 
elektronických pen ěz vážnější problémy, a čkoli v kombinaci s jinými aspekty sm ěrnice 
o elektronických pen ězích (nap ř. počátečním kapitálem, omezením investi ční činnosti 
a omezením činnosti obecn ě) vedl ke stížnostem, že celkov ě je režim nep řiměřený. 
• Podle omezení investi ční činnosti  musí instituce elektronických pen ěz investovat pen ěžní 
prostředky nejmén ě ve výši svých finan čních závazk ů z nevyčerpaných elektronických 
peněz. Pohledávky z platebních a kred itních karet jsou ze seznamu zp ůsobilých investic 
vyloučeny. Prokázalo se, že stávající omezení investi ční činnosti vede k tomu, že sm ěrnice 
klade na tyto instituce p řísnější kapitálové požadavky, než jsou kladeny na úv ěrové 
instituce podle sm ěrnice o kapitálové p řiměřenosti.  
3.2.2.  Nejednotné provedení n ěkterých ustanovení 
3.2.2.1.  Nejednotné uplatn ění výjimek 
Podle sm ěrnice o elektronických pen ězích mohou členské státy povolit svým p říslušným 
orgánům, aby upustily od uplat ňování některých nebo všech požadavk ů týkajících se 
 
CS 5   CS povolování na malé instituce elektronických pen ěz s cílem usnadnit jim vstup na trh 
a umožnit inovace novým subjekt ům ,  a n i ž  b y  v ůči nim uplat ňovaly celý rozsah p řísného 
rámce pro schvalovací postup. Tato možnost je členskými státy používána nejednotn ě a čtyři 
z nich neprovedly výjimky v ůbec. Současná situace by mohla vést k narušení hospodá řské 
soutěže v rámci hranic p říslušného státu.  
3.2.2.2.  Vydání licence 
Režim vydávání licencí umož ňuje institucím elektronických pen ěz provád ět bez dalších 
překážek v hostitelském členském stát ě stejnou obchodní činnost, jakou jsou podle licence 
instituce elektronických pen ěz oprávněny vykonávat v domovském členském stát ě. Článek 2 
směrnice o elektronických pen ězích však odkazuje na n ěkteré články směrnice o kapitálové 
přiměřenosti, která upravuje povolení pro pobo čky v jiných členských státech a stanoví rozsah 
povolených činností. Podle vyjád ření některých zú častněných stran zvyšují další požadavky 
kladené n ěkterými členskými státy slož itost situace a p řípadně brání institucím elektronických 
peněz zřizovat pobo čky v jiných členských státech.  
3.2.2.3.  Předpisy proti praní špinavých pen ěz 
Směrnice o elektronických pen ězích neobsahuje žádné zvláštní p ředpisy týkající se praní 
špinavých pen ěz. Směrnice 2005/60/ES o p ředcházení praní pen ěz však zavádí režim 
zjednodušené hloubkové kontroly klienta, který se použije na elektronické peníze. Z hlediska 
spotřebitelů se tyto požadavky, tzv. „poznej svého zákazníka“ (Know Your Customer, KYC), 
ukázaly být t ěžkopádné a nepraktické. Z obchodního hl ediska by tyto požadavky a náklady 
spojené s jejich dodržováním mohly p ředstavovat zna čný problém pro podnikání v oblasti 
tohoto typu služeb. 
4. CÍLE 
Obecným cílem  přezkoumání sm ěrnice o elektronických pen ězích je podpo řit vznik skute čně 
jednotného trhu elektronickými pen ězi v Evrop ě, přispět k vytvo ření a zavedení nových, 
inovačních a bezpe čných služeb, umožnit p řístup na trh novým subjekt ům, umožnit skute čnou 
a účinnou hospodá řskou sout ěž mezi všemi ú častníky, a p řinést tak nezanedbatelný prosp ěch 
širšímu evropskému hospodá řství.  
K dosažení tohoto obecného cíle byly stanoveny dva operativní cíle : upřesnění definice 
elektronických pen ěz, rozsahu služeb elektronických pen ěz a institucí el ektronických pen ěz 
a zajištění souladu se sm ěrnicí o platebních službách p ři vytvoření skute čně rovných 
podmínek pro všechny ú častníky trhu. To by ve st řednědobém horizontu vedlo ke spln ění 
zvláštních cíl ů, jimiž je zvýšení právní jistoty pro všechny poskytovatele služeb, vytvo ření 
harmonizovaného právního rámce a podpora rozvoje nových a inova čních služeb.  
5. MOŽNOSTI A NÁSTROJE POLITIKY  
Byla zvážena řada možností k řešení problém ů týkajících se slu žeb elektronických pen ěz 
a splnění stanovených cíl ů. Jak již bylo uvedeno ve t řetí kapitole, p říčinou dvou hlavních 
problémů jsou: 
1. definice elektronických pen ěz a oblasti p ůsobnosti sm ěrnice o elektronických 
penězích (první skupina problém ů); 
 
CS 6   CS 2. neadekvátní právní rámec (jmenovit ě obezřetnostní režim, výjimky a p ředpisy proti 
praní špinavých pen ěz). 
Na základ ě vstupního prov ěření různých možností politiky a por ovnání s cíli politiky byly 
možnosti politiky se řazeny do konkrétních balí čků představujících výb ěr opatření, jež je 
možné provést. Hodnoceny byly tyto balí čky:  
• Balíček 1: Ponechat sm ěrnici o elektronických pen ězích beze zm ěn (přístup „ned ělat 
nic“)  
Jde o tzv. „základní scéná ř“. Při této možnosti by se nep ředkládal žádný návrh právních 
předpisů.  
• Balíček 2: Vydat pokyny k oblasti p ůsobnosti a definici elektronických pen ěz 
Podle této právn ě nezávazné možnosti by byly vydány pokyny k objasn ění současně platné 
definice a rozsahu činností institucí elektronických pen ěz. 
• Balíček 3: Uvést do souladu se sm ěrnicí o platebních službách a použít obez řetnostní 
režim platebních institucí na instituce elektronických pen ěz 
Tato možnost by znamenala vytvo řit právní rámec, kter ý je v souladu se sm ěrnicí o platebních 
službách, a uplatnit požadavky obez řetnosti platné pro platební instituce na instituce 
elektronických pen ěz. To by mohlo být provedeno zm ěnou směrnice o elektronických 
penězích nebo sm ěrnice o platebních službách. 
• Balíček 4: Uvést do souladu se sm ěrnicí o platebních službách se zvláštním 
obezřetnostním režimem pro instituce elektronických pen ěz  
Balíček 4 je tém ěř shodný s balí čkem 3 s výjimkou zvláštního obez řetnostního režimu pro 
instituce elektronických pen ěz. Tuto možnost by bylo možné realizovat zm ěnou směrnice 
o elektronických pen ězích nebo sm ěrnice o platebních službách. 
• Balíček 5: Zrušení sm ěrnice o elektronických pen ězích 
Podle tohoto balí čku by byla sm ěrnice o elektronických pen ězích zrušena.  
6. DOPAD BALÍ ČKŮ 
Na základ ě vyhodnocení balí čků se domníváme, že nejvhodn ějším řešením je uvedení 
směrnice do souladu se sm ěrnicí o platebních službách tak, jak je navrhováno v balíčku 3  
a balíčku 4 . Očekává se, že oba balí čky budou mít pozitivní d opad na rozvoj trhu 
elektronickými pen ězi, pokud jde o množství  elektronických pen ěz v oběhu (potencionální 
nárůst až na 10 miliard EUR) i o po čet institucí elektronických pen ěz (až na 120). 
Hlavními výhodami balí čku 4 je dostupnost zvláštního obez řetnostního režimu p řiměřeného 
rizikům, které instituce elektronických pen ěz představují, a zachování stávajících 
oznamovacích povinností t ěchto institucí, jejichž cílem je zajistit sledování trhu a soulad 
s obezřetnostními požadavky. Nevýhodou je vyšší administrativní zát ěž, která je však úm ěrná 
cíli tohoto řešení.  
 
CS 7   CS Balíček 3 používající obez řetnostní požadavky platné pr o platební instituce by m ěl tu výhodu, 
že by znamenal nižší administrativní zát ěž, jelikož v tomto p řípadě není vyžadována 
oznamovací povinnost. Hlavní nevýhodou je, že sledování trhu by v tomto p řípadě bylo 
obtížnější. Navíc jeho obez řetnostní režim je p řes objem plateb nep římo spojen s riziky 
institucí elektronických pen ěz, neboť k provád ění platebních transakcí se používají 
elektronické peníze. 
Balíček 1 „ned ělat nic“ nebo balí ček 2 „vydání pokyn ů“ by znamenaly zachování složitosti 
právního rámce po provedení sm ěrnice o platebních služ bách do vnitrostátních p ředpisů 
v roce 2009 a dále by bránily v dalším rozvoji trhu. Balí ček 5 „zrušení sm ěrnice“ by právní 
rámec zjednodušil, vznikla by však právní nejistota a tato situace by bránila rozvoji nových služeb elektronického pen ěžnictví.  
7. H
ODNOCENÍ A SLEDOVÁNÍ  
K prvnímu pr ůběžnému hodnocení by mohlo dojít v okamžiku prvního p řezkoumání sm ěrnice 
o platebních službách t ři roky po jejím provede ní do vnitrostátních p ředpisů. K druhému 
nejpozději do pěti let po provedení, kdy útvary Komise p ředloží hodnotící zprávu 
k legislativnímu opat ření.  
Chystané právní p ředpisy budou tedy p ředmětem celkového hodnocení s cílem posoudit 
mimo jiné, jak jsou ú činné a efektivní, pokud  jde o dosažení cíl ů stanovených v tomto 
posouzení dopad ů, a rozhodnout, zda jsou pot řebná nová opat ření nebo zm ěny. Komise 
rovněž zváží za členění této sm ěrnice do sm ěrnice o platebních službách.