DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. SOUVISLOSTI NÁVRHU

Odůvodnění a cíle

Cílem návrhu je dále posílit procesní záruky pro všechny osoby, jež vyšetřuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (v nařízení uváděné jako „dotčené osoby“) a zohlednit zvláštní způsob, jakým byli členové orgánů EU zvoleni nebo jmenováni, jakož i jejich zvláštní odpovědnost, jíž mohou být odůvodněna zvláštní ustanovení zaměřená na zajištění řádného fungování orgánů, jejichž jsou členy. Za tímto účelem je třeba nařízení č. 883/2013 o vyšetřování prováděném úřadem OLAF pozměnit.

Těchto cílů bude dosaženo vytvořením funkce inspektora procesních záruk, jenž byl pověřen dvěma úkoly:

· přezkumem stížností podaných vyšetřovanými osobami ohledně porušování jejich procesních záruk,

· oprávněním úřadu OLAF, aby mohl provádět některá vyšetřovací opatření ve vztahu k členům orgánů EU.

Obecné souvislosti

V roce 2013 po mnoha letech intenzivního jednání souhlasily orgány s novým právním rámcem pro vyšetřování prováděné úřadem OLAF. Na základě této skutečnosti bylo vypracováno nařízení 883/2013 o vyšetřování prováděném úřadem OLAF, které vstoupilo v platnost dne 1. října 2013. Nařízení přineslo podstatné změny v organizaci úřadu OLAF a vyšetřovacích postupech, zejména co se týče posílení řízení úřadu OLAF a procesních záruk osob, jež jsou vyšetřováním prováděným úřadem OLAF dotčeny. Tyto změny jsou v současné době realizovány.

V červenci 2013 Komise přijala svůj návrh na zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, který obsahuje řadu procesních záruk na úrovni Unie. Společně s tímto návrhem Komise přijala sdělení o zlepšení řízení úřadu OLAF a o posílení procesních záruk při vyšetřování (COM(2013)533 final). V tomto sdělení Komise vyzvala k postupnému přístupu doprovázejícímu zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce, k dalším opatřením k posílení řízení úřadu OLAF a k posílení procesních záruk při jím prováděných vyšetřováních, a to již před zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce.

Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu

Cílem návrhu je změna nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 o vyšetřování prováděném úřadem OLAF. Jiné právní akty upravující ochranu finančních zájmů EU:

– nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem,

– nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství,

– interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF).

2. VÝSLEDKY ANALÝZY DOPADŮ

Analýza dopadů

K návrhu je připojen pracovní dokument útvarů Komise (analýza dopadů), ve kterém se zvažuje několik možných scénářů, jejichž prostřednictvím by se mělo dosáhnout politických cílů této iniciativy. Těmito politickými cíli se má dosáhnout nejvyšší možné úrovně ochrany základních práv občanů EU při udržení nejvyšší možné úrovně ochrany finančních zájmů EU a zachování pověsti orgánů EU. Analýza se zabývá dopady jednotlivých možností z hlediska jejich účinnosti při dosahování politických cílů, jejich finančních nákladů, jejich dopadů na institucionální rámec a jejich přijatelnosti pro zúčastněné strany.

Na základě této analýzy dopadů se zjistilo, že politických cílů by mohlo být nejúčinněji dosaženo jmenováním vnějšího inspektora procesních záruk, který by se zabýval stížnostmi a schvaloval určitá vyšetřovací opatření vztahující se na členy orgánů. Díky tomu by mohly být za přijatelných rozpočtových nákladů posíleny procesní záruky, přičemž je respektována potřeba účinné ochrany finančních zájmů EU.

3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

Shrnutí navrhovaných opatření

Návrh upravuje vytvoření funkce inspektora procesních záruk, který by se měl zabývat přezkumem stížností podaných osobami, jež jsou dotčeny vyšetřováním prováděným úřadem OLAF, ohledně možného porušení jejich procesních záruk. Inspektor by rovněž odpovídal za schvalování některých vyšetřovacích opatření vztahujících se na členy orgánů EU.

Při posuzování stížnosti by inspektor přezkoumával, zda byly dodrženy procesní záruky stanovené v článku 9 nařízení č. 883/2013. Například by přezkoumával, zda lhůta pro oznámení výzvy k výslechu dotčených osob byla dodržena, aniž by však přijímal postoj k otázce, zda a jak bude tento výslech veden. Před vydáním nezávazného doporučení generálnímu řediteli úřadu OLAF by vyslechl obě zúčastněné strany. Pokud se generální ředitel rozhodne neřídit doporučením inspektora, měl by uvést důvody v poznámce připojené k závěrečné zprávě o vyšetřování, jež se předkládá vnitrostátním orgánům nebo popřípadě příslušným orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám Evropské unie. Vzhledem k povaze úkolů, jimiž bude inspektor pověřen, by funkci měla zastávat osoba s rozsáhlými právnickými odbornými znalostmi v oblasti základních práv a trestního práva, která by měla být na takové úrovni, aby mohla být jmenována do justiční funkce alespoň v jednom členském státě nebo u Soudního dvora EU. Měla by být schopna plnit své povinnosti zcela nezávisle a ve lhůtách stanovených v tomto nařízení.

Tento nový postup vyřizování stížností nemá vliv na jiné stávající postupy vyřizování stížností, jako je např. postup, který nabízí Služební řád úředníků EU, Evropský veřejný ochránce práv nebo Evropský inspektor ochrany údajů. Na inspektora se budou rovněž vztahovat požadavky nařízení 45/2001 o ochraně údajů, zejména články 2, 4, 25 a 26 uvedeného nařízení.

Pokud jde o využívání některých vyšetřovacích opatření vůči členům orgánů EU, navrhují se nová opatření, v jejichž rámci musí generální ředitel úřadu OLAF požádat inspektora o povolení, jestliže úřad OLAF hodlá provést inspekci v kancelářích těchto členů. Tato situace zahrnuje i pořízení kopií dokumentů nebo jakékoli jiné podoby uložených údajů nacházejících se v jejich kancelářích. Tento požadavek je inspirován návrhem na vytvoření Úřadu evropského veřejného žalobce, neboť budoucí Úřad evropského veřejného žalobce bude vyžadovat obdobné zmocnění od příslušných soudních orgánů členských států. Smyslem je zohlednit zvláštní způsob, jakým členové orgánů EU byli jmenováni nebo zvoleni, jakož i jejich výslovnou odpovědnost a postavení, jež mohou být odůvodněny zvláštními ustanoveními k zajištění řádného fungování orgánů, jejichž jsou členy.

Právní základ

Návrh se zakládá na článku 325 SFEU, jenž se týká boje proti podvodům.

Zásada subsidiarity a proporcionality

Tento návrh nemá žádný dopad na pravomoci a povinnosti členských států v oblasti boje proti podvodům poškozujícím finanční zájmy EU. Týká se pouze vyšetřování prováděných úřadem OLAF, jež jsou v současné době stanovena v nařízení EU. Vedle výše zmíněných opatření se omezují na nezbytné minimum k dosažení sledovaných cílů, jež je v souladu se zásadou proporcionality.

4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Rozpočtové důsledky tohoto návrhu jsou především v oblasti lidských zdrojů. Je nezbytné vytvořit funkci inspektora procesních záruk a členů jeho sekretariátu. Předpokládá se, že inspektor by měl postavení zvláštního poradce s platem ve stupni AD 15, což se jeví jako nejvhodnější postavení vzhledem k očekávaným úkolům. S ohledem na pětileté funkční období by v tomto případě související smlouvy byly z administrativních důvodů vyhotoveny v souladu s čl. 123 odst. 1 pracovního řádu ostatních zaměstnanců. Povinnosti podle čl. 123 odst. 2 pracovního řádu ostatních zaměstnanců by se považovaly za splněné prostřednictvím postupu jmenování. Pracoval by na částečný úvazek (25 procent v prvním roce a 50 procent po jeho uplynutí) a byl by mu nápomocen sekretariát nejprve složený ze dvou osob v rámci funkční skupiny administrátorů a jednoho sekretáře-asistenta ve funkční skupině úředníků sekretariátu/asistentů, již by bylo možné rozšířit či zredukovat podle pracovního vytížení. Inspektor by měl rovněž zástupce, který by měl stejné postavení a stejné platové zařazení jako inspektor a konal by pouze v případě inspektorovy nepřítomnosti. Pro administrativní účely by všichni spadali pod Komisi a zároveň by jim byly dány zvláštní záruky zajišťující jejich plnou nezávislost při výkonu jejich funkcí.

2014/0173 (COD)

Návrh

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,

kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, pokud jde o vytvoření funkce inspektora procesních záruk

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 325 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora,[1]

v souladu s řádným legislativním postupem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Orgány Unie a členské státy přikládají ochraně finančních zájmů Evropské unie a základních práv občanů velký význam. Procesní záruky osob dotčených správními vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF by měly být posíleny, aniž by úřadu OLAF bránily ve výkonu jeho pravomocí a odpovědnosti.

(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 přineslo podstatné změny v tom, jak úřad OLAF vede vyšetřování, a to zejména pokud jde o vyjasnění postupů při vyšetřování vedeném úřadem OLAF, posílení procesních záruk osob, jež jsou úřadem OLAF vyšetřovány, a objasnění obecné monitorovací úlohy dozorčího výboru.

(3) Ve sdělení COM(2013)533 ze dne 17. července 2013 o zlepšení řízení úřadu OLAF a posílení procesních záruk při vyšetřováních předložila Komise koncepty pro další posílení procesních záruk osob dotčených správními vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF ještě před zřízením Úřadu evropského veřejného žalobce, jež je předmětem Komisí navrženého nařízení[2].

(4) Ve stanovisku č. 2/2013 z prosince 2013 vyjádřil dozorčí výbor úřadu OLAF názor, že opravné prostředky poskytované osobám, jež jsou vyšetřováním prováděným úřadem OLAF dotčeny, proti možnému porušení jejich práv a procesních záruk by měly být posíleny a že by měl být v rámci úřadu OLAF zaveden transparentní a účinný postup podávání stížností.

(5) Aby se zajistila jednotná vysoká úroveň ochrany procesních záruk, měly by být všem osobám, jež jsou vyšetřováním prováděným úřadem OLAF dotčeny, poskytnuty zesílené opravné prostředky proti možnému porušení jejich práv. Měla by proto být vytvořena funkce inspektora procesních záruk, který by byl na úřadu OLAF nezávislý a nepůsobil by v jeho rámci a jehož úkolem by bylo přezkoumání, zda úřad OLAF dodržuje procesní záruky osob, jež jsou dotčeny vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF a stanovenými v článku 9 nařízení č. 883/2013.

(6) Za účelem včasného přezkoumání stížností a umožnění účinné ochrany práv na obhajobu by stížnosti týkající se lhůt stanovených nařízením, jako je lhůta pro výzvu k výslechu, měly být podány před uplynutím běžné lhůty stanovené v uvedeném nařízení.

(7) Inspektor by měl být vybírán mimo orgány EU. Pro správní účely by však inspektor měl spadat pod Komisi a zároveň mít dostatečné záruky zajišťující jeho plnou nezávislost. Komise by po dohodě s inspektorem měla zajistit jeho podpůrný tým. Ve výzvě k podávání žádostí uchazečů o funkci by měly být specifikovány požadavky způsobilosti a výběrová kritéria na tuto pracovní pozici. Tato funkce se obvykle svěřuje osobám jmenovaným do justiční funkce a uchazeči musí být schopni plnit úkoly zcela nezávisle a ve lhůtách stanovených v tomto nařízení.

(8) Měla by být stanovena působnost inspektora, aniž by byly dotčeny již existující mechanismy podávání stížností. Nicméně za účelem zefektivnění procesů, pokud úředník nebo jiný zaměstnanec EU podá inspektorovi stížnost, přičemž stížnost týkající se téže věci je přezkoumávána v souladu s článkem 90a služebního řádu, generální ředitel před přijetím rozhodnutí podle článku 90a vyčká inspektorova doporučení. Měly by se použít lhůty stanovené v článku 90a.

(9) Aby se zabránilo zbytečnému postupu podávání stížností, měl by inspektor úřad OLAF neprodleně uvědomit o podání stížnosti a úřad by měl dostat příležitost k nápravě situace nebo vysvětlení důvodů, proč nelze žádost stěžovatele splnit.

(10) Inspektor by měl stížnost přezkoumat v rámci rychlého sporného řízení, jež by v zásadě nemělo být delší než patnáct pracovních dnů, a ověřit, zda je příslušné vyšetřovací opatření v souladu s právem. Inspektor by však měl respektovat pravomoc úřadu OLAF posoudit, zda probíhající vyšetřování vést, aby nebyla ohrožena nezávislost úřadu OLAF. Aby inspektor mohl plnit svou funkci, měl by mu úřad OLAF sdělit veškeré informace týkající se stížnosti. Inspektor by měl poskytnout stěžovateli a úřadu možnost vyjádřit se k věci, jež mu byla předložena. Aby mohl úřad OLAF plnit svou povinnost spočívající v průběžném vedení vyšetřování, nemělo by mu být bráněno v pokračování vyšetřování, zatímco je stížnost přezkoumávána. Přezkum stížnosti by neměl nepřiměřeně prodlužovat vyšetřování prováděná úřadem OLAF a jeho postupy.

(11) V postupech, jimiž se řídí vyšetřování prováděná úřadem OLAF, by specifika postavení členů orgánů EU definovaná ve Smlouvě o Evropské unii měla být uznána a zohledněna ve zvláštních ustanoveních zaměřených na zajištění řádného fungování orgánů, jejichž jsou členy. Politický mandát, nezávislé postavení, zvláštní odpovědnost a /nebo zvláštní postup volby nebo jmenování členů orgánů EU je skutečně odlišují, nikoli jednotlivě, ale funkčně, od jiných osob, jež jsou dotčeny vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF. Inspekce prováděné zaměstnanci úřadu OLAF v kancelářích členů orgánů EU, a to za účelem pořízení kopií dokladů nebo jakýchkoli jiných nosičů údajů, by proto měly být inspektorem předem schváleny. Inspektor by měl objektivně posoudit zákonnost vyšetřovacích opatření, jež OLAF hodlá provádět, a měl by rovněž posoudit, zda stejného cíle by bylo možné dosáhnout za použití mírnějších prostředků.

(12) Nařízení č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství se vztahuje na zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.

(13) Toto nařízení žádným způsobem nesnižuje pravomoci a odpovědnost členských států přijímat opatření k boji proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. Pověření nezávislého inspektora přezkumem stížností a předchozím zmocněním úřadu OLAF je plně v souladu se zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k posílení boje proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna nařízení č. 883/2013

Nařízení č. 883/2013 se mění takto:

1) V článku 2 se za odstavec 7 vkládá nový odstavec 8, který zní:

„8) „členem orgánu EU“ se rozumí poslanec Evropského parlamentu, člen Evropské rady, zástupce členského státu na ministerské úrovni v Radě, člen Evropské komise, člen Soudního dvora Evropské unie, člen Rady guvernérů Evropské centrální banky a člen Účetního dvora.“

2) V čl. 9 odst. 2 čtvrtém pododstavci se vkládá druhá věta, která zní:

„Dotčená osoba musí však být o svých právech poučena na začátku zaznamenávání výpovědí, zejména o právu na pomoc osoby, kterou si sama zvolí.“

3) Za článek 9 se vkládají nové články 9a, 9b a 9c, které znějí:

„Článek 9a

Inspektor procesních záruk

1. Každá osoba dotčená vyšetřováním prováděným úřadem je oprávněna podat stížnost inspektorovi procesních záruk (dále jen „inspektor“) týkající se dodržování procesních záruk uvedených v článku 9 úřadem.

2. Stížnosti lze podávat nejpozději jeden měsíc poté, co se stěžovatel dozví o relevantních skutečnostech, které představují údajné porušení jeho procesních záruk. Stížnost nelze podat později než jeden měsíc po uzavření vyšetřování. Stížnosti týkající se lhůty uvedené v čl. 9 odst. 2 a 4 se podávají před uplynutím lhůty stanovené v uvedených ustanoveních.

3. Jakmile inspektor obdrží stížnost, neprodleně uvědomí generálního ředitele úřadu a úřadu poskytne možnost, aby problém vznesený stěžovatelem do 15 pracovních dnů vyřešil.

4. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, předá úřad inspektorovi veškeré relevantní informace nezbytné k tomu, aby mohl vydat doporučení.

5. Inspektor vydá doporučení týkající se stížnosti do jednoho měsíce ode dne, kdy úřad sdělil příslušná opatření k nápravě problému nebo od uplynutí lhůty uvedené v čl. 9a odst. 3. Doporučení se předloží úřadu a sdělí se stěžovateli. Inspektor může ve výjimečných případech a s řádným odůvodněním dopisem adresovaným generálnímu řediteli rozhodnout o prodloužení lhůty pro vydání doporučení o dalších 15 dnů. Nevydá-li inspektor doporučení ve lhůtách stanovených v tomto odstavci, stížnost se považuje za uzavřenou bez doporučení.

6. Aniž by zasahoval do vedení probíhajícího vyšetřování, přezkoumá inspektor stížnost v rámci řízení o sporných otázkách. Inspektor může svědky na základě jejich souhlasu požádat, aby podali písemné či ústní vysvětlení, jež považuje za relevantní při zjišťování skutkového stavu.

7. Generální ředitel není povinen řídit se inspektorovým doporučením k problému. Aniž je však dotčen čl. 7 odst. 5, pokud se rozhodne neřídit se doporučením, sdělí stěžovateli a inspektorovi hlavní důvody takového rozhodnutí, pokud takové sdělení nemá vliv na probíhající vyšetřování. Uvede důvody, proč se neřídí inspektorovým doporučením, a to v odůvodněné poznámce připojené k závěrečné zprávě o vyšetřování.

8. Generální ředitel může s uvedením lhůty inspektora požádat o stanovisko k jakékoli záležitosti týkající se dodržování procesních záruk v jeho působnosti, a to včetně rozhodnutí pozdržet informaci o dotčené osobě uvedené v čl. 9 odst. 3.

9. (Aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v článku 90a služebního řádu, pokud generálnímu řediteli podal stížnost úředník nebo jiný zaměstnanec EU v souladu s článkem 90a služebního řádu a tentýž úředník nebo jiný zaměstnanec podal stížnost inspektorovi ve stejné věci, vyčká generální ředitel před zodpovězením stížnosti inspektorova doporučení.)

Článek 9b

Předchozí zmocnění pro některá vyšetřovací opatření

1. Aniž by byla dotčena nezávislost úřadu, pokud jde o pravomoc posoudit, zda vést probíhající vyšetřování, generální ředitel musí nejprve získat zmocnění od inspektora, pokud úřad hodlá uplatnit svou pravomoc provádět inspekci v kanceláři člena orgánu EU v prostorách orgánu EU při vnitřním vyšetřování nebo pořizovat kopie dokumentů nebo jakýchkoli nosičů údajů nalézajících se v kanceláři, a to bez ohledu na povahu nosiče, na němž jsou údaje uchovávány. Za tímto účelem předá úřad veškeré relevantní informace nezbytné pro posouzení žádosti o zmocnění. Tento postup je třeba považovat za důvěrný a inspektor o něm nezveřejní žádné informace.

2. Při přijímání rozhodnutí, zda udělit zmocnění pro výše uvedená vyšetřovací opatření, inspektor objektivně posoudí jejich zákonnost a přezkoumá, zda by bylo možné stejného cíle dosáhnout za použití mírnějších vyšetřovacích opatření. Inspektor na žádost o zmocnění odpoví neprodleně, nejpozději však do 48 hodin poté, co žádost obdrží. Pokud inspektor v této lhůtě neodpoví, považuje se zmocnění za udělené.

3. V řádně odůvodněných naléhavých případech může úřad po dohodě s inspektorem požádat, aby byla lhůta uvedená v odstavci 2 zkrácena na 24 hodin. Na řádně odůvodněnou žádost inspektora může být lhůta rovněž prodloužena na maximálně 72 hodin.

Článek 9c

Jmenování a postavení inspektora

1. Inspektora a jeho zástupce jmenuje po vzájemné dohodě Evropský parlament, Rada a Komise na dobu pěti let bez možnosti obnovení. Po uplynutí funkčního období by měli setrvat ve funkci, dokud nebudou nahrazeni.

Po výzvě k podávání přihlášek v Úředním věstníku Evropské unie a příznivém stanovisku dozorčího výboru při výběrovém řízení vypracuje Komise seznam uchazečů s odpovídající kvalifikací, jež jsou pro pozice inspektora a jeho zástupce vhodní.

Rozhodnutí jmenovat inspektora a jeho zástupce musí zahrnovat také rezervní seznam možných uchazečů, kteří inspektora nahradí po zbývající část funkčního období v případě odstoupení, úmrtí, trvalé pracovní neschopnosti nebo odvolání z funkce.

Inspektor a jeho zástupce budou administrativně spadat pod Komisi. Jejich sekretariát zajistí po důkladné konzultaci s inspektorem Komise.

2. Inspektor a jeho zástupce své funkce vykonávají zcela nezávisle a při výkonu svých úkolů nesmějí od nikoho vyžadovat ani přijímat pokyny. V rámci úřadu nevykonávají žádné funkce. Při výkonu svých funkcí musí zohlednit potřebu účinného uplatňování pravidel na ochranu finančních zájmů Evropské unie a na boj proti podvodům stanovených v právních předpisech Unie.

3. Pokud inspektor nebo jeho zástupce přestanou splňovat podmínky nezbytné pro výkon svých úkolů nebo pokud byli shledáni vinnými z jejich závažného porušení, mohou je Evropský parlament, Rada a Komise po vzájemné dohodě zbavit výkonu funkce.

4. Inspektor každoročně podává Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, dozorčímu výboru a úřadu zprávu o své činnosti. Jeho zprávy se netýkají jednotlivých případů, které jsou předmětem vyšetřování, a je v nich zajištěna důvěrnost vyšetřování i po jejich uzavření.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost [rok po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie].

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament Za Radu

předseda předseda

LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ

1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU

1.1. Název návrhu/podnětu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, pokud jde o vytvoření funkce inspektora procesních záruk

1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[3]

Oblast politiky: bude určena

1.3. Povaha návrhu/podnětu

¨ Návrh/podnět se týká nové akce

¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[4]

ý Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce

¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci

1.4. Cíle

1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem

Boj proti podvodům – článek 325 SFEU

1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB

Specifický cíl č. 7.1.a

Příslušné aktivity ABM/ABB

24.01. Správní výdaje v politické oblasti boje proti podvodům

1.4.3. Očekávané výsledky a dopady

Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.

Očekává se, že vytvoření funkce inspektora procesních záruk povede k:

– posílení ochrany procesních záruk osob dotčených vyšetřováním prováděným úřadem OLAF,

– zlepšení sledování dodržování procesních požadavků na vyšetřování,

– kontrole ex-post dodržování procesních záruk každé osoby dotčené vyšetřováním prováděným úřadem OLAF inspektorem procesních záruk, jenž koná na základě stížnosti,

– předchozímu zmocnění udělenému inspektorem pro některá vyšetřovací opatření týkající se členů orgánů EU (ověření souladu s právem a zda by stejných cílů mohlo být dosaženo za použití mírnějších prostředků).

1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů

Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.

– rychlé vyřizování stížností inspektorem,

– rychlé poskytnutí inspektorova zmocnění vyžádaného úřadem OLAF za účelem provedení inspekce v kancelářích členů orgánů EU a /nebo pořízení kopií jejich dokumentů.

1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu

1.5.1. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Vytvořením funkce inspektora procesních záruk by se měl osobám dotčeným vnitřními a vnějšími vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF nabídnout další postup podávání stížností proti případným porušením jejich procesních práv. Rovněž zvýší odpovědnost úřadu OLAF, jak ji vnímá veřejnost.

Inspektor rovněž zmocní úřad OLAF k provádění inspekcí v kancelářích a k pořizování kopií dokumentů, a tím zohlední zvláštní způsob, jakým byly dotčené osoby zvoleny nebo jmenovány.

1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU: Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

OLAF je orgánem EU, a proto jakýkoli další mechanismus kontroly by měl být postaven na stejnou úroveň. Inspektor procesních záruk by zajistil co nejvyšší úroveň ochrany procesních práv s nejnižším možným dopadem na délku a efektivnost vyšetřování prováděných úřadem OLAF. Rovněž by kontroloval soulad s právem u některých vyšetřovacích opatření týkajících se členů orgánů EU a ověřoval, zda by stejného výsledku nebylo možné dosáhnout za pomoci mírnějších prostředků. Tento přístup je odůvodněn zvláštním postavením členů orgánů EU, způsobem, jakým byli zvoleni nebo jmenováni, jakož i jejich statutární nezávislostí.

1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti

Úředník pro slyšení v řízení ve věcech hospodářské soutěže poskytuje podnikům, které jsou předmětem vyšetřování, účinný způsob podávání stížností proti případnému nedodržení některých procesních práv ze strany Komise. Inspektor procesních záruk by osobám dotčeným vyšetřováními prováděnými úřadem OLAF poskytoval mechanismus přezkumu inspirovaný stávajícím mechanismem v oblasti hospodářské soutěže a přizpůsobený právnímu rámci pro vyšetřování podvodů.

Návrhy na vypracování takového postupu podávání stížností mimo rámec úřadu OLAF již byly v minulosti diskutovány. Komise ve svém předchozím návrhu na změnu nařízení č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům – KOM (2006) 244 v konečném znění – představila koncept „poradce – kontrolora“ a ve svém pozměněném návrhu z roku 2011 – KOM(2011) 135 – koncept „kontrolního postupu“. Obě navrhované funkce měly zaručit rychlou kontrolu dodržování procesních práv osob dotčených vyšetřováním prováděným úřadem OLAF. Ani jeden z návrhů však nebyl pro zákonodárce přijatelný, neboť bylo obtížné sloučit vysoký stupeň nezávislosti na úřadu OLAF s nezbytnou efektivností nákladů a nákladovou neutralitou.

Komise nyní navrhuje, aby byla vytvořena funkce „inspektora procesních záruk“, jenž by byl nezávislý, avšak administrativně by spadal pod Komisi. Úřadu inspektora by měly být výslovně poskytnuty záruky úplné nezávislosti vůči úřadu OLAF, Komisi a ostatním orgánům EU.

Revidované nařízení o úřadu OLAF, které vstoupilo v platnost v říjnu 2013, stanoví soubor procesních práv pro osoby dotčené vnitřním a vnějším vyšetřováním prováděným úřadem OLAF a rovněž pro svědky.

1.5.4. Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji: Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Nařízení o úřadu OLAF č. 883/2013 mělo za účel posílit jeho řízení s cílem upevnit procesní práva v rámci vnitřního a vnějšího vyšetřování a výměnu informací jak mezi ním a orgány Unie, tak mezi ním a orgány členských států. Úřad inspektora doplňuje nařízení 883/2013 o nezávislé vyřizování stížností týkajících se práv stanovených v tomto nařízení.

Tato iniciativa je rovněž v souladu s nařízením o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (COM(2013) 534 final). Zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce s sebou přinese zásadní změnu ve způsobu, jakým budou v Unii vedena vyšetřování týkající se podvodů a jiných protiprávních jednání poškozujících nebo ohrožujících finanční zájmy Evropské unie. V budoucnu v případě trestné činnosti spadající do pravomoci Úřadu evropského veřejného žalobce nepovede na rozdíl od současné situace vyšetřování úřad OLAF, který provádí správní vyšetřování, ale Úřad evropského veřejného žalobce jako justiční orgán. Tato změna si vyžádá v případě osob vyšetřovaných Úřadem evropského veřejného žalobce uplatňování procesních záruk, které jsou typické pro soudní orgán. Posílení procesních záruk osob dotčených vyšetřováním prováděným úřadem OLAF prostřednictvím vytvoření funkce inspektora procesních záruk je do určité míry přípravným krokem ke zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce.

1.6. Doba trvání akce a finanční dopad

¨ Časově omezený návrh/podnět

– ¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

– ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR

ý Časově neomezený návrh/podnět

– Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,

– poté plné fungování.

1.7. Předpokládaný způsob řízení[5]

U rozpočtů na rok 2014 a na další roky

ý Přímé řízení Komisí

– ý prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;

– ¨ prostřednictvím výkonných agentur.

¨ Sdílené řízení s členskými státy

¨ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:

– ¨ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi,

– ¨ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

– ¨EIB a Evropský investiční fond,

– ¨ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení,

– ¨ veřejnoprávní subjekty,

– ¨ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky,

– ¨ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky,

– ¨ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.

– Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.

Poznámky

2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ

2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv

2.1.1. Upřesněte četnost a podmínky. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Inspektor procesních záruk by měl každoročně podávat Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, dozorčímu výboru a úřadu zprávu o své činnosti.

2.2. Systém řízení a kontroly

2.2.1. Zjištěná rizika. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

– možná nedostatečná nezávislost inspektora,

– možný nedostatek zaměstnanců jeho sekretariátu.

2.2.2. Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Vzhledem k požadované nezávislosti by měl inspektor podléhat 16 standardům vnitřní kontroly Komise se zvláštním zaměřením na ochranu údajů. Poté by jej prověřil a posoudil Útvar interního auditu Komise. Nakonec by Evropský účetní dvůr provedl kontrolu ex-post.

2.2.3. Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb. Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu

Určí se po dohodě ohledně systému kontroly (IAS).

2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí

Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.

Byl jasně stanoven rozdíl mezi činnostmi inspektora procesních záruk a dozorčího výboru a mezi sekretariáty obou struktur.

3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU

3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

· Stávající rozpočtové položky

V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek

Číslo […][Okruh………………………………………...……….]– Doplňte po dohodě s GŘ, pod které bude inspektor spadat || RP/NRP ([6]) || zemí ESVO[7] || kandidátských zemí[8] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

|| […][XX.YY.YY.YY] || RP/NRP || NE || NE || NE || NE

· Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje

V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.

Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek

Číslo […][Okruh………………………………………...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení

|| […][XX.YY.YY.YY] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE

3.2. Odhadovaný dopad na výdaje

[Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky rozpočtových údajů správní povahy (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]

3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || […][Okruh……………...……………………………………………………………….]

GŘ: <…….> || || || Rok N[9] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM

 Operační prostředky || || || || || || || ||

Číslo rozpočtové položky || Závazky || 1) || || || || || || || ||

Platby || 2) || || || || || || || ||

Číslo rozpočtové položky || Závazky || 1a) || || || || || || || ||

Platby || 2a) || || || || || || || ||

Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[10] || || || || || || || ||

Číslo rozpočtové položky || || 3) || || || || || || || ||

CELKEM prostředky pro GŘ <….> || Závazky || =1+1a +3 || || || || || || || ||

Platby || =2+2a +3 || || || || || || || ||

 Operační prostředky CELKEM || Závazky || 4) || || || || || || || ||

Platby || 5) || || || || || || || ||

 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || 6) || || || || || || || ||

CELKEM prostředky na OKRUH <….> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || ||

Platby || =5+ 6 || || || || || || || ||

Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:

 Operační prostředky CELKEM || Závazky || 4) || || || || || || || ||

Platby || 5) || || || || || || || ||

 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || 6) || || || || || || || ||

CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || ||

Platby || =5+ 6 || || || || || || || ||

Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM

GŘ: <…> – bude stanoveno ||

 Lidské zdroje || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178

§ Ostatní provozní náklady (zvláštní poradce a zástupce) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495

 Ostatní správní výdaje || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06

GŘ CELKEM <…> || Prostředky || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM

CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

Platby || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky

– ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.

– ¨ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:

Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM

VÝSTUPY

Druh[11] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem

SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[12] … || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||

SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 … || || || || || || || || || || || || || || || ||

– Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||

NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||

3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy

3.2.3.1. Shrnutí

– ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy

– ý Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM

OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || ||

Lidské zdroje || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178

Ostatní provozní náklady (zvláštní poradce a zástupce) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495

Ostatní správní výdaje || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06

Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

CELKEM || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733

Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

Částky v položce „Lidské zdroje“ odpovídají nákladům spojeným s náborem zaměstnanců do platové třídy AD 2 a platové třídy AST/SC 1, přičemž je částka za první rok snížena na polovinu, čímž se zohledňuje očekávaná nižší pracovní zátěž v prvním roce existence funkce inspektora.

Částka v položce „ostatní provozní náklady“ zohledňuje náklady na inspektora, který by byl zařazen do platové třídy AD 15 (zvláštní poradce) a odměňován podle počtu skutečně odpracovaných dní. Tato položka zahrnuje rovněž náklady na zástupce; ty však nemusí být zohledněny odděleně a ani nezahrnují další náklady, jelikož zástupce by byl vyzván pouze k zastoupení inspektora, jenž by pak nepobíral plat.

Vzhledem k očekávané pracovní zátěži se odhaduje, že práce na částečný úvazek pro inspektora (a jeho zástupce) by představovala 25 procent obvyklé pracovní doby na plný úvazek za měsíc během prvního roku činnosti (5,5 dne měsíčně) a 50 procent v následujícím období (11 dní měsíčně).

Počítá se rovněž s dvěma dny na služební cesty za měsíc.

3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů

– ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů

– ý Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:

Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky

|| 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020

XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3

XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || ||

XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || ||

10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || ||

 Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: )[13] ||

XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || || || || || ||

XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || || || || || ||

XX 01 04 rr[14] || – v ústředí || || || || || ||

– při delegacích || || || || || ||

XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || || || || || ||

10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || ||

Jiné rozpočtové položky 25 01 02 03 || 0,25 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5

CELKEM || 1,75 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5

XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.

Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.

Popis úkolů:

Úředníci a dočasní zaměstnanci || Příjem a přezkum stížností podaných osobami dotčenými vyšetřováním prováděným úřadem OLAF a týkajících se jejich procesních práv.

Externí zaměstnanci ||

3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem

– ý Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.

– ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.

Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.

– ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[15].

Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.

3.2.5. Příspěvky třetích stran

– ý Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.

– Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:

prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

|| Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem

Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||

Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||

3.3. Odhadovaný dopad na příjmy

– ý Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.

– ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad:

– ¨ dopad na vlastní zdroje

– ¨ dopad na různé příjmy

v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)

Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[16]

Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)

Článek …………. || || || || || || || ||

U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.

Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.

[1] Úř. věst. C, … , s.

[2] COM(2013) 534 final ze dne 17. července 2013.

[3] ABM: řízení podle činností (activity-based management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).

[4] Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.

[5] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[6] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.

[7] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.

[8] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.

[9] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.

[10] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.

[11] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).

[12] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle…“.

[13] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.

[14] Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).

[15] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody (na období 2007–2013).

[16] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.