Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl I – Evropský parlament



Úřední věstník L 250 , 27/09/2011 S. 0003 - 0022



Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2011 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009, oddíl I – Evropský parlament EVROPSKÝ PARLAMENT, s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009 [1], s ohledem na konečnou roční účetní závěrku Evropské unie za rozpočtový rok 2009 (SEK(2010) 963 – C7-0212/2010) [2], s ohledem na zprávu o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2009, oddíl I – Evropský parlament [3], s ohledem na výroční zprávu interního auditora za rok 2009, s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2009 a zvláštní zprávy Účetního dvora, spolu s odpověďmi kontrolovaných orgánů [4], s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účtů a o legalitě a správnosti uskutečněných operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie [5], s ohledem na čl. 272 odst. 10 a článek 275 Smlouvy o ES, čl. 314 odst. 10 a článek 318 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 179a Smlouvy o Euratomu, s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [6] (finanční nařízení), a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení, s ohledem na článek 13 vnitřních předpisů pro plnění rozpočtu Evropského parlamentu [7], s ohledem na čl. 147 odst. 1 finančního nařízení, podle kterého musí každý orgán Společenství učinit všechna vhodná opatření, kterými bude reagovat na připomínky připojené k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu, s ohledem na své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o pokynech pro rozpočtový proces pro rok 2009 – oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX [8], s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o odhadu příjmů a výdajů Parlamentu na rozpočtový rok 2009 [9], s ohledem na článek 77 a čl. 80 odst. 3 a přílohu VI jednacího řádu, s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A7-0094/2011), A. vzhledem k tomu, že v auditu Účetního dvora bylo uvedeno, že pokud jde o správní výdaje za rok 2009, fungovaly dozorčí a kontrolní systémy, které jsou vyžadovány finančním nařízením, ve všech orgánech uspokojivě a kontrolované operace neobsahovaly věcné chyby [10], B. vzhledem k tomu, že generální tajemník dne 2. července 2010 potvrdil, že získal přiměřenou jistotu, že rozpočet Parlamentu byl plněn v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zřízený kontrolní rámec poskytuje dostatečné záruky z hlediska legality a správnosti uskutečněných operací, Zásadní změny v rozpočtovém řízení v Parlamentu v průběhu roku 2009 1. uznává, že současná finanční situace vyžaduje, aby Parlament společně se všemi ostatními orgány a institucemi Unie našel co nejhospodárnější způsoby využívání finančních a lidských zdrojů, včetně možných úspor, a rovněž elektronické nástroje a metody umožňující poskytování efektivních služeb; 2. vyzývá k dlouhodobé revizi rozpočtu Parlamentu; žádá, aby byly zjištěny budoucí potenciální úspory, aby se tak snížily náklady a vytvořily zdroje pro dlouhodobé fungování Parlamentu jakožto součásti legislativního orgánu; 3. připomíná, že ve svém usnesení ze dne 5. května 2010 [11] o udělení absolutoria Parlamentu za rozpočtový rok 2008 Parlament vyjadřuje politování nad velkým počtem (88 ze 452) a značným podílem neprovedených opatření, pokud jde o doporučení auditu rámce vnitřní kontroly provedeného interním auditorem; s uspokojením bere na vědomí odpovědi generálního tajemníka na dotazník k absolutoriu v tom smyslu, že podle mínění generálních ředitelů nastal výrazný pokrok v provádění jednotlivých opatření, které začali uskutečňovat: ke konci roku 2010 bylo považováno 51 opatření za plně provedená (mezi nimi také všechna 4 kritická opatření), 31 opatření bylo provedeno částečně a 6 opatření zůstalo z větší části nedokončeno; žádá však, aby příští výroční zpráva obsahovala posouzení a potvrzení těchto sebehodnotících vyjádření ze strany interního auditora; žádá rovněž generálního tajemníka, aby vždy jednou za šest měsíců podal Výboru pro rozpočtovou kontrolu zprávu o všech dosud neprovedených opatřeních; 4. připomíná, že nejvíce se tato situace týká GŘ ITEC s 22 nedokončenými opatřeními; s uspokojením konstatuje, že podle interního auditora ředitelství pro informační technologie GŘ ITEC již provedlo 19 z 22 nedokončených opatření a dosáhlo při tom výrazného pokroku ve zdokonalování svého kontrolního rámce; vybízí všechna dotčená generální ředitelství, aby pokračovala ve svém úsilí o zlepšení svých řídicích a kontrolních postupů; a vyzývá interního auditora, aby stanovil přísnější časový plán provádění těchto opatření; 5. poznamenává, že rok 2009 byl prvním rokem uplatňování statutu poslanců Evropského parlamentu a statutu akreditovaných parlamentních asistentů; všímá si určitých počátečních problémů s prováděcími opatřeními ke statutu asistentů, vítá však skutečnost, že dočasná hodnotící skupina – vytvořená z členů předsednictva – pro statut poslanců a statut asistentů navrhla změny prováděcích opatření ke statutu poslanců, které se týkají i) pracovních cest poslanců, ii) zdravotního pojištění poslanců a úhrady léčebných výloh, iii) služebních cest asistentů, iv) délky trvání a prodlužování smluv asistentů, v) odborného vzdělávání asistentů a vi) pravidel pro stážisty poslanců, a další změny statutu asistentů, které se týkají zejména i) využívání příspěvku na parlamentní asistenci a příspěvku na všeobecné výdaje, ii) osob pověřených prováděním plateb a iii) revize postupu podávání stížností a odvolání pro poslance; zdůrazňuje, že tyto změny by měly být provedeny nejpozději do 30. listopadu 2011; 6. konstatuje, že současná pravidla vyplácení příspěvku na všeobecné výdaje, podle nichž se peníze vyplácejí na osobní účet poslance, aniž by přitom dotyčnému vznikala povinnost tyto výdaje doložit, vedla k rozdělení poslanců na dvě skupiny, kdy jedni veškeré své výdaje plně dokládají a zveřejňují o tom podrobné údaje, zatímco druzí, takovýmto transparentním způsobem nepostupují, a riskují tudíž obvinění z toho, že určitou část tohoto příspěvku mohli využít jako doplněk svého osobního příjmu; vyzývá generálního tajemníka, aby navrhl opatření, která umožní zajistit, aby výdaje, na něž byl tento příspěvek poskytnut, byly transparentním způsobem vykazovány ve všech případech a byly vynakládány na zamýšlené účely; 7. bere na vědomí výrazné zvýšení pracovní zátěže, které zaznamenala správa v souvislosti se vstupem těchto nových statutů v platnost; se znepokojením konstatuje, že na služební cesty akreditovaných asistentů mimo tři pracovní místa se nyní vztahuje složitější postup, a domnívá se, že i přes značné zvýšení stavu zaměstnanců je stále nedostatečný počet zaměstnanců v útvaru pro poslance a v útvarech zabývajících se záležitostmi asistentů, a žádá proto, aby správa přesunula do těchto útvarů další zaměstnance, aby bylo možno zvládnout zvýšené množství práce; dále žádá, aby bylo provedeno komplexní hodnocení zkušeností s uplatňováním obou statutů získaných po prvním celém roce jejich uplatňování, které bude zahrnovat personální změny a vývoj výdajů ve všech dotčených oblastech, a aby toto hodnocení bylo předloženo věcně příslušným výborům do 30. září 2011 spolu s akčním plánem a posouzením finančních důsledků pro rozpočet, a to včetně opatření pro získání případných dalších volných kancelářských prostor; 8. s uspokojením bere na vědomí zlepšení v řízení útvarů Parlamentu; zejména vítá rozhodnutí předsednictva ze dne 1. dubna 2009 o restrukturalizaci generálního ředitelství pro personál (s platností od 1. ledna 2010) a o restrukturalizaci a posílení generálního ředitelství pro infrastrukturu a logistiku, aby mohlo okamžitě začít pracovat na zlepšení údržby prostor Parlamentu; 9. bere na vědomí, že dne 24. března 2010 přijalo předsednictvo dlouho očekávanou střednědobou strategii v oblasti IT a v oblasti budov, a očekává, že strategie v oblasti budov se bude uskutečňovat v podmínkách lepší interinstitucionální spolupráce a jednotlivé kroky budou pravidelně konzultovány s organizacemi místních obyvatel; 10. zvláště bere na vědomí střednědobou a dlouhodobou politiku v oblasti nemovitostí (strategie v oblasti budov), která zohledňuje rozšířené odpovědnosti Parlamentu vyplývající z Lisabonské smlouvy, pravidla pro přidělování prostor, potřebu prostor pro umístění některých externích zaměstnanců a nutnost údržby/renovace budov; požaduje dále vypracování podrobné zprávy o budoucích potřebách umístění zaměstnanců a o možnostech financování těchto potřeb; vyzývá dále generálního tajemníka, aby s belgickými orgány jednal o možnosti snížení zvláštního procentuálního příplatku (ve výši 33 %), který je nutno hradit v případě, že Parlament kupuje "státem" vlastněný majetek; 11. s uspokojením bere na vědomí zlepšení ve správě a řízení informačních a komunikačních technologií (IKT) v Parlamentu, plánované všeobecné používání softwaru z otevřených zdrojů a skutečnost, že nedávno přijatá strategie v oblasti IKT hovoří o naléhavé nutnosti vývoje IT na podporu procesu zadávání veřejných zakázek a správy smluv a o potřebě: - jasných specifikací vždy na začátku projektů, - komplexního systému manažerských informací, - nezadávat v přílišném rozsahu služby v oblasti IKT externím dodavatelům, - jasnějšího oddělení úkolů v oblastech vývoje a údržby a - dodatečných zdrojů v GŘ ITEC s cílem zabezpečit přísnější kontrolu projektů; 12. žádá, aby všem poslancům Evropského parlamentu byly zaslány kopie klíčových politik přijatých předsednictvem během tohoto volebního období, jako jsou například: - strategie v oblasti budov, - strategie v oblasti informačních a komunikačních technologií, - akční plán v oblasti komunikace, a aby jim tyto dokumenty byly zasílány i v budoucnu; 13. vyzývá předsednictvo, aby rozeslalo návrhy dokumentů o klíčových tématech společného zájmu všem poslancům Evropského parlamentu, aby se tak usnadnila diskuse s politickými skupinami předtím, než budou přijata jakákoli konečná rozhodnutí; Hlavní zbývající úkoly Bezpečnost 14. odsuzuje v pořadí již třetí loupež, k níž došlo uvnitř údajně zabezpečených prostor Evropského parlamentu; za naprosto nepřijatelné považuje zjevné nedostatky v zajišťování bezpečnosti Evropského parlamentu; vyzývá správu, aby odpovědného vedoucího pracovníka přeřadila k plnění jiných úkolů; 15. je udiven, že v útvarech zajišťujících bezpečnost v Parlamentu pracuje kolem 900 lidí, většinu z nichž tvoří externí smluvní zaměstnanci, a poukazuje také na neustálý růst celkových nákladů na zajištění bezpečnosti (v roce 2009 činily přibližně 43000000 EUR); vzhledem k nedávným případům narušení bezpečnosti požaduje zásadní reorganizaci těchto útvarů s cílem zvýšit účinnost jejich práce; důrazně doporučuje, aby dvě hlavní smlouvy uzavírané s útvary zajišťujícími bezpečnost, a to jak fyzickou, tak i technickou, nebyly uzavírány se stejnou firmou, jako je tomu nyní; 16. vítá v tomto ohledu skutečnost, že k 1. lednu 2010 bylo zřízeno nové ředitelství pro bezpečnost, a požaduje, aby toto nově zřízené ředitelství provedlo důkladné přezkoumání politiky Parlamentu v oblasti bezpečnosti a pracovalo na návrzích na provedení takových bezpečnostních opatření v Parlamentu, která budou více využívat pokroku techniky a budou levnější a ve výsledku přinesou výrazné úspory, pokud jde o zaměstnance, a rád by byl informován o dosaženém pokroku; 17. domnívá se, že nová politika v oblasti bezpečnosti by měla mít za cíl dosáhnout nákladově efektivní rovnováhy mezi interními zaměstnanci a externími pracovníky a mezi snahou o zajištění bezpečnosti na jedné straně a přístupností a otevřeností na straně druhé, a umožnit tak, aby byl Parlament i nadále v co největší míře institucí otevřenou a přístupnou; zdůrazňuje, že rozšiřování kamerového dohledu není žádoucím způsobem, jakým v této věci postupovat; 18. konstatuje, že jednou ze slabin zabezpečení Parlamentu je v současnosti to, že poslanci mohou do jeho budov vstupovat a odcházet z nich, aniž by předkládali k elektronické kontrole své průkazy ke vstupu; je přesvědčen, že by mělo být pro poslance povinné se při příchodu do Parlamentu i při odchodu z něj prokazovat svým průkazem ke vstupu; 19. konstatuje, že postup při registraci návštěv poslanců je ve srovnání s postupem používaným v Evropské komisi a v mnoha vnitrostátních parlamentech, ve kterých mají bezpečnostní opatření stejnou důležitost, zdlouhavý a že v důsledku toho vznikají poslancům, jejich návštěvám a asistentům zbytečné prodlevy a nepříjemnosti; vyzývá generálního tajemníka, aby prozkoumal, jaké jsou v této věci zvyklosti v jiných parlamentech a na základě toho pak navrhl přijetí vhodnějších postupů; 20. zdůrazňuje, že je nutná jasná bezpečnostní strategie, jak poskytovat promyšlené, moderní a špičkovou technikou disponující bezpečnostní služby, jejichž součástí mohou být: i) elektronický podpis poslanců (namísto současného zastaralého a nákladného systému podpisů na papíře, přičemž další údaje dopisují zaměstnanci ručně) s tím, že bude zajištěno, aby tohoto nového systému nebylo možno nijak zneužít; žádá proto generálního tajemníka, aby do 30. září 2011 předložil různé návrhy na efektivnější systém podpisů a v jejich rámci se zabýval i možností stanovit pevnou provozní dobu, v níž bude možno se podepsat, ii) technická řešení umožňující zaměstnancům ostrahy účinný postup v nouzových situacích tím, že budou mít k dispozici spolehlivé údaje o tom, kolik lidí se nachází v prostorách Parlamentu a o koho se přesně jedná, iii) aktualizovaný plán krizového řízení, iv) internalizovaný akreditační systém pro návštěvníky, který zajistí jejich lepší a jednotnější registraci; 21. konstatuje, že ve třech pracovních místech Parlamentu je rozmístěno velké množství kamer [12]; žádá generálního tajemníka, aby do 30. června 2011 poskytl Výboru pro rozpočtovou kontrolu podrobné informace o tom, i) jak se nahrané videozáznamy používají, ii) kde a jak dlouho se uchovávají, iii) kdo má k těmto videozáznamům přístup a iv) zda takové množství kamer a veškerý kamerový dohled přispěl k prevenci, odhalení či vyřešení případů krádeží nebo zda obecně napomohl ke zvýšení míry bezpečnosti v Parlamentu; 22. se znepokojením konstatuje, že poslancům a zaměstnancům způsobuje při práci stále větší potíže velké množství skupinových návštěv v budovách Parlamentu, a to v prostorách určených k práci poslanců, v nichž se původně s návštěvníky nepočítalo; žádá kvestory, aby důsledněji uplatňovali příslušné předpisy, zejména v obdobích mimořádné pracovní zátěže; 23. s politováním konstatuje, že v nejbližším okolí Parlamentu není bezpečno, a je toho názoru, že zlepšení komunikace a spolupráce s místní policií by vedlo k účelnějšímu využívání zdrojů; vybízí orgány, aby dospěly k dohodě s belgickými orgány na tom, jak zlepšit bezpečnost v bruselské čtvrti, ve které sídlí instituce EU, mj. na zvýšení počtu policejních hlídek; Změna pracovního zařazení 24. požaduje informace o všech odchylkách od běžné praxe změny pracovního zařazení, k níž by mělo dojít nejpozději po sedmi letech práce na stejném pracovním místě, zvláště jedná-li se o zaměstnance v tzv. citlivých funkcích; Internalizace v externalizace 25. s velkým znepokojením konstatuje, že Parlament má vysoký počet (přibližně 990) externích zaměstnanců, kteří jsou umístěni v jeho kancelářských prostorách; zastává názor, že potřeba prostor pro jejich umístění by měla být obsažena v počátečních specifikacích a útvary by měly řádně odůvodnit, proč potřebují mít externí odborníky na IT nebo na budovy přímo na místě; je toho názoru, že by měl být více využíván koncept kancelářských prostor typu "open space"; 26. vyjadřuje politování nad přílišnou závislostí na externím (odborném) poradenství, zejména v oblasti IT a budov, která vyplývá ze strukturální nerovnováhy mezi interními a externími zdroji, a vyzývá k dosažení nákladově efektivní rovnováhy mezi interními a externími specialisty v každé z oblastí parlamentní činnosti; domnívá se proto, že je třeba provést analýzu nákladů a přínosů, která umožní informovaně rozhodovat o využívání externího poradenství; Politika v oblasti budov 27. zdůrazňuje, že je nutno vytvořit interní, vysoce kvalitní odborné zázemí v oblasti nemovitostí, které má zásadní důležitost, má-li se výrazně zlepšit plánování a sjednávání budoucích nákupů a dlouhodobých pronájmů budov Parlamentu; upozorňuje, že klíčový význam má zlepšení interinstitucionální spolupráce; 28. žádá, aby byl proveden odhad výše ztráty při odprodeji starých parlamentních budov v Bruselu Výboru regionů a aby tento odhad vycházel z ceny za čtvereční metr, za jakou se v současné době prodávají či pronajímají kanceláře; 29. vyzývá generálního tajemníka, aby s pomocí GŘ INLO a všech ostatních GŘ provedl hloubkovou analýzu momentálního využívání budov Parlamentu a potřeby předpisů vztahujících se na veškeré kategorie uživatelů a aby jako prioritní věc vytvořil jednotnou a spolehlivou databázi obsahující veškeré relevantní informace o všech osobách umístěných v budovách Parlamentu; poznamenává, že rozhodnutí předsednictva o střednědobé a dlouhodobé politice v oblasti nemovitostí je v tomto ohledu dobrým výchozím bodem; vyzývá GŘ INLO, aby s maximální důsledností uskutečňovalo akční plán dohodnutý s interním auditorem; žádá, aby byl proveden srovnávací výpočet, který umožní srovnat investiční a kapitálové náklady a náklady na údržbu na jeden čtvereční metr využitého kancelářského prostoru s aktuální výší nájemného za kancelářské prostory v Evropské čtvrti v Bruselu; žádá, aby před koupí dalších kancelářských budov byla odhadnuta jejich cena na základě analýzy diskontovaných peněžních toků (DCF); 30. bere na vědomí, že druhé jesle v Bruselu jsou prioritním projektem, a požaduje proto nové prostory pro jejich zřízení; v souvislosti s novými kancelářskými prostory žádá, aby byl mezi poslanci proveden průzkum s cílem zjistit, zda s ohledem na zaměstnávání dalších asistentů považují za nezbytné mít kancelář pro druhého asistenta; 31. domnívá se, že je žádoucí, aby se budovy Parlamentu nacházely blízko sebe; této snaze však naprosto neodpovídá skutečnost, že Parlament má tři oficiální pracovní místa; zdůrazňuje v této souvislosti, že v bezprostřední blízkosti Evropského parlamentu v Bruselu je dostatek volných kancelářských prostor k pronájmu, které by ve střednědobém horizontu dokázaly uspokojit jeho prostorové požadavky a byly by zároveň i v souladu s finanční a provozní efektivitou Parlamentu a environmentálními cíli; 32. vybízí správu, aby sjednala s Komisí interinstitucionální dohodu o finančních podmínkách při koupi "Evropských domů" (informačních kanceláří EP), která bude obsahovat i jasně formulované odstavce o snížení nákladů; Oblast informačních a komunikačních technologií (IKT) 33. vítá strukturovanější přístup k IKT a vypracování komplexní strategie v této oblasti; vítá rovněž závazek, který správa vyjádřila ve svých odpovědích v dotazníku, že provede studii o možnosti nahrazení externích zaměstnanců; 34. v souvislosti s procesem vývoje IT aplikací upozorňuje na strukturální problém vysoké míry závislosti na externích odbornících, která představuje vážné právní a provozní riziko; staví se proto za názor, že jsou zapotřebí výrazné změny v řídicích a kontrolních systémech na ředitelství pro informační technologie, včetně užšího a dřívějšího zapojení ostatních GŘ ve všech aspektech vývoje aplikací, což může zvýšit ztotožnění se uživatelů s projekty a jejich odpovědnost za úspěšný výsledek každého projektu; 35. vyzývá proto GŘ ITEC, aby s maximální důkladností uskutečňovalo akční plán dohodnutý s interním auditorem a snažilo se docílit optimálního poměru zaměstnanců Parlamentu a externích zdrojů a odpovídající rovnováhy mezi interním vývojem aplikací a plněním konkrétních úkolů zadávaným externě smluvním dodavatelům; upozorňuje na nedostatek kvalifikovaných uchazečů v oblasti bezpečnosti informačních technologií v seznamech Evropského úřadu pro výběr personálu (EPSO); podporuje také návrh naléhavě uspořádat samostatná výběrová řízení na místa AD 7 v této oblasti; 36. je zděšen obrovskými náklady na datový roaming, které jsou propláceny poslancům, kteří neberou v potaz spirálovitě narůstající poplatky za využívání této služby ve Štrasburku či jinde mimo Brusel; naléhavě vyzývá správu IT, aby vytvořila kontrolní nástroj, který bude schopen odhalit hned v počátcích prudké nárůsty cen poplatků, takže bude možné těmto extrémně vysokým poplatkům předcházet; 37. upozorňuje na skutečnost, že čím dál větší využívání externích firem při realizaci IT projektů – kromě toho, že je finančně nevýhodné – pro Parlament znamená riziko, že přijde o důležité části svého know-how a také o schopnost řídit projekty realizované externími dodavateli a mít nad nimi dohled; vyzývá dále k tomu, aby rozhodování o využívání externích společností vycházelo z analýzy nákladů a přínosů; navíc má s ohledem na stále větší úlohu a význam IKT v práci Evropského parlamentu za to, že je důležité, aby se úloze správy IKT dostalo významnějšího postavení a rovněž aby byla zajištěna vyšší ochrana bezpečnosti; důrazně žádá, aby GŘ ITEC ve své zprávě o činnosti za rok 2010 poskytlo informace o nákladech na externalizaci center výpočetní techniky v porovnání s dřívějšími náklady; Výjimečná vyjednávací řízení 38. připomíná svůj názor, který vyslovil ve svém usnesení ze dne 5. května 2010, že zvýšení počtu a podílu výjimečných vyjednávacích řízení zaznamenané mezi lety 2007 a 2008 jednoznačně vyžaduje, aby schvalující osoby přijaly opatření pro "odvrácení tohoto vývoje", a svou výzvu generálnímu tajemníkovi, aby předložil do 1. září 2010 Výboru pro rozpočtovou kontrolu Parlamentu zprávu o přijatých opatřeních; 39. je znepokojen stále trvajícím trendem stoupajícího počtu výjimečných vyjednávacích řízení a opakuje svou výzvu, aby generální tajemník a pověřené schvalující osoby přijali účelná a účinná opatření k odvrácení tohoto vývoje a aby do 30. září 2011 předložili příslušnému výboru zprávu o přijatých opatřeních; naléhavě dále vyzývá svou správu, aby tato řízení důkladně prošetřovala, zejména s ohledem na možnost střetu zájmů, a za jakoukoliv nesrovnalost ukládala zpřísněné a odrazující sankce; Jednací řád 40. poznamenává, že vnitřní organizaci a rozdělení pravomocí mezi vnitřními strukturami Parlamentu určuje jeho jednací řád; zdůrazňuje, že jde o klíčový prvek v demokratickém procesu řádné tvorby právních předpisů; 41. konstatuje, že je třeba zlepšit možnost kladení otázek k písemnému zodpovězení ostatním orgánům tak, že budou vytvořeny vhodné formuláře pro každý orgán a příslušným způsobem bude upraven jednací řád Parlamentu; Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení 42. bere na vědomí, že v roce 2009 činily příjmy Parlamentu 141250059 EUR (v roce 2008 to bylo 151054374 EUR), z toho částku 27576932 EUR činily účelově vázané příjmy; Předložení účetní závěrky Parlamentu 43. bere na vědomí hodnoty, na jejichž základě byla sestavena účetní závěrka Parlamentu za rozpočtový rok 2009: (v EUR) | a)Dostupné prostředky prostředky na rok 2009: | 1529970930 | neautomatické přenosy prostředků z rozpočtového roku 2008: | 8315729 | automatické přenosy prostředků z rozpočtového roku 2008: | 196133738 | prostředky odpovídající účelově vázaným příjmům na rok 2009: | 27576932 | přenosy prostředků odpovídajících účelově vázaným příjmům z roku 2008: | 36808922 | Celkem: | 1798806251 | b)Využití prostředků v rozpočtovém roce 2009 závazky: | 1670143804 | provedené platby: | 1466075267 | prostředky automaticky přenesené do následujícího roku včetně prostředků z účelově vázaných příjmů: | 201826738 | prostředky přenesené neautomaticky: | 10100000 | zrušené prostředky: | 120804246 | c)Rozpočtové příjmy příjmy v roce 2009: | 141250059 | d)Celková rozvaha k 31. prosinci 2009 | 1709216709 | 44. domnívá se, že v zájmu zvýšení transparentnosti a usnadnění srovnání by měla být tabulka rozšířena o další sloupec, který by obsahoval příslušné údaje za předchozí rok; 45. s uspokojením konstatuje, že v roce 2009 poprvé na konci rozpočtového roku neproběhl sběrný převod, a to po řadě let, kdy byla možnost sběrného převodu využívána (většinou k nákupu budov provedením zálohových plateb ročních splátek leasingové smlouvy), což svědčí o lepším rozpočtovém plánování a kázni, a to je třeba ocenit; vybízí správu, aby i v budoucnu sledovala tento cíl a pokud možno se vyvarovala používání metody sběrného převodu; Prohlášení o věrohodnosti účtů vydané generálním tajemníkem 46. vítá prohlášení generálního tajemníka ze dne 2. července 2010 jako hlavní pověřené schvalující osoby k výročním zprávám o činnosti za rok 2009 předloženým schvalujícími osobami, v němž potvrzuje, že získal přiměřenou jistotu, že rozpočet Parlamentu byl plněn v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zřízený kontrolní rámec poskytuje dostatečné záruky z hlediska legality a správnosti uskutečněných operací; Zprávy o činnosti předložené generálními řediteli 47. konstatuje, že současný stav je takový, že každý generální ředitel (jako pověřená schvalující osoba) připravuje svou výroční zprávu o činnosti a žádná celková zpráva o činnosti za orgán jako celek se nevypracovává a nepřijímá; vyzývá generálního tajemníka, aby zvážil možnost vydávat čtivější, souhrnnou verzi (jakési shrnutí) těchto výročních zpráv o činnosti, jak je již běžnou praxí u jiných orgánů, a přitom zajistil, aby přílohy těchto zpráv nebyly skenovány, nýbrž ukládány v takovém formátu, který umožní jejich prohledávání na počítači; je toho názoru, že zpráva o rozpočtovém a finančním řízení je něco jiného než navrhovaný souhrn výročních zpráv o činnosti; 48. poznamenává, že čl. 8 odst. 4 až 7 vnitřních přepisů pro plnění rozpočtu Parlamentu požadují, aby pověřená schvalující osoba – kromě vypracování výroční zprávy o činnosti za předchozí rok – informovala hlavní pověřenou schvalující osobu o výkonu svých pravomocí, a to předložením tří zpráv o činnosti v průběhu roku (jedné na začátku rozpočtového roku, druhé k 15. červnu a třetí k 15. říjnu); podle jeho mínění je třeba v zájmu zjednodušení tuto zátěž v podobě předkládání tří zpráv zmírnit tak, že generální ředitelé budou připravovat jen jednu verzi své výroční zprávy o činnosti; 49. zdůrazňuje však, že toto zjednodušení povinností pověřených schvalujících osob předkládat zprávy by se nemělo nijak dotknout jejich povinnosti informovat hlavní pověřenou schvalující osobu o jakýchkoli důležitých operacích, které by mohly mít značné finanční dopady na rozpočet, a o jakýchkoli důležitých skutečnostech, které by mohly ohrozit řádnou správu prostředků nebo bránit dosažení stanovených cílů; 50. konstatuje, že v předkládání zpráv jsou určité nedostatky, pokud jde o minimální standardy vnitřní kontroly ve výročních zprávách o činnosti; v zájmu zlepšení situace navrhuje tyto standardy přezkoumat a vytvořit integrovaný vnitřní systém předkládání zpráv; 51. opakuje svůj požadavek [13], aby generální tajemník informoval Výbor pro rozpočtovou kontrolu o konkrétních opatřeních, která přijal či hodlá přijmout v zájmu posílení systému vnitřní kontroly Parlamentu, a o lhůtách pro jejich provedení; připomíná, že tyto informace měly být poskytnuty již do 31. prosince 2010; 52. navrhuje, aby v zájmu zvýšení transparentnosti v Parlamentu byly náplň činnosti, pracovní program a organizační struktura jednotlivých administrativních útvarů Parlamentu, a to až do úrovně oddělení a odborů, zpřístupněny na intranetových stránkách Parlamentu, stejně jako je tomu již v Komisi; 53. konstatuje, že zjišťování, kam finanční prostředky z jednotlivých rozpočtových položek skutečně plynou a jak jsou použity, vyžaduje ze strany členských států i veřejnosti značné zvláštní úsilí; v zájmu zvýšení transparentnosti proto navrhuje vytvoření uživatelsky vstřícného internetového nástroje, který umožní tyto peněžní toky nejen vyčíslit, ale také znázornit jako různě dlouhé čáry odpovídající svou délkou uvedeným číslům a vyznačující nezbytná propojení mezi jednotlivými účastníky řetězce na různých úrovních činnosti tak, aby bylo možno tyto peněžní toky snadno identifikovat a sledovat je pokud možno až na zcela konkrétní úroveň jejich použití, vždy ovšem se zřetelem k ochraně soukromí; Výroční zpráva o udělených zakázkách 54. bere na vědomí, že centrální útvary na základě informací schvalujících oddělení vypracovaly pro rozpočtový orgán výroční zprávu [14] o zakázkách udělených v roce 2009 a následující rozdělení všech zakázek udělených v letech 2009 a 2008: Typ zakázky | 2009 | 2008 | Počet | Procentní podíl | Počet | Procentní podíl | Služby | 157 | 62 % | 241 | 67 % | Dodávky | 56 | 22 % | 59 | 17 % | Stavební práce | 34 | 14 % | 44 | 12 % | Nemovitosti | 5 | 2 % | 15 | 4 % | Celkem | 252 | 100 % | 359 | 100 % | Typ zakázky | 2009 | 2008 | Hodnota (v EUR) | Procentní podíl | Hodnota (v EUR) | Procentní podíl | Služby | 415344963 | 75 % | 454987532 | 67 % | Dodávky | 34980727 | 6 % | 22868681 | 3 % | Stavební práce | 36045314 | 6 % | 81247056 | 12 % | Nemovitosti | 70394138 | 13 % | 123429315 | 18 % | Celkem | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % | (Výroční zpráva o zakázkách udělených Evropským parlamentem, 2009, s. 3–4) 55. zdůrazňuje, že hodnota veřejných zakázek odpovídá přibližně jedné třetině celkového rozpočtu Parlamentu a veřejné zakázky představují oblast, v níž v mimořádné míře docházívá ke špatnému hospodaření s prostředky; opakuje proto svůj požadavek, aby byly systémy zadávání zakázek pravidelně hodnoceny, a zejména aby byla prováděna vnitřní kontrola zakázek, které byly uděleny v rámci vyjednávacího nebo omezeného řízení; 56. žádá generálního tajemníka, aby podal zprávu o tom, zda zvýšení stropu pro zakázky nízké hodnoty z 25000 EUR na 60000 EUR, k němuž došlo v roce 2007, splnilo svůj účel a umožnilo snadnější přístup k veřejným zakázkám malým společnostem, aniž by tím byla podstatně oslabena možnost kontroly procesu zadávání zakázek; konstatuje, že tyto zakázky tvořily pouze 0,76 % hodnoty, avšak 39,29 % celkového počtu všech udělených zakázek; 57. bere na vědomí následující rozdělení zakázek udělených v letech 2009 a 2008 podle typu použitého řízení: Typ řízení | 2009 | 2008 | Počet | Procentní podíl | Počet | Procentní podíl | Otevřené | 73 | 29 % | 126 | 35 % | Omezené | 13 | 5 % | 14 | 4 % | Vyjednávací | 166 | 66 % | 219 | 61 % | Celkem | 252 | 100 % | 359 | 100 % | Typ řízení | 2009 | 2008 | Hodnota (v EUR) | Procentní podíl | Hodnota (v EUR) | Procentní podíl | Otevřené | 415996418 | 75 % | 345415316 | 51 % | Omezené | 9458434 | 2 % | 139782362 | 20 % | Vyjednávací | 131310290 | 23 % | 197334906 | 29 % | Celkem | 556765142 | 100 % | 682532584 | 100 % | (Výroční zpráva o zakázkách udělených Evropským parlamentem, 2009, s. 5) Výjimečná vyjednávací řízení 58. bere na vědomí zejména skutečnost, že i v roce 2009 se neustále zvyšoval počet výjimečných vyjednávacích řízení (i když pomalejším tempem než v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007), jak dokládá následující tabulka: očekává, že tento trend se v nadcházejících letech podstatně změní: Generální ředitelství | 2009 | 2008 | Počet | % z celkového počtu zakázek GŘ | Počet | % z celkového počtu zakázek GŘ | GŘ PRES (kromě DIT) | 14 | 53,85 % | 8 | 44,44 % | GŘ IPOL | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | GŘ EXPO | 1 | 50,00 % | 3 | 75,00 % | GŘ COMM (kromě řed. pro knihovnu) | 29 | 42,03 % | 16 | 16,00 % | GŘ PERS | 1 | 16,67 % | 0 | 0,00 % | GŘ INLO (kromě řed. pro tlumočení) | 37 | 38,14 % | 36 | 34,95 % | GŘ INTE (bývalé řed. pro tlumočení) | 3 | 21,43 % | 9 | 56,25 % | GŘ TRAD (kromě řed. pro ediční činnost) | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | GŘ ITEC (původně řed. pro IT a řed. pro ediční činnost) | 4 | 36,36 % | 9 | 56,25 % | GŘ FINS | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | Právní služba | 0 | 0,00 % | 0 | 0,00 % | Parlament celkem | 89 | 35,32 % | 81 | 22,56 % | (Výroční zpráva o zakázkách udělených Evropským parlamentem, 2009, s. 9) Výroční zpráva Účetního dvora za rok 2009 Obecná zjištění 59. bere na vědomí, že audit Účetního dvora dospěl k závěru, že platby ve svém úhrnu neobsahovaly věcné chyby, a že neshledal žádné věcné nedostatky při posuzování souladu systémů dohledu a kontroly s finančním nařízením; Přijímání dočasných a smluvních zaměstnanců 60. bere na vědomí zjištění Účetního dvora, že v pěti případech z 20 nebyly těmito zaměstnanci poskytnuty doklady, které potvrzují splnění předpisů týkajících se splnění povinnosti vojenské služby nebo jiných povinností; bere na vědomí odpovědi, které Parlament podal v řízení o sporných otázkách s Účetním dvorem; Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům 61. bere na vědomí, že Účetní dvůr zjistil [15], že v 16 případech z 30 nebyly informace, které mají útvary Evropského parlamentu k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a s vnitrostátními právními předpisy, aktuální; souhlasí s Účetním dvorem, že tudíž hrozí riziko, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby v případě, že se u zaměstnance změní okolnosti; 62. s uspokojením bere na vědomí odpovědi správy Parlamentu v tom smyslu, že v roce 2009 byla zahájena kampaň, jejímž cílem bylo ověřit, zda je vyplácení příspěvků na domácnost zaměstnancům, kteří nemají nezaopatřené děti, stále ještě opodstatněné, a nyní Parlament provádí pravidelné ověřování situace svých zaměstnanců, a že od roku 2010 probíhá toto ověřování automaticky (prostřednictvím elektronických záznamů), což umožňuje ověření osobních a správních údajů zaměstnanců alespoň jednou ročně; Organizace a fungování politických skupin 63. bere na vědomí, že čl. 12 odst. 9 vnitřních předpisů Parlamentu pro plnění rozpočtu, přijatých dne 27. dubna 2005, stanoví, že se působnost interního auditora nevztahuje na prostředky z rozpočtu Parlamentu spravované politickými skupinami; dále bere na vědomí, že specifické předpisy upravující použití těchto prostředků vyžadují, aby každá politická skupina vytvořila svá vlastní interní finanční pravidla a zavedla systém vnitřní kontroly; 64. zdůrazňuje, že všechny politické skupiny mají povinnost provádět jednou za rok externí audit a předložit osvědčení o externím auditu; 65. zdůrazňuje, že je odpovědností politických skupin zavést svůj vlastní systém vnitřní kontroly a za tuto věc by neměl odpovídat interní auditor Parlamentu, a vyzývá předsednictvo, aby s politickými skupinami konzultovalo možnosti, jak vypracovat další ustanovení o auditu; 66. vítá skutečnost, že kalkulace přenesených rozpočtových prostředků byla provedena stejným způsobem jako ve volebním roce 2004, kdy bylo na souhrnné údaje za obě pololetí použito pravidlo 50 %; Opatření přijatá generálním tajemníkem na základě usnesení o udělení absolutoria za rok 2008 67. s uspokojením konstatuje, že písemné odpovědi poskytnuté Výboru pro rozpočtovou kontrolu k usnesení o udělení absolutoria za rok 2008 dne 19. listopadu 2010 jsou kvalitní; lituje však, že nebylo možno tyto odpovědi dostat před zahájením postupu udělování absolutoria za rok 2009; očekává, že v souvislosti s udělováním absolutoria za rok 2010 se výměna názorů mezi generálním tajemníkem a Výborem pro rozpočtovou kontrolu bude moci uskutečnit do konce října 2011; 68. připomíná svůj požadavek, který vyslovil ve svém usnesení ze dne 5. května 2010, aby generální tajemník kontaktoval ostatní orgány a instituce EU s cílem vytvořit centrální databázi vypracovávaných studií a zpřístupnit je k nahlédnutí i širší veřejnosti; vybízí generálního tajemníka, aby tento požadavek splnil, konkrétně aby navrhl Komisi, aby právě ona takovou centrální databázi vytvořila; žádá, aby byl o této iniciativě náležitě informován, a očekává, že do té doby budou studie vypracované v Parlamentu v plném rozsahu zveřejněny na internetových stránkách Parlamentu; 69. s uspokojením bere na vědomí, že generální tajemník rozeslal dopisy připomínající generálním ředitelům, aby provedli kritická opatření, na nichž se dohodli interní auditor a jejich útvary; 70. je spokojen s opatřeními přijatými na základě jeho kritiky v usnesení o udělení absolutoria ze dne 5. května 2010 ohledně lyžařských zájezdů pořádaných výborem zaměstnanců; připomíná, že podle nových pravidel lze poskytnout finanční příspěvek Parlamentu pouze dětem úředníků v platové třídě nejvýše AST 4 a tato dotace se nyní odvíjí od počtu dětí [16]; Výroční zpráva interního auditora 71. vítá skutečnost, že od 1. září 2009 je útvar interního auditu pro administrativní účely přičleněn ke kanceláři generální tajemníka; s uspokojením konstatuje, že tato důležitá změna je v souladu s profesními standardy organizační nezávislosti útvaru interního auditu a jednak se tím zefektivní provádění interního auditu, jednak bude v odděleních, v nichž se audit provádí, vnímán jako nezávislý a objektivní; 72. konstatuje, že na schůzi příslušného výboru dne 13. ledna 2011 představil interní auditor svou výroční zprávu a vysvětlil, že v roce 2009 provedl tyto audity: - audity postupu zadávání veřejných zakázek na GŘ pro předsednictví, GŘ pro infrastrukturu a logistiku a GŘ pro finance a také monitorovací audit hlavních opatření ze zprávy o interním auditu č. 05/02 přijaté dne 31. března 2006, - audit politiky v oblasti nemovitostí: plánování, odhad a řízení potřeb umístění zaměstnanců, - druhý monitorovací audit nedokončených opatření z auditů zálohových účtů, inventářů a rozpočtového řízení v některých informačních kancelářích, - třetí monitorovací audit revize rámce vnitřní kontroly orgánu, - audit procesu vývoje IT aplikací a - monitorovací audit přezkumu příspěvků politickým stranám na evropské úrovni a nového přezkumu politických nadací a uplatňování pravidel pro rezervy a přenos přebytků; 73. bere na vědomí názory, které vyslovil interní auditor, a souhlasí s nimi, pokud jde o: - obecnou potřebu zlepšit přípravu a plánování postupů zadávání veřejných zakázek a předběžné posuzování potřeb, - skutečnost, že i přes zlepšení v centrálním vedení a podpoře při postupu zadávání veřejných zakázek a vytvoření užitečných nástrojů a standardních dokumentů oddělení tyto možnosti nevyužívaly systematicky, - skutečnost, že je také naléhavě nutný rozvoj nástrojů IT na podporu jak postupu zadávání zakázek, tak správy smluv, - nutnost – jako předpoklad pro jakýkoli projekt v oblasti IT – modelování procesu činnosti ze strany uživatelských oddělení, které by pomohlo zvýšit účelnost a účinnost rámců vnitřní kontroly těchto oddělení a procesů řízení rizik, - závažnost rizik spojených s přílišnou závislostí na externích poskytovatelích služeb v oblasti konzultací a specializovaného technického poradenství; 74. je toho názoru, že zprávy o interním auditu by měly být za přesně stanovených podmínek dány k dispozici členům Výboru pro rozpočtovou kontrolu; naléhavě vyzývá předsedu tohoto výboru, aby se na těchto podmínkách s generálním tajemníkem dohodl; Manažer pro řízení rizik 75. s uspokojením konstatuje, že manažer pro řízení rizik se ujal své funkce dne 1. června 2010 a je podřízen přímo generálnímu tajemníkovi; chápe, že není možné plně pokrýt personální potřeby tohoto útvaru v roce 2011 a první profil rizik má být podle očekávání předložen během prvního pololetí roku 2011 a koncepční přístup a strategie řízení rizik budou vypracovány pod dohledem generálního tajemníka do léta 2011; očekává, že příslušný výbor bude plně informován o jakémkoli novém posunu a strategickém dokumentu týkajícím se řízeni rizika v Parlamentu a že mu bude počínaje postupem udělování absolutoria za rok 2010 předkládána výroční zpráva o činnosti manažera pro řízení rizik; 76. je toho názoru, že i když nehrozí žádné finanční riziko, měl by se Parlament ze všech sil snažit vyhnout se riziku poškození dobré pověsti, identifikovat strategická rizika, zajistit, aby na ústřední úrovni existoval funkční systém řízení rizik se schválenými postupy pro identifikaci a hodnocení rizik, formulovat reakce na tato rizika a podávat zprávy o těchto reakcích a zaručit orgánům dohledu a rozhodovacím orgánům, že řízení rizik funguje efektivně a že všechny reakce na rizika, včetně vnitřních kontrol, jsou adekvátní; 77. naléhavě vyzývá generálního tajemníka, aby s pomocí manažera pro řízení rizik vypracoval pro celý orgán konzistentní přístup v otázce identifikace citlivých funkcí a nakládání s nimi; ŘÍZENÍ SPRÁVY PARLAMENTU GŘ pro předsednictví 78. bere na vědomí vysoké náklady na opatření s cílem předejít možnému vzniku epidemie chřipky typu H1N1 prováděná v období od poloviny září 2009 do konce března 2010, které činily přibližně 1261000 EUR; zdůrazňuje, že v budoucnu je třeba před nákupem vakcíny odhadnout počet lidí, kteří by o ni mohli mít zájem; GŘ pro vnitřní politiky (IPOL) a GŘ pro vnější politiky (EXPO) 79. poukazuje na náklady na parlamentní delegace (v působnosti GŘ EXPO) v roce 2009, které činily přibližně 4301000 EUR; 80. zdůrazňuje zásadní důležitost systematické práce se specifickými poznatky, zejména v rámci práce výborů, a potřebu mít neustále k dispozici aktuální znalosti v oblastech jejich činnosti; připomíná vysoký počet nově zvolených poslanců v posledních volebních obdobích; žádá předsednictvo, aby zvážilo možnost poskytovat poslancům další specifické informace a vzdělávání, včetně specifických opatření pro dodatečných 18 nových poslanců [17] a pro budoucí pozorovatele z Chorvatska; 81. vítá zřízení podpůrného systému pro bezpečnost delegací vysílaných mimo tři pracovní místa, jehož hlavním cílem je opatřit hierarchii Parlamentu veškeré důležité informace potřebné k tomu, aby bylo možno v případě nouzové situace poskytnout členům delegace pomoc; upozorňuje na důležitost nouzové telefonní linky s nepřetržitým provozem, funkce styčného pracovníka oddělení bezpečnosti a náležité bezpečnostní školení a podávání aktuálních informací o bezpečnostní situaci, a také vytvoření budoucího útvaru pro krizové situace; rád by byl informován o celkové výši nákladů na toto opatření; GŘ pro komunikaci 82. bere na vědomí, že lidské zdroje, které mělo k dispozici GŘ pro komunikaci, tvořilo 722 míst k 31. prosinci 2009 a konečná výše prostředků, které spravovalo, činila 80935000 EUR; žádá o přezkoumání tohoto počtu a rozmístění míst a o podání podrobného vysvětlení důvodů potřebnosti těchto míst, včetně analýzy efektu a výsledků, kterou provede GŘ pro komunikaci; 83. táže se, zda GŘ potřebuje oddělení strategického řízení a výkonnosti a rovněž politické oddělení a oddělení zdrojů; požaduje, aby generální tajemník tyto struktury přezkoumal a uvážil, zda by zřízení takového oddělení nebylo možné chápat jako začátek procesu vytváření velkých a zbytečných "kabinetů" generálních ředitelů; 84. bere na vědomí, že většina ředitelů informačních kanceláří Evropského parlamentu sepsala společný dopis, ve kterém kriticky poukazuje na některé aspekty rozpočtového řízení GŘ, a žádá generálního tajemníka, aby situaci prošetřil a zjistil, zda zřízením centrálních útvarů na tomto GŘ, jako je oddělení strategického řízení a výkonnosti a politické oddělení, nedochází k odčerpávání zaměstnanců ze stěžejních aktivit, jako je rozpočtové řízení, na úkor efektivity GŘ; 85. trvá na tom, že v rozpočtové položce 3242 by zvláštní činnosti a veškeré související náklady měly být jednoznačně a transparentně rozepsány; Návštěvnické centrum 86. vyjadřuje politování nad velmi značným zpožděním, pokud jde o otevření návštěvnického centra (původně plánované u příležitosti voleb do Evropského parlamentu v roce 2009), a nad špatným plánováním a nedostatečnou podporou v počáteční fázi projektu ze strany správy; bere na vědomí, že pokud jde o předpokládaný termín otevření, hovoří se v současné době o říjnu/listopadu 2011; znovu opakuje svůj požadavek, aby bylo podáno podrobné vysvětlení konkrétních důvodů, včetně podrobné analýzy postupů zadávání zakázek, proč má projekt tak výrazné zpoždění a jak přesně došlo ke zvýšení nákladů na něj; 87. zdůrazňuje, že je třeba zajistit snadný průchod (zvláštní chodbou) pro skupiny návštěvníků mezi návštěvnickým centrem, jednacím sálem a Domem evropských dějin; žádá generálního tajemníka, aby do 30. září 2011 předložil Výboru pro rozpočtovou kontrolu konkrétní plány, jak takové propojení provést, a spolu s nimi i odhadovanou maximální výši nákladů spojených s jeho uskutečněním; Dům evropských dějin 88. vyjadřuje politování nad tím, že rozhodnutí týkající se Domu evropských dějin přijímalo pouze předsednictvo Parlamentu; žádá, aby do dalšího rozhodování o koncepci Domu evropských dějin byly zapojeny i příslušné parlamentní výbory; vybízí k diskusi o možnosti pořádat v první fázi na různých místech Evropy výstavy; žádá, aby Dům evropských dějin byl koncipován jako samostatný a nezávislý právní subjekt, který bude mít co možná nejmenší dopad na správní rozpočet Evropského parlamentu; 89. rád by byl informován o celkové výši nákladů na Dům evropských dějin a žádá generálního tajemníka, aby poskytl informace o tom, jaká budou přijata opatření, aby bylo možné zvládnout velké zvýšení počtu návštěvníků, které se v případě obou projektů očekává, s ohledem na možnosti parkování (autobusů, osobních automobilů) a snadného příjezdu k Esplanade (la dalle); Skupinové návštěvy 90. připomíná, že úhrada nákladů vzniklých při skupinové návštěvě pod záštitou poslanců by měla být uhrazena osobě odpovědné za skupinu, a že by Parlament měl vypracoval studii, která by zjistila, zda je systém náhrady cestovních výdajů oficiální skupinové návštěvy adekvátní s ohledem na odlišná místa odjezdu a cíle jednotlivých skupin; EuroparlTV 91. vyslovuje politování nad tím, že projekt EuroparlTV nelze považovat za úspěch vzhledem k velmi malému počtu jeho bezprostředních uživatelů z řad jednotlivých občanů [18] (bez započtení diváků v rámci partnerských dohod s regionálními televizními stanicemi) i přes značné prostředky, které jsou na něj každoročně vynakládány a které činí kolem 9000000 EUR; vyzývá proto ke zhodnocení nákladů a přínosů Europarl TV s ohledem na dosažení úspor v této oblasti; Ceny 92. poznamenává, že v posledních několika letech Parlament výrazně zvýšil počet cen [19], které uděluje, a rozpočet na ně; vyjadřuje pochybnosti, zda tyto ceny opravdu představují neopominutelnou součást hlavních oblastí činnosti Parlamentu a úkolů, které vyplývají z jeho výsadních pravomocí, kterými jsou legislativní a rozpočtové rozhodování a rozpočtová kontrola; vyzývá předsednictvo, aby již nenavrhovalo financování nových cen a připravilo přezkum cen v současnosti udělovaných; 93. vyjadřuje politování nad tím, že i přes jeho názor, který vyslovil ve svém usnesení [20], že nepovažuje cenu Parlamentu za žurnalistiku za vhodnou, neboť Parlament by neměl udělovat ceny novinářům, jejichž úkolem je kriticky se zabývat institucemi EU a jejich prací, již GŘ COMM zahájilo postup vedoucí k udělení ceny za rok 2011; žádá, aby pro rok 2012 byla tato cena zrušena; 94. žádá, aby byly veškeré náklady přímo i nepřímo spojené s těmito cenami Evropského parlamentu jasně a transparentně uvedeny v rozpočtu; Kampaň před volbami v roce 2009 95. se znepokojením konstatuje, že v evropských volbách v roce 2009 celkově poklesla volební účast na 43,2 %, a to i přesto, že bylo vyvinuto značné úsilí s cílem zintenzívnit institucionální volební kampaň Parlamentu, která stála zhruba 5676000 EUR; Styčná kancelář ve Washingtonu 96. konstatuje, že celkové náklady na zřízení styčné kanceláře při Kongresu ve Washingtonu v letech 2009 a 2010 se v důsledku administrativního ujednání s Komisí odhadují přibližně na 400000 USD ročně; poznamenává, že se zřízením kanceláře nebylo spojeno vytvoření žádných nových pracovních míst, jednotlivé funkce byly obsazeny formou přesunů, dlouhodobých misí a systémů ročních misí; je znepokojen možnými budoucími náklady a požaduje, aby byly příslušné výbory pravidelně a řádně informovány o veškerých budoucích plánech týkajících se kanceláře, které budou mít značné finanční důsledky; Informační kanceláře 97. podtrhuje, že je třeba neustále a distribučně rovnoměrným způsobem informovat o evropském občanství; zdůrazňuje proto, že je důležité vhodně vyvážené rozmístění jeho informačních kanceláří; GŘ pro personál 98. konstatuje, že výši nevynaložených prostředků (necelých 6000000 EUR, tj. 1,4 %) v bodu 1200 (Platy a příspěvky) lze vysvětlit rozhodnutím Rady z prosince 2009 provést roční úpravu platů pouze o 1,85 %, přičemž rozpočet byl úpravou nastaven na zvýšení o 3,7 %, které ohlásila a navrhla Komise; 99. konstatuje, že po zavedení nových pravidel pro akreditované parlamentní asistenty muselo GŘ pro personál zpracovat 1770 nových smluv uzavřených podle těchto nových pravidel, přičemž převážnou většinu práce s tím spojené bylo třeba vykonat v roce 2009; poznamenává, že celkově lze tuto operaci hodnotit jako úspěšnou; 100. lituje toho, že je stále povoleno zaměstnávat rodinné příslušníky jako asistenty, a to na základě odchylek od statutu poslanců, které přijalo předsednictvo na své schůzi dne 23. listopadu 2009; naléhavě vyzývá správu, aby pečlivě posoudila odůvodnění zbývajících případů takového zaměstnávání; žádá generálního tajemníka, aby zvážil, zda by neměly existovat zvláštní předpisy, které by bránily tomu, aby si poslanci navzájem zaměstnávali jako asistenty své rodinné příslušníky; 101. konstatuje, že v generálním sekretariátu Evropského parlamentu jsou významným způsobem zastoupeni státní příslušníci jednoho členského státu (13,5 %, což je ze všech státních příslušností nejvíce); připomíná, že generální sekretariát má sloužit bez rozdílu poslancům ze všech členských států a že by tomu mělo lépe odpovídat i jeho personální obsazení; Cesty do tří pracovních míst 102. zdůrazňuje, že je nutno dále racionalizovat cesty mezi třemi pracovními místy, lépe je odůvodňovat a monitorovat, aby nedocházelo ke zbytečným cestám a nákladům, a zejména pak zohlednit nadcházející výsledky kontrol útvaru interního auditu prováděných v oblasti parlamentní asistence; žádá generálního tajemníka, aby v rámci postupu udělování absolutoria podával zprávu o celkové výši úspor, kterých bylo díky další racionalizaci dosaženo; GŘ pro infrastrukturu a logistiku (DG INLO) 103. vyjadřuje své znepokojení nad případem neoprávněné fakturace, v němž sice nejsou důkazy svědčící o podvodném záměru, ukazuje však, že systém vnitřní kontroly na GŘ INLO selhal, když nedokázal podobným případům zabránit; opakuje svou výzvu, aby GŘ INLO s maximální důsledností uskutečňovalo akční plán dohodnutý s interním auditorem; Doprava poslanců 104. zjišťuje, že náklady na parlamentní službu služebních vozů dosáhly ve Štrasburku 1272932 EUR a v Bruselu 2352756 EUR; dále konstatuje, že Parlament podepsal novou smlouvu o poskytování služby služebních vozů v odhadované celkové hodnotě 5250000 EUR (za čtyři roky); 105. vyzývá předsednictvo, aby přezkoumalo pravidla pro uživatele služebních vozů vyhrazených pro poslance, aby skončila současná praxe, kdy se tyto vozy posílají prázdné na dlouhé vzdálenosti s tím, že pak jsou využívány pouze k přepravě na krátkou vzdálenost (z letiště do cílového místa ve městě a odtud zase zpátky); upozorňuje na vysoké náklady spojené s takovýmito praktikami; naléhavě vyzývá předsednictvo, aby našlo méně nákladné alternativy, které budou z hlediska daňového poplatníka maximálně nákladově efektivní; Jídelny a restaurace 106. je toho názoru, že ty služby, které nejsou nutné k výkonu činností orgánu, nýbrž jsou poskytovány v budovách Parlamentu komerčními společnostmi, musí být ekonomicky soběstačné a neměly by být přímo ani nepřímo financovány dotacemi z rozpočtu Parlamentu a jakékoli výjimky z předpokládaných nákladů musí být v rozpočtu uváděny samostatně a řádně odůvodněny; 107. domnívá se, že v Parlamentu, v jehož budovách se nachází velké množství volných prostor, kde lze provozovat jídelny, bary a maloobchodní prodej, by mohla fungovat celá řada navzájem si konkurujících stravovacích zařízení, včetně zavedených prvotřídních značek (kaváren, prodejen sendvičů, restaurací atd.), která by byla schopna, pokud by jim bylo povoleno zřídit si v prostorách Parlamentu provozovnu, nabízet jeho zaměstnancům lepší služby; žádá, aby byl připraven plán na to, jak by bylo možné pro jednotlivá zařízení pro poskytování stravovacích služeb po skončení platnosti současných smluv vypsat nabídková řízení; 108. požaduje doplňující informace o tom, jak fungují jídelny a restaurace, zejména pokud jde o vztah mezi roční dotací a jejich hospodařením se ziskem/ztrátou; GŘ pro překlady a GŘ pro tlumočení a konference 109. zdůrazňuje, že kromě udržení vysokého standardu práce je rovněž nutné dosáhnout účinnějšího využívání jazykových zdrojů a kontrolovat náklady na ně zkoumáním celkové pracovní zátěže jednotlivých jazykových sekcí a zajištěním toho, aby byly sníženy náklady způsobené pozdním rušením žádostí o schůze, návštěv delegací s tlumočením a nedodržováním lhůt pro překlad stanovených v pravidlech pro uplatňování mnohojazyčnosti; trvá na tom, že výbory, delegace a politické skupiny, které trvale ignorují lhůty stanovené v těchto pravidlech, by je měly důsledněji dodržovat; 110. domnívá se, že externí pořizování překladů může přinést značné úspory nákladů, mělo by však být vyvinuto úsilí s cílem zlepšit kvalitu externích překladů; podporuje větší využívání databáze Euramis, kterou společně sdílejí všechny instituce EU, a další technické pokroky v oblasti překladu (jako je jednotný integrovaný systém DocEP a Euramis/překladatelské paměti), které mají za cíl zabránit tomu, aby se tentýž text překládal dvakrát, a snížit náklady na překlad; zdůrazňuje ovšem, že žádný systém strojového překladu nemůže bezezbytku nahradit překladatele; 111. je znepokojen tím, že u některých jazyků nejsou k dispozici dostatečné lidské zdroje, a skutečností, že nové zálohy tlumočníků a překladatelů mohu být ohroženy tím, že v některých členských státech chybějí pro tyto profese vysokoškolské studijní programy; zdůrazňuje rovněž, že v budoucnu nastane problém blížící se generační výměny u tlumočníků/překladatelů v jazycích EU-15, protože se očekává, že velké množství z nich odejde do důchodu v příštích 5 až 10 letech; 112. velice si cení vysoké kvality tlumočnických služeb Parlamentu, zároveň však vyjadřuje politování nad situacemi, kdy se tlumočí do některých jazyků, aniž by bylo toto tlumočení využito; zdůrazňuje, je třeba přijmout opatření, která povedou ke snížení nákladů na nepotřebné tlumočení na schůzích, a žádá proto, aby byl vytvořen a zaveden systém, který vyloučí možnost tlumočení do jazyků, jimiž se na dané schůzi ve skutečnosti nehovoří; 113. navrhuje, aby v rámci takového systému například platilo, že na schůzích pracovních skupin je automaticky k dispozici tlumočení do šesti největších úředních jazyků (FR, DE, EN, PL, ES, IT), přičemž tlumočení do jakéhokoli dalšího úředního jazyka bude k dispozici pouze na žádost poslance, který tuto žádost podá předem formou zvláštního oznámení o své účasti, takže bude zaručeno právo poslance hovořit svou vlastní řečí v případě, že si tak přeje, ale zároveň se předejde nepotřebnému tlumočení a zbytečným nákladům; GŘ pro finance 114. se znepokojením bere na vědomí nedostatky v postupu zadávání zakázek na GŘ pro finance, které zjistil interní auditor během auditu procesu zadávání zakázek na poskytování bankovních služeb: to, že nebyly předem zjištěny skutečné potřeby, vedlo k problémům se specifikacemi pro nabídkové řízení a odhalilo závažná rizika, i když audit také ukázal, že současný způsob organizace skýtá dostatečnou míru ochrany před klíčovými riziky; zdůrazňuje, že je naléhavě třeba zlepšit fungování kontrol, aby se efektivněji věnovaly zjištěným rizikům; 115. je toho názoru, že je třeba zjednodušit a zefektivnit služby a postupy GŘ pro finance, aby se urychlilo vyřizování faktur místních asistentů sídlících v členských státech a zkrátilo se čekání a omezily se byrokratické postupy; je toho názoru, že GŘ pro finance by mělo poslancům poskytovat rychlejší elektronické informace o výši zbývajících prostředků, které jsou jim k dispozici; dále se domnívá, že GŘ pro finance by pro zaměstnance poslanců mělo pořádat školení, na němž by se s těmito postupy seznámili; je toho názoru, že za tímto účelem by mělo GŘ pro finance nejpozději do 30. září 2011 vypracovat akční plán; 116. s uspokojením konstatuje, že v roce 2009 jsou poprvé zapsány do rozpočtu prostředky na důchody pro poslance EP; Cestovní kancelář 117. zdůrazňuje, že je důležité zajistit kontinuitu poskytování služeb v případě úpadku cestovní kanceláře nebo skončení smlouvy s ní; očekává zavedení elektronické fakturace, která by měla přinést výrazné zjednodušení a úspory nákladů; 118. poznamenává, že Parlament má smlouvu pouze s jednou cestovní kanceláří, a spatřuje určité riziko v tom, že v takovéto monopolní situaci je možné, že poslanci a Parlament nebudou moci využít nejvýhodnějších dostupných cen; požaduje, aby bylo prozkoumáno, jakým způsobem získává tato cestovní kancelář jízdenky, které nabízí poslancům a asistentům vyjíždějícím na služební cesty nebo poslancům cestujícím mezi pracovními místy – konstatuje, že ne vždy jsou tyto jízdenky v rámci dané cestovní třídy ty nejlevnější na trhu; 119. žádá GŘ pro finance, aby ve své zprávě o činnosti za rok 2010 informovalo o vývoji cen, které si účtuje nový smluvní partner, a o stížnostech podaných v souvislosti s přechodem od společnosti Carlson Wagonlit ke společnosti BCD; nesouhlasí se zvýšením počtu zaměstnanců a s dodatečnými platbami ve výši 34000 EUR účtovanými za rok 2010, krátce po uzavření smlouvy v prosinci 2009; požaduje, aby součástí budoucích smluv byly pobídky, které zaručí nejnižší ceny jízdenek; 120. vyzývá generálního tajemníka, aby zadal provedení studie o snižování cestovních výloh poslanců a zaměstnanců, která se bude zabývat například možností provádět u leteckých společností celoroční paušální rezervace namísto rezervací a nákupu jednotlivých letenek nebo využívat při uzavírání ročních smluv o poskytování leteckých služeb nabídkových řízení; vyzývá dále k vytvoření systému sbírání vzdušných mil za absolvované lety proplácených z prostředků Parlamentu, což povede k dalšímu snížení nákladů; GŘ pro inovace a technologickou podporu 121. bere na vědomí rozhodnutí předsednictva ze dne 17. června 2009 a ze dne 18. října 2010 o rozšíření prostor s pokrytím bezdrátovým připojením k internetu (Wi-Fi) v Evropském parlamentu tak, že toto pokrytí je nyní v jednacím sále, zasedacích místnostech výborů, v kancelářích poslanců a ve veřejných prostorách v Bruselu i ve Štrasburku; 122. zdůrazňuje že je zapotřebí více a lepších IT nástrojů na podporu procesu zadávání veřejných zakázek; vítá v této souvislosti skutečnost, že GŘ ITEC spustilo dne 20. prosince 2010 aplikaci WebContracts ve verzi 2.3, v níž lze spravovat a zpracovávat rámcové smlouvy, konkrétní formuláře objednávek a konkrétní smlouvy na služby vycházející z rámcové smlouvy; 123. žádá generálního tajemníka, aby do 15. července 2011 předložil Výboru pro rozpočtovou kontrolu sdělení o předpokládaném časovém rozvrhu zavedení systému práce s poznatky a o předpokládaných úsporách v důsledku racionalizace informačních zdrojů; 124. s uspokojením konstatuje, že během roku 2010 došlo k výraznému snížení (o 49 %, z 8690 na 4446) zařízení výpočetní techniky (tiskáren, PC, notebooků, monitorů atd.), která měla ve stavu zásob jednotlivá GŘ; požaduje však další snížení těchto stále značných zásob, které také představují značnou zbytkovou hodnotu (přibližně 880000 EUR); domnívá se, že by se mělo vážně uvažovat o vytvoření centrálního skladu pro tiskárny, faxy a PC; Politické skupiny (bod rozpočtu 4000) 125. konstatuje, že prostředky zapsané do bodu rozpočtu 4000 byly v roce 2009 využity následovně: Skupina | První pololetí 2009 | Druhé pololetí 2009 | Roční prostředky [21] | Vlastní zdroje a přenesené prostředky | Výdaje | Míra využití ročních prostředků | Prostředky přenesené do dalšího období | Roční prostředky | Vlastní zdroje a přenesené prostředky | Výdaje | Míra využití ročních prostředků | Prostředky přenesené do dalšího období | EPP (bývalá EPP-ED) | 9929 | 7762 | 15078 | 152 % | 2613 | 9786 | 2633 | 10237 | 105 % | 2182 | S&D (bývalá PSE) | 7357 | 6936 | 9857 | 134 % | 4436 | 6877 | 4499 | 6893 | 100 % | 4483 | ALDE | 3382 | 3034 | 4750 | 140 % | 1667 | 3058 | 1698 | 2578 | 84 % | 2178 | Greens/EFA | 1453 | 1049 | 1953 | 134 % | 548 | 1907 | 554 | 1282 | 67 % | 1179 | GUE/NGL | 1432 | 1484 | 1649 | 115 % | 1267 | 1240 | 1270 | 1453 | 117 % | 1057 | UEN | 1417 | 1251 | 2473 | 174 % | 195 | — | 201 | 79 | — | — | IND/DEM | 775 | 586 | 925 | 119 % | 436 | — | 437 | 123 | — | — | ECR | — | — | — | — | — | 1788 | 3 | 1415 | 79 % | 376 | EFD | — | — | — | — | — | 1113 | 1 | 701 | 63 % | 413 | Nezařazení poslanci | 601 | 349 | 512 | 85 % | 204 | 568 | 204 | 414 | 73 % | 248 | Celkem | 26348 | 22450 | 37196 | 141 % | 11367 | 26338 | 11500 | 25177 | 96 % | 12116 | Evropské politické strany a evropské politické nadace 126. konstatuje, že prostředky zapsané do bodů rozpočtu 4020 a 4030 byly v roce 2009 využity následovně: Strana | Zkratka | Vlastní zdroje [22] | Grant EP | Příjmy celkem | Grant EP jako % způsobilých výdajů (max. 85 %) | Výsledný přebytek (k převodu do rezerv) nebo schodek | Evropská lidová strana | EPP | 1486 | 3486 | 4971 | 68 % | –303 | Strana evropských socialistů | PES | 913 | 3100 | 4013 | 77 % | –71 | Evropská liberální, demokratická a reformní strana | ELDR | 377 | 1179 | 1556 | 79 % | 10 | Evropská strana zelených | EGP | 568 | 644 | 1211 | 60 % | 129 | Strana evropské levice | EL | 165 | 562 | 728 | 76 % | –16 | Aliance pro Evropu národů | AEN | 68 | 385 | 453 | 85 % | 0 | Evropská demokratická strana | EDP/PDE | 58 | 249 | 307 | 85 % | 6 | Evropská svobodná aliance | EFA | 67 | 227 | 294 | 72 % | –21 | EUDemokraté | EUD | 139 | 217 | 356 | 85 % | 36 | Celkem | | 3841 | 10048 | 13890 | 73 % | –230 | 127. podporuje závěry a doporučení interního auditora, které uvádí ve své zprávě o auditu č. 09/10 ("monitorovací audit přezkoumání příspěvků politickým stranám na evropské úrovni a nového přezkoumání týkajícího se evropských politických nadací a pravidel pro rezervy a přenosy přebytků"), a naléhavě vyzývá příslušné útvary, aby provedly všech 27 požadovaných opatření, zejména pak tato kritická opatření: - zavedení závazné vzorové struktury pro podávání zpráv o provádění činností evropských politických stran a s tím souvisejících způsobilých výdajích (dvě kritická opatření), aby byly k dispozici odpovídající nástroje k posouzení způsobilosti činností nebo nákladů, - správné uplatňování pravidel pro věcné příspěvky, - provádění kontrol ex post na místě, a to na základě posouzení rizik, - uložení povinnosti nadacím také používat tuto závaznou vzorovou strukturu, - stanovení kritérií pro schválení věcných příspěvků; 128. vítá v této souvislosti vytvoření interní pracovní skupiny pověřené úkolem zabývat se tím, jaká praktická opatření by v tomto směru mělo učinit GŘ pro finance; 129. mimoto zdůrazňuje, že je nutné, aby strany a nadace měly systém standardního externího auditu namísto současné možnosti volného výběru externího auditora, a je rovněž třeba, aby správa Parlamentu důsledně uplatňovala pravidla účetnictví, zejména pokud jde o věcné příspěvky, přenosy prostředků a rezervy; vítá proto nedávné rozhodnutí předsednictva, že externího auditora stranám a nadaci zajistí a zaplatí Parlament; Dobrovolný důchodový fond 130. konstatuje, že předsednictvo na své schůzi konané dne 1. dubna 2009 mimo jiné rozhodlo, že Parlament převezme právní odpovědnost za to, že členům tohoto fondu bude zaručen nárok na doplňkový důchod; vítá skutečnost, že: i) byla zrušena možnost pobírat po dovršení věku 50 let snížený důchod a možnost nechat si vyplatit paušální částku rovnající se 25 % důchodových nároků, čímž se zlepší likvidita fondu a bude zamezeno předčasnému rozmělnění kapitálu, ii) věk odchodu do důchodu bude v rámci tohoto systému byl zvýšen ze 60 na 63 let, iii) správci fondu byli vyzváni, aby zvolili obezřetnější a vyváženější investiční strategii a nevystavovali fond rizikům kolísání směnných kurzů; 131. poznamenává, že obrovský pojistně-matematický schodek na konci roku 2008 (ve výši zhruba 120000000 EUR) se výrazně snížil (i když k 31. prosinci 2009 stále činil zhruba 84500000 EUR) díky příznivějšímu vývoji na trzích; zdůrazňuje však, že by měla být provedena nová pojistně-matematická studie s cílem odhadnout dopad rozhodnutí předsednictva o opatřeních vztahujících se na členy systému; 132. zastává názor, že generální tajemník by měl předložit Výboru pro rozpočtovou kontrolu sdělení, v němž bude vyjasněna role Parlamentu při správě aktiv fondu a dohledu nad nimi; připomíná, že podle odhadů důchodového fondu se i po uplatnění restriktivních opatření přijatých v roce 2009 ve vztahu k výplatě nároků fond dostane do vysokého pojistně-matematického schodku a někdy mezi lety 2020 a 2025 svá aktiva zcela vyčerpá; zastává názor, že tento schodek by neměl být placen z peněz daňových poplatníků, nýbrž z prostředků fondu samého; Pracovní místa 133. bere na vědomí rozpočtová omezení, kterým čelí mnoho členských států v důsledku finanční a hospodářské krize, a potřebu kriticky přezkoumat možnost případných úspor na všech úrovních, včetně úrovně Unie; za této situace zdůrazňuje, že by bylo možno docílit skutečných úspor, kdyby měl Parlament pouze jediné pracovní místo na jediném místě; Zelený Parlament 134. opakuje svůj požadavek, aby byla Výboru pro rozpočtovou kontrolu předložena výroční zpráva EMAS; 135. žádá správu, aby urychlila opatření, která povedou k radiálnímu snížení spotřeby papíru v Parlamentu; zastává názor, že klíčem k tomu, jak se vyhnout plýtvání papíru, jehož se každoročně spotřebuje přes 1000 tun, je využívat v maximální míře elektronických zařízení; zastává dále názor, že poslanci by měli mít možnost sdělit, že nepotřebují tištěné dokumenty; 136. domnívá se, že na uhlíkové stopě Parlamentu se největší měrou podílejí emise z dopravy, které chce Parlament podle svého akčního plánu ke snížení emisí CO2 do roku 2020 snížit o 30 %; naléhavě proto vyzývá k přijetí náležitých opatření, která povedou ke snížení této uhlíkové stopy; vítá studii o možnostech kompenzací v tomto ohledu; vyzývá příslušné parlamentní útvary, aby při rezervacích jízdenek poskytovaly systematické informace o emisích vznikajících při využívání různých druhů dopravy; 137. vítá návrh přijatý předsednictvem v rámci akčního plánu ke snížení emisí CO2 v únoru 2009, který počítá s instalací nádrží s pitnou vodou ve všech parlamentních zasedacích místnostech, což umožní šetřit zdroje; 138. vyzývá příslušné útvary Parlamentu, aby předložily opatření ke zvýšení energetické účinnosti parlamentních budov, zejména pokud jde o doplňkové úpravy skleněných povrchů a přemostění; 139. vybízí správu Parlamentu, aby nahradila služební vozy ekologičtějšími vozidly tak, že bude neustále modernizovat svůj vozový park a doplňovat jej vozy s nižšími emisemi a bude zajišťovat skupinovou přepravu na letiště v Bruselu a ve Štrasburku ve VIP minibusech, aby snížila uhlíkovou stopu Parlamentu; opakuje svůj požadavek vyjádřený v usnesení o udělení absolutoria na rok 2008, aby Parlament ve Štrasburku zřídil svou vlastní službu půjčování jízdních kol; naléhavě žádá, aby tato služba vznikla do září 2011; konstatuje, že díky lepším možnostem zapůjčit si jízdní kolo by bylo možné mít menší vozový park; 140. v souvislosti s myšlenkou udržitelného Parlamentu podněcuje k tomu, aby při cestách na plenární zasedání bylo využíváno charterové vlakové spojení z Bruselu do Štrasburku; je znepokojen tím, že akreditovaní asistenti využívají stále častěji jiných dopravních prostředků, protože nedostanou jízdenku na toto charterové vlakové spojení; prohlašuje, že poslanci, úředníci Parlamentu a akreditovaní asistenti by měli mít při nákupu jízdenek na toto vlakové spojení přednost před externími zákazníky; 141. vítá dohodu o tzv. "systému platby třetí stranou" se STIB [23], v jehož rámci přispívá Parlament svým zaměstnancům částkou ve výši 50 % na náklady na roční předplatní jízdenku v Bruselu, jako ekologické opatření ve snaze snížit uhlíkovou stopu Parlamentu tím, že bude své zaměstnance motivovat k používání veřejné dopravy; vybízí správu, aby sjednala podobné dohody s belgickou státní železniční společností (SNCB-NMBS) a s regionálními provozovateli autobusové dopravy; 142. navrhuje, aby se nasbírané vzdušné míle získané v rámci služebních cest používaly k nákupu letenek, což podstatně sníží cestovní výlohy Parlamentu; 143. domnívá se, že vzhledem k tomu, že správné návyky ve vztahu k životnímu prostředí si člověk vštěpuje od raného věku, měly by být i děti v Evropských školách vedeny k tomu, aby do školy a ze školy jezdily školními autobusy, nikoli osobními automobily. [1] Úř. věst. L 69, 13.3.2009. [2] Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 1. [3] Úř. věst. C 172, 30.6.2010, s. 1. [4] Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 1. [5] Úř. věst. C 308, 12.11.2010, s. 129. [6] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [7] PE 349.540/Bur/Ann/fin. [8] Úř. věst. C 247 E, 15.10.2009, s. 78. [9] Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 163. [10] Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 198. [11] Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 3. [12] 1001 kamer v Bruselu, 238 v Lucemburku a 364 ve Štrasburku. [13] V bodě 61 svého usnesení ze dne 5. května 2010 (Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 11). [14] K dispozici na adrese http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201009/20100901ATT80830/20100901ATT80830FR.pdf [15] Bod 9.14 výroční zprávy za rok 2009 (Úř. věst. C 303, 9.11.2010, s. 199). [16] Zápis ze schůze předsednictva konané dne 19. dubna 2010, PE 439.765/BUR. [17] Po ratifikaci Protokolu, kterým se mění Protokol o přechodných ustanoveních, připojený ke Smlouvě o Evropské unii, ke Smlouvě o fungování Evropské unie a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. C 263, 29.9.2010, s. 1). [18] 25000 až 30000 přístupů měsíčně. [19] Cena Lux za filmovou tvorbu: zhruba 321000 EUR, Cena Karla Velikého pro mladé Evropany: zhruba 24000 EUR, Evropská cena za žurnalistiku: zhruba 105500 EUR, Sacharovova cena: zhruba 300000 EUR (všechny částky jsou z roku 2009). [20] V bodě 91 svého usnesení ze dne 5. května 2010 (Úř. věst. L 252, 25.9.2010, s. 15). [] Všechny částky v tisících EUR. [] Všechny částky v tisících EUR. [23] Société de transports intercommunaux de Bruxelles. --------------------------------------------------