Komise se proto domnívá, že je naléhavě nutné stanovit klíčové zásady v zájmu vyváženého, hladkého a předvídatelného rámce pro patenty SEP. Tyto klíčové zásady odrážejí dva hlavní cíle: stimulovat rozvoj a zahrnutí špičkových technologií do norem při zachování úměrné a odpovídající návratnosti těchto vstupů a zajištění hladkého a rozsáhlého šíření normalizovaných technologií na základě podmínek spravedlivého přístupu. Vyvážená a úspěšná politika týkající se licencí k patentům SEP by měla být ku prospěchu začínajících podniků v Evropě a měla by sloužit všem občanům EU tím, že jim poskytne přístup k výrobkům a službám založeným na normalizované technologii s nejlepšími výsledky.

V dubnu 2016 Komise ve svém sdělení o prioritách pro normalizaci pro jednotný digitální trh určila tři hlavní oblasti, kde by se mohly zlepšit podmínky pro udělování licencí k patentům SEP: nesrozumitelné informace o expozici patentům SEP; nejasné oceňování patentovaných technologií v normách podle definice FRAND; a riziko nejistoty při vymáhání patentů SEP. Kromě toho by se také měla posoudit role společenství otevřených zdrojů při tvorbě norem.

Z důkazů však vyplývá, že udělování licencí a vymáhání patentů SEP není bezproblémové a může vést ke sporům. Uživatelé technologií obviňují držitele patentů SEP z účtování nadměrných licenčních poplatků na základě slabých patentových portfolií a zastrašování soudními spory. Držitelé patentů SEP tvrdí, že uživatelé technologií „parazitují“ na jejich inovacích a vědomě porušují práva duševního vlastnictví, aniž by se v dobré víře účastnili licenčních jednání. Problémy mohou být obzvláště palčivé v situacích, kdy účastníci pocházející z nových průmyslových odvětví, kteří neznají tradiční podnikatelské prostředí IKT, potřebují získat přístup k normalizovaným technologiím. Spory a prodlevy v jednáních mezi uživateli a držiteli technologií mohou nakonec zbrzdit širší používání klíčových normalizovaných technologií. To může přibrzdit vývoj vzájemně propojených výrobků v Evropě a následně ovlivnit konkurenceschopnost ekonomiky EU.

Držitelé patentů přispívají technologií ke tvorbě norem v rámci normalizačních organizací (dále jen „organizace SDO“ – Standard Development Organisation). Jakmile je norma vytvořena a držitelé patentu SEP se zavážou k ní udělovat licenci za rovných, přiměřených a nediskriminačních podmínek (FRAND – fair, reasonable and non-discriminatory), měla by být technologie obsažená v normě dostupná pro každého potenciálního uživatele normy. Hladké postupy udělování licencí jsou proto důležité, aby byl zaručen spravedlivý, přiměřený a nediskriminační přístup k normalizovaným technologiím a odměna pro držitele patentů, kteří tak mohou pokračovat v investicích do výzkumu a vývoje a normalizace. To na oplátku hraje významnou roli při rozvoji propojené společnosti, kde noví účastníci trhu mimo tradiční odvětví IKT (výrobci domácích spotřebičů, připojené automobily atd.) potřebují přístup k normalizovaným technologiím.

Digitalizace ekonomiky vytváří velké příležitosti pro průmysl EU. Odhadovaný hospodářský potenciál aplikací internetu věcí v zařízeních pro lidi, domácnosti, kanceláře, závody, pracoviště, maloobchod, města, vozidla a věci určené k použití ve venkovním prostředí bude v rozvinutých zemích do roku 2025 činit až 9 bilionů EUR za rok. Během následujících pěti let může digitalizace výrobků a služeb evropskému hospodářství ročně přinést více než 110 miliard EUR. Pro maximalizaci tohoto ekonomického potenciálu je rozhodující, aby připojená či propojená zařízení a systémy byly schopné spolupracovat. Bez interoperability umožněné normami by 40 % potenciálních přínosů systémů internetu věcí zůstalo nevyužito. Bez formální normalizace a patentů SEP by například nemohla fungovat žádná připojená vozidla. Diagnostika na dálku nebo dálkové operace se vzdálenými nemocnicemi nebo výměna informací o pacientech by rovněž tak nebyly možné.

Normy podporují inovace a růst v Evropě, a to zejména tím, že umožňují interoperabilitu digitálních technologií a jsou základem účinného jednotného digitálního trhu. Například všechny počítače, chytré telefony nebo tablety se připojují k internetu či jiným zařízením prostřednictvím normalizovaných technologií, jako je long-term evolution (LTE), WiFi nebo Bluetooth, které jsou chráněny patenty SEP. Bez širokého používání těchto normalizovaných technologií by taková vzájemná propojitelnost nebyla možná.

Komise je přesvědčena, že organizace SDO by měly uvádět podrobné informace ve svých databázích, čím by podpořily rámec pro udělování licencí k patentům SEP. Ačkoli databáze společností SDO shromažďují velké množství údajů o prohlášeních, často nemají pro zúčastněné strany uživatelsky přívětivý přístup a postrádají základní kvalitativní rysy. Komise proto zastává názor, že by se měla zlepšit kvalita a přístupnost databází. Za prvé, údaje by měly být snadněji přístupné přes uživatelsky vstřícná rozhraní, a to jak pro držitele patentů, provádějící subjekty, tak i pro třetí strany. Všechny prohlášené informace by měly být dohledatelné na základě příslušných projektů normalizace, které mohou rovněž vyžadovat transformaci historických údajů do současných formátů. Zkvalitněním databází by měly být odstraněny duplicity a jiné zjevné chyby. Konečně by databáze měly být propojeny s databázemi patentového úřadu, včetně aktualizací stavu a vlastnictví patentů a převodů práv k nim. Práce na zkvalitnění databází musí jít ruku v roce s přísnější kontrolou dodržování souladu se všemi požadavky na prohlášení stanovenými v současných politikách organizací SDO, aby nedocházelo k neúplným prohlášením.

1.2.Vývoj informačního nástroje na pomoc licenčním jednáním

Komise poznamenává, že současný systém prohlášení v organizacích SDO podporuje proces tvorby technických norem a není orientován na budoucí udělování licencí k patentům SEP. Je nicméně jasné, že jednoznačně přínosné by bylo rozšířit stávající praxi a účel prohlášení a databází a vytvořit nové nástroje transparentnosti, které, aniž by ztratily svůj vlastní účel, by mohly značně usnadnit jednání o licenci. V této souvislosti jsou zásadní aspekty proporcionality. Neměly by být vytvořeny nadměrné překážky pro zúčastněné strany, ale je třeba mít na paměti, že v konkrétních licenčních jednáních musí držitelé patentů nutně řádně uživatelům patentu SEP zdůvodňovat, proč jsou patenty z portfolia držitele patentů pro normu nezbytné, nebo jak jsou tyto patenty porušovány. Komise je proto přesvědčena, že navržená postupná zdokonalení s řízenými náklady mohou přinést podstatné snížení celkových transakčních nákladů během licenčních jednání a rovněž i rizik porušování patentů, což je ku prospěchu obou stran jednajících o licenci.

1.2.1.Aktuálnější a přesnější prohlášení

Prohlášení se provádějí v rané fázi procesu normalizace, přičemž za běžných okolností nejsou posléze přezkoumávána. Ale technická řešení navržená v normách se vyvíjejí, dokud není schválena konečná podoby normy. Přestože se většina prohlášení týká patentových přihlášek, patentové nároky podle konečného patentu uděleného po přijetí normy se mohou značně lišit, neboť jejich obsah se může během procesu udělování patentu změnit. Proto by držitelé práv měli přezkoumat aktuálnost svých prohlášení v době přijetí konečné normy (a po následných podstatných revizích) a při přijímání konečného rozhodnutí o udělení patentu.

Prohlášení by měla obsahovat rovněž dostatek informací pro posouzení expozice patentu. Držitelé patentu by měli přinejmenším odkázat na část normy, která se týká patentu SEP, a vazbu na skupinu patentů. Prohlášení by měla také jasně určovat kontaktní informace o vlastníkovi/poskytovateli licence prohlášeného patentu SEP.

Konečně je třeba poznamenat, že patenty SEP pro klíčové technologie jsou častěji předmětem soudních sporů. Související informace jsou důležité pro všechny zainteresované nabyvatele licence a mohou případně pomáhat omezit možnost budoucího soudního sporu. Organizace SDO by proto měly držitelům patentů a uživatelům technologií poskytnout možnost, jak oznamovat projednávané věci a hlavní výsledek konečných rozhodnutí, ať už kladný nebo záporný, týkající se prohlášených patentů SEP (včetně nezbytnosti a platnosti patentu) a motivovat je k oznamování těchto informací. Jelikož společnosti obvykle vedou spory pouze o několika málo hodnotných patentech v rámci portfolia, a jak držitelé, tak i uživatelé patentu by měli mít zájem oznamovat rozhodnutí vydaná v jejich prospěch, měla by zátěž vyplývající z tohoto opatření být omezená.

1.2.2.Ověření nezbytnosti

Důkazy ukazují, že existuje riziko příliš četných prohlášení, a jsou dobrým důvodem pro zvýšení spolehlivosti, pokud jde o nezbytnost patentu SEP. Zúčastněné strany oznamují, že prohlášení v databázích fakticky vytvářejí domněnku nezbytnosti v jednáních s nabyvateli licence. Tento scénář klade na každého případného nabyvatele licence, zejména na malé a střední podniky a začínající podniky, velkou zátěž, neboť musí při jednáních o licenci ověřovat velký počet patentů SEP.

Je proto nutný vyšší stupeň kontroly týkající se tvrzení o nezbytnosti. Vyžadovalo by to provádět kontrolu nezávislou stranou s technickými způsobilostmi a znalostmi trhu, a to ve správný čas. Proto by zavedení takového požadavku na kontrolu patentů SEP muselo být vyvážené s ohledem na náklady. Postupný přístup, kdy je kontrola prováděna na žádost buď držitelů práv, nebo budoucích uživatelů, s upřesněním hloubky kontroly a jejím omezením na jeden patent v rámci skupiny patentů a vzorky, by však mohl zajistit správnou rovnováhu mezi náklady a přínosy tohoto opatření.

1.2.3.Prostředky provádění

Zatímco je zjevné, že taková zvýšená transparentnost je přínosná, zátěž s ní spojená musí zůstat přiměřená. Opatření by se proto mohla rozšiřovat postupně a vztahovat pouze na nové a klíčové normy, např. 5G.

Jako první krok by měly být zúčastněné strany motivovány k tomu, aby docenily zvýšenou transparentnost, např. pomocí potvrzení, že jejich prohlášená portfolia patentů SEP jsou v souladu s kritérii transparentnosti. Toto potvrzení by se později mohlo použít v licenčních jednáních a soudních sporech. Kromě toho poslední studie uskutečněné Komisí ukazují, že organizace SDO mohou zvážit zavedení (mírných) poplatků za potvrzení prohlášení patentu SEP po vydání normy a udělení patentu, aby byli držitelé patentu SEP motivováni k revidování a zachování pouze relevantních prohlášení.

Při úvahách o ověřování nezbytnosti lze prozkoumat synergie a možné snižování nákladů u patentových úřadů. Komise podpoří další analýzu věnovanou otázce, zda mohou zajistit účinná a přiměřená řešení. V závislosti na výsledku tohoto projektu by nezávislý evropský subjekt mohl být pověřen, aby prováděl posouzení nezbytnosti patentu SEP.

Komise: – vyzývá organizace SDO, aby naléhavě zajistily soulad jejich databází s hlavními kvalitativními prvky popsanými výše, a spolupracovaly mezi sebou v zájmu usnadnění tohoto procesu; – vyzývá organizace SDO, aby současný systém prohlášení změnily na nástroj, který poskytne aktuálnější a přesnější informace o patentech SEP, a spolupracovaly mezi sebou v zájmu usnadnění tohoto procesu; – se domnívá, že prohlášené patenty SEP by měly podléhat spolehlivé kontrole nezbytnosti pro normu, a zahájí pilotní projekt pro patenty SEP ve vybraných technologiích s cílem usnadnit zavedení vhodného mechanismu kontroly.

2.Obecné zásady licenčních podmínek FRAND pro patenty SEP

Komise má za to, že strany mají nejlepší možnost dospět k obecné shodě v otázce, co jsou spravedlivé licenční podmínky a spravedlivé sazby, a to prostřednictvím jednání v dobré víře. V současnosti udělování licencí brzdí nejasné a rozcházející se výklady obsahu podmínek FRAND. Diskuse se obzvláště vyostří, dotknout-li se zásad oceňování. Vzhledem k rozcházejícím se názorům a soudním sporům týkajícím se licenčních podmínek FRAND hrozí, že se rozvoj nových technologií, normalizace a zavádění internetu věcí v Evropě zpomalí. Komise proto zastává názor, že je nutné i prospěšné stanovit první soubor klíčových ukazatelů pro koncept FRAND, a tím zajistit stabilnější licenční prostředí, poskytnout stranám vodítka pro jejich licenční jednání a snížit soudní spory.