Návrh nařízení Rady o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska, o ukončení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu a o zrušení těchto opatření /* KOM/2005/0337 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 26.7.2005 KOM(2005) 337 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska, o ukončení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu a o zrušení těchto opatření (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 (dále jen „základní nařízení“) pro řízení ohledně dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska a dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu | 120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | 130 | Platná ustanovení v oblasti návrhu Nařízení Rady (ES) č. 1993/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu. Návrh zrušit tato opatření nařízením Rady | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | V souladu s ustanoveními základního nařízení měly zúčastněné strany dotčené tímto řízením již možnost v průběhu šetření hájit své zájmy. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 28. května 2004 zahájila Komise antidumpingové šetření ohledně dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska do Společenství. Téhož dne byl zahájen prozatímní přezkum konečných antidumpingových cel uložených nařízením Rady (ES) č. 1993/2000 na dovozy SBS, pocházející z Tchaj-wanu. Co se týče dumpingu, u ruského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno dumpingové rozpětí 31,7% a u jediného vyvážejícího výrobce v Koreji dumpingové rozpětí de minimis. Pokud jde o přezkum na Tchaj-wanu, u jednoho vyvážejícího výrobce bylo zjištěno dumpingové rozpětí 16,2% a u druhého vyvážejícího výrobce dumpingové rozpětí de minimis. Bylo zjištěno, že se situace ve výrobním odvětví Společenství zhoršila, především pokud jde o objem prodeje a ziskovost. Souvislost mezi dumpingovými dovozy a zhoršením situace ve výrobním odvětví Společenství však potvrzena nebyla. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení o ukončení řízení týkající se Korejské republiky a Ruska a zrušení platných opatření o dovozech z Tchaj-wanu. Toto nařízení by mělo být uveřejněno v Úředním věstníku nejpozději 27.srpna 2005. | 310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 ze dne 8. března 2004 | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: | 331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | 332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a správní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: nařízení. | 342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | DALšÍ INFORMACE | 520 | Zrušení stávající legislativy Přijetí návrhu povede ke zrušení stávající legislativy. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska, o ukončení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu a o zrušení těchto opatření RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Platná opatření (1) V září 2000 uložila Rada nařízeními (ES) č. 1994/2000[2] a č. 1993/2000[3] konečná vyrovnávací cla v rozmezí od 1 % do 8,2 % a konečná antidumpingová cla na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku (dále jen „SBS“) pocházejícího z Tchaj-wanu. (2) Úroveň konečných antidumpingových cel pro vyvážející výrobce na Tchaj-wanu vyjádřená jako procento CIF (náklady, pojištění, přepravné) hodnoty zboží na hranici byla stanovena takto: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 5,3 % - Chi Mei Corp., Tainan 9,1 % - Nespolupracující vyvážející výrobci 20,0 % 2. Stávající šetření (3) Dne 28. května 2004 vydala Komise podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[4] oznámení (dále jen „oznámení o zahájení“) uveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie[5] o zahájení antidumpingového řízení ohledně dovozů SBS pocházejícího z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Ruska do Společenství. (4) Téhož dne vydala Komise oznámení uveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie[6] o zahájení prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení o konečných antidumpingových clech uložených nařízením Rady (ES) č. 1993/2000 na dovozy SBS pocházejícího z Tchaj-wanu. (5) Antidumpingové šetření bylo zahájeno poté, co byl dne 13. dubna 2004 podán jménem výrobců, kteří mají 100 % podíl na výrobě SBS ve Společenství, podnět u Evropské rady chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“ nebo „žadatel“). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o materiální škodě z toho vyplývající, což bylo shledáno dostačujícím důvodem pro zahájení řízení. (6) Prozatímní přezkum byl založen na požadavku, který podal CEFIC a obsahoval důkazy, že se dumping a újma opakovaly a že dosavadní opatření již nedostačovala k tomu, aby působila proti nepříznivým účinkům dumpingu. 3. Zúčastněné strany dotčené tímto řízením (7) Útvary Komise oficiálně oznámily zahájení řízení proti vyvážejícím výrobcům v Koreji, Rusku a na Tchaj-wanu, vývozcům/obchodníkům a jejich asociacím, dodavatelům a známým dotčeným uživatelům, zástupcům dotčeným vyvážejících zemí a žadateli - výrobcům Společenství. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit se písemně a požadovat slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámeních o zahájení. (8) S ohledem na velký počet dovozců SBS do ES uvedených v podnětu a v žádosti, předpokládala oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 základního nařízení použití výběru výrobců za účelem zjištění újmy. (9) S cílem umožnit útvarům Komise rozhodnout, zda výběr vzorku bude nutný, a případně jej provést, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je stanoveno v oznámení o zahájení, základní informace o svých aktivitách vztahujících se k SBS v době provádění výběru (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004). Po posouzení informací dodaných dovozci a vzhledem k malému počtu odpovědí na otázky týkající se výběru bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutno provádět. (10) Všem známým dotčeným stranám a všem ostatním společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámeních o zahájení, byly zaslány dotazníky. (11) Odpovědi byly obdrženy od jednoho korejského vyvážejícího výrobce, jednoho ruského výrobce spolu s jeho dvěma spřízněnými ruskými společnostmi, od čtyř tchajwanských výrobců, od čtyř výrobců ze Společenství a čtyř nespřízněných dovozců. Od uživatelů nebyly obdrženy žádné odpovědi. (12) Útvary Komise se snažily získat a ověřit všechny potřebné informace za účelem stanovení dumpingu, z něho vyplývající újmy a zájem Společenství. V souladu s čl. 16 odst. 1 základního nařízení byly provedeny inspekce v prostorách těchto společností: 2. Výrobci výrobního odvětví Společenství 3. Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Španělsko 4. Kraton Polymers International Ltd., Londýn, Spojené království 5. Polimeri Europa S.p.A., Miláno, Itálie 6. SA Petrofina NV Brussels, Belgie (dříve Atofina Elastomers N.V.) 7. Vyvážející výrobce v Koreji 8. Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul 9. Vyvážející výrobce v Rusku 10. Skupina SIBUR: 11. Veřejná akciová společnost „Sibirsko-Uralskaya Neftegazohimicheskaya Companiya“ („SIBUR“), Moskva 12. Gazexport, společnost s ručením omezeným, Moskva 13. Akciová společnost Voronezhsyntezkauchuk, Voroněž (13) Šetření ukázalo, že pouze jedna ruská společnost, JSC Voronezhsyntezkauchuk, vyrábí dotčený výrobek, zatímco JSC SIBUR se zabývá především prodejem na domácím trhu a dodávkami surovin. Gazexport se po většinu posuzovaného období zabýval vývozem. Pro účely tohoto šetření budou tedy tři spřízněné ruské společnosti považovány za jednu společnost označovanou jako „skupina SIBUR“. 14. Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu 15. Chi Mei Corp., Tainan 16. Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei 17. Nespříznění dovozci 18. Guzman Cauchos S.L., Valencie, Španělsko 19. Monumenta Import Export GmbH, Troisdorf, Německo 20. Tecnopolimeri S.p.A., Seregno, Itálie 4. Prozatímní opatření (14) Vzhledem k potřebě dále prošetřit určité aspekty újmy, příčinnou souvislost a zájem Společenství, především s ohledem na vztah se souběžným prozatímním přezkumem antidumpingových cel použitelných na dovozy SBS pocházejícího z Tchaj-wanu, nebyla na dovozy SBS pocházejícího z Koreje a Ruska uložena žádná prozatímní antidumpingová opatření. Všechny zúčastněné strany však byly informovány o předběžných výsledcích šetření a byla jim poskytnuta lhůta, během které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku; ústní i písemné připomínky podané zúčastněnými stranami byly vzaty v úvahu. 5. DALŠÍ POSTUP (15) Útvary Komise nadále vyhledávaly a ověřovaly všechny informace považované za nezbytné pro konečné závěry, především s ohledem na dovozy SBS z Tchaj-wanu. (16) Následně byly všechny zúčastněné strany informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit: - ukončení řízení proti dovozům SBS, pocházejícího z Koreje a Ruska; a - zrušení nařízení Rady (ES) č. 1993/2000, které ukládá konečná antidumpingová cla na dovozy SBS pocházejícího z Tchaj-wanu. (17) Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny. 6. Posuzované období (18) Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „posuzované období“ nebo „PO”). Posuzování trendů v souvislosti se stanovením újmy pokrývalo období od 1. ledna 2000 do konce PO (dále jen „uvažované období“). B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotčený výrobek (19) Dotčený výrobek je termoplastický styren-butadien-styrenový kaučuk v současné době klasifikovatelný kódy KN (Kombinovaná nomenklatura) ex 4002 19 00, ex 4002 99 10 a ex 4002 99 90. (20) SBS je triblokový kopolymer vyrobený převážně ze styren-monomeru a butadienu. Může být buď suchý nebo, přidáním oleje ve výrobní fázi, nastavovaný. Dále se může vyrábět v různých typech, které je možno určovat různými specifikacemi, jako je poměr styrenu a butadienu, obsah oleje nebo symetrie v chemii. Ačkoli možné množství typů SBS je značné, mají společné základní fyzické vlastnosti a jednotlivé typy se od sebe výrazně neliší. Kromě toho se všechny typy SBS používají pro stejné účely, např. pro tepelnou úpravu živičných povrchových vrstev silničního asfaltu nebo střech, pro přípravu technických a obuvnických směsí, úpravu plastů a lepidel. Proto jsou pro účely tohoto šetření všechny tyto typy považovány za jeden výrobek. (21) Během inspekcí bylo zjištěno, že jedna společnost vyvážela během PO do Společenství blokový polymer styren-isopren-styren (dále jen „SIS”). Bylo shledáno, že tento výrobek nelze považovat za dotčený výrobek. SIS má skutečně jiné fyzické složení než SBS, protože monomer ve středním bloku polymeru je isopren a ne butadien. Proto nemá SIS stejné fyzické vlastnosti a není tudíž zahrnut do stávajícího řízení. 2. Obdobný výrobek (22) Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a SBS vyráběný a prodávaný vnitrostátně v Koreji, Rusku a na Tchaj-wanu a SBS vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a totéž základní použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za shodné ve smyslu čl.1 odst. 4 základního nařízení. C. DUMPING 1. Obecná metodika (23) Obecná metodika popsaná níže byla použita pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Rusku a na Tchaj-wanu. Dále uvedené zjištěné poznatky o dumpingu v dotčených zemích proto pouze popisují skutečnosti specifické pro jednotlivé vyvážející země. 2. Běžná hodnota (24) V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení posuzovaly útvary Komise nejprve u všech spolupracujících vyvážejících výrobců, zda byl celkový domácí prodej SBS reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje tohoto výrobce do Společenství. Útvary Komise následně určily typy SBS prodávané na domácím trhu společnostmi, jejichž celkový prodej na domácím trhu byl reprezentativní a které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. (25) U všech typů prodávaných vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích a přímo srovnatelných s typy SBS prodávanými na vývoz do Společenství bylo ověřeno, zda prodej na domácím trhu byl dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu SBS na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu během PO představoval alespoň 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu SBS vyváženého do Společenství. (26) Útvary Komise následně posuzovaly, zda by se domácí prodej všech typů SBS prováděný v reprezentativním množství mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení tím, že stanovily podíl ziskového prodeje daného typu SBS nezávislým odběratelům. V případech, kdy objem prodeje daného typu SBS prodávaného za čistou prodejní cenu stejnou nebo vyšší než vypočítané výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje toho typu a kdy vážený podíl ceny tohoto typu byl roven nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtena jako vážený průměr všech cen daného typu stanovených pro domácí prodej během PO bez ohledu na to, zda tyto prodeje byly ziskové nebo ne. V případech, kdy objem ziskového prodeje typu SBS představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje toho typu, nebo kde vážený průměr ceny toho typu byl nižší nežli výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtena jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu za předpokladu, že tento prodej představoval 10 % nebo více z celkového objemu prodeje daného typu. (27) V případech, kdy objem ziskového prodeje jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu, se mělo za to, že dotčený typ se neprodával v dostatečném množství, aby cena na domácím trhu byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty. Tam, kde nebylo možno použít domácích cen pro stanovení běžné hodnoty určitého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem, se mělo za to, že pro stanovení běžné hodnoty určitého typu SBS byla vhodným základem početně zjištěná hodnota. (28) Z tohoto důvodu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota zjištěna početně tak, že k výrobním nákladům vyvážených typů, v případě potřeby upraveným, byly připočteny přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. Za tímto účelem ověřovala Komise spolehlivost dat - vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a realizovaný zisk všech dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu. (29) Skutečné prodejní, správní a režijní náklady na domácím trhu byly považovány za spolehlivé, v případě, že objem celkového domácího prodeje dané společnosti mohl být považován za reprezentativní ve srovnání s objemem vývozního prodeje do Společenství. Ziskové rozpětí na domácím trhu bylo určeno na základě prodeje těch typů výrobků, které se prodávaly na domácím trhu v běžném obchodním styku. K tomuto účelu byla použita výše popsaná metodika. 3. Vývozní cena (30) Ve všech případech, kde byl dotčený výrobek vyvážen přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo splatných. 4. Srovnání (31) Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě prodeje ze závodu. S cílem zajistit spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly náležitě vzaty v úvahu rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy byly provedeny ve všech případech, kde byly shledány přiměřenými, přesnými a byly doloženy ověřenými důkazy. 5. Dumpingové rozpětí (32) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u všech vyvážejících výrobců porovnán vážený průměr běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. 6. Korea (33) Vyplněný dotazník byl obdržen od jednoho korejského vyvážejícího výrobce. Šetření ukázalo, že celkový domácí prodej této korejské společnosti je reprezentativní. Kromě toho celkový objem domácího prodeje všech typů SBS prodávaných společností představoval 5 % nebo více celkového objemu prodeje srovnatelných typů SBS vyvážených do Společenství a mohl být proto považován za reprezentativní. 6.1. Běžná hodnota (34) Ke stanovení běžné hodnoty bylo možno použít ceny na domácím trhu dvou typů výrobků. U třech typů výrobků byla běžná hodnota založena pouze na ziskovém prodeji. U pěti typů výrobků bylo během PO méně než 10 % prodeje na domácím trhu ziskových. Proto v těchto případech Komise zjistila běžnou hodnotu početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, na základě výrobních nákladů vyvážejícího výrobce a připočetla přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady založeny na prodejních, správních a režijních nákladech společnosti, protože její prodej obdobného výrobku na domácím trhu byl reprezentativní, jak se uvádí v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Pro stanovení ziskového rozpětí byl v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení použit zisk z prodeje na domácím trhu v běžném obchodním styku. 6.2. Vývozní cena (35) Protože vývozy dotčeného výrobku byly uskutečněny přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Společenství . 6.3. Srovnání (36) V relevantních odůvodněných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, společnost požadovala úpravu návratného cla na obvyklou hodnotu, která jí byla poskytnuta, protože dovozní poplatky nesl obdobný výrobek, když byl spotřebován ve vyvážející zemi; poplatky ale byly refundovány, když se SBS prodával na vývoz. (37) Společnost také požadovala úpravu v rámci množstevních slev. Během inspekce měla společnost možnost prokázat, že množstevní slevy ovlivňují ceny. Nebyla však schopna řádně vyčíslit uvedené slevy a dokázat, že přímo souvisejí s dotčeným prodejem. Proto byla žádost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení zamítnuta. 6.4. Dumpingové rozpětí (38) Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené procentem CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozní ceny s dodáním na hranice Společenství bez proclení je toto: - Korea Kumho Petrochemicals Co., Ltd., Soul: 0,95 % (39) Protože dumpingové rozpětí pro Korea Kumho Petrochemicals je de minimis , tj. méně než 2 %, mělo by být řízení proti Koreji v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení ukončeno. 7. Rusko (40) Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří spřízněných společností a byly posuzovány společně. 7.1. Běžná hodnota (41) Šetření prokázalo, že ruský prodej na domácím trhu je reprezentativní a že pouze jeden určitý typ výrobku se prodává do EU. Bylo zjištěno, že prodej příslušného typu SBS na domácím trhu je dostatečný a že tento prodej je možno považovat za reprezentativní. Kromě toho bylo zjištěno, že typ výrobku vyvážený do ES se prodává v běžném obchodním styku. Proto mohly být pro stanovení běžné hodnoty použity skutečné ceny na domácím trhu. (42) Jedna ze společností skupiny SIBUR sama vyrábí hlavní suroviny, butadien a styren, a kupuje tyto látky pouze tehdy, když jich má nedostatek. Protože během PO byly udávány rozporuplné informace ohledně množství určitých surovin kupovaných v souvislosti s množstvím surovin vyrobených, použily útvary Komise v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 5 a článku 18 základního nařízení dostupná fakta, v tomto případě nejvyšší množství kupovaných surovin udávané společnostmi, aby určily náklady na suroviny pro stanovení výrobních nákladů. Celkové revidované výrobní náklady však nezměnily zjištění, že ceny domácím trhu jsou vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty. (43) S ohledem na rozdělení úkolů mezi dotčenými společnostmi bylo třeba výrobní náklady určit sečtením příslušných nákladů vyrábějící společnosti, JSC Voronezhsyntezkauchuk , a příslušných nákladů společnosti JSC SIBUR . (44) Poté, co byly společnosti informovány o rozhodnutí neukládat prozatímní opatření, požadovaly opravení stanovené běžné hodnoty s tím, že omylem uvedly ceny stanovené pro prodej na domácím trhu včetně ruské DPH. Během inspekce byly ceny stanovené pro prodej na domácím trhu jedné společnosti ověřeny a bylo zjištěno, že byly uváděny čisté, bez daní. Pokud se týče druhé společnosti prodávající na domácím trhu, ceny stanovené pro prodej na domácím trhu nemohly být během inspekce řádně ověřeny, protože společnost nebyla v danou dobu schopna uvést úplný seznam svých prodejních transakcí na domácím trhu. Později uvedené úplné ceny na domácím trhu byly však ověřeny pomocí namátkově vybraných faktur. Na základě těchto faktur došly útvary Komise k závěru, že společnost udala příslušné čisté ceny stanovené pro prodej na domácím trhu bez daní. Pokud jde o zbývající prodej na domácím trhu, nebyly útvary Komise ve stanovené lhůtě schopny provést další ověření týkající se DPH. Vzhledem k uvedeným okolnostem byla žádost zamítnuta. 7.2. Vývozní cena (45) Protože vývozy dotčeného výrobku byly prováděny přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Společenství. 7.3. Srovnání (46) Protože veškerý prodej byl prováděn ze závodu, byly relevantní a odůvodněné pouze úpravy s ohledem na náklady na manipulaci a úvěr. (47) Když bylo společnostem oznámeno rozhodnutí o neuložení prozatímních opatření, požadovaly úpravu kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení a uváděly, že jimi vyráběný SBS je méně kvalitní než výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství. Během inspekce bylo ověřeno a potvrzeno, že SBS, vyráběný a prodávaný na ruském domácím trhu je stejný jako SBS prodávaný do ES. Proto byla žádost zamítnuta podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. 7.4. Dumpingová rozpětí (48) Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené procentem CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozní ceny s dodáním na hranice Společenství bez proclení je toto: - Skupina SIBUR, Rusko: 31,7 % 8. Tchaj-wan (49) Vyplněné dotazníky byly obdrženy od čtyř výrobců SBS na Tchaj-wanu. Z obdržených odpovědí vyplynulo, že individuální dumpingová cla se vztahovala pouze na dvě společnosti, které vyvážely v PO dotčený výrobek do ES. 8.1. Běžná hodnota (50) U jedné společnosti šetření prokázalo, že prodej na domácím trhu je reprezentativní a že pouze jeden určitý typ výrobku se prodává do EU. Bylo zjištěno, že prodej příslušného typu SBS na domácím trhu je dostatečný a že tento prodej je možno považovat za reprezentativní. Kromě toho bylo zjištěno, že typ výrobku vyvážený do ES se prodává v běžném obchodním styku. Proto mohly být pro stanovení běžné hodnoty použity skutečné ceny na domácím trhu. (51) U druhé spolupracující společnosti šetření prokázalo, že celkový domácí prodej je reprezentativní. Kromě toho celkový objem tuzemského prodeje osmi typů SBS, prodávaných společností, představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelných typů SBS vyvážených do Společenství a mohl být proto považován za reprezentativní. Jeden typ SBS prodávaný do ES se však neprodával na domácím trhu. (52) Ke stanovení běžné hodnoty bylo možno použít tuzemské ceny osmi typů výrobků. U typu výrobku, kde nebyl zjištěn prodej na domácím trhu, stanovily útvary Komise běžnou hodnotu početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů vyvážejícího výrobce a připočetly přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady založeny na prodejních, správních a režijních nákladech této společnosti na dotčený prodej obdobného výrobku na domácím trhu, který byl reprezentativní, jak se uvádí v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Pro stanovení ziskového rozpětí byl v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení použit zisk z prodeje na domácím trhu v běžném obchodním styku. 8.2. Vývozní cena (53) Protože vývozy dotčeného výrobku byly uskutečněny přímo k nezávislým odběratelům ve Společenství, byly vývozní ceny stanoveny na základě cen zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. 8.3. Srovnání (54) U jedné společnosti byly v relevantních odůvodněných případech provedeny úpravy s ohledem na dopravu, pojištění, manipulaci, úvěry a provizi. (55) Společnost potom požadovala úpravu na náklady na službu zákazníkům podle čl. 2 odst. 10 písm. h) základního nařízení a uvedla, že zvláštní služby zákazníkům jsou nabízeny pouze u prodeje na domácím trhu. Společnosti byla poskytnuta příležitost, aby během inspekce tuto žádost řádně doložila, ale společnost nebyla schopna prokázat, že nějaké služby poskytuje. Žádost byla proto v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení zamítnuta. (56) Kromě toho společnost požadovala úpravu kvůli měnovým přepočtům podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Žádost byla založena na skutečnosti, že společnost ponechávala částku z obratu některých vývozních prodejů ve fakturované měně a směnila ji teprve, až byl příznivý směnný kurz. Protože však směnný kurz používaný v účetním systému se rovnal kurzu v den jednotlivých vývozních prodejů a tudíž odrážel částky prodeje v tuzemské měně, nemohla být poskytnuta úprava kvůli spekulativním měnovým ziskům. Společnost neprokázala, že podmínky podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení byly splněny a proto byla žádost zamítnuta. (57) U druhé společnosti byly v relevantních odůvodněných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládání, balení a úvěr. (58) Tato společnost také požadovala úpravu kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, s tím, že některé prodeje typu dotčeného výrobku nižší kvality do ES neměly na domácím trhu ekvivalent. Společnosti byla poskytnuta příležitost, aby během inspekce prokázala, že uvedené rozdíly ve fyzických vlastnostech ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Nebyla však schopna prokázat, že uvedené fyzické rozdíly mají trvalý vliv na cenu nebo užití dotčeného výrobku ve srovnání s příslušným typem SBS vyšší kvality prodávaným na domácím trhu. Proto byla tato žádost zamítnuta. 8.4. Dumpingová rozpětí (59) Zjištěná dumpingová rozpětí, vyjádřená procentem CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozní ceny s dodáním na hranice Společenství bez proclení jsou tato: - Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Taipei: -1,8 % - Chi Mei Corp., Tainan: 16,2 % D. ÚJMA 1. Definice výrobního odvětví Společenství (60) Podnět podpořili tito výrobci Společenství: - Dynasol Elastomeros S.A., Madrid, Španělsko - Kraton Polymers International Ltd., Londýn, Spojené království - Polimeri Europa S.p.A., Miláno, Itálie - SA Petrofina NV Brussels, Belgie (dříve Atofina Elastomers N.V.) (61) Protože tito čtyři žádající spolupracující výrobci Společenství představují 100 % výroby Společenství dotčeného výrobku, má se za to, že žádající výrobci jsou výrobním odvětvím Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. 2. Spotřeba Společenství (62) Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství včetně všech dovozů z Koreje, Ruska a Tchaj-wanu a odhadnutého podílu dovozů SBS z jiných třetích zemí pod příslušnými KN kódy, protože SBS představuje pouze část těchto celních kódů. Tento podíl vychází z metodiky, kterou se řídí podnět, nejsou-li k dispozici jiné prameny informací. Dovozy z Koreje, Ruska a Tchaj-wanu byly stanoveny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci v těchto zemích, protože během šetření bylo zjištěno, že představují 100 % vývozu dotčeného výrobku z dotčených zemí do Společenství. (63) V období mezi rokem 2000 a PO klesla spotřeba Společenství z 193 756 tun na 180 195 tun, tj. o 7 %. Spotřeba Společenství však dosáhla vrcholu v roce 2002 a potom prudce poklesla o 9 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Spotřeba Společenství (v tunách) | 193 756 | 191 827 | 198 741 | 188 562 | 180 195 | Index | 100 | 99 | 103 | 97 | 93 | 3. Dovozy SBS z dotčených zemí 3.1. Kumulace (64) Komise zvažovala, zda by vliv dovozů SBS, pocházejícího z Koreje, Ruska a Tchaj-wanu, měl být posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. (65) Tento článek stanoví, že vliv dovozů zároveň ze dvou nebo více zemí, jež jsou součástí protidumpingového šetření, je posuzován souhrnně pouze, pokud je zjištěno, že a) rozpětí dumpingu stanovené ve vztahu k dovozům ze všech zemí je větší než de minimis, jak je popsáno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozů všech zemí není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení vlivu dovozů je vhodné s ohledem na podmínky soutěže mezi dováženými výrobky a podmínkami soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství. (66) Pokud jde o Koreu a jednoho tchajwanského vyvážející výrobce, šetření ukázalo, že nebylo zjištěno de minimis ani dumping. Proto v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení nemohly být dotčené dovozy souhrnně posouzeny. Naopak, jak bylo naznačeno dříve, dumpingové rozpětí stanovené pro Rusko a druhého spolupracujícího tchajwanského vývozce je značně nad úrovní de minimis a objem dovozů ze zmíněných zemí není zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, přičemž kumulovaný tržní podíl činí 5,3 %. (67) Aby bylo možno určit vhodnost souhrnného posouzení s ohledem na podmínky soutěže mezi dováženými výrobky dvou společností a mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství, analyzovaly útvary Komise chování na trhu vývozců, pokud jde o trendy v objemu vývozu a ceny. (68) Podobné trendy v objemu vývozů byly zjištěny na Tchaj-wanu a v Rusku, se 77 % zvýšením v Rusku a 151 % na Tchaj-wanu mezi rokem 2001, rokem následujícím po uložení opatření na Tchaj-wanu a PO. S ohledem na uvedené skutečnosti se došlo k závěru, že nebyl zjištěn žádný významný rozdíl v tržním chování ruských a tchajwanských vývozců k dumpingu, pokud jde o objemy vývozů do Společenství. (69) Bylo také zjištěno podobné tržní chování ruských a tchajwanských výrobců, pokud jde o vývozní ceny. Ve skutečnosti tyto země snížily svoje průměrné prodejní jednotkové ceny SBS o 18 % a 6 % od roku 2001 poté, co byla uložena opatření na tchajwanské dovozy a objemy dovozů z Ruska začaly být významnými až do konce PO. Navíc byla zjištěna podobná úroveň podbízení u dovozů z obou zemí. (70) Šetření také prokázalo, že dovozy z dotčených zemí do Společenství používají stejné prodejní kanály, protože ve velké většině jsou zmíněné dovozy prováděny přes distributory a nejsou prodávány konečným zákazníkům. (71) Mimoto jak už bylo vysvětleno, dotčený výrobek, dovážený z dotčených zemí a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a je třeba je považovat za shodné, pokud jde o zaměnitelnost a vzájemnou nahraditelnost. Tudíž bylo zjištěno, že vývozy dotčeného výrobku z dotčených zemí soutěží jak mezi sebou, tak s SBS vyrobeným výrobním odvětvím Společenství. (72) Na základě výše zmíněných skutečností se došlo k závěru, že všechny podmínky, které odůvodňují kumulaci dovozů SBS pocházejícího z Ruska a Tchaj-wanu byly splněny. 3.2. Objem dovozu a tržní podíl (73) Dumpingové dovozy SBS z Ruska a Tchaj-wanu prudce vzrostly z 2 834 tun v roce 2000 na 9 523 tun během PO. Odpovídající tržní podíl se zvýšil z 1,5 % v roce 2000 na 5,3 % během PO. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Dovozy (v tunách) | 2 834 | 4 979 | 4 966 | 8 919 | 9 523 | Index | 100 | 176 | 175 | 315 | 336 | Tržní podíl | 1,5 % | 2,6 % | 2,5 % | 4,7 % | 5,3 % | 3.3. Ceny (74) Vážená průměrná cena dumpingových dovozů SBS pocházejícího z Ruska a Tchaj-wanu klesla o 12 % mezi rokem 2000 a PO. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Vážený průměr ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranice Společenství (v eurech/tunách) | 1 145 | 1 179 | 1 086 | 1 023 | 1 004 | Index | 100 | 103 | 95 | 89 | 88 | 3.4. Podbízení (75) Pro stanovení cenového podbízení analyzovala Komise data vztahující se k PO. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství pro nezávislé odběratele přizpůsobené, kde to bylo třeba na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu ve Společenství a po odečtení slev a rabatů. Ceny za různé typy SBS popsané v dotaznících byly srovnávány s prodejními cenami, které počítali vývozci netto bez slev a přizpůsobené dle potřeby CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranice Společenství s náležitou úpravou kvůli nákladům na celní odbavení a nákladům po dovozu. (76) Dovozci a ruský výrobce tvrdili, a bylo to také potvrzeno výrobním odvětvím Společenství, že kvalita obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství je obecně vyšší než kvalita dotčeného výrobku dováženého z Ruska. Na základě zjištěných důkazů se mělo za to, že rozdíl v kvalitě odůvodnil odhadovanou 5 % úpravu, která byla připočtena k ceně CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců. (77) Během PO činilo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení kolem 15 % u Ruska a u tchajwanského výrobce, kde byl zjištěn dumping . (78) Při posuzování uvedených čísel by se nemělo zapomínat, že – navzdory provedené úpravě kvůli kvalitě – SBS z různých zdrojů je vesměs zaměnitelný a z tohoto důvodu je cena důležitým kritériem pro výběr zdroje dodávek. Tato skutečnost zvyšuje důležitost každého zjištěného podbízení. 4. Situace výrobního odvětví Společenství 4.1. Výroba (79) Objem výroby výrobního odvětví Společenství se za uvažované období snížil o 4 %. Po zvýšení v roce 2002 se výroba v roce 2003 a za PO snížila. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Výroba (v tunách) | 259 698 | 253 113 | 271 964 | 253 679 | 249 566 | Index | 100 | 97 | 105 | 98 | 96 | 4.2. Výrobní kapacita a míra využití kapacity (80) Výrobní kapacita byla stanovena na základě nominální kapacity výrobních jednotek ve vlastnictví výrobního odvětví Společenství, přičemž byla vzata v úvahu technická přerušení výroby, jakož i skutečnost, že v jistých případech byla část kapacity využívána pro jiné výrobky vyráběné na týchž výrobních linkách. (81) Výrobní kapacita SBS byla v uvažovaném období stabilní. Po nepatrném zvýšení v letech 2001 a 2002 se v roce 2003 snížila na stejnou úroveň jako v roce 2000 a zůstala na této úrovni v PO. (82) Míra využití kapacity se zmenšila o 4 procentní body z 79 % na 75 %. Protože výrobní kapacita sama o sobě zůstala stabilní, je pokles ve využití kapacity způsoben pouze snížením objemu výroby výrobního odvětví Společenství. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Výrobní kapacita (v tunách) | 329 574 | 337 524 | 338 014 | 329 173 | 330 774 | Index | 100 | 102 | 103 | 100 | 100 | Využití kapacity | 79 % | 75 % | 80 % | 77 % | 75 % | 4.3. Zásoby (83) V uvažovaném období se zvýšil stav zásob o 60 %. Zdá se, že zvýšení stavu zásob má dva důvody, jedním je pokles prodeje a druhým je množství nových vyráběných typů SBS, které potřebují více času, aby se staly prodejnými. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Zásoby (v tunách) | 44 971 | 44 325 | 59 077 | 63 997 | 71 875 | Index | 100 | 99 | 131 | 142 | 160 | 4.4. Investice (84) V uvažovaném období výrobní odvětví Společenství investovalo asi 60 miliónů eur hlavně do budov a strojů (asi 48 %) a do projektů vědy a výzkumu (23 %). Tyto investice byly potřebné především k udržení výrobní kapacity na stávající úrovni. Po prudkém poklesu v letech 2001 a 2002 se investice opět zvýšily v roce 2003 a v PO, ale ještě zůstaly pod úrovní roku 2000. Vzrůst v roce 2003 a PO byl díky údržbě a modernizaci, která byla požadována pro vývoj a zavedení nových typů SBS, což bylo nutné pro výrobní odvětví Společenství, aby zůstala konkurenceschopná. Kromě toho může být kolísání investic vysvětleno omezenou životností určitých strojů. V průběhu uvažovaného období klesly roční investice celkem o 11 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Investice (v tisících eur) | 16 464 | 12 969 | 8 914 | 11 760 | 14 698 | Index | 100 | 79 | 54 | 71 | 89 | 4.5. Prodej a podíl na trhu (85) Prodej SBS výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se snížil o 15 % od roku 2000 do PO. Protože během uvažovaného období klesla spotřeba Společenství pouze o 7 %, měl prudký pokles odbytu výrobního odvětví Společenství za následek významnou ztrátu podílu na trhu, který skutečně klesl z 89 % na 82 %. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Prodej / Odbyt v ES (v tunách) | 172 080 | 166 680 | 161 486 | 155 050 | 146 907 | Index | 100 | 97 | 94 | 90 | 85 | Podíl na trhu | 89 % | 87 % | 81 % | 82 % | 82 % | 4.6. Ceny (86) Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství byla více méně na stejné úrovni během PO ve srovnání s rokem 2000 a klesla pouze o 1 %. Ve skutečnosti jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství nejprve stoupla o 6 % mezi rokem 2000 a 2001 a následně klesla o 7 % v období od roku 2001 do PO. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Vážený průměr ceny (v eurech / tunách) | 1 350 | 1 434 | 1 363 | 1 348 | 1 330 | Index | 100 | 106 | 101 | 100 | 99 | 4.7. Z iskovost a peněžní tok (87) Během uvažovaného období se snížila vážená průměrná ziskovost z čistého obratu výrobního odvětví Společenství za prodej obdobného výrobku na trhu Společenství z 2,2 % na 1,2 %. Nejprve se prudce zvýšil z 2,2 % v roce 2000 na 9,3 % v roce 2001, což se shodovalo s uložením antidumpingových a vyrovnávacích opatření na dovozy SBS z Tchaj-wanu a následně se od roku 2001 neustále snižoval. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Vážený průměr ziskovosti z čistého obratu | 2,2 % | 9,3 % | 8,9 % | 1,5 % | 1,2 % | (88) Vytvořený peněžní tok během PO byl -0,7 miliónů eur. Situace byla v roce 2000 obtížná zvláště kvůli vysokým investicím. Výrobní odvětví Společenství však mohla vytvořit pozitivní peněžní tok v letech 2001, 2002 a 2003. Situace peněžního toku se však prudce zhoršila od roku 2002 do PO. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | peněžní tok (v tisících eur) | -7 362 | 10 005 | 33 050 | 4 639 | -714 | 4.8. Návratnost čistých aktiv (89) Návratnost čistých aktiv dotčeného výrobku se během uvažovaného období zmenšila o 5 %. Po prvním vzrůstu na 0,3 % v roce 2001 a 2,8 % v roce 2002 prudce poklesla na -8,5 % v roce 2003 a -11,2 % v PO. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Vážená návratnost čistých aktiv | -6,2 % | 0,3 % | 2,8 % | -8,5 % | -11,2 % | 4.9. Schopnost získávat kapitál (90) Tři ze čtyř výrobců Společenství patří k velkým naftařským skupinám a čtvrtého 100 % vlastní investiční fond. Pokud jde o schopnost získávat kapitál, výrobní odvětví Společenství nežádalo, ani nenaznačovalo, že by se výrobní odvětví Společenství setkalo s problémy se získáváním kapitálu pro svoji činnost. 4.10. Zaměstnanost a mzdy (91) Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství se snížila během uvažovaného období o 7 %. Během uvažovaného období zůstaly mzdy stabilní: celkově mzdy mírně stouply o 1 %, což je značně méně nežli evropské míry inflace za toto období. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Zaměstnanci | 627 | 642 | 596 | 614 | 581 | Index | 100 | 102 | 95 | 98 | 93 | Vážený průměrný plat (v tisících eur za rok) | 75 | 75 | 73 | 73 | 76 | Index | 100 | 100 | 97 | 97 | 101 | 4.11. Produktivita (92) Produktivita výrobního odvětví Společenství vzrostla během uvažovaného období o 4 %. Mírné výkyvy během uvažovaného období přímo souvisí s vývojem zaměstnanosti. Tento vzestup ukazuje, že výrobci Společenství nejen přizpůsobili počet zaměstnaných lidí ve vztahu k poklesu prodeje, ale také se jim podařilo zlepšit jejich výkonnost. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | PO | Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 414 | 394 | 456 | 413 | 430 | Index | 100 | 95 | 110 | 100 | 104 | 4.12. Růst (93) Zatímco spotřeba Společenství klesla o 6 % mezi rokem 2000 a PO, zmenšily se objemy prodeje výrobního odvětví Společenství nespřízněným zákazníkům o 15 %. Během uvažovaného období tak poklesl prodej výrobního odvětví Společenství mnohem rychleji nežli poptávka. Z tohoto důvodu klesl tržní podíl výrobního odvětví Společenství o 8 procentních bodů. 4.13. Rozsah dumpingového rozpětí (94) Co se týče vlivu rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Společenství, vezmeme-li v úvahu objem a ceny dumpingových dovozů z Ruska a Tchaj-wanu, nemůže být tento vliv považován za zanedbatelný. 4.14. Zotavení po dumpingu a subvencování (95) Mělo by být připomenuto, že během uvažovaného období výrobní odvětví Společenství bylo poškozováno dumpingovými a dotovanými dovozy z Tchaj-wanu. Výrobní odvětví Společenství se do jisté míry zotavilo po uložení antidumpingových a vyrovnávacích opatření roku 2000 na dovozy z Tchaj-wanu. Situace výrobního odvětví Společenství se však opět zhoršila po roce 2002, když podstatně vzrostly dovozy z Tchaj-wanu, Ruska a Koreje a došlo k cenovému podbízení ve srovnání s cenami Společenství. 5. Závěr o újmě (96) Kumulované objemy dumpingových dovozů z Ruska a Tchaj-wanu se zvýšily absolutně i pokud jde o podíl na trhu a představovaly během PO kumulovaný tržní podíl 5,3 %. Kromě toho během uvažovaného období poklesla vážená průměrná cena dumpingových dovozů z Ruska a Tchaj-wanu o 12 %. Tento pokles se projevil ve zjištěném cenovém podbízení. (97) Většina indikátorů újmy výrobního odvětví Společenství vykazovala během uvažovaného období negativní vývoj, což signalizuje újmu. Zatímco celková spotřeba SBS ve Společenství poklesla o 7 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se zmenšil o 15 %, s odpovídající ztrátou podílu na trhu: 7 procentních bodů. Objem výroby se zmenšil o 4 %; výrobní kapacita stagnovala a využití kapacity se zmenšilo o 4 procentní body. Průměrná jednotková cena se během uvažovaného období zmenšila o 1 % a ziskovost z čistého obratu o 1,1 procentní bod. Jiné indikátory vztahující se k ziskovosti, např. návratnost čistých aktiv se během uvažovaného období také zhoršily. Zaměstnanost se snížila o 7 %, zatímco produktivita se zvýšila o 4 %. Konečně, během uvažovaného období se zvýšily průměrné platy o 1 %, což je méně než činí evropské míry inflace. (98) S ohledem na výše uvedené se má za to, že výrobní odvětví Společenství je v těžké ekonomické a finanční situaci a utrpělo materiální újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. E. PŘÍČINY 1. Úvod (99) V souladu s čl. 3 odst. 6 a odst. 7 základního nařízení bylo posuzováno, zda materiální újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí. Dále v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení, byly rovněž posuzovány jiné známé faktory nežli dumpingové dovozy, které mohly poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito faktory nebyla mylně přičítána dumpingovým dovozům. 2. Účinky dumpingových dovozů (100) Dumpingové dovozy z dotčených zemí během uvažovaného období zvýšily svůj podíl na trhu o 3,8 %, zatímco cena těchto dovozů se snížila o 12 % a během PO podbízela ceny výrobního odvětví Společenství o 15,3 %. Výrobní odvětví Společenství udrželo během uvažovaného období ceny většinou stabilní, ale bylo to na úkor objemu prodeje a tržního podílu, což zase mělo vliv na ziskovost. (101) Zatímco první analýza dříve uvedených dat by mohla budit dojem, že se jedná o významný vliv dumpingových dovozů na situaci ve výrobním odvětví Společenství, podrobnější posouzení to nepotvrzuje. Za prvé, mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a okamžikem, kdy byla nejvíce pociťována přítomnost dumpingových dovozů, je pouze částečná časová shoda. Zatímco objem dumpingových dovozů mírně poklesl mezi rokem 2001 a 2002 a potom se výrazně zvýšil v roce 2003 (+ 80 %), prodej výrobního odvětví Společenství vykazoval po celé uvažované období postupný pokles. Kromě toho ztráta tržního podílu výrobního odvětví Společenství byla pouze v období 2000-2002, zatímco dumpingové dovozy zvyšovaly svůj podíl na trhu po celé uvažované období. Tento vzrůst byl zejména silný v roce 2003 a během PO, protože podíl dumpingových dovozů na trhu se zvětšil z 2,5 % roku 2002 na 4,7 % v roce 2003 a 5,3 % v PO. Během téhož období výrobní odvětví Společenství mírně zvýšilo svůj podíl na trhu z 81 % v roce 2002 na 82 % v roce 2003 a v PO. Dále se rovněž poznamenává, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo své nejvyšší ziskovosti v roce 2001 a 2002, v době, kdy ztratilo svůj podíl na trhu. Ziskovost klesla teprve potom. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství zůstaly po celou dobu stabilní. Uznává se, že tyto ceny byly poněkud stlačeny od roku 2003, protože výrobní odvětví Společenství nemohlo přenést zvýšené náklady. Nicméně, skutečnost, že tyto zvýšené náklady nemohly být přeneseny, nemůže, nebo jen do velmi malé míry může být přičítána na vrub dumpingových dovozů především proto, že by mělo být poznamenáno, že nedumpingové dovozy vykazovaly vyšší podbízení než dumpingové dovozy. Mimoto zůstal tržní podíl dumpingových dovozů vždycky pod 5,3 %, zatímco nedumpingové dovozy měly podíl na trhu kolem 12 %. Všechny tyto skutečnosti naznačují, že jakýkoli cenový nátlak dovozů pramení většinou z nedumpingových dovozů . (102) S ohledem na uvedené skutečnosti bylo zjištěno, že dumpingové dovozy mohly vyvíjet určitý nátlak na ceny výrobního odvětví Společenství a měly negativní vliv na situaci ve výrobním odvětví Společenství. Avšak protože chybí jasnější časová shoda mezi vývojem objemů, tržního podílu a cen dumpingových dovozů na jedné straně a výrobního odvětví Společenství na straně druhé, bylo těžké stanovit vliv dumpingových dovozů na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli. 3. Účinky dalších činitelů 3.1. Vývoj spotřeby (103) Spotřeba SBS ve Společenství klesla během uvažovaného období o 7 %. Tato skutečnost mohla částečně ovlivnit situaci výrobního odvětví Společenství, protože výroba SBS je kapitálově náročná činnost, u které má objem prodeje přímý vliv na ziskovost. (104) Pokles spotřeby však může být považován pouze za jednu z mnoha příčin nepříznivého stavu výrobního odvětví Společenství, protože, jak bylo prokázáno, dovozy z Koreje, Ruska a Tchaj-wanu se za uvažované období zvýšily a tím převzaly část tržního podílu výrobního odvětví Společenství. 3.2. Výkyvy měny (105) Výkyvy měny mezi eurem (EUR) a americkým dolarem (USD) byly rovněž posuzovány, protože většina dovozových transakcí z dotčených zemí do ES je prováděna v USD. Od poloviny roku 2002 roste hodnota eura vůči dolaru , a to podstatně během PO, čímž jsou vývozy do eurozóny v tomto období zvýhodňovány. V této souvislosti jeden vývozce a jedna zúčastněná strana tvrdili, že v obchodování „orientovaném na dolar“, znehodnocení dolaru vůči euru určitě podstatně přispělo k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství a mělo by být tudíž bráno v úvahu. (106) Mělo by však být poznamenáno, že zhodnocením eura se zároveň zmenšila újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, protože ceny surovin, které představují asi 40 % výrobních nákladů, se na mezinárodních komoditních trzích uvádějí v USD. (107) Kromě toho během uvažovaného období vzrostly vývozy výrobců Společenství do nespřízněných zemí, zatímco dovozy dotčeného výrobku ze Spojených států do Společenství klesly, což ukazuje, že zhodnocování eura vůči USD není samo o sobě určujícím faktorem pro to, aby výrobci Společenství ztratili podíl na trhu ES. (108) Závěrem je třeba konstatovat, že ačkoli zřejmě nemůže být vyloučeno, že zhodnocování eura vůči USD mohlo zvýhodnit dovozy SBS z dotčených zemí, výkyvy měny také vyvážily újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Kromě toho toto zhodnocování také nezvýhodnilo dovozy jiných zemí závislých na dolaru nežli dotčených zemí, ani nebránilo výrobcům Společenství, aby nezvýšili svoje vývozy mimo území Společenství. Proto se nemá za to, že by výkyvy měny měly věcný účinek na újmu, kterou utrpěli výrobci Společenství. Stanovení újmy se spíše zabývá cenami a množstvím dumpingových dovozů, ale zcela jistě ne otázkou, proč byly dumpingové dovozy za dané ceny uskutečněny. Tudíž se zdá, že účinek výkyvu směnných kurzů na ceny dumpingových dovozů nemůže být normálně dalším faktorem způsobujícím újmu. 3.3. Nedumpingové dovozy (109) Byly posouzeny účinky nedumpingových dovozů z Koreje a Tchaj-wanu na situaci výrobního odvětví Společenství. V zájmu zachování důvěrnosti informací poskytnutých jednotlivými společnostmi byla data prezentována souhrnně. (110) Nedumpingové dovozy z Koreje a Tchaj-wanu vykazovaly stejný trend. Celkově stouply o 56 %, pokud jde o objem a 5,2 procentních bodů, pokud jde o tržní podíl během uvažovaného období a dosáhly podílu na trhu 12,8 % v PO. Objem těchto nedumpingových dovozů tak představoval 2,4 násobek objemu dumpingových dovozů během PO. Kromě toho rozpětí podbízení vypočítané u nedumpingových dovozů z Koreje a Tchaj-wanu, bylo vyšší (17,4 %) nežli u dumpingových dovozů (15,3 %). Toto závažné podbízení spolu se značnými objemy nedumpingových dovozů významně přispělo k cenovému nátlaku pozorovanému na trhu ES. (111) Na tomto základě bylo usouzeno, že účinky objemu a ceny nedumpingových dovozů z Koreje a Tchaj-wanu jsou tak velké, že se lze domnívat, že podstatně přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, a že dumpingové dovozy z Ruska a Tchaj-wanu hrály méně významnou úlohu nežli dovozy nedumpingové. 3.4. Dovozy z jiných třetích zemí (112) Dovozy ze všech jiných třetích zemí měly ve Společenství během PO tržní podíl 0,4 % a byl učiněn závěr, že jejich vliv na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství nebyl významný. 3.5. Náklady na suroviny (113) Bylo poukázáno na skutečnost, že náklady na suroviny během uvažovaného období stouply. To přispělo ke klesající ziskovosti výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by se však normálně snažilo přenést zvýšené náklady na zákazníky. To však nebylo možné kvůli velkému cenovému nátlaku nedumpingových dovozů a pravděpodobně v daleko menší míře ze strany dumpingových dovozů. Mimoto korejští a tchajwanští vyvážející výrobci také čelili zvýšení nákladů na suroviny v podobné míře jako výrobci Společenství. Nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství neměl tedy vzrůst nákladů na suroviny ve Společenství jako takovém, ale časová shoda cenového nátlaku vyvíjeného dovozy a vzrůstem nákladů. (114) S ohledem na uvedené skutečnosti byl učiněn závěr, že změny nákladů na suroviny ve Společenství nebyly samy o sobě faktorem, který způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství. 4. Závěry o příčinných souvislostech (115) Získané informace naznačují, že dumpingové dovozy vykonávaly určitý cenový nátlak na ceny výrobního odvětví Společenství a přispěly k jeho nepříznivému stavu. Podrobnější analýza založená především na vývoji trendů za uvažované období však nezjistila příčinnou souvislost, protože neexistuje žádná jasná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů. (116) Bylo rovněž zjištěno, že pokud existovala časová shoda mezi vzrůstem dumpingových dovozů z Ruska a Tchaj-wanu, pokud jde o objemy a podíl na trhu na straně jedné, a zhoršením situace výrobního odvětví Společenství, která se projevila ztrátou podílu na trhu a ziskovosti na straně druhé, tak taková časová shoda také existovala u nedumpingových dovozů, jejichž objemy během uvažovaného období rostly rychleji nežli dumpingové dovozy. (117) Kromě toho nedumpingové dovozy z Koreje a Tchaj-wanu měly v PO značně vyšší objem než dumpingové dovozy a vedly k značně vyššímu podílu na trhu (12,8 % oproti 5,3 %). Kromě toho jak dumpingové, tak nedumpingové dovozy podbízely ceny Společenství, přičemž nedumpingové dovozy vykazovaly dokonce ještě vyšší cenové podbízení. Výrobní odvětví Společenství proto čelila ještě intenzivnější soutěži za přiměřené ceny dovozů od jiných výrobců / zemí nežli těch, které se podílely na dumpingu. Nedumpingové dovozy byly tudíž rozhodujícím faktorem nepříznivého stavu výrobního odvětví Společenství. (118) Bylo také zjištěno, že pokles spotřeby v ES přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. (119) Výrobní odvětví Společenství protestovalo proti těmto závěrům a tvrdilo, že dopad jiných faktorů nebyl tak silný, aby zrušil spojitost mezi dumpingovými dovozy z Ruska a Tchaj-wanu a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Nicméně tím, že nepředložilo žádné argumenty, které by mohly zpochybnit hodnocení a závěry učiněné podle bodů (100) až (102), (103), (109) až (111) a (115) až (118), má se za to, že předložené argumenty nebyly dostatečné k tomu, aby se došlo k jinému závěru. (120) Závěrem je třeba konstatovat, že ačkoli dumpingové dovozy mohly přispět k újmě, nebylo možno zjistit, že by samy o sobě způsobily materiální újmu. Ve skutečnosti byly posouzeny jiné faktory podle čl. 3 odst. 7 základního nařízení a újmu lze z velké části přičítat účinkům nedumpingových cen a snížení poptávky. F. TRVALÁ POVAHA ZMĚNY OKOLNOSTÍ (121) V rámci prozatímního přezkumu ohledně Tchaj-wanu bylo také posuzováno, zda by změna okolností s ohledem na původní šetření týkající se dumpingu mohla být rozumně považována za změnu trvalé povahy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. (122) Byl posuzován pravděpodobný vývoj domácích cen na tchajwanském trhu a vývoj vývozních cen SBS z Tchaj-wanu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že Tchaj-wan má významný domácí trh dotčeného výrobku a že tuzemské ceny vzrostly ve srovnání s původním šetřením dokonce ve vyšším poměru nežli náklady na suroviny. (123) Co se týká vývozů SBS z Tchaj-wanu na jiné trhy, mělo by se nejprve poznamenat, že trh EU představuje malý podíl celkových vývozů. Šetření skutečně prokázalo, že spolupracující společnosti prodaly 75 % své výroby SBS na zavedené trhy do třetích zemí. Kromě toho bylo poznamenáno, že od roku 2002 do PO vývozní ceny soustavně rostly, asi o 10 % a 15 %. Proto se neočekává, že by ukončení opatření proti Tchaj-wanu vedlo k závažnému riziku dumpingu. (124) V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se proto došlo k závěru, že změna by okolností, s ohledem na původní šetření týkající se dumpingu, mohla být považována za změnu trvalé povahy. G. ZÁVĚR (125) Vzhledem ke skutečnosti, že nebyl zjištěn dumping dovozů SBS pocházejících z Koreje a u jedné společnosti v Tchaj-wanu, a že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, může být z velké části přičtena na vrub jiným faktorům, např. objemu a cenám dovozů prodávaným za nedumpingové ceny a snížení poptávky, nemohla být příčinná souvislost mezi dumpingem a újmou, pokud se týká dumpingových dovozů pocházejících z Ruska a Tchaj-wanu, dostatečně prokázána. Antidumpingové řízení týkající se SBS pocházejícího z Koreje, Ruska a Tchaj-wanu se proto v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení ukončuje. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Antidumpingové řízení týkající se dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska se ukončuje. Článek 2 Nařízení Rady (ES) č. 1993/2000 o uložení konečného antidumpingové cla na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku se zrušuje. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 12). [2] Úř. věst. L 238, 22. 9. 2000, s. 8. [3] Úř. věst. L 238, 22. 9. 2000, s. 4. [4] Úř. věst. L 56, 6 .3. 1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 12). [5] Úř. věst. C 144, 28. 5. 2004, s. 5. [6] Úř. věst. C 144, 28. 5. 2004, s. 9.