CS    CS CS 
 
CS 1   CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 15.9.2010 
SEK(2010) 1059 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Doprovodný dokument k 
 
návrhu 
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o trhu s OTC deriváty, úst ředních protistranách a registrech obchodních údaj ů 
  
{KOM(2010) 484 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 1058}  
 
CS 2   CS Deriváty jsou významným stavebním ka menem moderních financí. V podstat ě se jedná 
o finanční smlouvy, které usnad ňují obchodování a p řerozdělení rizik. Za sv ůj název vd ěčí 
skutečnosti, že se jejich hodnota derivuje, tedy odvozuje od podkladu, jako je cena finan čního 
nástroje (nap ř. akcie ve řejně obchodované spole čnosti) nebo komodity (nap ř. ropy). Jelikož 
přerozdělují riziko, lze je použít k pojišt ění (zajištění) proti konkrétnímu riziku, nebo naopak 
k podstoupení rizika (k investici či spekulaci). Lze je také použít k arbitráži mezi r ůznými 
trhy. 
Deriváty mohou sahat od derivát ů (např. futures), které mají pln ě standardizované parametry, 
jako je pomyslná hodnota nebo sp latnost, po deriváty (nap ř. swapy), jež jsou pln ě 
přizpůsobeny zvláštním pot řebám konkrétního uživatele. Typ derivátu obvykle také ur čuje, 
jak se derivát obchoduje: pln ě standardizované derivá ty se obvykle obchodují na 
organizovaných obchodních místech, tj. na derivátových burzách, zatímco deriváty přizpůsobené na míru (neboli nestanda rdizované) se obchodují dvoustrann ě, tj. mimo burzu, 
nebo jak se obvykle říká, přes přepážku („ over-the-counter “, OTC). 
Finanční krize postavila trh s OTC deri váty do centra pozornosti regula č
ních orgán ů. Události 
roku 2008, kdy v b řeznu tém ěř zkrachovala spole čnost Bear Sterns, 15. zá ří zbankrotovala 
společnost Lehman Brothers a násle dující den získala nouzovou finan ční pomoc spole čnost 
AIG, podtrhly nedostatky fungování tohoto trhu. V této souvislosti v ěnovaly regula ční orgány 
zvláštní pozornost tomu, jakou úlohu hrály b ěhem krize swapy úv ěrového selhání. 
Od října 2008 Komise aktivn ě pracuje na řešení nedostatk ů, které krize vynesla na sv ětlo. 
V krátkodobém horizontu se Komise zam ěřila na trh se swapy úv ěrového selhání a získala od 
významných obchodník ů na trhu závazek, že za čnou zúčtovávat transakce se swapy 
úvěrového selhání evropských referen čních emitent ů přes ústřední protistranu. Ve 
střednědobém horizontu se zam ěřila na hloubkový p řezkum trh ů s deriváty, který v červenci a 
říjnu 2009 vedl ke zve řejnění dvou sd ělení o trzích s deriváty. 
První sdělení se zabývalo úlohou, jakou de riváty sehrály ve finan ční krizi, zkoumalo výhody 
a rizika spojená s trhy s derivá ty a posuzovalo, jak lze zjišt ěná rizika snížit. Druhé sd ělení 
uvádělo budoucí politická opat ření, která hodlá Komise navrhnout za ú čelem zvýšení 
transparentnosti trhu s deriváty, snížení úv ěrového rizika protistrany a opera čního rizika p ři 
obchodování a zvýšení integrity trhu a dohledu nad trhem. 
Tato zpráva o posouzení dopad ů doprovází část návrh ů oznámených Komisí, a to návrhy, 
které se zabývají zvýšením transparentnosti a snížením úv ěrového rizika protistrany 
a operačního rizika prost řednictvím poobchodní infrastruktury trhu. 
Transparentnost 
Trh s OTC deriváty je ze své povahy nepr ůhledný. Je tomu tak proto, že OTC deriváty jsou 
soukromě sjednané smlouvy, a informace o nich jsou tedy obvykle dostupné pouze smluvním 
stranám. 
Finanční krize zd ůraznila nedostatek informací o pozicích a expozicích jednotlivých podnik ů, 
které obchodují s OTC deriváty. Na jedné stran ě tento nedostatek informací brání regula čním 
orgánům odhalit v čas rizika, která vznikají v jednotlivých institucích i v systému jako celku. 
Také jim brání p řesně posoudit d ůsledky selhání ú častníka trhu, a tedy vhodn ě zareagovat, 
pokud by k tomuto selhání došlo (to z řetelně prokázal p řípad spole čnosti Lehman). Na druhé 
straně přiživuje podez ření a nejistotu mezi ú častníky trhu b ěhem krize. 
 
CS 3   CS Úvěrové riziko protistrany 
Derivátové smlouvy vážou protistrany na dobu trvání smlouvy o OTC derivátech. Po dobu 
trvání smlouvy shromaž ďují protistrany proti sob ě nároky, jelikož práva a povinnosti 
obsažené ve smlouv ě se vyvíjejí s podkladem, od které ho je smlouva odvozena. Tak vzniká 
úvěrové riziko protistrany, tj. riziko, že pr otistrana možná nedostojí svým závazk ům podle 
smlouvy, až nabudou splatnosti. Zú čtování je funkce, kter ou se tato rizika řídí v čase. Může 
být provád ěno centráln ě, prostřednictvím úst řední protistrany, nebo dvoustrann ě. Ačkoliv se 
na trhu s OTC deriváty používají oba typy zú čtování, častější formou je zú čtování 
dvoustranné. 
Krize zd ůraznila, že úrove ň úvěrového rizika protistrany s pojeného s OTC deriváty je 
mnohem vyšší, než si ú častníci trhu i regula ční orgány d říve mysleli. Jinak řečeno, výše 
kolaterálu používaného ke zmírn ění úvěrového rizika protis trany byla nedostate čná. Hlavní 
důvod spočívá v neadekvátním zajišt ění na trhu, kde probíhá dvoustranné zú čtování, a to bu ď 
proto, že n ěkteří účastníci trhu nemusí k zajišt ění svých obchod ů s OTC deriváty poskytovat 
kolaterál, nebo kv ůli problém ům spojeným s procesy řízení rizik ú častníků trhu, kte ří 
kolaterál poskytují. 
Operační riziko 
Obchod s OTC deriváty projde od okamžiku, kdy se dv ě strany dohodnou, že budou 
obchodovat, do okamžiku, kdy je transakce potvrzena, n ěkolika kroky zpracování. Krom ě 
toho je po dobu trvání sml ouvy o OTC derivátech zapot řebí řídit několik událostí (nap ř. 
správu kolaterálu a vypo řádání plateb v hotovosti), které pramení ze smluvních práv a 
povinností. 
Vzhledem k tomu, že trh s OTC deriváty umož ňuje při vymezování hospodá řských a právních 
podmínek derivátových smluv vysoký stupe ň pružnosti, existuje řada vysoce 
nestandardizovaných a složitých smluv. Tyto  smlouvy stále v mnoha fázích zpracování 
vyžadují zna čné manuální zásahy. To zvyšuje opera ční riziko, m ůže to vést k právnímu 
riziku, může dojít k omezení transparentnosti, a dokonce to m ůže vést ke zvýšení úv ěrového 
rizika protistrany. 
Cíle 
Cílem tohoto posouzení dopad ů je zabývat se možností nalezení řešení výše uvedených 
problémů na úrovni Spole čenství. Obecným cílem je snížit  systémové riziko a zvýšit tak 
bezpečnost a účinnost trhu s OTC derivát y. Jak bylo uvedeno d říve, dosažení tohoto obecného 
cíle vyžaduje uskute čnění tří konkrétních po litických cíl ů, a to i) zvýšení transparentnosti, ii) 
snížení úv ěrového rizika protistr any a iii) snížení opera čního rizika spojené ho s OTC deriváty. 
Jelikož jsou tyto cíle stále dost široké, musí být vymezeny operativn ější cíle: 
1. Získat úplné a komplexní informace o pozicích OTC derivát ů; 
2. zvýšit využívání úst řední protistrany k zú čtování; 
3. zlepšit postupy dvoustranného zú čtování; 
4. zvýšit standardizaci smluv o OTC derivátech. 
Upřednostňovaná politická možnost (možnosti) a politický nástroj (nástroje) 
 
CS 4   CS Posouzení dopad ů dále analyzuje dopady každé p řípadné politické možnosti spojené s výše 
uvedenými operativními cíli a porovnává je se základním scéná řem, aby bylo možné ur čit 
nejvhodnější postup. Na základ ě této analýzy dosp ělo posouzení dopad ů k závěru, že 
největších čistých přínosů by se dosáhlo p řijetím opat ření, která by: 
1. vyžadovala, aby ú častníci trhu p ředávali všechny pot řebné informace o svých 
portfoliích OTC derivát ů registru obchodních údaj ů, nebo pokud by to nebylo 
možné, p římo regula čním orgán ům; vyžadovala zve řejňování souhrnné informace 
o pozicích; 
2. vyžadovala u OTC derivát ů, které spl ňují předem vymezená kritéria zp ůsobilosti, 
využití úst řední protistrany k zú čtování; 
3. stanovila konkrétní cíle pro dvoustranné zú čtování transakcí s OTC deriváty a 
4. stanovila konkrétní cíle pro pr ávní a procesní standardizaci. 
Vzhledem k up řednostňovaným možnostem a k nutnosti zajisti t, aby se legislativní rámec 
používal v celé EU s naprosto totožným rozsahem p ůsobnosti bez p řipojování dalších 
požadavk ů, a aniž by vnitrostátním zákonodárc ům byly ponechány zbytkové pravomoci, se za 
nejvhodnější politický nástroj k dosažení požadovaných cíl ů považuje na řízení.  
Poobchodní infrastruktura trhu 
Rozhodnutí vyžadovat využívání úst ředních protistran a registr ů obchodních údaj ů dále zvýší 
systémový význam úst ředních protistran a posky tne systémovou úlohu registr ům (pokud ji 
ještě nezastávají). Vzniká tak povinnost zajis tit, aby tato infrastruktura byla bezpe čná 
a spolehlivá, aby se zabránilo  situaci, ve které by její využ ití systémové riziko zvýšilo, 
a nikoliv snížilo. Má-li být dos aženo tohoto cíle, posouzení dopad ů uznává, že je zapot řebí 
zabývat se nevy řešenými otázkami, které byly zjišt ěny v souvislosti s fungováním úst ředních 
protistran a registr ů obchodních údaj ů. 
Ústřední protistrany 
Ústřední protistrana je vymezena jako subjekt,  který se vloží mezi protistrany kontrakt ů 
obchodovaných na jednom či na několika finan čních trzích a stane se tak kupujícím pro 
každého prodávajícího a pr odávajícím pro každého kupujícího. Vzhledem ke své úst řední 
úloze na trhu úst řední protistrana obvykle nenese žádné  tržní riziko (to stále nesou p ůvodní 
strany). Jako protistrana každé pozice však úst řední protistrana nese úv ěrové riziko v p řípadě, 
že jedna z jejích protistran selže. Podobn ě protistrany úst řední protistrany nesou úv ěrové 
riziko, že by mohla selhat úst řední protistrana. Úst řední protistrana zmír ňuje expozici 
úvěrového rizika protistrany řadou posilujících mechanism ů, obvykle v četně omezení 
přístupu, nástroj ů řízení rizik (jako je zajišt ění) a vzájemného rozložení ztrát. Tyto 
mechanismy jsou spole čně známy jako „model vodopádu rizik“ úst řední protistrany. 
Díky úloze zmír ňování rizika, kterou hrají, jsou úst řední protistrany životn ě důležitou složkou 
trhu, jemuž slouží. Je jich selhání tedy m ůže mít následky pro celý systém. Vzhledem ke své 
systémov ě významné úloze podléhají úst řední protistrany p řísné regulaci. V EU jsou úst řední 
protistrany regulovány na vni trostátní úrovni. Protože se pravidla pro regulaci úst ředních 
protistran v jednotlivých členských státech liší, je p řeshraniční poskytování služeb úst ředních 
protistran v d ůsledku různých podmínek nákladn ější a potenciáln ě méně bezpečné, než by 
bylo žádoucí, a p ředstavuje p řekážku integrace finan čního trhu EU. 
 
CS 5   CS Vzhledem k tomu zvažovala Komise v roce 2006 možnost zavedení právních p ředpisů EU pro 
ústřední protistrany, ale zavrhla ji a mí sto toho zvolila kombinaci samoregulace dot čeného 
odvětví (vyzvala odv ětví, aby se dohodlo na kodexu chování) a spolupráce členských stát ů 
(vyzvala k pln ění doporu čení ESCB-CESR pro úst řední protistrany), která m ěla zajistit 
bezpečnější a účinnější poskytování služeb úst ředních protistran v EU. 
Od té doby se ukázalo, že p řístup zvolený Komisí nebude k odstran ění problém ů spojených 
s ústředními protistranami posta čovat, částečně kvůli nedostatk ům samotného p řístupu 
a částečně kvůli vzniku nových problém ů. Nedostatky samotného p řístupu spo čívají hlavn ě 
v tom, že doporu čení nemohou, pokud jde o harmonizaci, dosáhnout týchž výsledk ů jako 
právní předpisy na úrovni EU. Nové problémy zahrnují p řekážky vytvá ření vazeb, vznik 
nebezpečí hospodá řské soutěže ohledn ě rizika mezi úst ředními protistranami a problém 
s přenositelností kolaterálu v prost ředí ústředních protistran. 
S ohledem na výše uvedené pr oblémy se posouzení dopad ů zabývá možnými zp ůsoby zvýšení 
bezpečnosti a účinnosti poobchodní infrastruktury  v EU a ochrany investor ů. Za tímto ú čelem 
uvádí čtyři konkrétní cíle, a to  i) zvýšit bezpe čnost ústředních protistran, ii) vytvo řit rovné 
podmínky pro poskytování služeb úst ředních protistran, iii) usnadnit vytvá ření vazeb mezi 
ústředními protistranami a iv) poskytnout další pojistky pro ú častníky trhu, kte ří mají 
k ústředním protistranám nep římý přístup. Výše uvedené konkrétní cíle vyžadují dosažení 
těchto operativních cíl ů: 
1. odstranit p řekážky přeshraničního poskytování služeb úst ředních protistran; 
2. odstranit p řekážky vytvá ření vazeb mezi úst ředními protistranami; 
3. zabránit úst ředním protistranám v sout ěžení ohledn ě rizika a 
4. usnadnit p řenositelnost klientských pozic a souvisejících marží. 
Posouzení dopad ů dále analyzuje dopady každé p řípadné politické možnosti spojené s výše 
uvedenými operativními cíli a porov nává je se základním scéná řem s cílem ur čit nejvhodn ější 
postup. Na základ ě této analýzy dosp ělo posouzení dopad ů k závěru, že nejv ětších čistých 
přínosů by se dosáhlo p řijetím opat ření, která by: 
1. zavedla pro služby úst ředních protistran pas, kter ý by se opíral o vnitrostátní 
povolení a dohled nad úst ředními protistranami, s posílenou úlohou pro kolegium 
orgánů dohledu; 
2. zavedla spole čné požadavky a postupy pr o ustavení práva úst ředních protistran na 
interoperabilitu za p ředpokladu, že jsou řešena rizika a že propojení schválí p říslušné 
orgány; 
3. zavedla pro úst řední protistrany spole čné přísné normy ve v ěci rizika a 
4. vyžadovala, aby úst řední protistrany nabízely nep římým účastníkům možnost uložit 
si marže na odd ělené (souhrnné nebo výsledkové) ú čty a zárove ň umožnily 
nepřímým účastníkům vybrat si, zda nabídku využijí. 
I v tomto p řípadě se za nejvhodn ější politický nástroj k dos ažení požadovaných cíl ů považuje 
nařízení. 
 
CS 6   CS Registry obchodních údaj ů 
Registr obchodních údaj ů je centralizovaný registr, kter ý vede elektronickou databázi 
veřejných záznam ů transakcí s OTC deriváty (smluv). Krom ě této základní činnosti se registr 
obchodních údaj ů může také zabývat jinými službami, nap říklad řízením smluvních událostí 
a službami zpracování obchod ů. Jsou velmi čerstvým p řírůstkem do rodiny infrastruktur trh ů 
(první registr byl spušt ěn na konci roku 2006) a až donedá vna nebyly regulovány. Prvo řadým 
veřejným politickým p řínosem registru obchodních údaj ů je větší transparentnost, kterou 
umožňuje jeho eviden ční funkce a ucelenost informací, jež uchovává. 
Hlavní problém, který b ěhem krize nastal, se týkal rychlosti, s jakou regula ční orgány m ěly 
přístup k informacím uchovávaným  v registru obchodních údaj ů o úvěrových derivátech 
(jediný registr obchodních údaj ů, jenž v té dob ě existoval). Se systémovou úlohou, kterou 
registry obchodních údaj ů díky zpravodajské povinnosti získají, bude otázka p řístupu 
regulačních orgán ů k informacím ješt ě důležitější. Kvůli zpravodajské povi nnosti bude navíc 
zapotřebí vyřešit několik dalších aspekt ů činnosti registru obchodních údaj ů. 
Posouzení dopad ů se zabývá zp ůsoby, jak zajistit bezpe čné, spolehlivé a ú činné registry 
obchodních údaj ů, které budou poskytovat podklady pot řebné ke spln ění zpravodajské 
povinnosti, a jak zabezpe čit, aby příslušné orgány m ěly potřebné informace k pln ění svých 
povinností. Má-li být dosaženo tohoto obecného cíle, uvádí posouzení dopad ů konkrétn ější 
politické cíle, a to i) zajistit bezpe čnost a ucelenost údaj ů uchovávaných v registru 
obchodních údaj ů, ii) vytvo řit rovné podmínky pro všechny v oblasti poskytování služeb 
registrů obchodních údaj ů a iii) zajistit, aby p říslušné orgány m ěly k informacím 
uchovávaným v registrech obchodních údaj ů neomezený p řístup. Posouzení dopad ů pak 
specifikuje jediný operativní cíl, a to zavedení spole čných pravidel, která upravují činnosti 
registrů obchodních údaj ů. 
Posouzení dopad ů dále analyzuje dopady každé p řípadné politické možnosti spojené s výše 
uvedenými operativními cíli a porovnává je se základním scéná řem, aby bylo možné ur čit 
nejvhodnější postup. Na základ ě této analýzy dosp ělo posouzení dopad ů k závěru, že 
největších čistých přínosů by bylo dosaženo p řijetím právních p ředpisů, které upravují 
činnosti registr ů obchodních údaj ů registrovaných a dozorovaných na úrovni EU Evropským 
úřadem pro cenné papíry (dále jen „ESMA“). 
I v tomto p řípadě se za nejvhodn ější politický nástroj k dos ažení požadovaných cíl ů považuje 
nařízení.