EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.6.2021 COM(2021) 440 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ EMPTY o druhé zprávě o pokroku při provádění strategie bezpečnostní unie EU



I.Úvod V červenci minulého roku přijala Komise strategii bezpečnostní unie EU na období let 2020–2025, která má zacílit opatření na prioritní oblasti, v nichž může EU zajistit přidanou hodnotu k úsilí členských států. Tato strategie vycházela z Evropského programu pro bezpečnost na období 2015–2020, avšak přinesla nové zaměření a koordinovaný přístup k jednotlivým oblastem bezpečnostní politiky, aby EU dokázala reagovat na rychle se měnící formy hrozeb. Jejím cílem je zajistit, aby EU v plném rozsahu plnila svou úlohu při zajišťování bezpečnosti občanů a jejich základních práv, a to jak řešením stávajících rizik, tak přizpůsobováním se novým výzvám, a dostát hodnotám, které definují evropský způsob života. K zmíněnému kontextu dynamických změn přispěla pandemie COVID-19, která vytvořila nové příležitosti pro trestnou činnost na internetu, stimulovala kyberkriminalitu a umožnila nárůst padělání a distribuce nekvalitního zboží, organizované majetkové trestné činnosti a různých druhů podvodů. Některé z nich přímo oslabily systémy zdravotní péče a poskytování zdravotnických služeb. Některé trestné činnosti se sice vrátí do stavu před pandemií, avšak jiné doznají v důsledku pandemie zásadních změn. Tato strategie stanoví opatření, která by měla být přijata v průběhu pětiletého období. Za jeden rok její existence byl zahájen značný počet iniciativ. Komise přijala protiteroristickou agendu pro EU a iniciativy za účelem boje proti organizované trestné činnosti, obchodování s lidmi, drogám, pohlavnímu zneužívání dětí a nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi a také novou strategii kybernetické bezpečnosti EU. Komise předložila důležité nové právní předpisy s cílem posílit Europol, chránit kritickou fyzickou a digitální infrastrukturu a řešit problém dětské pornografie. Evropský parlament a Rada posunuly tento program kupředu a dospěly k závěru ohledně klíčových témat, zejména teroristického obsahu online a boje proti pohlavnímu zneužívání dětí na internetu. Práce na právních předpisech, jež byly ve strategii nastíněny, by měla rychle pokračovat a zároveň se dále držet vysokých ambicí. V červnu přijala Komise novou „Strategii pro zajištění plně funkčního a odolného schengenského prostoru“, obsahující účinná opatření v oblasti bezpečnosti a policejní a justiční spolupráce pro fungování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, aby EU zůstala silná tváří v tvář bezpečnostním hrozbám, a to i bez kontrol na vnitřních hranicích. Během období, které zpráva pokrývá, dospěli spolunormotvůrci k dohodě o fondech, které podporují celou řadu akcí v rámci bezpečnostní unie, zejména o posíleném Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a Nástroji pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (BMVI) v rámci Fondu pro integrovanou správu hranic (IBMF). Úspěch strategie bezpečnostní unie bude záviset na kvalitě jejího provádění. To si vyžádá plné zapojení vnitrostátních orgánů a neustálou spolupráci mezi všemi aktéry, kteří se zabývají vnitřní a vnější bezpečností Evropy, včetně agentur EU. Je zaujímán inkluzivní celospolečenský přístup prostřednictvím posílené spolupráce mezi zúčastněnými stranami v oblasti bezpečnosti. Tato druhá zpráva o pokroku v oblasti bezpečnostní unie, která pokrývá období od vydání první zprávy dne 9. prosince 2020, mapuje pokrok dosažený u všech čtyř pilířů této strategie: bezpečnostního prostředí, které obstojí i v budoucnosti; potírání vyvíjejících se hrozeb; ochrany Evropy před terorismem a organizovanou trestnou činností a silného evropského bezpečnostního ekosystému. Uvádí, jak tyto práce probíhají, včetně toho, jak k nim konkrétně přispívají agentury EU. II.Bezpečnostní prostředí, které obstojí i v budoucnosti 1.Ochrana kritické infrastruktury a její odolnost Ochrana a odolnost kritické infrastruktury, a to fyzické i digitální, má prvořadý význam pro fungování moderních společností a evropský způsob života. V době ohrožení veřejného zdraví to přitom platí více než kdy jindy. Hrozby, incidenty a útoky dotýkající se kritické infrastruktury mohou mít velmi ničivé důsledky. V době pandemie je odolnost důležitější než kdykoli jindy V době, kdy se zdravotnická infrastruktura již nachází pod tlakem, mohou mít kybernetické bezpečnostní incidenty zaměřené na nemocnice, zdravotnické orgány a komplexní zdravotnické služby obzvláště dramatické důsledky. Národní databáze systému včasného varování a reakce (EWRS), které podporují reakce odvětví zdravotnictví, se stávají terčem pokusů o neoprávněné vniknutí a útoků s využitím ransomwaru. Kybernetický útok na Evropskou agenturu pro léčivé přípravky ukázal, že neoprávněný přístup k dokumentům týkajícím se léků na onemocnění COVID-19 a vakcíny proti němu může mít po případném zveřejnění na internetu dramatické následky. Problém ochrany kritické fyzické infrastruktury a spojitost s kybernetickou bezpečností se projevily i mimo zdravotnictví v jiné oblasti, která se však dotýká každodenního života občanů, konkrétně v ransomwarovém útoku na ropovod Colonial Pipeline v USA. Rozsah potenciálních rizik svědčí o naléhavé potřebě zlepšit připravenost na vnitrostátní i unijní úrovni budováním solidních kapacit pro prevenci, odhalování a zmírňování těchto hrozeb a řešit krize offline i online. Právní předpisy EU v této oblasti, zejména směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů (směrnice o bezpečnosti sítí a informací) a směrnice o evropských kritických infrastrukturách, poskytly kvalitní základ pro reakci na nedávné incidenty. V případě ransomwarového útoku na irský systém služeb veřejného zdravotnictví využili vnitrostátní odborníci na kybernetickou bezpečnost na technické i politické úrovni stávající fóra zřízená podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací, což umožnilo irským orgánům získat podporu a dalším členským státům posílit připravenost na takovéto útoky.

Zvýšený výskyt a intenzita hrozeb však zároveň ukazují, že současný legislativní rámec již nevyhovuje svému účelu. Z hodnocení provádění směrnice o bezpečnosti sítí a informací vyplynulo, že její oblast působnosti neodráží současnou úroveň digitalizace a propojenosti ani vzájemnou závislost klíčových hospodářských a společenských odvětví. Některé veřejné a soukromé subjekty, které jsou součástí zásadních odvětví, navíc buď pod tuto směrnici nespadají, nebo musí dodržovat neharmonizované povinnosti v oblasti kybernetické bezpečnosti a hlášení incidentů. Z hodnocení provádění směrnice o evropských kritických infrastrukturách vyplynulo, že se zaměřuje na ochranu aktiv pouze ve velmi omezeném počtu odvětví, v rozporu s odolností provozovatelů. Obě hodnocení ukázala rozdílné přístupy a nedostatky na vnitrostátní úrovni. Komise proto v prosinci 2020 navrhla dva klíčové právní předpisy: směrnici o posílení odolnosti kritických subjektů a revidovanou směrnici o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně kybernetické bezpečnosti v Unii (revidovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací). Obě směrnice mají širokou působnost a pokrývají deset stejných základních odvětví: dopravu, energetiku, bankovnictví, infrastrukturu finančních trhů, zdravotnictví, pitnou vodu, odpadní vodu, digitální infrastrukturu, veřejnou správu a vesmír. Pro tato odvětví jsou ve směrnici o posílení odolnosti kritických subjektů navržena opatření k nastavení rámce fyzické odolnosti s minimálními normami, která umožní flexibilitu zohledňující vnitrostátní specifika. Navrhovaná revidovaná směrnice o bezpečnosti sítí a informací má stanovit horizontální normu pro požadavky na kybernetickou bezpečnost na vnitřním trhu a zvýšit zaměření na bezpečnost dodavatelského řetězce. Zavedla by nové nástroje umožňující koordinované řešení a odhalování zranitelných míst, jakož i účinnější reakce na incidenty a účinnější řešení krizí. Směrnice by také zjednodušila povinnosti hlášení incidentů prostřednictvím přesnějších ustanovení o postupu, obsahu a harmonogramu hlášení incidentů. S ohledem na neustále se vyvíjející hrozby pro naši kritickou infrastrukturu vyzývá Komise spolunormotvůrce, aby prokázali vysoké ambice a zajistili bezproblémové přijetí obou těchto návrhů při současném zachování jejich soudržnosti a doplňkovosti. Při přijímání těchto návrhů je rovněž třeba zajistit soudržnost s návrhem Komise z roku 2020 týkajícím se digitální provozní odolnosti finančního sektoru, jehož cílem je zvýšit schopnost Evropy posílit svou strategickou autonomii ve finančních službách, potažmo svou schopnost regulovat finanční systém v zájmu finanční stability a dohlížet na něj. Iniciativy v odvětví energetiky Řešení specifičtějších zranitelných míst si žádá odvětvově zaměřené iniciativy. V tomto ohledu je třeba zdůraznit významný pokrok v odvětví energetiky. V rámci monitorování dopadu krize COVID-19 v odvětví energetiky byla v květnu 2021 dokončena studie, která identifikovala dodavatelské řetězce energetických technologií zásadně významné pro energetickou bezpečnost a přechod na čistou energii a navrhla opatření ke zlepšení odolnosti při pandemii a v dalších scénářích hrozeb. Zjištění této studie poslouží jako vstupy pro další relevantní činnosti, včetně práce skupiny pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací zaměřené na odvětví energetiky. Tematická síť pro ochranu kritické energetické infrastruktury pokračovala v práci na výzvách v oblasti ochrany kritické energetické infrastruktury a zabývala se tématy, jako jsou například posuzování rizik, výměna informací a financování bezpečnostních opatření. V lednu 2021 zahájila Komise formální postup pro zavedení specializovaného kodexu sítě pro kybernetickou bezpečnost přeshraničních toků elektřiny, a to s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). Tento kodex sítě bude obsahovat společné minimální požadavky na plánování, sledování, podávání zpráv a krizové řízení v souladu s horizontálním rámcem stanoveným ve směrnici o bezpečnosti sítí a informací. Pokud jde o rizikovou připravenost v odvětví elektroenergetiky, zahájily členské státy v dubnu 2021 konzultaci o soudržnosti svých návrhů plánů rizikové připravenosti. Zmiňované plány zahrnují opatření, jejichž cílem je zabránit elektroenergetickým krizím a zmírnit je, a jsou založeny na vnitrostátních scénářích elektroenergetické krize, které stanovily jednotlivé členské státy, jakož i na regionálních scénářích elektroenergetické krize, které stanovila Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav v září 2020 a které zahrnují kybernetické útoky, jakož i pandemii a extrémní povětrnostní události. 2.Kybernetická bezpečnost Digitální transformace společnosti, která nabyla na intenzitě v důsledku krize COVID-19, vytváří nové výzvy, které vyžadují inovativní reakce. Počet kybernetických útoků se v posledních několika měsících i nadále zvyšoval, přičemž se jednalo o stále sofistikovanější útoky z nejrůznějších zdrojů v EU i mimo ni. Významná narušení bezpečnosti údajů a nedávné kybernetické útoky, jako byla například rozsáhlá kybernetická operace SolarWinds, svědčí o rozsahu rizik pro společnost, neprovedeme-li v kybernetické bezpečnosti radikální změnu. EU musí usilovat o ochranu svých vlád, občanů a podniků před kybernetickými hrozbami a zároveň zabezpečit otevřený a globální internet. Byly podniknuty významné kroky k naplnění vize, že každý občan EU by měl mít možnost žít bezpečný digitální život s využitím globálního a otevřeného internetu. V prosinci 2020 předložila Komise a vysoký představitel novou strategii kybernetické bezpečnosti EU . Jedná se o klíčovou součást strategie utváření digitální budoucnosti Evropy , plánu na podporu oživení Evropy i bezpečnostní strategie. Strategie kybernetické bezpečnosti má posílit kolektivní odolnost Evropy vůči kybernetickým hrozbám a pomoci zajistit, aby všichni občané a podniky mohli plně využívat důvěryhodných a spolehlivých služeb a digitálních nástrojů. Kyberprostor by měl i nadále zůstat globální, otevřený, stabilní a bezpečný. Uvedená strategie staví na třech hlavních pilířích, kterými jsou: 1) odolnost, technologická suverenita a vedoucí postavení; 2) budování operační kapacity pro prevenci, odrazování a reakci; 3) rozvoj globálního a otevřeného kyberprostoru prostřednictvím zvýšené spolupráce. Poprvé je řešena kybernetická bezpečnost orgánů, agentur a institucí EU. Rada přijala závěry k této strategii a podpořila provedení jejích hlavních strategických iniciativ. Provádění této strategie v současné době probíhá a podrobný přehled o jeho aktuálním stavu je uveden ve zvláštní zprávě o provádění. Jednou z klíčových iniciativ, která byla oznámena v politických směrech Komise a kterou řeší strategie kybernetické bezpečnosti, je zřízení Společné kybernetické jednotky. Po konzultaci s členskými státy přijala Komise společně s touto zprávou doporučení s cílem lépe definovat postup, milníky a harmonogram pro vytvoření této jednotky. Společná kybernetická jednotka sdruží všechny komunity působící v oblasti kybernetické bezpečnosti, tj. civilní, donucovací, diplomatickou a obrannou. Společná kybernetická jednotka bude stavět na stávajících strukturách, zdrojích a schopnostech a vytvoří přidanou hodnotu jako platforma pro bezpečnou a rychlou operativní a technickou spolupráci mezi subjekty EU a orgány členských států. Bude rovněž sdružovat všechny komunity působící v oblasti kybernetické bezpečnosti, tj. civilní, donucovací, diplomatickou a obrannou. Společná kybernetická jednotka bude zřízena ve čtyřech krocích, které budou zahrnovat identifikaci dostupných operativních kapacit EU, přípravu plánů reakce na incidenty a krize na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a rozšíření činností s cílem navázat spolupráci se soukromými subjekty. Zprovoznění Společné kybernetické jednotky by mělo být dle očekávání dokončeno do 30. června 2023.

Členské státy v současné době díky prostředkům z Nástroje pro oživení a odolnost zvyšují investice do bezpečnostních operačních středisek, aby dále posílily detekční kapacity a vyvinuly nástroje využívající umělou inteligenci k ochraně EU před kybernetickými útoky. Komise doplní úsilí členských států přidělením finančních prostředků z programu Digitální Evropa. Kybernetická bezpečnost sítí 5G Komise v rámci strategie kybernetické bezpečnosti vytyčila tři hlavní cíle budoucí práce na kybernetické bezpečnosti sítí 5G vzhledem k jejich ústřední úloze při dosahování digitální transformace hospodářství a společnosti EU: i) zajištění dalšího sblížení přístupů ke zmírňování rizik v celé EU; ii) podporu nepřetržité výměny znalostí a budování kapacit a iii) podporu odolnosti dodavatelského řetězce a dalších strategických cílů EU v oblasti bezpečnosti. Tyto cíle vycházejí ze zprávy o kybernetické bezpečnosti sítí 5G, která přezkoumala intenzivní společnou práci členských států a Komise s podporou Agentury EU pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) a potvrdila, že od doby schválení souboru opatření EU ke zmírnění rizik se dosáhlo značného pokroku. Podrobnější informace o aktuálním stavu provádění souboru opatření EU jsou uvedeny ve zprávě o provádění strategie kybernetické bezpečnosti. Kybernetickobezpečnostní ekosystém S cílem pomoci vytvořit vzájemně propojený celoevropský kybernetickobezpečnostní ekosystém zahrnující průmysl a výzkum bylo v květnu 2021 přijato nařízení, kterým se zřizuje centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center. Cílem je posílit evropské kapacity v oblasti kybernetické bezpečnosti, podpořit excelenci ve výzkumné oblasti a posílit konkurenceschopnost průmyslu Unie v této oblasti. Komise již spolupracuje s rumunskými orgány na přípravě zřízení tohoto centra v Bukurešti. V rámci akčního plánu pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslembude Komise usilovat o posílení vzájemného obohacování mezi prací tohoto centra, Evropského obranného fondu a kosmického programu EU v oblasti kybernetické bezpečnosti a kybernetické obrany. Akt o kybernetické bezpečnosti zavedl celounijní rámec pro certifikaci kybernetické bezpečnosti produktů, služeb a procesů IKT. Společnosti působící v EU budou mít prospěch z možnosti certifikovat své produkty, procesy a služby IKT pouze jednou s tím, že certifikáty jim budou následně uznávány v celé Evropské unii. Komise již požádala agenturu ENISA o vypracování tří systémů certifikace kybernetické bezpečnosti: evropského systému všeobecných kritérií, evropského systému pro služby cloud computingu a evropského systému pro sítě 5G. Mezinárodní rozměr Do strategie kybernetické bezpečnosti byly zahrnuty návrhy na další předcházení nepřátelské kybernetické činnosti, odrazování od ní a reakcí na ni na základě posílení odpovědného chování států, které jsou mezinárodními partnery EU, v kyberprostoru; na základě posílení rámce pro společnou diplomatickou reakci EU na nepřátelské činnosti v kyberprostoru (soubor nástrojů pro diplomacii v oblasti kybernetiky); na základě posílení koordinace a spolupráce EU v oblasti kybernetické obrany a na základě posílení schopností v oblasti kybernetické obrany prostřednictvím politického rámce pro kybernetickou obranu. Vysoký představitel v současné době připravuje přezkum uvedených rámců a při této práci konzultuje Komisi a postupuje v souladu s ambicemi Strategického kompasu. V květnu zorganizovala Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) diskusi s členskými státy a mezinárodními partnery založenou na scénářích s cílem zlepšit vzájemné porozumění diplomatickým možnostem, jak předcházet nepřátelské kybernetické činnosti, odrazovat a odstrašovat od ní a reagovat na ni, a zjistit příležitosti k dalšímu posílení mezinárodní spolupráce. Mimo Evropu je podpora kybernetické bezpečnosti v současné době poskytována ve východním sousedství, v Africe, Asii, Latinské Americe a v Karibiku, a to prostřednictvím vymezených projektů spolupráce, jež mají mobilizovat evropské odborné znalosti k budování kybernetické kapacity a k zvýšení bezpečnosti a odolnosti kritické infrastruktury a sítí. Prostřednictvím paktu pro civilní SBOP byla kybernetická bezpečnost rovněž přidána mezi prioritní oblasti civilních misí SBOP. Aby se zabránilo používání technologií kybernetického dohledu mimo EU v rozporu s lidskými právy, podporuje nové nařízení o vývozu komplexní modernizaci pravidel EU pro vývoz zboží dvojího užití. Toto nové nařízení poskytuje Evropské unii základ pro provádění účinných kontrol vývozu technologií kybernetického dohledu a pro řešení bezpečnostních rizik spojených s celosvětovým obchodem s nově vznikajícími technologiemi. 3.Ochrana veřejných prostor V posledních letech dochází ve veřejných prostorách v EU k bezprecedentním teroristickým útokům na veřejnost. Jedním z nově vznikajících rizik pro veřejné prostory je stále větší rozšíření dronů. Subjekty s nekalými úmysly mohou bezpilotní systémy používat ke sledování, k narušování provozu kritické infrastruktury nebo k útokům na vysoce hodnotné cíle. V dubnu přijala Komise rámec pro evropskou koncepci uspořádání provozu bezpilotních systémů (U-Space), aby orgánům usnadnila rozlišování mezi spolupracujícími a nespolupracujícími, potenciálně nepřátelskými drony. Komise také podporuje vypracování pokynů ze strany Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, financování inovativních protidronových projektů a studií a propojování jednotlivých dotčených odvětví (prosazování práva, letectví, kritická infrastruktura, věznice, cla/hranice, osobní ochrana, organizátoři hromadných akcí) a dalších zúčastněných stran. Byl zahájen evropský program, který má usnadnit koordinovanější přístup k testování různých protidronových technologií. Připravují se pokyny pro identifikaci zranitelných míst ve veřejných prostorách a pro zmírnění jejich zranitelnosti a pro zajišťování bezpečnosti již od fáze návrhu. V rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost – policie se zavádí program v hodnotě 20 milionů EUR na posílení ochrany bohoslužebných míst a jiných veřejných prostor, zejména velkých sportovišť před teroristickými hrozbami. V březnu uspořádala Komise konferenci o nových projektech zahajovaných v roce 2021. Komise rovněž podporuje vnitrostátní, regionální a městské orgány a provozovatele veřejných prostor při výměně osvědčených postupů, vytváření sítí a spolupráci napříč EU prostřednictvím městské agendy EU a činností v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj.

Akční plán pro bezpečnost železnic přijatý v roce 2018 obsahuje konkrétní opatření ke zlepšení bezpečnosti osobní železniční dopravy a v současné době je v plném rozsahu proveden. Platforma EU pro bezpečnost cestujících v železniční dopravě přijala řadu dokumentů o osvědčených postupech, pokud jde o posuzování rizik, vnitřní hrozby a detekční technologie, aby se podpořila intenzivnější spolupráce mezi členskými státy a lepší výsledky v oblasti bezpečnosti železnic. III.Potírání vyvíjejících se hrozeb 1.Kyberkriminalita Dopad pandemie na kyberkriminalitu Zločinci rychle využili změn, které přinesla práce na dálku a zvýšené využívání online služeb, a přizpůsobili své nezákonné činnosti tomuto krizovému kontextu. Počet podvodů prováděných kybernetickými prostředky a souvisejících s pandemií, které používají malware, ransomware a phishingové útoky, se během pandemie zvýšil a zaměřoval se zejména na jednotlivce, podniky a na odvětví zdravotnictví. Pandemická situace poskytla nové příležitosti k podvodům – falešné internetové obchody využívaly nedostatku k inzerci a prodeji neexistujícího zboží, včetně osobních ochranných pomůcek a samotestovacích souprav. V důsledku přesunu distribuce farmaceutického zboží z fyzických trhů na trhy online se na temném webu dokonce objevily podvodné nabídky vakcín proti onemocnění COVID. Celosvětový nárůst hospodářských ztrát v souvislosti s kyberkriminalitou (jejich výše dle očekávání dosáhne do roku 2021 hodnoty 5,4 bilionu EUR ročně) poukazuje na potřebu vytvoření bezpečných aplikací a infrastruktury, které budou schopny tuto neustále rostoucí hrozbu předvídat a rychle na ni reagovat. Informační přehled o soudních případech týkajících se kyberkriminality, který v květnu zveřejnila agentura Eurojust, stručně shrnuje legislativní vývoj a judikaturu v EU v souvislosti s kyberkriminalitou a s trestnou činností prováděnou kybernetickými prostředky. Vzhledem k tomu, že silná kybernetická bezpečnost je nezbytná pro zastavení přílivu kyberkriminality, má zásadní význam plné provedení stávajících právních předpisů členskými státy. Komise průběžně posuzuje soulad provádění směrnice o útocích na informační systémy. Vedle řízení o nesplnění povinnosti, která již byla iniciována dříve, zahájila Komise další nová řízení (viz příloha I této zprávy) ohledně nedostatků v provádění směrnice. V případě potřeby bude Komise v zahajování řízení pokračovat. Komise současně podpořila členské státy při provádění této směrnice tím, že dne 23. února 2021 zorganizovala seminář o osvědčených postupech v oblasti zaznamenávání, tvorby a zveřejňování statistických údajů o oznamování, stíhání a odsouzení za trestné činy ve formě kybernetických útoků podle této směrnice. Plně provedená směrnice o útocích na informační systémy je klíčovým předpokladem pro narušení zločineckých sítí a činností, jako jsou například v současné době silně rozmohlé ransomwarové útoky. Na červnových zasedáních NATO i skupiny G-7 EU veřejně zdůraznila své odhodlání spolupracovat s podobně smýšlejícími zeměmi na řešení stupňující se sdílené hrozby, kterou představují zločinecké sítě využívající ransomware. Boj proti pohlavnímu zneužívání dětí Pohlavní zneužívání dětí je oblastí, která je zdrojem rostoucích obav a kde je často vzájemně propojená kriminalita online i offline. Pandemie COVID-19 a pohlavní zneužívání dětí Existuje mnoho zpráv poskytujících důkazy, že pandemie zhoršila problém zneužívání, zejména v případě dětí žijících s osobami, které je zneužívají. V průběhu pandemie došlo rovněž k výraznému nárůstu „svépomocně“ vytvořených vizuálních materiálů, zčásti v důsledku zneužívání na internetu, kdy pachatel naláká nebo donutí dítě k vytvoření takovéhoto materiálu. V souladu se strategií EU pro účinnější boj proti pohlavnímu zneužívání dětí a s komplexní strategií EU pro práva dítěte pracuje nyní Komise na konkrétních určených iniciativách, které mají podpořit aktivní opatření zahrnující více zúčastněných stran ve všech příslušných oblastech a které pokrývají prevenci, podporu vymáhání práva a pomoc obětem. V dubnu dospěly Evropský parlament a Rada k předběžné politické dohodě o návrhu Komise týkajícím se dočasných právních předpisů, jež mají zajistit, aby poskytovatelé online služeb mohli pokračovat ve svých dobrovolných postupech odhalování a oznamování pohlavního zneužívání dětí na internetu a odstraňovat dětskou pornografii ze svých systémů, pokud jsou jejich postupy zákonné. Tato prozatímní pravidla budou ve vhodnou dobu nahrazena dlouhodobějšími právními předpisy s podrobnými zárukami, aby se boj proti pohlavnímu zneužívání dětí zefektivnil. Tato iniciativa byla předmětem otevřené veřejné konzultace a posouzení dopadů.

Komise v současné době sleduje provádění směrnice o boji proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a proti dětské pornografii. V návaznosti na řízení o nesplnění povinnosti zahájená v roce 2019 proti 23 členským státům pokračuje Komise ve svém posuzování a je možné, že v druhé polovině roku 2021 zahájí další postupy. Komise rovněž očekává, že řada těchto řízení bude v nadcházejících měsících uzavřena, protože několik členských států uvádí své vnitrostátní právní předpisy do plného souladu se směrnicí. Aby Komise podpořila donucovací orgány a koordinaci mezi vícero zúčastněnými stranami, začala pracovat na zřízení sítě pro prevenci, která bude spojovat odborníky z praxe a výzkumu a která má posílit spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi všemi příslušnými aktéry. Podpora spolupráce v rámci Globální aliance WePROTECT proti pohlavnímu vykořisťování dětí na internetu a poskytování účelového financování přispívá ke zvýšení celosvětových standardů ochrany dětí před pohlavním zneužíváním. Vyšetřování online a elektronická data Aby bylo možno postavit pachatele kybernetické kriminality před soud, je nezbytné zajistit přístup k digitálním důkazům, které mohou poskytnout vodítka pro vyšetřování. Některé členské státy sice zavedly rámce pro uchovávání údajů, sloužící k uchovávání a používání metadat elektronických komunikací pro účely prosazování práva, tato opatření však vyvolávají významné otázky v tom smyslu, že potenciálně zasahují do základních práv včetně práva na soukromí a ochranu osobních údajů. Soudní dvůr Evropské unie poskytuje důležitá vysvětlení a vodítka. V březnu vydal Soudní dvůr další rozhodnutí týkající se vnitrostátních právních předpisů Estonska a znovu potvrdil předchozí judikaturu. Evropská rada rovněž v březnu vyzvala k „k lepšímu využívání potenciálu, který nabízejí data a digitální technologie, ve prospěch společnosti, životního prostředí a ekonomiky, přičemž je současně třeba prosazovat příslušná práva na ochranu údajů a soukromí a další základní práva a zajistit uchovávání údajů nezbytných pro donucovací a justiční orgány k výkonu jejich zákonných pravomocí v boji proti závažné trestné činnosti“. V reakci na tento nedávný vývoj oznámila Komise ve strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti , že zanalyzuje a nastíní možné přístupy a řešení (v souladu s rozsudky Soudního dvora), které by reagovaly na potřeby v oblasti prosazování práva a soudnictví způsobem, jenž je z provozního hlediska užitečný, technicky možný a právně spolehlivý, a to i plným dodržováním základních práv. V současné době provádí konzultace s členskými státy za účelem stanovení dalšího postupu. Dalším klíčovým prvkem pro účinnější boj proti kyberkriminalitě a pro zajištění účinnějšího stíhání jsou právní předpisy o přeshraničním přístupu k elektronickým důkazům. Od vydání první zprávy o pokroku bezpečnostní unie získala jednání se spolunormotvůrci o návrhu Komise nový impuls, když Evropský parlament v prosinci 2020 přijal svůj postoj. Na tomto základě zahájily Evropský parlament a Rada třístranná jednání. Rychlé přijetí účinných opatření v souladu s cílem návrhů pomůže donucovacím a soudním orgánům získat rychlý přístup k elektronickým důkazům potřebným pro účely trestního vyšetřování. K prevenci nárůstu kyberkriminality a bezpečným přeshraničním transakcím přes internet mohou zásadním způsobem přispět služby vytvářející důvěru a elektronická identifikace. Cílem návrhu rámce pro evropskou digitální identitu přijatého dne 3. června je poskytnout všem občanům, obyvatelům a podnikům v EU důvěryhodnou digitální identitu. Tento rámec stanoví nejvyšší dostupné bezpečnostní normy, bude řešit hrozby podvodů a krádeží identity a zajistí plnou a uživatelsky přívětivou kontrolu občanů a dalších držitelů těchto identit nad tím, jak velká část jejich údajů bude pro jakoukoli konkrétní transakci poskytnuta. Tento rámec bude podpořen společnou technickou architekturou založenou na nejmodernějších normách. Termín pro použití nařízení o posílení zabezpečení průkazů totožnosti a povolení k pobytu je stanoven na 2. srpna 2021. Většina členských států postupuje uspokojivě a bude vydávat průkazy totožnosti a povolení k pobytu v novém formátu. Mezinárodní rozměr Vzhledem ke globální povaze kyberkriminality je pro nalezení účinnějších přístupů nezbytné vyvinout úsilí na mezinárodní úrovni. Jednání o druhém dodatkovém protokolu k Budapešťské úmluvě Rady Evropy o kyberkriminalitě měla posílit stávající pravidla přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům pro účely vyšetřování trestné činnosti. V květnu 2021 strany uvedené úmluvy tato jednání dokončily a návrh protokolu bude nyní přezkoumán příslušnými výbory Rady Evropy. Formální uzavření se očekává ještě v letošním roce, což umožní následný podpis a ratifikaci protokolu. Komise bude spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou, aby členské státy mohly tento protokol podepsat a ratifikovat co nejdříve. Protokol obsahuje rovněž ustanovení, která orgánům usnadní přístup k registračním údajům u názvů domén (známé rovněž jako „informace WHOIS“) pro účely vyšetřování trestných činů. V tomto ohledu se Komise podílí rovněž na koncepci a provádění politik zahrnujících více zúčastněných stran pro účely shromažďování registračních údajů u názvů domén a přístupu k nim na úrovni Internetového sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN). Tyto postupy by měly být v souladu s příslušnými ustanoveními revidovaného návrhu směrnice o bezpečnosti sítí a informací, který zahrnuje ustanovení zajišťující shromažďování a zpřístupňování přesných registračních údajů u názvů domén oprávněným žadatelům o přístup včetně orgánů činných v trestním řízení.

Jedním z důležitých opatření, pokud jde o mezinárodní spolupráci, je Globální akce v oblasti kyberkriminality+ (GLACY+). Jejím cílem je posílit schopnost zemí na celém světě uplatňovat právní předpisy týkající se kyberkriminality a elektronických důkazů na základě Budapešťské úmluvy, jakož i jejich schopnost účinné spolupráce v souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských práv a zásadami právního státu. Tento projekt podporuje 16 prioritních zemí. Bude rovněž usilovat o propojení pracovníků trestní justice s tvůrci politik a normotvůrci, aby se zajistila silnější politická podpora Budapešťské úmluvy. 2.Moderní prosazování práva Nové technologie přinášejí v oblasti bezpečnosti významné příležitosti. Pro zvýšení bezpečnosti a zabezpečení je nezbytně nutné začlenit do bezpečnostní politiky umělou inteligenci (UI), data velkého objemu a vysoce výkonnou výpočetní techniku (HPC), aniž by přitom došlo k oslabení účinné ochrany základních práv. Umělá inteligence může nabídnout nástroje, které podpoří donucovací orgány v boji proti trestné činnosti a terorismu a pomohou jim udržet krok s rychle se rozvíjejícími technologiemi, které zločinci používají, a s jejich přeshraničními aktivitami. Nedávné sdělení Komise o podpoře evropského přístupu k umělé inteligenci popisuje, jak může umělá inteligence významně přispět ke strategii bezpečnostní unie jakožto strategický nástroj pro boj proti současným hrozbám i pro předvídání budoucích rizik a příležitostí. V dubnu předložila Komise návrh harmonizovaných pravidel („akt o umělé inteligenci“), jehož cílem je proměnit Evropu v globální centrum důvěryhodné umělé inteligence. Značná část těchto návrhů se zaměřuje na vysoce rizikové systémy UI, které představují významná rizika pro zdraví a bezpečnost nebo základní práva jednotlivců. Akt o UI by stanovil, že používání biometrické identifikace na dálku v reálném čase na veřejně přístupných místech pro účely vymáhání práva je v zásadě zakázáno kromě přesně vymezených výjimek. Tyto druhy vysoce rizikových systémů musí splňovat soubor horizontálních povinných požadavků na důvěryhodnou UI včetně sledovatelnosti, transparentnosti, lidského dohledu a přesnosti. Akt o UI by měl významný dopad v oblasti vymáhání práva a ochrany hranic. Usiluje o vytvoření vyváženého rámce dohledu v průběhu celého životního cyklu vysoce rizikových systémů používaných donucovacími orgány a zavádí soubor záruk na ochranu základních práv. Cílem Evropského bezpečnostního datového prostoru pro inovace v rámci programu Digitální Evropa je zvýšit důvěru ve využívání UI donucovacími orgány vytvořením, zpřístupněním a sdílením vysoce kvalitních datových souborů pro účely učení, testování a ověřování algoritmů, což je zásadním předpokladem pro vytvoření excelentních a důvěryhodných ekosystémů umělé inteligence. Důležitost vytváření společných datových prostorů uznala v březnu Evropská rada. Vysoce výkonná výpočetní technika (HPC) je nezbytným základem, který umožňuje klíčovým technologiím, jako je například UI a analýza dat, využívat obrovský potenciál dat velkého objemu. Superpočítačové simulace mají zásadní význam pro zvýšení bezpečnosti výrobků a služeb (zejména prostřednictvím modelování), jakož i pro národní bezpečnost, obranu a technologickou nezávislost. Superpočítače jsou nezbytné pro řadu využití od kybernetické bezpečnosti po jadernou simulaci a kombinace HPC a UI sehraje přelomovou úlohu v oblasti obrany a bezpečnosti. Květnové otevření sídla společného podniku pro evropskou vysoce výkonnou výpočetní techniku (společný podnik EuroHPC) bylo důležitým krokem k zajištění rychlého přístupu k superpočítačovým zdrojům EuroHPC v případech, kdy to bude nezbytné pro bezpečnost a obranu. Úloha šifrování Šifrování je klíčovou technologií v oblasti bezpečnosti, která je nezbytná pro zabezpečení digitálních systémů a transakcí, jakož i pro ochranu základních práv včetně svobody projevu, soukromí a ochrany údajů. Jak vyplynulo z nedávných operací EncroChat a Sky ECC, zločinci využívají šifrovanou komunikaci a donucovací orgány EU musí neustále rozvíjet svou schopnost pracovat se šifrovanými informacemi v kontextu vyšetřování trestné činnosti při současném dodržování příslušných právních předpisů. V prosinci 2020 byl spuštěn nový dešifrovací nástroj Europolu. Tento nástroj, jehož nastavení má zajistit dodržování základních práv a zabránit omezování nebo oslabování šifrování, je k dispozici vnitrostátním donucovacím orgánům všech členských států, aby jim pomáhal zajišťovat ochranu a bezpečí společností a občanů. V prosinci 2020 vyzvala Rada k aktivní diskusi s technologickým průmyslem a k vypracování regulačního rámce, který by vnitrostátním orgánům umožnil účinně plnit jejich operační úkoly a současně chránit soukromí, základní práva a bezpečnost komunikace . Ve strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti uvedla Komise svůj záměr navrhnout v roce 2022 postup, jak řešit otázku zákonného a cíleného přístupu k šifrovaným informacím v kontextu vyšetřování a stíhání trestné činnosti, aniž by to oslabilo šifrování nebo vedlo k nerozlišujícímu sledování. Prvním krokem je důkladné zmapování toho, jak členské státy zacházejí se šifrováním, spolu s mnohostranným procesem, jenž prozkoumá a posoudí právní, etické a technické možnosti. Justiční spolupráce

Přiměřená reakce na bezpečnostní výzvy vyžaduje rovněž modernizaci justiční spolupráce mezi zeměmi EU s využitím digitálních technologií. Probíhají práce na legislativním návrhu digitalizace přeshraniční justiční spolupráce v EU. Na jeho základě bude zřízen digitální komunikační kanál mezi příslušnými orgány členských států a případně rovněž agenturami EU. Účelem je opustit komunikaci mezi orgány v papírové formě a zajistit rychlou, bezpečnou a účinnou výměnu údajů. Z veřejné konzultace vyplynulo, že veřejnost i zúčastněné strany tento přístup podporují. 3.Potírání nezákonného obsahu online Strategie bezpečnostní unie zdůraznila, že bezpečnost online i fyzického prostředí vyžaduje neustálé úsilí v boji proti nelegálnímu online obsahu, a během období, které pokrývá tato zpráva, byly podniknuty rozhodné kroky vpřed. Evropský parlament a Rada přijaly dlouho očekávané nařízení o potírání šíření teroristického obsahu online, které bude plně použitelné od června 2022. Toto nařízení umožní členským státům zasílat příkazy k odstranění některým poskytovatelům hostingových služeb nabízejícím služby v EU a do jedné hodiny odstranit materiály, které podněcují k páchání teroristických trestných činů nebo je obhajují, propagují činnost teroristické skupiny nebo poskytují pokyny nebo techniky pro páchání teroristických trestných činů. Stanoví rovněž záruky pro posílení odpovědnosti a transparentnosti, pokud jde o opatření přijatá k odstranění teroristického obsahu, a pro ochranu proti chybnému odstranění legitimního projevu na internetu. Akt o digitálních službách, který navrhla Komise v prosinci 2020, zahrnuje opatření pro boj proti nelegálnímu zboží, službám a obsahu šířenému online. Ten by umožnil uživatelům oznamovat nezákonný obsah šířený online a vytvořit privilegovaný kanál pro důvěryhodné oznamovatele za účelem přednostního oznamování nezákonného obsahu. Akt by také vyžadoval, aby online platformy oznamovaly podezření na určité závažné trestné činy příslušným donucovacím orgánům, a návrh zahrnuje rovněž pravidla, podle kterých by musely velmi velké online platformy provádět každoroční posouzení rizik a přijímat opatření ke zmírnění významných systematických rizik šíření nelegálního obsahu. Návrh aktu o digitálních službách vychází z dobrovolných iniciativ, jako je například kodex chování proti nezákonným nenávistným projevům, jakožto cenných nástrojů boje proti konkrétním formám nezákonného obsahu. Výzvy spojené s potíráním nezákonného obsahu online včetně dětské pornografie byly ústředním tématem diskusí ministerského zasedání v rámci internetového fóra EU v lednu 2021, na kterém se sešly členské státy EU a technologické společnosti. V rámci tohoto internetového fóra EU zahájila Komise proces na expertní úrovni, do něhož jsou zapojeni zástupci průmyslu, akademické obce, veřejných orgánů a organizací občanské společnosti a který má identifikovat technická řešení, jež by společnostem umožnila odhalovat pohlavní zneužívání dětí online v elektronické komunikaci využívající šifrování mezi koncovými body a současně i nadále chránit základní práva včetně soukromí a důvěrnosti komunikací. Jelikož byly v těchto diskusích zmiňovány problémy týkající se identifikace extremistického materiálu, pracuje se taktéž na vytvoření unijního seznamu násilných pravicově extremistických skupin a symbolů, o který by se mohly opírat technologické společnosti při rozhodování o moderování obsahu. 4.Hybridní hrozby Geopolitické napětí včetně napětí v souvislosti s novými technologiemi vede k nárůstu globálních bezpečnostních hrozeb, fragmentaci a neustálým střetům narativů. Státní i nestátní aktéři stále častěji zneužívají technologie k prosazování svých cílů, čímž ohrožují naši společnost, ekonomiku a bezpečnost a poškozují lidská práva a základní svobody. V důsledku pandemie se EU a její členské státy staly zranitelnějšími vůči hybridním hrozbám, mimo jiné prostřednictvím intenzivnějšího šíření dezinformací a manipulativních zásahů. Zdravotnictví a odolnost vůči hybridním hrozbám Pandemie upozornila na to, že na úrovni EU existují nedostatky v mechanismech připravenosti a reakce na mimořádné události. Veřejné i soukromé kapacity v oblasti připravenosti a krizového řízení, zejména pokud jde o lékařská protiopatření, jsou ve srovnání s jinými světovými hráči (např. USA, Čína) roztříštěné, rozptýlené a suboptimální. Tato roztříštěnost je živnou půdou pro hybridní hrozby páchané státními i nestátními aktéry. Jak je uvedeno ve sdělení „Vytvoření Evropské zdravotní unie: posílení odolnosti EU vůči přeshraničním zdravotním hrozbám“ a „První poučení z pandemie COVID-19“, zásadní roli při posilování celkové odolnosti by hrál budoucí Evropský orgán pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA), který by v EU zajistil pevný rámec pro připravenost, dozor, posuzování rizik, včasné varování a reakci na všechny vážné přeshraniční zdravotní hrozby. V současné době probíhá přezkum mechanismů krizového řízení EU, který úzce souvisí s operačním protokolem EU pro boj proti hybridním hrozbám (EU Playbook). Prvním krokem v tomto procesu bylo posílení a rozšíření sítě kontaktních míst pro hybridní hrozby ve všech útvarech Komise, Evropské služby pro vnější činnost a Evropské obranné agentury. Dalším prvkem zapojování hybridních aspektů do tvorby politiky je zahrnutí posuzování hybridních hrozeb u politických iniciativ v rámci zlepšování právní úpravy. I nadále pokračuje provádění společného rámce pro boj proti hybridním hrozbám z roku 2016 a společného sdělení o zvýšení odolnosti a posílení kapacit pro řešení hybridních hrozeb z roku 2018 – stavu provádění se věnuje pátá výroční zpráva o boji proti hybridním hrozbám. Zpráva popisuje pokrok při vytváření vyhrazené online platformy, díky níž budou moci členské státy a orgány EU snadno získávat informace o nástrojích a opatřeních boje proti hybridním hrozbám na úrovni EU, o opatřeních ke zvýšení informovanosti o situaci, zejména prostřednictvím střediska EU pro hybridní hrozby, a o stanovení ukazatelů hybridní odolnosti v jednotlivých odvětvích.

Boj proti stále složitějším a ničivějším hybridním a kybernetickým hrozbám zůstává zásadně důležitou oblastí spolupráce mezi EU a NATO. To se odráží i v nedávném komuniké z bruselského summitu NATO. Tato spolupráce pokračuje stabilním tempem, navazuje na dosažené výsledky a zachovává dynamiku předchozích vykazovaných období. Klíčové výsledky byly předloženy v šesté společné zprávě EU a NATO o pokroku. Členství v Evropském středisku pro boj proti hybridním hrozbám v Helsinkách i nadále rostlo; v současné době je do tohoto střediska zapojeno 30 subjektů z řad členských států EU a spojenců NATO. Během období, které pokrývá tato zpráva, umožnilo toto středisko celou řadu diskusí, seminářů a cvičení založených na scénářích. Prostřednictvím paktu pro civilní SBOPbyly hybridní hrozby přidány rovněž k prioritním oblastem pro civilní mise SBOP. Byla vypracována příslušná minikoncepce civilní podpory SBOP v oblasti boje proti hybridním hrozbám. Tento dokument navrhuje 1) věnovat prioritu ochraně misí před hybridními útoky a 2) v příslušných případech pomáhat hostitelskému státu při zvyšování odolnosti vůči hybridním hrozbám. Významnou částí hybridních hrozeb jsou dezinformace. Akční plán pro evropskou demokracii identifikoval několik opatření k posílení reakce na zahraniční manipulaci s informacemi a zahraniční vměšování. Evropská rada přístup Akčního plánu pro evropskou demokracii uvítala a Rada vyzvala rovněž k prohloubení činnosti EU. ESVČ úzce spolupracuje s Komisí na realizaci tohoto postupu a s pomocí systému rychlého varování EU svádí dohromady komunitu odborníků, aby byl vytvořen silný, pevný, pružný a komplexní rámec boje proti zahraniční manipulaci s informacemi a zahraničnímu vměšování. Tento postup je rovněž podporován kodexem zásad boje proti dezinformacím na internetu a v květnu byl posílen rovněž prostřednictvím pokynů ohledně toho, jak by měli zúčastnění poskytovatelé online služeb a další příslušné zúčastněné strany posílit svá opatření k řešení mezer a nedostatků v kodexu a vytvořit transparentnější, bezpečnější a důvěryhodnější online prostředí. IV.Ochrana Evropanů před terorismem a organizovanou trestnou činností 1.Terorismus a radikalizace Z útoků na konci roku 2020 vyplynulo, že řešení terorismu i jeho základních příčin má stejně zásadní význam jako dříve. V prosinci 2020 byla přijata nová protiteroristická agenda EU, která nastiňuje způsoby, jak zintenzivnit boj proti terorismu a násilnému extremismu a zvýšit odolnost EU vůči teroristickým hrozbám. Její provádění uspokojivě postupuje. Komise navíc v současné době posuzuje směrnici (EU) 2017/541 o boji proti terorismu, která stanoví minimální pravidla pro kriminalizaci teroristických a souvisejících trestných činů, jakož i pro sankce a pro ochranu a podporu obětí terorismu a na pomoc obětem terorismu. Na konci roku 2020 uzavřela Komise novou rámcovou smlouvu s konsorciem na podporu politiky sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci, která doplňuje práci odborníků uvedené sítě, s cílem dále podporovat tvůrce politik v otázkách obecné prevence. Cílem je posílit znalosti a kapacity členských států v oblasti strategických komunikací, jakož i důkazní základnu pro další rozvoj politiky a konkrétní přístupy a zásahy. Komise navíc spolupracuje s členskými státy v boji proti extremistickým ideologiím, které mohou vést k násilnému extremismu. V roce 2021 se tato práce zaměřuje na vzájemné vazby mezi všemi druhy násilných extremistických ideologií (včetně levicového, pravicového a islamistického extremismu) a na radikalizaci, která vede k autosegregaci. V posledních několika měsících se v této oblasti uskutečnilo několik iniciativ zaměřených na zvyšování povědomí. Činnost sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci byla rozšířena na západní Balkán prostřednictvím zvláštní smlouvy, která začala fungovat v lednu 2021. Další prioritou je zabránit teroristům v získávání materiálů, které lze přizpůsobit a použít jako zbraň. Uskutečňuje se akční plán v oblasti chemického, biologického, radiologického a jaderného materiálu (CBRN) z roku 2017 – v červnu 2021 byla dokončena studie, která se zabývá proveditelností omezení přístupu k některým vysoce rizikovým chemickým látkám. Komise rovněž začala připravovat přeshraniční cvičení a semináře věnované bezpečnosti radioaktivních a biologických zdrojů v nemocnicích a laboratořích, které se mají konat v roce 2022. Provádění akčního plánu CBRN je podporováno projekty spolufinancovanými Fondem pro vnitřní bezpečnost – v této souvislosti byly vybrány iniciativy jako např. projekt Safe Stadium (Bezpečný stadion) zaměřený na ochranu a připravenost z hlediska CBRN ve velkých sportovních areálech, jakými jsou třeba fotbalové stadiony. Dne 1. února 2021 vstoupily v platnost nové právní předpisy o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání. Jejich provádění se zdárně rozvíjí a Komise dále pomáhá všem zúčastněným stranám při plnění jejich povinností. Nedílné sepětí mezi vnější a vnitřní bezpečností Unie s sebou nese spolupráci na řešení hrozeb, jako jsou hrozby CBRN. Nástroje EU pro financování vnější činnosti podporují snahy posílit globální a regionální správu a spolupráci v oblasti odhalování a zmírňování rizik CBRN, přičemž vycházejí z pozitivních zkušeností získaných například prostřednictvím iniciativy EU týkající se středisek excelence pro zmírňování rizik v oblasti CBRN a prostřednictvím programu pro kontrolu vývozu zboží dvojího užití. V současné době má 34 zemí vypracován národní akční plán CBRN a 10 zemí ho oficiálně přijalo.

Zdravotnictví a terorismus Program EU4Health podporuje akce s cílem zabránit přeshraničním zdravotním hrozbám, připravit se a reagovat na ně. Třetí program činnosti EU v oblasti zdraví spolufinancuje „Zdravotní připravenost proti teroristickým útokům“, společné opatření se zdravotnickými orgány EU, zahájené v květnu 2021. Jeho cílem je chránit občany EU před úmyslně vyvolanou zdravotní krizí tím, že bude řešit nedostatky ve zdravotní připravenosti a posilovat meziodvětvovou práci (odvětví zdravotnictví, bezpečnosti a civilní ochrany) v reakci na biologický a/nebo chemický teroristický útok. Program v oblasti zdraví na období 2017–2021 podporuje kapacity odvětví zdravotnictví pro připravenost a reakci na chemické a biologické hrozby. Společná akce Posílení mezinárodních zdravotnických předpisů a připravenosti v EU zajišťuje síť referenčních laboratoří pro vysoce patogenní původce, kterou tvoří 41 laboratoří. Důležitým prvkem boje proti terorismu a prioritou při předcházení radikalizaci zůstává řešení hrozby, kterou představují navracející se zahraniční terorističtí bojovníci v Sýrii a Iráku. V souladu se strategickými směry pro koordinovaný přístup EU k předcházení radikalizaci na rok 2021 pracuje Komise na čtyřech hlavních prioritách, kterými jsou: dětští navrátilci, posilování a zajišťování procesu navracení (repatriace, trestní stíhání a reintegrace), dovednosti odborníků zapojených do reintegrace dětských navrátilců a navrátivší se ženy. V souvislosti s věznicemi a tábory pro vnitřně vysídlené osoby v severovýchodní Sýrii zkoumají ESVČ a Komise po dohodě s členskými státy nové způsoby, jak posílit pomoc v regionu s cílem pomoci zlepšit životní podmínky a pokusit se zastavit radikalizaci. Komise nedávno dokončila aktualizaci analýzy údajů o boji proti terorismu a o předcházení násilnému extremismu/boji proti němu. Z tohoto mapování vyplynulo, že rozsah a rychlost financování těchto aktivit z nástrojů EU pro financování vnější činnosti je působivá. Od 1. ledna 2021 bylo prováděno celkem 99 opatření zaměřených na předvídání, prevenci, reakci a ochranu v souvislosti s bojem proti terorismu v zemích mimo EU, na která bylo vynaloženo celkem 501 milionů EUR (o 8 % více než v předchozím roce) a která plnila priority protiteroristické agendy EU a závěry Rady o boji proti terorismu. Byly podniknuty další kroky k rozvoji a posílení partnerství a spolupráce při boji proti terorismu se zeměmi v sousedství i mimo něj, přičemž se čerpalo ze specializovaných znalostí sítě odborníků EU na boj proti terorismu a bezpečnost. V posledních měsících pokročilo provádění společného akčního plánu pro boj proti terorismu s partnery ze západního Balkánu, třebaže došlo k určitým zpožděním v důsledku pandemie a vnitropolitické dynamiky partnerů. V období, které zpráva pokrývá, EU i nadále uplatňovala svůj rámec protiteroristických sankcí. V únoru 2021 dokončila Rada přezkum seznamu teroristů vedeného EU a v dubnu 2021 bylo přijato nové označení v rámci autonomního protiteroristického sankčního režimu EU vůči ISIL (Dá'iš) a al-Káidě. A konečně v květnu 2021 Eurojust a Evropská síť společně uspořádaly 6. den EU proti beztrestnosti, který se zaměřil na nejzávažnější mezinárodní zločiny spáchané v Sýrii teroristickými organizacemi a syrským režimem. Akce vycházela z práce provedené od loňského roku na podporu kumulativního stíhání zahraničních teroristických bojovníků za trestné činy související s terorismem a za mezinárodní zločiny. Dále prokázala, že posílená soudní spolupráce mezi členskými státy má klíčový význam pro identifikaci a stíhání válečných zločinců nacházejících se v EU. 2.Boj proti organizované trestné činnosti Zpráva o posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti z roku 2021 (SOCTA 2021) osvětlila přetrvávající hrozbu organizované trestné činnosti a její vzrůstající složitost. Organizovaný zločin má nadnárodní povahu: 65 % zločinných spolčení tvoří příslušníci více národností a sedm z deseti působí ve více než třech zemích. Organizovaná trestná činnost v EU se vyznačuje propojeným prostředím, v němž různé skupiny spolupracují jak mezi sebou navzájem, tak s poskytovateli nelegálních služeb. 60 % zločineckých sítí využívá jako součást své trestné činnosti násilí, prakticky veškerá trestná činnost však v současné době obsahuje určitou online složku. Na vzestupu je také riziko pronikání organizované trestné činnosti do legální ekonomiky: odhaduje se, že více než 80 % zločinců využívá k trestné činnosti legální obchodní struktury. Zločinci využívají ekonomické zranitelnosti způsobené pandemií Na základě poučení z předchozích krizí lze očekávat, že nestabilní hospodářská situace, v níž vzrůstá chudoba a sociální nerovnost, bude živnou půdou pro organizovanou a závažnou trestnou činnost. Podniky v odvětvích, jež čelí obzvláště negativním hospodářským tlakům (např. ubytovací a stravovací služby, cestovní ruch), se stávají zranitelnějšími vůči pronikání trestné činnosti. Centrum Europolu pro závažnou a organizovanou trestnou činnost v roce 2020 obdrželo a zpracovalo přes 35 183 operačních příspěvků v sedmi oblastech, jimiž se zabývá, což představuje více než polovinu (57 %) operačních příspěvků Europolu. Centrum Europolu pro závažnou a organizovanou trestnou činnost podpořilo členské státy v 837 operacích, což znamenalo 41% nárůst oproti roku 2019. Tato čísla odrážejí zvýšenou aktivitu zločinných spolčení a rostoucí poptávku členských států po podpoře Europolu v této oblasti. Centrum Europolu pro závažnou a organizovanou trestnou činnost zorganizovalo a koordinovalo 11 operačních pracovních skupin, které koordinovaly zpravodajské a vyšetřovací úsilí zaměřené proti 60 vysoce důležitým cílovým osobám – podezřelým členům zločinných spolčení představujícím obzvláště vysoké riziko –, z nichž 21 bylo zatčeno.

Aby Komise pomohla reagovat na tyto rostoucí problémy, přijala v dubnu strategii EU pro boj proti organizované trestné činnosti na období 2021–2025. Ta stanoví prioritní opatření k posílení spolupráce v oblasti prosazování práva a soudnictví a k zajištění účinného vyšetřování, aby byly rozrušovány struktury organizované trestné činnosti a řešeny vysoce prioritní trestné činy. Strategie se rovněž zaměřuje na zisky z organizované trestné činnosti a na přizpůsobení donucovacích a justičních orgánů digitální éře. Komise také zveřejnila dokument o evropské multidisciplinární platformě pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti ( EMPACT ). Ten nastiňuje, jak by měla být platforma EMPACT využívána v celém svém potenciálu a jak by se měla stát stěžejním nástrojem pro multidisciplinární a multiagenturní operativní spolupráci v boji proti organizované trestné činnosti. Komise je také úzce zapojena do probíhající přípravy příštího cyklu platformy EMPACT, který bude pokrývat období od roku 2022 do roku 2025. Boj proti obchodování s lidmi Obchodování s lidmi je vysoce výnosná trestná činnost, která přináší zločincům obrovské zisky na úkor obětí a společnosti jako celku. Komise v dubnu přijala strategii EU pro boj proti obchodování s lidmi (2021–2025) Vzhledem k tomu, že obchodování s lidmi často provádějí organizované skupiny, je tato strategie úzce propojena se strategií EU pro boj proti organizované trestné činnosti. Strategie proti obchodování s lidmi navrhuje právní, politické a operační iniciativy, aby bylo možné bojovat proti obchodování s lidmi, od prevence až po odsouzení pachatelů trestné činnosti, s důrazem na ochranu obětí ve všech fázích, zejména s ohledem na ženy a dětské oběti, jakož i na obchodování s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování. Důraz je kladen na snížení poptávky, jež obchodování podporuje; na rozbití zločineckého modelu, aby se zastavilo vykořisťování obětí; na ochranu a podporu obětí, posilování jejich postavení a řešení mezinárodního rozměru této formy trestné činnosti. Strategie byla přijata na základě zprávy Eurojustu, která vytyčila 18 doporučení na podporu členských států nejen při vyšetřování, stíhání a justiční spolupráci v případech obchodování s lidmi, ale také při identifikaci, záchraně a ochraně obětí . Boj proti nelegálním drogám Po přijetí protidrogové strategie EU 2021–2025 pokračují diskuse o souvisejícím akčním plánu s cílem přijmout ho v Radě do konce portugalského předsednictví. Na právní předpisy o nových psychoaktivních látkách, které nabyly plné účinnosti v listopadu 2018, navazuje akt v přenesené pravomoci, který do definice drogy zahrnuje dvě nové psychoaktivní látky. Zpráva Eurojustu o obchodu s drogami z dubna 2021 zdůrazňuje nárůst výroby syntetických drog a jejich prodeje prostřednictvím darknetu, což pro státní zástupce v EU představuje právní výzvy. Zpráva obsahuje doporučení ke zintenzivnění finančního vyšetřování, vymáhání majetku a justiční spolupráce, a to i se třetími zeměmi. U příležitosti každoročních rozhovorů mezi EU a USA o drogách prezentoval Eurojust v březnu 2021 klíčové problémy a příklady úspěšné soudní spolupráce mezi členskými státy a USA na případech obchodování s drogami. První schůzka v rámci rozhovorů mezi EU a Čínou o drogách proběhla 22. ledna 2021 a týkala se mimo jiné i spolupráce v boji proti drogám. EU se zúčastnila 64. zasedání Komise OSN pro narkotika a zopakovala své výzvy k urychlenému plnění komplexních závazků, které mezinárodní společenství přijalo za účelem řešení drogové situace ve světě. Boj proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi V dubnu 2021 vstoupila v platnost kodifikovaná směrnice o palných zbraních a Komise v návaznosti na ni vydala pravidla pro systematickou výměnu informací týkajících se zamítnutí udělit povolení nabývat nebo držet určité palné zbraně elektronickými prostředky. Pravidla by měla platit od 31. ledna 2022 a umožní příslušným vnitrostátním orgánům zjistit, zda nebylo určitému žadateli o licenci pro palnou zbraň odepřeno vydání podobného oprávnění v jiném členském státě. Zabrání tak převádění řízení do jiných zemí za účelem obcházení zákazů vlastnit palnou zbraň. Komise rovněž podporuje pilotní projekt, jehož cílem je zavést sledování incidentů souvisejících s palnými zbraněmi v celé EU v reálném čase za účelem vytvoření průběžně aktualizovaného přehledu. Aby Komise podpořila práci donucovacích orgánů, sehrává vedoucí úlohu při zřizování a rozvoji kontaktních míst pro palné zbraně na vnitrostátní úrovni. Pokud jde o mezinárodní spolupráci, Komise aktivně podporuje konstruktivní zapojení Turecka do operačních činností platformy EMPACT souvisejících s hrozbou upravitelných poplašných a signalizačních zbraní. Pomohla také vrátit problém nedovoleného obchodování s palnými zbraněmi na program spolupráce se zeměmi Blízkého východu a severní Afriky. Komise byla rovněž velmi aktivní v oblasti operativní spolupráce s jihovýchodní Evropou, mimo jiné tak, že připravila společnou operaci mezi členskými státy a partnery ze západního Balkánu a regionální zasedání komisí pro ruční palné a lehké zbraně. Program EU pro globální nezákonné toky představuje i nadále účinný mechanismus pro koordinaci nadregionálních akcí proti organizované trestné činnosti a pro posilování kapacity více než 80 partnerských zemí po celém světě s cílem narušit obchodování s nelegálním zbožím se zaměřením na narkotika a palné zbraně. Podporuje rovněž agentury EU a členské státy EU při zajišťování širšího dosahu vymáhání práva. Boj proti hospodářským trestným činům

Členské státy jsou v rámci boje proti riziku infiltrace organizované trestné činnosti do legální ekonomiky povinny do srpna 2021 provést směrnici z roku 2019, která usnadňuje používání finančních a dalších informací k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání určitých trestných činů. Komise bude provádění a účinné uplatňování této směrnice pečlivě sledovat. V květnu a červnu 2021 se konaly dvě konzultační schůzky s členskými státy ohledně revize rozhodnutí Rady o úřadech pro vyhledávání majetku z trestné činnosti a směrnice o konfiskaci. Tyto diskuse zdůraznily přidanou hodnotu těchto nástrojů pro posílení vyhledávání majetku z trestné činnosti v Unii, význam účinné správy konfiskovaného majetku při současném plném dodržování základních práv, jakož i potřebu zlepšit spolupráci v průběhu celého procesu vyhledávání majetku z trestné činnosti. Od 3. června 2021 se použijí nové právní předpisy o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Unie nebo ji opouštějící a od května jsou zavedeny nezbytné prováděcí předpisy, které stanoví postupy a technická pravidla. Připravují se také další prováděcí předpisy, které stanoví kritéria společného rámce pro řízení rizik v oblasti pohybů peněžní hotovosti. Dne 1. června 2021 se ujal svých úkolů v oblasti vyšetřování a stíhání Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO). Úřad evropského veřejného žalobce nyní začal vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie. Trestné činy, které Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřuje a stíhá, zahrnují podvody v oblasti DPH, které se týkají území dvou nebo více členských států a jsou spojeny s celkovou škodou nejméně 10 milionů EUR. Podvody každoročně způsobují členským státům ztráty příjmů z DPH ve výši mnoha miliard eur. Boj proti trestné činnosti proti životnímu prostředí Hlavním právním nástrojem EU pro ochranu životního prostředí EU prostřednictvím trestního práva je směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí 2008/99/ES. Probíhají rozsáhlé konzultace s cílem revidovat její znění, aby se zlepšilo její provádění a posílilo se fungování složek prosazování práva (odhalování, vyšetřování, stíhání, trestní soudy). Práce na boji s trestnou činností proti životnímu prostředí pokračuje rovněž prostřednictvím Fóra pro dodržování předpisů a správu v oblasti životního prostředí, jehož zasedání v lednu a červnu 2021 se zaměřila na revizi uvedené směrnice a na boj s trestnou činností proti životnímu prostředí obecně. Boj proti nedovolenému obchodu s kulturními statky Cílem právních předpisů EU o dovozu kulturních statků je zastavit dovoz kulturních statků nepovoleně vyvezených ze země původu. V současné době jsou zaváděna prováděcí pravidla týkající se centralizovaného elektronického systému pro dovoz kulturních statků, jenž umožní ukládání a výměnu informací mezi členskými státy a dodržování potřebných dovozních formalit. Dne 28. prosince 2020 vstoupilo v platnost pravidlo obecného zákazu uvedené v tomto nařízení, které celním orgánům členských států umožňuje kontrolu a zásah u zásilek, které mohou obsahovat kulturní statky nepovoleně vyvezené ze země původu. V.Silný evropský bezpečnostní ekosystém 1.Spolupráce a výměna informací Strategie bezpečnostní unie stanoví, jak mohou opatření EU významně přispět k řešení stále komplexnějších bezpečnostních hrozeb s přeshraničním a meziodvětvovým rozměrem tím, že pomohou bezpečnostním aktérům v členských státech s potřebnými nástroji a informacemi. Ústřední úlohu v tomto ohledu hraje Europol. Návrh Komise přijatý loni v prosinci, jehož cílem je modernizovat a posílit mandát Europolu, se zabývá specifickými omezeními, jimž dnes Europol čelí – například jeho jednáním se soukromým sektorem. Komise navíc navrhuje umožnit Europolu vkládat do Schengenského informačního systému záznamy o teroristech a jiných pachatelích trestné činnosti na základě informací získaných od třetích zemí. To posílí schopnost Europolu podporovat členské státy v boji proti závažné trestné činnosti a terorismu. Komise se těší na rychlé uzavření postojů Evropského parlamentu a Rady, aby byly zahájeny třístranné rozhovory za slovinského předsednictví.

EU a Interpol mají již nyní dlouhotrvající a hlubokou spolupráci. Interpol je pro EU klíčovým partnerem v oblasti vnitřní a vnější bezpečnosti včetně boje proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i při integrované správě hranic. Komise navrhla jednání za účelem dalšího posílení operativní a strategické spolupráce prostřednictvím dohody o spolupráci. Na provozní úrovni probíhají přípravy na úplné provedení revize Schengenského informačního systému (SIS) s cílem dokončit všechny požadované testovací činnosti do konce roku 2021. V březnu 2021 byl Europol připojen k poštovnímu serveru SIRENE. Na konci roku 2020 zavedla většina členských států novou funkci vyhledávání otisků prstů v rámci SIS. Byla zahájena práce na změně právních předpisů s cílem zlepšit schopnost Eurojustu identifikovat vazby mezi souběžně vedenými řízeními v přeshraničních případech terorismu. Eurojust současně i nadále zajišťoval operativní následná opatření a koordinaci na základě informací předložených prostřednictvím evropského justičního rejstříku pro boj proti terorismu, který byl zřízen za účelem identifikace vazeb mezi soudními řízeními proti podezřelým z teroristických trestných činů v členských státech. Dosavadní zkušenosti s justičním rejstříkem pro boj proti terorismu ukazují na významný nárůst množství informací předávaných Eurojustu a byly již odhaleny některé vazby mezi řízeními, které vnitrostátním orgánům dříve nebyly známy. Justiční rejstřík pro boj proti terorismu rovněž přinesl významná zlepšení, pokud jde o sdílení informací v řízeních souvisejících s bojem proti terorismu. Byly zahájeny přípravné práce na zřízení platformy pro spolupráci společných vyšetřovacích týmů (SVT). Probíhají konzultace s členskými státy, sekretariátem sítě SVT, Eurojustem, Europolem a úřadem OLAF ohledně koncepce této platformy. Od dubna 2021 poskytuje Eurojust společným vyšetřovacím týmům rovněž finanční pomoc na naléhavá a/nebo nepředvídaná opatření mimo rámec pravidelného režimu financování. Důležitým zdrojem informací pro identifikaci osob představujících bezpečnostní rizika jsou údaje jmenné evidence cestujících (PNR). Na základě informací, které byly shromážděny v rámci přípravy na přezkum právních předpisů, Komise pomáhá členským státům zlepšovat využívání údajů PNR a prohlubovat spolupráci. Většina vnitrostátních útvarů pro informace o cestujících je nyní plně funkční a zpracovávání údajů PNR představuje důležitý nástroj vnitrostátních donucovacích orgánů v boji proti terorismu a závažné trestné činnosti, a to navzdory poklesu počtu cestujících v letecké dopravě během pandemie. Zintenzivnila se rovněž práce na mezinárodní rovině. Dne 30. prosince 2020 byla podepsána dohoda o obchodu a spolupráci mezi EU a Spojeným královstvím, která je v platnosti od května. Zahrnuje výměnu údajů PNR a jejich využití pro účely boje proti terorismu a závažné trestné činnosti. Komise přijala zprávy o společných hodnoceních stávajících mezinárodních dohod o PNR s USA a Austrálií, jakož i o společném přezkumu dohody mezi EU a Austrálií. Celkově tyto zprávy potvrdily přínosy využívání jmenné evidence cestujících, její účinnost při plnění kýžených účelů a jedinečnost informací, které PNR poskytuje. V lednu 2021 přijala Rada postoj Unie, v němž vítá přijetí nového souboru standardů a doporučených postupů v oblasti zpracovávání a ochrany údajů PNR Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO). Dne 28. února 2021 nabylo toto rozhodnutí ICAO účinnosti a stalo se závazným pro všechny členy ICAO; v současné době představuje pevný základ pro zpracovávání údajů PNR na celém světě při plném respektování základních práv. Probíhají jednání o výměně osobních údajů mezi Europolem a některými třetími zeměmi pro účely boje proti závažné trestné činnosti a terorismu. První dvě kola jednání s Novým Zélandem se odehrála v konstruktivní atmosféře. Pokroku bylo dosaženo rovněž při jednáních s Tureckem a konstruktivní rozhovory se uskutečnily i s Tuniskem. Probíhají také informativní jednání na technické úrovni s řadou dalších zemí. V březnu 2021 přijala Rada mandát Komise pro zahájení jednání o dohodách mezi EU a třinácti třetími zeměmi o spolupráci mezi Eurojustem a příslušnými orgány pro justiční spolupráci v trestních věcech. Tyto mezinárodní dohody se stanou důležitým základním kamenem právních předpisů EU v oblasti bezpečnosti a v celosvětovém měřítku přispějí ke zlepšení boje proti organizované trestné činnosti. Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS) zajišťuje od roku 2012 účinnou elektronickou výměnu informací z rejstříku trestů mezi členskými státy a ročně v něm dochází k výměně více než 4 milionů zpráv. Komise přijala zprávu o fungování systému ECRIS a v současné době se s členskými státy zabývá jejími zjištěními. Probíhají práce na vývoji a zavádění centralizovaného systému identifikace členských států, které mají informace o odsouzení státních příslušníků třetích zemí (ECRIS-TCN), s cílem zahájit jeho provoz v roce 2023. Tento nový systém doplní systém ECRIS, pokud jde o výměnu informací o státních příslušnících třetích zemí odsouzených v EU. 2.Přínos silných vnějších hranic Účinná správa vnějších hranic EU je klíčová pro zajištění bezpečnosti občanů. Schengenská strategie Komise zahrnuje opatření v této oblasti, jež by chránila integritu schengenského prostoru a dále zlepšila jeho fungování. Je vyvíjena nová architektura informačních systémů EU pro bezpečnost, ochranu hranic a řízení migrace s cílem podpořit vnitrostátní orgány. Je zásadní, aby členské státy neprodleně podnikly kroky nezbytné ke splnění dohodnutého harmonogramu provádění tohoto ambiciózního projektu.

Pokračují práce na provádění nařízení o interoperabilitě s cílem dosáhnout plného provedení do konce roku 2023. Agentura EU-LISA dokončuje zadávání zakázek na jednotlivé složky interoperability a Komise spolupracuje s odborníky na vytvoření příručky s pokyny. Pokračují přípravy na uvedení systému vstupu/výstupu (EES) do provozu s cílem dokončit testování a odbornou přípravu počátkem roku 2022 před uvedením do provozu v květnu 2022. Probíhají rovněž přípravy na Evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS), přičemž uvedení tohoto systému do provozu je plánováno do konce roku 2022. Evropský parlament a Rada se nyní rovněž dohodly na návrhu na zajištění propojení systému ETIAS s příslušnými databázemi EU. V prosinci 2020 dosáhly Evropský parlament a Rada předběžné dohody o návrhu Komise na revizi a aktualizaci Vízového informačního systému (VIS). Mezi hlavní přínosy dohodnutých změn patří důkladnější prověrky žadatelů o víza, odstranění nedostatků v přístupu k bezpečnostním informacím prostřednictvím lepší výměny informací mezi členskými státy, rozšíření systému VIS tak, aby zahrnoval i dlouhodobá víza a povolení k pobytu, a boj proti obchodování s lidmi snížením věkové hranice pro snímání otisků prstů u nezletilých osob. Nový systém VIS by měl být společně s dalšími novými a aktualizovanými informačními systémy funkční a plně interoperabilní do konce roku 2023. Od 1. ledna byly úspěšně nasazeny první týmy stálého útvaru Evropské pohraniční a pobřežní stráže. Tento stálý útvar, který se skládá z 10 000 úředníků agentury Frontex a vnitrostátních úředníků, výrazně posílí bezpečnost hranic, protože v nadcházejících letech se bude postupně rozšiřovat, dokud nedosáhne své plné kapacity. Nedávno přijaté prováděcí nařízení o Evropském systému ostrahy hranic (EUROSUR) dále zlepší situační orientaci a zvýší schopnost reakce na vnějších hranicích za účelem odhalování a prevence nedovoleného přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti a boje proti nim. Celní kontroly Komise v současné době připravuje novou strategii řízení rizik v oblasti cel, jejímž cílem je posílit strukturovaný přístup k řízení rizik v oblasti cel, zefektivnit kontroly a snížit rizika pro EU a její občany a zároveň zajistit konkurenceschopnost legitimních podniků v EU. Komise rovněž v rámci strategie a akčního plánu EU pro posílení řízení rizik v oblasti cel vyvíjí nový systém řízení rizik v souvislosti s předběžnými informacemi o nákladu, který umožní společnou analýzu rizik v oblasti bezpečnosti a ochrany předtím, než zboží přijde do EU nebo než je naloženo pro přepravu do EU. 3.Posílení výzkumu a inovací v oblasti bezpečnosti Inovace by měly být považovány za strategický nástroj EU: mají horizontální účinky téměř na všechny aspekty bezpečnostního společenství, neboť poskytují nové způsoby řešení výzev, které přinášejí technologie, snižují strategickou závislost a posilují dodavatelské řetězce. Z tohoto důvodu EU buduje své hlavní výzkumné projekty s přihlédnutím k bezpečnostnímu rozměru, jeho potřebám a úloze soukromého sektoru. Probíhá budování Evropského inovačního centra pro vnitřní bezpečnost. Program Horizont Evropa podporuje reakce EU na bezpečnostní výzvy a na období 2021–2027 poskytuje finanční prostředky ve výši 1,6 miliardy eur. V březnu 2021 přijala Komise první strategický plán programu Horizont Evropa, který stanoví strategické směry na první čtyři roky: bezpečnostní výzkum poslouží jako nástroj pro přechod od reaktivního přístupu v oblasti bezpečnosti k přístupu proaktivnímu, založenému na předvídavosti a prevenci. Byl schválen nový pracovní program na období 2021–2022, který podpoří zavádění dimenze vnitřní bezpečnosti strategie bezpečnostní unie, jakož i dimenze správy hranic a bezpečnosti migrační a azylové politiky a politiky EU zaměřené na snižování rizika katastrof. Financování EU představuje další příležitosti k posílení evropských inovací na rozhraní mezi obranným, kosmickým a civilním využitím. V únoru 2021 zahájila Komise Akční plán pro synergie mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem. Byly identifikovány tři stěžejní projekty (týkající se dronových technologií, bezpečné kosmické konektivity a řízení kosmického provozu). Uvedený akční plán podpoří bezpečnostní průmysl EU nejmodernějšími inovativními řešeními, které vzejdou ze vzájemného obohacování a účinné součinnosti mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem. Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnými pro zajišťování bezpečnosti Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Nařízení o kosmickém programu, přijaté v dubnu s rozpočtem ve výši 14,6 miliardy EUR, zavádí novou složku družicové komunikace v rámci státní správy, která poskytuje odrazový můstek pro bezpečnou kosmickou konektivitu EU.

4.Dovednosti a zvyšování informovanosti Pro vybudování odolnější společnosti s lépe připravenými podniky/společnostmi, správními orgány a jednotlivci je zásadní informovanost o bezpečnostních hrozbách a dovednosti potřebné k jejich řešení. Dne 9. února 2021 se ve 170 zemích konal online 18. den bezpečnějšího internetu s ambasadory Lepšího internetu pro děti z řad mládeže a se zástupci průmyslové aliance. Akční plán digitálního vzdělávání EU (2021–2027) zahrnuje opatření zaměřené na pomoc učitelům a pedagogickým pracovníkům při podpoře digitální gramotnosti a boji proti dezinformacím. V září 2022 budou vypracovány pokyny, které se posléze uplatní po celé EU. Dobré znalosti digitálního prostředí a rozvoj souvisejících kompetencí v soukromém a veřejném sektoru mají zásadní význam pro odolnou a konkurenceschopnou společnost. V rámci programu Digitální Evropa byla v květnu zveřejněna první výzva týkající se evropských center pro digitální inovace s cílem zprovoznit první centra na začátku roku 2022. Evropská centra pro digitální inovace pomohou soukromým a veřejným subjektům tím, že jim poskytnou přístup k odborným znalostem a experimentům a budou podporovat rozsáhlé využívání umělé inteligence, vysoce výkonné výpočetní techniky a kybernetické bezpečnosti, jakož i dalších digitálních technologií ze strany podniků (zejména malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací) a organizací veřejného sektoru v Evropě. V neustále se měnící bezpečnostní situaci je třeba průběžně aktualizovat dovednosti příslušníků donucovacích orgánů a justičních pracovníků. V druhé polovině roku 2021 bude dokončeno hodnocení agentury CEPOL. Na konci roku 2020 přijala Komise Strategii evropského justičního vzdělávání na období 2021–2024 a v květnu 2021 uspořádala s portugalským předsednictvím konferenci zúčastněných stran s cílem podpořit odbornou přípravu soudců a státních zástupců. Zvyšování povědomí je rovněž ústředním bodem strategie EU v oblasti práv obětí (2020–2025), která byla přijata v červnu 2020 a jejímž cílem je zajistit, aby se všechny oběti trestných činů mohly plně domáhat svých práv bez ohledu na to, kde v Evropské unii nebo za jakých okolností k trestnému činu došlo. V únoru 2021 se konalo první plenární zasedání platformy pro práva obětí. Komise rovněž pracuje na hodnocení směrnice o právech obětí a v případě potřeby může v roce 2022 navrhnout legislativní změny. 5.Úloha agentur EU Strategie bezpečnostní unie se opírá o celospolečenský přístup spojující všechny instituce, organizace a orgány, které hrají úlohu při ochraně našich občanů. Agentury EU nejenže poskytují podporu a odborné znalosti členským státům, ale hrají také klíčovou úlohu v podpoře spolupráce a výměny informací mezi vnitrostátními orgány členských států na operační úrovni. Vzhledem k množství nových a vznikajících hrozeb v současném prostředí je třeba i nadále podporovat součinnost a koordinaci činností agentur EU. Europol Výroční zprávy Europolu o organizované trestné činnosti (SOCTA), terorismu (TE-SAT) a organizované trestné činnosti na internetu (IOCTA) poskytují klíčové údaje a analýzy na podporu politických a operativních činností v bezpečnostní oblasti. Europol rovněž přispívá ke zvyšování celkové operativní účinnosti vymáhání práva tím, že rozšiřuje svou spolupráci se třetími zeměmi v boji proti trestné činnosti a terorismu v souladu s dalšími vnějšími politikami a nástroji EU. Centrum pro operace a analýzu funguje jako informační středisko Europolu. Toto centrum nepřetržitě monitoruje operace a vývoj, navazuje spolupráci se zeměmi a organizacemi mimo EU a nasazuje terénní odborníky. Poskytuje také analýzu dalším centrům a organizacím Europolu. Evropské centrum Europolu pro boj proti závažné a organizované trestné činnosti podporuje země EU v boji proti mezinárodním zločineckým sítím zapojeným do obchodu s drogami, zbraněmi a výbušninami, do majetkové trestné činnosti a do trestné činnosti proti životnímu prostředí. Toto centrum rovněž hostí Evropské středisko pro boj proti převaděčství, které se zaměřuje na složité a sofistikované zločinecké sítě zapojené do převaděčství migrantů a rozbíjí je. Úkolem Evropského střediska Europolu pro boj s finanční a hospodářskou kriminalitou je zase poskytovat podporu při řešení vysoce sofistikovaných případů praní peněz, podvodů a podvodného jednání zaměřeného na jednotlivce, společnosti i veřejný sektor. Europol rovněž zásadně přispívá ke koordinaci přístupu EU v oblasti boje proti terorismu. Europol dále podporuje členské státy při vyšetřováních souvisejících s terorismem prostřednictvím Evropského centra pro boj proti terorismu. Navzdory omezením způsobeným pandemií podpořilo Evropské centrum pro boj proti terorismu v roce 2020 na 776 protiteroristických operací (oproti 632 operacím v roce 2019). Také jednotka EU pro oznamování internetového obsahu, která je součástí Europolu, hrála i nadále důležitou roli při sledování činnosti teroristických skupin online a opatření přijímaných platformami a při dalším rozpracovávání protokolu EU pro reakce na krize. Europol je dále odhodlán podporovat členské státy při rozšiřování jejich vnitrostátních schopností v oblasti prevence teroristického obsahu online prostřednictvím pořádání Dnů oznamování internetového obsahu.

Eurojust Během prvních měsíců roku 2021 podpořila agentura Eurojust několik přeshraničních vyšetřování a stíhání zločinných spolčení specializovaných na podvody. Zajistila rovněž zabavení majetku společností nebo administrativní uzavření podniků využívaných k páchání podvodů . Agentura Eurojust podporovala významné společné mezinárodní operace zaměřené na likvidaci sítí kyberkriminality, včetně operací zacílených na zločinecké skupiny provozující meziplatformovou mobilní aplikaci Mobdro, která usnadňovala streamování nelegálně získaných audiovizuálních děl, včetně fotbalových zápasů , nebo na jeden z nejnebezpečnějších typů malwaru (EMOTET) který byl využíván ke zpřístupnění počítačů obětí pro účely napadení třetími stranami . Agentura Eurojust rovněž zapojila odborníky v oblasti soudnictví, aby pomohli zmapovat právní a operativní výzvy při vyšetřování a stíhání trestných činů páchaných pravicovými extremisty, teroristickými skupinami a samostatně jednajícími jedinci a aby se usnadnilo sdílení zkušeností. Spolupráce mezi agenturami Na operační úrovni podepsaly Europol a Eurojust 23. prosince 2020 dohodu o příspěvku, která rozšíří jejich partnerství v oblasti podpory donucovacích a justičních orgánů prostřednictvím přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům. Eurojust a Europol podepsaly rovněž dvoustranná pracovní ujednání s Úřadem evropského veřejného žalobce s cílem regulovat své budoucí vztahy tak, aby byla zajištěna úzká spolupráce umožňující lépe chránit finanční zájmy Unie v rámci hranic EU i mimo ně. Projekt SIRIUS díky úzké spolupráci mezi Europolem, Eurojustem a Evropskou justiční sítí podporuje donucovací orgány i soudní obec EU tím, že poskytuje odbornou přípravu a pokyny za účelem zlepšení spolupráce v oblasti přeshraničního přístupu k elektronickým informacím (zejména mezi EU a USA). V březnu se dohodl Eurojust a Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO) na navázání užší spolupráce, aby byl podpořen boj proti padělání a internetovému pirátství. Tato nová dohoda představuje novou éru spolupráce mezi Eurojustem, Europolem a Úřadem Evropské unie pro duševní vlastnictví v tom smyslu, že umožní účinnou podporu případů po celou dobu jejich životního cyklu, od trestního oznámení až po soudní rozhodnutí. Agentura ENISA Agentura ENISA zavádí rámec strukturované spolupráce se skupinou pro reakci na počítačové hrozby v orgánech, institucích a jiných subjektech EU (CERT-EU) s cílem využít synergií a zabránit zdvojování činností při plnění svého úkolu v oblasti operativní spolupráce, a to na základě memoranda o porozumění podepsaného v březnu. To povede ke zvýšení účinnosti a účelnosti jak mechanismu reakce EU, tak dlouhodobého budování kapacit. Tento přístup bude podporován prostřednictvím místní úřadovny uvedené agentury v Bruselu, která má zajišťovat spolupráci s ostatními orgány, institucemi a jinými subjekty EU. Agentura ENISA pomáhá podnikat konkrétní kroky k provedení nových politik v oblasti kybernetické bezpečnosti. V květnu předložila první návrh systému certifikace kybernetické bezpečnosti týkající se obecných kritérií a v červnu pak zahájila proces zřizování pracovní skupiny ad hoc pro certifikaci kybernetické bezpečnosti 5G. Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (Frontex) Agentura Frontex hraje klíčovou úlohu v podpoře členských států při správě vnějších hranic a navracení, čímž přispívá k bezpečnosti EU. Nové nařízení učinilo z agentury Frontex největší agenturu EU, a to jak z hlediska počtu zaměstnanců, tak z hlediska finančních zdrojů. Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) hraje významnou úlohu v tom smyslu, že nepřetržitě sleduje drogovou situaci v EU, aby mohlo institucím EU a členským státům poskytovat nejaktuálnější informace. Ve své nedávné práci se specificky zaměřovalo na dopad pandemie na trhy s drogami, jejich užívání, škody jimi působené a adiktologické služby.