CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 25.3.2009 
SEK(2009) 356 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k  
návrhu 
 
RÁMCOVÉHO ROZHODNUTÍ RADY 
 
o boji proti pohlavnímu zn eužívání a pohlavnímu vyko řisťování dětí a proti d ětské 
pornografii, kterým se zrušuj e rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV  
  
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
 
{KOM(2009) 135} 
{SEK(2009) 355}  
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
1. V ČEM SPO ČÍVÁ PROBLÉM ? 
Pohlavní zneužívání a pohlavní vyko řisťování dětí jsou obzvlášt ě závažné formy trestné 
činnosti, nebo ť jsou namí řeny proti d ětem, které mají právo na zvláštní ochranu a pé či. 
Způsobují ob ětem dlouhodobou fyzickou, psychic kou a sociální újmu a p řetrvávání tohoto 
jevu ohrožuje základní hodnoty moderní spole čnosti, pokud jde o zvláštní ochranu d ětí a 
důvěru v příslušné státní instituce. Studie navzdory nedostatku p řesných a spolehlivých 
statistik nazna čují, že nezanedbatelná část dětí v Evrop ě může být během svého d ětství obětí 
sexuálního násilí, p řičemž výzkumy rovn ěž naznačují, že těchto jevů postupem času neubývá. 
Určitých forem sexuálního násilí naopak p řibývá. 
U dětí, jež se staly ob ětí zneužití, je hlavní p říčinou jejich zranitel nost, která je d ůsledkem 
řady faktor ů. Nedostate čná reakce mechanism ů na prosazování práva p řispívá k velké 
rozšířenosti těchto jevů a obtíže jsou dále prohlubovány tím, že ur čité formy trestných činů 
překračují hranice stát ů. Oběti se často z důvodu studu či ze strachu z následk ů zdráhají 
zneužití oznámit, rozdíly v trestním právu a postupech členských stát ů mohou v r ůzných 
zemích vést k odlišnému zp ůsobu vyšet řování a stíhání a odsouzení pachatelé m ohou být i po 
odpykání svého trestu stále nebezpe ční. Tyto problémy se vyost řily vývojem v oblasti 
informačních technologií, který usnad ňuje produkci a ší ření snímk ů zobrazujících pohlavní 
zneužívání d ětí a současně zajišťuje anonymitu pachatel ů. Přitom se musí vnitrostátní právní 
systémy zabývat velkým po čtem zúčastněných osob s r ůzným stupn ěm odpovědnosti, které 
navíc působí v rámci r ůzných jurisdikcí. Snadn ější cestování a rozdíly v p říjmech podporují 
tzv. sexuální turistiku zam ěřenou na d ěti a vedou k tomu, že pachatelé sexuáln ě motivovaných 
trestných činů spáchaných v zahrani čí zůstávají často nepotrestáni. Nehled ě na obtíže p ři 
trestním stíhání m ůže organizovaná trestná činnost přinášet bez velkého rizika zna čné zisky. 
2. CO ODŮVODŇUJE OPAT ŘENÍ NA ÚROVNI EU? 
Vnitrostátní právní p ředpisy upravují n ěkteré z uvedených problém ů v odlišné mí ře. Nejsou 
však dostate čně přísné a jednotné, aby spole čnost mohla na tento znepokojivý jev d ůrazně 
reagovat. Na úrovni EU sbližuje rámc ové rozhodnutí Rady 2004/68/SVV alespo ň v minimální 
míře právní p ředpisy členských stát ů tak, aby byly nejzávažn ější formy pohlavního 
zneužívání a vyko řisťování dětí považovány za trestný čin, aby byla rozší řena působnost 
vnitrostátních soud ů a poskytnuta minimální pomoc ob ětem. Ačkoli celkov ě byly dané 
požadavky spln ěny, vykazuje rámcové rozhodnutí n ěkolik nedostatk ů. Právní p ředpisy 
sbližuje pouze u omezeného po čtu trestných činů, neřeší nové formy zneužívání a 
vykořisťování prost řednictvím informa čních technologií, neodstra ňuje překážky bránící 
trestnímu stíhání mimo území daného státu, ne řeší všechny specifické pot řeby dětských ob ětí 
a neobsahuje p řiměřená opatření pro předcházení t ěmto trestným činům. 
Jistý dopad na řešení těchto trestných činů mohly mít probíhající iniciativy v rámci policejní a 
justiční spolupráce. Navíc byla v roce 2007 p řijata Úmluva Rady Evropy CETS č. 201 o 
ochraně dětí před pohlavním vyko řisťováním a pohlavním zneužíváním, která je patrn ě 
nejvyšší sou časnou mezinárodní normou v oblasti ochrany d ětí před pohlavním zneužíváním a 
vykořisťováním. Kdyby se k jejímu provád ění připojily všechny členské státy, vedlo by to 
rovněž k výraznému zlepšení situace. Z d ůvodu zdlouhavých vnitrostátních postup ů a absence 
časového rámce pro ratifikaci však neexistuje záruka, že bude Úmluva v blízké budoucnosti 
CS 3   CS ratifikována všemi členskými státy. Navíc Úm luva neposkytuje silný kontrolní mechanismus, 
který by zaru čil její řádné provád ění. 
Z těchto důvodů zúčastněné strany d ůrazně vyžadují ú činnější specifická opat ření. 
3. JAKÉ JSOU CÍLE OPAT ŘENÍ? 
Obecným politickým cílem Unie v této oblasti je podle článku 29 Smlouvy o Evropské unii 
předcházení trestným činům namířeným proti d ětem a boj proti nim. Tyto trestné činy 
zahrnují rovn ěž pohlavní zneužívání a pohlavní vyko řisťování dětí.  
Tento obecný cíl by mohl být napln ěn pomocí opat ření, jež budou zam ěřena na dosažení 
následujících specifických a operativních cíl ů: 
A. Specifický cíl: zavést ú činné trestní stíhání  
Operativní cíle:  
A.1 Ukládat ú činné, přiměřené a odrazující trestní sankce  pachatelům, kteří se dopustí 
pohlavního zneužití nebo vyko řisťování dítěte 
A.2 Usnadnit vyšet řování trestných činů a zahájení trestního řízení  
A.3 Účinně stíhat trestné činy zneužívání nebo vyko řisťování spáchané v zahrani čí 
A.4 Odstranit  překážky mezinárodní spolupráce  a podpo řit využívání nástroj ů 
k vyšetřování, jež jsou ú činné v případě organizované a nadnárodní trestné činnosti 
B. Specifický cíl: chránit práva ob ětí 
Operativní cíle:  
B.1 Usnadnit ob ětem přístup  k opravným prost ředkům a k vhodným zvláštním 
opatřením týkajícím se ochrany. 
B.2 Zajistit, aby d ětské oběti pohlavního zneužívání a vyko řisťování neutrpěly účastí ve 
vyšetřování a v trestním řízení žádnou újmu . 
C. Specifický cíl: p ředcházet pohlavnímu vyko řisťování a zneužívání d ětí 
Operativní cíle:  
C.1 Podporovat přístup k interven čním program ům a opat řením  jako prost ředkům 
k zabránění opakovaným i jednorázovým trestným činům proti dětem. 
C.2 Zajistit, aby byla zavedena vhodná bezpečnostní opat ření s ohledem na pachatele 
sexuálně motivovaných trestných činů proti d ětem, kteří i po propušt ění představují 
nebezpečí, a zajistit jejich účinné provád ění v celé EU. 
C.3 Zavést technické řešení znemožňující nebo zt ěžující přístup k d ětské pornografii a 
její šíření, zejména na internetu .  
CS 4   CS D. Specifický cíl: zavést ú činnější kontrolní systémy  
Operativní cíl:  
D.1 Vytvo řit harmonizované vnitrostátní mechanismy k odhalení rozsahu této trestné 
činnosti  a sledování ú činnosti politiky  zaměřené na boj proti pohlavnímu zneužívání a 
vykořisťování dětí. 
4. JAKÉ MOŽNOSTI POLITIKY SE NABÍZEJÍ ? 
Jako prost ředku k dosažení daného cíle jsou posuzovány r ůzné politické možnosti. 
• Politická možnost 1): Žádné nové opat ření ze strany EU  
Evropská unie by nep řijala žádná nová opat ření (právní p ředpisy, nepolitické nástroje, 
finanční podporu) zam ěřená na boj proti pohlavnímu zneužívání a vyko řisťování dětí a 
členské státy by mohly pokra čovat v procesu podpisu a ratif ikace Úmluvy Rady Evropy 
CETS č. 201. 
• Politická možnost 2): Doplnit stávající právní p ředpisy nelegislativními opat řeními  
Stávající právní p ředpisy EU, zejména rámcové rozhodnutí 2004/68/SVV, by z ůstaly beze 
změny. Namísto toho by mohla být zav edena nelegislativní opat ření na podporu 
koordinovaného provád ění vnitrostátních právních p ředpisů. Mezi n ě by patřila výměna 
informací a zkušeností v oblasti trestního stíhání, ochrana a prevence, zvyšování informovanosti, spolupráce se souk romým sektorem a podpora samoregulace či zavedení 
mechanismu pro sb ěr údajů.  
• Politická možnost 3): Nové právní p ředpisy v oblasti trestního stíhání pachatel ů trestných 
činů, ochrany ob ětí a předcházení trestným činům 
Bylo by p řijato nové rámcové rozhodnutí, které by obs ahovalo stávající rámcové rozhodnutí, 
určitá ustanovení Úmluvy CETS č. 201 a další prvky, jež nejsou zahrnuty v žádném z nich. 
Jeho součástí by byla nap říklad kriminalizace závažných forem pohlavního zneužívání a 
vykořisťování dětí, které zde v sou časnosti zahrnuty nejsou, jako nap říklad nové trestné činy 
páchané za pomoci informa čních technologií. Byla by zavedena ustanovení, která by 
napomohla vyšet řování trestných činů a usnadnila podávání žalob, dále pravidla rozši řující 
působnost vnitrostátních soud ů, ustanovení na ochranu a podporu ob ětí v trestním řízení a 
opatření zabraňující recidiv ě a přístupu k d ětské pornografii.  
• Politická možnost 4): Nové souhrnné právní p ředpisy ke zlepšení trestního stíhání 
pachatelů trestných činů, ochrany ob ětí a předcházení trestným činům (jako v možnosti 3) 
včetně nelegislativních opat ření (jako v možnosti 2)  
Platná ustanovení rámcového rozhodnutí 2004/68/SVV by byla dopln ěna opatřeními EU, jež 
by byla zam ěřena na zm ěnu trestního práva hmotného a p říslušných postup ů, ochranu ob ětí a 
předcházení trestným činům jako v možnosti 3, v četně nelegislativních opat ření uvedených 
v možnosti 2, s cílem zlepšit v d ůsledku těchto změn provád ění vnitrostátních právních 
předpisů v trestních v ěcech, a dále poskytnout nástroje k vyšet řování, trestnímu stíhání, 
ochraně a prevenci nad rámec trestního práva. 
CS 5   CS 5. JAKÉ JSOU VÝHODY JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ ? 
Možnost 1 ( status quo ) by mohla p ředstavovat výrazné zlepšení, pokud by členské státy 
podepsaly, ratifikovaly a provedly Úmluvu CETS č. 201, což se jeví jako pravd ěpodobné. 
Zdlouhavé vnitrostátní ratifika ční postupy a nep řítomnost právn ě závazného rámce EU spolu 
s neexistencí silného kontroln ího mechanismu však znamenají, že není jisté kdy a v jakém 
rozsahu by byly výhody dané úmluvy realizov ány v praxi. Možnos t 2 by zajistila ú činnější 
provádění stávajícího právního rámce, pro zlep šení trestního stíhání by však byla 
nedostate čná v řadě oblastí, které vyžadují konkrétní právní základ.  
Možnost 3 by ve srovnání se stávající situací p ředstavovala zlepšení. Posílila by právní 
předpisy v oblastech, které v sou časnosti upravují p ředpisy EU o trestním stíhání pachatel ů a 
o ochraně obětí. Zabývala by se také preventivními opat řeními, a zlepšila by tak ochranu d ětí 
obecně. Finanční náklady by byly podle o čekávání více než vyváženy sociálním a 
hospodářským přínosem díky ú činnějším opat řením zam ěřeným proti tomuto druhu 
kriminality. Také vylepšení týkající se základních práv by m ěla větší váhu, než riziko zásahu, 
které s sebou n ěkterá opat ření nesou. 
Možnost 4 by znásobila ú činnost opat ření v rámci možností 2 a 3 tím, že je vzájemn ě 
kombinuje a vybízí členské státy ke spolupráci p ři zřizování nástroj ů a k jednání, jehož cílem 
je zlepšit provád ění tohoto komplexn ějšího právního rámce. 
Z analýzy hospodá řského dopadu, sociálních dopad ů a dopadů na základní práva vyplývá, že 
možnosti 3 a 4 p ředstavují nejlepší p řístup k řešení problém ů a dosažení cíl ů návrhu. 
Upřednostněna by měla být možnost 4, následn ě možnost 3.