EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 19.10.2011 
SEK(2011) 1234 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
Průvodní dokument k 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o pokynech pro provád ění priorit evropské energetické infrastruktury, kterým se 
zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES 
  
{KOM(2011) 658 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1233 v kone čném znění} 
 
 
 11) Vymezení problému 
Sdělení Komise o prioritách energetických  infrastruktur do roku 2020 a na další období1  
potvrdilo nutnost revize politiky a finan čního rámce TEN-E, ur čilo prioritní koridory a 
oblasti, které mají být vytvo řeny do roku 2020, a navrhlo n ovou metodu stanovení projekt ů 
společného zájmu za ú čelem provád ění těchto priorit. Podp ůrné posouzení dopad ů zdůraznilo 
změnu rozsahu objemu a dodacích lh ůt u investic v hodnot ě přibližně 140 miliard EUR 
v případě elektrických sítí evropského významu, p řibližně 70 miliard EUR v p řípadě 
plynárenských sítí a 2,5 miliard EUR v p řípadě dopravní infrastruktury CO 2, která má být 
vybudována do roku 2020. Ur čilo rovněž překážky v oblasti ud ělování povolení. 
Analýza problému je dále up řesněna o toto dopl ňující posouzení dopad ů, které doprovází 
legislativní návrh týkající se  energetických infrastruktur. 
Problémy související s postupy p ři udělování povolení a s nesouhlasem ve řejnosti 
Tyto problémy pat ří mezi hlavní d ůvody, které brání v časnému provád ění projekt ů v oblasti 
energetické infrastruktury, zejména v p řípadě nadzemního elektrického vedení. 
Administrativní postupy jsou složité a neefektivní,  a to zejména s ohledem na organizaci 
postupů a kompetence zú častněných stran, z ůstávají i nadále rozt říštěné a nemají jasn ě 
stanovené lh ůty, počáteční plánování a koordinaci provád ění právních p ředpisů EU v oblasti 
životního prost ředí2. Nesouhlas ovlivn ěných obyvatel  souvisí s nejasnou p řidanou hodnotou 
projektu, skute čnými nebo domn ělými dopady na životní prost ředí a krajinu, obavami 
v oblasti ochrany zdraví a bezpe čnosti a pozdním a nedostate čným zapojením ve řejnosti a 
zúčastněných stran. 
Problémy týkající se regula čního rámce  
Stávající rámec není zam ěřen na poskytování ur čených priorit evrops ké infrastruktury. 
Stanovování sazeb a regula čních pobídek z ůstává na vnitrostátní úrovni i nadále zam ěřeno na 
krátkodobou efektivitu náklad ů a nezohled ňuje příslušnou dlouhodobou investi ční výzvu 
v rámci strategie Evropa 2020. Klí čová rozhodnutí o p řeshraničních projektech jsou p řijímána 
pouze na základ ě národních priorit. To p ředstavuje problém p ředevším v p řípadě asymetrie 
přínosů a náklad ů mezi jednotlivými členskými státy, kdy v d ůsledku schvalování 
přeshraničních investic dochází k p řílišné komplikovanosti nebo opož ďování proces ů. 
Problémy spojené s financováním 
Vzhledem ke zm ěně rozsahu objemu investic a naléhavé pot řebě realizovat priority 
energetické infrastruktury do roku 2020 budou provozovatelé sítí čelit vážným finan čním 
problémům. Finan ční krize omezuje schopnost podnik ů získávat dluhový kapitál za 
výhodných podmínek vzhledem k tomu, že rizika zemí stoupají a jejich rating klesá. Sou časné 
regulační nebo vlastnické struktury zt ěžují schopnost provozovatel ů přenosové soustavy 
účinně přilákat nové institucionální investory. Stávající program TEN-E není schopen 
usnadnit p řístup k financování na základ ě dluhu/vlastního ka pitálu a zvýšit ve řejné a 
soukromé investice do energetických sítí v budoucnosti na úrovni EU, jelikož je zam ěřen 
pouze na granty týkající se studií provediteln osti a  nemá k dispozici vhodné nástroje ke 
zmírňování rizik. 
 
2) Analýza subsidiarity a p řidané hodnoty EU 
                                                 
1  KOM/2010/0677 
2   Sm ěrnice 2001/42/ES, 85/337/EHS, 92/43/EHS, 2009/147/ES, 2000/60/ES 
 
 2Pravomoci EU v oblasti energe tiky jsou zakotveny ve Smlouv ě o fungování Evropské unie 
(SFEU), zejména v článku 194 o energetice. Energetické sít ě jsou upraveny v souladu 
s články 170 a 171 Smlouvy o fungování EU. Pokud jde o ud ělování povolení, čl. 171 odst. 2 
Smlouvy o fungování EU stanoví, že „členské státy koordinují ve s pojení s Komisí mezi sebou 
politiky provád ěné na vnitrostátní úrovni, které m ohou mít významný vliv na dosahování cíl ů 
uvedených v článku 170“.  Kromě toho čl. 194 odst. 2 Smlouvy o fungování EU umož ňuje EU 
zavést opat ření nezbytná pro podporu pr opojení energetických sítí. 
 
3) Cíle iniciativy EU 
Obecným cílem této iniciativy je zajistit dostate čný a včasný rozvoj energetických 
infrastruktur v rámci EU i v sousedních zemích za ú čelem spln ění cílů EU v oblasti 
energetické politiky, jimiž jsou integrace trhu, bezpe čnost dodávek a udržitelnost. Konkrétním 
cílem této iniciativy je zavedení transe vropských prioritních energetických koridor ů do roku 
2020 na základ ě: 
− zjednodušení postup ů při udělování povolení u projekt ů společného zájmu s cílem 
významně snížit jejich trvání a zvýšit ú čast a ochotu ve řejnosti na jejich realizaci; 
− usnadnění regulace projekt ů společného zájmu v oblasti elekt řiny a plynu prost řednictvím 
přidělování náklad ů v závislosti na jejich p řínosech a zajišt ění souladu povolených výnos ů 
s podstupovanými riziky; 
− poskytnutí pravidel zp ůsobilosti pro finan ční podporu Unie ve form ě tržní a p římé 
finanční podpory EU u projekt ů společného zájmu. 
Tato iniciativa nahradí stávající hlavní sm ěry TEN-E a doplní návrh na řízení zřizujícího 
„nástroj pro propojení Evropy“, který bude  zahrnovat všechny oblasti infrastruktury 
(energetiku, dopravu, telekomunikace) a stanoví spole čná pravidla poskytování pomoci Unie 
ve formě grantů i nových finan čních nástroj ů. 
 
4) Možnosti politik 
U tří oblastí politik týkajících se zjišt ěných problém ů jsou popsány následující možnosti 
politik: 
 
Oblast politiky A: Ud ělování povolení, zapojení zú častněných stran a náhrady 
Možnost A.0 Zachování sou časného stavu 
Možnost A.1 Zavedení režimu spole čného evropského zájmu 
Možnost A.2 Organizace a časové omezení procesu ud ělování povolení  
 Prvek A.2.1: Organizace procesu ud ělování povolení 
 Díl čí možnost 
A.2.1.a Vedoucí ú řad na vnitrostátní úrovni bez rozhodovací pravomoci 
(„částečné jednotné kontaktní místo“) 
 A.2.1.b Vedoucí ú řad s rozhodovací pravomocí („pln ě jednotné kontaktní 
místo“) 
 A.2.1.c P řeshraniční vedoucí ú řad s evropským orgánem s kone čnou 
odpovědností a evropským postupem p ři udělování povolení 
 Prvek A.2.2: Časové omezení procesu ud ělování povolení  
 A.2.2.a Požadavek, aby členské státy stanovily lh ůty pro každý jednotlivý 
projekt spole čného zájmu 
 A.2.2.b Právn ě závazné lh ůty stanovené zú častněnými stranami v rámci 
regionální spolupráce 
 
 3 A.2.2.c Právn ě závazné lh ůty stanovené legislativním aktem EU 
Možnost A.3 Zavedení režimu spole čného evropského zájmu a organizace a časového omezení 
procesu ud ělování povolení 
Oblast politiky B: Regulace  
Možnost B.0 Zachování sou časného stavu 
Možnost B.1 Rozd ělení náklad ů 
 B.1.a P řepravní sazby v rámci EU 
 B.1.b Rozd ělení náklad ů ex ante 
 B.1.c Rozd ělení náklad ů ex ante s následnou úpravou 
Možnost B.2 Investi ční pobídky 
 B.2.a Pobídky spojené s riziky u projekt ů společného zájmu 
 B.2.b Sankce a donucovací opat ření u projekt ů společného zájmu 
Možnost B.3 Rozd ělení náklad ů ex ante a pobídky spojené s riziky u projekt ů společného zájmu 
Oblast politiky C: Financování  
Možnost C.0 Zachování sou časného stavu 
Možnost C.1 Nástroje sdílení rizik 
Možnost C.2 Nástroje rizikového kapitálu  
Možnost C.3 Grantová podpora výstavby projektu 
Možnost C.4 Kombinace grant ů a nástroj ů sdílení rizik a rizikového kapitálu  
Po provedení p ředběžné analýzy byly díl čí možnosti A.2.1.a, A.2.1.c, A.2.2.a, A.2.2.b a B.1.a 
vyloučeny vzhledem k tomu, že související opat ření byla v porovnání s jejich dopadem 
považována za neú činná nebo nep řiměřená. 
 
5) Posouzení dopad ů 
Při zachování sou časného stavu  bude i nadále docházet ke zpož ďování nových 
infrastrukturních projekt ů, a to zejména v oblasti elekt řiny, vzhledem k problém ům v oblasti 
financování, regulace a ud ělování povolení. Subjekty p ůsobící na trhu ani členské státy by 
dostatečně neřešily evropské priority. Komise odhaduje, že významný podíl pot řebných  
investic ve výši p řibližně 200 miliard EUR do roku 2020 nebude na základ ě stávajícího 
rámce poskytnut včas, což ohrozí schopnost EU plnit cíle své energetické a klimatické 
politiky do roku 2020. Nedostate čné propojení sníží možnosti optimalizace systému, zvýší 
riziko jeho narušení a vyvolá pot řebu dalších nákladných investic do zálohování a vyvažování 
výroby energie. Za p ředpokladu pouhého pokra čování stávajícího stavu by nebylo možné 
v rámci TEN-E ani dalších fond ů EU dosáhnout významného dopadu na investi ční výzvu. 
 
5.1. Udělování povolení  
MOŽNOST A.1: Zavedení režimu spole čného evropského zájmu 
Tato možnost by dle p ředpokladu m ěla pozitivní ú činky středního rozsahu dí ky tomu, že by 
přispěla k včasnému dokon čení více projekt ů, než by tomu bylo p ři zachování sou časného 
stavu. Ob čanů by se toto řešení potenciáln ě dotklo v podob ě omezené možnosti zpochybnit 
nezbytnost projektu v pr ůběhu postupu ud ělování povolení. V rámci nového režimu se 
nepředpokládá výrazný nár ůst dopad ů na životní prost ředí oproti režimu stávajícímu 
vzhledem k p ředpokladu d řívějšího dokon čení projekt ů. Úspěšná realizace projektu bude mít 
dle předpokladu silný pozitivní dopad na klima tické cíle. Zvýší se  jistota investor ů, která 
pozitivně přispěje k životaschopnosti projekt ů. Z hlediska administrativních náklad ů se 
 
 4snížení prost ředků potřebných ke zpracování daného po čtu projekt ů odhaduje p řibližně na 
3 % na stran ě předkladatel ů a 12 % na stran ě příslušných orgán ů. 
MOŽNOST A.2: Pravidla organizace a trvání procesu ud ělování povolení (díl čí 
možnosti A.2.1b „pln ě jednotné kontaktní místo“ a A.2.2.c „ čtyřletá lhůta“) 
Dopad této možnosti by m ěl být dle p ředpokladu silný a pozitivní a m ěl by umožnit v časné 
dokončení velké v ětšiny projekt ů. Počet včasně realizovaných projekt ů by byl vyšší než u 
možnosti A.1, tato priorita by se  však netýkala všech projekt ů společného zájmu. Tato 
možnost by výrazn ě zlepšila podmínky pro zapojení ob čanů do rozhodovacího procesu 
vzhledem k povinnosti vedoucího ú řadu a/nebo p ředkladatel ů zajistit v časnou konzultaci. 
Náklady na dodržení p ředpisů by byly vyšší než v p řípadě možnosti A.1. P ředpokládané 
pozitivní dopady na administrativní náklady u této možnosti politiky budou také významn ější 
vzhledem k 26% úspo ře administrativních náklad ů. 
MOŽNOST A.3 Zavedení režimu spole čného evropského zájmu a pravidel týkajících se 
organizace a trvání procesu ud ělování povolení  
Celkový dopad této možnosti politiky, která kombinuje vlivy možností A.1 a A.2, je 
považován za nejpozitivn ější ze všech možností, nebo ť by za předpokladu p řijetí vhodných 
opatření pro regulaci a financování vedla k v časnému dokon čení téměř všech pot řebných 
projektů do roku 2020. P ředpokládané dopady této možnosti politiky na životní prost ředí, 
sociální dopady na zam ěstnanost a hospodá řské dopady na HDP by byly v ětší vzhledem 
k tomu, že by byly dokon čeny všechny projekty, p řičemž úspora administrativních náklad ů by 
činila 31 % 
Z této analýzy vyplývá, že up řednostňovanou variantou je možnost politiky A.3. 
 4.2. Regula ční opatření
 
MOŽNOST B.1: Rozd ělení náklad ů 
Rozdělení náklad ů ex ante  by umožnilo n ěkteré investice, u kterých by nebylo p ři zachování 
současného stavu možné dosáhnout r ealizovatelného sdílení náklad ů s ohledem na distribu ční 
a sociální dopady na ú častníky trhu a na kone čné spotřebitele. O čekávají se omezené 
administrativní dopady v souvislosti s požad avkem na spolupráci vnitrostátních regula čních 
orgánů s jinými vnitrostátními regula čními orgány a provozovateli p řenosových soustav 
z různých členských stát ů. 
Dopady rozdělení náklad ů ex ante s možností následné úpravy by se lišily pouze z hlediska 
konečných ekonomických a distribu čních dopad ů. Na jedné stran ě by vedly k p řesnějšímu 
rozdělení náklad ů, na druhé stran ě by však vytvo řily riziko poklesu p říjmů pro provozovatele 
přenosové soustavy a vn ější investory. Jejich zavedení by  mohlo mít za následek další 
administrativní náklady vzhledem k tomu, že by provozovatelé p řenosových soustav a 
regulační orgány mohli být nuceni p řehodnotit výhody a znovu projednat rozd ělení náklad ů.  
V důsledku těchto skute čností je up řednostňovanou díl čí možností díl čí možnost B.1.b. 
MOŽNOST B.2: Investi ční pobídky 
Pobídky u projekt ů společného zájmu s vyššími riziky by vytvořily pozitivní ekonomický 
dopad na realizaci infrastruktury vzhledem  k tomu, že by rozpoznaly výzvy vyplývající 
z některých investic. Finan ční dopad tohoto p řídavného opat ření na sazby související 
s užíváním sítí by byl i nadále velmi omezený vzhledem k p ředpokládanému nízkému objemu 
 
 5způsobilých investic, omezenému administrativnímu dopadu a celkov ě nízkému podílu 
nákladů na přenos v kone čných cenách energií.  
Sankce a donucovací opat ření u projekt ů společného zájmu  spočívající v povinnosti 
provozovatel ů přenosových soustav realizovat dohodnu té prioritní projekty by mohly 
potenciáln ě zvýšit sociální ochranu na úrovni EU. Taková opat ření by vyžadovala ud ělení 
nových pravomocí vnitrostátním regula čním orgán ům. Tato opat ření by rovn ěž mohla vyvolat 
silný nesouhlas provozovatel ů přenosových soustav vzhledem k možnosti negativního 
ekonomického dopadu, a ť již v důsledku snížení výnos ů kvůli sankcím v p řípadě nedodržení 
dodávek, nebo z d ůvodu dalších dosud nezjišt ěných rizik v p řípadě odevzdání projekt ů. 
Přidaná hodnota tohoto povinného systému se tedy v porovnání se systémem založeným na 
motivaci jeví jako omezená.  
V důsledku těchto skute čností je up řednostňovanou díl čí možností díl čí možnost B.2.a. 
MOŽNOST B.3: Rozd ělení náklad ů ex ante a pobídky spojené s riziky u projekt ů 
společného zájmu 
Jednalo by se o up řednostňovanou možnost  vzhledem k tomu, že by p ředstavovala 
kombinaci pozitivních dopad ů obou up řednostňovaných díl čích možností a umožnila by 
pokrýt nejv ětší počet projekt ů společného zájmu. 
 
4.2. Financování  
MOŽNOST C.1: Nástroje sdílení rizik 
Zavedení nástroj ů sdílení rizik by zlepšilo p řístup ke kapitálu a novým zdroj ům financování a 
k rizikovému kapitálu (nap ř. k dluhopis ům nebo zárukám) za lépe p řizpůsobených podmínek, 
čímž by se zlepšila obchodní  životaschopnost projekt ů z hlediska p řijímání kladných 
investičních rozhodnutí. Tato podpora by pro ve řejný rozpo čet znamenala nižší náklady než 
přímé dotace s vysokým multiplika čním efektem (až 25). Tato možnost vyžaduje spolupráci 
s finančními institucemi, která sníží administrativní zát ěž Komise.  
MOŽNOST C.2: Nástroje rizikového kapitálu 
Poskytnutí vlastního kapitálu by m ělo za následek siln ě pozitivní dopad na finan ční možnosti 
a získávání nových investor ů. Poskytnutím pomoci v po čáteční fázi projekt ů by se urychlil 
životní cyklus vysp ělých projekt ů, zejména u projekt ů složitějších, inovativních a u projekt ů, 
na kterých se podílí mnoho zú častněných stran. Bylo by možné o čekávat rozsáhlý pákový 
efekt prost ředků z rozpočtu EU s multiplika čním faktorem mezi  1 a 10. Pokud budou 
investice zajiš ťovány extern ě finanční institucí, dojde k vytvo ření významných pot řeb zdrojů 
v rámci těchto finan čních institucí. 
MOŽNOST C.3: Grantová podpora výstavby projektu 
 Granty p řinesou zna čné pozitivní ekonomické a soci ální dopady podporující realizaci 
projektů společného zájmu, která by  se pouze na základ ě samotných tržních sil nebo regulace 
neuskutečnila, a sou časně zmírní dopady na sazby související s užíváním sítí. Grantová 
intervence by se zam ěřila na ty projekty spole čného zájmu, které jsou obzvlášt ě důležité 
z hlediska dosahování cíl ů politiky v oblasti energetiky a klimatu do roku 2020 a z hlediska 
vnitřního trhu a zabezpe čení dodávek energie v Unii. Administrativní dopad bude p římo 
souviset s po čtem projekt ů a rozpočtem EU, který bude k dispozici pro jejich podporu. 
MOŽNOST C.4: Kombinace grant ů a nástroj ů sdílení rizik a rizikového kapitálu 
 
 6Jelikož tato možnost kombinuje možnosti  C.1, C.2 a C.3, kumulovala by v sob ě také pozitivní 
dopady jednotlivých t ěchto možností. Poskytnutí sady tržních nástroj ů (C.1 a C.2) a p římé 
finanční podpory (C.3) však povede rovn ěž ke zvýšení efektivity a sou činnosti vzhledem 
k tomu, že umožní pružn ě poskytnout co nejhospodárn ější řešení specifických rizik projektu. 
 V důsledku těchto skute čností je up řednostňovanou možností možnost C.4. Odráží 
návrhy týkající se budoucího rozpo čtu EU, které p ředložila Evropská komise dne 
29. června 2011, a v plné mí ře odráží rovn ěž navrhovaný nástroj pro propojení Evropy. 
 
6) Porovnání možností a kone čné závěry posouzení dopad ů 
Na základ ě této analýzy p ředkládá posouzení dopad ů soubor up řednostňovaných možností:  
1) zavedení režimu spole čného evropského zájmu, pln ě jednotného kontaktního místa a 
čtyřleté lhůty pro projekty spole čného zájmu, 2) p řeshraniční rozdělení náklad ů ex ante a 
pobídky projekt ů společného zájmu specifické pro daná rizika, a 3) kombinace grant ů 
s nástroji sdílení rizik a rizikového kapitálu. Ž ádný z nich není sám o sob ě schopen zajistit 
potřebné investice,  v důsledku čehož je nezbytná koordinace opat ření v oblasti politiky u 
upřednostňovaných možností. 
Celkově lze říci, že negativní dopady na životní prost ředí, jednotlivé ob čany a sazby budou 
z velké části vyváženy p řínosy, které lze od dokon čení transevropských sítí o čekávat. Díky 
tomu bude EU moci dosáhnout en ergetických a klimatických cíl ů dohodnutých na úrovni EU, 
zejména 20% podílu obnovitelných zdroj ů a 20% snížení emisí skleníkových plyn ů do roku 
2020. Odpovídající infrastruktura ta ké umožní plnou integraci vnit řního trhu s elektrickou 
energií a s plynem, čímž vytvo ří nové p říležitosti pro optimalizaci a zvýšení efektivity 
systému, zkvalitn ění hospodá řské soutěže a rozší ření možností volby pro kone čného 
spotřebitele, a proto bude mít vliv na celkové snížení cen energií.  Tento soubor opat ření také 
zvýší bezpe čnost našich dodávek energie nejen tím , že umožní diverzifikaci zdroj ů, tras a 
partnerů a zvýší stabilitu systému, ale i zvýšením bezpe čnosti a odolnosti našich sítí v ůči 
klimatu.  
To vše přispěje k významnému celkovému pozitivnímu dopadu na HDP a zam ěstnanost, který 
již byl stanoven v posouzení dopad ů za rok 2010 (+0,42% r ůst a 410 000 nových pracovních 
míst v porovnání se základním scéná řem v období 2011–2020).  
Níže uvedená tabulka shrnuje dopady všech možností a díl čích možností. 
Možnosti Hospodá řské a 
sociální dopady Dopady na životní 
prostředí Ostatní vlivy 
A.1 + = Právní proveditelnost: - 
A.2 ++ + Právní proveditelnost: - 
A.3 +++ ++ Právní proveditelnost: - 
B.1 ++ + Administrativní: - 
B.2 ++ + Dopad sazeb: - 
B.3 +++ ++ Administrativní dopad a dopad 
sazeb: - 
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Administrativní: - 
C.3 +++ ++ Administrativní: - 
 
 7Možnosti Hospodá řské a 
sociální dopady Dopady na životní 
prostředí Ostatní vlivy 
C.4 +++ ++ Administrativní: - 
Sazby: + 
A.3 & B.3 & C.4 +++ +++ Právní, administrativní - 
Sazby: + 
Shrnutí dopad ů (= rovná se výchozí hodnot ě; + až + + + zlepšení ve srovnání s výchozí hodnotou ; - až - - - 
zhoršení ve srovnání s výchozí hodnotou)