Přehled obchodních ochranných opatření uplatňovaných třetími zeměmi vůči Evropské Unii (Statistiky do 31. prosince 2009, avšak komentář k řízením a text je aktualizován k březnu 2010) SEK(2010)772 /* KOM/2010/0334 konecném znení */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 25.6.2010 KOM(2010)334 v konečném znění SEDMÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU PŘEHLED OBCHODNÍCH OCHRANNÝCH OPATŘENÍ UPLATŇOVANÝCH TŘETÍMI ZEMĚMI VŮČI EVROPSKÉ UNII (STATISTIKY DO 31. PROSINCE 2009, AVŠAK KOMENTÁŘ K ŘÍZENÍM A TEXT JE AKTUALIZOVÁN K BŘEZNU 2010) SEK(2010)772 SEDMÁ VÝROČNÍ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU PŘEHLED OBCHODNÍCH OCHRANNÝCH OPATŘENÍ UPLATŇOVANÝCH TŘETÍMI ZEMĚMI VŮČI EVROPSKÉ UNII (STATISTIKY DO 31. PROSINCE 2009, AVŠAK KOMENTÁŘ K ŘÍZENÍM A TEXT JE AKTUALIZOVÁN K BŘEZNU 2010) Shrnutí Navzdory mezinárodním závazkům nezavádět v tomto ovzduší hospodářské krize ochranářská opatření je počet nových šetření a obchodních ochranných opatření uložených v roce 2009 velmi vysoký. Bohužel normy uplatněné v řadě opatření vůči vývozcům z EU nejsou zcela uspokojivé. To bylo letos zvláště patrné v oblasti důvodů pro zahájení řízení. Dále vzbuzuje obavy stále se zvyšující využívání ochranných opatření. V této souvislosti byla velmi důležitá činnost Komise zaměřená na sledování situace. Komise často zasahovala s cílem pomoci vývozcům z EU a zajistit, aby jejich přístup na zahraniční trhy nebyl nepřiměřeně omezen kvůli neopodstatněným opatřením. To často přinášelo pozitivní výsledky, ale bohužel ne všechny problémy bylo možno vyřešit. Komise bude nadále hájit uvážlivé a důsledné využívání nástrojů na ochranu obchodu v zájmu podpory volného a spravedlivého obchodu v celém světě. ÚVOD Loňská zpráva poukázala na první známky globální krize a její dopady na činnost související s ochranou obchodu. V roce 2008 byl zahájen značný počet nových šetření, zejména v posledních dvou měsících roku. Přes závazky zemí G20 zabránit opatřením na omezení obchodu tato zpráva prokáže, že trend, který započal v roce 2008, pokračoval i v roce 2009. Počet nově zahájených šetření a opatření uložených v roce 2009 skutečně podstatně vzrostl. Pokud se obchodní ochranné nástroje použijí plně ve shodě s pravidly WTO, není je možno považovat za ochranný prostředek. Jejich účelem je spíše napravit zcela konkrétní situaci v souladu s velmi přísnými pravidly. Bohužel tendence a problémy popsané v této zprávě zřejmě naznačují, že tato pravidla byla v roce 2009 občas uplatňována zvláštním způsobem. Nevhodné využívání nástrojů a až příliš časté uplatňování nedostatečných důvodů při zahájení šetření týkajících se obchodní ochrany, které v minulosti Komise dlouhodobě kritizovala, bylo výraznější než dříve. V této souvislosti Komise dále zesílila své úsilí zaměřené na sledování obchodních ochranných opatření uplatňovaných ve třetích zemích. Komise pomáhala v mnoha výrobních odvětvích při jednotlivých šetřeních a také často zasahovala na širší úrovni, aby zabránila odchylkám od platných pravidel. Španělské předsednictví navíc označilo přístup na trh za prioritu, což posílilo význam činnosti Komise v této oblasti. Tato zpráva popisuje všeobecné trendy, zjištěné problémy a dosažené výsledky. Také podává podrobnou analýzu trendů a konkrétních řízení v nejvýznamnějších zemích používajících tento nástroj. VšEOBECNÉ TRENDY V roce 2009 byla aktivita třetích zemí při používání nástrojů na ochranu obchodu velmi intenzivní, zejména pokud jde o nově zahájená řízení . Pokračoval rostoucí trend pozorovaný už od konce roku 2008. V roce 2009 bylo zahájeno více než 45 nových šetření, což představuje prudký nárůst ve srovnání s 33 nově zahájenými řízeními v roce 2008 (z nichž téměř polovina byla zahájena v posledním čtvrtletí), a ještě výraznější rozdíl ve srovnání s 19 nově zahájenými řízeními v roce 2007. U nově zahájených řízení jsou více než dříve nejčastěji využívaným nástrojem ochranná opatření. Ve skutečnosti se tohoto nástroje týkaly více než dvě třetiny z celkem 31 nově zahájených šetření ohledně ochranných opatření. I kdyby, vzhledem k povaze ochranných opatření erga omnes , EU nevyvážela vždy výrobek, který je předmětem šetření, zůstává tato tendence důvodem vážných obav. Přestože nejvýznamněji tyto prostředky využívá Indie, která v roce 2009 zahájila 9 nových řízení, je třeba upozornit, že Turecko prodloužilo platnost 4 ochranných opatření, jež byla původně uložena na období tří let. Z celkového nárůstu nových šetření od konce roku 2008 přirozeně vyplývá vysoký počet opatření uložených v roce 2009: bylo uloženo 33 nových opatření ve srovnání s 18 opatřeními v roce 2008. Nejvýznamnější zemí byla opět Indie (7 uložených opatření) následovaná Čínou (4 opatření), Izraelem a Ukrajinou (u každé z těchto zemí 3 opatření). Téměř polovinu z těchto opatření tvořila ochranná opatření, konkrétně 15 z 33 opatření v roce 2009 (ve srovnání se 6 z 18 opatření v roce 2008). Přes uvedený trend se celkový počet opatření v platnosti zvýšil pouze mírně. Na konci roku 2009 bylo v platnosti 136 opatření na ochranu obchodu, což je jen o 3 opatření více než na konci roku 2008. Důvodem je skutečnost, že platnost nezanedbatelného počtu opatření v průběhu roku 2009 vypršela nebo byla ukončena. Nástrojem s největším počtem opatření v platnosti jsou antidumpingová opatření (93 opatření oproti 91 v roce 2008), následovaná ochrannými opatřeními (37 opatření oproti 32 v roce 2008) a antisubvenčními opatřeními (6 opatření oproti 10 v roce 2008). Zemí nejvíce využívající tyto nástroje vůči Evropské unii jsou stále USA, které mají v platnosti 23 opatření, ačkoli v roce 2009 žádnou činnost ve smyslu nových opatření nebo zahájení řízení nevyvíjely. Na druhém místě zůstává Indie, která má v platnosti 15 opatření a v roce 2009 byla velmi aktivní, jak je vysvětleno výše. Indii nyní téměř dohání Čína, která se s 12 opatřeními vůči EU v platnosti v roce 2009 umístila na třetím místě spolu s Tureckem. Další významnou zemí, která tyto nástroje využívá, je Brazílie s 11 opatřeními, těsně následovaná Ukrajinou s 9 opatřeními v platnosti. PřETRVÁVAJÍCÍ PROBLÉMY Zásahy Komise v jednotlivých řízeních často vedly ke zlepšení nebo k jejich ukončení, aniž byla uložena opatření. Avšak problémy popsané v předcházejících zprávách trvají i nadále. Zdá se, že v důsledku tlaku způsobeného obtížnou hospodářskou situací se v roce 2009 některé problémy ještě zhoršily. To se týká zejména (nedostatečných) důvodů pro zahájení řízení a stále rostoucího využívání ochranných nástrojů. Významným problémem zůstává také nedostatečná transparentnost. V nejhorších případech pozorujeme kombinaci těchto tří problémů. Nedostatečné důvody pro zahájení řízení Od konce minulého roku má mnoho výrobních odvětví na celém světě problémy v důsledku obtížné hospodářské situace. V této situaci mohou subjekty podléhat pokušení hledat ochranný štít proti zahraniční konkurenci, např. ochranná opatření. Proto musí být vnitrostátní orgány zvláště opatrné, když dostávají žádosti o uložení opatření na ochranu obchodu. Šetření by měla být zahajována pouze tehdy, pokud existují skutečné důkazy, že byly splněny zákonné podmínky nezbytné k jejich zahájení. I když tlak na zahájení šetření může být velmi silný, jako podklad pro zahájení by měly sloužit jen technické důvody. V roce 2009 tomu tak bohužel vždy nebylo. To vedlo ke zvýšení počtu nově zahájených řízení o více než 80 % ve srovnání s rokem 2008, tj. v roce 2009 bylo zahájeno 33 nových šetření oproti 18 šetřením v roce 2008. U většiny těchto zahájených řízení byl například důkaz újmy založen jen na několika negativních finančních ukazatelích zahrnujících velmi krátké období (často pouze jedno čtvrtletí). Analýzy příčinné souvislosti byly také chybné, protože podniky se pokoušely přičítat negativní dopad finanční krize dumpingovým, subvencovaným nebo rostoucím dovozům, a tak příhodně přehlédnout jiné příčiny vedle těchto dovozů, které nepříznivě ovlivnily jejich situaci. Ačkoli tato šetření nevedla a ani vždy nemusí vést k uložení opatření, již samotné zahájení narušuje obchodní toky, protože vytváří v podnikatelském prostředí nejistotu. Navíc pro dotčené hospodářské subjekty znamená spolupráce při šetření významné investice do lidských a finančních zdrojů. Proto by se vždy mělo předcházet zahájení řízení nesplňujících kritéria WTO, neboť jsou protiprávní a zejména v současné situaci vytvářejí zbytečný zvýšený tlak na podniky postižené současnou hospodářskou krizí. Kromě výše uvedených problémů se v roce 2009 objevil nový trend. Při různých příležitostech bylo zjištěno, že poté, co Evropská komise uložila antidumpingová opatření, byla zemí, na niž byla tato opatření zaměřena, zahájena šetření týkající se podobných výrobků. Přestože je příliš brzy na závěr, že je to prokázaná tendence, lze stěží uvěřit tomu, že se jedná o pouhou shodu okolností. Komise tuto otázku bedlivě sleduje. Rozsáhlé používání ochranných opatření V roce 2009 využívání ochranných opatření prudce vzrostlo po již velmi strmém nárůstu v roce 2008. V roce 2009 bylo zahájeno 31 nových šetření ohledně ochranných opatření a bylo uloženo 15 nových opatření. To představuje více než dvě třetiny všech nově zahájených šetření a téměř polovinu všech nově uložených opatření. Je třeba připomenout, že ochranná opatření jsou nejvíce omezujícím nástrojem ochrany obchodu, neboť se dotýkají dovozu zboží obchodovaného „podle pravidel“ (tj. nikoli podpořeného dumpingem nebo subvencemi) ze všech zemí původu a také dovozu, který nezpůsobuje újmu domácím výrobcům. Tím se jednostranně a dočasně odstraní celní koncese, které byly uděleny v různých kolech jednání GATT/WTO. Proto odborné skupiny a odvolací orgán vždy vykládaly pravidla WTO týkající se ochranných opatření velmi přísně. Není jisté, zda všechna tato opatření uložená v roce 2009 splňují požadované přísné právní normy. Ještě významnější je, že i kdyby kvůli velmi nedostatečným důvodům pro zahájení řízení opatření nakonec uložena nebyla, obchodní toky již budou během šetření narušeny. Kromě toho v roce 2009 některé země (tj. Turecko a Rusko) poprvé prodloužily ochranná opatření, jejichž platnost byla původně stanovena na období 3 let. To je také důvodem k obavám, protože v některých těchto případech dovozy díky opatřením téměř zcela vymizely a domácí průmysl se zotavil. V jiných případech domácí průmysl zůstal ve špatném stavu, buď v důsledku hospodářské krize, nebo proto, že opatření byla neúčinná. Ve všech těchto situacích měla být opatření odstraněna. Evropská komise v mnoha případech zasahovala, aby zdůraznila nesoulad s pravidly WTO, a jak bude vysvětleno dále, v některých případech se podařilo opatřením zabránit, v jiných byly alespoň ušetřeny evropské vývozy. To ale není zdaleka uspokojující, neboť se ochranná opatření stala v roce 2009 nejčastěji využívaným nástrojem. Procedurální hlediska Opakujícím se problémem je nedostatečná transparentnost při šetření týkajících se ochrany obchodu, která má negativní důsledky, neboť zbavuje zúčastněné strany jejich práva na obranu. Nejčastější problémy se objevují v souvislosti s otázkami zachování mlčenlivosti. Přestože je zřejmé, že informace poskytnuté stranami jako důvěrné by se neměly sdělovat, každá zúčastněná strana má právo získat dostatek informací, aby mohla pochopit podstatu důvěrně poskytnutých údajů. Avšak často jsou všechna data ve veřejných verzích žádostí předkládaných výrobním odvětvím nebo veřejných oznámeních předběžných nebo konečných rozhodnutí prostě vymazána, aniž by byl uveden souhrn těchto informací. Kromě toho jsou některé údaje, jako například úhrnná data vztahující se k více než třem společnostem, často neprávem považovány za důvěrné, přestože jejich zveřejnění by nemělo žádný nepříznivý dopad na stranu, která tyto informace poskytla. Další procedurální nedostatky způsobují, že jsou šetření ohledně ochrany obchodu zbytečně obtížná. To se týká hlavně nadbytečných žádostí o informace, například v případech výběru vzorků, kdy jsou vývozci žádáni, aby poskytli podrobné informace nad rámec nezbytných údajů pro výběr vzorku. V jiných případech byly požadovány úplné informace (včetně objemu prodeje, nákladů, prodeje týkajícího se třetích zemí atd.) za příliš dlouhé šetřené období dvou nebo více let. Někdy jsou vývozci žádáni, aby poskytli velmi podrobné informace, které nejsou nezbytné pro stanovení dumpingu, ale jsou považovány za obchodní tajemství, např. konkrétní položky nákladů výrobního postupu. Tyto nadbytečné žádosti mohou společnosti odradit od spolupráce, což má nevyhnutelně nepříznivé důsledky obvykle ve formě vyšších cel. Komise se snaží takové situace řešit zasahováním přímo u orgánů provádějících šetření a poskytováním pomoci dotčeným stranám. I když v mnoha případech byly takové zásahy úspěšné, bohužel tomu tak nebylo vždy. Komise bude proto nadále na tato témata upozorňovat v rámci bilaterálních styků a na příslušných výborech WTO v Ženevě s cílem zajistit, aby právní předpisy a náročné normy WTO byly uplatňovány všemi, kdo uvedená opatření používají. HLAVNÍ ÚSPěCHY Úloha Komise ve vztahu k řízením ve třetích zemích výrazně přesahuje prosté sledování šetření. Ve skutečnosti Komise poskytuje poradenství a pomoc evropským vývozcům, kteří jsou opatřeními dotčeni, a přímo zasahuje u orgánů třetích zemí v záležitostech konkrétních řízení i v systémových otázkách. Toto úsilí je zaměřeno na podporu dotčených společností, ale také na obecné zlepšení disciplíny mezi obchodujícími partnery při používání nástrojů na ochranu obchodu. V této souvislosti také Komise pravidelně pořádá odborné semináře o ochraně obchodu s cílem šířit osvědčené postupy v celé obchodní komunitě. I když se úspěchy v těchto oblastech často nesnadno měří, vytrvalost Komise přinesla ovoce a v několika případech byl výsledek pro společnosti příznivější, než by byl bez zásahu Komise, zejména v těchto případech: Indie: ukončení 7 ochranných šetření V roce 2009 zahájila Indie 9 ochranných šetření. To představuje asi jednu třetinu všech ochranných šetření zahájených v tom roce a také mimořádně vysoký počet, uvážíme-li, že za posledních deset let Indie zahájila celkem 10 ochranných šetření. Z těchto řízení se 7 týkalo výrobků vyvážených z EU v hodnotě odhadované na nejméně 500 milionů EUR za rok a zahrnujících odvětví, jako je výroba oceli, papíru a chemických látek. Všechna tato řízení byla zahájena na základě velice nedostatečných důvodů. Komise se ve spolupráci s vývozci postavila výrazně proti řízením a zasahovala na různých úrovních. Tyto zásahy přinesly pozitivní výsledky a přes doporučení indických orgánů uložit dočasná opatření byla všechna šetření, která se přímo dotýkala vývozů z EU, ukončena, aniž by byla uložena opatření. Je však třeba mít na paměti, že po dobu téměř jednoho roku byl obchod nepříznivě ovlivněn probíhajícími šetřeními, která neměla být vůbec zahájena. Nový Zéland: ukončení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření u konzervovaných broskví Tento případ je důležitý, protože se týká nového systému zavedeného jako součást reformy společné zemědělské politiky EU, který je považován za zcela vyhovující normám WTO, a proto by neměl podléhat žádným vyrovnávacím opatřením. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti zahájeného v roce 2008 Nový Zéland uznal argumenty předložené Komisí, které prokazovaly, že nový systém nemá žádný narušující účinek na obchod a proto ho není možné vyrovnávat. V důsledku toho byla odstraněna cla, která byla v platnosti více než 10 let. Chorvatsko : ukončení ochranných opatření týkajících se sýra a sýrových doplňků Chorvatsko uložilo dočasná opatření týkající se těchto výrobků v červnu 2009 na základě velmi nedostatečných procedurálních důvodů a s malou transparentností (nebyly sděleny informace prokazující, že byly splněny zákonné podmínky pro uložení opatření). Původně byl v sázce vývoz z EU o hodnotě okolo 80 milionů EUR ročně. S ohledem na velký ekonomický dopad a závažné nedostatky tohoto případu Komise důrazně zasáhla na technické a politické úrovni. V důsledku toho byl rozsah výrobků významně omezen. Typy sýrů vyjmuté z působnosti opatření představovaly 80 % vývozu z EU a odpovídající opatření byla odvolána a poskytnuty náhrady. Na zbývající výrobky byla uložena opatření pouze na 6 měsíců a jejich platnost vypršela v lednu 2010. Izrael: neuložení ochranných opatření Izrael se stal v roce 2009 zemí významně využívající nástroje na ochranu obchodu. Bylo zahájeno mimo jiné i ochranné šetření proti dovozu výrobků z oceli . Řízení bylo zahájeno na základě nedostatečných důvodů a byla uložena dočasná opatření navzdory skutečnosti, že dovozy v roce 2009 poklesly a průměrné dovozní ceny vzrostly. Po několika zásazích, včetně zásahu Komise, byla opatření pozastavena a cla refundována. Komise nicméně toto řízení dále sleduje, protože šetření nebylo bohužel dosud ukončeno. Je však obtížné si představit, jak by mohl Izrael ještě odůvodnit uložení případných opatření. Rusko: ukončení šetření antidumpingových opatření týkajících se ploché válcované oceli potažené polymerem a dočasné neuplatnění ochranných opatření týkající se strojů na sklizeň obilí Šetření antidumpingových opatření proti dovozům ploché válcované oceli potažené polymerem z Belgie a Finska bylo uzavřeno v září 2009. Komise zasahovala s cílem zdůraznit nedostatky zjištěné u tohoto řízení, například neexistenci újmy a nedostatečnou transparentnost. Následně v listopadu 2009 orgány provádějící šetření navrhly opatření neukládat z důvodu negativního stanovení újmy. Komise a výrobní odvětví EU byly také velice aktivní v případě ochranných opatření týkajících se strojů na sklizeň obilí z důvodu jejich velkého ekonomického významu (110 milionů EUR v roce 2007). Podmínky pro uložení ochranných opatření skutečně splněny nebyly, a Rusko se proto rozhodlo ochranná opatření neuplatnit. Bohužel byla místo toho zvýšena dovozní cla, jež lze mnohem obtížnější právně napadnout. Nelze vyloučit možnost, že Rusko zavede ochranná opatření později, tj. pokud budou cla přezkoumána a snížena, a proto je Komise v této otázce stále ostražitá. Maroko: prodloužení kvót EU pro ochranná opatření týkající se keramických dlaždic V roce 2009 Maroko zahájilo šetření za účelem přezkoumání potřeby prodloužit ochranná opatření uložená v roce 2006. Komise spolu s výrobním odvětvím v tomto řízení aktivně zasahovala. I když prodloužení opatření nebylo možno zabránit, kvóta přidělená vývozcům z EU byla v porovnání s původním opatřením podstatně liberalizována a zlepšily se podmínky pro získání dovozních licencí. V důsledku toho mají vývozci z EU opět přístup na marocký trh. Ukončení šetření nebo neuložení opatření v různých případech V řízení týkajícím se benzinových odsávacích čerpadel zahájeném Argentinou v květnu 2008 proti dovozům z Rumunska měly neustálé zásahy ze strany Komise a výrobního odvětví za následek přijetí závazků nabízených dotčeným rumunským vývozcem. Komise také aktivně podpořila výrobní odvětví EU při ochranném šetření zahájeném Ukrajinou ohledně kapalného chloru a při antidumpingovém šetření zahájeném Tureckem týkajícím se textilních výrobků . Obě šetření byla v roce 2009 ukončena, aniž byla uložena opatření. Status tržního hospodářství – nové členské státy V červnu 2009 po dlouhém a obtížném úsilí a četných zásazích ze strany členských států a Komise získaly konečně i Bulharsko a Rumunsko od Brazílie status tržního hospodářství. 4.9 Spojené státy: nulování EU napadla postup nulování ve dvou řízeních týkajících se řešení sporů WTO, a to DS 294 a DS 350. Porota rozhodla v obou případech ve prospěch EU, ale Spojené státy v přiměřeném časovém rámci rozhodnutí poroty nevyhověly. Proto EU v prvním případě (DS 294) požádala o vytvoření odborné skupiny pro dodržování pravidel, získala potvrzení některých svých tvrzení a odvolala se proti některým aspektům dodatečných nálezů odborné skupiny. V závěrečném usnesení se uvádí, že Spojené státy musí s těmito nekalými praktikami neprodleně přestat. Vzhledem k tomu, že Spojené státy stále rozhodnutí poroty nevyhověly, EU uložila sankce. V současné době rozhoduje o úrovni těchto sankcí rozhodčí soudce. Ve druhém řízení týkajícím se nulování (DS 350) odvolací orgán na odvolání potvrdil hlavní tvrzení EU, zamítl všechny důvody odvolání přednesené Spojenými státy a potvrdil nález odborné skupiny, že Spojené státy porušily své závazky vůči WTO tím, že použily ve svých pravidelných přezkumech nulování. EU nyní i v tomto případě zvažuje další kroky, aby přiměla Spojené státy vyhovět závěrečnému usnesení. ZÁVěR Jak bylo předpovězeno v loňské zprávě, aktivita při používání nástrojů na ochranu obchodu ve třetích zemích v roce 2009 byla velmi intenzivní. Rostoucí trend počtu nově zahájených řízení, který započal na konci roku 2008, pokračoval i v roce 2009 a počet uložených opatření oproti minulým letům významně stoupl. Poměrně omezený nárůst počtu opatření v platnosti ke konci roku tak zcela neodráží skutečnou situaci. Ve skutečnosti byl vysoký počet nových opatření částečně kompenzován vypršením platnosti mnoha opatření v roce 2009. Kromě toho některá šetření zatím nebyla uzavřena nebo byla ukončena, aniž byla uložena opatření. Ovšem jak bylo vysvětleno výše, i když je šetření ukončeno, aniž byla uložena opatření, obchodní toky jsou již narušeny tím, že šetření probíhá, protože jeho výsledek je nejistý. Navíc v mnoha případech neměla být šetření vůbec zahájena vzhledem k nedostatku důkazů potřebných pro zahájení řízení. Celkový nárůst aktivity sám o sobě vzbuzuje obavy a zvláště znepokojující jsou některé jeho aspekty. Problematické jsou stále zejména nedostatečné důvody pro zahájení řízení a rozsáhlé využívání ochranných nástrojů. Zdá se, že ekonomická situace od konce roku 2008 má za následek zvláště široký výklad pravidel WTO. Proto Komise zvýšila své úsilí, aby zabránila odchylkám od těchto pravidel, kdykoli je to možné. V této souvislosti Komise zasahovala v mnoha řízeních a udržovala četné styky s výrobními odvětvími. Toto úsilí bylo často úspěšné a šetření byla buď ukončena, aniž byla uložena opatření, nebo opatření příliš vývozy z EU nepoškodila. To ukazuje zvláštní důležitost činnosti Komise zaměřené na sledování situace v těchto hospodářsky obtížných časech. V dobách krize je zajištění právoplatného přístupu na trh pro výrobce z EU ještě významnější. Samozřejmě je třeba toto úsilí Komise zachovat a dále posílit. Komise se trvale snaží své kroky zlepšovat a nejvýznamnější výzvou pro nadcházející roky bude vedle pomoci dotčeným vývozcům z EU při probíhajících šetřeních také snaha předvídat a bránit zahajování nových neopodstatněných šetření. K dosažení tohoto cíle může přispět i prohloubení výměny informací s ostatními orgány provádějícími šetření za účelem zlepšení norem, transparentnosti a předvídatelnosti.