Zpráva Komise - Výroční zpráva o nástroji předvstupních strukturálních politik (ISPA) 2007 [SEC(2008)2681] /* KOM/2008/0671 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu, dne 27.10.2008 KOM (2008) 671 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE VÝROČNÍ ZPRÁVA O NÁSTROJI PŘEDVSTUPNÍCH STRUKTURÁLNÍCH POLITIK (ISPA) 2007[SEC(2008) 2681] OBSAH 1. Nové projekty ISPA 5 2. Nové závazky 5 3. Projekty financované v letech 2005–2007 5 4. Platby 6 5. Souhrnné Tabulky 7 6. Formy a poskytování technické podpory 8 7. Technická podpora z podnětu přijímající země 8 8. Provádění 10 9. Sledování Projektu 10 10. Finanční řízení a kontrola, včetně rozšířeného decentralizovaného prováděcího systému 11 11. Posuzování rizik 11 12. Zjištění Evropského účetního dvora 12 13. Spolufinancující partneři – EIB, EBRD a KfW 12 14. Veřejné zakázky 13 15. Politika v oblasti hospodářské soutěže 13 16. politika v odvětví životního prostředí 13 17. Dopravní politika 14 18. Propagační akce 15 Úvod Po zasedání Evropské rady v Bruselu v červnu 2004, která Chorvatsku udělila status kandidátské země , byla této zemi poskytnuta pomoc ISPA od 1. ledna 2005. Chorvatsko tudíž následovalo země, které byly příjemci pomoci ISPA již dříve a jimž byla poskytována pomoc v rámci nástroje ISPA od roku 2000, kdy byl tento nástroj zaveden. Dne 1. ledna 2007 se Bulharsko a Rumunsko staly členy Evropské unie a přestaly být příjemci předvstupního financování včetně ISPA. Z tohoto důvodu se tato zpráva vztahuje pouze na aktivity ISPA prováděné v Chorvatsku, které zůstalo jediným příjemcem financování ISPA. Zprávy o realizaci projektů ISPA / Fondu soudržnosti v Rumunsku a Bulharsku budou podány v rámci výroční zprávy pro Fond soudržnosti. ISPA jako program přestal existovat na konci roku 2006, a proto nebudou schváleny žádné nové projekty. Tato výroční zpráva i budoucí výroční zprávy ISPA se tedy budou vztahovat výlučně k realizaci těch projektů ISPA v Chorvatsku, které již byly schváleny. Rok 2007 postavil Chorvatsko před různé náročné úkoly. Hlavním cílem bylo zahájit nabídkové řízení na různé zakázky, aby mohlo být zahájeno čerpání financí. Pokrok v tomto ohledu byl zaznamenán u řady nabídkových řízení, která byla vyhlášena před koncem roku. V důsledku toho, že příslušná nabídková řízení byla zahájena až na konci roku, je patrný velmi malý pokrok v čerpání fondů. Hodně pozornosti bylo v roce 2007 věnováno transformaci prováděcího subjektu z Ústřední finanční a smluvní jednotky (CFCU – orgán zřízený v rámci struktur ministerstva financí) na Ústřední finanční a smluvní agenturu (CFCA – vládní agentura). Změna byla nutná v zájmu možnosti poskytovat atraktivnější finanční a jiné podněty pro zaměstnance, lépe zajistit udržení zaměstnanců a podpořit zapojení dalších zaměstnanců s přiměřenými zkušenostmi. Oba tyto kroky reagovaly na doporučení auditorů Komise z roku 2006. Rozpočet ISPA V souladu s účetním systémem Komise založeným na činnostech byl rozpočet pro nástroj ISPA poskytnut prostřednictvím dvou rozpočtových linií: funkční rozpočtové linie B13.01.04.02 a provozní rozpočtové linie B13.05.01.01. První linie obsahuje prostředky pro krytí administrativních výdajů technické podpory (TP) (hlavně pro posílení delegací EK), která byla ukončena v roce 2006, zatímco druhá linie zahrnuje položky závazků poskytnuté pro účinné provedení a provoz ISPA pro předvstupní země, tj. Chorvatsko, Bulharsko a Rumunsko. Rozpočtová linie B13.05.01.01, která v roce 2007 činila 265 714 000 EUR (pro Bulharsko, Rumunsko a Chorvatsko), kryje všechny výdaje na spolufinancování infrastrukturních projektů (opatření). Jelikož se Rumunsko a Bulharsko staly dne 1. ledna 2007 členskými státy, vztahují se níže uvedené platby z rozpočtové linie B13.05.01.01 výhradně k Chorvatsku. Tabulka 1 : Rozpočet ISPA v roce 2007 – v EUR Rozpočtová linie | Realizované platby | Funkční rozpočtová linie B13.01.04.02 | 0 | Provozní rozpočtová linie B13.05.01.01 (pouze Chorvatsko) | 124,629 | Celkem | 124,629 | Financování projektu Nové projekty ISPA V roce 2007 nebyly přijaty žádné nové projekty ISPA. Nové závazky V roce 2007 nebyly přijaty žádné nové závazky pro projekty v odvětví životního prostředí ani v odvětví dopravy. Projekty financované V LETECH 2005–2007 V letech 2005 až 2007 schválila Komise celkem šest projektů na základě návrhů předložených Chorvatskem. Z těchto projektů se tři týkají odvětví životního prostředí, dva odvětví dopravy a jeden horizontálních opatření TP (pro organizaci zákonných monitorovacích výborů a podpůrných prováděcích subjektů ISPA). Celkové způsobilé investiční náklady těchto projektů činí 123,052 milionu EUR, přičemž celkem 59 milionů EUR nebo 47,9 % bylo přiděleno jako granty ISPA. Další 1 milion EUR byl přidělen na krytí nákladů správy programu ISPA Komisí, která tímto Chorvatsku do konce programu přidělila celých 60 milionů EUR z finančních prostředků ISPA. Do konce roku 2007 Komise vyčlenila 100 % finančních prostředků ISPA vyhrazených pro Chorvatsko na krytí období 2005 až 2007 se závazky rozdělenými rovnoměrně mezi odvětví životního prostředí a dopravy. Tabulka 2 : Projekty schválené v Chorvatsku v letech 2005–2007 – v EUR Doprava | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 | Horizontální opatření TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 | Životní prostředí | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 | Doprava | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 | TP | 52 467 | 124 629 | 177 096 | Celkem | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 | SOUHRNNÉ TABULKY Níže uvedená tabulka 4 uvádí přehled intervencí ISPA za rok 2007 a za období 2005–2007. Tabulka 4 : Projekty, o nichž se rozhodlo v Chorvatsku v období 2005–2007 – v EUR Pododvětví | Počet projektů | Způsobilé náklady | Příspěvek ISPA | 2007 | 2005–2007 | Voda a kanalizace | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Voda a odpadní vody včetně čištění | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 | Čističky odpadních vod | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Pevný odpad | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 | Kvalita vzduchu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontální opatření | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Odvětví celkem | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 | Doprava | Silnice | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Železnice | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 | Silnice a železnice | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Vnitrozemské vodní cesty | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Letiště | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Horizontální opatření | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Odvětví celkem | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 | Horizontální opatření | TP | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | Odvětví celkem | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 | Doprava | Odvětví celkem | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 | Horizontální opatření TP | Odvětví celkem | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 | CELKEM |3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |124 629 |1 710 771 |466 783 | | Řízení a provádění PROVÁDěNÍ První dva projekty ISPA v Chorvatsku byly schváleny v prosinci roku 2005 a dalšíčtyři v červenci a září 2006. Do konce roku 2007 začala fyzická realizace pouze jednoho z těchto projektů (2005HR16PPT001). Přesto bylo dosaženo určitého pokroku v prvních dvou projektech schválených v roce 2005 se třemi nabídkovými řízeními na stavební práce vyhlášenými do konce roku. Navíc byla oznámena nabídková řízení na dalších pět smluv o službách a na čtyři rámcové smlouvy. Do konce roku byly podepsány čtyři rámcové smlouvy a na jejich základě byla zahájena práce. Je třeba ještě poznamenat, že do konce roku 2007 byla vyhlášena všechna nabídková řízení (dvě na stavební práce a jedno na služby) pro jeden infrastrukturní projekt (2005HR16PPT001). Existuje množství důvodů pomalé realizace projektů v Chorvatsku. Především trpěl prováděcí subjekt nedostatkem zkušeného personálu a špatným řízením. Navíc byl tento subjekt během roku reorganizován a nová struktura nebyla dosud dostatečně personálně obsazena. Další problémy vyplývaly z nedostatku zkušeností konečných příjemců s přípravou a průběhem mezinárodních nabídkových řízení, z nedostatku vhodného personálu a neznalosti postupů ISPA. Další věcí, která ovlivnila rychlost realizace projektu, byly nadměrně zatěžující byrokratické postupy, které si Chorvaté stanovili pro řízení a sledování procesu realizace projektu. Při řadě příležitostí Komise navrhla, aby tyto postupy byly zefektivněny. V době vypracování tohoto dokumentu neexistují žádné projekty, u nichž by hrozilo, že nesplní pravidlo N+2.[1] Sledování Projektu Celkové sledování a hodnocení pokroku a efektivity provádění je podporováno pravidelnými schůzkami v kancelářích delegace EK, zprávami realizačních orgánůo sledování projektů, návštěvami zaměstnanců Komise na místě a formálním sledováním na schůzkách monitorovacího výboru ISPA, které se konají dvakrát ročně v Chorvatsku. Na rozdíl od využití pravomocí Komise ke schválení nabídkových řízení a uzavírání smluv má delegace EK ideální pozici pro zajištění pokroku na půdě státních úřadůa ve spojení s nimi a konečnými příjemci, pokud se vyskytne nějaký problém. V Chorvatsku se v roce 2007 konaly dvě schůze monitorovacího výboru ISPA, v červnu a v prosinci. Hlavním bodem, který ze schůzek vyplynul, byla nutnost urychlit proces nabídkových řízení a uzavírání smluv a zajistit, aby byly smlouvy o technické podpoře na přípravu budoucích projektů uzavřeny co nejdříve, aby se zabránilo pozdějším problémům s čerpáním fondu IPA. Dále Komise zdůraznila potřebu využít co nejrychleji opatření technické podpory financovaných ISPA a dostupných pro poskytování technické a administrativní podpory prováděcímu subjektu a příslušným ministerstvům. I když byla konstatována pomalá fyzická realizace projektů, výbor zaznamenal, že bylo do konce roku zahájeno několik nabídkových řízení, a na základě toho by mělo dojít k významnému zvýšení plateb v roce 2008. Finanční řízení a kontrola, včetně ROZšÍřENÉHO DECENTRALIZOVANÉHO PROVÁDěCÍHO SYSTÉMU Hlavní požadavky na finanční řízení a kontrolu a řešení odchylek se řídí ustanoveními nařízení ISPA a přílohy III finančního memoranda, jak je Komise uplatňuje v režimu kontroly ex ante . Tyto požadavky jsou podobné požadavkům, jež platí pro Fond soudržnosti a strukturální fondy. Klíčové prvky se vztahují na zřízení vnitřních systémů finanční kontroly a postupů zajišťujících transparentní a nediskriminující postupy při zadávání veřejných zakázek, přesnost deklarovaných výdajů, přiměřené schopnosti interního auditu, dostatečné pomůcky pro audit a příslušné řešení nesrovnalostí. V důsledku pomalého pokroku při provádění projektů ISPA bylo rozhodnuto, že v roce 2007 nebudou pro Chorvatsko prováděny žádné specifické audity ISPA. Poradní audit Národního fondu a prováděcího subjektu (CFCU) provedlo v dubnu 2007 oddělení pro kontrolu a audit Generálního ředitelství pro regionální politikujako návazný krok na předchozí akreditační mise decentralizovaného prováděcího systému ISPA. Celkové závěry mise pro část ISPA se týkaly velké fluktuace zaměstnanců v CFCU a v důsledku toho způsobů, jak zajistit setrvání zaměstnanců, a dále nedostatečné úrovně kontroly dokumentů v rámci CFCU před jejich předložením delegaci EK ke schválení. DECENTRALIZOVANÝ PROVÁDěCÍ SYSTÉM Ve věci požadavku na akreditaci decentralizovaného prováděcího systému implementační agentury ISPA v Chorvatsku se CFCU (nyní transformována na CFCA) řídí ustanoveními článku 164 finančního nařízení. Akreditace decentralizovaného prováděcího systému byla Komisí udělena dne 13. února 2006. ROZšÍřENÝ DECENTRALIZOVANÝ PROVÁDěCÍ SYSTÉM Do doby udělení rozšířeného decentralizovaného prováděcího systému (vyžadujícího pouze kontrolu ex-post ) budou zaměstnanci delegace EK v Chorvatsku pokračovat v provádění kontrol ex-ante a budou hrát důležitou roli v provádění dozoru nad každodenním řízením, realizací a sledováním opatření ISPA. V současné době je cílem dosáhnout rozšířeného decentralizovaného prováděcího systému pro Chorvatsko do konce druhé poloviny roku 2009. Přípravy na přechod k rozšířenému decentralizovanému prováděcímu systému budou do značné míry záviset na zlepšení funkce stávající struktury decentralizovaného prováděcího systému. POSUZOVÁNÍ RIZIK Strategie auditu naplánovaná na rok 2007 a následující roky byla založena na výsledcích analýzy stavu realizace ISPA a příslušných cílů ředitelství pro finanční kontrolu Generálního ředitelství pro regionální politiku. Strategie auditu stanoví cíle definované vedením Generálního ředitelství pro regionální politiku. Tyto cíle byly definovány na základě podrobné diskuze s provozními ředitelstvími, během které byly předány informace o možném riziku. Strategie auditu potom stanoví kroky pro dosažení cílů a bere v úvahu zjištěná rizika. Obecně je riziko prostřednictvím této strategie minimalizováno. V roce 2007 nebyly provedeny žádné audity vzhledem k omezenému pokroku v realizaci. V rámci systému schvalování ex ante se upřednostňuje, aby byly zavedeny dostatečné kontrolní postupy pro realizaci projektu a plateb. Správa předvstupních finančních prostředků však s sebou nese podstatné riziko, neboť tyto finanční prostředky se poskytují prostřednictvím mnoha organizací a systémů. Způsobilost výdajů závisí na splnění pravidel a podmínek stanovených na úrovni Společenství a na vnitrostátní úrovni, což může vést ke složitosti a riziku mylného výkladu. Chorvatské úřady plánují předložit žádost o upuštění od kontroly ex-ante pro projekty ISPA ve druhé polovině roku 2009 v souladu s ustanoveními nařízení 1266/1999. ZJIšTěNÍ EVROPSKÉHO ÚčETNÍHO DVORA V Chorvatsku nebyly během roku 2007 prováděny žádné mise ani audity. SPOLUFINANCUJÍCÍ PARTNEřI – EIB, EBRD A KFW Vzhledem k jejich odborným zkušenostem s přípravami a prováděním projektu udržuje Komise pravidelné kontakty s těmito úvěrovými institucemi, jak na horizontální úrovni v zájmu koordinace strategických a metodických otázek vztahujících se k programování a realizaci, tak i na vnitrostátní úrovni členského státu. Dovednosti odborníků těchto bank ve strukturování kombinací grantů a půjček při financování, včetně dohod o partnerství veřejného a soukromého sektoru, jsou velmi užitečné pro zlepšení kvality projektů financovaných ISPA. EIB však není zapojena do žádného projektu ISPA v Chorvatsku a EBRD je jedinou mezinárodní finanční institucí, která je aktivně zapojena do projektů ISPA v Chorvatsku. Jeden projekt týkající se životního prostředí schválený v roce 2005 je spolufinancován z půjčky od EBRD – Karlovac Water and Water Treatment Programme (program vody a úpravy vod v Karlovci). Příspěvek k politikám Společenství VEřEJNÉ ZAKÁZKY Od spuštění ISPA se ukázalo být velkou výzvou plnění zákonných požadavků na řádné, spravedlivé a průhledné veřejné zakázky podle pravidel PRAG. V mnoha případech vedlo zajištění shody se zásadami EU pro udělování veřejných zakázek ke zpožděním v provádění projektů ISPA. Útvary Komise – zvláště delegace EK v Záhřebu – musely často zasahovat a nejen kontrolovat, zda postupy byly správně použity, ale také napravovat omyly, navazovat styk s nespokojenými předkladateli nabídek a vysvětlovat prováděcímu subjektu, jak by měly být příslušné postupy prováděny. Pravidelně bylo třeba zvyšovat kvalitu dokumentů nabídkového řízení, což vedlo k velkým zpožděním při oznamování nabídkových řízení. Souhrnným důsledkem těchto intervencí byla další zpoždění v provádění. Schválení ex ante Komisí, kterým se řídí nabídková řízení a uzavírání smluv na projekty ISPA, je proto zcela oprávněné, dokud neexistují podmínky pro zavedení rozšířeného decentralizovaného prováděcího systému (viz výše). V rámci systému schvalování ex-ante a v souladu s rozhodnutím decentralizovaného prováděcího systému o předání správy sehrává CFCA roli smluvního úřadu odpovědného za realizaci projektu, zatímco Komise schvaluje každý krok postupu udílení veřejných zakázek. Vyplývá z toho, že ačkoliv Komise není smluvním partnerem, nese a sdílí odpovědnost za procesní správnost postupu udílení veřejných zakázek (bez souhlasu Komise jsou smlouvy uzavřené mezi příjemci a dodavateli neplatné). POLITIKA V OBLASTI HOSPODÁřSKÉ SOUTěžE JELIKOž JE POMOC ISPA ZAMěřENA PřEV ážně na krytí veřejných výdajů nebo jejich ekvivalentu, pokud jde o projekty služeb, nevede to nutně k problémům týkajícím se neslučitelnosti s předpisy Společenství ohledně hospodářské soutěže. Pokud nejsou porušena pravidla o veřejných zakázkách a za předpokladu, že je zaručen volný přístup k takové infrastruktuře pro všechny operátory splňující nutné technické a právní podmínky, neposkytuje taková pomoc žádné zvláštní výhody určitým firmám. politika v odvětví životního prostředí Poskytnutím přímé podpory prvořadým projektům v oblasti životního prostředí ISPA též přispívá k provádění ekologické politiky a ke splnění norem EUv Chorvatsku. Zkušenosti získané vývojem a realizací projektů rozvíjejí správní kapacity a urychlují odvětvové reformy v oblasti životního prostředí. Správní kapacity jsou zvláště posilovány, pokud jde o plánování a stanovení priorit investic do životního prostředí. Je nutné trvalé a zvýšené úsilí o realizaci právních předpisů vztahujících se k posuzování vlivů na životní prostředí, zvláště pokud jde o aspekt veřejných konzultací. Doufáme, že ISPA tímto způsobem přispěje k pokroku v oblasti ochrany životního prostřední v Chorvatsku. Úřady zabývající se oblastí životního prostředí mají problémy při zajišťování přiměřeného financování a personálního obsazení. Zaměstnanci se často střídají, což anuluje přínos získaný školením a nabytými zkušenostmi. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že pokud jde o zavedení IPA v Chorvatsku, které přinese zvýšení počtu orgánů a dalších projektů, musí být zajištěny dostatečné finanční a lidské zdroje na realizaci projektů (včetně sledování, kontroly, zajišťování povolení a předkládání zpráv). DOPRAVNÍ POLITIKA Dopravní sítě v Chorvatsku, schválené v souladu s posouzením potřeb dopravní infrastruktury (TINA) a s regionální studií o dopravní infrastruktuře pro státy Balkánu (REBIS), byly vystavěny v rámci celoevropských koridorů. Několik z nich vede přes území Chorvatska, včetně koridoru VII (řeka Dunaj), X (Salzburg-Ljubljana-Záhřeb-Bělehrad-Niš-Skopje-Veles-Soluň, včetně větvě Xa) a koridoru V, který má v Chorvatsku dvě větvě (Vb - Budapešť, Záhřeb, Rijeka a Vc - Budapešť, Sarajevo, Ploče). Tyto sítě byly použity jako základ pro plánování vnitrostátních dopravních strategií pro účely ISPA. V důsledku toho je jediný projekt ISPA v oblasti dopravy součástí sítí TINA a REBIS, tzn. týká se výstavby nebo rekonstrukce úseku, uzlového bodu nebo přístupu k sítím. Sítě TEN-T pro Chorvatsko jsou založeny na doporučeních Dopravní observatoře pro jihovýchodní Evropu (SEETO). Koordinace mezi předvstupními nástroji Jak vyžaduje Koordinační nařízení[2], Komise zajišťuje úzkou spolupráci mezi třemi-předvstupními nástroji, PHARE, SAPARD a ISPA. V souladu s ustanoveními tohoto Nařízení sehrává řídící výbor PHARE zvláštní roli v obecné koordinaci tří předvstupních nástrojů. Koordinace se Společným monitorovacím výborem (PHARE) Společný Monitorovací výbor je odpovědný za koordinaci monitorování každého předvstupního nástroje a za hodnocení celkového pokroku pomoci financované EUv zemích, které jsou příjemci pomoci. Výbor dává doporučení Výboru ISPA nebo Komisi, pokud je to žádoucí. Koordinace s delegacemi ES Orgány Komise (rozšířené Generálního ředitelství, Externí vztahy a Regionální politika) zorganizovaly pravidelná setkání s experty v delegacích odpovědnými za PHARE a ISPA, aby bylo možno prodiskutovat otázky související s programováním a realizací, zvláště ty, které se vztahují k pořádání nabídkových řízení a uzavírání smluv. Koordinace s nástrojem IPA Abychom zajistili účinnou koordinaci aktivit a zabránili duplikaci, byly v Chorvatsku v roce 2007 zorganizovány dva Monitorovací výbory ISPA, společně se sektorovým monitorovacím výborem IPA pro komponentu Regionální rozvoj. Navíc je třeba poznamenat, že 2 z technických opatření financovaných prostřednictvím ISPA se vztahují k přípravě skupiny projektů pro realizaci s využitím spolufinancování IPA. Doufáme, že tímto způsobem bude umožněn hladký přechod od ISPA k nástrojům IPA a nepřerušená realizace opatření v příslušných odvětvích. Propagační akce Pro projekty ISPA nebyly v roce 2007 realizovány žádné propagační akce, protože žádný projekt nedosáhl stadia fyzického provádění. Je ale plánováno slavnostní podepsání prvních pracovních smluv (týká se projektu: asanace železnice Vinkovci - Tovarnik) v roce 2008. Budou pozváni zástupci příslušných médií. [1] Pravidlo N+2 se vztahuje na požadavek, že nabídkové řízení na hlavní práce nebo na smlouvu s dodavatelem v rámci opatření musí být zahájeno do 2 let od podpisu odpovídajícího finančního memoranda. V případě opatření, které se skládá výlučně ze smluv o službách, se N+2 vztahuje na podpis hlavní smlouvy o službách do 2 let od podpisu odpovídajícího finančního memoranda. [2] Nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 z 21. června 1999 o koordinaci pomoci kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie.