Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o vybudování prostorové informační infrastruktury ve Společenství (INSPIRE) {SEK(2004) 980} /* KOM/2004/0516 konecném znení - COD 2004/0175 */





V Bruselu dne 23.7.2004 KOM(2004) 516 v konečném znění 2004/0175 (COD) . Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vybudování prostorové informační infrastru ktury ve Společenství (INSPIRE){SEK(2004) 980} (předložená Komisí) ODŮVODNĚNÍ 1. Úvod Dobrá politika vychází z kvalitních informací a účasti informované veřejnosti. Zákonodárci si uvědomují rostoucí propojení a složitost otázek, které v současnosti ovlivňují kvalitu života, a to má vliv na způsob, jakým jsou nyní vytvářeny nové politiky. Například šestý akční program pro životní prostředí[1] zdůrazňuje, že politika životního prostředí musí být založena na důkladných znalostecha informované účasti, a tento nový přístup nyní mění způsob přijímání rozhodnutí týkajících se politiky životního prostředí EU. Proto je třeba přistoupit novým způsobem k monitorování, ohlašování a správě dat a jejich poskytování přes různé úrovně veřejné správy. Je třeba použít takové politiky, které omezí duplicitu při shromažďování dat a přispějí k harmonizaci a rozsáhlému šíření a využívání dat. Tyto politiky by měly zvýšit účinnost, a tak vytvořit zisk, který by bylo možné reinvestovat do zlepšení dostupnosti a kvality informací. Zvýšená dostupnost informací pak bude stimulovat inovaci mezi poskytovateli informací v obchodním sektoru. Prostorové informace mohou hrát v tomto novém přístupu zvláštní úlohu, protože umožňují sjednocovat informace z různých oborů pro širokou řadu uživatelů. Soustavný a obecně dostupný popis území Společenství by mohl poskytnout potřebný rámec pro koordinaci poskytování a monitorování informací po celém Společenství. Prostorové informace lze také použít pro vytváření map, které jsou dobrým prostředkem komunikace s veřejností. Avšak nedostatek koordinace, mezery v informacích, neexistence definic kvality a překážky při přístupu a využívání informací představují v této oblasti vzhledem k technickým a socioekonomickým vlastnostem prostorových informací zvláště naléhavý problém. Komise proto rozhodla, že předloží Evropskému parlamentu a Radě Evropské unie tento návrh, díky němuž budou vzájemně součinné prostorové informace snadno dostupné a použitelné ve prospěch vnitrostátní politiky i politiky Společenství a budou zpřístupněny veřejnosti. Tato iniciativa vyplývá ze závazku několika útvarů Komise, zejména generálního ředitelství pro životní prostředí, Eurostatu a Společného výzkumného střediska, které již hrají a budou dále hrát důležitou úlohu v přijímání a uplatňování této směrnice. 2. Shrnutí návrhu Navrhovaná směrnice vytváří právní rámec pro vybudování a provozování evropské prostorové informační infrastruktury, která bude sloužit pro účely přípravy, uplatňování, sledování a hodnocení politik Společenství na všech úrovních a pro poskytování veřejných informací. Hlavním cílem iniciativy INSPIRE je poskytnout větší množství lepších prostorových dat pro vytváření a uplatňování politik Společenství na všech úrovních členských států. Iniciativa INSPIRE se zaměřuje na politiku životního prostředí, čímž však není dotčena možnost jejího rozšíření do jiných odvětví, jako jsou zemědělství, doprava a energetika. Návrh se soustřeďuje na informace potřebné ke sledování a zlepšování stavu životního prostředí včetně ovzduší, vody, půdy a krajiny. Mnohé z těchto informací je třeba podpořit „víceúčelovými“ prostorovými daty. V prostorové informační infrastruktuře nemusí být všechna témata prostorových dat harmonizována ve stejné míře ani je nelze začlenit do rámce infrastruktury stejným tempem. Tato směrnice proto obsahuje tři samostatné přílohy, které všechny pojednávají o prostorových datech požadovaných v řadě politik životního prostředí. Podle toho zda mají být prostorová data použita jako geografické odkazy na jiná prostorová data nebo zda jsou harmonizovaná prostorová data vyžadována pro účely politik s přímým či nepřímým vlivem na životní prostředí a také podle míry harmonizace ve Společenství jsou pro splnění požadavků iniciativy INSPIRE stanoveny různé termíny a odlišné nároky na úroveň harmonizace. Je třeba poznamenat, že témata prostorových dat v přílohách určují pouze rozsah směrnice a opatření, na něž odkazují. Neurčují, jak by měly být prostorové informace organizovány nebo harmonizovány. Iniciativa INSPIRE nezahájí rozsáhlý program shromažďování nových prostorových dat v členských státech. Je však určena k optimalizaci rozsahu využívání dat, která jsou již k dispozici, tím, že požaduje zdokumentování stávajících prostorových dat, provádění služeb zaměřených na zpřístupnění a zajištění většího vzájemného propojení prostorových dat a odstranění překážek při užívání prostorových dat. Iniciativa INSPIRE připraví cestu pro postupnou harmonizaci prostorových dat v členských státech. Z tohoto návrhu proto budou mít největší prospěch ty subjekty, které se již účastní vytváření, uplatňování, sledování a hodnocení politik – naevropské, státní a místní úrovni. Jedná se o orgány veřejné moci, zákonodárce a občany a jejich organizace. Očekává se však, že návrh bude přínosný i pro jiné skupiny uživatelů včetně soukromého sektoru, univerzit, výzkumných pracovníků a médií. Návrh bude podporovat vytváření a uplatňování široké řady politik životního prostředí a jiných politik. 3. Potřeba zásahu ze strany Společenství V Evropě jsou k dispozici podrobné prostorové informace na podporu rozsáhlé řady politik. Informace z map se používají v mnoha nástrojích a činnostech spojených s předkládáním zpráv, analýz, hodnocení a předpovědí. Kromě toho rozvoj internetu umožnil rozsáhlé a levné šíření tohoto typu informací a mohl by přispět k lepší informovanosti veřejnosti o různých politických tématech. Přestože již byly přijaty různé iniciativy, široký přístup k prostorovým informacím a jejich užívání představuje v Evropě stále problém. Hlavní obtíže se týkají chybějících dat, chybějící dokumentace, nekompatibilních souborů prostorových dat a služeb, např. v důsledku odlišných norem, a překážek bránících sdílení a opakovanému užívání prostorových dat. Naštěstí na vnitrostátních úrovních i na úrovni EU roste povědomí o tom, že kvalitní informace s geografickými odkazy jsou nutné k tomu, abychom pochopili složitou povahu stále narůstající lidské činnosti v EU a omezili její negativní vlivy, a přijímá se mnoho regionálních i celostátních iniciativ. Nové nástroje, jako je např. navigační systém GALILEO[2], navíc zlepšují přesnost a spolehlivost při zpracování prostorových informací. I za těchto podmínek je však nutný zásah na úrovni Společenství, protože: - jen málo členských států vytvořilo rámec pro zavedení vnitrostátní infrastruktury prostorových informací, který se zabývá otázkami provozu, organizace i právní úpravy.[3] Pokud byly nějaké kroky podniknuty, byly často omezeny na konkrétní oblasti nebo odvětví. - Ve většině členských států, kde byl přijat určitý rámec, nebyly ještě vyřešeny všechny problémy nebo iniciativy nejsou vzájemně slučitelné. - Bez harmonizovaného rámce na úrovni Společenství bude vytváření, uplatňování, sledování a hodnocení vnitrostátních politik a politik Společenství s přímým či nepřímým vlivem na životní prostředí omezeno překážkami bránícími využívání přeshraničních prostorových dat, které jsou nezbytné pro politiky řešící problémy s přeshraničním rozměrem. 4. Slučitelnost s jinými politikami V současné době již existuje nebo se připravuje několik dalších nástrojů Společenství určených k podpoře dostupnosti informací z veřejného sektoru. Nejdůležitější jsou směrnice o veřejném přístupu k informacím o životním prostředí[4], směrnice o opakovaném užívání informací z veřejného sektoru[5], GMES[6] a GALILEO. Pro využívání plného potenciálu prostorových informací je však třeba zavést další opatření pro sjednocení a zefektivnění politicky významných prostorových dat z různých odvětví a úrovní. Návrh INSPIRE proto tyto nástroje doplňuje a napomáhá při jejich uplatňování. Je třeba také brát v úvahu stávající právní rámec v oblasti ochrany údajů a autorských práv. 5. Rozšířené hodnocení vlivu V červnu 2002 Komise zavedla nový integrovaný postup hodnocení vlivu, aby zlepšila kvalitu a soudržnost procesu vytváření politik[7]. Iniciativa INSPIRE je uvedena na seznamu návrhů pracovního programu pro rok 2003, u nichž se Komise rozhodla provést rozšířené hodnocení vlivu[8]. Pro iniciativu INSPIRE bylo proto provedeno rozšířené hodnocení vlivu, při němž bylo zváženo šest politických variant [9]. Investice, které vyžaduje preferovaná varianta, jíž je cílený rámec podporovaný rámcovou směrnicí EU, ponese do velké míry veřejný sektor a odhadují se průměrně na 3,6–5,4 miliónu eur ročně na každý členský stát EU (EU složené z 25 států). To by představovalo pouze 1 % celkových výdajů na prostorové informace. Mezi přínosy patří přínosy v oblasti životního prostředí, širší sociální přínos a zisky v soukromém sektoru. Do hodnocení byly zahrnuty pouze přínosy týkající se životního prostředí. Průměrný roční přínos na každý členský stát (25 států) dosahuje 27-42 miliónů eur.Vzhledem k tomu, že tyto prvky představují jen část celkového obrazu, lze konstatovat, že zisky značně převažují nad investičními požadavky. 6. Konzultace se zúčastněnými stranami o iniciativě INSPIRE 6.1. Internetové konzultace Cílem internetových konzultací bylo informovat zúčastněné strany o iniciativě INSPIRE a získat jejich názory a připomínky k různým významným bodům, které by měly být zahrnuty do navrhované rámcové směrnice k iniciativě INSPIRE. Internetové konzultace se konaly 29. března až 6. června 2003. Internetových konzultací se zúčastnilo 185 organizací a jednotlivců z členských států EU a přistupujících zemí. Jejich odpovědi představují zpětnou vazbu od více než 1 000 organizací. Výsledky internetových konzultací ukázaly velmi vysokou úroveň souhlasu zúčastněných stran s hodnocením překážek a jejich důsledků a prokázaly, že zúčastněné strany výrazně podporují navrhovanou iniciativu INSPIRE. Přes 90 % respondentů reagovalo kladně na mnohé položené otázky týkající se existence překážek a nutnosti vyvinout v rámci iniciativy INSPIRE příslušná opatření. Rozsáhlá analýza výsledků internetových konzultací je k dispozici na adrese http://inspire.jrc.it/. 6.2. Veřejné projednávání Veřejné projednávání se konalo v Římě dne 10. července 2003. Cílem veřejného projednávání bylo informovat strany zainteresované v iniciativě INSPIRE o výsledcích internetových konzultací a získat zpětnou vazbu k předloze rozšířeného hodnocení vlivu iniciativy INSPIRE. Zpráva o veřejném projednávání je k dispozici na internetu (http://inspire.jrc.it/). 7. Právní prvky návrhu 7.1 Právní základ Vhodným právním základem je čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, protože prostorová data, na která se vztahuje, jsou nutná pro podporu vytváření, uplatňování, sledování a hodnocení politik životního prostředí s ohledem na zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí. Článek 174 navíc požaduje, aby Společenství bralo v úvahu dostupná vědecké a technické údaje. Iniciativa INSPIRE přispívá k plnění tohoto požadavku tím, že pomáhá Společenství získat přístup k dostupným prostorovým datům a využívat je. Některá z prostorových dat jsou také potřebná v kontextu jiných národních politik a politik Společenství, jako jsou zemědělská, dopravní a regionální politika. Volba právního základu je v souladu s potřebou zahrnout úvahy týkající se životního prostředí do těchto politik s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. 7.2 Subsidiarita a proporcionalita Zásada subsidiarity má zajistit, aby rozhodnutí byla přijímána tak blízko k občanům, jak je to možné, a aby bylo neustále kontrolováno, zda jsou zásahy na úrovni Společenství oprávněné z hlediska možností dostupných na národní, regionální nebo místní úrovni. Jevy v oblasti životního prostředí, jako je migrace druhů, vítr, vodní toky, se dějí nezávisle na hranicích států. Navíc tlaky a vlivy na životní prostředí (záplavy, znečištění ovzduší a vody) často přesahují národní hranice. Politiky životního prostředí proto vyžadují, aby byly zřízeny subjekty pro správu životního prostředí, jejichž působnost by zasahovala na území různých členských států, pokrývala by například povodí řek vymezená rámcovou směrnicí o vodě[10]. Účinné uplatňování a monitorování těchto politik vyžaduje vzájemně provázané prostorové informace překračující národní hranice, efektivnější přístup k těmto informacím a jejich využívání všemi zúčastněnými stranami. Navrhovaná směrnice zajistí jednotnou dokumentaci a kvalitu prostorových dat v rámci celého Společenství, větší množství jednotnějších prostorových dat v rámci Společenství, integrované služby pro vyhledávání těchto informací a přístup k nim v rámci celého Společenství a předpisy platné pro celé Společenství v oblasti přístupu k informacím, jejich sdílení a využívání. Bez této směrnice by členské státy měly velké problémy se zajištěním vzájemné provázanosti, přístupnosti a využitelnosti svých existujících systémů. To by vedlo k další duplicitě a neúčinnému shromažďování dat a bránilo by vytváření, uplatňování, sledování a hodnocení národních politik i politik Společenství s přímým či nepřímým vlivem na životní prostředí. Navrhovaná směrnice nepřekračuje to, co je nutné pro dosažení těchto cílů. Je navržena tak, aby vycházela z různých existujících informačních systémů, které jsou již v členských státech zavedeny, a poskytuje celkový rámec, aby tyto systémy mohly pracovat ve vzájemné synergii a tvořit součást prostorové informační infrastruktury v Evropském společenství. Iniciativa INSPIRE bude také využívat existující organizace, které se již účastní užívání a vytváření dat, a z organizačního hlediska pouze vytváří celkový koordinační mechanismus potřebný k fungování infrastruktury na evropské úrovni. V oblasti harmonizace bude iniciativa INSPIRE upravovat pouze aspekty potřebné k dosažení přeshraniční a mezioborové soudržnosti prostorových dat a jejich zpřístupnění pro podporu politik Společenství. Iniciativa INSPIRE například nepožaduje, aby členské státy měnily formát svých prostorových dat – místo toho mohou členské státy poskytnout rozhraní, které převádí heterogenní data na jednotný model. Tento návrh má formu rámcové směrnice a ponechává tak členským státům dostatek prostoru k přizpůsobení opatření potřebných pro dosažení předepsaných cílů jejich konkrétní situaci. Prováděcí pravidla technické a normativnější povahy mají být přijata postupem projednávání ve výboru. Jsou nutná k zajištění toho, aby celkově jednotná evropská prostorová informační infrastruktura plnila cíle podpory politik Společenství. Využití postupu projednání ve výboru také zajišťuje dostatečnou pružnost pro přizpůsobení evropské prostorové informační infrastruktury technickému pokroku a vznikajícím politickým prioritám. Návrh se zabývá pouze těmi aspekty, které musí být regulovány na úrovni EU, aby bylo zajištěno plnění cílů Smlouvy o ES. Většina opatření umožňuje členským státům pokračovat v provozování stávajících systémů a organizačního systému, neboť požaduje jen ta opatření, která jsou potřebná pro zajištění provázanosti nebo vyloučení existujících překážek. Navíc byla zavedena konkrétní omezení, která mají zabránit veškerému dalšímu neúměrnému zatížení členských států, a návrh také počítá s otevřeným přístupem pro účast soukromého sektoru jako s bezpečnostním opatřením zaručujícím, že nedojde k potlačování inovace. 7.3 Jak bylo v návrhu přihlédnuto k výsledkům konzultací se zúčastněnými stranami a rozšířeného hodnocení vlivu? Výsledky rozšířeného hodnocení vlivu a poznámky zúčastněných stran posloužily jako základ pro přezkoumání opatření vymezených v dokumentu k internetovým konzultacím k iniciativě INSPIRE a v předloze k rozšířenému hodnocení vlivu. Nakonec byl vypracován návrh vycházející z varianty 4 rozšířeného hodnocení vlivu. V porovnání s opatřeními vymezenými v dokumentu k internetovým konzultacím k iniciativě INSPIRE došlo k následujícím změnám: - Rozsah návrhu byl redukován v reakci na otázky týkající se rozpočtu a cílů iniciativy INSPIRE. Rozsah redukce činí 35 % ve smyslu počtu témat prostorových dat zahrnutých v iniciativě INSPIRE. - Byly vynechány požadavky týkající se shromažďování nových multitematických prostorových dat o stavu životního prostředí. - Požadavky na harmonizaci jsou zúženy na určité soubory prostorových dat zejména tematické povahy umožňující rozsáhlejší využívání synergie mezi iniciativou INSPIRE a existujícími činnostmi v oblasti harmonizace. - Otevřenost infrastruktury prostorových informací v Evropě je zaručena tím, že soukromý sektor má možnost za určitých podmínek dobrovolně poskytnout vhodná prostorová data a služby. - Byly objasněny spojitosti mezi iniciativami INSPIRE a GMES. - Byla revidováno uspořádání příloh a popisů témat prostorových dat. - Byla zavedena ustanovení o monitorování a předkládání zpráv. Mnohé z poznámek se však týkají uplatňování iniciativy a budou brány v úvahu až při uplatňování iniciativy INSPIRE. 2004/0175 (COD) Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vybudování prostorové informační infrastruktury ve Společenství (INSPIRE) Text s významem pro EHP EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[11], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[12], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[13], v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[14], vzhledem k těmto důvodům: (1) Politika Společenství v oblasti životního prostředí se musí zaměřit na vysokou úroveň ochrany s ohledem na rozmanitost poměrů v různých regionech Společenství. Při přípravě své politiky životního prostředí musí Společenství vzít v úvahu dostupné vědecké a odborné údaje, podmínky životního prostředí v různých regionech Společenství, hospodářský a sociální rozvoj Společenství jako celku a vyvážený rozvoj svých regionů. Mnohé z informačních témat souvisejících s prostorovými rysy jsou vyžadovány v celé řadě politik životního prostředí. Kromě toho jsou ty samé informace potřebné při vypracování a provádění ostatních politik Společenství, v nichž musejí být podle článku 6 Smlouvy zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí. Pro účely zahrnutí těchto požadavků je třeba zavést koordinaci mezi uživateli a poskytovateli informací o těchto tématech tak, aby bylo možné spojovat informace a znalosti z různých odvětví. (2) Podle šestého akčního programu pro životní prostředí přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES[15] je třeba se plně soustředit na zajištění toho, aby při tvorbě politik životního prostředí Společenství byl využíván integrovaný přístup zohledňující regionální a místní rozdíly. Program dále požaduje, aby byl kladen důraz na rozvoj evropských iniciativ vedoucích ke zvýšení uvědomění občanů a místních orgánů a ke zlepšování vědeckých poznatků a údajů a informací o stavu a směrech vývoje životního prostředí. Je rovněž vyžadováno, aby byly prováděny tyto prioritní činnosti: ex-ante a ex-post hodnocení opatření a politik, budování spojení mezi environmentálními a dalšími aktéry v oblasti informací, školení, vzdělávání a politik, zajištění pravidelného přísunu informací zejména poskytováním informací široké veřejnosti a přezkoumávání a pravidelné monitorování informačních systémů a systémů předkládání zpráv. Navíc je vyžadováno, aby budoucí právní předpisy v oblasti životního prostředí účinně upravovaly monitorování a sběr údajů a aby byl urychlen vývoj pozemních monitorovacích programů a nástrojů s cílem podpořit členské státy při zavádění příslušných systémů pro sběr údajů. Pokud jde o dostupnost, kvalitu, organizaci prostorových informací a přístup k těmto informacím, které jsou potřebné k dosažení cílů stanovených v šestém akčním programu pro životní prostředí, vyvstává řada závažných problémů. (3) Problémy týkající se dostupnosti, kvality a organizace prostorových informací a přístupu k nim jsou společným jmenovatelem pro mnoho politik a informační témat a potýkají se s nimi veřejné orgány na různých úrovních. K vyřešení těchto problémů je třeba, aby veřejné orgány na různých úrovních a v různých odvětvích přijaly opatření týkající se výměny, sdílení, přístupu a využití vzájemné součinnosti prostorových dat a příslušných služeb. Je proto třeba vybudovat prostorovou informační infrastrukturu ve Společenství. (4) Prostorová informační infrastruktura v Evropském společenství, rovněž nazývaná INSPIRE, by se měla opírat o prostorové informační infrastruktury vytvořené členskými státy, které jsou sladěny se společnými pravidly a doplněny opatřeními na úrovni Společenství. Tato opatření by měla zaručit slučitelnost prostorových informačních infrastruktur vytvořených členskými státy a umožnit jejich využití v přeshraničním rámci. (5) Prostorové informační infrastruktury ve členských státech musejí být navrženy tak, aby zajišťovaly ukládání prostorových dat, jejich dostupnost a údržbu na co nejvhodnější úrovni, aby bylo možné sdílet prostorová data shromážděná na jedné úrovni veřejného orgánu s dalšími různými úrovněmi veřejných orgánů, aby byly prostorové údaje zpřístupněny za podmínek, které nebudou představovat překážku při jejich širokém využití, aby bylo snadné vyhledávat dostupná prostorová data, vyhodnotit jejich přiměřenost k danému účelu a znát podmínky jejich použití. (6) Prostorové informace, na které se vztahuje tato směrnice, zčásti přesahují do informací, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o veřejném přístupu k informacím o životním prostředí[16]. Ekonomické a technické stránky prostorových informací však brzdí jejich podpůrné využití v politikách životního prostředí a začlenění environmentálních faktorů do ostatních politik. Proto je třeba pro prostorové informace přijmout zvláštní opatření, pokud jde o závazky, výjimky a zabezpečení. Touto směrnicí není dotčena směrnice 2003/4/ES, kromě určitých ustanovení týkajících důvodů pro omezení přístupu k prostorovým datům v působnosti této směrnice tak, aby se vyloučila možnost neoprávněného omezení přístupu k prostorových datům, na něž se vztahuje tato směrnice. (7) Touto směrnicí není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru[17], jejíž cíle doplňují cíle této směrnice. Komise by však měla přijmout další opatření týkající se problémů, které vyvstávají při opakovaném použití určité kategorie informací veřejného sektoru spadající do působnosti této směrnice. (8) Vybudování prostorové informační infrastruktury v Evropském společenství představuje významnou přidanou hodnotu pro další iniciativy Společenství, z nichž bude mít rovněž prospěch, např. pro nařízení Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 o zřízení společného podniku Galileo[18] a globální sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES): zřízení GMES kapacity do roku 2008[19]. Za účelem využití součinnosti těchto iniciativ by měly členské státy prozkoumat možnost použití dat a služeb vyplývajících z Galilea a GMES, jakmile budou zpřístupněny, zejména ta data a ty služby, které se týkají časových a prostorových odkazů z Galilea. (9) Na národní úrovni a na úrovni Společenství bylo přijato mnoho iniciativ sloužících ke sběru, harmonizaci a organizaci šíření a použití prostorových informací. Takové iniciativy mohou být zahrnuty do právních předpisů Společenství (jako např. rozhodnutí Komise 2000/479/ES ze dne 17. července 2000 o vytvoření Evropského registru emisí znečišťujících látek (EPER) podle článku 15 směrnice Rady 96/61/ES o integrované prevenci a omezování znečištění (IPPC)[20], nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcích ve Společenství (Forest focus)[21], v rámci programu financovaného Společenstvím (např. územní pokrytí CORINE, Informační systém dopravní politiky Společenství) nebo mohou vzejít z iniciativ přijatých na národní nebo regionální úrovni. Nejenom, že tato směrnice doplní tyto iniciativy tím, že vytvoří rámec, v němž budou moci vzájemně spolupracovat, ale rovněž bude vycházet ze stávajících zkušeností a iniciativ, aniž by bylo nutné opakovat činnosti, které již byly podniknuty. (10) Tato směrnice by se měla vztahovat na prostorová data v držení veřejných orgánů nebo jejich jménem a na použití prostorových dat veřejnými orgány při výkonu jejich veřejných úkolů. Za určitých podmínek se však může rovněž vztahovat na prostorová data v držení fyzických nebo právnických osob, mezi něž nepatří veřejné orgány, pokud o to tyto fyzické nebo právnické osoby požádají. (11) Touto směrnicí se nestanoví požadavky na sběr nových údajů o stavu životního prostředí, ani na oznamování takovýchto informací Komisi, neboť tyto otázky jsou upraveny jinými právními předpisy v oblasti životního prostředí. (12) Národní infrastruktury by měly být zaváděny postupně a proto jsou témata prostorových dat spadající do působnosti této směrnice seřazena podle důležitosti. Při zavádění je třeba brát ohled na míru, do jaké jsou prostorová data potřeba v široké řadě aplikací v různých oblastech politik, na stupeň důležitosti činností stanovených jednotlivými politikami Společenství, které vyžadují harmonizované prostorové údaje, a na pokrok, který již byl učiněn při harmonizaci v členských státech. (13) Časové ztráty a ztráty zdrojů způsobené hledáním stávajících prostorových dat nebo zkoumáním jejich použitelnosti k určitému účelu představuje hlavní překážku plnému využívání dostupných dat. Členské státy by proto měly poskytnout popis dostupných souborů prostorových dat a služeb v podobě metadat. (14) Vzhledem k tomu, že velká různorodost formátů a struktur, podle kterých jsou prostorová data organizována a přístupná ve Společenství brání účinnému vypracování, provádění, sledování a hodnocení právních předpisů Společenství, které přímo nebo nepřímo ovlivňují životní prostředí, je třeba stanovit prováděcí pravidla, aby se usnadnilo používání prostorových dat z různých zdrojů přítomných v členských státech. Tato opatření musejí být navržena tak, aby byla zajištěna vzájemná součinnost souborů prostorových dat a členské státy by měly zajistit, aby všechna data a informace, která k tomuto účelu musejí být vzájemně součinná, nebyla žádným způsobem omezována. (15) Síťové služby jsou nezbytné pro sdílení prostorových dat mezi různými úrovněmi veřejných orgánů ve Společenství. Pomocí těchto síťových služeb by mělo být možné najít, přeměnit, zobrazit a stáhnout prostorová data a vyvolat služby prostorových dat nebo služby elektronického obchodu. Síťové služby by měly pracovat v souladu s technickými podmínkami a minimálními výkonnostními kritérii přijatými po společné dohodě, aby byla zajištěna vzájemná součinnost infrastruktur vybudovaných členskými státy. Síťové služby by rovněž měly umožňovat dálkový přenos dat, aby mohly veřejné orgány zpřístupnit své soubory prostorových dat a své služby. (16) Zkušenosti členských států ukázaly, že pro úspěšné zavádění prostorových informačních struktur je důležité, aby byly široké veřejnosti nabídnuty alespoň základní služby zdarma. Členské státy by proto měly zdarma zpřístupnit přinejmenším služby pro vyhledání a zobrazení souborů prostorových dat. (17) Určité soubory prostorových dat a určité služby související s politikami Společenství, které přímo nebo nepřímo ovlivňují přírodní prostředí, jsou ve vlastnictví třetích stran nebo jsou jimi provozovány. Členské státy by proto měly umožnit třetím stranám, aby mohly přispívat do národních infrastruktur, pokud tím není dotčena soudržnost a snadné používání prostorových dat a služeb prostorových dat spadajících do těchto infrastruktur. (18) Za účelem bezproblémového začlenění národních infrastruktur do prostorové informační infrastruktury ve Společenství by měly členské státy umožnit přístup do svých infrastruktur prostřednictvím geo-portálu Společenství provozovaného Komisí, jakož i prostřednictvím přístupových míst, které se rozhodnou samy provozovat. (19) Členské státy odstraní překážky, na které narážejí veřejné orgány na národní, regionální nebo místní úrovni při výkonu svých veřejných funkcí, jež mohou mít přímý nebo nepřímý vliv na životní prostředí, aby zpřístupnily informace pocházející od veřejných orgánů různých úrovní. Je třeba odstranit překážky všude tam, kdy je potřeba využívat informace pro účely veřejných úkolů. Vykonává-li veřejný orgán společně s výkonem veřejných úkolů také obchodní činnosti, měly by členské státy přijmout příslušná opatření, aby zabránily narušení hospodářské soutěže. (20) Rámce pro sdílení prostorových dat veřejnými orgány by měly být nestranné nejen pokud jde o veřejné orgány v rámci členských států, ale také pokud jde o veřejné orgány v jiných členských státech nebo o orgány Společenství. Vzhledem k tomu, že orgány a instituce Společenství často potřebují začlenit a zhodnotit prostorové informace z členských států, musejí mít možnost přístupu a užívání prostorových dat a příslušných služeb v souladu s harmonizovanými podmínkami. (21) Za účelem povzbuzení rozvoje služeb s přidanou hodnotou poskytovaných třetími stranami, ze kterých mají prospěch jak veřejné orgány, tak veřejnost, je třeba usnadnit přístup a opakované použití prostorových dat, jež přesahují správní a státní hranice. (22) Účinné zavedení prostorových informačních infrastruktur vyžaduje koordinaci ze strany všech, v jejichž zájmu je vybudování takovýchto infrastruktur, ať již do nich přispívají nebo je využívají. Patřičné koordinační struktury by proto měly být zřízeny jak v členských státech, tak na úrovni Společenství. (23) S cílem využívat zkušenosti příslušných evropských orgánů pro normalizaci je vhodné, aby se potřebná opatření k provádění této směrnice mohla opírat o normy přijaté těmito orgány v souladu s postupem stanoveným směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů[22]. (24) Vzhledem k tomu, že úkolem Evropské agentury pro životní prostředí zřízené nařízením Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí[23], je poskytovat Společenství informace, které jsou objektivní, důvěryhodné a srovnatelné na úrovni Společenství a které mají za cíl kromě jiného zlepšování toku informací o životním prostřední, jež jsou užitečné při vypracování politik mezi členskými státy a orgány Společenství, je vhodné, aby tato agentura aktivně přispívala k provádění této směrnice. (25) Vzhledem k tomu, že se jedná o rámcovou směrnici, vyžaduje její provádění další rozhodnutí, která zohlední vývoj politických, institucionálních a organizačních souvislostí a rychlý technologický pokrok, pokud jde o systémy prostorových dat a jejich služby. Opatření nezbytná k provedení této směrnice se proto stanoví v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[24]. (26) Přípravné práce pro rozhodnutí o provádění této směrnice a pro budoucí vývoj prostorových informačních infrastruktur ve Společenství vyžadují nepřetržité sledování provádění směrnice a pravidelné předkládání zpráv. (27) Cíle této směrnice, konkrétně vybudování prostorové informační infrastruktury ve Společenství, nemohou uspokojivě dosáhnout členské státy, vzhledem k jeho přeshraničním aspektům a vzhledem k obecné potřebě koordinovat v rámci Společenství podmínky přístupu k prostorovým informacím. Lze ho tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství a Společenství může přijmout opatření v souladu se zásadami subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu s zásadou proporcionality podle tohoto článku nepřekročí tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, PŘIJALY TUTO SMĚRNICI: Kapitola IObecná ustanovení Článek 1 1. Touto směrnicí se stanoví obecná pravidla pro vybudování prostorové informační infrastruktury ve Společenství pro účely politik životního prostředí Společenství a politik nebo činností, které mohou mít přímý nebo nepřímý vliv na životní prostředí. 2. Prostorová informační infrastruktura ve Společenství je založena na prostorových informačních infrastrukturách vybudovaných a spravovaných členskými státy. Jednotlivými prvky těchto infrastruktur jsou metadata, soubory prostorových dat a služby prostorových dat; síťové služby a technologie, dohody o sdílení, přístupu a využívání; mechanismy, postupy a způsoby koordinace a monitorování. Článek 2 1. Tato směrnice se vztahuje na identifikovatelné soubory prostorových dat (dále jen "soubory prostorových dat“), které splňují tyto podmínky: a) týkají se oblasti spadající pod jurisdikci členského státu nebo jeho výlučné hospodářské oblasti/pátrací a záchranné oblasti nebo oblastí jim rovnocenných, b) jsou v elektronické podobě, c) vlastní je některý z těchto subjektů: i) veřejný orgán poté, co byly vytvořeny nebo přijaty veřejným orgánem nebo jsou spravované nebo aktualizované tímto orgánem, ii) fyzická nebo právnická osoba jménem veřejného orgánu, iii) třetí strana, které byla v souladu s čl. 17 odst. 3 zpřístupněna služba dálkového přenosu dat, d) týkají se tématu nebo více témat uvedených v přílohách I, II nebo III. 2. Tato směrnice se kromě souborů prostorových dat stanovených v odstavci 1 vztahuje i na operace, které lze po spuštění počítačové aplikace provádět s prostorovými daty v těchto datových souborech nebo se souvisejícími metadaty (dále jen „služby prostorových dat“). 3. Se soubory prostorových dat, které splňují podmínky uvedené v odst. 1 písm. c), ale na která vlastní práva duševního vlastnictví třetí strana, může veřejný orgán zacházet podle této směrnice pouze se souhlasem třetí strany. 4. Komise může upravit přílohy I, II a III postupem podle čl. 30 odst. 2 tak, aby byla zohledněna měnící se potřeba prostorových dat pro účely politik Společenství, které přímo nebo nepřímo ovlivňují životního prostředí. Článek 3 1. Touto směrnicí není dotčena směrnice 2003/4/ES, není-li stanoveno jinak. 2. Touto směrnicí není dotčena směrnice 2003/98/ES. Článek 4 V případě souborů prostorových dat udržovaných veřejným orgánem, nebo jménem veřejného orgánu, jenž působí v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. c), působí-li tento orgán na nejnižší úrovni státní správy v rámci členského státu, se tato směrnice použije pouze na soubory prostorových dat, jejichž sběr nebo šíření je koordinováno jiným veřejným orgánem nebo je požadováno vnitrostátním právem. Článek 5 Pro účely této směrnice se veřejným orgánem rozumí: a) vláda nebo jiný orgán veřejné správy, včetně veřejných poradních orgánů na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni, b) jakákoli fyzická nebo právnická osoba vykonávající funkci ve veřejné správě podle vnitrostátního práva, včetně zvláštních povinností, činností nebo služeb souvisejících se životním prostředím, c) jakákoli fyzická nebo právnická osoba zastávající veřejné povinnosti nebo funkce nebo poskytující veřejné služby pod dohledem orgánu nebo osoby uvedených v písmeni a) nebo b). Členské státy mohou stanovit, že orgány nebo instituce jednající ze soudní nebo zákonodárné moci nejsou pro účely této směrnice považovány za orgány veřejné moci. Článek 6 Pro účely této směrnice se: (1) „prostorovými daty“ rozumějí data, jež přímo nebo nepřímo odkazují na konkrétní polohu nebo zeměpisnou oblast, (2) „prostorovým objektem" rozumí abstraktní zobrazení prvku reálného světa souvisejícího s konkrétní polohou nebo zeměpisnou oblastí, (3) „metadaty“ rozumějí informace popisující soubor prostorových dat nebo služby prostorových dat a umožňující jejich vyhledávání, třídění a používání. (4) „třetí stranou“ rozumí fyzická nebo právnická osoba, jež není veřejným orgánem. Článek 7 Členské státy vybudují a budou spravovat prostorovou informační infrastrukturu v souladu s touto směrnicí. Kapitola IIMetadata Článek 8 1. Členské státy zajistí, aby byla pro soubory prostorových dat a jejich služby vytvořena metadata, která budou pravidelně aktualizována. 2. Metadata zahrnují informace o: a) souladu souborů prostorových dat s prováděcími pravidly uvedenými v čl. 11 odst. 1, b) uživatelských právech na soubory prostorových dat a jejich služby , c) kvalitě a platnosti prostorových dat, d) veřejných orgánech, které zodpovídají za vypracování, řízení, údržbu a šíření souborů prostorových dat a služeb prostorových dat, e) souborech prostorových dat, k nimž má veřejnost omezený přístup v souladu s článkem 19, a o důvodech takového omezení. 3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily, že jsou metadata úplná a vysoce kvalitní. Článek 9 Členské státy vytvoří metadata uvedená v článku 8 v souladu s tímto časovým harmonogramem: a) do [3 let od vstupu této směrnice v platnost] v případě souborů prostorových dat odpovídajících tématu nebo tématům uvedeným v přílohách I a II, b) do [6 let od vstupu této směrnice v platnost] v případě souborů prostorových dat odpovídajících tématu nebo tématům uvedeným v příloze III. Článek 10 Komise postupem podle článku 30 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla k článku 8. Kapitola IIIVzájemná součinnost souborů prostorových dat a jejich služeb Článek 11 1. Komise postupem podle článku 30 odst. 2 přijme prováděcí pravidla, kterými se stanoví: a) harmonizované podmínky pro prostorová data, b) předpisy pro výměnu prostorových dat. 2. Osobám, které se zajímají o dotčená prostorová data z titulu svého postavení v prostorové informační infrastruktuře, včetně uživatelů, výrobců, poskytovatelů služeb s přidanou hodnotou nebo orgánů zajišťujících koordinaci, musí být umožněno, aby se podílely na přípravě prováděcích pravidel uvedených v odstavci 1. Článek 12 1. Prováděcí pravidla uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. a) se navrhnou tak, aby umožnila vzájemné slučování souborů prostorových dat nebo interakci služeb prostorových dat, takže výsledkem bude soudržné spojení souborů prostorových dat nebo jejich služeb představující přidanou hodnotu, aniž by bylo nutné vyžadovat zvláštní úsilí ze strany obsluhy nebo přístroje. 2. Prováděcí pravidla uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. a) zahrnují definici a roztřídění prostorových objektů vztahujících se k prostorovým datům a způsob, jakým tato prostorová data odkazují na místa na zemském povrchu. Článek 13 1. V případě souborů prostorových dat, které odpovídají tématu nebo tématům uvedeným v příloze I nebo II, musejí prováděcí pravidla podle čl. 11 odst. 1 písm. a) splňovat podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4. 2. Prováděcí pravidla se vztahují k těmto stránkám prostorových dat: a) společný systém jedinečných identifikátorů prostorových objektů, b) vztah mezi prostorovými objekty, c) základní atributy a odpovídající vícejazyčné slovníky běžně vyžadované v celé řadě tématických politik, d) způsob výměny informací o časovém rozměru dat, e) způsob výměny datových aktualizací. 3. Prováděcí pravidla se navrhnou tak, aby byla zajištěna spojitost jak mezi jednotlivými informacemi, které odkazují na tu samou polohu, tak mezi jednotlivými informacemi, které odkazují na ten samý objekt zobrazený v různých měřítcích. 4. Prováděcí pravidla se navrhnou tak, aby zajistila, že informace odvozené z různých souborů prostorových dat jsou srovnatelné z hlediska stránek uvedených v čl. 12 odst. 2 a v odstavci 2 tohoto článku. Článek 14 Prováděcí pravidla uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. a) se stanoví v souladu s tímto časovým harmonogramem: a) do [2 let od vstupu této směrnice v platnost] v případě souborů prostorových dat odpovídajících tématu nebo tématům uvedeným v příloze I, b) do [5 let od vstupu této směrnice v platnost] v případě souborů prostorových dat odpovídajících tématu nebo tématům uvedeným v přílohách II nebo III. Článek 15 Členské státy zajistí, aby soubory prostorových dat, které byly shromážděny nebo aktualizovány před více jak dvěma lety po přijetí příslušných podmínek uvedených v čl. 11 odst. 1 písm. a), byly uvedeny v soulad s těmito podmínkami a to buď přizpůsobením souborů prostorových dat nebo jejich transformací. Článek 16 1. Členské státy zajistí, aby informace nebo data potřebná k souladu s prováděcími pravidly podle čl. 11 odst. 1 byla zpřístupněna veřejným orgánům nebo třetím stranám za podmínek, jež neomezí jejich použití k tomuto účelu. 2. Aby se zajistila spojitost prostorových dat, která se vztahují k prostorovým prvkům, jejichž poloha zahrnuje hranici mezi dvěma členskými státy, rozhodnou případně členské státy po vzájemné dohodě o znázornění a poloze takovýchto společných prvků. Kapitola IVSíťové služby Článek 17 1. Členské státy zřídí a budou provozovat služby dálkového přenosu dat, aby prostřednictvím služeb uvedených v čl. 18 odst. 1 zpřístupnily metadata a soubory prostorových dat a jejich služby. 2. Služby dálkového přenosu dat uvedené v odstavci 1 budou zpřístupněny veřejným orgánům. 3. Služby dálkového přenosu dat uvedené v odstavci 1 budou zpřístupněny třetím stranám na základě jejich žádosti, pokud budou jejich soubory a služby prostorových dat v souladu s prováděcími pravidly, zejména pokud jde o povinnosti související s metadaty, síťovými službami a vzájemnou součinností. Článek 18 1. Členské státy zřídí a budou provozovat síť následujících služeb určených pro soubory prostorových dat a jejich služby, pro které byla v souladu s touto směrnicí vytvořena metadata: a) vyhledávací služby umožňující vyhledání souborů prostorových dat a jejich služeb na základě obsahu odpovídajících metadat a umožňující zobrazení obsahu metadat, b) prohlížecí služby umožňující alespoň zobrazit, procházet, přiblížit/oddálit, sledovat nebo překrýt soubory prostorových dat a zobrazit vysvětlivky a příslušný obsah metadat, c) služby stahování dat umožňující stažení kopií úplných souborů prostorových dat nebo jejich částí, d) transformační služby umožňující transformaci souborů prostorových dat, e) služby „vyvolání služeb prostorových dat“ umožňující vyvolání služeb prostorových dat. Tyto služby musejí být snadno použitelné a přístupné prostřednictvím internetu nebo jiného vhodného telekomunikačního prostředku, který má veřejnost k dispozici. 2. Pro účely služeb uvedených v odst. 1 písm. a) je třeba zavést alespoň toto spojení vyhledávacích kritérií: a) klíčová slova, b) třídění prostorových dat a služeb, c) kvalita a přesnost prostorových dat, d) úroveň souladu s harmonizovanými podmínkami podle článku 11, e) zeměpisná poloha, f) podmínky přístupu k souborům prostorových dat a jejich službám a podmínky jejich použití, g) veřejné orgány, které jsou pověřeny vypracováním, řízením, údržbou a šířením souborů prostorových dat a služeb. 3. Transformační služby podle odst. 1 písm. d) se slučují s jinými službami uvedenými v tomto odstavci způsobem, který umožní využití všech těchto služeb v souladu s prováděcími pravidly podle článku 11, Článek 19 1. Odchylně od čl. 4 odst. 2 směrnice 2003/4/ES a čl. 18 odst. 1 této směrnice mohou členské státy omezit veřejný přístup ke službám uvedeným v čl. 18 odst. 1 písm. b) až e), nebo ke službám elektronického obchodu uvedeným v čl. 20 odst. 2, pokud by takový přístup mohl nepříznivě ovlivnit: a) utajení řízení veřejných orgánů, je-li toto utajení stanoveno zákonem, b) mezinárodní vztahy, veřejnou bezpečnost nebo národní obranu, c) výkon spravedlnosti, způsobilost každého ke spravedlivému soudnímu řízení nebo způsobilost veřejného orgánu k provádění trestního nebo disciplinárního šetření, d) utajení obchodních nebo průmyslových údajů, je-li toto utajení stanoveno vnitrostátním právem nebo právními předpisy Společenství za účelem ochrany oprávněného hospodářského zájmu, včetně veřejného zájmu, pokud jde o zachování důvěrnosti statistických údajů a daňového tajemství, e) utajení osobních údajů a/nebo spisů týkajících se fyzické osoby, pokud tato osoba nedala svolení ke zveřejnění těchto informací, je-li toto utajení stanoveno vnitrostátním právem nebo právními předpisy Společenství, f) ochrana životního prostředí, kterého se tyto informací týkají, jako je například místo výskytu vzácných druhů. 2. Důvody pro omezení přístupu podle odstavce 1 se vysvětlují restriktivně s ohledem na zvláštní případy veřejného zájmu naplněného poskytnutím tohoto přístupu. V každém zvláštním případě je třeba poměřovat veřejný zájem o zveřejnění dat se zájmem omezit nebo podmínit přístup. Členské státy nesmějí na základě odst. 1 písmen a), d), e) a f) omezit přístup k informací o emisích do životního prostředí. Článek 20 1. Členské státy zajistí, aby služby uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a) a b) byly veřejnosti přístupné zdarma. 2. Vybírají-li orgány veřejné moci poplatky za služby uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nebo e), musejí členské státy zajistit, aby bylo možné použít služeb elektronického obchodu. Článek 21 1. Komise zřídí a bude provozovat geo-portál Společenství. 2. Členské státy zajistí přístup ke službám uvedeným v čl. 18 odst. 1 prostřednictvím geo-portálu Společenství. Členské státy mohou rovněž zajistit přístup k těmto službám prostřednictví vlastních přístupových míst. Článek 22 Komise postupem podle článku 30 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla k této kapitole a zejména určí: a) technické podmínky služeb uvedených v čl. 17 odst. 1, čl. 18 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 a, s ohledem na technologický pokrok, minimální výkonnostní kritéria těchto služeb, b) povinnosti uvedené v čl. 17 odst. 3. Kapitola VSdílení dat a opakované využití dat Článek 23 1. Členské státy přijmou opatření ke sdílení souborů prostorových dat a jejich služeb veřejnými orgány. Tato opatření umožní veřejným orgánům členských států a orgánům a institucím Společenství, aby měly přístup k souborům prostorových dat a jejich službám a aby mohly vyměňovat a používat tyto soubory a služby pro účely veřejných úkolů, které mohou mít přímý nebo nepřímý vliv na životní prostředí. Opatření podle prvního pododstavce předem vylučují na uživatelské úrovni jakákoli omezení, zejména pak omezení transakční, procesní, zákonné, institucionální nebo finanční povahy. 2. Možnost sdílet prostorová data podle odstavce 1 se nabízí orgánům ustaveným mezinárodní dohodou, jejíž stranou je Společenství nebo členské státy, v případě provádění úkolů, které mohou mít přímý nebo nepřímý vliv na životní prostředí. 3. Členské státy přijmou příslušná opatření, aby zabránily narušení hospodářské soutěže v případech, kdy veřejné orgány rovněž vykonávají obchodní činnosti, které nemají spojitost s výkonem jejich veřejných úkolů, a tato opatření zveřejní. 4. Orgány a instituce Společenství mají přístup k souborům prostorových dat a službám, které doplňují soubory a služby uvedené v odstavci 1 . Komise postupem podle článku 30 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla, kterými se bude řídit takovýto přístup a s tím související uživatelská práva. Článek 24 Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla, aby zvýšila možnost opakovaného využití souborů prostorových dat a jejich služeb třetími stranami. Tato prováděcí pravidla mohou obsahovat zavedení společných podmínek pro udělování licencí. Kapitola VIKoordinace a doplňující opatření Článek 25 1. Členské státy určí příslušný aparát a mechanismy, které budou koordinovat přispívání všech zúčastněných subjektů, jako jsou uživatelé, výrobci, poskytovatelé služeb s přidanou hodnotou a koordinační orgány, do prostorových informačních infrastruktur. Toto přispění zahrnuje stanovení potřeb uživatelů, poskytnutí informací o stávajících postupech a poskytnutí zpětné vazby k provádění této směrnice. Článek 26 1. Komise odpovídá za koordinaci prostorových informačních infrastruktur ve Společenství na úrovni Společenství, v čemž je jí nápomocna Evropská agentura pro životní prostředí. 2. Každý členský stát určí veřejný orgán, který bude pověřen stykem s Komisí v záležitostech vztahujících se k této směrnici. Článek 27 K provádění této směrnice mohou posloužit normy přijaté evropskými normalizačními orgány postupem podle směrnice 98/34/ES. Kapitola VIIZávěrečná ustanovení Článek 28 1. Členské státy sledují zavádění a použití svých prostorových informačních infrastruktur. 2. Sledování uvedené v odstavci 1 je zajištěno v souladu s prováděcími pravidly stanovenými Komisí postupem podle čl. 30 odst. 2. 3. Informace zjištěné při sledování podle odstavce 1 má Komise nepřetržitě k dispozici. Článek 29 1. Členské státy podají Komisi zprávu o provádění této směrnice o zkušenostech při této příležitosti získaných. Zpráva obsahuje: a) popis způsobů koordinace mezi veřejnými poskytovateli a uživateli souborů prostorových dat a jejich služeb a zprostředkovatelskými orgány, a popis vztahů s třetími stranami, jakož i popis způsobu, kterým se zajišťuje kvalita, b) popis, jakým způsobem přispěly veřejné orgány nebo třetí strany k fungování a koordinaci prostorové informační infrastruktury, c) přehled dostupnosti a kvality souborů prostorových dat a dostupnosti a výkonnosti služeb prostorových dat, d) přehled informací o používání prostorové informační infrastruktury, e) popis dohod o sdílení dat mezi veřejnými orgány, f) přehled nákladů a přínosů plynoucích z provádění této směrnice. 2. Zpráva uvedená v odstavci 1 se zašle Komisi každé tři roky, počínaje [tři roky po vstupu této směrnice v platnost]. 3. Komise postupem podle článku 30 odst. 2 stanoví prováděcí pravidla k odstavci 1. Článek 30 1. Komisi je nápomocen výbor. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí. Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce. 3. Výbor přijme svůj jednací řád. Článek 31 [Po 7 letech od vstupu v platnost] a poté každých šest let předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání této směrnice. Případně je zpráva doplněna návrhy na činnost Společenství. Článek 32 1. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí [do 2 let od jejího vstupu v platnost]. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice. Tato opatření přijatá členskými státy musejí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 33 Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníkuEvropské unie. Článek 34 Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I TÉMATA PROSTOROVÝCH DAT PODLE čL. 9 PÍSM. A), čL. 13 ODST. 1 A čL. 14 PÍSM. A) 1. Referenční souřadnicové systémy Systémy jednoznačného odkazování prostorových informací v prostoru v podobě souboru souřadnic (x, y, z) a/nebo zeměpisné šířky a délky a výšky, založeného na geodetických horizontálních a vertikálních údajích. 2. Zeměpisné souřadnicové systémy Harmonizovaná souřadnicová síť o mnoha rozlišeních vycházející ze společného výchozího bodu s normalizovaným určením polohy a normalizovanou velikostí buněk sítě. 3. Zeměpisné názvy Jména oblastí, regionů, míst, velkých měst, předměstí, menších měst nebo sídel nebo jakékoli zeměpisné nebo topografické prvky veřejného nebo historiografického zájmu. 4. Správní jednotky Státní území rozdělení do správních jednotek pro účely místní, regionální a státní správy. Správní jednotky jsou odděleny správními hranicemi. Zahrnují se rovněž státní hranice a pobřežní čára. 5. Dopravní sítě Silniční, železniční, letecká a vodní dopravní síť a související infrastruktura. Zahrnuje spojnice mezi jednotlivými sítěmi. Rovněž zahrnuje transevropskou síť podle definice v rozhodnutí 1692/96/ES[25] a následných přepracováních tohoto rozhodnutí. 6. Vodopis Vodopisné prvky jak přírodní, tak uměle vytvořené, zahrnující řeky, jezera, brakické vody, nádrže, zvodnělé vrstvy, kanály nebo jiné vodní útvary, případně v podobě sítí a spojené s jinými sítěmi. Zahrnuje povodí a dílčí povodí podle definic ve směrnici 2000/60/ES. [26] 7. Chráněné plochy Označená nebo regulovaná a řízená území za účelem dosažení konkrétních cílů jejich zachování. PŘÍLOHA II Témata prostorových dat podle čl. 9 písm. a), čl. 13 odst. 1 a čl. 14 písm. b) 1. Nadmořská výška Numerický model pro nadmořskou výšku zemských, ledových a mořských ploch. Zahrnuje zemskou výšku, měření hloubek a pobřežní čáru. 2. Identifikátory nemovitostí Zeměpisné umístění nemovitostí založené na identifikátorech adresy, jimiž obvykle jsou název ulice, číslo budovy, poštovní směrovací číslo. 3. Katastrální pozemky Území přesně katastrálně vytyčené spolu s uvedením konkrétního právního stavu vlastnictví. 4. Pokryv území Fyzický a biologický pokryv povrchu země, včetně uměle vytvořených ploch, zemědělských oblastí, lesů, přirozených a polopřirozených oblasti, mokřady, vodní útvary. 5. Ortografické zobrazení Georeferenční obrazové údaje o zemském povrchu pořízené buď satelity nebo vzdušnými senzory. PŘÍLOHA III Témata prostorových dat podle čl. 9 písm. b) a čl. 14 písm. b) 1. Statistické jednotky Referenční jednotky používané při sčítání nebo jiné statistické informace. 2. Budovy Zeměpisné určení polohy budov. 3. Půda Půda a podzemí charakterizované podle hloubky, struktury a obsahu částic a organického materiálu, kamenitosti, případně průměrného sklonu a předpokládané schopnosti retence vody. 4. Geologie Geologie popsaná podle složení a struktury. Zahrnuje skalní podloží a geomorfologii. 5. Využití území Území popsané z hlediska jeho současného a budoucího funkčního významu nebo socioekonomického účelu (např. rezidenční, průmyslové, obchodní, zemědělské, zalesněné, rekreační) 6. Zdraví a bezpečnost osob Zeměpisné rozložení výskytu nemocí souvisejících s kvalitou životního prostředí přímo (epidemie, šíření nemocí, zdravotní dopady způsobené environmentálním stresem, znečištění ovzduší, chemikálie, ztenčování ozonové vrstvy, hluk atd.) nebo nepřímo (potraviny, geneticky modifikované organismy, stres atd.). 7. Vládní služby a zařízení monitorující životní prostředí Místa, kde jsou poskytovány služby státu, umístění nemocnic a zdravotních středisek, škol, jeslí a mateřských školek, atd. Zahrnuje kanalizace, odpadní a energetická zařízení, výrobní plochy a zařízení na monitoring životního prostředí provozovaná veřejnými orgány nebo pro tyto orgány. 8. Výrobní a průmyslová zařízení Průmyslové výrobní plochy. Zahrnuje zařízení na jímání vody, těžbu a skladiště. 9. Zemědělství a zemědělská zařízení Vybavení a zařízení zemědělské výroby (včetně zavlažovacích systémů, skleníků a stájí). 10. Rozložení obyvatelstva - demografie Zeměpisné rozložení osob seskupených podle souřadnice, regionu, správní jednotky nebo jiné analytické jednotky. 11. Správní oblasti/pásma, na něž se vztahuje omezení/oblasti upravené předpisy a jednotky pro předložení zprávy Správní oblasti, oblasti upravené předpisy nebo oblasti pro předkládání zpráv na evropské, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. Zahrnuje skládky, vyhrazené oblasti v okolí zdrojů pitné vody, oblasti náchylné na výskyt dusičnanů, splavné vody na moři nebo rozsáhlé vnitřní vody upravené předpisy, oblasti pro ukládání odpadů OSPAR, oblasti s omezením hladiny hluku, oblasti, kde lze provádět průzkumnou a těžařskou činnost na základě povolení, oblast povodí, jednotky OSPAR pro předkládání zpráv a správní pobřežní oblasti. 12. Pásma přírodního rizika Citlivé oblasti popsané podle přírodního nebezpečí (všechny atmosférické, hydrologické, seizmické, vulkanické úkazy, jakož i ničivé požáry, které mohou mít z důvodu jejich umístění, závažnosti a četnosti vážný dopad na společnost), např. povodně, sesuvy půdy, laviny, lesní požáry, otřesy půdy, vulkanické erupce. 13. Povětrnostní podmínky Fyzikální podmínky v ovzduší. Zahrnuje prostorová data založená na měření, modelech nebo spojení obou, jakož i místa měření. 14. Zeměpisné meteorologické znaky Meteorologické podmínky a jejich měření: srážky, teplota, evapotranspirace, rychlost větru a jeho směr. 15. Zeměpisné oceánografické znaky Fyzické podmínky oceánů (proudy, slanost, výška vln, atd.). 16. Mořské oblasti Fyzikální podmínky moří a útvarů se slanou vodou rozdělené do regionů a podregionů se společnými vlastnostmi. 17. Biogeografické oblasti Oblasti s poměrně homogenními ekologickými podmínkami a společnými vlastnostmi. 18. Stanoviště a biotopy Zeměpisné oblasti vyznačující se zvláštními ekologickými podmínkami a příznivé pro organismy, které v nich žijí. Zahrnuje pozemské a vodní oblasti rozlišené podle zeměpisných, abiotických a biotických znaků, přirozené i polopřirozené povahy. Zahrnuje i drobné prvky venkovské krajiny – ploty, potoky, atd. 19. Rozložení druhů Zeměpisné rozložení výskytu živočišných a rostlinných druhů seskupených podle souřadnice, regionu, správní jednotky nebo jiné analytické jednotky. [1] Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1. [2] KOM(2004) 112 v konečném znění. [3] SDI in Europe, State of Play Spring 2003 (Infrastruktura geografických dat v Evropě, stav najaře 2003). [4] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26. [5] Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90. [6] KOM(2004) 65 v konečném znění. [7] KOM(2002) 276. [8] KOM(2002) 590. [9] Pracovní dokument týmu Komise „Rozšířené hodnocení vlivu iniciativy INSPIRE”. [10] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. [11] Úř. věst. C […], […], s. […]. [12] Úř. věst. C […], […], s. […]. [13] Úř. věst. C […], […], s. […]. [14] Úř. věst. C […], […], s. […]. [15]Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1. [16] Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26. [17] Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90. [18] Úř. věst. L 138, 28.5.2002, s. 1. [19] KOM(2004) 65 v konečném znění. [20] Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 36. [21] Úř. věst. L 324, 11.12.2003, s. 1. [22] Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37. [23] Úř. věst. L 120, 11.5.1990, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 1). [24] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [25] Rozhodnutí č. 1692/96/ES o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě [26] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).