EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.7.2021 SWD(2021) 725 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Zpráva o právním státu 2021













Kapitola o stavu právního státu ve Švédsku Průvodní dokument k SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ ZPRÁVA O PRÁVNÍM STÁTU 2021

STAV PRÁVNÍHO STÁTU V EVROPSKÉ UNII {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Shrnutí Pokračuje úsilí o další posílení právních záruk nezávislosti soudců v rámci švédského systému soudnictví, zejména prostřednictvím práce vyšetřovací komise na posílení demokracie a nezávislosti soudnictví. Tato komise rovněž přezkoumává postup změny ústavy. Byla provedena také cílená reforma systému bezpečnostních prověrek pro soudce. Švédsko přijalo i určitá opatření k dalšímu zdokonalení digitalizace systému soudnictví, zejména ustavilo novou radu pro digitalizaci, která se soustředí na trestní řízení. Obavy týkající se dlouhodobých zdrojů systému soudnictví však přetrvávají. Systém soudnictví nadále efektivně fungoval a funguje, a to i tváří v tvář výzvám pandemie COVID-19, kdy byla konkrétní opatření týkající se jeho dalšího fungování ponechána na rozhodnutí soudů. Stejně jako v předchozích letech patří míra vnímané korupce ve Švédsku mezi nejnižší v EU a ve světě. Transparentnost je základním kamenem švédského protikorupčního přístupu. V roce 2020 přijalo Švédsko svůj první strategický národní akční plán, jehož cílem je prevence korupce ve veřejné správě. Předepisuje mimo jiné systematické používání analýzy rizik korupce k posílení povědomí veřejných činitelů o těchto rizicích a postupech řízení rizik. Ačkoli je tento akční plán považován za důležitý krok, postrádá konkrétní opatření a časový harmonogram a byl pouze omezeně konzultován mezi příslušnými zúčastněnými stranami. Ve sledovaném období byly vyvíjeny další preventivní iniciativy, včetně rozšíření pravidel týkajících se „efektu otáčivých dveří“ na vedoucí pracovníky Národního kontrolního úřadu a vydání nových pokynů pro veřejné činitele k jejich majetkovým přiznáním. Lobbing není nadále regulovaný a neexistuje ustálená praxe zveřejňování lobbistů, kteří se snaží ovlivnit konkrétní legislativní návrhy („legislativní stopy“). Podplácení zahraničních úředních osob zůstává rizikovou oblastí, kde jsou pozorovány pouze mírné úrovně stíhání. Svoboda a pluralita sdělovacích prostředků ve Švédsku jsou i nadále obecně stabilní, zejména kvůli zárukám vyplývajícím z ústavy i právních předpisů. Švédsko dále posílilo právní záruky nezávislosti a zvýšilo rozpočet svého Úřadu pro tisk a rozhlasové a televizní vysílání. Jak je uvedeno ve Zprávě o právním státu pro rok 2020, vláda rovněž analyzuje možnost zavést konkrétní právní předpisy o transparentnosti vlastnictví médií, které v současné době neexistují. Švédsko podniká kroky ke zlepšení ochrany novinářů v rámci probíhajícího přezkumu trestněprávní ochrany určitých nepostradatelných funkcí ve společnosti. Novináři stále častěji čelí hrozbám a obtěžování, zejména v online prostředí. Švédsko přijalo ekonomická opatření s cílem řešit negativní hospodářské dopady pandemie COVID-19 na sdělovací prostředky a novináře, zejména nezávislé novináře. Vzhledem k tomu, že švédská ústava nepředpokládá nouzový stav v případě zdravotní krize, byla opatření související s pandemií COVID-19 přijata především na základě doporučení. V lednu 2021 přijalo Švédsko nový legislativní rámec, který vládě umožnil přijímat přísnější opatření v boji proti pandemii COVID-19. Tento rámec byl podroben přezkumu ústavnosti ex-ante, ústavní výbor však kritizoval krátké doby konzultací. Parlamentu byl předložen návrh zřídit vnitrostátní orgán pro lidská práva v souladu s mezinárodními normami. Prostor občanské společnosti zůstává otevřený a vláda zvažuje kroky k objasnění podmínek pro organizace občanské společnosti, které přijímají vládní finanční prostředky. I.Systém soudnictví Švédský systém soudnictví má dvě větve: obecné soudy, které tvoří 48 okresních soudů, šest odvolacích soudů a Nejvyšší soud, a správní soudy s dvanácti správními soudy, čtyřmi správními odvolacími soudy a Nejvyšším správním soudem. Státní správa soudů, agentura působící v rámci ministerstva spravedlnosti, odpovídá za celkové řízení soudů, včetně přidělování zdrojů, počtu zaměstnanců a vybavení. Nezávislá Rada pro navrhování soudců připravuje návrhy všech jmenování soudců, na jejichž základě jsou soudci jmenováni vládou. Švédské státní zastupitelství je nezávislé a oddělené od sektoru vládních institucí. Švédsko podniká kroky s cílem připojit se k Úřadu evropského veřejného žalobce. Švédská advokátní komora je nezávislé a samosprávné sdružení zřízené na základě zákona a odpovídá za dohled nad profesionální činností advokátů a za přijímání disciplinárních opatření vůči svým členům. Nezávislost Vnímaná nezávislost soudů zůstává na vysoké úrovni. Celkově má 71 % veřejnosti i společností za to, že nezávislost soudů a soudců ve Švédsku je v roce 2021 buď „velmi dobrá“, nebo „poměrně dobrá“. Míra vnímané nezávislosti soudů byla v letech 2016 až 2020 trvale velmi vysoká a v roce 2021 nadále zůstává vysoká, i když ve srovnání s rokem 2020 do určité míry poklesla jak u široké veřejnosti, tak společností. Pokračuje práce vyšetřovacího výboru zaměřeného na další posílení záruk nezávislosti soudů. Výbor, který byl zřízen v únoru 2020 a výsledky své činnosti předloží v roce 2023, zkoumá zejména právní rámec pro věk odchodu do důchodu, počet soudců Nejvyššího soudu a postavení a nezávislost Národní správy soudů. Rovněž přezkoumá, zda je nutné změnit ústavu. Od svého vzniku se pravidelně schází výbor všech stran a provádí srovnávací výzkum regulačních rámců pro nezávislost soudů a ústavních změn v jiných členských státech EU. Při této práci bere v úvahu příslušné evropské normy. Výbor vysvětlil, že má v úmyslu zřídit jednu nebo dvě externí skupiny odborníků, které by mu pomáhaly při plnění jeho úkolů. Zúčastněné strany tuto práci, jejímž cílem je preventivně posílit možná slabá místa ve stávajícím právním rámci, obecně uvítaly. Sdružení soudců upozornilo zejména na případný nedostatek v podobě stávajícího systému jmenování generálního ředitele Národní správy soudů vládou a zasazovalo se o vytvoření nezávislé rady pro soudnictví, což je možnost, kterou by měl výbor podle svého mandátu prozkoumat. Sdružení soudců se také domnívá, že pozornost vyžaduje i systém určování platů soudců, přestože není zahrnut do mandátu výboru. Platy nově jmenovaných soudců se stanovují, v rámci kolektivní smlouvy, mezi soudci a Národní správou soudů a následně procházejí každoroční revizí mezi soudcem a odpovědným předsedou soudu. Sdružení soudců se domnívá, že i když tento systém funguje již více než 10 let a celkově nevytváří zásadní problémy, není dostatečně transparentní a postrádá jasná kritéria. Podle doporučení Rady Evropy by základní pravidla systému odměňování profesionálních soudců měla být stanovena zákonem. Změny systému bezpečnostních prověrek pro soudce vstoupily v platnost. V zájmu posílení nezávislosti soudů stanoví novely zákona o ochraně bezpečnosti, které vstoupily v platnost v dubnu 2021, že bezpečnostní prověrky v případě předsedů soudů provádí Rada pro navrhování soudců a v případě běžných soudců příslušný soud. Tyto změny byly vyvolány změnou obecného systému bezpečnostních prověrek veřejných činitelů přijatou v roce 2019, podle níž se vláda stala odpovědnou také za bezpečnostní prověrky předsedů soudů, které dříve spadaly do odpovědnosti Národní správy soudů. Za účelem řešení této situace vláda v květnu 2019 jmenovala předsedu vyšetřování s cílem zajistit odpovídající systém na ochranu postavení soudů a soudců. Na základě vyšetřovací zprávy a konzultačního postupu předložila vláda návrh na změnu zákona o ochraně bezpečnosti, který parlament přijal v lednu 2021. Kvalita Byly zopakovány obavy týkající se dlouhodobé situace zdrojů pro soudnictví. Na základě žádosti Národní správy soudů o zvýšení rozpočtu systému soudnictví na období 2021–2023 byl rozpočet na rok 2021 mírně navýšen. Výdaje Švédska na soudní dvory jsou od roku 2012 na stabilní úrovni přibližně 0,27 % HDP země. Zúčastněné strany a Národní správa soudů zdůraznily, že je nutné zdroje navyšovat spíše na dlouhodobém než na meziročním základu, aby byla zajištěna předvídatelnost a soudům bylo umožněno vypořádat se s rostoucím počtem nových trestních případů. Digitalizace soudnictví postupuje kupředu a byla ustavena rada pro digitalizaci systému soudnictví. Poté co v lednu 2021 vstoupily v platnost nové právní předpisy o elektronické komunikaci v soudních řízeních, jsou plně zavedena procesní pravidla, která umožňují využívání digitální technologie u soudů. Stále však neexistuje možnost online přístupu k rozsudkům soudu prvního stupně a přípravy na jejich strojovou čitelnost jsou omezené. Přetrvávající nedostatky v občanskoprávních a správních řízeních se týkají možnosti přístupu k doposud neuzavřeným i uzavřeným spisům, zatímco v trestním řízení jsou k dispozici pouze omezené digitální nástroje. Ke zlepšení efektivnosti a využívání digitálních nástrojů v celém řetězci orgánů činných v soudním řízení, zejména v trestních řízeních, byla v rámci struktury Národní rady pro prevenci trestné činnosti v září 2020 ustavena nová rada pro digitalizaci soudnictví, sestávající z vedoucích jedenácti různých úřadů. Zaměřuje se na zlepšení výměny informací v procesu trestního soudnictví a je odpovědná za identifikaci a plánování společných snah v oblasti vývoje, sledování provádění probíhajících snah v oblasti vývoje a za rozvoj systému správy informací. Tento počin je vytvářen v několika fázích, počínaje zřízením toku elektronických informací mezi orgány, které řeší největší objem trestních případů, přičemž k úplnému propojení všech orgánů má dojít do roku 2022. Rada rovněž připraví nový strategický plán digitalizace soudnictví na období od roku 2023, protože současná strategie má pozbýt platnosti v roce 2022. Efektivnost Efektivnost systému soudnictví zůstává stabilní a v roce 2020 bylo uzavřeno více případů než v předchozích letech. Míra vyřešených případů zůstává stabilní u sporných občanských a obchodních věcí (na úrovni 97,5 %) a u správních věcí se zlepšila (z 96,8 % v roce 2018 na 101,7 % v roce 2019). Odhadovaná doba na vyřešení věci zůstala v roce 2019 jak u sporných občanských a obchodních věcí, tak u správních věcí nízká, ačkoli počet nových správních věcí nadále rostl. Vnitrostátní údaje ukazují, že i když se počet nových věcí v roce 2020 zvyšoval, množství vyřešených případů se zvyšovalo ještě více – vyřešených případů bylo přibližně o 8 % více než v roce 2019. Podle Národní správy soudů je to způsobeno mimo jiné skutečností, že méně složité případy se mohly uzavírat v písemném řízení a složitější případy byly odloženy. Vzhledem k tomu, že soudy obecně zůstávaly otevřené po celou dobu pandemie COVID-19 a soudům byla také ponechána k rozhodnutí konkrétní opatření, míra odložených slyšení byla ovlivněna jen mírně (na úrovni 21,9 % v roce 2020 v porovnání s 20,3 % v průměru v letech 2017–2019). II.Protikorupční rámec Švédsko má obecně zaveden legislativní a institucionální rámec boje proti korupci a předcházení korupci. Vláda přijala svůj vůbec první Národní akční plán na období 2021–2023, který má předcházet korupci v ústředních vládních agenturách. Národní protikorupční útvar je specializovaný útvar státního zastupitelství v rámci švédského státního zastupitelství, který odpovídá za veškerá trestní vyšetřování související s korupcí a s podplácením, včetně podplácení zahraničních veřejných činitelů. Národní protikorupční policejní jednotka jako součást švédské policie je pověřena vyšetřováním trestných činů korupce i prevencí korupce formou podpory různých veřejných orgánů při navrhování protikorupčních politik. Švédský Úřad pro potírání hospodářské kriminality, který je organizován pod ministerstvem spravedlnosti, má mandát vyšetřovat a stíhat závažné finanční trestné činy, včetně vymáhání výnosů z trestné činnosti. Ostatní subjekty, například Národní kontrolní úřad, Národní úřad pro hospodářskou soutěž, Národní rada pro prevenci trestné činnosti a finanční zpravodajská jednotka švédské policie odpovídají za prevenci a vyšetřování korupce a forenzní a kontrolní činnost. Odborníci a vedoucí pracovníci obchodních společností vnímají Švédsko jako jednu z nejméně zkorumpovaných zemí ve světě. V indexu vnímání korupce za rok 2020, který zveřejňuje Transparency International, má Švédsko skóre 85/100 a řadí se na 2. místo v Evropské unii a 3. místo celosvětově . Toto vnímání bylo v posledních pěti letech relativně stabilní .

Švédsko v současné době přezkoumává promlčecí lhůtu pro všechny trestné činy, včetně trestných činů korupce. Ve Švédsku je kriminalizována celá řada trestných činů korupce . Švédské pracovní právo nadále stanoví disciplinární sankce ve formě varování nebo snížení platu za zanedbání povinnosti a zakazuje účast zaměstnanců na činnostech, které mohou nepříznivě ovlivnit důvěru v jejich nestrannost nebo poškodit pověst orgánu . Švédsko přijalo vnitrostátní protikorupční plán pro svou veřejnou správu v prosinci 2020. Tento akční plán se zaměřuje na prevenci korupce v ústředních orgánech státní správy, včetně vládních úřadů . Nezahrnuje státní podniky. Cílem akčního plánu je poskytnout orgánům nástroje a osvědčené postupy v oblasti předcházení korupci. K nim patří také systematické používání analýzy rizik k posílení povědomí o korupčních rizicích a postupech řízení rizik. Plán se setkal s kritikou kvůli nedostatku srozumitelnosti a ambicióznosti a chybějícím širokým konzultacím se zúčastněnými stranami . Plán nestanoví konkrétní priority nebo cíle, jichž má být dosaženo do určitého data. Švédská Agentura pro veřejnou správu v rámci plánu podpoří preventivní práci , ale nemá žádnou kontrolní úlohu . Agentura pro veřejnou správu vydá v roce 2021 průběžnou zprávu s výchozím posouzením a do konce roku 2023 předloží ministerstvu financí souhrnnou zprávu o výsledku . Spolupráce mezi policií a státními zastupitelstvími je celkově účinná. Zdroje, úroveň specializace vyšetřovatelů a státních zástupců a přístup k příslušným informacím jsou podle policie a státního zastupitelství dostatečné na to, aby orgány mohly plnit své úkoly v oblasti boje proti korupci . Švédsko začalo vytvářet elektronický systém pro zlepšení výměny informací při řízení trestních případů . Očekává se, že orgány činné v soudním řízení budou zcela digitálně propojeny v roce 2022 . Předběžné údaje Národní rady pro prevenci trestné činnosti naznačují pokles hlášených případů úplatkářství ve srovnání s rokem 2019, přesto je zaznamenán výrazný nárůst v případech zneužití pravomoci veřejného činitele . V roce 2020 bylo v souvislosti s úplatkářstvím zahájeno trestní řízení s 38 osobami a obdrženo bylo 26 odsouzení, z nichž čtyři zahrnovala tresty odnětí svobody . Jako oblast korupčního rizika bylo zdůrazněno podplácení zahraničních veřejných činitelů. Švédsko je zemí s celosvětovým vývozem a s jedním z nejvyšších počtů nadnárodních korporací na obyvatele, přesto bylo jeho vymáhání práva s cílem potírat podplácení zahraničních veřejných činitelů označeno za nepříliš intenzivní . Zákon o ukládání sankcí obchodním společnostem byl revidován v roce 2019 . Kromě požadavků oboustranné trestnosti a odpovědnosti podniků představuje překážku účinného stíhání činů úplatkářství spáchaných v zahraničí také promlčecí lhůta . To může být obzvláště problematické, pokud vyšetřování podplácení zahraničních veřejných činitelů spáchaného v zahraničí závisí na shromažďování důkazů v jiné zemi a vzájemné právní pomoci prostřednictvím mezinárodní spolupráce. Neziskový švédský Institut pro potírání korupce aktualizoval v roce 2020 svůj nezávazný Kodex obchodního chování, samoregulační iniciativu k potírání úplatků a korupce. Kodex se zabývá soukromým sektorem, včetně jeho vztahu k veřejnému sektoru. Lobbing není ve Švédsku nadále regulovaný. Subjekty s rozhodovací pravomocí nemají žádnou zvláštní povinnost proaktivně oznamovat kontakty se zástupci zájmových skupin v „legislativní stopě“ a zveřejňovat informace o tom, kdo se snažil ovlivnit které legislativní návrhy a s jakými prostředky. Od lobbistů a zástupců zájmových skupin se nevyžaduje, aby se registrovali v registru zájmových skupin, ani aby oznamovali své klienty nebo finanční informace související s jejich lobbistickými aktivitami . Celkově však zpřístupnění informací veřejnosti, transparentnost a přístup k informacím zůstávají základním kamenem švédského přístupu k prevenci korupce. Pro Národní kontrolní úřad byl přijat nový zákon o „efektu otáčivých dveří“. Pravidla po skončení pracovního poměru přijatá v roce 2020 stanoví omezení pro vysoké úředníky orgánu finančního dohledu, včetně generálního auditora, zástupce generálního auditora a úřadujícího generálního auditora. Osobní působnost příslušných předpisů týkajících se „efektu otáčivých dveří“ se tak rozšířila z nejvyšších výkonných funkcí ve vládě (včetně ministrů, členů kabinetu a státních tajemníků, kteří přecházejí na zaměstnání a úkoly v jiných organizacích, než je vláda nebo veřejný sektor) na nejvyšší manažery švédského orgánu finančního dohledu . Švédská pravidla po skončení pracovního poměru však zůstávají celkově omezená co do rozsahu i dopadu, přičemž podle příslušných pravidel týkajících se „efektu otáčivých dveří“ přijatých v roce 2018 byl hlášen pouze jeden případ . Pokyny k majetkovým přiznáním byly pozměněny s cílem přidat podklady k vykázaným informacím. Podle stávajících právních předpisů o majetkových přiznáních mají ministři a někteří veřejní činitelé ve veřejných orgánech, obcích a regionech oznamovat držení finančních nástrojů. Podle pokynů musí být prohlášení předložená ministry a některými úředníky vládních úřadů podpořena důkazy, jako jsou oficiální prohlášení banky nebo burzovního makléře . Cílem tohoto opatření je usnadnit kontrolu přesnosti vykázaných informací. Vládní úřady kontrolují a porovnávají přiznání s obdrženými důkazy, ale dále neověřují úplnost informací ani nepodnikají následná opatření . Švédsko přezkoumalo svá pravidla týkající se ochrany oznamovatelů a zvažuje se přijetí samostatného zákona. Nezávislé vládní vyšetřování dodalo v červnu 2020 svou závěrečnou zprávu navrhující přijetí nového zákona , který nahradí stávající „zákon o zvláštní ochraně pracovníků proti represím za poskytování informací ve veřejném zájmu (whistleblowing) týkajících se závažných nesrovnalostí“ z roku 2016 . Nová pravidla, která mají vstoupit v platnost dne 1. prosince 2021, by změnila stávající požadavky na ochranu oznamovatelů a zahrnovala by organizace i podniky z veřejného i soukromého sektoru. Všechny větší společnosti v soukromém sektoru by byly povinny zřídit bezpečné interní kanály pro zveřejnění informací ze strany oznamovatelů . Transparentnost financování politických stran je do značné míry zajištěna. Na základě zákona o transparentnosti financování politických stran jsou politické strany na celostátní, obecní a místní úrovni povinny oznámit původ svých příjmů, nikoli ale své výdaje, Agentuře pro právní, finanční a správní služby. Agentura zveřejňuje finanční zprávy za předchozí rok včas vždy v červenci . Neoznámení příjmu je sankcionováno pokutami až do výše přibližně 9 800 EUR (100 000 SEK). Parlament přijal strop pro anonymní dary na jednoho dárce ve výši přibližně 230 EUR (2 325 SEK) . Příspěvky soukromých osob musí být oznámeny, ale nejsou zveřejněny. Příjmy politických stran ve Švédsku však pocházejí převážně ze státní dotace, kterou strany dostávají na základě svého výsledku ve dvou předchozích volbách. Vláda v prosinci 2020 zveřejnila zprávu o trestné činnosti, včetně trestné činnosti související s korupcí, která má vazbu na pandemii COVID-19. Analýza zdůrazňuje oblasti, kde existuje riziko zneužití nebo kde dochází ke skutečnému zneužití režimů podpor a opatření souvisejících s COVID-19, které byly přijaty vládou a parlamentem . Zpráva se konkrétně nezabývá vnímanými riziky korupce. Zdůrazňuje výzvy v oblasti boje proti trestným činům souvisejícím s korupcí, včetně nedostatečného vyšetřování a stíhání podvodů vůči sociálnímu systému, z důvodu omezených zdrojů a dalších priorit. Národní agentura pro veřejné zakázky dále zveřejnila pokyny k pravidlům pro veřejné zakázky použitelné během pandemie COVID-19, včetně změn smluvních podmínek . Kromě toho musí být od 1. ledna 2021 všechny veřejné zakázky registrovány a zveřejněny ve specializovaných vnitrostátních databázích, které hlásí údaje ústřednímu orgánu s cílem zlepšit shromažďování statistik veřejných zakázek ve Švédsku . Nový zákon napomáhá monitorování a odhalování kartelových dohod o ovlivnění veřejných nabídek v oblasti veřejných zakázek a jiných závažných nesrovnalostí v době pandemie COVID-19 i po ní . III.Pluralita a svoboda sdělovacích prostředků Švédský právní rámec týkající se plurality médií je stanoven ústavou a sekundárním právem. Svobodu projevu zaručuje zejména základní zákon o svobodě projevu a zákon o svobodě tisku. Švédský regulátor sdělovacích prostředků, Úřad pro tisk a rozhlasové a televizní vysílání, se řídí ústavou a zákonem o rozhlase a televizi, který byl nedávno pozměněn za účelem provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Švédsko dále posílilo regulační záruky nezávislosti regulačního orgánu pro sdělovací prostředky a navýšilo jeho zdroje. Změny zákona o rozhlasovém a televizním vysílání směřující k provedení směrnice o audiovizuálních mediálních službách vstoupily v platnost dne 1. prosince 2020 a přinesly některé novinky týkající se Úřadu pro tisk a rozhlasové a televizní vysílání. Obsahují ustanovení upřesňující, že členem komise pro vysílání nemůže být jmenován žádný člen parlamentu, vlády nebo zaměstnanec vládních úřadů. Reforma dále zavádí ustanovení posilující nezávislost komise pro vysílání, jelikož objasňují, že členové komise pro vysílání jsou jmenováni na funkční období čtyř let, čímž se zajišťuje pohyb členů komise, a že vedoucí úřadu je jmenován na pevně stanovenou dobu šesti let. Vydání nástroje pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021 (dále jen „MPM 2021“) potvrzuje nízké riziko, pokud jde o nezávislost a účinnost švédského regulačního úřadu pro sdělovací prostředky. Rozpočet Úřadu pro tisk a rozhlasové a televizní vysílání na rok 2021 byl navýšen přibližně o 341 000 EUR (3,5 milionu SEK), což je zvýšení o přibližně 8 %. Podle odhadu úřadu je takový rozpočet dostatečný k pokrytí nových úkolů vyplývajících z revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Švédský právní systém nestanovuje žádná specifická pravidla týkající se transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků. Rámec vychází z obecných pravidel tzv. zákona o transparentnosti a zákona o hospodářské soutěži. Nástroj MPM 2021 posuzuje riziko u transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků jako střední kvůli chybějícím zvláštním právním předpisům. Současný systém umožňuje švédským orgánům přijímat informace o vlastnictví sdělovacích prostředků, ale tyto informace nejsou pro veřejnost snadno dostupné. V souvislosti s provedením směrnice o audiovizuálních mediálních službách dospěla vláda k závěru, že by měly být dále analyzovány zvláštní požadavky na transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků. Vláda projednává možný návrh řešení této otázky. Má se za to, že problémy, které novináři mají v souvislosti s pandemií COVID-19, jsou především ekonomické povahy a postihují zejména nezávislé novináře a místní sdělovací prostředky. Obrat reklamy v odvětví sdělovacích prostředků poklesl ve srovnání s rokem 2019 o 5 %, což je největší pokles od finanční krize v roce 2008. Nástroj MPM 2021 informoval, že k největšímu omezení došlo mezi nezávislými novináři a novináři bez stálého zaměstnání. Vláda poskytla odvětví sdělovacích prostředků finanční prostředky s cílem kompenzovat pokles příjmů z reklamy v důsledku pandemie COVID-19 a následujících omezení. V první fázi pandemie (duben až červen 2020) bylo na podporu pokračující distribuce tištěných novin přiděleno 9,81 milionu EUR (100 milionů SEK). Vláda rovněž uvolnila zálohy na výrobní subvence pro tisk. Na podzim roku 2020 bylo přiděleno dalších 49 milionů EUR (500 milionů SEK) na podporu redakčních nákladů v širším odvětví zpravodajských médií. Švédsko má spolehlivý rámec pro přístup k informacím. Lhůty pro získání informací jsou krátké, existuje jen málo zamítnutých žádostí o informace a dodržování předpisů veřejnými orgány je na vysoké úrovni. Zákon o přístupu k informacím však neumožňuje přístup k informacím v digitální formě a podle zúčastněných stran se v praxi takový přístup v některých případech ukázal jako obtížný. V kontextu pandemie COVID-19, jak uvádí nástroj MPM 2021, některé místní samosprávy odrazovaly zdravotnické a pečovatelské pracovníky zařízení pro seniory od poskytování informací novinářům. Pro novináře je problémem nedostatek trvalých pracovních poměrů, vyhrožování a obtěžování. Podmínky, ve kterých švédští novináři působí, jsou obecně považovány za jedny z nejlepších na světě. Jak však uvádí nástroj MPM 2021, v oblasti ochrany novinářů existují určité výzvy: třetina novinářů nemá trvalý pracovní poměr a nedávné výsledky průzkumu ukazují, že 30 procentům švédských novinářů, kteří poskytli své vyjádření, bylo v uplynulém roce vyhrožováno. Nejčastější jsou výhrůžky fyzickým násilím. Sdružení novinářů a mediální veřejný ochránce práv uvádějí, že mnoho novinářů, zejména investigativních novinářů, čelí hrozbám a obtěžování, někdy formou organizovaných cílených kampaní. Jak naznačuje jedna studie, obtěžování často vede u některých novinářů k autocenzuře nebo k tomu, že se vyhýbají podávání zpráv o určitých tématech. Od října 2020 byly na platformě Rady Evropy k prosazování ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů vytvořeny tři nové záznamy. Týkaly se obtěžování a zastrašování novinářů, včetně případu dvou novinářů stíhaných za investigativní dokument, a útoků na fyzickou bezpečnost a integritu novinářů. Ve všech případech orgány zareagovaly a probíhají vyšetřování. Mediální veřejný ochránce práv také hlásí nárůst stížností politiků a podnikatelů na novináře a rostoucí trend podávat žaloby na novináře. Zdá se, že během pandemie COVID-19 narostlo množství výhrůžek a nenávist veřejnosti namířené proti novinářům, zejména na sociálních médiích. Švédsko podniká kroky k dalšímu zlepšení svého rámce pro ochranu a činnost novinářů. Předseda vyšetřovací komise jmenovaný vládou v květnu 2020 v současné době přezkoumává trestněprávní ochranu některých životně důležitých funkcí ve společnosti, včetně novinářů. Očekává se, že v rámci přezkumu bude posouzeno, zda by měly být zváženy další právní záruky týkající se svobody projevu. Závěrečná zpráva se očekává v lednu 2022. Národní policejní úřad také uspořádal několik osvětových kampaní zaměřených na pomoc novinářům, kteří čelí obtěžování, a úkol vytvořit nástroje podpory pro novináře a redaktory vystavené výhrůžkám a nenávisti, kterým vláda pověřila institut „Fojo Media Institute“ a jehož cílovými skupinami jsou nezávislí novináři a místní mediální společnosti, byl prodloužen do roku 2021. IV.Další institucionální otázky týkající se systému brzd a protivah Švédsko je jednokomorová parlamentní demokracie, v níž Legislativní rada zajišťuje ústavní přezkum ex-ante, zatímco soudy mohou v konkrétních případech provádět ústavní přezkum ex-post. Ústavní výbor parlamentu připravuje záležitosti týkající se základních švédských zákonů a dalších ústavních otázek a přezkoumává chování vlády. Legislativní návrhy mohou předkládat členové parlamentu (Riksdag) nebo vláda, která v praxi předkládá převážnou většinu návrhů. V systému brzd a protivah hrají důležitou roli kancléř pro spravedlnost, parlamentní veřejní ochránci práv a veřejný ochránce práv pro rovnost.

Aby vláda mohla přijímat přísnější opatření v reakci na pandemii COVID-19, byly přijaty nové právní předpisy. Švédská ústava nepředpokládá nouzový stav v případě krize v době míru. Opatření přijatá v souvislosti s pandemií COVID-19 proto většinou měla formu doporučení Agentury pro veřejné zdraví. I když v dubnu 2020 byly schváleny prozatímní právní předpisy umožňující vládě přijímat opatření výnosem, v tomto právním rámci nebyly přijaty žádné výnosy a jeho platnost skončila v červnu 2020. Aby vláda mohla schvalovat výnosy zavádějící přísnější opatření, dne 10. ledna 2021 vstoupila v platnost nová legislativní ustanovení. U zvláště omezujících opatření musí být tyto výnosy předloženy Parlamentu k ratifikaci do jednoho týdne od jejich přijetí. Použitelnost těchto právních předpisů končí dnem 30. září 2021. I když návrh prošel konzultací se zúčastněnými stranami a přezkumem ze strany Legislativní rady a Ústavního výboru, krátké časové lhůty tohoto procesu byly předmětem kritiky. Ústavní výbor zdůraznil zejména nedostatek předběžného plánování. V kontextu širších diskusí o ústavních omezeních způsobilosti vlády přijímat restriktivní opatření předseda vlády oznámil, že bude zřízen vyšetřovací výbor, který bude zkoumat potřebu revize patnácté kapitoly Ústavy s cílem zavést nouzová opatření k řešení krizových situací v době míru, včetně krizí v oblasti veřejného zdraví. Opatření vlády přijatá v souvislosti s pandemií COVID-19 byla podrobena zvláštní kontrole. Ústavní výbor přezkoumává z širšího ústavního hlediska způsob, jakým vláda řeší pandemii COVID-19, a předložil o tom dne 3. června 2021 zprávu. Výbor zjistil v šesti případech z těch, které zkoumal v souvislosti s pandemií COVID-19, nedostatky ve způsobu, jakým vláda postupovala, a zopakoval také kritiku týkající se přípravného procesu nového legislativního rámce pro opatření související s pandemií COVID-19 (viz výše). Kromě toho nezávislá komise jmenovaná v červnu 2020 k posouzení způsobů, jakými vláda řeší pandemii COVID-19, vydala první prozatímní zprávu dne 15. prosince 2020 a konečná zjištění předloží do února 2022. Opatření přijatá v souvislosti s pandemií COVID-19 byla rovněž přezkoumána parlamentními veřejnými ochránci práv na základě obdržených stížností, zatímco Nejvyšší správní soud dosud uvádí, že žádné takové případy neposuzoval. Vnitřní pravidla parlamentu byla přizpůsobena kontextu pandemie COVID-19 a parlament projednával zákony ve zrychleném režimu. Aby bylo zajištěno další fungování parlamentu během pandemie COVID-19, byla upravena řada procedurálních pravidel, včetně dohody mezi politickými stranami umožňující hlasování se sníženým počtem zúčastněných poslanců, o které bylo rozhodnuto v březnu 2020, a v červnu 2020 vstoupily v platnost nové právní předpisy o vzdálené účasti na zasedáních výborů. I když neexistuje žádný formální zrychlený postup, pružnost legislativního procesu umožňuje, aby zákony byly na žádost vlády přijímány rychle, například zkrácením doby pro projednávání ve výborech a zkrácením času, který mají poslanci k dispozici pro předložení pozměňovacích návrhů. Podle Ústavního výboru vláda v roce 2020 požádala, aby parlament urychleně projednal přibližně 20 návrhů zákonů. Zatímco zúčastněné strany obecně vítají proces přijímání právních předpisů jako inkluzivní, byly zdůrazněny krátké časové rámce pro konzultace o různých právních předpisech navržených v souvislosti s pandemií COVID-19. Tato záležitost bude také součástí přezkumu zvládání pandemie COVID-19 vládou, který provede Ústavní výbor. Kromě toho bylo zahájeno parlamentní šetření toho, jak parlament během pandemie COVID-19 fungoval. Zjištění se očekávají na podzim 2021. Parlament přijal návrh zřídit vnitrostátní orgán pro lidská práva v souladu s pařížskými zásadami OSN. Švédsko obdrželo opakovaná doporučení v rámci Všeobecného periodického přezkumu OSN (United Nations Universal Peer Review), naposledy v roce 2020, aby zřídilo národní instituci pro lidská práva (NHRI) v souladu s pařížskými zásadami. V současné době funguje jako NHRI veřejný ochránce práv pro rovnost, který je akreditován se statusem B. Dne 9. června 2021 přijal parlament návrh vlády na vytvoření NHRI v souladu s pařížskými zásadami, který zahájí svoji činnost v lednu 2022. Instituce bude mít široký mandát v oblasti lidských práv a bude nezávislá při určování svých úkolů a organizace v rámci mandátu stanoveného zákonem. Zúčastněné strany uvítaly institucionální uspořádání. Instituce bude řízena sedmičlennou radou, která do čela instituce jmenuje ředitele. Zúčastněné strany, včetně Evropské sítě vnitrostátních institucí pro lidská práva, vyjádřily určité obavy, jelikož návrhy kandidátů, jak je na pozice členů rady, kteří mají být jmenováni vládou, předkládají k tomu určené instituce, mají nezávaznou povahu. Vláda se domnívá, že kvalifikační kritéria stanovená zákonem poskytují dostatečné záruky. Kromě tohoto procesu stále probíhá šetření parlamentu týkající se fungování a mandátu parlamentních veřejných ochránců práv. Výsledky přednese v květnu 2022. Probíhá přezkum požadavků, podle kterých musí organizace občanské společnosti dodržovat demokratické zásady přístupu ke státním finančním prostředkům. V současné době jsou „požadavky v oblasti demokracie“ stanoveny v řadě předpisů o státních dotacích pro organizace občanské společnosti, které vyžadují, aby příjemci státních prostředků dodržovali podmínky demokratických zásad podobné těm, které jsou stanoveny v nástroji vlády. Tato kritéria a jejich použití však nejsou vždy transparentní nebo soudržné. V roce 2018 bylo zahájeno šetření, jehož cílem bylo přezkoumat stávající požadavky v oblasti demokracie a výzvy pro občanskou společnost a orgány při uplatňování těchto požadavků, přičemž úkolem šetření bylo navrhnout jednotné požadavky v oblasti demokracie. I když zpráva o šetření byla předložena v roce 2019 a následně proběhla konzultace se zúčastněnými stranami, vláda dosud nepředložila žádný návrh právních předpisů. V listopadu 2020 zřídila zvláštní vyšetřovací komisi s cílem přezkoumat praktické otázky týkající se nakládání s osobními údaji v této souvislosti a zjistit potřebu a podmínky zřízení funkce, která by v procesu posuzování organizací žádajících o financování poskytovala podporu orgánům udělujícím státní prostředky. Výsledky tohoto šetření se očekávají do konce prosince 2021. I když se organizace občanské společnosti obecně shodují na cíli vyjasnit „požadavky v oblasti demokracie“, zdůraznily také potřebu pečlivě zvážit dopad na přístup občanské společnosti k financování. Během pandemie COVID-19 vláda zpřístupnila další prostředky organizacím občanské společnosti, které pracují se sociálně zranitelnými osobami zvláště postiženými pandemií. Příloha I: Seznam zdrojů v abecedním pořadí* * Seznam příspěvků obdržených v rámci konzultací ke Zprávě o právním státu pro rok 2021 je k dispozici na adrese https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Altinget (2021), Nedělejte z lidských práv stranickou politiku (Gör inte partipolitik av mänskliga rättigheter) ( https://www.altinget.se/artikel/gor-inte-partipolitik-av-manskliga-rattigheter ). Rada Švédského sdružení soudců (2021), Nezávislost soudců by měla být posílena Soudní radou (Domarnas oavhängighet bör stärkas med ett domarråd), ( https://www.dn.se/debatt/domarnas-oavhangighet-bor-starkas-med-ett-domarrad/ ). Středisko pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků (2021), Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků pro rok 2021. CEPEJ (2021), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studie o fungování systémů soudnictví v členských státech EU). Unie pro občanské svobody v Evropě (2021), Příspěvek Unie pro občanské svobody ke Zprávě o právním státu pro rok 2021 – příspěvek obránců občanských práv. Ústavní výbor (2021), Prozatímní zákon COVID – stanovisko 2020/21 KU6y. (En tillfällig covid-19-lag) ( https://data.riksdagen.se/fil/20BFF67F-6080-422A-9546-DBF3F425CB80 ). Ústavní výbor (2021), Zpráva 2020/21:KU20 ( https://www.riksdagen.se/sv/aktuellt/2021/jun/3/kus-granskning-av-regeringen-ar-klar/ ). Rada Evropy: Výbor ministrů (2010), doporučení CM/Rec(2010)12 Výboru ministrů členským státům o soudcích: nezávislost, efektivnost a odpovědnost. Platforma Rady Evropy k prosazování ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů – Švédsko (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden). Legislativní rada (2020), Výňatek ze zápisu z jednání ze dne 30. prosince 2020 (Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2020-12-30) ( https://www.lagradet.se/wp-content/uploads/2020/12/Covid-19-lag.pdf ). Evropská audiovizuální observatoř, sledování opatření Covid-19 v audiovizuálním odvětví (část 2) – Švédsko ( https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/covid-19-d#anchorSweden ). Evropská komise (2020), Zpráva o právním státu. Kapitola o stavu právního státu ve Švédsku. Evropská komise (2021), Srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2021.

GRECO (2019), Páté kolo hodnocení – hodnoticí zpráva o Švédsku, 5. kolo hodnocení týkající se předcházení korupci a prosazování bezúhonnosti v ústředních vládních institucích (vrcholných výkonných funkcích) a donucovacích orgánech ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680943be3 ). IRM (Institut pro reklamu a statistiku médií), V důsledku pandemie zaznamenává IRM (Institut pro reklamu a statistiku médií) největší pokles prodeje severských reklam od finanční krize, (https://www.irm-media.se/se/aktuellt/nyheter/in-the-wake-of-the-pandemic-irm-records-the-largest-decline-in-nordic-ad-sales-since-the-financial-crisis/). Agentura pro právní, finanční a správní služby, Výkazy příjmů (Redovisa intäkter), (https://www.kammarkollegiet.se/vara-tjanster/partiinsyn/redovisa-intakter). Lundská univerzita (2020), O projektu (Om projektet) ( https://www.soclaw.lu.se/om-projektet ). Ministerstvo kultury (2021), Zvýšená podpora médií a demokracie ve státním rozpočtu (Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Národní rada pro prevenci trestné činnosti (2021), regulační dopis Národní rady pro prevenci trestné činnosti (BRÅ) pro rok 2021 (Brås regleringsbrev för 2021) ( https://bra.se/om-bra/nytt-fran-bra/arkiv/nyheter/2021-01-01-bras-regleringsbrev-for-2021.html ). Národní rada pro prevenci trestné činnosti (2021), Zpráva o dopadu pandemie na průběh spravedlnosti (Pandemins inverkan på flödet i rättskedjan) ( https://www.bra.se/download/18.1f8c9903175f8b2aa706ea0/1617187816217/2021_4_Pandemins_inverkan_pa_flodet_i_rattskedjan.pdf ). Národní správa soudů (2021), Zrušená slyšení (Inställda förhandlingar) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/200301-installda-forhandlingar.pdf ). Národní správa soudů (2021), Soudy pod tlakem: téměř půl milionu nových případů v roce 2020 (Domstolarna under press: nästan en halv miljon nya mål 2020) ( https://www.domstol.se/domstolsverket/nyheter/2021/02/domstolarna-under-press-nastan-en-halv-miljon-nya-mal-2020/ ). Národní správa soudů (2021), Přijaté, vyřízené a vyrovnané věci do týdne 7 včetně (Inkomna, avgjorda och balanserade mål till och meda vecka 7) ( https://www.domstol.se/globalassets/filer/gemensamt-innehall/styrning-och-riktlinjer/statistik/2021/210301-inkomna-avgjorda-och-balanserade-mal.pdf ). Národní agentura pro veřejné zakázky, Zadávání veřejných zakázek během nouzového stavu (Upphandling i akuta situationer) (https://www.upphandlingsmyndigheten.se/regler-och-lagstiftning/akuta-situationer). OECD (2012), OECD tvrdí, že švédský pokrok v boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů není dostatečný k tomu, aby opravňoval k hodnocení 4. fáze ( https://www.oecd.org/corruption/oecd-says-swedish-progress-combatting-foreign-bribery-insufficient-to-warrant-phase-4-evaluation.htm ). OECD (2019), Švédsko musí naléhavě provést reformy na podporu boje proti úplatkářství ( https://www.oecd.org/corruption/sweden-must-urgently-implement-reforms-to-boost-fight-against-foreign-bribery.htm ). Parlamentní veřejný ochránce práv (2020), Stanovisko k prohlášení o zákonu k pandemii COVID-19 (S2020/09214) (Yttrande över promemorian Covid-19-lag) ( https://www.jo.se/Global/Remissyttranden/Remissyttrande%20R_144-2020.pdf ). Reportéři bez hranic – Švédsko ( https://rsf.org/en/sweden ). Riksdag (2020), Dohoda o práci sněmovny a výborů v souvislosti se šířením COVID-19 (Överenskommelse om kammarens och utskottens arbete med anledning av spridningen av covid-19) ( https://riksdagen.se/globalassets/01.-aktuellt/201920/overenkommelse-mellan-gruppledarna-maa-covid-19.pdf ). Riksdag (2020), Ústavní výbor navrhuje pokračování práce švédského parlamentu během pandemie COVID-19 (KU föreslår uppföljning av riksdagens arbete under coronapandemin) ( https://riksdagen.se/sv/aktuellt/2020/nov/12/ku-foreslar-uppfoljning-av-riksdagens-arbete-under-coronapandemin/ ). Riksdag (2020), Vzdálená účast na zasedáních výborů a výboru EU (Deltagande på distans vid sammanträden i utskotten och EU-nämnden) ( https://riksdagen.se/sv/dokument-lagar/arende/betankande/deltagande-pa-distans-vid-sammantraden-i_H701KU16 ). Riksdag, Takto Riksdag pracuje: rozhoduje o zákonech (Sa funkar riksdagen – beslutar om lagar) ( https://riksdagen.se/sv/sa-funkar-riksdagen/riksdagens-uppgifter/beslutar-om-lagar/ ). Nejvyšší soud Švédska (2021), Příspěvek Nejvyššího soudu Švédska ke Zprávě o právním státu pro rok 2021.

Švédský Institut pro potírání korupce (2020), Kodex obchodního chování ( https://www.institutetmotmutor.se/en/ ). Švédský Institut pro potírání korupce (2020), Usvědčení z úplatkářství ve Švédsku 2020 (Mutbrottsdomar i Sverige 2020) ( http://3afvm642sqoq9muh73hsqhtz-wpengine.netdna-ssl.com/wp-content/uploads/2021/02/Mutbrottsdomar-i-Sverige-2020.pdf ). Švédská vláda (2016), Zásada přístupu veřejnosti k úředním dokumentům ( The principle of public access to official documents - Government.se ). Švédská vláda (2018), Podmínky demokracie ve státních subvencích (Demokrativillkoren i statlig bidragsgivning) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2018/03/dir.-201819/ ). Švédská vláda (2019), Doporučení SOU 2019: 35 Demokratické podmínky příspěvků pro občanskou společnost ( https://www.regeringskansliet.se/remisser/2019/07/remiss-sou-201935-demokrativillkor-for-bidrag-till-civilsamhallet/ ). Švédská vláda (2019), Bezpečnostní prověrky soudců (Säkerhetsprövning av domare) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/departementsserien-och-promemorior/2019/11/ds-201926 ). Švédská vláda (2020), Úřad evropského veřejného žalobce ve Švédsku ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/statens-offentliga-utredningar/2020/12/sou-202074/ ). Švédská vláda (2020), Digitální tisková konference s předsedou vlády dne 22. prosince 2020 ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/digital-presstraff-med-statsministern-22-december-2020/ ). Švédská vláda (2020), Vyhodnocení opatření k řešení šíření epidemie viru, který způsobuje onemocnění COVID-19. Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Švédská vláda (2020), Vyhodnocení opatření k řešení šíření epidemie viru, který způsobuje onemocnění COVID-19 (Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19) ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/kommittedirektiv/2020/06/dir.-202074/ ). Švédská vláda (2020), Zlepšení bezpečnosti oznamovatelů. Zpráva o vyšetřování provádění směrnice o oznamovatelích. (Ökad trygghet för visselblåsare. Betänkande av Utredningen om genomförande av visselblåsardirektivet) ( https://www.regeringen.se/49f2d1/contentassets/8da2073fda1645ec946ca4eca8bd6b6a/okad-trygghet-for-visselblasare-sou-2020-38.pdf ). Švédská vláda (2020), Příspěvek Švédska ke Zprávě oprávním státu pro rok 2020. Švédská vláda (2020), Důraznější koordinace zvýšené digitalizace soudnictví (Starkare samordning för ökad digitalisering av rättsväsendet) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/09/starkare-samordning-for-okad-digitalisering-av-rattsvasendet/ ). Švédská vláda (2020), Podpora sociálního a humanitárního úsilí občanské společnosti (Stöd till civila samhällets sociala och humanitära insatser) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/12/stod-till-civila-samhallets-sociala-och-humanitara-insatser/ ). Švédská vláda (2020), Vláda činí nový krok směrem k přísnějším demokratickým podmínkám pro státní subvence určené občanské společnosti (Regeringen tar nytt steg för skärpt demokrativillkor vid statsbidrag till civilsamhället) ( https://www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/11/regeringen-tar-nytt-steg-for-skarpt-demokrativillkor-vid-statsbidrag-till-civilsamhallet/ ). Švédská vláda (2021), Akční plán boje s korupcí na roky 2021–2023 (Ett utvecklat arbete mot korruption i den offentliga förvaltningen Handlingsplan mot korruption 2021–2023) ( https://www.regeringen.se/4affa7/globalassets/regeringen/dokument/finansdepartementet/handlingsplan-mot-korruption/handlingsplan-mot-korruption-20212023.pdf ). Švédská vláda (2021), Vládní návrh zákona 202/21:143 – Institut pro lidská práva (Regeringens proposition 2020/21:143 Institutet för mänskliga rättigheter) ( https://www.regeringen.se/495aa6/contentassets/95a2941f3c074cbcafebcd6746631989/institutet-for-manskliga-rattigheter.pdf ). Švédská vláda (2021), Zvýšená podpora médií a demokracie ve státním rozpočtu (Ökat medie- och demokratistöd i regeringens budget) ( https://www.regeringen.se/artiklar/2021/04/okat-medie--och-demokratistod-i-regeringens-budget/ ). Švédská vláda (2021), Příspěvek Švédska ke Zprávě oprávním státu pro rok 2021. Švédská vláda (2021), Institut pro lidská práva ( https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/proposition/2021/03/prop.-202021143/ ).

Švédská sekce Mezinárodního výboru právníků a obhájců lidských práv (2021), Příspěvek švédské sekce Mezinárodního výboru právníků a obhájců lidských práv ke Zprávě o právním státu pro rok 2021. Svenska Dagbladet (2021), M chce nahradit švédskou Národní správu soudů radou soudců (M vill ersatta domstolsverket med domarrad) ( https://www.svd.se/m-vill-ersatta-domstolsverket-med-domarrad ). Sveriges Radio (2021), Na novináře, kteří se věnují vědeckým tématům, byl kvůli jejich zpravodajství o COVID-19 zaměřen nátlak a hněv (Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin) ( Hat mot vetenskapsjournalister har ökat under pandemin - P4 Uppland | Sveriges Radio ). Transparency International (2020), Korupce při vývozu ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), Index vnímání korupce (2020) ( https://www.transparency.org/en/cp/2020/index/nzl ). Valné shromáždění OSN (2020), Zpráva pracovní skupiny pro Všeobecný periodický přezkum – Švédsko ( https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G20/069/40/PDF/G2006940.pdf?OpenElement ). Evropská regionální kancelář OSN pro lidská práva (2021), Příspěvek Evropské regionální kanceláře OSN pro lidská práva ke Zprávě o právním státu pro rok 2021. Příloha II: Návštěva Švédska Útvary Komise uspořádaly v březnu 2021 virtuální jednání s těmito účastníky: ·Institut pro potírání korupce ·Agentura pro veřejnou správu ·Obránci občanských práv ·Vyšetřovací výbor pro nezávislost soudů ·Legislativní rada ·Úřad pro potírání hospodářské kriminality ·Ministerstvo kultury ·Ministerstvo financí ·Ministerstvo spravedlnosti ·Ministerstvo práce ·Národní správa soudů

·Kancelář parlamentního veřejného ochránce práv ·Kancelář předsedy vlády ·Úřad pro tisk a rozhlasové a televizní vysílání ·Veřejný ochránce práv pro sdělovací prostředky ·Státní zastupitelství ·Sekretariát Ústavního výboru ·Nejvyšší správní soud ·Nejvyšší soud ·Švédské sdružení soudců ·Švédská advokátní komora ·Sdružení švédských novinářů ·Transparency International Švédsko * Komise se na řadě horizontálních jednání setkala rovněž s těmito organizacemi: ·Amnesty International ·Středisko pro reprodukční práva ·CIVICUS ·Unie pro občanské svobody v Evropě ·Civil Society Europe ·Konference evropských církví

·sdružení EuroCommerce ·Evropské středisko pro právní záležitosti neziskového sektoru ·Evropské středisko pro svobodu tisku a sdělovacích prostředků ·Evropské občanské fórum ·Evropská federace novinářů ·Evropské partnerství pro demokracii ·Evropské fórum mládeže ·Front Line Defenders ·nadace Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·evropská pobočka Mezinárodní asociace leseb a gayů (ILGA-Europe) ·Mezinárodní výbor právníků ·Mezinárodní federace pro lidská práva ·Evropská síť Mezinárodní federace plánovaného rodičovství (IPPF EN) ·Mezinárodní tiskový institut ·Nizozemský helsinský výbor ·Institut evropské politiky nadace Open Society ·Philanthropy Advocacy ·Protection International ·Reportéři bez hranic