CS    CS 
 
 
 EVROPSKÁ  
KOMISE   
V Bruselu dne 26.9.2017  
COM(2017) 546 final  
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
Hodnocení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014, kterým se stanoví 
pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních 
podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění 
směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení Evropského parlamentu a 
Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2009/128/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
1107/2009 a který m se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES, 
v polovině období  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ  
Hodnocení nařízení Evropského parlamentu a  Rady (EU) č. 652/2014, kterým se stanoví 
pravidla pro řízení výdajů v  oblasti potravinového řetězce, zdraví a  dobrých životních 
podmínek zvířat a  zdraví rostlin a  rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění 
směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a  2008/90/ES, naříz ení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č.  178/2002, (ES) č.  882/2004 a  (ES) č.  396/2005, směrnice Evropského 
parlamentu a  Rady 2009/128/ES a  nařízení Evropského parlamentu a  Rady (ES) 
č. 1107/2009 a  kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS 
a 2009/470/ES1, v polovině období  
1. Úvod  
Nařízení Evropského parlamentu a  Rady (EU) č.  652/2014 vstoupilo v  platnost na konci 
června 2014 a  stanovilo společný finanční rámec  v oblasti potravinového řetězce, zdraví 
a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví r ostlin a  rozmnožovacího materiálu rostlin (dále 
jen „nařízení o  společném finančním rámci“).  
Tato zpráva je vypracována podle článku  42 („Hodnocení“) nařízení o  společném finančním 
rámci, který vyžaduje, aby Komise vypracovala a  předložila Evropskému parla mentu a  Radě 
hodnotící zprávu v  polovině období týkající se následujících výdajových opatření:  
 programy eradikace, tlumení a  sledování nákaz zvířat (dále jen „veterinární 
programy“) prováděné členskými státy, jejichž cílem je postupně eliminovat nákazy zví řat 
a zoonózy a  realizovat opatření pro tlumení nákaz;  
 fytosanitární programy průzkumů  zaměřené na zjišťování výskytu škodlivých 
organismů na území Unie;  
 veterinární a  fytosanitární nouzová opatření , jejichž cílem je včas zvládat mimořádné 
situace týkající  se zdraví zvířat a  zdraví rostlin;  
 činnosti referenčních laboratoří Evropské unie , jejichž cílem je zajistit kvalitní 
jednotné testování v  EU a  podpořit činnost Komise, pokud jde o  řízení rizik v  oblasti 
laboratorní analýzy;  
 program Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin (BTSF) , jenž je vzdělávací 
iniciativou určenou pro pracovníky vnitrostátních orgánů podílející se na úředních 
kontrolách v  oblasti potravinového a  krmivového práva a  pravidel týkajících se zdraví 
a dobrých životních podmínek zv ířat a  zdraví rostlin.  
V rámci stávajícího víceletého finančního rámce představují částky přidělené na soubor výše 
uvedených činností téměř celý rozpočet v  oblasti potravinového řetězce.  
                                                            
1 Úř. věst. L  189, 27.6.2014, s.  1. 
 
3 
 Tato zpráva popisuje výsledek hodnocení v  polovině období na základě externí podpůrné 
studie2 a interního posouzení provedeného na úrovni Komise. Je doplněna pracovním 
dokumentem útvarů Komise (SWD), který poskytuje přehled technického a  finančního 
provádění činností souvisejících se společným finančním rámcem a  shrnuje zjištění externí 
podpůrné s tudie.  
Výdajový program EU stanoví finanční podporu k dosažení cílů právních předpisů EU v 
oblasti potravin a krmiv. Tato podpora k dosažení cílů je úzce navázaná na příspěvek z 
vnitrostátních výdajů a opatření, jež členské státy právně zavazují jednat.  
Předmětem hodnocení v  polovině období je provádění nařízení o  společném finančním rámci 
v letech 2014, 2015 a  na základě předběžných dostupných údajů v  roce 2016. Toto hodnocení 
má určitá omezení, protože za rok 2016 jsou k dispozici pouze částečné údaje.  
2. Souvislosti a  cíle nařízení o  společném finančním rámci  
Nařízení o  společném finančním rámci bylo zavedeno s  cílem zlepšit fungování výdajů na 
činnosti prováděné v  oblasti potravinového řetězce a  zaměřit se na priority financování EU 
poskytující skutečnou př idanou hodnotu. Modernizovalo a  zefektivnilo již existující finanční 
ustanovení do jednotného rámce díky harmonizovaným postupům, standardizovaným mírám 
plateb, vyjasněným způsobilým nákladům a  opatřením.  
Z provozního hlediska byla většina činností a  opatření podporována již před rokem 2014. 
Nová opatření byla zavedena ve fytosanitární oblasti, konkrétně pak možnost 
spolufinancovat provádění programů průzkumů týkajících se výskytu škůdců rostlin na území 
Unie.  
Obecným cílem nařízení o  společném finančním rámci je přispět k  vysoké úrovni ochrany 
zdraví člověka, zvířat a  rostlin v  potravinovém řetězci a  v souvisejících oblastech na základě 
předcházení nákazám a  škodlivým organismům a  jejich eradikace a  na základě zajištění 
vysoké úrovně ochrany spotřebitele a životního prostředí, a  zároveň dosáhnout posílení 
konkurenceschopnosti potravinářského a  krmivářského průmyslu Unie a  podpory vytváření 
pracovních příležitostí.  
Tento obecný cíl je rozpracován do čtyř specifických cílů, vždy po jednom pro každou ze čtyř 
výdajových oblastí, na které se nařízení o  společném finančním rámci vztahuje, tedy: 
bezpečnost potravin, zdraví a  dobré životní podmínky zvířat, zdraví rostlin, úřední kontroly.  
Specifické cíle jsou doplněny šesti konkrétními výkonnostními ukazateli, rovn ěž stanovenými 
v nařízení o  společném finančním rámci, které sloužily jako základ pro provedení sektorového 
hodnocení opatření prováděných v  jednotlivých čtyřech dotčených výdajových oblastech.  
Za účelem dosažení tohoto cíle byl pro nařízení o  společném fi nančním rámci stanoven 
maximální celkový limit výdajů ve výši 1  891 936 000 EUR na sedmileté období 2014 –2020 
v rámci stávajícího víceletého finančního rámce.  
                                                            
2 Posouzení nařízení (EU) č.  652/2014 v  polovině období vypracované společností IBF International 
consulting (viz připojený pracovní dokument útvarů Komise).  
 
4 
 Výdaje na společný finanční rámec primárně zahrnují přímé spolufinancování určené 
členským státům , které jsou téměř výhradními příjemci výdajů EU v  této oblasti. Členské 
státy dostávají náhradu za způsobilé náklady vynaložené při provádění způsobilých opatření. 
Finanční příspěvek Unie má zejména formu grantu.  
3. Výsledek hodnocení, jak je prováděno naříz ení o  společném finančním rámci, 
v polovině období  
Podle ustanovení článku  42 nařízení o  společném finančním rámci hodnotící zpráva 
v polovině období zahrnuje následující aspekty:  
 dosahování cílů společného finančního rámce (čl.  2 odst.  1), pokud jde o  účinné využívání 
zdrojů a  přidanou hodnotu na úrovni Unie;  
 prostor pro zjednodušení;  
 zda jsou nadále relevantní všechny cíle;  
 míra, v  jaké opatření přispívají k  plnění priorit Unie spočívajících v  inteligentním, 
udržitelném a inkluzivním růstu.  
Zohledňuje rov něž výsledky hodnocení dlouhodobých dopadů předešlých opatření.  
Hodnocení bere v  úvahu dosažený pokrok pomocí šesti ukazatelů společného finančního 
rámce uvedených v čl. 2 odst. 23.  
3.1 Dosahování cílů nařízení o  společném finančním rámci: účinnost a  přidaná 
hodnota EU  
Obecný cíl politiky je uveden v části této zprávy věnované souvislostem a doplňují ho čtyři 
specifické cíle , vždy po jednom pro každou ze čtyř výdajových oblastí.  
 Zdraví zvířat:  přispět k  dosažení lepšího nákazového statusu v  Unii a  podporovat 
zlepšování životních podmínek zvířat.  
 Zdraví rostlin:  přispět k  včasnému zjištění výskytu škodlivých organismů a  jejich 
eradikaci, pokud byly tyto škodlivé organismy zavlečeny do Unie.  
 Úřed ní kontroly:  přispět ke  zvýšení účinnosti, účelnosti a  spolehlivosti úředních kontrol 
a ostatních činností prováděných za účelem účinného uplatňování a  dodržování pravidel 
Unie (v  oblastech, kterých se nařízení o  společném finančním rámci týká).  
 Bezpečnost  potravin:  přispět k  vysoké úrovni bezpečnosti potravin a  systémů produkce 
potravin a  ostatních produktů, které mohou ovlivnit bezpečnost potravin, a  současně 
zlepšit udržitelnost produkce potravin.  
                                                            
3  Tabulka 1 pracovního dokumentu útvarů Komise, který je připojen k této zprávě.  
 
5 
 Tyto specifické cíle jsou doplněny šesti ukazateli uvedenými v  nařízení o  společném 
finančním rámci a  zmíněnými výše, které slouží jako obecný přístup k  následnému 
monitorování pokroku dosaženého u  výdajů v  této oblasti. Za účelem konkrétního sledování a 
měření provádění činností společného finančního rámc e útvary Komise tyto ukazatele dále 
převedly v komplexní soubor jednadvaceti provozně -technických ukazatelů a stanovily pro 
každý z nich4 konkrétní cíle na rok 2017 a 2020. Tento soubor ukazatelů uvádí informace o 
provádění opatření společného finančního r ámce z technického hlediska, avšak nelze na jeho 
základě posoudit nákladovou efektivnost programu. Nelze konkrétně provést plné posouzení 
účinnosti opatření společného finančního rámce, protože nejsou k dispozici ukazatele týkající 
se nákladové efektivnost i. 
3.1.1  Zdraví zvířat  
Dosahování cílů  
Provádění veterinárních opatření představuje největší část výdajů v  rámci rozpočtu na 
provádění nařízení o  společném finančním rámci, neboť samotné veterinární programy 
přesahují 75  % celkových výdajů v  letech 2014 a  2015. Platby na veterinární programy v  roce 
2014 činily 136  milionů  EUR ze 180  milionů  EUR a  v roce 2015 činily 148 ze 
194 milionů  EUR. Tato rozpočtová relevantnost se rovněž odráží ve skutečnosti, že se 12 z  21 
technických ukazatelů sledovaných v  této sou vislosti vztahuje k  této výdajové oblasti. 
Vybrané ukazatele se zaměřují na prioritní nákazy zvířat a  zoonózy; umožňují sledovat 
zeměpisný vývoj oblastí EU, které jsou prosté určitých nákaz zvířat, a  měřit technické 
parametry, jako je prevalence, incidence  a počet případů. Rozbor těchto ukazatelů za období 
let 2014 –2016 ukazuje pozitivní epidemiologický trend u  všech prioritních nákaz 
dostávajících finanční podporu od EU v  rámci veterinárních programů, přičemž roste počet 
členských států nebo regionů, které  jsou prosté nákaz zvířat, a  dochází k  celkovému snížení 
všech sledovaných parametrů. Významným příkladem jsou programy EU zabývající se 
vzteklinou: tato nákaza byla u  volně žijících zvířat v  EU téměř vymýcena (úplná eradikace se 
očekává do roku 2020) a  počet případů klesl z  80 v roce 2014 na pouhých 18 v  roce 2016, 
čímž se výrazně snížilo významné riziko pro zdraví a  umožnil volný pohyb koček a  psů 
v rámci EU. Dalším dobrým příkladem je zvýšený počet členských států bez brucelózy skotu: 
na konci roku 2016 byly této nákazy prosté dva z  pěti členských států, které ve sledovaném 
období prováděly program spolufinancovaný Evropskou unií; ve zbývajících třech členských 
státech se hlavní výkonnostní ukazatel, tedy sledování vývoje prevalence ve stádech, za stejné 
období snížil o  25 %, což je známkou pozitivního trendu směřujícího k  úplné eradikaci 
nákazy. Je však potřeba uvést, že stále existují určité oblasti, ve kterých se situace nezlepšila 
tak, jak se očekávalo, například případy tuberkulózy skotu (v jednom čle nském státě z  pěti, 
v nichž se provádí program spolufinancovaný Evropskou unií) a brucelózy ovcí a koz (v 
jednom členském státě a v několika regionech dalšího členského státu z šesti, v  nichž se 
provádí programy spolufinancované Evropskou unií). Během tříl etého období, které je 
předmětem hodnocení, sice ukazatele týkající se salmonelózy a brucelózy u zvířat vykazují 
                                                            
4 Podrobnosti o obou provozně -technických ukazatelích jsou uvedeny v příloze 4 pracovního dokumentu 
útvarů Komise.  
 
6 
 pokrok, avšak tytéž ukazatele u člověka dosud nedosáhly očekávaných výsledků, a sice 2% 
snížení počtu případů ročně.  
Provádění nouzových opatře ní v případě ohnisek veterinárních nákaz rovněž hraje klíčovou 
úlohu při dosahování lepšího nákazového statusu v EU i ochraně ekonomiky EU před 
závažnou a rozsáhlou veterinární krizí. Díky včasnému zjištění a  okamžitému uplatňování 
nouzových opatření spolu financovaných Evropskou unií se všechny nedávné epizoocie 
podařilo úspěšně utlumit a  podařilo se předejít významným ekonomickým dopadům, jako 
jsou omezení obchodu a  zastavení vývozu. Nedávným příkladem je boj proti epizoocii 
nodulární dermatitidy (LSD), in fekční virové nákazy skotu přenášené prostřednictvím 
infikovaných slin nebo hmyzu, zavlečené do EU z  Turecka. V  roce 2016 bylo touto nákazou 
zasaženo sedm zemí v  jihovýchodní Evropě, včetně Řecka, Bulharska a  balkánského regionu. 
Všechny tyto země se s pod porou okamžitě zřízené banky očkovacích látek proti nodulární 
dermatitidě uchýlily k  hromadnému očkování, aby této mimořádné situaci čelily. Tento 
očkovací program vedl k  úspěšnému utlumení nákazy: v roce 2016 nebyl dotčen žádný další 
členský stát a  v proočkovaných oblastech se nákaza již znovu nevyskytla.  
Účinnost  
Zlepšení nákazového statusu je provázeno postupným snižováním finančních zdrojů 
potřebných v  dané oblasti, přičemž konkrétně u  veterinárních programů došlo během tří 
hodnocených let ke  snížení o  11 milionů  EUR.  
Méně předvídatelné jsou výdaje na nouzová opatření, které se rok od roku liší v  důsledku 
faktorů, které lze obtížně předvídat a  kontrolovat, včetně změny klimatu a  globalizace vektorů 
i opakovaného cyklického výskytu některých endemických  nákaz.  
Je potřeba zdůraznit, že podle nedávné zvláštní zprávy Účetního dvora5, vydané v dubnu 
2016, je strategie Komise v oblasti nákaz zvířat rozumná, dobře propracovaná a obsahuje 
dobrý rámec pro stanovování priorit při rozdělování rozpočtových zdrojů mezi prioritní 
programy. Podle zjištění této zvláštní zprávy programy členských států splňují požadovaná 
kritéria a  obecně jsou dobře koncipovány i  řádně prováděny. Kromě toho se prokázalo, že 
členské státy mají odpovídající systémy, které umožňují identif ikovat ohniska nákaz zvířat 
a přispět k  jejich eradikaci. Je však potřeba uvést, že zpráva Účetního dvora zmiňuje rovněž 
nedostatek dostupných modelů mezinárodních norem a ekonomických ukazatelů, což 
omezuje možnost Komise prokázat nákladovou efektivnost v eterinárních výdajů.  
Přidaná hodnota EU  
Dosažení lepšího nákazového statusu je důsledkem právních opatření, jež byla zavedena na 
úrovni EU, a technické i finanční podpory poskytované členským státům Evropskou unií. Je -li 
podezření na výskyt nákazy nebo je -li tento výskyt potvrzen, je v rámci systému nouzových 
opatření okamžitě provedena řada preventivních a kontrolních opatření, včetně dočasného 
                                                            
5 http://www.eca.europa.e u/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_CS.pdf  
 
7 
 uzavření hranic, pokud jde o pohyb zásilek druhů vnímavých k  nákaze, a regionalizace6 
nákazy. Vzhledem k různorod osti opatření, která je potřeba zavést v boji proti nákazám zvířat, 
a ke skutečnosti, že mnoho nákaz nezná hranic, je potřeba zavést centralizovaný řídicí systém 
umožňující řádně koordinovat a organizovat provádění konkrétních opatření v členských 
státech.   
Rozpočtová omezení některých členských států, zejména těch potýkajících se s hospodářskou 
krizí nebo s jinými problémy, mohou provádění opatření nezbytných k utlumení ohniska 
nákazy omezit či zdržet. Finanční podpora EU tudíž podporuje unijní systém kriz ového řízení 
v případě ohniska nákazy . Dobrým příkladem koordinace EU je nedávné řízení na úrovni EU 
v případě ohniska afrického moru prasat, který se do EU dostal z  Ruska v  roce 2014. Již od 
velmi raných fází této epizoocie, na kterou neexistuje žádná vak cína, Komise proaktivně 
propagovala v  dotčených členských státech, sousedních třetích zemích a  ohrožených 
hraničních členských státech společnou strategii na základě právních předpisů EU a  nejlepších 
vědeckých poznatků. Komise poskytla technickou a  finančn í podporu konkrétním cíleným 
opatřením podporujícím příslušnou politiku. Tato koordinovaná činnost přispěla k  utlumení 
nákazy v  období, které je předmětem stávajícího hodnocení, a  k omezení nákladů pro EU 
i pro vnitrostátní rozpočty. Bylo rovněž zabráněno značnému narušení obchodu jak v rámci 
EU, tak i s nečlenskými zeměmi EU.  
3.1.2  Zdraví rostlin  
Dosahování cílů  
Zatímco finanční podporu na provádění nouzových fytosanitárních opatření Evropská unie 
poskytuje již mnoho let, financování programů průzkumů zdra ví rostlin je stále v  počáteční 
fázi. 
Programy průzkumů byly poprvé zavedeny v  roce 2015; hodnocení jejich výsledků je tudíž 
omezené, a  to vzhledem ke krátkému časovému rámci a  k neexistenci předešlých opatření. 
Členské státy EU však vítaly jejich zavedení  již od prvního roku a  program představilo 17 
členských států EU v  roce 2015 a  22 v roce 2016. V  roce 2015 provádění programů průzkumů 
umožnilo zjistit celou řadu nově vznikajících rizik na území Unie, jako je bakterie Xylella 
fastidios a, která napadá rost liny. 
Dostupný rozpočet na podporu provádění nouzových opatření a  programů průzkumů 
týkajících se přítomnosti škodlivých organismů představuje omezenou část celkových výdajů 
v rámci rozpočtu na provádění nařízení o  společném finančním rámci. V  roce 2014 
dosahovaly výdaje na provádění nouzových opatření částky 7,7  milionu  EUR a  v roce 2015 
pak 12,2  milionu  EUR, zatímco výdaje na programy průzkumů v  roce 2015 činily 
4,2 milionu  EUR.  
V rámci monitorování výsledků provádění fytosanitárních nouzových opatření Ko mise 
sleduje řadu případů týkajících se vybraných prioritních škodlivých organismů, včetně 
                                                            
6 Regionalizace je nejnovější metodika tlumení nákaz prostřednictvím oddělení oblastí prostých nákazy 
a zasažených oblastí na základě epizootologických kritérií.  
 
8 
 některých ničivých patogenů, jako je Xylella fastidiosa . V oblasti zdraví rostlin je v případě 
výskytu ohniska nákazy dosažení cíle eradikace možné pouze tehdy, jsou-li rozhodná opatření 
zavedena okamžitě, a nikoli až v době, kdy je škodlivý organismus v oblasti již endemický. 
Problémy při dosahování eradikace mohou často pramenit z chybějícího účinného způsobu 
ošetření, vysokého počtu druhů náchylných rostlin, po pulační dynamiky a životního cyklu 
škodlivých organismů a jejich vektorů přítomných v lesích, parcích a polích s vysokou 
ekonomickou, sociální a environmentální hodnotou. Není -li eradikace dosažitelná, jedinou 
alternativou při současném stavu vědeckého poz nání je izolace. Proto je včasné zjištění 
prostřednictvím programů průzkumů velmi důležité.  
Účinnost  
Cílem provádění programů průzkumů je odhalit přítomnost prioritních škodlivých organismů 
na území EU. V  tomto ohledu se v  současném víceletém finančním rám ci předpokládá 
postupné zvyšování finančních zdrojů podporujících cíl, jímž je zvýšení pokrytí území Unie 
těmito průzkumy do roku 2020.  
Jako v  případě veterinárních nouzových opatření jsou výdaje na fytosanitární nouzová 
opatření proměnlivé a  méně předvída telné kvůli nově vznikajícím rizikům, jako je účinek 
změny klimatu, světový obchod a  pohyb cestujících po celém světě. V  letech 2014 –2016 se 
jednalo většinou o  čtyři hlavní škodlivé organismy: nouzová opatření zaměřená na háďátko 
borovicové a  bakterii Xylella fastidiosa  spolu s  Anoplophora glabripennis  a Pomacea 
insularum , kterých se týkaly téměř všechny platby (91  %). Během uvažovaného období 
přispěla finanční podpora EU na provádění nouzových opatření k prevenci dalšího zavlečení a 
dalšího rozšíření výše uvedených škodlivých organismů do zbývající části území Unie.  
Přidaná hodnota EU  
Zásah EU podporuje zvládání výskytu ohnisek nákaz ohrožujících zdraví rostlin, kdy EU 
poskytuje finanční příspěvek potřebný na úrovni členských států k provádění nouzových 
opatření, aby se předešlo dalšímu šíření dotyčných škodlivých organismů do zbývající části 
území Unie.  
Kromě toho podpora Unie umožňuje koordinaci mezi členskými státy umožňující provádět 
průzkumy škůdců rostlin vyžadujících bližší pozornost kvůli ekonomickému, 
environmentálnímu a  sociálnímu dopadu.  
Celkově provádění programů průzkumů a  nouzových opatření spolufinancovaných Evropskou 
unií na jejím území přispívá k  zachování zemědělské produkce díky ochraně zdraví rostlin 
i k ochraně biodiverzity a  lesů i  konkurenceschopnosti zemědělství.  
3.1.3  Úřední kontroly  
Dosahování cílů  
Finanční podpora EU zaměřující s e na systém úředních kontrol se týká dvou hlavních 
nástrojů, které tvoří téměř 100  % vzniklých způsobilých nákladů: testování prováděné sítí 43 
 
9 
 referenčních laboratoří Evropské unie a  školení zajišťovaná v  řadě prioritních oblastí 
bezpečnosti potravin jak referenčními laboratořemi EU, tak v  souvislosti v  iniciativou 
Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin (BTSF). Byly vypracovány čtyři provozní 
ukazatele7 umožňující sledovat výkonnost hlavních opatření spolufinancovaných v oblasti 
úředních kontrol . 
Referenční laboratoře EU mimo jiné přispěly k  průběžné aktualizaci diagnostických nástrojů 
umožňujících včasnou identifikaci patogenů. Jedná se o  opatření zásadní pro jednotné 
provádění kontrol v  EU, neboť zajišťuje důvěru ve spolehlivost výsledků testů a rovné 
podmínky hospodářské soutěže. Průměrná míra úspěšnosti zúčastněných laboratoří ve 
zkouškách odborné způsobilosti8, které pořádá síť referenčních laboratoří EU, činila 85 %, 
což dokládá, že referenční laboratoře v celé EU provádějí zkušební metody ú spěšně. Díky 
průběžným školením a každoročnímu semináři, který pořádá každá referenční laboratoř EU, si 
mohly národní referenční laboratoře, jež se podílejí na úředních kontrolách, zvýšit svou 
odbornou způsobilost. Průměrná míra spokojenosti účastníků, pok ud jde o obsah školení, 
přesahovala 87 %.  
Vzdělávací iniciativa BTSF se během posuzovaných tří let zabývala 52 nejdůležitějšími 
tématy z  oblastí společného finančního rámce. Účastníci z členských států EU i ze třetích 
zemí považovali program za užitečný – ve všech posuzovaných letech přesahovala míra 
spokojenosti 90 %. Rovněž míra úspěšnosti účastníků v testech provedených po absolvování 
školení je velmi vysoká, přibližně 88  %. Školení podpořilo v členských státech společné 
pojetí jejich povinností a nejlep ších způsobů vymáhání příslušných právních předpisů EU. 
Program BTSF se ukázal jako užitečný, pokud jde o  schopnost reagovat na nové potřeby, 
zejména během krize. V tomto ohledu přispěl k  prevenci i  k připravenosti na krize. 
Konkrétním příkladem je v  rámci  programu BTSF školení týkající se vyšetřování ohnisek 
vyvolaných původcem v  potravinách, které se konalo ve všech třech posuzovaných letech 
a zaměřilo se na problémy, jako je připravenost na ohnisko nákazy, jeho zvládání a  krizová 
komunikace, a  bylo určen o týmům vnitrostátních orgánů ochrany veřejného zdraví, 
veterinárních orgánů a  orgánů pro bezpečnost potravin.  
Účinnost  
Uvedené dvě aktivity jsou Evropskou unií financovány ze 100  % a každá představuje pro 
rozpočet EU roční náklady ve výši asi 15  milionů  EUR. Tyto omezené náklady však 
referenčním laboratořím EU umožnily provádět testování na vysoké úrovni a  proškolit 
pracovníky stovek národních referenčních laboratoří za rok, přičemž program BTSF proškolil 
za rok asi 6 000 pracovníků vnitrostátních příslušn ých orgánů podílejících se na úředních 
kontrolách.  
Přidaná hodnota EU  
                                                            
7  Příloha 4 pracovního dokumentu útvarů Komise.  
8  Zkoušky odborné způsobilosti určují výkon jednotlivých laboratoří, pokud jde o  konkrétní testy nebo 
opatření, a  slouží k  sledování průběžného výkonu laboratoří. Říká se jim rovněž mezilaboratorní 
srovnání. Jak tento pojem naznačuje, zkouš ky odborné způsobilosti porovnávají výsledky měření 
získané různými laboratořemi.  
 
10 
 Přidaná hodnota EU zajišťovaná činností referenčních laboratoří EU a  programem BTSF 
souvisí s  povahou těchto činností: síť laboratoří zajišťuje, aby všechny členské státy EU 
pracovaly v  soudržném a  jednotném předpisovém rámci, přičemž vzdělávací program EU 
podporuje společný přístup k  provádění jejích právních předpisů. Toto přispění k  harmonizaci 
pravidel na úrovni Unie a  sdílení vědomostí a  odborných znalostí v  oblasti bezpečnosti 
potravin a  v souvisejících oblastech je významným příkladem pozitivní interakce v  rámci EU, 
které by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím izolovaného úsilí na vnitrostátní úrovni 
a bez finanční podpory EU.  
3.1.4  Bezpečnost potravin  
Na dosahování cíle bezpečn osti potravin je nutné pohlížet uceleně, neboť se jedná o 
horizontální cíl vyplývající z provádění a prosazování právního rámce v kombinaci s 
příspěvkem ze strany EU a vnitrostátních výdajových programů. Všechny činnosti v  oblasti 
zdraví zvířat, zdraví ros tlin a  úředních kontrol přispívají k  zajištění vysoké úrovně 
bezpečnosti potravin a  systémů produkce potravin v  zájmu všech občanů EU. Bezpečnost 
potravin vyžaduje bezpečná a  zdravá zvířata a  rostliny i  systém kontrol dodržující přísné 
normy. Splnění tohot o požadavku je tudíž přímo a  závazně propojeno s  dosažením vysoké 
úrovně zdraví zvířat, zdraví rostlin a  úředních kontrol.  
Účinné vymáhání požadavků EU ve výše uvedených oblastech v  rámci EU i  ve třetích 
zemích, které vyvážejí zvířata, rostliny a  výrobky d o EU, je pro udržení vysokých úrovní 
bezpečnosti potravin zásadní.  
Přísné normy EU usnadňují obchod v  rámci EU a  zároveň poskytují evropským podnikům 
příležitost prosadit se na  světovém trhu. Vysoké úrovně bezpečnosti mají zásadní význam pro 
stabilní trhy a  důvěru spotřebitelů a  rovněž pro ochranu Evropy před ekonomickými  náklady 
a náklady na lidské zdroje v  případě ohnisek nákaz.  
V období, které bylo předmětem hodnocení, provedly útvary Komise přibližně 200 auditů 
a kontrol za rok. Tyto audity a  kontroly přispěly k  dosažení řady hlavních priorit Komise, 
zejména: regulačn ího prostředí, které podporuje vytváření pracovních míst, růst a  investice, 
neboť zajišťuje vysoké úrovně bezpečnosti podporované řádnými systémy kontroly 
a provádění předpisů; hlubšího a  spravedlivějšího vnitřního trhu, neboť zajišťuje rovné 
podmínky, kdy  občané i  podniky mohou důvěřovat jednotným a  vysokým úrovním 
bezpečnosti a  transparentním informacím o  provádění kontrol v  členských státech a  třetích 
zemích, a  tvůrci politik naopak získávají informace o  účinnosti regulace v  příslušných 
sektorech.  
Prostř ednictvím auditů Komise poskytuje důležitou zpětnou vazbu o  účinnosti, dopadu 
a přidané hodnotě právních předpisů a  činností EU.  
Jestliže dosahování odvětvových cílů rozebíraných v  předchozích oddílech přispívá 
k pozitivnímu posouzení obecné situace z  hlediska potravinové bezpečnosti na úrovni EU, 
dobrou pověst jejích potravinových výrobků není nutné představovat. Produkce zemědělsko -
potravinářského odvětví EU je obecně po celém světě oceňována pro svoji kvalitu i  vysokou 
 
11 
 úroveň bezpečnostních norem, přiče mž se jedná o  největší výrobní odvětví v  Evropě a  o 
předního hráče ve světě. V  této souvislosti hraje rozpočet EU na bezpečnost potravin zásadní 
úlohu, neboť přispívá ke konkurenceschopnosti dotčeného odvětví.  
3.2 Zjednodušení  
V souladu se sdělením „Rozpoč et – Evropa 2020“9 bylo nařízení o společném finančním 
rámci navrženo tak, aby modernizovalo a zjednodušovalo stávající finanční ustanovení. 
Zjednodušení a racionalizace bylo dosaženo:  
 nahrazením předchozího příliš složitého a  často zastaralého právního rá mce jediným 
právním předpisem pokrývajícím celou oblast potravinového řetězce;  
 zefektivněním míry financování tím, že se stanoví jen tři standardní sazby, a  to: 50  %, 
75 % a 100 %; 
 sladěním postupů ve fytosanitární a  veterinární oblasti na základě harmoniz ovaného 
rámce s  cílem zajistit jednoznačnost, transparentnost a  vhodné regulační prostředí;  
 snížením využívání postupu projednávání ve výborech a  rozhodnutí Komise s  cílem 
zkrátit dobu potřebnou k  uzavření smlouvy a  zaplacení.  
Dalším krokem směrem k  celko vému zjednodušení systému bylo zavedení systému 
jednotkových nákladů sloužícího k  úhradě činností vykonávaných při provádění veterinárních 
programů. Systém pokrývá asi 50  % způsobilých nákladů a  je v současnosti předmětem 
přezkumu ve snaze ho rozšířit do d alších oblastí. Komise i členské státy mají za to, že nový 
systém zjednodušuje žádosti o financování a vyplácení náhrad.  
Pokud jde o požadavky na podávání zpráv, podle některých členských států nejsou přiměřené, 
pouze pokud jde o nejmenší veterinární prog ramy a nouzová opatření.  
3.3 Přispění k  inteligentnímu,  udržitelnému a inkluzivnímu růstu  
Podle posledních údajů Eurostatu se úroveň výroby celého zemědělsko -potravinářského 
odvětví v  roce 2015 odhadovala na více než 410  miliard  EUR, což představuje největší 
výrobní odvětví v  Evropě a  předního hráče ve světě s  průběžným růstem vývozu souvisejících 
zemědělských výrobků. Celkově toto odvětví zajišťuje v  EU přibližně 44  milionů  pracovních 
míst, z  toho 22  milionů  v zemědělských podnicích.  
Konkurenceschopn ost evropské výroby potravin závisí na její pověsti, přičemž rozpočet EU 
na bezpečnost potravin zásadním způsobem přispívá k  bezpečnosti a  kvalitě evropských 
potravinářských výrobků.  
Současnými problémy systému výroby v  EU jsou však takové aspekty, jako je  globalizace 
obchodu, změna klimatu a  požadavky obchodních partnerů i  chování spotřebitelů v  případě 
potravinových krizí. V tomto měnícím se světě chce strategie pro růst Evropa 202010 
                                                            
9 COM(2011)  500 final ze dne 22.6.2011.  
10 COM(2014)  130 final ze dne 19.3.2014.  
 
12 
 dosáhnout toho, aby se EU stala inteligentní a udržitelnou ekonomikou po dporující začlenění. 
Tyto tři vzájemně se posilující priority by měly EU a  jejím členským státům pomoci 
dosáhnout vysoké míry zaměstnanosti,  produktivity a  sociální soudržnosti.  
V zemědělsko -potravinářské oblasti lze těchto cílů dosáhnout pouze v  případě, že je zaručena 
vysoká úroveň zdraví člověka, zvířat a  rostlin v  potravinovém řetězci a  v souvisejících 
oblastech a  že jsou zaváděna opatření zajišťující aktivní prevenci a  eradikaci nákaz 
a škodlivých organismů.  
3.4 Relevantnost  
V souladu s hlavní zásadou  Římské deklarace11 přispívají opatření týkající se společného 
finančního rámce k bezpečné Evropě, ve které má občan přístup ke kvalitním potravinám 
splňujícím nejpřísnější mezinárodní normy; rizika pro zdraví člověka a  veřejné zdraví jsou 
minimalizována dí ky dlouhodobé intervenci EU v  této oblasti i  díky její včasné reakci 
v případě mimořádných situací. Pokud jde o  prevenci výskytu nebo šíření epizoocií a 
epidemií na území Unie, hrají opatření v  potravinovém řetězci důležitou úlohu při ochraně 
ekonomiky EU,  neboť veterinární, fytosanitární a  potravinové krize mohou mít ničivý dopad 
a případně znamenat obrovské náklady pro veřejné rozpočty a  pro celé zemědělsko -
potravinářské odvětví. Výše uvedené ovlivňuje sociální rozměr Evropy a  má pozitivní účinek, 
pokud j de o ochranu zájmů všech občanů EU, a  to od počátečních výrobců až po konečné 
spotřebitele. A konečně tento systém přispívá k  vybudování silnějšího zemědělsko -
potravinářského odvětví Evropské unie na globální scéně, neboť vytváří úspory z rozsahu na 
vnitřn ím trhu EU, který pro změnu podporuje vývoz jejích zemědělských výrobků.  
3.5 Dlouhodobý dopad předešlých opatření  
Většina činností, na které se v  současnosti vztahuje nařízení o  společném finančním rámci, již 
byla spolufinancována na základě předchozích pr ávních předpisů. Aby byly úspěšné, mnoho 
z nich, zejména opatření týkající se zdraví zvířat, vyžadují vzhledem ke své povaze 
dlouhodobé investice.  
Mezi hlavními úspěchy, které jsou výsledkem dlouhodobého dopadu opatření přijatých před 
rokem 2014, je dobrým  příkladem eradikace bovinní spongiformní encefalopatie u  skotu, 
smrtelného onemocnění přenosného na člověka prostřednictvím konzumace kontaminovaných 
výrobků z hovězího masa. Dlouhodobé spolufinancování EU pro boj proti této nákaze hrálo 
důležitou úlohu v e snížení počtu pozitivních případů z  více než 2 000 v  roce 2001 na pouhých 
5 případů v  roce 2016: jedná se tedy téměř o  eradikaci. Díky tomu bylo možné zrušit řadu 
nákladných ochranných opatření a  vytvořit nové obchodní příležitosti.  
Další dobrý příklad s e týká důležité zoonózy, jako je vzteklina, která byla u  volně žijících 
zvířat v  EU téměř vymýcena (úplná eradikace se očekává do roku 2020) a  počet případů klesl 
ze 726 v  roce 2010 na pouhých 18 v  roce 2016, což umožnilo volný pohyb koček a  psů 
v rámci EU .  
                                                            
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_cs_web.pdf  
 
13 
 Po zavedení programů pro tlumení salmonel spolufinancovaných Evropskou unií bylo 
evidováno snížení počtu nákaz bakteriemi Salmonella spp.  u drůbeže (například u  nosných 
slepic). Mělo to přínosy také z  hlediska lidského zdraví, neboť salmonelóza je důlež itou 
zoonózou a  jednou z hlavních příčin nákazy u  člověka je konzumace vajec. Incidence 
potvrzených případů u člověka analyzovaná v období delším, než je posuzovaný časový 
rámec, se snížila ze 105 450 v roce 2010 na 94 600 v roce 2015. Vzhledem k  několika 
faktorům, jako je přerušení chladicího řetězce u  vajec, však lze sledovat roční výkyvy případů 
u člověka.  
3.6 Oblasti k  dalšímu zvážení  
V rámci rozpočtu EU na roky 2014 –2020 není rezerva pro krize v odvětví zemědělství 
dostupná pro program týkající se pot ravin a krmiv. V případě ohnisek rozsáhlých 
veterinárních epizoocií a fytosanitárních epidemií, jako je nedávný případ influenzy ptáků12, 
jejichž dopad na rozpočet by nemusel být zvládnutelný v rámci stávajícího programu, by 
finanční podpora na provádění eradikačních činností a na včasné zabránění šíření těchto 
epizoocií a epidemií mohla být obtížná.  
Financování činností v  oblasti zdraví rostlin je stále v  počáteční fázi a  bude potřeba dále 
zvážit, jak řádně reagovat na potřeby v  této oblasti, například z  hlediska integrace mezi 
programy průzkumů a  nouzovými opatřeními. Je však také potřeba uvést, že si obzvláštní 
pozornost zaslouží účinnost nouzových opatření týkajících se zdraví rostlin. V  tomto ohledu 
je důležité zohlednit, že dosažení eradikace určitých  škodlivých organismů je kvůli vysokému 
počtu hostitelských druhů, latenci symptomů a  jejich přítomnosti u  vektorů často mnohem 
složitější než ve veterinární  oblasti. V  případech, kde eradikace již není možná, je izolace 
stále účinným způsobem, jak zabráni t dalšímu šíření škodlivých organismů do zbývajících 
částí území Unie.  
Byly zavedeny určité úpravy s cílem přizpůsobit finanční nástroje používané v  těchto 
výdajových oblastech ustanovením stávajícího finančního nařízení13, zejména pak v oblasti 
grantů. Zku šenost však ukazuje, že vzhledem k charakteristice výdajů na bezpečnost potravin 
(nesoutěžní financování spočívající v úhradách vyplácených členským státům) nejsou granty 
v této specifické oblasti veterinárních a fytosanitárních opatření vždy nejlepším nás trojem.  
Pokud jde o  finanční podporu pro další činnosti, mělo by se zvážit, jak granty zaměřené na 
podporu více udržitelného chování některých aktérů v  potravinovém řetězci přispívají 
k naplnění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, jak se zmiňuje ve sdělení „Další kroky 
k udržitelné evropské budoucnosti“. Měly by být dále prozkoumány dostupné možnosti, jak 
lze podpořit možnost darovat potraviny, které lze bezpečně konzumovat, prostřednictvím 
grantů udělovaných organizacím, které se podílejí na redistribuci be zpečných potravin, jak to 
navrhovala zvláštní zpráva Evropského účetního dvora „Boj proti plýtvání potravinami“.  
4. ZÁVĚRY  
                                                            
12  Tato epizoocie propukla v roce 2015 a dosud nebyla eradikována. V současné době předběžné náklady 
přesahují 110 milionů EUR.  
13 Nařízení (EU) č.  966/2012  (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s.  1). 
 
14 
 Rámec EU v  oblasti bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a  rostlin je obecně považován za 
jednotný a  z velké části za důsledně uplatňov aný a  vymáhaný ve všech členských státech. 
Díky tomu jsou občané i  podniky přesvědčeni, že tento rámec je spravedlivý a  účinný při 
prosazování vysokých bezpečnostních norem v  klíčovém odvětví ekonomiky EU. Investice 
EU do sledování, tlumení a eradikace nák az a do regulace a eradikace škodlivých organismů 
přispívají k bezpečnosti a obchodu v rámci celého potravinového řetězce. Hodnocení nařízení 
o společném finančním rámci v  polovině období ukazuje, že tento finanční rámec v  kontextu 
příslušné politiky dobře  funguje: všechny činnosti dostávající finanční podporu Evropské unie 
v této oblasti slouží k dosahování obecných a specifických cílů nařízení o společném 
finančním rámci, zejména pak ke zlepšení zdraví člověka, zvířat a rostlin, i k naplňování 
celkových p riorit Komise, včetně účinného fungování vnitřního trhu a podpory obchodu s 
třetími zeměmi.  
Ukázalo se rovněž, že finanční nástroj nařízení o  společném finančním rámci je natolik 
flexibilní, aby řešil vznikající potřeby, pokud jde o  spolufinancování, zejmé na při výskytu 
ohnisek nákaz. Činnosti financované na základě nařízení o  společném finančním rámci 
podporují rámec EU pro potraviny a  krmiva, což přispívá k  tomu, aby byla Evropské unie 
dobře chráněná a  bezpečná, aby prosperovala, dbala na  udržitelnost a s ociální rozměr a aby 
byla silnější na globální scéně.