Kromě provádění finančních oprav a zpětného získávání prostředků přijímá Komise opatření k řešení nedostatků vedoucích ke středním a vyšším rizikům. To zahrnuje cílená nápravná opatření, jako je zvyšování povědomí o platných pravidlech EU mezi příjemci a prováděcími partnery, kteří jsou náchylnější k chybám. Znamená to také lepší využití výsledků kontrol a auditů k přizpůsobení kontrolních strategií a jejich zaměření na výdaje, zvýšení kapacity vnitrostátních orgánů, které mají nedostatky ve svých řídících a kontrolních systémech, spolu s uplatněním získaných poznatků v budoucích programech.

Komise určí, u kterých programů je vyšší riziko, což jí umožní soustředit svou činnost tam, kde je to nejdůležitější. Díky svému důkladnému empirickému přístupu má Komise spolehlivé důkazy, které prokazují segmentaci v rámci spravovaných fondů. Na základě rizika při platbě může Komise přesně rozdělit roční výdaje na nižší riziko při platbě (pokud je riziko nižší než 1,9 %), střední riziko při platbě (mezi 1,9 % a 2,5 %) a vyšší riziko při platbě (nad 2,5 %) (viz příloha 2, oddíl 2.2.3). Pokud jde o přírodní zdroje a soudržnost, provádí se tato analýza také na úrovni jednotlivých platebních agentur a operačních programů v členských státech. To umožňuje Komisi náležitě zaměřit své úsilí, účinně poskytovat podporu a řešit konkrétní slabiny i u politik, kt eré jsou z globálního hlediska málo rizikové, jako je společná zemědělská politika.

Celková úroveň rizika v době platby nedosahuje prahové hodnoty významnosti ve výši 2 %. Komise odhaduje, že po preventivních kontrolách činí zbývající míra chyb – tj. riziko v době platby – 1,9 %, což představuje pokles ve srovnání s rokem 2019. Vzhledem k víceletému charakteru programů financování vyvíjí Komise značné úsilí o provádění kontrol po platbách a pokračování v provádění oprav až do uzavření programů. Toto úsilí se odráží v odhadu rizika při uzavření programů. To odpovídá riziku při platbě po odečtení budoucích oprav podle prognózy Komise, které se odhadují na 1 % v roce 2020 (viz příloha 2, oddíl 2.2.2).

Účinná organizace umožňovala rychlou a efektivní reakci, a to navzdory okolnostem způsobeným pandemií COVID-19. Díky dobré připravenosti na krize zůstala Komise plně funkční, přičemž během pouhých několika dní přešlo na práci na dálku téměř 30 000 lidí. To umožnilo Komisi plnit vedoucí úlohu ve všech aspektech reakce na krizi, od veřejného zdraví po plán hospodářského oživení.

I za bezprecedentních a náročných podmínek fungoval pevný řetězec jistoty a odpovědnosti. V rámci systému řízení používaného Komisí přenáší sbor komisařů každodenní operační řízení na 51 generálních ředitelů a vedoucích útvarů. To zajišťuje jasné rozdělení odpovědnosti, přesně vymezené povinnosti v oblasti řízení a spolehlivé podávání zpráv (viz podrobnosti v příloze 2, oddíle 2.1.3).

Rozpočet EU pomáhá podporovat hodnoty EU, a to jak v EU, tak v širším měřítku. Pro program Erasmus+ byl rok 2020 rokem velkých výzev způsobených pandemií COVID-19, což vedlo k tomu, že do zahraničí vyjelo téměř o 30 % lidí méně. Program Erasmus+ nicméně přesto poskytl téměř 700 000 lidem příležitost vyzkoušet si žít jinak v rámci vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a prostřednictvím různých možností výměny.

Investice do budoucnosti vyžaduje nejen ekologickou, ale také digitální transformaci. Krize způsobená onemocněním COVID-19 dále urychlila trend směrem k digitalizaci. V době omezení volného pohybu osob bylo více než kdy jindy důležité, že z rozpočtu EU byly podpořeny investice do vysokorychlostního připojení k internetu, například prostřednictvím fondů soudržnosti a Evropského fondu pro strategické investice, přičemž prostřednictvím těchto dvou programů bylo k internetu připojeno téměř 25 milionů domácností. Digitalizace je také klíčovou hnací silou inovací. S cílem posílit průmyslovou základnu EU jsou z rozpočtu EU financovány klíčové projekty, jako jsou satelitní služby (např. vesmírná lokalizační služba Galileo nebo inovativní služba Copernicus zaměřená na změnu klimatu) nebo umělá inteligence (financovaná z programu Horizont 2020).

·Z rozpočtu EU byly podpořeny významné investice do výroby a využívání energie – což jsou dva klíčové faktory přechodu k udržitelnějšímu hospodářství. Zejména prostřednictvím fondů soudržnosti bylo financováno více než 2 000 megawattů nového zařízení na výrobu obnovitelné energie spolu s opatřeními energetické účinnosti vedoucími k úsporám energie ve výši 1 200 gigawatthodin ročně. Z rozpočtu EU je rovněž financován projekt experimentálního reaktoru jaderné syntézy (ITER), který by mohl poskytnout přístup k potenciálně neomezenému zdroji čisté energie.

Cíl EU stát se klimaticky neutrální do roku 2050 jako součást Zelené dohody pro Evropu (11F ) je ukázkovým příkladem. Dosažení tohoto cíle bude vyžadovat aktivaci všech dostupných prostředků, jak legislativních, tak finančních, a to napříč různými oblastmi politiky a programy, a to následovně.

Komise zajišťuje, aby všechny programy přinášely výsledky až do jejich uzavření. Hlavní programy, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy a Nástroj pro propojení Evropy, budou zdrojem financování ještě řadu let. Společně tyto programy představují zhruba 50 % rozpočtu. A přestože byl rozpočet na rok 2020 vyčerpán v plné výši, téměř 28 % celkových plateb v rámci období 2014–2020 zůstává nevyčerpáno. To znamená, že tyto programy budou přinášet výsledky i v příštích několika letech. Komise bude spolupracovat se všemi, kdo se podílejí na plnění rozpočtu, aby zajistila, že tyto programy budou i nadále výrazně přispívat k prioritám EU (další podrobnosti jsou uvedeny v příloze 2). Úplné posouzení programů na období 2014–2020 bude možné provést až po skončení tohoto období – na základě závěrečných hodnocení.

·Nástroj SURE poskytl členským státům financování za výhodné sazby, aby zmírnil tlak na ekonomiku a podpořil zaměstnanost. Rozpočet činí až 100 miliard EUR a do konce roku 2020 bylo požádáno o úvěrovou podporu ve výši více než 90 miliard EUR, která byla členským státům přidělena. Bylo již vyplaceno 40 miliard EUR, většinou na podporu programů krátkodobého zaměstnání v přijímajících členských státech. Na začátku roku 2021 využilo podporu v rámci nástroje SURE 25 až 30 milionů zaměstnanců – významná část trhu práce v přijímajících členských státech, čímž došlo k odhadované úspoře ve výši 5,8 miliardy EUR na platbách úroků.

Pro EU solidarita nekončí na jejích hranicích. Komise pevně zastávala svůj úmysl vakcíny zpřístupnit celosvětově. EU se ujala vedení v celosvětovém úsilí o financování funkční vakcíny a její zpřístupnění po celém světě, přičemž Komise dne 4. května 2020 uspořádala celosvětovou dárcovskou konferenci a do konce prosince 2020 shromáždila téměř 15,9 miliardy EUR, včetně příspěvku 1,4 miliardy EUR z rozpočtu EU jako součást širšího úsilí týmu Evropa (9F). S více než 2,2 miliardy EUR je tým Evropa jedním z hlavních přispěvatelů do COVAX, platformy, která vede úsilí o zajištění náležitého a spravedlivého přístupu k vakcínám COVID-19 v zemích s nízkými a středními příjmy.

·Komise s využitím 2,3 miliardy EUR v rámci nástroje pro mimořádnou podporu zajistila 2,6 miliardy dávek vakcín proti onemocnění COVID-19 pro všechny členské státy (8F ). Výsledkem toho bylo, že první občané EU byli očkováni již před koncem roku 2020 poté, co Evropská agentura pro léčivé přípravky potvrdila bezpečnost a účinnost použité vakcíny. Do konce roku poskytly členské státy další příspěvky ve výši 750 milionů EUR z vnějších účelově vázaných příjmů, které byly k dispozici na nákup dalších vakcín.

·nový nástroj finanční pomoci – nástroj pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) – s rozpočtem až do výše 100 miliard EUR.

Jádrem této reakce byl rozpočet EU. Komisi trvalo pouhé tři týdny od okamžiku, kdy Světová zdravotnická organizace dne 11. března 2020 označila propuknutí nákazy COVID-19 za pandemii, než předložila návrhy na koordinovanou a komplexní reakci prostřednictvím rozpočtu EU. Jednalo se o rychlou a pružnou mobilizaci financování s cílem řešit nejnaléhavější potřeby, aniž by došlo ke kompromisům při uplatňování nejvyšších standardů finančního řízení. Tato reakce zahrnovala následující opatření (další podrobnosti viz příloha 1):

Iniciativa „nidi gratis“ („bezplatná mateřská škola“) v italském regionu Lombardie s celkovým rozpočtem ve výši přibližně 70 milionů EUR byla podpořena Evropským sociálním fondem s cílem snížit rozdíly mezi ženami a muži v zaměstnání. Doposud poskytlo 30 000 rodinám s nízkými příjmy bezplatný přístup do mateřských škol jejich dětem ve věku do tří let.

Dlouhodobý závazek Komise v oblasti rovnosti žen a mužů byl znovu potvrzen přijetím strategie pro rovnost žen a mužů na období 2020–2025 (), která stanoví posílený závazek Komise k dosažení Unie rovnosti. Komise do strategie začlenila hledisko rovnosti žen a mužů a stanovila rovnost žen a mužů a rovné příležitosti pro všechny jako průřezové cíle pro všechny oblasti politiky. Strategie stanoví politické cíle a opatření k dosažení významného pokroku na cestě k rovnosti žen a mužů v Evropě do roku 2025.

Platforma pro vytváření shody materiálů LIFE umožnila v období od října 2016 do prosince 2019 snížení odpadu ve výši přibližně 60 000 tun (10% snížení v rámci projektu) prostřednictvím systematického používání technik ekodesignu s cílem usnadnit obnovu a opětovné použití částí, které by se dříve považovaly za odpad.

EU společně se svými členskými státy je pevně odhodlána stát v čele provádění Agendy pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a dosažení posunu v oblasti transformace do roku 2030, podle něhož nesmí být nikdo opomenut. Agenda pro období do roku 2030 je společný plán přijatý pod záštitou Organizace spojených národů za mírový a prosperující svět a má nesmírný význam z hlediska hodnot EU a budoucnosti Evropy. EU se zavázala k plnění cílů udržitelného rozvoje () ve vnitřní i vnější politice. Od přijetí agendy v roce 2015 dosáhla EU významného pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje a své úsilí dále zintenzivňuje. Pandemie COVID-19 ukázala, že úplné provedení agendy do roku 2030 je zásadní pro to, aby se po krizi uplatnila zásada lepší rekonstrukce. Cíle udržitelného rozvoje poskytují univerzální plán udržitelného oživení.

V souladu se Zelenou dohodou pro Evropu se Parlament, Rada a Komise dohodly (), že biologická rozmanitost bude rovněž začleněna do rozpočtu EU, přičemž roční cíl 7,5 % do roku 2024 zajistí, že příspěvek nebude klesat, a pro roky 2026 a 2027 bude stanoven roční cíl 10 %. Kumulativně se to u dalšího dlouhodobého rozpočtu promítne do vyšší úrovně cílů, než tomu bylo v předchozím období. To je v souladu s prohlášením obsaženým ve strategii v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2030, že požadavky na opatření v oblasti biologické rozmanitosti činí nejméně 20 miliard EUR ročně ze „soukromých a veřejných finančních prostředků na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU“, přičemž klíčovým faktorem zde bude rozpočet EU.

Zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti je hlavním cílem EU, jak je stanoveno také v politických směrech () předsedkyně von der Leyenové a v Zelené dohodě pro Evropu. Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti poskytuje vodítko týkající se financování ochrany biologické rozmanitosti a uvolňování zdrojů. EU financuje ochranu biologické rozmanitosti začleněním cílů strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 do hlavních nástrojů financování.

Aby mohla EU bojovat proti změně klimatu () a zhoršování stavu životního prostředí a stát se první klimaticky neutrální ekonomikou na světě do roku 2050, musí se posunout k udržitelnějšímu hospodářství. V období 2014–2020 začlenila EU výdaje ve výši 216 miliard EUR na opatření v oblasti klimatu do všech svých programů, zejména do politik v oblasti soudržnosti, energetiky, dopravy, výzkumu a inovací a do společné zemědělské politiky, jakož i do rozvojové politiky EU, což z rozpočtu EU učinilo klíčový faktor udržitelnosti. V roce 2021 Komise pokračovala v revizi a aktualizaci všech dostupných informací, včetně další konsolidace stávajících údajů a uplatnění podrobnější metodiky tam, kde to bylo možné. Celkově bylo na opatření za účelem řešení změny klimatu přiděleno 20,1 % rozpočtu EU, čímž bylo dosaženo politického cíle věnovat 20 % dlouhodobého rozpočtu na období 2014–2020 na boj proti změně klimatu.

Prostřednictvím nových výdajových programů zavádí Komise komplexnější a ucelenější výkonnostní rámec pro rozpočet EU (). To bude založeno na (1) integraci výkonu do návrhu politiky prostřednictvím hodnocení programu; 2) důkladném sledování a podávání zpráv o plnění jednotlivých programů a pokroku při plnění jejich cílů v ročním rozpočtovém cyklu a 3) zajištění příspěvku z rozpočtu EU na zastřešující horizontální politické cíle, jako je klima, digitální sféra a hospodářské oživení. Pro sledování výkonnosti ve všech fázích provádění programu bude použita zjednodušená sada vysoce kvalitních ukazatelů s jasnou metodikou pro odhad základních a cílových hodnot. Důsledný rámec pro monitorování a hodnocení poskytne důkazy pro koncepci budoucích finančních programů.

· Hlavní prioritou v roce 2020 bylo zajištění 2,6 miliardy dávek () očkovacích látek proti onemocnění COVID-19, jakmile se ukázalo, že jsou bezpečné a účinné, a to na základě předběžných kupních smluv s výrobci očkovacích látek. Prostřednictvím těchto smluv získal nástroj pro mimořádnou podporu práva na nákup až 2,6 miliardy dávek očkovacích látek pro členské státy EU od šesti výrobců očkovacích látek (AstraZeneca, BioNTech-Pfizer, CureVac, Johnson & Johnson, Moderna a Sanofi-GlaxoSmithKline) v rámci strategie EU pro očkovací látky. Diverzifikací portfolia Komise maximalizovala šance občanů EU na přístup k jakýmkoli úspěšným látkám, které mají být použity jako očkovací látky, při nejbližší možné příležitosti a v požadovaném rozsahu. Výsledkem bylo, že první očkovací látka byla v EU nasazena ještě před koncem roku 2020 ( ). Bylo na to přiděleno 86 % dostupných finančních prostředků z rozpočtu EU a na konci roku členské státy rovněž poskytly na tuto akci příspěvky v celkové výši 750 milionů EUR z vnějších účelově vázaných příjmů. Koordinovaný přístup EU zajistil, aby členské státy mohly sdílet přirozené riziko investic do vývoje dosud neověřených očkovacích látek, což umožnilo přístup k širokému portfoliu technologií a společností zabývajících se vývojem potencionálních očkovacích látek.

Komise rovněž mobilizuje zdroje EU mimo dlouhodobý rozpočet, například prostřednictvím Evropské investiční banky a dalších nástrojů. Program Evropské unie týkající se dočasné podpory na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) byl vytvořen s cílem pomoci členským státům ochránit pracovní místa a příjmy pracovníků v souvislosti s pandemií COVID-19. Poskytuje finanční pomoc ve formě půjček z EU s cílem podpořit režimy zkrácené pracovní doby a obdobná opatření, která členským státům pomohou ochránit zaměstnance a osoby samostatně výdělečně činné před rizikem ztráty zaměstnání a příjmu. Tento program je výrazným projevem solidarity. Aby byla tato sociální motivace zohledněna, je financování poskytováno ve formě sociálních dluhopisů. Rozpočet činí až 100 miliard EUR a do konce roku 2020 bylo členským státům na jejich podporu poskytnuto již 40 miliard EUR ().

Nástup pandemie COVID-19 v Evropě způsobil lidskou tragédii, omezení volného pohybu osob a bezprecedentní hospodářské zpomalení (). EU přesvědčivě prokázala svou solidaritu tváří v tvář této krizi, chránila životy a živobytí tím, že se zaměřila na opatření, která přinesla okamžitou a účinnou reakci. V průběhu roku 2020 přijala Komise více než 1 350 opatření ke zmírnění krize, včetně 598 rozhodnutí o státní podpoře, která evropským společnostem poskytla záchranné lano, a tím zachovala kontinuitu hospodářské činnosti během a po vypuknutí pandemie. Do konce roku 2020 byly členskými státy mobilizovány přibližně 3,1 bilionu EUR (), což představuje více než 30 % hrubého domácího produktu EU, a to za účelem zmírnění dopadů krize.

Rok 2020 byl pro rozpočet EU v mnoha ohledech klíčovým rokem. Byl to první celý rok Komise Ursuly von der Leyenové. Rozpočet EU na rok 2020 hrál důležitou roli při podpoře ambiciózních průřezových cílů Komise von der Leyenové. Pomohl například s přípravou ekologické a digitální transformace a s podporou solidarity a bezpečnosti nejen v rámci EU, ale také ve spolupráci s našimi mezinárodními partnery. Rok 2020 byl také rokem pandemie COVID-19, která vyžadovala rychlé a významné úpravy nezbytné pro nápravu škod způsobených krizí a oživení (viz oddíl 1.1.2 níže).

PŘÍLOHA 2 – Internal control and financial management 51

PŘÍLOHA 2 – Internal control and financial management 51

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 8.6.2021 COM(2021) 301 final PŘÍLOHA

EMPTY ZPRÁVY KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU











































Výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU – Rozpočtový rok 2020



1.2 Jednotný trh, inovace a digitální oblast Rozpočet EU přispívá na investice do výzkumu a inovací, jejichž cílem je nejen udržet EU na špičce konkurenceschopnosti na dnešních globálních trzích, ale také v budoucnosti posílit její vedoucí postavení. Poskytuje financování výzkumu a inovací, včetně cílené podpory pro malé a střední podniky, které představují 99 % podniků v EU. Tyto programy a iniciativy rovněž přispívají ke všem politickým prioritám Komise Ursuly von der Leyenové, s důrazem na Zelenou dohodu pro Evropu, Evropu připravenou na digitální věk a hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou iniciativy v této oblasti seskupeny do okruhu „Jednotný trh, inovace a digitální oblast“. 1.2.1. Investice do výzkumu a infrastruktury podporují Zelenou dohodu pro Evropu Rozpočet EU je více než kdy jindy katalyzátorem transformace Evropy na klimaticky neutrální kontinent do roku 2050. Aby se tak stalo, musí se investice zaměřit na dvojí transformaci, zelenou a digitální, s cílem zachovat hospodářský růst. Proto je důležité investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programů, jako je Horizont 2020. Tento program napomáhá ekologickému přechodu a opatření v oblasti klimatu prostřednictvím podpory výzkumných projektů a pomoci energeticky náročným odvětvím při snižování jejich uhlíkové stopy. Tyto činnosti jsou klíčové pro přizpůsobení se oběhovému hospodářství () a pro zkoumání nových forem udržitelné spotřeby snížením plastů na jedno použití (). S2S4E je projekt v rámci programu Horizont 2020, který funguje v celé EU () a přispívá k rozvoji čistého a odolného energetického systému. V rámci tohoto projektu byl vyvinut nástroj na podporu rozhodování kombinující klimatické předpovědi a klíčové energetické ukazatele s cílem zvýšit odolnost odvětví energetiky vůči proměnlivosti a změně klimatu. Tento nástroj podporuje energetické operátory při optimalizaci výroby energie z obnovitelných zdrojů a upřednostňuje širší integraci obnovitelné energie do sítě a rovněž přispívá k dekarbonizaci energetického systému. Zelená transformace je cesta, která zahrnuje mnoho různých oblastí, od zlepšování dopravní infrastruktury až po hledání nových způsobů výroby energie. Pro další rozvoj nových způsobů výroby energie je klíčová spolupráce EU na projektu ITER, jehož cílem je prokázat proveditelnost jaderné syntézy jako udržitelného zdroje energie. Výroba hlavních součástí byla zahájena a postupuje dobře, byla dokončena výstavba hlavních budov a byla zahájena montáž experimentálního zařízení. V červenci 2020 organizace ITER pod záštitou francouzského prezidenta Emmanuela Macrona oficiálně zahájila montážní fázi reaktoru zařízení. (Foto © Organizace TER, http://www.iter.org/ ) Nástroj pro propojení Evropy financuje projekty pro bezpečnější, inteligentnější a ekologičtější dopravní infrastrukturu, jako jsou lepší přeshraniční železniční spojení, infrastruktura vnitrozemské vodní dopravy, zdokonalená městská infrastruktura a multimodální logistické platformy, a přispěl tak částkou převyšující 2 miliardy EUR na spolufinancování a vyvolal celkové investice ve výši více než 4,5 miliardy EUR. Investice na podporu udržitelnosti a bezpečnosti dodávek energie zahrnovaly 800 milionů EUR na prioritní infrastrukturu, 750 milionů EUR na projekty s přeshraničními výhodami a 215 milionů EUR na pobaltskou plynárenskou infrastrukturu spojující Dánsko a Polsko s Norskem. Evropská unie dále dne 21. listopadu 2020 vypustila družici pro pozorování Země v rámci programu Copernicus, mise Sentinel-6 (). Využívá nejnovější radarovou technologii ke shromažďování údajů o topografii oceánů, včetně velmi důležitého měření stoupající hladiny moří. Tyto údaje jsou nezbytné pro účely klimatologie a tvorbu politiky s cílem ochránit životy milionů lidí ohrožených vzestupem hladiny moří. Program Copernicus má v současné době na oběžné dráze osm družic, které každý den produkují a poskytují vysoce kvalitní, bezplatná a otevřená data z pozorování, které sleduje více než 400 000 registrovaných uživatelů na evropských místech pro přístup k datům. Služba programu Copernicus pro změnu klimatu spolupracuje s podniky z celého světa na přeměně nezpracovaných dat o klimatu na odvětvově specifické informace zaměřené na uživatele v dané oblasti, jako jsou podniky, výzkumní pracovníci a tvůrci politik. Jedním z těchto projektů je globální služba v oblasti biologické rozmanitosti, jejímž cílem je podporovat ty, kteří pracují na ochraně druhů, ochraně oblastí, které jsou nejvíce klimaticky citlivé, na zvýšení odolnosti ekosystémů a snížení ztráty biologické rozmanitosti po celém světě poskytováním informací potřebných pro vytváření plánů na zachování ekosystémů za současných i budoucích klimatických podmínek. (Foto © ESA / ATG medialab) 1.2.2. Rozpočet EU investuje do digitální budoucnosti Evropy Komise Ursuly von der Leyenové představila ve svém digitálním balíčku ze dne 19. února 2020 () ambiciózní strategii. Nástroj pro propojení Evropy zavedl infrastruktury digitálních služeb, které zajišťují přeshraniční interoperabilitu online služeb pro občany, podniky i orgány veřejné správy v EU. Například do celounijní interoperability konkrétních digitálních služeb, jako je eHealth, veřejně přístupné údaje, elektronická identifikace a kybernetická bezpečnost, bylo investováno téměř 630 milionů EUR. Dalším důležitým stavebním kamenem autonomní digitální budoucnosti EU je schopnost zpracovávat obrovské množství dat pro širokou škálu účelů a aplikací. Investice uskutečněné v roce 2020 do pořízení vysoce výkonných počítačů (ve výši 158 milionů EUR) prostřednictvím Evropského společného podniku pro vysoce výkonnou výpočetní techniku připravují půdu pro dosažení tohoto cíle v blízké budoucnosti. K iniciativám financovaným v rámci programu Horizont 2020 patřily projekty zaměřené na budování nových kapacit v oblasti umělé inteligence a robotiky, pokročilé výpočetní techniky, mikroelektroniky, fotoniky, internetu budoucnosti, obsahových technologií a kybernetické bezpečnosti. Ochrana spotřebitelů je rovněž zásadní pro utváření naší digitální budoucnosti. V rámci programu Práva, rovnosti a občanství Komise podpořila skupinu odborníků, která jí pomohla analyzovat důsledky umělé inteligence, internetu věcí, robotiky a dalších nově vznikajících digitálních technologií pro bezpečnost a odpovědnost. V rámci projektu programu Horizont 2020 týkajícího se nákladově efektivní neuronové techniky pro účely zmírnění rizika povodní ve městech () byl vyvinut nový přístup ke kontrole kanalizačních sítí v reálném čase za účelem snížení rizik místních povodní v městských oblastech. Tyto projekty podporují digitální transformaci jakožto rozhodujícího činitele při dosahování cílů udržitelnosti Zelené dohody pro Evropu tím, že přispívají k cílům EU v oblasti klimatu a nulového znečištění a mobilizují průmysl pro čisté oběhové hospodářství. Kosmické technologie, data a služby mohou průmyslové základně EU dodat na síle tím, že podpoří vývoj inovativních výrobků a služeb, včetně vzniku špičkových inovativních technologií. Například Galileo, satelitní navigační složka kosmického programu EU, v roce 2020 rozšířila svou přítomnost na trhu, když počet chytrých telefonů pracujících s tímto systémem, přesáhl 2 miliardy. Mobilní zařízení se systémem Galileo poskytují přesnější a spolehlivější informace o poloze, zejména v městských oblastech. Dne 5. června 2020 Komise ve spolupráci s Evropskou kosmickou agenturou spustila nástroj rychlé reakce na koronavirus využívající pozorování Země. Využívá družicové údaje k měření dopadu opatření omezujících volný pohyb osob a monitoruje situaci během oživení prostřednictvím 185 hlavních hospodářských ukazatelů. 1.2.3. Rozpočet EU poskytuje podporu malým podnikům a podnikatelům a prosazuje je v rámci hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí Malé podniky a podnikatelé patří mezi nejsilnější hybné síly změn v hospodářství EU. Ještě před vypuknutím pandemie vytvořila EU soubor investičních nástrojů určených k udržení dlouhodobého růstu tváří v tvář technologickým změnám a globální konkurenceschopnosti, mj. za účelem řešení sociálních otázek a zlepšení inovací, prohlubování dovedností a posílení infrastruktury. Mezi těmito nástroji bylo v rámci Evropského fondu pro strategické investice k prosinci 2020 uvolněno 547 miliard EUR, což udržitelným způsobem podpořilo hospodářství EU. Významně také přispěl k tvorbě pracovních míst a růstu, přispěl k vytvoření více než 1,1 milionu pracovních míst v rámci okna pro infrastrukturu a inovace a pomohl zachovat dalších více než 9 milionů. Ekonomické odhady navíc naznačují, že do roku 2022 investice v rámci Evropského fondu pro strategické investice zvýší hrubý domácí produkt o 1,9 % a přidají 1,8 milionu pracovních míst. V červnu 2020 Komise zřídila Evropskou radu pro inovace jako pilotní iniciativu v rámci programu Horizont 2020. Jejím cílem je provádět přímé kapitálové a kvazikapitálové investice (mezi 0,5 a 15 miliony EUR) do kapitálu začínajících podniků a malých a středních podniků. V této pilotní fázi z programu Horizont 2020 prostřednictvím Evropské rady pro inovace získalo prostředky již 36 takových společností (téměř 166 milionů EUR). Do května 2020 přilákaly společnosti, které jsou součástí portfolia akcelerátoru Evropské rady pro inovace, více než 5,3 miliardy EUR ze soukromého financování. Navíc 66 % podporovaných společností zaznamenalo za dva roky nárůst počtu zaměstnanců o 108 %. Malé a střední podniky tvoří 99 % podniků v EU. Pandemie COVID-19 v roce 2020 náhle zastavila, nebo dokonce zvrátila jejich zisky dosažené v předchozím desetiletí. Navzdory provedeným nezbytným úpravám vykazovaly některé konkrétní projekty rostoucí tendenci. To bylo možné díky finančním nástrojům programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků. Do roku 2020 umožnil nástroj pro úvěrové záruky více než 600 000 malých a středních podniků získat finanční podporu přesahující 35 miliard EUR (). Program pro zaměstnanost a sociální inovace poskytl zranitelným skupinám a mikropodnikům přístup k mikrofinancování a podpořil sociální podnikání. V letech 2014 až 2020 bylo 223 milionů EUR použito na záruky za úvěry, které poskytly podporu 97 271 mikropodnikům, čímž byla mobilizována částka přesahující 1,2 miliardy EUR ve formě půjček. Celkově se očekává, že tento nástroj uvolní více než 4 miliardy EUR na financování mikropodniků a sociálních podniků do konce období poskytování úvěrů, a to díky 141 smlouvám v rámci osy mikrofinancování a sociálního podnikání tohoto programu.

Mimoto bylo v důsledku pandemie přesměrováno 714 milionů EUR z Evropského fondu pro strategické investice do nástroje pro úvěrové záruky, což Evropskému investičnímu fondu umožnilo motivovat banky k poskytování likvidity malým a středním podnikům postiženým krizí způsobenou onemocněním COVID-19. Podpora výzkumu je jedním z klíčových rysů programu Horizont 2020, který prostřednictvím své iniciativy akce Marie Skłodowska-Curie přispěl k vynikajícímu výzkumu, posílení tvorby pracovních míst, růstu a investic vybavením výzkumných pracovníků nezbytnými znalostmi, dovednostmi a mezinárodní a meziodvětvovou expozicí, aby získali vrcholné budoucí pozice, a tím vyřešili současné i budoucí společenské výzvy. V roce 2020 bylo financováno 600 výzkumných projektů týkajících se změny klimatu. Od roku 2014 program podpořil více než 11 780 projektů se souvisejícím rozpočtem ve výši přibližně 6,2 miliardy EUR. EU přislíbila více než 1 miliardu EUR z programu Horizont 2020 na řešení pandemie, přičemž z této částky již bylo uvolněno 781 milionů EUR, z toho nejméně 350 milionů EUR na podporu vývoje očkovacích látek proti COVID-19. S cílem přispět zdravotnickému průmyslu bylo v rámci inovativní zdravotnické iniciativy programu Horizont 2020 vybráno osm rozsáhlých projektů v oblasti léčby a diagnostiky a bylo navázáno partnerství s farmaceutickým průmyslem (117 milionů EUR). 1.3 Soudržnost, odolnost a hodnoty Jedním z důležitých cílů rozpočtu EU je přispět k vytvoření soudržné a odolné Evropské unie založené na společných hodnotách. To se dotýká prakticky všech oblastí politiky, od životního prostředí a zelené transformace přes digitalizaci až k inovacím nebo socioekonomické soudržnosti. Všechny programy v tomto okruhu podporují pokračující sbližování členských států a regionů EU, a to prostřednictvím fyzické infrastruktury a sociálně-ekonomických opatření a posilováním odolnosti EU proti rušivým prvkům. Tyto programy působí ve vzájemném souladu tak, aby bylo dosaženo bezpečné, prosperující a propojené EU. Prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj a fondu soudržnosti přispěl rozpočet k regionálnímu rozvoji a soudržnosti. Cílem obou fondů je posílit hospodářskou, sociální, digitální a územní soudržnost v EU, což jsou důležité a viditelné projevy solidarity ve všech členských státech. V souladu se základními hodnotami EU rozpočet investuje do lidí za účelem vytvoření a posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU (), například prostřednictvím Evropského sociálního fondu, programu Erasmus+ a Fondu evropské pomoci nejchudším osobám. Ty usilují o zlepšení života občanů EU tím, že poskytují odbornou přípravu a pracovní příležitosti, investují do mladých lidí v EU a snižují nerovnosti. Rozpočet EU také chrání a zvyšuje odolnost. Četné programy se zabývají katastrofami a mimořádnými událostmi, včetně zdravotní a hospodářské krize COVID-19. Program rescEU pracuje na prevenci a reakci na přírodní katastrofy a katastrofy způsobené člověkem, zatímco Evropský sbor solidarity poskytuje pomoc prostřednictvím mladých Evropanů těm, kteří to nejvíce potřebují. EU zahájila bezprecedentní reakci na zmírnění dopadů krize COVID-19 prostřednictvím řady operací. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou tyto programy seskupeny do okruhu „Soudržnost, odolnost a hodnoty“. Většina z nich je prováděna prostřednictvím sdíleného řízení s členskými státy. Výkonnostní rámec je uspořádán podle řady výkonnostních ukazatelů dohodnutých s členskými státy a konsolidovaných v červenci za předchozí rok. Údaje z roku 2020 proto v době přijetí této zprávy ještě nebyly k dispozici. Platforma údajů o politice soudržnosti () poskytuje aktuální údaje o financování investic a výsledcích v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Evropského sociálního fondu plnilo ústřední úlohu při zmírňování dopadů krize COVID-19. V rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus byla nabídnuta výjimečná flexibilita, což umožnilo dosud uvolnit 23,3 miliardy EUR. 1.3.1 Rozpočet EU buduje Evropu, která je více propojená a inovativní Politika soudržnosti přispívá k plnění klíčových priorit EU a podporuje inteligentnější a propojenější Evropu zvyšováním mobility spolu s inovativní a inteligentní ekonomickou a digitální transformací. Na fyzické ani digitální propojení nelze v tomto ohledu pohlížet samostatně, protože obojí slouží ke spojení občanů EU, zboží, služeb a podniků. Propojenější Evropa dále slouží jako stimulující základna pro špičkový výzkum, protože inovace vznikají na základě spolupráce. Inovace jsou pro podporu digitální a zelené transformace v EU zásadní. Výdaje EU fyzicky i digitálně propojují Evropskou unii Propojení členských států po železnici, silnici a vodních cestách je pro integrovanou EU zásadní, protože umožňuje další rozvoj podporovaných regionů zvýšením jejich účasti na vnitřním trhu. Zároveň je politika soudržnosti největším zdrojem EU pro modernizaci síťové infrastruktury v Evropě, s více než 67 miliardami EUR přidělenými v rámci programů na období 2014–2020. Evropský fond pro regionální rozvoj je rovněž hlavním investičním nástrojem pro digitalizaci průmyslu a malých a středních podniků a pro zavádění širokopásmového připojení. Politika soudržnosti dále pomáhá zlepšit přístup k informačním a komunikačním technologiím, jejich využívání a kvalitu. Do roku 2023 by investice do digitální ekonomiky z programu na období 2014–2020 měly dosáhnout více než 16 miliard EUR (). V rámci svých vlastních hodnotících činností zveřejnila Komise v roce 2020 dva pracovní dokumenty útvarů Komise (), které představují následné hodnocení hlavních projektů podporovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti v letech 2000 až 2013. EFRR se zaměřoval na dopravu a FS na projekty environmentální infrastruktury. Tato hodnocení potvrdila význam podpory EU pro tyto projekty při dosahování cílů EU. S podporou z regionálních fondů (): ·Bylo zrekonstruováno nebo zmodernizováno 1 200 km železničních tratí,

·4,6 milionu domácností získalo širokopásmový přístup s rychlostí alespoň 30 megabitů za sekundu. Digitální transformace posiluje potenciál podniků a může podpořit inovace. V případě pracovní síly je to možné pouze tehdy, jsou-li občané plně vybaveni dovednostmi, které potřebují, aby se jim dařilo v konkurenčním prostředí, které je důsledkem technologického pokroku. Investice z Evropského sociálního fondu pomáhají zajistit inkluzivní a spravedlivé vysoce kvalitní vzdělávání a podporují možnosti celoživotního učení pro všechny, včetně prohlubování dovedností v digitální sféře. Kromě toho také podporuje digitalizaci veřejné správy s cílem zlepšit budování institucionálních kapacit a umožnit jim rychle a účinně pomáhat občanům ( ). Podpora výzkumu a hospodářská transformace vytvářejí inovativní EU Zlepšování přístupu k výzkumu, zakládání inovativních malých a středních podniků a vytváření produktivního pracovního prostředí pro výzkumné pracovníky je nezbytné pro to, aby si EU udržela své postavení předního centra výzkumu a inovací. To podporuje politika soudržnosti, přičemž Evropský fond pro regionální rozvoj je spolu s programem Horizont 2020 jedním z hlavních nástrojů podpory výzkumu z rozpočtu EU. Prostřednictvím programů soudržnosti bylo na posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací přiděleno 62 miliard EUR, které mají být investovány do roku 2023. ·Celkem 8 200 výzkumných pracovníků bylo zaměstnáno v subjektech podporovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj. ·Díky regionálnímu financování mohlo více než 34 000 společností spolupracovat s výzkumnými institucemi. ·Podniky podpořené z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti uvedly na trh zhruba 17 500 nových výrobků. 1.3.2 Výdaje na soudržnost jsou klíčem k uskutečnění zelené transformace Přechod k udržitelné budoucnosti je pro EU klíčovou prioritou. Udržitelnější budoucnost zahrnuje řešení změny klimatu prostřednictvím opatření pro zmírnění změny klimatu (projekty, které řeší základní příčiny změny klimatu, aby ji zpomalily nebo zastavily) a opatření pro přizpůsobování se změně klimatu (projekty, díky nimž jsou hospodářství a infrastruktura EU odolné vůči očekávaným nebo skutečným dopadům na klima a které zlepšují připravenost). To zahrnuje také investice do biologické rozmanitosti, vody, odpadu a dalších priorit v oblasti životního prostředí. Posun směrem k nízkouhlíkovému hospodářství ve všech odvětvích musí zajistit, aby byl tento přechod sociálně spravedlivý a nikoho neopominul. Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti jsou důležitými prostředky, jejichž prostřednictvím se uskutečňují investice do životního prostředí. Nahromaděná zpoždění od začátku období v kombinaci s obtížnou situací v roce 2020 měla za následek zpoždění při dosahování výsledků. Na základě nedávných trendů v terénu je však Komise i nadále přesvědčena, že tyto programy výrazně přispějí k celkovému naplnění jejích zelených ambicí. Intervence v oblasti změny kvalifikace v rámci Evropského sociálního fondu pomohly občanům v oblastech těžby uhlí získat větší škálu dovedností, a mohli tak pracovat v jiných než těžebních odvětvích. Současně bylo do uhelných oblastí procházejících transformací strukturálně přilákáno více podniků, aby se diverzifikovalo spektrum příležitostí pro místní obyvatele. Fondy EU podporují cíl klimatické neutrality do roku 2050 a spravedlivou transformaci Fondy soudržnosti poskytují hlavní investiční podporu ambiciózním politikám EU v oblasti klimatu a energetiky v rámci Zelené dohody pro Evropu, podporují regiony a města na jejich cestě k dosažení cílů klimatické neutrality a oběhového hospodářství do roku 2050 a přispívají ke spravedlivé transformaci v souladu s cílem plánu EU na podporu oživení. Investice do opatření v oblasti klimatu byly stanoveny tak, aby tvořily 51 miliard EUR () prostředků na období 2014–2020. Podpora renovace budov zůstává klíčovou prioritou, zejména v rámci sdělení Komise o renovační vlně (). Politika soudržnosti plní obzvláštní úlohu při řízení přechodu ke klimatické neutralitě. Boj proti změně klimatu je společným úsilím, ale ne všechny regiony a členské státy mají stejnou výchozí pozici. Politika soudržnosti plně uznává, že mezi hospodářským rozvojem a výzvami v oblasti zajištění odolnosti hospodářství vůči změně klimatu, existuje často nepřímá souvislost. Proto jsou Fond soudržnosti a Evropský fond pro regionální rozvoj zaměřeny na podporu cílů v oblasti klimatu a životního prostředí v ekonomicky méně rozvinutých členských státech a regionech. Evropský sociální fond+ doplňuje úsilí o podporu změny kvalifikace, aby umožnil spravedlivý přechod na klimatickou neutralitu. Opatření pro přizpůsobení se změně klimatu () jsou zásadní pro zvýšení připravenosti a odolnosti a pro ochranu občanů EU před nepříznivými účinky způsobenými extrémními povětrnostními jevy v důsledku klimatu, které se pravděpodobně zintenzívní, i když bude globální oteplování udržováno v rámci cíle, kterým je 1,5 °C. ·V důsledku investic Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti bylo ušetřeno 2,8 milionu tun ekvivalentu oxidu uhličitého a 1 200 gigawatthodin roční spotřeby primární energie ve veřejných budovách. ·Prostřednictvím regionálního financování bylo dosaženo zvýšení další výrobní kapacity obnovitelné energie o více než 2 000 megawatthodin. ·Prostřednictvím regionálního financování má téměř 7,5 milionu lidí prospěch i z opatření na ochranu před povodněmi a téměř 15,3 milionu lidí z opatření na ochranu před lesními požáry. ·Evropský sociální fond podpořil rekvalifikace občanů v těžebních regionech. Současně bylo do uhelných oblastí procházejících transformací strukturálně přilákáno více podniků, aby se diverzifikovalo spektrum příležitostí pro místní obyvatele. Bylo to možné například prostřednictvím programu Kooperative Ausbildung an Kohlestandorten ze Severního Porýní-Vestfálska spolufinancovaného z Evropského sociálního fondu částkou ve výši 7,7 milionu EUR, jenž v letech 2014 až 2020 podpořil 1 300 účastníků. EU podporuje zelené udržitelné životní prostředí a chrání biologickou rozmanitost

Kromě opatření v oblasti klimatu podporují investice do politiky soudržnosti prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti také politiky EU v oblasti přírody a biologické rozmanitosti, například posílením sítě chráněných oblastí Natura 2000 a obnovou přírodních ekosystémů. Tyto investice rovněž přispívají k cílům EU v oblasti kvality vody, kvality ovzduší a přizpůsobování se změně klimatu, které jsou zase důležité pro regionální rozvoj. Politika soudržnosti zároveň zajišťuje, aby občané EU měli přístup k čisté vodě a recyklaci odpadu, což zajišťuje zdravé životní prostředí ve všech členských státech EU. Prostřednictvím financování z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti na období 2014–2020: ·byla navýšena kapacita recyklace odpadu na 1,2 milionu tun ročně, ·téměř 2,5 milionu dalších lidí bylo vybaveno vylepšeným zásobováním vodou, ·bylo rehabilitováno více než 1 700 hektarů půdy a téměř 6 milionů hektarů přírodních stanovišť dosáhlo lepšího stavu z hlediska ochrany. 1.3.3 Budování hospodářství, které pracuje ve prospěch lidí Kromě infrastruktury jsou to lidé, kteří EU spojují, a to jak hospodářsky, tak prostřednictvím sdílených zkušeností a hodnot. Sociální i hospodářská výměna čelily během krize COVID-19 a omezení volného pohybu osob po celé EU obzvláště obtížným výzvám, neboť občané nemohli překračovat hranice a podniky nemohly oslovovat zákazníky. O to důležitější bylo podpořit malé a střední podniky při zmírňování hospodářských dopadů, udržování konkurenceschopnosti a hledání nových způsobů, jak poskytovat lidem v EU možnosti odborné přípravy, navazování kontaktů a vytváření sítí. Klíčovým zaměřením je podpora malých a středních podniků Evropský fond pro regionální rozvoj podpořil investice do více než 613 000 malých a středních podniků, což pomohlo vytvořit dalších 185 000 pracovních míst a významně přispělo k hospodářskému růstu. Do konce roku 2019, tj. před rozšířením onemocnění COVID-19, dosáhla předpokládaná míra tvorby pracovních míst, založená na vybraných projektech, 94 % celkových očekávání na celkovou tvorbu pracovních míst do konce roku 2023. To ukazuje na silnou podporu, kterou rozpočet EU dokázal poskytnout, a to i v dobách krize. Zatím však není jasné, jak šok z pandemie ovlivní dosažení cílů v oblasti vytváření pracovních míst. Z programů na období 2014–2020 bude do zlepšení podnikatelského prostředí a podnikání investováno více než 57 miliard EUR. ·Více než 310 000 malých a středních podniků získalo nefinanční podporu. ·Bylo podpořeno přibližně 88 000 nových malých a středních podniků. ·Pomocí regionálního financování byly využity soukromé investice ve výši téměř 11,5 miliardy EUR ve formě grantů a 2,6 miliardy EUR, které nebyly ve formě grantů. EU investuje do lidí Rozpočet EU také investuje přímo do lidí a institucí. Podporuje další profesní rozvoj evropské pracovní síly a udržuje její konkurenceschopnost prostřednictvím odborné přípravy. Rovněž pomáhá zajistit vytváření pracovních míst v mnoha oblastech a občanům EU možnost dostatečného výdělku. Jelikož mladí lidé představují budoucnost Evropské unie, je pro EU nanejvýš důležité zajistit, aby pro ně existovaly příležitosti, vytvářet pracovní místa a prosazovat hodnoty EU. Zejména Evropský sociální fond v letech 2014 až 2019 prostřednictvím různých projektů pomohl 36,4 milionu lidí. Z toho 4,5 milionu osob nalezlo práci a 5,5 milionu získalo kvalifikaci v důsledku zásahu EU. Mezi ně patřilo 2,5 milionu osob se zdravotním postižením, jakož i 5,6 milionu migrantů a účastníků se zahraničním původem a 6,5 milionu znevýhodněných osob. Zvláštní Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí podporuje mladé lidi žijící v regionech se zvláště vysokou nezaměstnaností mladých lidí. Do konce roku 2019 bylo členským státům vyplaceno téměř 6 miliard EUR a 3 miliony mladých lidí se díky této podpoře zapojily do vzdělávání a odborné přípravy. V širším měřítku poskytuje Záruka pro mladé lidi, posílená v roce 2020, politický rámec EU v boji proti nezaměstnanosti mladých lidí. Od roku 2014 zajišťuje, že více než 31 milionů mladých lidí () přijalo nabídku zaměstnání, vzdělávání, odborné přípravy nebo učňovského vzdělávání. V hodnocení Evropského sociálního fondu a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí z roku 2020 () Komise zjistila, že podpora EU přinesla jasné výhody, protože zvýšila počet a škálu mladých lidí, kteří dostávají podporu, a zviditelnila otázky zaměstnanosti mladých lidí v celé EU. Oba tyto nástroje představují nejvýznamnější zdroje financování podporující provádění evropského pilíře sociálních práv (). Zejména Evropský sociální fond do konce roku 2019 prostřednictvím různých projektů pomohl 36,4 milionům osob. Z toho 4,5 milionu osob nalezlo práci a 5,5 milionu získalo kvalifikaci v důsledku zásahu EU. Členským státům bylo z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceno téměř 6 miliard EUR na podporu mladých lidí žijících v regionech s obzvláště vysokou mírou nezaměstnanosti mladých lidí. Ke konci roku 2019 se díky podpoře získané jak z Evropského sociálního fondu, tak z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí ( ) účastnily vzdělávání a odborné přípravy 3 miliony () mladých lidí a dalších 1,8 milionu lidí. Oba tyto nástroje představují nejvýznamnější zdroje financování podporující provádění evropského pilíře sociálních práv () a svým zaměřením na všechny potřebné lidi pokrývají širokou škálu účastníků. Z tohoto pohledu mělo do konce roku 2019 z této podpory prospěch 2,5 milionu osob se zdravotním postižením, jakož i 5,6 milionu migrantů a účastníků se zahraničním původem a 6,5 milionu znevýhodněných osob.

V hodnocení Evropského sociálního fondu a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí z roku 2020 () Komise zjistila, že podpora EU přinesla jasné výhody, protože zvýšila počet a škálu mladých lidí, kteří dostávají podporu, a zviditelnila otázky zaměstnanosti mladých lidí v celé EU. Program Erasmus+ nabízí příležitosti pro studenty a zaměstnance všech věkových kategorií ke studiu, odborné přípravě a dobrovolnictví v rámci Evropy i za jejími hranicemi. V roce 2020 byly z rozpočtu EU na tento program vynaloženy téměř 3 miliardy EUR (+ 4 % ve srovnání s rokem 2019). Kvůli krizi COVID-19 čelil program Erasmus+ velkým výzvám při vysílání lidí do zahraničí. Přestože důsledkem bylo, že do zahraničí odešlo o téměř 30 % méně osob, program Erasmus+ v roce 2020 i tak poskytl téměř 700 000 lidí příležitost vyzkoušet si žít jinak v rámci vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a prostřednictvím různých dalších možností výměny. Životní změny, které někdy tyto zkušenosti přinášejí, významně přispívají ke zlepšování vyhlídek na získání zaměstnání () a k podpoře myšlenky občanství EU. Za více než 30 let své existence rozšířil program Erasmus+ svou působnost, zapojovalo se do něj čím dál více občanů a od roku 1987 vedl k celkem více než 10 milionům mobilit. V reakci na rozšíření pandemie COVID-19 byla pro Erasmus+ v rámci platného právního rámce aktivována maximální možná flexibilita a podpůrná opatření, aby se účastníci a přijímající organizace mohli přizpůsobit mimořádným okolnostem. Program prokázal svoji odolnost a přizpůsobivost v jedinečných a bezprecedentních souvislostech. Počet předložených projektů vykázal jen velmi malý pokles. Podpora a spolufinancování programu Erasmus pro mladé podnikatele poskytla 1 300 nově vzniklých a začínajících podnikatelů příležitost absolvovat školení u zkušené osoby provozující malý nebo střední podnik v jiné zemi. Evropský sbor solidarity vytvořil příležitosti k dobrovolnictví nebo práci pro širokou škálu projektů doma nebo v zahraničí s financováním 170 milionů EUR (+ 16 % ve srovnání s rokem 2019). Tyto projekty pokrývají širokou škálu oblastí, jako je vzdělávání a odborná příprava, občanství a demokratická účast, životní prostředí a ochrana přírody, migrace a kultura. Fond evropské pomoci nejchudším osobám poskytuje potřebnou potravinovou a základní materiální pomoci nejzranitelnějším osobám naší společnosti. Každý rok se dostane v průměru k 12,5 milionu lidí. Podporu ve formě potravin a základního zboží doplňují doprovodná opatření poskytující pokyny a rady zaměřené na sociální začlenění nejchudších osob. V roce 2019 mělo z potravinové pomoci prospěch podle odhadů 12,2 milionu lidí (distribuováno bylo 345 000 tun potravin), více než 800 000 lidí získalo materiální pomoc a 30 000 lidí mělo prospěch z podpory sociálního začlenění. Kulturní a kreativní odvětví patřila v roce 2020 v krizi způsobené pandemií COVID-19 mezi ta nejvíce zasažená. Kvůli tomuto vnějšímu šoku byly nezbytné úpravy a byla zavedena pružná opatření, jako je změna z osobních činností v rámci projektu do online formátu. Z vedlejšího programu pro sdělovací prostředky byla také poskytnuta další podpora pro členy sítě Europa Cinemas, kteří trpěli nucenou uzávěrou (v celkové výši 16 milionů EUR). Omezení související s COVID-19 nicméně znamenala, že tento vedlejší program nedosahoval dobrých výsledků ve vztahu k některým ukazatelům, zejména pokud jde o velikost publika na akcích, které mohlo být osobně přítomno. 1.3.4 Rozpočet EU chrání živobytí občanů EU Lepší ochrana je součástí společných hodnot, na kterých je založeno sbližování EU. V rámci toho EU nadále prokazuje solidaritu v rámci svých hranic prostřednictvím koordinace a financování úsilí o zmírnění následků katastrof. Katastrofy v posledních letech zasáhly všechny regiony EU a následkem byly stovky obětí a škody za miliardy eur. Schopnosti členských států reagovat jsou kvůli epidemiím, přívalovým povodním, bouřím, lesním požárům, zemětřesením a katastrofám způsobeným člověkem pod neustálým tlakem. Navíc se zvýšily obavy o bezpečnost a očekává se, že změna klimatu v budoucnu zhorší dopad katastrof. Evropská komise vytvořila strategický mechanismus rezervy zdravotnického materiálu a jeho distribuce rescEU pod záštitou mechanismu civilní ochrany EU jako další síť zabývající se bezpečností. Tato rezerva umožňuje rychlé dodání zdravotnického vybavení, jako jsou ventilátory a osobní ochranné prostředky. Zásoba, která je v současnosti umístěna v devíti členských státech EU (Belgie, Dánsko, Německo, Řecko, Maďarsko, Nizozemsko, Rumunsko, Slovinsko a Švédsko), umožňuje EU rychleji reagovat na zdravotní krize. Více než 3 miliony osobních ochranných prostředků byly distribuovány do zemí, které je nejvíce potřebovaly. Neustále se pořizují další zdravotnické a osobní ochranné prostředky, aby se doplnila rezerva rescEU. V rámci působnosti rescEU byly provedeny následující činnosti. ·Celkem 3,8 milionu položek osobních ochranných prostředků bylo poskytnuto zdravotnickým službám (např. 2 miliony roušek a 1,4 milionu rukavic). ·Dánsko v reakci na žádost Slovenska o zdravotnický personál za účelem pomoci s léčbou pacientů s COVID-19 nabídlo prostřednictvím mechanismu civilní ochrany EU vyslání tří lékařů a pěti zdravotních sester. Belgie nabídla Slovensku nasazení lékaře, dvou zdravotních sester a vedoucího týmu. V roce 2020 došlo v EU k 45 aktivacím mechanismu civilní ochrany se 100% mírou odezvy. ·Pro období lesních požárů v roce 2020 Evropská komise spolufinancovala pohotovostní dostupnost protipožární flotily rescEU s cílem řešit potenciální nedostatky členských států při řešení lesních požárů. Flotila pro rok 2020 se skládala z celkem sedmnácti letadel (osm strojů typu Canadair, jeden typu De Havilland Canada DHC-8, dva typu Air Tractor a šest vrtulníků). Boj proti dezinformacím online je zásadní pro ochranu naší demokracie a společnosti. Z tohoto důvodu Komise kromě politických iniciativ poskytla v loňském roce finanční prostředky (ve výši 2,5 milionu EUR) na zřízení Evropské observatoře pro digitální sdělovací prostředky, jejímž účelem je podpora práce multidisciplinárních komunit složených z ověřovatelů faktů, výzkumných pracovníků a odborníků na mediální gramotnost. EU také chrání před nejhoršími formami chudoby. Fond evropské pomoci nejchudším osobám účinně poskytuje potřebnou potravinovou a základní materiální pomoc průměrně 12,5 milionu osob ročně. Potraviny a základní zboží doplňují doprovodná opatření poskytující pokyny a rady zaměřené na zajištění sociálního začlenění nejchudších osob. 1.4 Přírodní zdroje a životní prostředí Rozpočet EU si klade za cíl chránit přírodní zdroje, chránit životní prostředí a bojovat proti změně klimatu. Je zásadním faktorem při provádění zelené transformace, zlepšování bezpečnosti a kvality potravin, podpory pracovních míst a řešení problémů venkova, a to i ve světle krize COVID-19. Činí tak prostřednictvím několika fondů, včetně Evropského zemědělského záručního fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu a dohod o rybolovu a programu LIFE. Rozpočet přidělený na programy v této oblasti dosáhl v roce 2020 téměř 60 miliard EUR, což představuje 35 % celkových ročních rozpočtových výdajů. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou iniciativy v této oblasti seskupeny do okruhu „Přírodní zdroje a životní prostředí“. 1.1.4 Rozpočet EU podporuje udržitelné zemědělství a rybolov, chrání přírodní zdroje, bojuje proti změně klimatu a chrání biologickou rozmanitost

Pro ekologizaci zemědělského odvětví je třeba řešit různé aspekty, například snižování emisí skleníkových plynů, přechod k udržitelnému zemědělství a zachování biologické rozmanitosti. Rozpočet EU tyto změny podporuje, zejména prostřednictvím Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, ale také prostřednictvím programu LIFE. Evropský zemědělský záruční fond podporuje příjem zemědělců prostřednictvím přímých plateb, z čehož 30 % souvisí s třemi zemědělskými postupy, které jsou pro životní prostředí prospěšné: diverzifikace plodin, zachování trvalých travních porostů a ochrana ekologických oblastí na hospodářstvích. Celkový podíl zemědělské plochy EU, na níž se uplatňují postupy prospěšné pro životní prostředí, se zvýšil ze 75 % v roce 2015 na 79 % v roce 2019 a plocha ekologického zemědělství se zvýšila z 8,0 % v roce 2018 na 8,5 % v roce 2019. Řada opatření souvisejících s biologickou rozmanitostí zemědělské půdy však neprokázala požadovaný dopad, jak zjistil také Evropský účetní dvůr (), který dále vyjádřil obavy ohledně ochrany volně žijících opylovačů (). Kromě toho snižování emisí skleníkových plynů ze zemědělství EU, ať už z chovu hospodářských zvířat, nebo z hospodaření s půdou, v posledních letech stagnovalo a v některých členských státech se dokonce zvrátilo. Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a strategie biologické rozmanitosti přijaté v roce 2020 mají za cíl zajistit přechod k udržitelnému zemědělství mimo jiné stanovením řady cílů pro rok 2030 a posílit příspěvek společné zemědělské politiky k řešení klimatické krize, ochraně životního prostředí a zachování biologické rozmanitosti. Budoucí národní strategické plány by měly tyto cíle proměnit v konkrétní opatření v souladu s doporučeními vydanými v prosinci 2020. Přetrvávají důležité výzvy, zejména pokud jde o dopady společné zemědělské politiky na životní prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a plnění cílů do roku 2030. Dvě externí podpůrné hodnotící studie, které byly zveřejněny v březnu 2020, hodnotily dopad společné zemědělské politiky na přírodní stanoviště, krajinu a biologickou rozmanitost a na vodu. Závěrem studie o biologické rozmanitosti bylo, že existence společné zemědělské politiky navýšila ambice členských států při plnění cílů v oblasti biologické rozmanitosti i úrovně financování. Příspěvek a přínosy této politiky však do značné míry závisí na volbách a prioritách provádění členských států. Ve studii o vodě bylo zjištěno, že rámec společné zemědělské politiky je účinný při zachovávání minimálních postupů, které jsou prospěšné pro kvalitu vody. Rozhodujícím faktorem je opět rozhodnutí členských států o provádění, přičemž pouze několik opatření ve skutečnosti podporuje operace přímo zaměřené na problémy s kvalitou a množstvím vody. Absence příslušných údajů z monitorování byla v obou studiích zjištěna jako omezující. Tyto dvě studie spolu se třetí podpůrnou studií pro účely hodnocení půdy (zveřejněnou v únoru 2021) tvoří základ pracovního dokumentu útvarů Komise pro hodnocení, který by měl být zveřejněn ve druhé polovině roku 2021. Pokud jde o rozvoj venkova, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova podporuje přechod na zelenou a udržitelnou produkci. Na konci roku 2019 fond již například dosáhl svých cílů stanovených na rok 2023 v rámci cíle obnovy, zachování a zlepšení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím, a to zejména podporou postupů týkajících se obhospodařování půdy, které jsou přínosné pro biologickou rozmanitost, vodu a půdu. Fond se také přímo zabývá opatřeními v oblasti klimatu, i když s menším množstvím prostředků, zejména prostřednictvím investic do obnovitelné energie nebo do oblastí, na které se vztahují závazky obhospodařování týkající se emisí skleníkových plynů. V roce 2020 umožnila náhrada za náklady nebo ušlý příjem za provádění postupů prospěšných pro životní prostředí a klima zemědělcům zůstat na trhu a pokračovat v dodávkách veřejných statků. Program LIFE se zaměřuje na zelený přechod prostřednictvím cílených opatření týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti, opatření v oblasti klimatu, zvyšování povědomí a podpory provádění a prosazování právních předpisů a politik v oblasti životního prostředí a klimatu. To zahrnuje opatření, která přispívají k přechodu na udržitelné potravinové systémy v celém potravinovém hodnotovém řetězci, usilují o ochranu vody, vzduchu a půdy, snižují negativní dopady na ně, zachovávají a zlepšují jejich kvalitu a přispívají také k ochraně biologické rozmanitosti a dále podporují ekologické zemědělské postupy na ochranu ohrožených druhů, půdy, lesů a vody a podporují udržitelné hospodaření s živinami v zemědělství. Program LIFE se rovněž snaží zlepšit účinnost zdrojů a podporuje opatření ke zmírnění a přizpůsobování se změně klimatu. Program LIFE například zvýšil odolnost vůči klimatické krizi u nejméně 650 000 lidí přijetím nových procesů a technologií vyvinutých pro boj proti extrémním povětrnostním podmínkám. Společná rybářská politika rovněž klade velký důraz na ekologičtější postupy rybolovu. Jako příklad lze uvést, že v roce 2020 bylo dosaženo dalšího pokroku směrem k udržitelnějšímu rybolovu: v severovýchodním Atlantiku se populace obecně loví na zdravé úrovni, třebaže jisté problémy zde přetrvávají; ve Středozemním a Černém moři došlo u některých populací k mírné obnově, ale mnohé zůstávají nadměrně využívány, a proto byl kladen důraz na opatření k řešení této situace. A konečně, v EU se 20 % rybářského vybavení ztrácí na moři a je zdrojem třetiny mořského odpadu v evropských mořích. Aby se tato situace vyřešila, budou muset normalizační orgány řešit žádosti o oběhový návrh lovných zařízení. Hlavní výzvy týkající se dosažení dobrého stavu životního prostředí / stavu z hlediska ochrany jsou spojeny s nedostatky v provádění a absencí ambicí a zdrojů (). ·Na 79 % celkové zemědělské plochy EU se do roku 2019 vztahovala alespoň jedna ekologická povinnost v rámci společné zemědělské politiky. ·Prostřednictvím Evropského námořního a rybářského fondu bylo do konce roku 2019 podpořeno 5 000 operací týkajících se lepší správy sítě Natura 2000 a dalších chráněných mořských oblastí, spolu s 8 445 projekty zaměřenými na životní prostředí a účinné využívání zdrojů. ·V rámci programu LIFE na období 2014–2020 se vylepšuje nebo zachovává 1,7 milionu hektarů přírodních a polopřirozených stanovišť a stále probíhají akce na zlepšení podmínek pro 247 druhů volně žijících živočichů. ·Program LIFE Diademe vyvinul nový adaptivní systém pouličního osvětlení integrující senzory hluku, provozu a kvality ovzduší (). Projekt úspěšně snížil emise skleníkových plynů a spotřebu energie ve městech a přinesl významné hospodářské úspory. Systém se nyní používá v Římě, Piacenze a Rimini a je připraven k uvedení na trh. 1.2.4 Opatření EU pomáhá dosáhnout lepší bezpečnosti a kvality potravin pro všechny občany EU Zajištění udržitelnosti v zemědělství má pozitivní dopad na občany EU: Evropský zemědělský záruční fond i Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova jsou klíčem k zajištění životaschopné produkce potravin a bezpečnosti a zabezpečení potravin. Projektu EU Ovoce, zelenina a mléko do škol se ve školním roce 2018/2019 vztahoval na více než 19 milionů dětí a rovněž bylo financováno několik vzdělávacích opatření, včetně ochutnávek a návštěv farem. Udržitelnost, bezpečnost a kvalita potravin se řeší také v odvětví rybolovu, zejména podporou akvakultury. Poté, co již v roce 2016 překročila produkce cílovou úroveň stanovenou pro rok 2020, je akvakultura v EU silným a rostoucím odvětvím, které bude i nadále plnit klíčovou úlohu v poskytování udržitelných potravin, které jsou bezpečné, výživné a vysoce kvalitní. V praxi téměř polovina rozpočtu Evropského námořního a rybářského fondu, který byl přidělen na inovace související s akvakulturou, podporující přechod k efektivnějším systémům s menším dopadem a kvalitnější produkcí. V říjnu 2020 bylo zveřejněno průběžné hodnocení složky přímého řízení Evropského námořního a rybářského fondu. Závěrem hodnocení bylo, že tato část fondu má význam pro plnění cílů námořní a rybářské politiky EU. Je účinná a efektivní tom, že výsledků by nebylo možné dosáhnout při nižších nákladech a že by se tak nestalo bez finanční podpory EU. Příjemci grantů a smluv nicméně uvedli, že některé postupy byly administrativně náročné. Kromě toho jsou zapotřebí klíčové ukazatele výkonu, které by pomohly prokázat výsledky a dopady strukturovanějším způsobem. Nakonec došlo v roce 2020 v programu mezinárodní správy oceánů k dalšímu pokroku. Výzvy a řešení pro lepší správu oceánů byly projednány na fóru zúčastněných stran EU pro mezinárodní správu oceánů. Mandát k jednání přijatý v roce 2020 poskytl výchozí bod pro úsilí EU o dosažení dohody, která by zabránila neregulovanému rybolovu na volném moři ve střední části Severního ledového oceánu. EU prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu dále prosazovala udržitelné řízení populací podporované vědeckým poradenstvím, opatřeními k zajištění souladu a bojem proti nezákonnému rybolovu. 1.3.4 EU poskytuje zemědělcům a pobřežním komunitám zásadní podporu a pomáhá čelit výzvám ve venkovských oblastech Rozpočet EU poskytuje milionům příjemců v odvětví zemědělství cennou podporu, která je zásadní pro rozvoj venkovských oblastí EU (). Zavádí se systém režimů a intervencí s cílem přilákat mladé lidi k zemědělství a usnadnit rozvoj podnikání ve venkovských oblastech – například rozvojem místních zpracovatelských možností. Podíl zemědělských podniků s podporou rozvoje podnikání / investic pro mladé zemědělce se za posledních několik let výrazně zvýšil. Zatímco opatření společné zemědělské politiky týkající se generační obnovy měly pozitivní dopad na přilákání mladých lidí do venkovských oblastí a na zlepšení zaměstnanosti, je stále obtížné oddělit účinky jednotlivých opatření kvůli silnému vlivu vnějších faktorů, včetně obtíží s přístupem k půdě a kapitálu, který závisí především na vnitrostátních právních, sociálních a daňových politikách.

Kromě zemědělství vytváří Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova prostřednictvím svých projektů také desítky tisíc pracovních míst s cílem řešit sociální začlenění a snižování chudoby. To je součástí cíle fondu reagovat na širší problémy ve venkovských oblastech. Prostřednictvím různých iniciativ v souladu s celkovými cíli programů rozvoje venkova na období 2014–2020 pomohla společná zemědělská politika během tohoto období 17 milionům lidí žijících ve venkovských oblastech těžit ze zlepšení přístupu ke službám a infrastruktuře informačních a komunikačních technologií. V současné době se připravuje dlouhodobá vize pro venkovské oblasti zaměřená na řešení mnoha problémů, kterým čelí (od demografických změn přes konektivitu, riziko chudoby až po omezený přístup ke službám). Již proběhla rozsáhlá konzultace s několika různými proudy, jejímž cílem je věnovat zvláštní pozornost lidem žijícím ve venkovských oblastech a také místním a regionálním orgánům. Bude spojena s hodnocením společné zemědělské politiky z hlediska jejího dopadu na územní rozvoj a s výhledem do budoucna. Tato vize si klade za cíl řešit problémy a obavy tím, že bude stavět na nově vznikajících příležitostech ekologické a digitální transformace EU a identifikovat prostředky ke zlepšení kvality života na venkově, zajistí soudržnost, konzistenci a doplňkovost mezi politikami ve prospěch venkovských oblastí a komunit. Rovněž přispěje k zajištění odolnosti zemědělského systému do budoucna a pomůže zvýšit jeho odolnost tím, že prověří kapacity tohoto odvětví a využije veškeré možné příležitosti. Prostřednictvím Evropského námořního a rybářského fondu byla podpořena řada aspektů pobřežních komunit. Na konci roku 2019 fond podpořil téměř 15 % aktivního rybářského loďstva spolu s více než 4 000 plavidly pro drobný pobřežní rybolov. Fond se rovněž zaměřuje na problémy, kterým čelí nejvzdálenější regiony, zejména s cílem zajistit, aby produkty rybolovu a akvakultury vyráběné v těchto regionech měly prospěch z rovných podmínek. ·Celkem 6,2 milionu zemědělců mělo v rozpočtovém roce 2020 prospěch z přímých plateb a 500 000 zemědělců mělo prospěch z režimu pro mladé zemědělce. ·V rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova získalo do konce roku 2019 odborné vzdělání v zemědělství 1,5 milionu příjemců – přičemž cílem je do roku 2023 dosáhnout 3,6 milionu příjemců. 1.4.4 Opatření EU pomohla zemědělcům a pobřežním komunitám zmírnit problémy způsobené pandemií COVID-19 V roce 2020 zemědělské a rybářské fondy zareagovaly svižně, pokud šlo o řešení problémů, kterým odvětví čelilo v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19. V rámci zemědělství bylo zavedeno několik opatření za účelem zjednodušení a větší flexibility s cílem zabránit negativním důsledkům. Příklady konkrétních opatření přijatých v roce 2020 za účelem podpory společné zemědělské politiky při řešení krize COVID-19. V reakci na pandemii COVID-19 poskytla tržní opatření nezbytnou podporu pro zajištění životaschopnosti zemědělských podniků a posílení potravinového zabezpečení. Z rozpočtu EU byla financována podpora soukromého skladování mléčných a masných výrobků za účelem stabilizace trhů dočasným snížením dostupných dodávek. Dočasné uvolnění pravidel hospodářské soutěže prostřednictvím zvláštního rámce státní podpory v důsledku pandemie COVID-19 pomohlo dále řešit vážnou nerovnováhu na trhu, a pomohlo tak zemědělcům a jejich sdružením v těžce postižených odvětvích (např. mléko, brambory, květiny, víno). Výjimečná tržní opatření umožňovala větší flexibilitu v programech podpory trhu (např. ovoce, zelenina, olivy a olivový olej, včelařství, víno). Flexibilita byla zajištěna také v rámci projektu EU Ovoce, zelenina a mléko do škol, a to z důvodu zavírání škol, jakož i při řízení obchodu. Programům rozvoje venkova byla umožněna větší flexibilita a byla zjednodušena pravidla, aby poskytla výjimečnou dočasnou podporu v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova. Rybolov a akvakultura rovněž patřily k odvětvím, která byla bezprostředně ovlivněna narušením způsobeným pandemií COVID-19. První balíček podpůrných opatření byl přijat v březnu 2020 v rámci investiční iniciativy pro reakci na koronavirus, zatímco dočasné uvolnění pravidel hospodářské soutěže prostřednictvím zvláštního rámce státní podpory v důsledku pandemie COVID-19 pomohlo zajistit, aby na trhu zůstala dostatečná likvidita. Zvláštní „Cena za přizpůsobení se situaci v důsledku pandemie COVID-19“ byla věnována italskému projektu v rámci programu LIFE Prepair za jeho práci během krize COVID-19. Tento projekt řeší znečištění ovzduší způsobené dopravou, vytápěním domácností, průmyslem a výrobou energie. 1.5 Migrace a správa hranic V roce 2020 bylo více než 1,7 miliardy EUR () věnováno na migraci a správu hranic prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu, Fondu pro vnitřní bezpečnost a čtyř agentur zřízených v oblasti migrace a vnitřních věcí: Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva a Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou iniciativy v této oblasti seskupeny do okruhu „Migrace a správa hranic“. 1.5.1 Rozpočet EU podporuje solidaritu mezi členskými státy při řešení migračních výzev a ochraně lidí v nouzi Podpora solidarity mezi členskými státy ·Celkem 32 256 žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany přesunutých z jednoho členského státu do druhého s podporou Azylového, migračního a integračního fondu během období 2014–2020. Navzdory relativně malému objemu dotčených fondů ve srovnání se závažnými problémy spočívá hlavní přínos opatření na úrovni EU ve sdílení zátěže. Členské státy, které byly pod větším migračním tlakem, obdržely podporu ke zlepšení svých azylových systémů a přijímacích kapacit a byla jim poskytnuta naléhavá a strategická operační podpora zajišťující spravedlivé rozdělení odpovědnosti. Do konce ledna 2021 dosáhla celková částka v rámci mimořádné pomoci poskytovaná od roku 2014 více než 2,4 miliardy EUR (), což umožnilo několika členským státům včetně Řecka, Španělska a Itálie zachraňovat životy na moři, zlepšit přijímací zařízení pro příchozí migranty, poskytovat základní zdravotní péči a chránit zranitelné skupiny. Při řešení nepředvídaných událostí souvisejících s nestabilní migrační situací bude i nadále ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 klíčová úloha nástroje mimořádné pomoci. Vzhledem k tomu, že příliv migrantů pokračuje přes Středomoří, může krátkodobá dobrovolná solidarita prostřednictvím přemístění žadatelů o azyl a osob požívajících mezinárodní ochrany z jednoho členského státu do druhého pomoci budovat důvěru mezi členskými státy. Od roku 2019 Komise koordinuje dobrovolné přemístění žadatelů o azyl vyloděných v Itálii a na Maltě po záchranných operacích v centrálním Středomoří do jiných členských států, které dobrovolně projevují solidaritu. V březnu 2020 začalo dobrovolné přemístění také v Řecku, odkud již bylo přemístěno 2 213 nejzranitelnějších žadatelů. Posílení společného azylového systému a poskytování pomoci lidem v nouzi

·Během období 2014–2020 byla s podporou Azylového, migračního a integračního fondu poskytnuta pomoc 2 442 140 žadatelům o azyl. ·V období 2014–2020 obdrželo 6 924 718 státních příslušníků třetích zemí pomoc s integrací. Ta zahrnovala jazykové a občanské vzdělávání; přípravná opatření k usnadnění přístupu na trh práce a budování kapacit. V průběhu roku 2020 lidé stále prchali před pronásledováním ve svých domovských zemích a hledali lepší život. S podporou rozpočtu EU pomohly členské státy v letech 2014 až 2020 více než 2 milionům žadatelů o azyl. Zvláštní pozornost byla věnována těm nejzranitelnějším, zejména nezletilým osobám bez doprovodu. V roce 2020, po požárech, které v září zničily přijímací a identifikační středisko Moria na Lesbu, Komise financovala přesun 406 nezletilých osob bez doprovodu z Morie na pevninu a do bezpečí přesunula také děti bez doprovodu na jiných ostrovech. Komise vypsala zakázky na pomoc při mimořádných událostech v hodnotě 121 milionů EUR na výstavbu tří nových středisek na ostrovech Samos, Kos a Leros. Komise s plným souhlasem řeckých orgánů navíc zřídila pracovní skupinu na podporu řízení migrace v Řecku udržitelným způsobem, která realizuje společný pilotní projekt nového přijímacího zařízení na Lesbu. Nový pakt o migraci a azylu stanovující spravedlivější, více evropsky zaměřený přístup k řízení migrace a azylu V reakci na potřebu strukturální reformy migrační politiky EU a v návaznosti na pokrok dosažený v této oblasti od roku 2016 předložila Komise nový pakt o migraci a azylu a řadu legislativních návrhů, které Komise přijala v září 2020. Iniciativa zahrnuje všechny prvky potřebné pro komplexní přístup EU k řízení migrace založený na zásadě solidarity a spravedlivém sdílení odpovědnosti. 1.5.2 Rozpočet EU podporuje silné vnější hranice Komise v roce 2020 pracovala na zajištění silných vnějších hranic a harmonizovaného provádění společné vízové politiky, která umožní plně fungující schengenský prostor, klíčový faktor naší prosperity, bezpečnosti a svobod. Posílení správy hranic ·Do konce roku 2020 bylo s podporou Fondu pro vnitřní bezpečnost pro správu hranic vyvinuto nebo modernizováno 33 516 položek infrastruktury hraničních kontrol a prostředků pro kontroly a ostrahu. ·V schengenských informačních systémech bylo v roce 2020 zaznamenáno 209 178 pozitivních nálezů. Evropská unie značně investovala do účinné kontroly vnějších hranic prostřednictvím různých informačních systémů () na úrovni EU a do jejich interoperability, která poskytuje pohraniční stráži a policistům přístup k aktuálním informacím. Fond pro vnitřní bezpečnost rovněž přispěl k posílení kapacit orgánů členských států odpovědných za správu hranic, které fungují jako národní složky evropské pohraniční a pobřežní stráže, zejména prostřednictvím financování jejich technických možností a infrastruktury. V roce 2020 pokračovaly také přípravné práce na vyslání prvních týmů stálého sboru evropské pohraniční a pobřežní stráže v roce 2021. Komise navíc vypracovala sekundární právní předpisy nezbytné k tomu, aby Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva mohla začít navrhovat a vyvíjet nové informační systémy a jejich interoperabilitu. Interinstitucionální jednání o reformě vízového informačního systému byla úspěšně ukončena s podporou Komise. Spolu se systémem vstupu/výstupu a evropským systémem pro cestovní informace a povolení posílí reformovaný vízový informační systém správy hranic a bezpečnost v schengenském prostoru. Snížení pobídek pro nelegální příjezd migrantů a zajištění zákonných cest Díky podpoře činností Komise a financování ze strany EU, a to i v souvislosti s krizí COVID-19, se celkový počet zjištěných protiprávních překročení hranic v roce 2020 dále snížil na 125 000 ve srovnání se 142 000 v roce 2019. Hlavní příčiny migrace, včetně místních konfliktů, chudoby a nerovností, které se v důsledku krize COVID-19 a změny klimatu() prohloubily, přetrvávají. Komise při řešení nelegální migrace úzce spolupracuje se zeměmi mimo EU. V rámci nouzového svěřenského fondu EU pro stabilitu a řešení základních příčin nelegální migrace a vysídlených osob v Africe pomohla finanční podpora poskytnutá Maroku snížit počet nelegálních migrantů na západní středomořské trase. Rovněž byly v zemích mimo EU financovány informační kampaně s cílem poskytnout informace o rizicích nelegální migrace a nezákonnému převaděčství migrantů. ·V období 2014–2020 bylo s podporou Fondu pro azyl, migraci a integraci přesídleno 77 463 osob, z toho 14 812 v roce 2020 navzdory narušení způsobenému pandemií COVID-19. Koordinované úsilí v oblasti přesídlení, které poskytuje bezpečný a zákonný způsob, jak se dostat do EU, lidem, kteří potřebují mezinárodní ochranu, se od roku 2015 neustále posiluje. Nový pakt o migraci a azylu, zveřejněný dne 23. září 2020, potvrdil důležitost zajištění bezpečných zákonných cest a pozornost se v posledních letech stále více soustředí na zákonnou migraci a integraci zaměřenou na různé cílové skupiny, spolu s vytvořením zákonných cest na úrovni EU, která doplňuje a rozvíjí úsilí členských států. V programovém období 2014–2020 byla na přesídlení vyčleněna téměř 1 miliarda EUR. Komise zavedla nový ad hoc program pro přesídlování na období 2020–2021 s cílem 20 000 osob, ke kterému členské státy společně přislíbily téměř 30 000 míst pro přesídlení. To potvrzuje závazek členských států k přesídlení a jejich odhodlání rozšířit bezpečné a zákonné cesty k ochraně v EU. Kolektivní příslib EU do roku 2020 představuje téměř 50 % všech příslibů. Vracení migrantů bez práva na pobyt

·V období 2014–2020 bylo s podporou Azylového, migračního a integračního fondu vráceno 316 463 osob bez práva na pobyt. Aby byl azylový systém EU důvěryhodný, musí být migranti bez práva na pobyt vráceni do svých zemí původu. V roce 2020 Komise pokračovala v přijímání opatření ke zvýšení míry návratů, například dalším zlepšováním spolupráce s klíčovými zeměmi původu a prosazováním přijetí přepracované směrnice o navracení. Rozpočet EU podporuje členské státy při provádění rozhodnutí o navracení, která vydávají pro migranty bez práva na pobyt prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu a Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž. Míra navracení však zůstává neuspokojivá. Vyhlídky na zlepšení závisí jak na lepší spolupráci zemí mimo EU, tak na efektivitě členských států při realizaci návratů. V tomto ohledu schengenská hodnocení financovaná z Azylového, migračního a integračního fondu v oblasti navracení pomáhají směřovat členské státy ke konkrétním opatřením, kterým je třeba stanovit prioritu, aby bylo možné dosáhnout stanovených cílů. Rovněž jsou přijímána opatření k posílení úlohy Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž: v roce 2020 bylo prostřednictvím letů koordinovaných touto agenturou navráceno 12 072 státních příslušníků třetích zemí, a to navzdory přísným omezením v důsledku pandemie COVID-19. Nový pakt o migraci a azylu ohlásil novou strategii k posílení dobrovolného návratu a opětovného začlenění a upravuje jmenování koordinátora v oblasti navracení podporovaného novou sítí na vysoké úrovni pro navracení. To pomůže zajistit, aby návrat byl společnou odpovědností a byl řízen soudržným způsobem. 1.6 Bezpečnost a obrana V posledních několika letech se problémy v oblasti bezpečnosti stupňovaly. EU se stále více potýká se situacemi, které vedly k posílení jejích bezpečnostních kapacit. V této oblasti mají zásadní význam tyto iniciativy: evropský program rozvoje obranného průmyslu, přípravné akce zaměřené na obranný výzkum a složka „Policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou iniciativy v této oblasti seskupeny do okruhu „Bezpečnost a obrana“. 1.6.1 Rozpočet EU posiluje bezpečnostní a obrannou kapacitu Evropské unie Silný obranný průmysl je jádrem EU, která je v oblasti bezpečnosti více autonomní. Výzkum v oblasti bezpečnosti a podpora inovací podporují koordinovanou reakci EU na složité problémy a umožňují konkrétní kroky ke zmírnění rizik. Bezpečnostní unie byla jednou ze čtyř prioritních oblastí pracovního programu Horizont 2020 na období 2018–2020, což představovalo 50 % celkového veřejného financování v EU pro výzkum v oblasti bezpečnosti. V červenci 2018 byl na dobu dvou let do 31. prosince 2020 s rozpočtem 500 milionů EUR přijat Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem řešit roztříštěnost obranného průmyslu v EU a s cílem vybudovat další generaci obranných kapacit zásadního významu. Posílil konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu v EU a spolupráci mezi členskými státy ve fázi vývoje produktů a technologií v oblasti obrany, což usnadnilo lepší využívání úspor z rozsahu. Podporou vývojové fáze program přispívá k lepšímu využívání výsledků výzkumu v oblasti obrany a pomáhá překlenout mezeru mezi výzkumem a výrobou. Vzhledem k tomu, že je cílem programu zejména posílit spolupráci mezi podniky v různých členských státech, jediné činnosti způsobilé k financování z programu jsou ty činnosti, na kterých se podílí konsorcium alespoň tří podniků usazených na území nejméně tří členských států. Tento program podporuje přístup založený na spolupráci mezi subjekty v rámci obranného průmyslu v členských státech, přičemž finanční příspěvek EU umožňuje vývojové projekty, které by jinak v důsledku souvisejících vysokých finančních potřeb nebo technologických rizik nebyly zahájeny. Téměř 40 % příjemců, kteří dostávají finanční prostředky na základě výzev Evropského programu rozvoje obranného průmyslu z roku 2019, jsou malé a střední podniky, které jsou důležitou součástí evropského obranného průmyslu. Dalším pilotním programem je přípravná akce v oblasti obranného výzkumu. V roce 2020 poskytla financování ve výši 23 milionů EUR deseti projektům obranného výzkumu. Tyto programy připravují půdu pro plnohodnotný Evropský obranný fond, který od roku 2021 pomůže vytvořit integrovanou základnu obranného průmyslu v EU. Za účelem podpory obranného průmyslu během krize COVID-19 byly plně realizovány jak přípravná akce v oblasti obranného výzkumu, tak Evropský program rozvoje obranného průmyslu prostřednictvím podpisu grantových dohod a předběžného financování všech projektů, které byly vybrány k financování. Aby se však vyrovnaly dopady krize na postupy a pracovní mechanismy, bylo rozhodnuto o prodloužení lhůty pro předložení výzvy k podávání návrhů z roku 2020 do prosince 2020, aniž by tento krok měl dopad na finanční provádění programu v roce 2020. 2.6.1 Rozpočet EU usnadňuje přeshraniční spolupráci v oblasti bezpečnosti Cílem orgánů EU je posílit bezpečnost v Evropské unii, usnadnit přeshraniční spolupráci a výměnu informací mezi příslušnými orgány členských států a umožnit interoperabilitu příslušných bezpečnostních informačních systémů EU. Děje se tak prostřednictvím Fondu pro vnitřní bezpečnost, který rovněž usnadňuje společné operace a umožňuje modernizaci budov důležitých z hlediska zabezpečení, čímž podporuje provádění strategie vnitřní bezpečnosti a spolupráci v oblasti prosazování práva. Složka „Policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost () přispívá k boji proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti, terorismu a bezpečnostním hrozbám. Celkem bylo vytvořeno 21 sítí EU k posílení vzájemné důvěry a sdílení informací mezi vnitrostátními orgány a tato složka financuje zřízení vnitrostátních systémů jmenné evidence cestujících, což vnitrostátním donucovacím orgánům umožňuje výměnu informací o podezřelých cestujících v letecké dopravě. EU navíc bojuje za ochranu svobody náboženského vyznání a přesvědčení. Proto bylo v roce 2020 poskytnuto 23 milionů EUR členským státům a náboženským obcím na ochranu náboženských staveb a veřejných prostor. Nová protiteroristická agenda () stanoví další postup, pokud jde o opatření na úrovni EU s cílem lépe předvídat teroristické hrozby, předcházet jim, chránit proti nim a reagovat na ně. Úsilí vynaložené v průběhu let v této oblasti přineslo hmatatelné výsledky. Podle zprávy Agentury pro spolupráci v oblasti prosazování práva o situaci a trendech v oblasti terorismu v Evropské unii z roku 2020 poklesly případy teroristických útoků v roce 2019 na 119 ve srovnání se 129 v roce 2018. Vzhledem k tomu, že terorismus nelze řešit členskými státy samostatně, podporuje rozpočet EU v této oblasti intenzivnější spolupráci mezi členskými státy, jakož i odbornou přípravu a budování kapacit. ·V období 2014–2020 bylo z Fondu pro vnitřní bezpečnost podpořeno 287 společných vyšetřovacích týmů a operační projekty Evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti. ·Pro usnadnění ochrany kritické infrastruktury členskými státy ve všech hospodářských odvětvích bylo zavedeno nebo dále modernizováno 406 nástrojů. 1.7 Sousedství a svět

Vzhledem k tomu, že se vyskytuje stále více celosvětových problémů, musí mít EU ve světě aktivnější úlohu a silnější hlas tím, že posílí své postavení hlavního zastánce demokracie a podpoří otevřený a spravedlivý obchod, partnerství, mnohostrannost a celosvětový řád založený na pravidlech. Cílem je posílit vztahy s partnerskými zeměmi, podporovat udržitelný rozvoj a budovat kapacity EU pro řešení krizí. Prostřednictvím svých programů vnější činnosti prosazuje EU své klíčové hodnoty po celém světě, přičemž financuje opatření na podporu demokracie, míru, solidarity, stability, vymýcení chudoby, prosperity a zachování přírodních zdrojů v sousedství EU a na celém světě. Zapojení EU v oblasti konektivity je navíc součástí její mezinárodní propagace dvojí transformace, ekologické a digitální. Rozpočet EU pomáhá podporovat udržitelné hospodářství; sociální a digitální rozvoj a ochranu lidských práv, řádnou správa věcí veřejných a právního státu. Strategický záměr i praktické provádění konektivity v EU zůstávají jádrem geopolitické agendy EU. V dlouhodobém rozpočtu na období 2021–2027 jsou iniciativy v této oblasti seskupeny do okruhu „Sousedství a svět“. Nástroj pro globální přístup k očkovací látce COVAX vede úsilí o zajištění náležitého a spravedlivého přístupu k očkovacím látkám COVID-19 v zemích s nízkými a středními příjmy. Tým Evropa je jedním z hlavních přispěvatelů do platformy COVAX, přičemž poskytl téměř 2,5 miliardy EUR. Komise se účastní nástroje COVAX pro spravedlivý přístup k cenově dostupným očkovacím látkám COVID-19 a k lednu 2021 přispěla 1 miliardou EUR na záruky EU. Cílem nástroje COVAX je pořídit nejméně 2 miliardy dávek očkovacích látek COVID-19 – dost na to, aby bylo možné v každé zemi očkovat nejméně 20 % populace. 1.7.1 EU usiluje o dosažení svobodného a prosperujícího sousedství Evropská politika sousedství usiluje o navázání zvláštních vztahů se šestnácti sousedy EU v jižním Středomoří a Východního partnerství a zaměřuje se na čtyři prioritní oblasti (dobrá správa věcí veřejných, demokracie, právní stát a lidská práva; vývoj ekonomiky; bezpečnost a migrace a mobilita) s cílem zvýšit odolnost sousedních států EU a jejich společností. Politika rozšíření v souladu s hodnotami, zákony a normami EU vede, podporuje a sleduje reformy v zemích, které chtějí vstoupit do EU. Podporuje mír a stabilitu a pomáhá zlepšovat kvalitu života lidí. EU poskytuje pomoc sousedním zemím a kandidátským zemím na přistoupení nejen prostřednictvím institucionální podpory, ale také prostřednictvím hospodářské podpory a rozvoje infrastruktury, které působí jako klíčové stavební kameny pro zajištění stability, prosperity a udržitelnosti. Hlavními rozpočtovými prostředky na podporu politiky sousedství a zemí zapojených do procesu rozšiřování byly v roce 2020 Evropský nástroj sousedství a Nástroj předvstupní pomoci II. Evropský plán vnějších investic ve výši 5,1 miliardy eur má v zemích sousedících s EU a v Africe přinést investice ve výši více než 50 miliard EUR. Již nyní přináší výhody jednotlivcům, komunitám i malým podnikům. V roce 2020 bylo zaměření tohoto plánu změněno tak, aby pomohl reagovat na pandemii COVID-19, včetně 400 milionů EUR na financování nástroje COVAX. Nástroj předvstupní pomoci je prostředek, kterým EU finanční a technickou pomocí podporuje reformy v zemích zapojených do procesu rozšiřování. Tyto finanční prostředky přispívají k budování kapacit v těchto zemích během celého procesu přistoupení, což vede k postupnému pozitivnímu vývoji v daném regionu. V období 2014–2020 bylo dosaženo významných milníků. Komise v květnu 2019 přijala stanovisko k žádosti Bosny a Hercegoviny a určila 14 klíčových priorit, které musí země splnit, aby mohla zahájit přístupová jednání k EU. V červenci 2018 Komise potvrdila, že Kosovo () splnilo všechny zbývající kritéria pro uvolnění vízového režimu. V březnu 2020 Evropská rada podpořila rozhodnutí zahájit přístupová jednání s Albánií a se Severní Makedonií. Počínaje lednem 2014 byla se Srbskem zahájena jednání o osmnácti kapitolách, přičemž dvě byla prozatímně uzavřena. Od roku 2020 bylo s Černou Horou zahájeno 33 kapitol. Na další podporu dlouhodobého hospodářského oživení a urychlení konvergence s EU předložila Komise v říjnu 2020 hospodářský a investiční plán pro západní Balkán, v němž uvolnila až 9 miliard EUR ve formě grantů, zatímco nový záruční nástroj pro západní Balkán podpoří investice až do výše 20 miliard EUR. Plán rovněž podporuje silnou regionální integraci prostřednictvím společného regionálního trhu, který představitelé západního Balkánu podpořili v listopadu 2020 (). V roce 2020 Komise pokračovala v podpoře sociálních a hospodářských reforem v regionu prostřednictvím programů hospodářských reforem programů hospodářských reforem a rovněž prostřednictvím (1) stimulace uplatňování zásad evropského pilíře sociálních práv v těchto zemích, (2) posilování regionální spolupráce ve spolupráci s Mezinárodní organizací práce a Radou pro regionální spolupráci a (3) zavedení acquis EU. ·100 000 lidí, včetně studentů, výzkumných pracovníků a zaměstnanců, se v letech 2014 až 2020 účastnilo činností v rámci programu Erasmus+ zahrnujících partnery na západním Balkáně. ·75 000 občanů bylo v letech 2014 až 2020 připojeno k čistšímu a efektivnějšímu dálkovému vytápění v Prištině a Gjakově. Východní partnerství bylo zahájeno v roce 2009 s úmyslem podporovat důkladnější demokratický a ekonomický rozvoj a protikorupční opatření v bývalých zemích Sovětského svazu. Žádné současné vyhlídky na členství v EU nejsou jednoznačné a pokrok v provádění opatření na podporu zásad EU byl v několika partnerských zemích někdy pomalý. To platí zejména s ohledem na demokracii, svobodu projevu a protikorupční opatření. EU nicméně od zahájení partnerství podpořila více než 125 000 podniků, kryla úvěry ve výši 2 miliard EUR, zachovala více než 250 000 pracovních míst a pomohla vytvořit přibližně 34 000 nových pracovních míst. Ve východním sousedství je Ukrajina i nadále klíčovým zaměřením podpory, protože čelí pokračující vnitřní i vnější agresi. EU podpořila Ukrajinu při zvyšování její odolnosti za účelem snížení škodlivého vlivu. Pomoc EU přispěla k ucelenému programu reforem na Ukrajině a ke stabilizaci jejího hospodářství pomocí bezprecedentních balíčků pomoci (přibližně 1,6 miliardy EUR dvoustranné pomoci v letech 2014 až 2020). Pomoc byla poskytována prostřednictvím programů, mimo jiné v oblasti decentralizace (Ukrajina – posílení pravomocí na místní úrovni, program odpovědnosti a rozvoje), boje proti korupci (protikorupční iniciativa Evropské unie), právního státu (Pravo-Justice) a reformy veřejné správy (podpora komplexní reformy veřejné správy na Ukrajině). Díky podpoře EU bylo na Ukrajině dosaženo mj. následujících úspěchů. ·900 obcí využilo politické poradenství programu Ukrajina – posílení pravomocí na místní úrovni, program odpovědnosti a rozvoje. ·Vrchní protikorupční soud, který byl zřízen s podporou EU, již vyřešil 300 případů korupce na vysoké úrovni proti vyšším úředníkům, politikům a podnikatelům. ·197 soudců Nejvyššího soudu, který byl v roce 2016 reformován, bylo vybráno na základě transparentního procesu založeného na dosažených výsledcích, včetně kontroly integrity a pokročilého psychologického testování. ·9 800 státních zástupců na regionální a místní úrovni prochází přísným prověřovacím postupem, včetně kontroly odbornosti a integrity a testování adaptačních schopností. 8 400 z nich již postup dokončilo a 6 500 úspěšně absolvovalo. V jižním sousedství jsou vztahy EU se Středním východem a severní Afrikou formovány prostřednictvím Unie pro Středomoří a evropské politiky sousedství. Unie pro Středomoří se zaměřuje na regionální spolupráci a doplňuje evropskou politiku sousedství, která podporuje politické a hospodářské reformy spojené s finanční nebo technickou pomocí na úrovni země. Například podpora EU pro Palestinu () dosáhla k 55 000 příjemců na Západním břehu Jordánu a byly z ní poskytnuty platy a důchody civilním pracovníkům Palestinské samosprávy. Rovněž poskytla peněžitou pomoc 22 000 chudých a zranitelných rodin na Západním břehu Jordánu a 65 000 takových rodin v pásmu Gazy. Komise navíc přispěla k placení lékařských vyšetření nemocnicím ve východním Jeruzalémě, přičemž zachovala dostupnost, přístup a udržitelnost základních služeb terciární zdravotní péče pro palestinské obyvatelstvo, z nichž většina není k dispozici jinde v Palestině. V Sýrii byla podpora zaměřena také na sektor zdravotní péče, jehož výsledky zahrnovaly 1,8 milionu konzultací v rámci primární zdravotní péče, 15 085 vyšetření, 6 751 pracovníků v rámci primárního zdravotnictví, obnovu osmi klinik primární zdravotní péče, podporu 320 pracovníků primární zdravotní péče a rozsáhlé budování kapacit s cílem zvýšit kompetence zdravotnických pracovníků v několika potřebných oblastech. Od roku 2015 prostřednictvím regionálního svěřenského fondu EU zřízeného v reakci na krizi:

·V rámci programu na posílení místní infrastruktury bylo proškoleno 43 155 lidí a 6 229 místních zařízení; ·504 225 dětí získalo přístup k základnímu formálnímu a neformálnímu vzdělávání, přičemž bylo vyškoleno 19 362 učitelů a bylo vybudováno nebo zrekonstruováno 324 vzdělávacích zařízení; ·prostřednictvím konzultací v rámci primární zdravotní péče a vzdělávání v oblasti zdravotní péče bylo osloveno více než 4,3 milionu jednotlivců, ve zdravotnických službách bylo vyškoleno 7 380 odborných pracovníků a 204 zdravotnických infrastruktur bylo zmodernizováno, renovováno nebo dovybaveno; ·zlepšil se přístup ke službám v odvětví vodního hospodářství, hygienických a sanitárních zařízení pro 483 704 osob, zejména pokud jde o zdroje pitné vody a podporu hygieny, a bylo vybudováno nebo obnoveno 265 obecních/regionálních vodovodních a kanalizačních zařízení. V Tunisku a Maroku se společný program EU – Rada Evropy s názvem „Zajištění udržitelné demokratické správy věcí veřejných a lidských práv v jižním Středomoří“ aktivně snažil řešit násilí založené na pohlaví jako porušení lidských práv. Tunisko požádalo o přistoupení k Istanbulské úmluvě v listopadu 2019. 1.7.2 Rozpočet EU prostřednictvím mezinárodních partnerství podporuje udržitelný rozvoj, mír a demokracii EU jakožto globální síla bojující za mír, právní stát, demokracii a udržitelný rozvoj usiluje o stanovení těchto cílů a hodnot po celém světě. Činí tak prostřednictvím různých nástrojů a svěřenských fondů, jejichž cílem je snížit potenciál chudoby a konfliktů, zvýšit hospodářský rozvoj a prosazovat lidská práva a rovnost pohlaví. Když světoví vůdci přijali Agendu OSN 2030, předvídali potřebu společného rámce pro řešení několika globálních výzev současně. S pandemií a jejími dopady se pokrok v oblasti udržitelného rozvoje stal obzvláště naléhavým. V roce 2020 COVID-19 prohloubil stávající nerovnosti a zvrátil roky pokroku. Při prosazování agendy týkající se transformace začala EU společně se svými partnery realizovat iniciativu pro globální oživení, jejímž cílem je snížit nerovnosti a podpořit lidský rozvoj a spravedlivou ekologickou transformaci na globální úrovni. Vztah EU s Afrikou zůstal v průběhu roku 2020 klíčovou prioritou. V březnu bylo ve společném sdělení společně s ESVČ – „Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku“ uvedeno sdělení podrobně popisující partnerství EU s Afrikou a vizi EU směrem k posílení spojenectví EU s Afrikou. Rok 2020 nás také přiblížil k nové dohodě o partnerství se 79 členy Organizace afrických, karibských a tichomořských států. Nová ambiciózní dohoda, známá také jako dohoda „post-Cotonou“, má nejen přestavět vztahy partnerů se zvláštním zaměřením na regiony, ale také lépe reagovat na globální výzvy v příštích dvou desetiletích. Přístup Týmu Evropa byl zaveden jako společná reakce na COVID-19 ze strany EU, jejích členských států a evropských finančních institucí a úspěšně uvolnil 40 miliard EUR. V rámci procesu tvorby programů zahájeného v roce 2020 bylo identifikováno přibližně 150 nápadů pro iniciativy Týmu Evropa. Jedná se o stěžejní projekty transformace, které budou navrženy, financovány a provedeny společně v rámci přístupu Týmu Evropa. Pokud jde o opatření v oblasti změny klimatu, v roce 2020 zůstala EU předním světovým poskytovatelem financování v oblasti klimatu a nejprogresivnějším subjektem v mezinárodním procesu jednání o změně klimatu. Komise přispěla k plnění závazků EU uvedených v Pařížské dohodě o změně klimatu podporou modernizace a provádění vnitrostátně stanovených příspěvků partnerských zemí a pomocí budování jejich kapacit pro přizpůsobení se změně klimatu vytvořením nového programu pro snižování rizika katastrof v hodnotě 100 milionů EUR. Pandemie COVID-19 donutila globální vůdce přehodnotit vzdělávací systémy a zdůraznila význam investic do konektivity a digitalizace. Digitální a datové technologie byly klíčovým faktorem reakce EU; přibližně 60 milionů EUR bylo uvolněno v rámci přístupu Tým Evropa a přesměrováno na zásahy okamžité reakce s cílem poskytnout úlevu v sociálně-ekonomických systémech partnerských zemí a poskytnout lidem prostředky, aby mohli pokračovat ve svém vzdělávání a získat přístup ke zdravotním informacím a službám. Lidská práva a demokracie jsou v mnoha zemích pod velkým tlakem, což je situace, která se s krizí COVID-19 dále zhoršila. V roce 2020 EU spolupracovala s konsorcii organizací občanské společnosti na podpoře novinářů v Latinské Americe a Africe a financovala vytvoření globálního monitoru dopadu COVID-19 na demokracii a lidská práva ( ). V rámci nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru bylo v roce 2020 přijato 56 opatření reagujících na krizové situace, z nichž 16 se týkalo krize COVID-19. Tento nástroj hrál průkopnickou roli v reakcích na globální, nadregionální a nově vznikající hrozby a působil v oblastech, které dříve nebyly pokryty nástroji spolupráce EU prostřednictvím pilotních akcí, které byly v některých případech později rozšířeny v rámci tradičnějších nástrojů rozvojové spolupráce, jako je Evropský rozvojový fond. Mezi příslušné příklady patří ty v oblasti Sahelu (týkající se policejní spolupráce a boji proti terorismu), v oblasti Afrického rohu (týkající se prevence a financování terorismu) a v Latinské Americe (týkající se policejní spolupráce). Opatření v oblasti nešíření zbraní a odzbrojení financované z rozpočtu společné zahraniční a bezpečnostní politiky přispěly k mezinárodnímu míru a bezpečnosti posílením norem proti šíření zbraní hromadného ničení. Toho bylo dosaženo pokrokem v oblasti univerzalizace, institucionální silou a účinným prováděním příslušných smluv a mechanismů (např. Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek) a předcházením a bojem proti nedovolenému hromadění ručních palných a lehkých zbraní a jejich střeliva a proti nedovolenému obchodování s nimi. Rovněž podpořila provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi a přijetí politik v oblasti vývozu vojenské technologie a vybavení. Zachování stability rovněž zajistily podstatné mise společné bezpečnostní a obranné politiky a mandáty zvláštních zástupců EU. Nástroj partnerství nadále přispíval k vnější činnosti EU podporou její zahraniční politiky a řešil výzvy globálního významu, jako je změna klimatu a ochrana životního prostředí; mezinárodní rozměr strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst a pracovní místa podporující začlenění a zlepšení přístupu na trhy a podpora obchodu, investic a veřejné diplomacie. V roce 2020 Svěřenský fond pro Kolumbii, částečně financovaný z nástroje pro rozvojovou spolupráci, nadále podporoval provádění mírové dohody mezi kolumbijskou vládou a FARC (Revoluční ozbrojené síly Kolumbie). Převedla politickou podporu EU do mírové dohody, zejména pokud jde o prvky týkající se reformy venkova, pozemkové reformy a sociálního a ekonomického opětovného začlenění bývalých bojovníků FARC. V roce 2020 fond také poskytl podporu 39 partnerským zemím, aby jejich vnitrostátní systémy sociální ochrany byly inkluzivnější, finančně udržitelné a reagovaly na otřesy, jako je krize COVID-19. Podpora EU jejích základních hodnot je dále posílena evropským nástrojem pro demokracii a lidská práva. Navzdory rostoucím útokům na mezinárodní systém lidských práv a mezinárodní systém spravedlnosti Komise nadále podporuje klíčové instituce, včetně Mezinárodního trestního soudu a Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva. Nástroj pro řešení krizí v oblasti lidských práv v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva poskytuje flexibilní způsob financování pro řešení situací, kdy dochází k závažnému nedostatku základních svobod, kdy je nejvíce ohrožena lidská bezpečnost, kdy organizace pro lidská práva a obránci lidských práv pracují ve výjimečně obtížných podmínkách nebo pokud by bylo zveřejnění výzvy k podávání návrhů nevhodné. Nap