·Při podpoře ekologické transformace hraje důležitou úlohu kvalitně vypracovaný daňový systém. Využití zdanění jako nástroje politiky přispěje k dosažení cíle klimatické neutrality do roku 2050 i dalších environmentálních cílů Zelené dohody pro Evropu. Během tohoto procesu rovněž přinese do veřejných rozpočtů další veřejné daňové příjmy na podporu inteligentních investic pro ekologickou transformaci. Ekologické daně přispívají k tvorbě správných cenových signálů a pobídek pro výrobce, uživatele a spotřebitele, aby podporovali méně znečišťující spotřebu a přispívali k udržitelnému růstu. Mohou také nabízet příležitosti ke snižování daní v jiných oblastech, například v oblasti práce, a jestliže jsou zajištěny příjmy pro odpovídající sociální ochranu, mohou být oboustranně výhodné, pokud jde o řešení otázek týkajících se životního prostředí i zaměstnanosti.

·Oznamuje řadu iniciativ, které členským státům pomohou vynucovat stávající daňové předpisy a zlepšit jejich dodržování. Musíme zajistit, aby členské státy zabezpečily daňové příjmy potřebné k financování reakce na hlavní výzvy současné krize, aniž by to znamenalo neúměrnou zátěž pro ty, kteří jsou krizí již velmi postiženi. V tomto ohledu má i nadále zásadní význam boj proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňovým únikům. To by rovněž mělo přispět ke spravedlivějšímu, dobře přizpůsobenému, účinnému a efektivnímu výběru příjmů mezi členskými státy jak pro vnitrostátní rozpočet, tak pro rozpočet EU.

Proto je také zapotřebí přijmout opatření na úrovni EU s cílem zajistit jednodušší a modernější daňové prostředí. To by podnikům, které předpisy dodržují, pomohlo využít výhody jednotného trhu a udržet hospodářský růst v EU. Jak je uvedeno v nedávném sdělení Komise o překážkách jednotného trhu, podniky jako jednu z největších překážek, kterým čelí, stále zdůrazňují vnitrostátní pravidla a postupy v oblasti zdanění. Tyto překážky mají dopad zejména na podniky, které působí přeshraničně, neboť se musí přizpůsobovat různým vnitrostátním systémům a správním orgánům. Překážky, které podniky uvádějí, zahrnují širokou škálu problémů týkajících se registrace a také oznamovací povinnosti v souvislosti jak s DPH, tak s daněmi z příjmu právnických osob.

Konference o DPH v digitální éře, kterou v prosinci 2019 uspořádala Komise, zdůraznila potřebu prohloubit úvahy v této oblasti. Tyto úvahy by se měly zaměřit na to, jak daňové orgány mohou technologie využít k boji proti daňovým podvodům a k prospěchu podniků, a na to, zda jsou stávající pravidla pro DPH přizpůsobena podnikání v digitální éře.

Digitalizace ekonomiky a vnitrostátních orgánů by rovněž měla být chápána jako příležitost. Používání digitálních řešení usnadňuje úkoly správců daně a bude mít zásadní význam při snižování nákladů na dodržování předpisů, a to jak pro daňové správy, tak pro podniky. Analýza údajů má navíc zásadní význam pro využití rostoucího množství shromažďovaných dat. V oblasti elektronického obchodu, kde celní a daňové orgány budou mít k dispozici obrovské objemy dat a informačních systémů, je v tomto ohledu obzvlášť důležitá součinnost mezi daňovými a celními orgány. Klíčovým faktorem pro zmírnění zátěže podniků, zejména malých a středních podniků, která souvisí s vykazováním, je také digitalizace, mimo jiné prostřednictvím opakovaného použití informací ze strany statistických úřadů.

Daňové podvody a úniky však zůstávají hrozbou pro zdravé veřejné finance. Ztráta příjmů v EU z důvodu mezinárodních daňových úniků ze strany jednotlivců, zahrnující daň z příjmu fyzických osob, daně z kapitálových příjmů a majetkové a dědické daně, byla v roce 2016 odhadnuta na 46 miliard EUR. Výpadek příjmů z DPH (tj. rozdíl mezi očekávanými příjmy z DPH a skutečně vybranou DPH) se v roce 2017 odhadoval na 137 miliard EUR, a to včetně přeshraničních podvodů v oblasti DPH ve výši 50 miliard EUR. V roce 2018 Komise předložila významnou změnu systému DPH pro obchod uvnitř EU. Přijetí tohoto návrhu ohledně konečného režimu DPH by zrušením výjimky pro dodávky uvnitř Společenství pomohlo tento výpadek snížit a usnadnilo by dodržování předpisů. Podobně i vyhýbání se dani z příjmů právnických osob v EU dosahuje podle několika odhadů více než 35 miliard EUR ročně. Tyto pozoruhodné objemy ušlých příjmů jsou ještě problematičtější vzhledem k tomu, že hospodářské důsledky onemocnění COVID-19 nevyhnutelně povedou k podstatně nižší úrovni daňových příjmů. Podvody v oblasti DPH jsou v některých případech navíc spojeny také s podvody v oblasti cel. Ztráta daňových příjmů oslabuje spravedlivé sdílení zátěže mezi daňovými poplatníky a také spravedlivý příspěvek jednotlivých členských států do rozpočtu EU. Téměř 75 % Evropanů požaduje více opatření na úrovni EU v boji proti daňovým únikům.

Toto sdělení představuje nový, vyvážený přístup, který kombinuje opatření proti daňovým podvodům a únikům s opatřeními pro zjednodušení života poctivých daňových poplatníků. Daňového poplatníka staví do středu zájmu. Proto jsou různá opatření, s nimiž se v akčním plánu počítá, strukturována podél cesty daňového poplatníka. V různých fázích této cesty daňového poplatníka jsou související opatření popisována jako způsob, jakým EU dosáhne dvojího cíle, tedy boje proti daňovým únikům a zjednodušení zdanění.

Plán obsahuje 25 opatření (viz příloha), která Komise navrhne a provede do roku 2024. Uvedené možné legislativní změny jsou výsledkem posouzení dopadů, včetně dopadů na základní práva a zejména na právo na ochranu osobních údajů, která budou v případě potřeby připravena, aby došlo k posouzení různých možností politiky v souladu se zásadami zlepšování právní úpravy.

3.1 Registrace

Efektivní a účinná registrace je prvním krokem k zajištění toho, aby daňoví poplatníci platili svůj spravedlivý podíl. V rámci EU se daňoví poplatníci identifikují daňovým identifikačním číslem (DIČ). Daňoví poplatníci, na něž se vztahuje povinnost platby DPH, jsou identifikováni pomocí identifikačního čísla pro účely DPH. Databáze obsahující údaje daňových poplatníků je třeba neustále aktualizovat: daňoví poplatníci musí daňovým orgánům předávat všechny nezbytné údaje. Pokud dojde ke změnám (daňový poplatník se například trvale přestěhuje do jiného členského státu), měly by být informace o registraci upraveny.

Aby byla registrace efektivní, měla by být co nejjednodušší. Získávání čísel DIČ anebo čísel pro účely DPH by nemělo být zatěžující. Když se daňoví poplatníci přestěhují do jiného členského státu za prací nebo se rozhodnou tam podnikat, musí proces aktualizace registrů daňových poplatníků proběhnout hladce, aby administrativní zátěž daňových poplatníků byla co nejnižší. Pokud daňoví poplatníci musí svůj status daňové rezidence (tedy to, kde jsou jako daňoví poplatníci registrováni) prokázat jinému než svému správci daně, je potřeba, aby tento postup byl jednoduchý.

Za účelem zjednodušení daňové registrace pro daňové poplatníky přijme Komise následující opatření: V letech 2022/2023 1.I po zavedení balíčku týkajícího se DPH v oblasti elektronického obchodování bude od daňových poplatníků registrovaných v členském státě, kde jsou usazeni, vyžadováno získání dodatečné registrace k DPH v členských státech, ve kterých nejsou usazeni, ale provádějí v nich určitá zdanitelná plnění. Komise navrhne změnu směrnice o DPH s cílem přiblížit se k jednotné registraci k DPH v EU, díky které by bylo možné poskytovat služby nebo prodávat zboží kdekoliv v Unii. 2.Jednou ze šesti hlavních priorit Komise je „Evropa připravená na digitální věk“. Konkrétněji je jedním z cílů akčního plánu Komise pro „eGovernment“ modernizace veřejné správy. Aby tohoto cíle bylo dosaženo, je důležité zajistit efektivní využívání údajů daňových poplatníků, a to v plném souladu s pravidly EU pro ochranu údajů. Jak ukázalo nedávné hodnocení správní spolupráce v oblasti přímého zdanění ze strany Komise, nadále existuje prostor pro zvýšení kvality a využívání daňových údajů. Komise provede pilotní projekt, aby posoudila, která digitální řešení lze použít a jakým způsobem, a to za účelem zajištění lepšího využívání údajů, tvorby nových digitálních služeb pro daňové poplatníky a lepší podpory práce správců daně na úrovni Unie. Komise zveřejní pracovní dokument útvarů Komise o závěrech a doporučeních plynoucích z pilotního projektu.

3.2 Vykazování

Daňoví poplatníci pravidelně informují správce daně o své daňové povinnosti, čímž splňují několik požadavků na informace. Aby bylo zajištěno co nejefektivnější vykazování ze strany daňových poplatníků, musí být daňová přiznání jednoduchá, požadované údaje musí být omezeny na minimum a postupy a systémy, pomocí kterých daňoví poplatníci mohou správcům daně předkládat daňová přiznání, by měly být jednoduché. Přiznání by měla být v maximální možné míře předvyplněna. Zásady elektronické veřejné správy by se měly vztahovat také na daňové informace, zejména pokud jde o vykazování. V rámci holistického přístupu by daňoví poplatníci měli být povinni poskytnout informace pouze jednou, a to prostřednictvím digitálních, bezpečných, inkluzivních a jednotných elektronických služeb. Opakované použití těchto informací, například ze strany statistických úřadů, by mělo respektovat příslušné režimy důvěrnosti.

Účinné vykazování vychází z dobrovolného dodržování předpisů ze strany daňových poplatníků. Daňové správy spoléhají na daňové poplatníky v tom, že jim poskytnou správné informace o svých zdanitelných příjmech a plněních. Opatření na podporu a udržení dobrovolného dodržování předpisů a zvýšení důvěry mezi daňovými orgány na jedné straně a daňovými poplatníky na straně druhé mohou zvýšit účinnost vykazování.

Vykazování ze strany daňových poplatníků je podporováno a doplňováno vykazováním prováděným třetími stranami, jako jsou zaměstnavatelé, finanční instituce a čím dál více také ostatní správci daně.

Za účelem zjednodušení vykazování ze strany podniků a zajištění přesnosti oznamovaných informací přijme Komise následující opatření: V letech 2020/2021 3.Komise spolu s členskými státy připraví iniciativu pro usnadnění a podporu dodržování daňových předpisů pro podniky – rámec spolupráce EU pro dodržování předpisů – založený na větší spolupráci, důvěře a transparentnosti mezi správci daně. Tato iniciativa by měla poskytnout jasný rámec pro preventivní dialog mezi správci daně, pokud jde o společné řešení přeshraničních daňových otázek v oblasti daně z příjmu právnických osob. Iniciativa by zahrnovala jak malé a střední podniky, tak větší společnosti, i když by se různými způsoby zaměřovala na to, jak se lépe přizpůsobit jejich potřebám. Program by doplnil stávající vnitrostátní a mezinárodní programy týkající se kooperativního dodržování předpisů. Komise spolu s odborníky z členských států pracuje na přípravné fázi pro zahájení nelegislativních pilotních projektů zaměřených v roce 2021 na malé a střední podniky a větší společnosti. V letech 2022/2023 4.Členské státy již používají nové technologie, aby získaly rychlejší anebo podrobnější informace o domácích transakcích. Přijatá opatření se však v jednotlivých členských státech liší, což výrazně zvyšuje zátěž pro podniky působící přeshraničně. Komise předloží legislativní návrh na modernizaci povinností vykazování DPH. Ten by měl zajistit rychlejší a podrobnější výměnu informací (pokud možno v reálném čase) o transakcích DPH v rámci EU a zároveň zefektivnit mechanismy, které lze použít pro domácí transakce. V této souvislosti bude posouzena potřeba dalšího rozšíření elektronické fakturace. 5.Komise navrhne změnu směrnice o DPH s cílem dalšího rozšíření působnosti jednoho správního místa pro DPH, které je zavedeno od roku 2015, pro přiznání a platbu DPH na služby TBE a které se v roce 2021 prostřednictvím balíčku týkajícího se DPH v oblasti elektronického obchodování rozšíří na prodej zboží a poskytování služeb na dálku kromě služeb TBE. Cílem tohoto opatření je zahrnout všechny zbývající transakce mezi podniky a spotřebiteli (B2C), které dosud nebyly zahrnuty. Daňoví poplatníci by pak měli mít možnost vykazovat veškeré transakce typu B2C v EU prostřednictvím jednotného přiznání k DPH, které předloží v členském státě, v němž jsou usazeni. V této souvislosti bude rovněž posouzena možnost povinného používání jednoho správního místa pro dovoz a prahová hodnota stanovená pro jeho používání.

3.3 Platba