Úlohou politiky udržitelné energetiky je pomoci spotřebitelům snadněji realizovat takové investice a vytvořit příznivější investiční podmínky. Na základě transparentních, jasných a včasných informací o spotřebě a souvisejících nákladech by spotřebitelé měli mít možnost při renovaci svých domovů volit účinnější řešení. Při modernizaci veřejných budov, jako jsou nemocnice, školy, sociální bydlení či kanceláře, by orgány veřejné moci měly mít možnost přístupu k atraktivním finančním řešením a využít inovativních energetických služeb například ve formě smluv o energetické výkonnosti.

Řada tvůrců projektů je také nucena překonat překážky při pokrytí nutných vstupních nákladů na projekty a nemá přístup k atraktivním a odpovídajícím finančním produktům na trhu. Toto selhání trhu je způsobeno především nedostatečným pochopením rizik, četných výhod a obchodních důvodů k investicím do udržitelné energie, zejména do energetické účinnosti, na straně financujících subjektů a investorů. Nízké investice a nedostatek řešení na klíč dále zvyšují realizační náklady a nedostatek kapacit a dovedností strukturovat financovatelné projekty drží poptávku po financích na nízké úrovni.

b.Smlouvy o energetické výkonnosti: úloha smluv o energetické výkonnosti pro stimulaci energetické účinnosti veřejných budov se musí posílit, jelikož nabízejí komplexní přístup k renovacím, včetně financování, realizace prací a hospodaření s energií. Za určitých podmínek mohou také přinést investice do energetické účinnosti bez navýšení veřejného dluhu, což je velmi důležité pro vlády i orgány místní a regionální samosprávy, které musí řešit rozpočtová omezení, zejména v souvislosti se sociálním bydlením, nemocnicemi nebo školami. Na podporu investic do energetické účinnosti veřejného majetku je třeba, aby pravidla pro investice ve veřejném sektoru a pravidla statistického zpracování renovace majetku byla transparentní a jasná. Eurostat přezkoumá, jak řešit dopad investic souvisejících s energetickou účinností na státní dluh a deficit. V úzké spolupráci s členskými státy Komise analyzuje, jaký dopad mají účetní pravidla pro veřejný sektor na smlouvy o energetické výkonnosti, a do konce jara 2017 podle potřeby aktualizuje pokyny pro statistické zpracování takových partnerství.

V Evropské unii snad ještě více než v jiných rozvinutých ekonomikách hrají banky ústřední úlohu při financování investic spotřebitelů a firem. Aktivita bank na nových trzích s energií, zejména v oblasti rozsáhlých projektů na obnovitelné zdroje energie, sice roste, avšak banky málokdy považují energetickou účinnost za samostatný tržní segment. Důsledkem je nedostatek odpovídajících a dostupných komerčních finančních produktů pro investice do energetické účinnosti nebo energie z obnovitelných zdrojů v budovách. Komise se snaží řešit tento nedostatek, a proto připravila inovační režim financování – nástroj Soukromého financování pro energetickou účinnost (PF4EE) financovaný v rámci programu LIFE a ve správě EIB. Úspěch tohoto pilotního režimu, o němž svědčí výrazně vyšší aktivace prostředků, než se původně očekávalo, ukazuje, jaký potenciál na stimulaci investic do energetické účinnosti má sdílení rizik, technická pomoc a úvěry od EIB zúčastněným finančním institucím. Zkušenosti získané z nástroje Soukromého financování pro energetickou účinnost (PF4EE) ještě více posílí vhodné kombinace Evropského fondu pro strategické investice s jinými zdroji veřejného financování, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, prostřednictvím investičních platforem.

Na základě investičního plánu pro Evropu a evropských strukturálních a investičních fondů spustí Komise iniciativu k dalšímu posílení investic ze strany veřejných subjektů, poskytovatelů energetických služeb, malých a středních podniků a podniků se střední kapitalizací a domácností v oblasti energetické účinnosti a inteligentních budov. Tato nová iniciativa, realizovaná v úzké spolupráci s Evropskou investiční bankou (EIB) a členskými státy, může do roku 2020 aktivovat dalších 10 miliard EUR veřejných a soukromých prostředků pro energetickou účinnost a využití obnovitelných zdrojů energie. To by mělo probíhat prostřednictvím finančních zprostředkovatelů a vnitrostátních investičních platforem pro energetickou účinnost, které budou agregovat projekty, zmírňovat rizika investic do energetické účinnosti a optimalizovat využití veřejných fondů, zejména evropských strukturálních a investičních fondů v kombinaci s prostředky z Evropského fondu pro strategické investice. Takové kombinace, které jsou možné již dnes, budou dále posíleny navrhovanými změnami finančního nařízení a nařízení o společných ustanoveních. Členským státům, zejména těm s větší energetickou náročností a závislostí na vnějších zdrojích energie, se doporučuje zúčastnit se této iniciativy a přispět k ní. Sdílením rizik mezi EU a vnitrostátními veřejnými a soukromými fondy se pro konečné příjemce zpřístupní atraktivnější možnosti financování. S využitím řešení EU se bude navíc pojit několik regulačních a správních výhod, například v souvislosti se státní podporou, veřejnými zakázkami, závazky spolufinancování a také výkaznictvím a předběžnými hodnoceními. Je důležité, že v kontextu hodnocení veřejných financí v rámci Paktu o stabilitě a růstu bude Komise rovněž pozitivně hodnotit příspěvky členských států k jednorázovým příspěvkům do tematických či nadnárodních investičních platforem v kontextu EFSI.

V období 2014–2020 investují Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti 17 miliard EUR do energetické účinnosti veřejných a obytných budov a firem se zaměřením na malé a střední podniky. To je třikrát více než v předchozím období a potvrzuje to závazek a důležitost, kterou členské státy a regiony přikládají energetické účinnosti. Existuje potenciál vystoupat na mnohem vyšší částku ve formě vnitrostátního veřejného a soukromého spolufinancování a podle odhadů dosáhnout celkem asi 27 miliard EUR. Jedním z cílů investičního plánu pro Evropu je přinejmenším zdvojnásobit využití finančních nástrojů v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, aby se mobilizovaly další soukromé investice a vytvořily životaschopné trhy. Členské státy a regiony mají již v plánu investovat téměř 6,4 miliardy EUR prostřednictvím finančních nástrojů pro nízkouhlíkové cíle, především energetickou účinnost, což je více než osminásobné navýšení ve srovnání s obdobím 2007–2013.

b.bude úzce spolupracovat s veřejnými a soukromými finančními institucemi, zástupci průmyslu a odvětvovými odborníky na tvorbě konsenzuálního rámce pro upisování investic do energeticky udržitelných budov. Tato iniciativa, připravená ve spolupráci se skupinou finančních institucí pro energetickou účinnost11 a určená ke spuštění v roce 2017, pomůže finančním institucím zařadit klíčové energetické přínosy do své obchodní praxe při současném snížení transakčních nákladů a zvýšení důvěry investorů. Toto opatření pomůže i rozvoji trhu zelených hypoték.

Jak požadují finanční instituce , investoři a financující subjekty musejí lépe pochopit reálná rizika a přínosy investic do energeticky udržitelných budov, a to na základě průkazných údajů z trhu a výsledků v oblasti výkonnosti. Banky musejí stále lépe chápat základní vlastnosti, jako jsou nižší pravděpodobnost nesplácení v případě úvěrů na úspory energie nebo zvýšená hodnota aktiv díky vyššímu energetickému výkonu, a zohledňovat tyto skutečnosti v cenách finančních produktů. Rozvoj zvláštních finančních produktů pro energeticky udržitelné budovy je také důležitým nástrojem podpory vzniku druhotného trhu (refinancování) a zvýšení účasti soukromého kapitálu. Na podporu takové přeměny trhu Komise:

d.Komise také připravila okamžitě dostupnou šablonu na zvýšení podílu finančních nástrojů v rámci evropských strukturálních a investičních fondů: předpřipravený nástroj pro energetickou účinnost. Členské státy aktivně pracovaly na tvorbě finančních nástrojů pro energetickou účinnost, zejména s ohledem na cíl nasměrovat 20 % ESI fondů na investice do nízkouhlíkové ekonomiky prostřednictvím finančních nástrojů. Některé členské státy mají však v tomto ohledu zpoždění a vyšší využití předpřipravených nástrojů by jim mohlo pomoci tuto mezeru překonat.

Komise také spouští evropské středisko pro sledování fondu budov, které bude centrálně shromažďovat všechny relevantní informace o budovách EU a energetické renovaci. Bude sloužit na podporu navrhování, zavádění, sledování a hodnocení politik a souvisejících finančních nástrojů.

2. Odvětví stavebnictví

Komise pozve zúčastněné strany z odvětví stavebnictví k jednání o výzvách a příležitostech, které investice do energeticky udržitelné výstavby představují pro toto odvětví, a o tom, jak je lze dále podpořit. Jedná se o doplněk k práci třístranného fóra na vysoké úrovni pro udržitelnou výstavbu v rámci strategie „Construction 2020“.

Na základě agendy dovedností pro Evropu začala Komise usilovat o řešení otázky dovedností. Na základě zkušeností s pilotními projekty z letošního roku spustí Komise v roce 2017 nové soubory tzv. plánů pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností a jeden z nich se bude zabývat také odvětvím stavebnictví se zaměřením na dovednosti související s energetickou účinností a digitalizací. V tomto kontextu vzniknou synergie s iniciativou Komise „BUILD UP Skills“ (rozvoj dovedností), která se zaměřuje na zvyšování odborné připravenosti pracovníků ve stavebnictví v oblasti technologií pro energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, jejich instalace a řízení.

Výstavba nových nebo dovybavení existujících budov pro zlepšení jejich energetické účinnosti je příležitostí přehodnotit postupy výstavby a demolice tak, aby zohledňovaly širší aspekty účinnosti zdrojů. V rámci balíčku oběhového hospodářství Evropská komise příští rok představí rámec EU k hodnocení celkového vlivu budov na životní prostředí. Takový rámec by měl podpořit oběhové hospodářství v zástavbě a měl by sloužit jako referenční bod pro rozsáhlé realizační projekty, evropské strukturální a investiční fondy a vnitrostátní politiky a právní předpisy. Evropská komise dále zkoumá možnosti podpory iniciativ na posílení investic do nové či inovační infrastruktury recyklace odpadu z výstavby a demolice v regionech, které zaostávají za cílem určeným v rámcové směrnici o odpadech pro rok 2020, podle něhož by mělo být 70 % odpadu opětovně použito, využito a recyklováno. Takové investice by bylo možné podpořit z Evropského fondu pro strategické investice. Připravuje se zvláštní platforma pro projekty v oblasti oběhového hospodářství. Komise také připravila protokol nakládání s odpady z výstavby a demolice, který zúčastněným stranám pomůže zpracovat odpad ekologickým způsobem a s vyšším potenciálem recyklace. S výhledem do budoucnosti připravuje Evropská komise také zásady a pravidla projektování udržitelných budov, aby vznikalo méně odpadu z výstavby a demolic a podpořila se recyklace materiálů. Všechny tyto iniciativy pomohou snížit spotřebu energie a náklady související se stavebními materiály.

Zlepšením fungování trhů se musí otevřít potenciál růstu a nových pracovních míst v odvětví stavebnictví. Výsledky kontroly účelnosti ve stavebnictví poslouží k zajištění lepší soudržnosti souvisejícího vnitřního trhu a právních předpisů o energetické účinnosti. Například požadavky vyplývající z předpisů o ekodesignu by v relevantních případech měly být zapracovány do harmonizovaných norem v rámci nařízení o stavebních výrobcích platného pro tyto produkty, aby se výrobci v souvislosti se zkušebními testy výrobků mohli orientovat vůči jednomu rámci. Jelikož je vnitřní trh se stavebními výrobky stále ještě roztříštěn, i nadále probíhají konzultace se zúčastněnými stranami, které mohou vést k revizi nařízení o stavebních výrobcích ještě ve funkčním období této Komise.

Evropská komise bude i nadále podporovat inovace, a to stimulací rozvoje pokročilých technologických produktů a postupů v rámci smluvního partnerství veřejného a soukromého sektoru pro energeticky účinné budovy. Od partnerství veřejného a soukromého sektoru se očekává, že vzniknou technologie potřebné ke zvýšení udržitelnosti a konkurenceschopnosti stavebního průmyslu Evropy.

Iniciativu by mohl podpořit inteligentní přístup k veřejným zakázkám se zaměřením na inovativní nízkouhlíková řešení prostřednictvím standardizačních iniciativ vedených průmyslem, podobných projektu SustSteel. Jakmile budou takové normy připraveny, mohou sloužit při naplňování cílů udržitelnosti v odvětví stavebnictví. Tento postup by šlo případně opakovat i u jiných stavebních výrobků; snahy tohoto odvětví by se tak zhodnotily a jeho výrobky by se daly účinněji nabízet na trhu.

Nové směrnice o veřejných zakázkách (platné od jara 2016) konsolidují a optimalizují všechny stávající nástroje pro inovace: funkční kritéria, varianty, kvalitativní hlediska v technických parametrech a kritériích pro výběr. Prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů a programu Horizont 2020 přispívá EU také k zajišťování inovací. To vedlo k řadě převratných projektů. Zajímavým příkladem je přeshraniční projekt PAPIRUS (zahrnující Německo, Španělsko, Itálii a Norsko), jehož cílem je podpora, zavádění a ověřování inovativních řešení pro udržitelnou výstavbu prostřednictvím veřejných zakázek, se zaměřením na budovy s téměř nulovou spotřebou energie. Komise dále vydala dobrovolná kritéria pro zadávání zelených veřejných zakázek při projektování, výstavbě a správě administrativních budov, která zahrnují řadu doporučení k zakázkám na ekologickou výstavbu energeticky účinných kancelářských budov .

Digitální technologie skýtají potenciál zvýšit účinnost stavebních postupů a provozu budov, a tím přispět k naším cílovým úsporám energie. Komise proto podporuje stanovení společných zásad a pravidel pro veřejné zakázky na digitalizaci vlastností budov, včetně jejich energetické náročnosti (informační model budovy). Společně s rozvojem společného rámce pro digitální stavební deník a zvláštní opatření cílená na malé a střední podniky to velmi zjednoduší výměnu informací a podpoří rozhodování před, v průběhu i po skončení stavebních projektů, zabrání roztříštěnosti konkurenčních vnitrostátních strategií a sníží náklady pro malé a střední podniky. Podle Dohody o vládních zakázkách uzavřené v rámci Světové obchodní organizace a v kontextu bilaterálních dohod Evropská unie dále zajistí, aby veřejné zakázky byly zadávány transparentním a soutěžním způsobem, který neznevýhodňuje zboží, služby či dodavatele z EU.