Sdělení komise - Nejvzdálenější regiony: přínos pro Evropu /* KOM/2008/0642 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 17.10.2008 KOM(2008) 642 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE Nejvzdálenější regiony: přínos pro Evropu SDĚLENÍ KOMISE Nejvzdálenější regiony: přínos pro Evropu 1. ÚVOD Globalizace, změna klimatu, demografický vývoj a migrační toky, udržitelné řízení přírodních zdrojů, jako jsou mořské zdroje a zemědělské produkty, to vše jsou problémy, kterým čelí celá Evropa. Nejvzdálenějších regionů se tyto problémy obzvláště úzce dotýkají a značně je ohrožují; Evropská komise si je této skutečnosti vědoma, a aby její úvahy v oblasti rozvíjení evropské strategie pro tyto regiony získaly nové podněty, zahájila v září 2007 rozsáhlou konzultaci[1] s orgány Evropské unie, členskými státy, nejvzdálenějšími regiony, socioprofesními skupinami, výzkumnými středisky a univerzitami a ve dnech 14. a 15. května 2008 uspořádala v Bruselu konferenci s ostatními orgány a s partnery. Množství získaných příspěvků svědčí o nepochybném odhodlání zhodnotit a prohloubit rozměr, o který Evropskou unii (EU) existence nejvzdálenějších regionů obohacuje, a vytvořit obnovenou strategii v duchu změněného paradigmatu – nejvzdálenější regiony jako „regiony příležitostí“, s potenciálem rozvoje –, samozřejmě s přihlédnutím k jejich specifickým rysům. S přihlédnutím ke všem těmto úvahám toto sdělení: - reaguje na žádost hlav států a vlád, aby Komise předložila výsledky veřejné konzultace i návrhy k tématu (závěry předsednictví Evropské rady, prosinec 2007, bod 59), - za účelem rozvíjení strategie navrhuje změnu přístupu, která by otevřela cestu k novému paradigmatu, a přináší doporučení k zajištění optimálního využití nástrojů a stávajících možností současného finančního rámce (2007–2013). 2. VÝVOJ EVROPSKÉ STRATEGIE PRO NEJVZDÁLENěJšÍ REGIONY Evropská unie již od roku 1999 uznává, že nejvzdálenější regiony se od ostatních evropských regionů v geografickém a hospodářském ohledu liší: odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí, hospodářská závislost na malém množství produktů (viz čl. 299 odst. 2 Smlouvy o ES). To jsou v těchto regionech znevýhodňující faktory pro jejich harmonický a udržitelný rozvoj, jejichž vliv se EU prostřednictvím různých programů a opatření snaží omezit, aby podpořila hospodářskou a sociální konvergenci těchto regionů[2]. V roce 2004 stanovila EU strategii založenou na integrovaném přístupu, jež se soustředí na tři klíčové oblasti: přístupnost a snížení dopadů dalších omezení, konkurenceschopnost a regionální integrace. Vzhledem k tomu, že znevýhodňující faktory v nejvzdálenějších regionech mají trvalý charakter, je tento přístup stále vhodný, vyžaduje však prohloubení, aby odpovídal novým úkolům. Z tohoto důvodu Komise v září 2007[3] uznala, že je nutné „pokračovat v úsilí přizpůsobovat politiky Společenství a specificky tyto regiony podporovat pokaždé, když je to nutné“. K zohledňování specifických rysů nejvzdálenějších regionů se od roku 2007 přistupuje prostřednictvím přijímání nových programů a opatření na podporu těchto regionů, což by jim mělo umožnit dosáhnout pokroku ve třech klíčových oblastech strategie. Snížení deficitu přístupnosti Operační programy Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) na období 2007–2013 nadále usilují omezit problémy přístupnosti investicemi do dopravní a telekomunikační infrastruktury a podporou provozních výdajů prostřednictvím nového zvláštního příspěvku na kompenzaci vyšších nákladů. Za účelem zvýšení přístupnosti těchto regionů bude z Evropského fondu pro regionální rozvoj vyčleněno celkem 1,71 miliard EUR (tj. 36 % veškerých prostředků přidělených nejvzdálenějším regionům z EFRR). Komise kromě toho schválila režim podpory nákladní dopravy pro francouzské zámořské departementy[4] a podpory sociální povahy pro leteckou dopravu (pro Francouzskou Guyanu a Madeiru, podobající se podporám již dříve přiděleným departementům Guadeloup, Martinik a Réunion[5]). Zvýšení konkurenceschopnosti V souladu se směry, které vyplývají z provádění Lisabonské a Göteborgské strategie, se nejvzdálenější regiony postavily výzvám hospodářské konkurenceschopnosti tím, že na období 2007–2013 stanovily strategii rozvoje, jež se zaměřuje na využití jejich vlastního potenciálu. V rámci operačních programů EFRR a Evropského sociálního fondu (ESF) se tato iniciativa odrazila zejména v soustředění značné části výdajů na tematické oblasti Lisabonské strategie, v odhodlání vytvořit regionální inovační strategie nebo posílit rozvoj lidského potenciálu v oblasti výzkumu a inovací. Rovněž programy pro rozvoj venkova na období 2007–2013 zvyšují konkurenceschopnost nejvzdálenějších regionů tím, že kladou důraz na zachování produktivity v zemědělském odvětví, podporují odvětví procházející restrukturalizací, celoživotní učení, rozvoj kvalitních produktů a ochranu životního prostředí. Pokud jde o oblast zemědělství, návrh nařízení o kontrole stavu reformy SZP[6] zachovává pro nejvzdálenější regiony výjimky, které se týkají oddělení plateb od produkce a modulace přímých plateb. Od finančního roku 2010 se v něm také stanoví převod 24,46 milionů EUR přímých plateb do režimu POSEI. Kromě toho Komise v rámci reformy společné organizace trhu s vínem zohlednila požadavky nejvzdálenějších regionů týkající se zachování stávajícího režimu restrukturalizace vinic a vynětí režimu klučení. Pokud jde o destilaci a použití zahuštěného hroznového moštu, bude zachován status quo s výhradou jedné změny nařízení (ES) č. 247/2006. V odvětví rybolovu podporuje Evropský rybářský fond rybářské komunity, aby vnášely do podnikání rozmanitost, zůstaly konkurenceschopnými na trhu s čerstvými produkty tím, že se zaměří na produkty s vysokou přidanou hodnotu, a zlepšily zásobování místních trhů z akvakultury. V říjnu 2007 Komise představila svou vizi nové integrované námořní politiky pro Evropskou unii[7], která usiluje o lepší naplňování specifických potřeb nejvzdálenějších regionů, přičemž posiluje součinnost a soudržnost mezi odvětvovými politikami. Konečně v oblasti státních podpor se řada opatření zaměřuje zejména na investice do výroby, vytváření pracovních míst nebo odbornou přípravu, přičemž se zohledňují specifická omezení nejvzdálenějších regionů[8]. Různé zvláštní daňové a celní režimy[9] schválené na podporu nejvzdálenějších regionů umožní nadále jim poskytovat podporu, která je nezbytná pro hospodářskou konkurenceschopnost těchto regionů, zejména pro některé odvětví a typy produktů. Posílení regionální integrace Programy územní spolupráce na období 2007–2013 spolufinancované EFRR jsou přínosem pro rozvoj akčního plánu širšího sousedství. Jako příklad lze uvést program „Makaronésie“[10], který vyčleňuje téměř třetinu svého rozpočtu z EFRR na spolupráci se třetími zeměmi. Podobně Mauretánie, Senegal a Kapverdy přidělily v rámci orientačních vnitrostátních programů 10. Evropského rozvojového fondu (ERF) finanční prostředky – nebo tak budou moci učinit – na spolupráci s nejvzdálenějšími regiony. Kromě toho v současné době Kanárské ostrovy rozvíjejí program přeshraniční spolupráce s Marokem, který je spolufinancován prostřednictvím Nástroje pro širší sousedství a EFRR. A konečně nejvzdálenější regiony, které jsou zapojeny do programu Makaronésie, zastávají významnou úlohu při provádění zvláštního partnerství mezi EU a Kapverdami[11]. Zvláštní ustanovení na podporu nejvzdálenějších regionů, která jsou obsažena v dohodách o evropském hospodářském partnerství – usnadňování spolupráce se zeměmi AKT, bezpečnostní doložka a vynětí místních trhů s cukrem a banány – umožňují těmto regionům prohloubit regionální integraci, přičemž jsou zohledňovány slabiny jejich trhů. 3. VEřEJNÁ DISKUZE Veřejná diskuze o budoucnosti evropské strategie pro nejvzdálenější regiony, která se konala od září 2007 do května 2008, je významným krokem v prohlubování dialogu a partnerští mezi Evropskou unií, členskými státy a nejvzdálenějšími regiony. Množství získaných příspěvků i participační postupy organizované na regionální a místní úrovni odrážejí vysokou úroveň zapojení a velký zájem všech zúčastněných stran. Také konference s ostatními orgány a s partnery, která se konala 14. a 15. května 2008 v Bruselu, shromáždila téměř tři sta účastníků, kteří mohli vyjádřit své názory na výzvy a situaci nejvzdálenějších evropských regionů a diskutovat o nich. Kromě podrobné analýzy výsledků této konzultace[12] z ní vyplynulo také několik klíčových závěrů: Celkově uspokojivé hodnocení provádění strategie z roku 2004 - Jednomyslně byl uznán význam integrované evropské strategie a byly potvrzeny tři klíčové oblasti stanovené v roce 2004: přístupnost, konkurenceschopnost a regionální integrace. Nezbytnost prohlubovat probíhající činnosti, zejména za účelem snížení deficitu přístupnosti nejvzdálenějších regionů a posílení jejich regionální integrace. - Uznání významných pokroků, k nimž došlo díky provádění zvláštních opatření, zejména v rámci politiky soudržnosti, zemědělské politiky a politikám výzkumu a konkurenceschopnosti. Integrace témat sdělení z roku 2007 - Potvrzení opodstatněnosti čtyř témat navržených ve sdělení ze září 2007[13], která doplnila tři klíčové oblasti strategie. Tato témata se týkají nejvýznamnějších výzev pro nejvzdálenější regiony, jednak z hlediska obtíží, které mají být překonány (vysoké náklady na přizpůsobení se důsledkům změny klimatu, důsledky populační exploze nebo stárnutí populace, následky nelegálního přistěhovalectví), jednak z hlediska využití příležitostí rozvoje (úkoly v oblasti diverzifikace zemědělství, zhodnocování námořního potenciálu). Opětovné potvrzení omezení a zhodnocení přínosů nejvzdálenějších regionů - Opětovné potvrzení trvalého charakteru omezení, kterými jsou nejvzdálenější regiony postiženy, a požadavek na upevnění stávajících nástrojů, jejichž účelem je kompenzace těchto omezení. - Odhodlání plně zhodnotit přínosy a výhody, kterými disponují tyto regiony a které se nedostávají Evropské unii a sousedním třetím zemím (jedinečná geostrategická poloha, specifický potenciál v oblasti obnovitelných zdrojů energie, studia a monitorování vlivu změny klimatu, biologické rozmanitosti). Díky uvedeným rysům jsou tyto regiony výjimečnými laboratořemi pro testování pilotních projektů, které mají pro Evropskou unii velmi vysokou přidanou hodnotu. Systematizace posouzení dopadu a hledání větší součinnosti a soudržnosti politik Společenství, pokud jde o nejvzdálenější regiony. - Nezbytnost systematizovat používání posouzení dopadu při provádění nových právních předpisů Společenství, zejména pokud jde o předpisy týkající se životního prostředí, zemědělství a rybolovu, či při vyjednávání mezinárodních obchodních dohod, které mají přímý dopad na hospodářství nejvzdálenějších regionů. - Nezbytnost posilovat soudržnost mezi jednotlivými politikami Společenství a zajistit širší uznání a zohlednění reálné situace dotčených regionů. Zlepšení znalostí a statistických údajů o určitých jevech - Nezbytnost mít k dispozici spolehlivé, úplné a specifickým podmínkám nejvzdálenějších regionů přizpůsobené údaje za účelem vytvoření a provádění veřejných politik a efektivního posouzení jejich dopadu. Proto byla předložena řada studií na tato témata: přesuny obyvatelstva a demografické trendy, vliv migrace na hospodářskou a sociální soudržnost nejvzdálenějších regionů, vliv změn klimatu na hospodářství těchto regionů, vliv liberalizace obchodu na zemědělství. Všechny příspěvky dodaly nové podněty pro úvahy Komise v souvislosti s tímto sdělením a budou i nadále napomáhat utváření a provádění politik Společenství s dopadem na nejvzdálenější regiony. 4. SMěREM K NOVÉMU PARADIGMATU: ZHODNOCENÍ JEDINEčNÉHO CHARAKTERU NEJVZDÁLENěJšÍCH REGIONů V době globalizace a snahy posílit evropskou konkurenceschopnost je nezbytné podporovat rozvoj prosperujících odvětví, v nichž nejvzdálenější regiony vykazují potenciál ke specializaci a významné komparační výhody. Tato odvětví jsou navíc oblastmi, které jsou vhodné pro rozvoj iniciativ špičkové úrovně a pilotních projektů, jež jsou ústředním zájmem Evropy. Toto nové paradigma se zaměřuje na zhodnocení přínosu nejvzdálenějších regionů v jejich úloze hybné síly hospodářského rozvoje a mělo by vést k obnovení strategie, jejíž oporou budou zejména odvětví s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou odvětví zemědělsko-potravinářské, biologická rozmanitost, obnovitelné zdroje energie, astrofyzika, letecký a kosmický průmysl, oceánografie, vulkanologie či seizmologie, ale také na významnou úlohu těchto regionů jako předsunuté hlídky Evropské unie ve světě. 4.1. Předsunuté hlídky Evropské unie ve světě Nejvzdálenější regiony, které se vyrovnávají s jinými geopolitickými a geografickými faktory než kontinentální Evropská unie, představují předsunuté pozice EU v kontaktu s jinými hospodářskými celky. Tyto regiony tak obohacují vnější činnost Unie o zvláštní rozměr a podílejí se na rozvoji skutečné politiky širšího sousedství díky jejich vztahům zeměpisné, kulturní a historické povahy s dalšími zeměmi a národy, zejména v Africe a na americkém kontinentu. Nejvzdálenější regiony poskytují Evropské unii významný mezinárodní námořní rozměr, který posiluje její oprávnění provádět politiku společného udržitelného rozvoje oceánů ve třech specifických oblastech: Makaronésii, Karibiku a v jihozápadní části Indického oceánu. Protože nejvzdálenější regiony leží na námořních trasách nebo v průlivech, mají význam pro obchod. Hrají také významnou úlohu v námořní správě v souvislosti s dohledem v oblasti pobřežních vod (např. boj proti nelegálnímu rybolovu, pirátství nebo obchodu s drogami) nebo se zajišťováním bezpečnosti dopravy (např. řízení přepravy ropy v Karibské oblasti). Kromě toho jsou nejvzdálenější regiony v sousedství regionů čelících rozvojovým výzvám, regionů, s nimiž EU spolupracuje v oblasti boje proti chudobě, udržitelného rozvoje, řízení migračních toků a zajišťování bezpečnosti v regionu. Nejvzdálenější regiony mohou tedy zastávat úlohu klíčových partnerů třetích zemí, se kterými sousedí, zejména pokud jde o projekty zaměřené na posilování administrativní kapacity, odbornou přípravu, vzdělávání a zdravotnictví, zakládání malých a středních podniků, zemědělství, rybolov a předcházení přírodním rizikům. Nejvzdálenější regiony v Atlantském oceánu se vyzývají, aby zastávaly strategickou úlohu ve zvláštním partnerství, které Evropská unie uzavřela s Kapverdami[14]. Spolupráce se bude rozvíjet především v klíčových oblastech stanovených v akčním plánu tohoto partnerství, jako jsou boj proti nelegálnímu obchodu (drogy, nedovolené přistěhovalectví) a policejní spolupráce. 4.2. Ideální místa pro testování možností boje proti důsledkům změny klimatu Geomorfologické rysy a geografická poloha nejvzdálenějších regionů přestavují nejvýznamnější přínos pro vědecký výzkum, zejména pro studium a monitorování jevů spojených s důsledky změny klimatu. Předcházení přírodním rizikům, kterými jsou tyto regiony velmi ohrožovány, představuje jednu z hlavních oblastí výzkumu s vysokou přidanou hodnotou. Nejvzdálenější regiony jsou způsobilé k tomu, aby byly platformami technologické a vědecké spolupráce prostřednictvím studia a monitorování přírodních rizik na svém území. Pokud jde o energetiku, nejvzdálenější regiony čelí dvojí výzvě: zvýšit svou soběstačnost, pokud jde o energii z fosilních zdrojů a využít možností, které nabízí jejich přirozené životní prostředí pro rozvoj postupů a know-how, jež by mohly být předmětem vývozu a nápodoby. Probíhající nebo připravované pilotní projekty rozvíjejí inovační a originální řešení, přičemž se soustředí na obnovitelné zdroje energie. Kromě výhod v oblasti životního prostředí a hospodářství jsou tyto regiony také opravdovou výkladní skříní evropského know-how. Účelem projektu NRJRUP je podporovat sdílení osvědčených postupů a předávání know-how mezi nejvzdálenějšími regiony a stanovit politiku rozvoje obnovitelných zdrojů energie díky využívání mořských zdrojů. Účelem projektu GERRI na ostrově Réunion je dosažení energetické soběstačnosti ostrova do roku 2030. Víceúčelová elektrárna („Aproveitamento de fins múltiplos dos Socorridos“) na Madeiře významně přispívá k výrobě elektřiny pro ostrov, přičemž zmenšuje závislost systému vodních elektráren způsobovanou omezeními plynoucími z jednotlivých ročních období. V oblasti zdravotnictví se ukazuje, že dramatické změny klimatu v současné době zvyšují vystavení a vnímavost vůči tropickým nákazám. Výskyt nových nákaz vyžaduje zřízení špičkových výzkumných a monitorovacích center zaměřených na mikrobiologii v oblastech, ve kterých je příslušná nákaza endemická, aby bylo zajištěno včasné a spolehlivé diagnostikování patogenů a posouzení rizik výskytu a šíření. Nejvzdálenější regiony již mají výzkumnou infrastrukturu, kterou budou moci ještě více rozvinout a která bude sloužit k posílení zdravotní bezpečnosti celého území příslušných regionů i kontinentální Evropy. Centrum pro výzkum a monitorování nově se vyskytujících nákaz v Indickém oceánu ( Centre de Recherche et de Veille sur les Maladies Emergentes dans l'Océan Indien (CRVOI) ), založené v souvislosti s epidemií horečky Chikungunya v roce 2007, rozvíjí mezioborový výzkum v oblasti nově se vyskytujících infekčních nemocí, zejména takových, které mají epidemický potenciál, a pracuje v zájmu zdravotních priorit oblasti Indického oceánu. 4.3. Pozoruhodná biologická rozmanitost a bohatství mořských ekosystémů V oblasti biologické rozmanitosti jsou nejvzdálenější regiony domovem pozoruhodného množství druhů, mnohem početnějších než druhy kontinentální Evropy. Toto bohatství je základem hospodářských aktivit jako rybolov a cestovní ruch a podporuje řadu ekologických služeb, jako je čištění vod, obnova rybolovných zdrojů, ochrana půdy proti erozi nebo ochrana pobřeží, pokud jde o přírodní katastrofy a změnu klimatu. Toto bohatství představuje potenciál pro objevy a inovace ve farmaceutickém či zemědělském výzkumu. Nejvzdálenější regiony mají kromě toho bohaté a relativně chráněné rybolovné zdroje: mořské dno je skutečnou živou laboratoří biologické rozmanitosti a umožňuje politiku udržitelného rozvoje rybolovu. Tyto regiony jsou rovněž výjimečným polem pro výzkum v oblasti biotechnologií využívajících zejména specifické mořské zdroje, jako hlubinné termální prameny nebo ekosystémy tropických oblastí. Oddělení oceánografie a rybolovu azorské univerzity se stalo špičkovým pracovištěm pro studium a analýzu zdrojů v oceánech. Cílem jednoho z projektů tohoto pracoviště je lepší poznání hlubin oceánů a vývoj technologií, které by přístup do hlubin usnadnily. 4.4. Brány vědy do geografické oblasti nejvzdálenějších regionů Vývoj špičkových informačních a komunikačních technologií na jejich území umožňuje nejvzdálenějším regionům stát se platformami šíření technologií a skutečnými bránami vědy v jejich okolí. Projekt SEAS[15] Guyana je zaměřený na sběr satelitních údajů o životním prostředí v amazonské a karibské oblasti. Tato technologická platforma, zcela jedinečná v Evropě i v Jižní Americe, umožňuje získávat údaje nezbytné pro monitorování zdrojů a řízení povodí Amazonky (7 milionů km2) a přispívá k iniciativě Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (Global Monitoring Environment and Security). Od roku 2005 existuje díky regionu Guadeloup síť podmořských vysokorychlostních digitálních kabelů („ Global Cable Network “), které vedou z Portorika a spojují čtrnáct ostrovů východního Karibiku až po Trinidad a Tobago. Tato důležitá infrastruktura, jejíž délka dosahuje 2 100 km, umožnila významně zvýšit kapacitu telekomunikačních operátorů a nabídnout uživatelům velmi přístupné ceny. Díky vynikající viditelnosti pro pozorování vesmírných těles je Středisko pro astrofyziku Kanárských ostrovů celosvětově uznávaným výzkumným centrem, které disponuje teleskopy a zařízeními pro astrofyzikální výzkum té nejvyšší kvality v celé Evropské unii. Blížící se zprovoznění obřího teleskopu na Kanárských ostrovech (GTC), ve světě zcela jedinečného, umožní evropskému astrofyzikálnímu výzkumu zabývat se novými, technicky náročnými projekty. 4.5. Zemědělské produkty vysoké kvality Jedinečnost a kvalita zemědělských produktů nejvzdálenějších regionů si zaslouží být známější. Hospodářský rozvoj těchto regionů totiž závisí také na vývozu produktů, které jsou přitažlivé díky jejich kvalitě a typičnosti pro daný region: jako příklad lze uvést rum s kontrolovaným označením původu z Martiniku, ananas Victoria z ostrova Réunion nebo melouny z Antil, víno z Madeiry, sýry a čaj z Azorských ostrovů, vína a sýry s kontrolovaným označením původu z Kanárských ostrovů nebo květiny a dekorativní rostliny ze všech nejvzdálenějších regionů. Středisko agroenvironmentálního výzkumu na Martiniku ( Le Pôle de Recherche Agro-environnementale de la Martinique (PRAM )) pracuje na rozvoji diverzifikovaného a udržitelného zemědělství, na vyhledávání nových oblastí trhů prostřednictvím zejména zhodnocování místních odrůd ovoce, které nejsou dostatečně tržně využívány, genetického zlepšování odrůd a zavádění udržitelných systémů produkce. Jak ukazují výše uvedené příklady, nejvzdálenější regiony již používají inovační a originální řešení, která jim umožňují zhodnocovat výhody, jimiž disponují. Právě toto know-how je třeba podporovat, aby hospodářství těchto regionů získalo na dynamičnosti a mohlo zastávat novou úlohu v rámci Evropské unie. 5. BUDOUCÍ MOžNOSTI Aniž by byl dotčen vývoj budoucího obecného politického rámce Unie, zejména pokud jde o zvažování finančních výhledů pro období po roce 2013 a o realizaci nového paradigmatu, Komise navrhuje zajistit lepší používání stávajících nástrojů Společenství a také řadu opatření, která budou moci být provedena v současném rozpočtovém rámci. 5.1. Využití stávajících nástrojů Společenství Nejvzdálenější regiony získají z rozpočtu pro období 2007–2013 7,8 miliard EUR investic Společenství (EFRR, ESF, EZFRV, ERF, POSEI). Jde tedy o to, využít všech těchto nástrojů a flexibility, která je stanovena v předpisech pro začlenění nových priorit, např. během střednědobých strategických úvah spojených s národními zprávami v roce 2009 a zprávou Komise v roce 2010. Útvary Komise budou nadále spolupracovat s EIB a EIF, aby podpořily provádění iniciativ JEREMIE a JESSICA v těchto regionech. Nejvzdálenější regiony se budou také moci zapojit do iniciativy „Regiony pro hospodářskou změnu“ a využít možnost rychlého rozšíření „fast-track“, kterou iniciativa nabízí a která je prováděna prostřednictvím meziregionální části cíle územní spolupráce a programu sítí pro rozvoj měst (Urbact II). Protože tato iniciativa podporuje vznik sítí regionálních činitelů a pilotních projektů, které by nakonec mohly být začleněny do konvergenčních programů a programů pro konkurenceschopnost, obsahuje prioritní témata obzvlášť významná pro nejvzdálenější regiony, jako zhodnocování pobřežních oblastí a využívání moří a oceánů. V oblasti vzdělávání a odborné přípravy Komise povzbuzuje rozvoj nových dovedností a know-how, které budou mít zásadní význam pro to, aby jednotlivec mohl čelit výzvám, jež přináší 21. století. Toto přizpůsobování lidského kapitálu bude vyžadovat aktivní zapojení do univerzitních výměnných programů, práci na klíčových schopnostech prostřednictvím celoživotního učení[16] a posilování spolupráce mezi evropskými systémy vzdělávání a odborné přípravy. A konečně musí být nejvzdálenější regiony schopné využít možnosti, které nabízejí stávající programy Společenství v oblasti výzkumu, dopravy, energetiky, inovací, informačních a komunikačních technologií, vzdělávání či kultury prostřednictvím aktivní účasti na příslušných výzvách k předkládání návrhů. 5.2. Nové úkoly, prohlubování znalostí a posilování partnerství S ohledem na témata podrobně zkoumaná během veřejné diskuze Komise navrhuje zejména následující opatření: a) Změna klimatu - Zahájit rozbor hospodářského dopadu přizpůsobování se změně klimatu v pobřežních oblastech. Tento výzkum se bude týkat celé Evropské unie, bude však obsahovat zvláštní analýzu věnovanou nejvzdálenějším regionům. Měl by podporovat systematickou výměnu osvědčených postupů, pokud jde o náklady a plánování přizpůsobování v pobřežních oblastech. - Podporovat zavádění politiky integrovaného řízení rizik v pobřežních oblastech (záplavy, eroze pobřeží, snižování ohrožení obyvatel a majetku vystavených rizikům) a nástrojů monitorování a včasného varování v souvislosti s bezpečností a civilní ochranou. - Vypracovat dobrovolný plán ochrany přírody založený na zkušenostech, které byly získány ze sítě Natura 2000. - Stanovit a provádět opatření za účelem boje proti invazivním druhům. - V rámci bílé knihy o přizpůsobení se důsledkům změny klimatu uznat zranitelnost nejvzdálenějších regionů. b) Demografický vývoj a migrační toky - Zahájit studii o dopadech pro lepší porozumění důsledkům – pozitivním i méně pozitivním – jak migrace, tak demografického vývoje pro území, trh práce, veřejné služby, školství a zdravotnictví v nejvzdálenějších regionech. Díky takové studii by mohlo být vypracováno „hodnocení migrace“ pro každý region. Při střednědobém hodnocení nedávno zahájeného programu „Solidarita a řízení migračních toků (2007–2013)“ Komise zváží, zda jsou zapotřebí další kroky, např. nezbytnost a proveditelnost zřízení evropského fondu pro přizpůsobení se migraci. - V oblasti demografie vyzývá Komise členské státy a regionální orgány nejvzdálenějších regionů, aby pokračovaly v analytické činnosti, popřípadě ji posílily, s cílem začlenit faktor demografického vývoje do koncepce svých politik, především politiky vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti a do procesu programování strukturálních fondů. Vyzývá také národní statistické úřady, aby nadále spolupracovaly s Eurostatem. c) Zemědělství - Nadále podporovat využívání všech možností, které nabízí režim POSEI v oblasti strukturování a rozdělení rozpočtových prostředků přidělených každému nejvzdálenějšímu regionu, počet výrobních odvětví, jež by měla být podporována, a monitorování problémů týkajících se životního prostředí spojených se specifickým znečišťováním. - Podporovat využívání nejrůznějších podpor na zahájení činnosti a investice mladých zemědělců, které mohou být různě odstíněny v rámci příslušného programu pro rozvoj venkova, aby byly zohledněny specifické potřeby každého regionu. - Využít všech možností, které se nabízejí v programech Společenství pro propagaci produktů[17] a začlenit do těchto programů více produktů, což jistě přispěje ke zvýšení počtu odbytišť a upevní pozici úspěšného zemědělského a zemědělsko-potravinářského odvětví. d) Námořní politika - Přizpůsobit evropskou integrovanou námořní politiku a různá, na jednotlivá odvětví zaměřená opatření stanovená v akčním plánu této politiky, zvláštním rysům nejvzdálenějších regionů. - Prohloubit znalosti námořních záležitostí, mořského prostředí a hodnotu služeb, které poskytují mořské ekosystémy, v těchto regionech prostřednictvím zvláštní analýzy v rámci projektu o socioekonomických námořních údajích, jenž provádí Eurostat, a evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat (EMODNET). Získané informace umožní uveřejnit souhrnnou analýzu nejvzdálenějších regionů v atlasu moří, který Komise vydá v roce 2009. - Vytvořit sítě zaměřené na výzkum a zhodnotit význam nejvzdálenějších regionů, který mají pro Evropu jako jedinečná pozorovací centra mořského prostředí, v rámci nové strategie mořského a námořního výzkumu[18]. V rámci 7. rámcového programu pro výzkum a technický rozvoj podpořit výzkum o poznání, ochraně a řízení mořských ekosystémů. - Podporovat nejvzdálenější regiony, aby se zhostily strategické úlohy v oblasti správy námořních záležitostí a dozoru nad nimi na svém území, zejména prostřednictvím rozvoje vlastní regionální integrované námořní politiky, územního plánování námořních prostor a spolupráce se třetími zeměmi, která se bude odehrávat v rámci programů Společenství pro územní spolupráci nebo regionálního plánu dohledu nad rybolovem v jihozápadní části Indického oceánu. - Podporovat spojení námořní dopravy mezi nejvzdálenějšími regiony a jejich sousedními třetími zeměmi za účelem posílení hospodářských a kulturních výměn, přičemž by se změnily současné hlavní směry Společenství, pokud jde o státní podpory pro námořní dopravu, aby byly povoleny podpory pro zahájení takových spojení, a to nejpozději při jejich příští revizi. Nejvzdálenější regiony mohou pro provozování takových spojení alternativně používat smlouvy o veřejných službách, přičemž ověří kritéria judikatury „Altmark“[19]. e) Posílení partnerství - Při přijímání nových právních předpisů Společenství zkvalitnit posouzení dopadu těchto předpisů na nejvzdálenější regiony, aby byla zajištěna jejich koherence. V tomto ohledu by činnost meziútvarové skupiny Komise pro nejvzdálenější regiony mohly podle potřeby doplnit ad hoc pracovní skupiny, vytvořené pro řešení specifických problémů. - Zahájit socioekonomický výzkum o faktorech růstu v nejvzdálenějších regionech, který se zaměří na prosperující odvětví uvedená v tomto sdělení, určí nejvýznamnější omezení pro jejich rozvoj a ukáže, kde hledat řešení. - Začlenit úvahy o rozvoji strategie pro nejvzdálenější regiony do probíhajících postupů a opatření a zajistit, aby se do nich tyto regiony plně zapojily. Těmito postupy a opatřeními jsou: zelená kniha o evropské územní soudržnosti, budoucnost politiky soudržnosti po roce 2013, reforma rozpočtu Unie, regionální integrace pro rozvoj zemí AKT, zelená kniha o budoucnosti vztahů mezi EU a zámořskými zeměmi a územími či rozvoj evropské námořní politiky. - V rámci dohod o hospodářském partnerství jsou nejvzdálenější regiony povolány ke konstruktivní účasti na procesu provádění a završování těchto dohod. Měly by zejména využít všech příležitostí, které posilování regionální spolupráce nabízí pro obchod se zbožím a službami, ale také v dalších oblastech, jako jsou služby, duševní vlastnictví a veřejné zakázky. Právě v těchto oblastech, v nichž nejvzdálenější regiony vykazují komparativní výhody, by se mohlo hospodářství těchto regionů a hospodářství zemí AKT vhodně doplňovat. V tomto ohledu je třeba podporovat opatření zaměřená na posilování způsobilosti nejvzdálenějších regionů jednak začlenit se do obchodních toků, které se jich týkají, jednak řídit se obchodní politikou EU. - Společně s nejvzdálenějšími regiony pořádat informativní setkání s cílem lépe objasňovat nástroje a politiky Společenství (7. rámcový program pro výzkum a technický rozvoj, šíření možností spolupráce vytvořených ERF a EFRR, atd.). - Společně s členskými státy a nejvzdálenějšími regiony pořádat fórum nejvzdálenějších evropských regionů, které by se konalo každé dva roky (vytvoření sítě osvědčených postupů, odměňování iniciativ rozvíjených prosperujícími odvětvími, zvláštní kampaně zaměřené na zvyšování povědomí o úkolech, před kterými stojí nejvzdálenější regiony atd.). 6. ZÁVěR V tomto sdělení Komise reaguje na žádost Evropské rady z prosince 2007, přičemž zohledňuje stanoviska, jež vyjádřily zúčastněné strany během veřejné diskuze. Význam nejvzdálenějších regionů v době, kdy čelíme celosvětovým výzvám – energetické a potravinové krizi, změně klimatu, demografickým tlakům a migračním tokům, naléhavé potřebě lepšího řízení oceánů – musí být zhodnocen. Tyto regiony jsou opravdovými myšlenkovými laboratořemi, v nichž všechny tyto výzvy a jevy mohou být podchyceny, podrobně zkoumány a shrnuty do podoby modelů. Ukazuje se, že zkušenosti těchto regionů jsou významné pro jejich geografické okolí i pro ostatní části Unie. Jejich potenciál, který obsahuje nové paradigma, musí být v budoucnosti využit. To však nesmí nicméně vést k tomu, aby přestal být pozorně sledován vývoj evropských odvětvových politik, v jejichž rámci by měly být využity všechny existující možnosti. Tento nový přístup musí podnítit vznik nových projektů s přidanou hodnotou a aspektem udržitelného rozvoje, jež by měly v dlouhodobém výhledu vyústit v obnovenou evropskou strategii ve prospěch nejvzdálenějších regionů. [1] Konzultace zahájená sdělením Komise s názvem „Strategie pro nejvzdálenější regiony: výsledky a výhledy do budoucnosti“ KOM(2007) 507 v konečném znění. [2] Od posledního rozšíření EU již nejvzdálenější regiony nepatří ke skupině nejchudších regionů. Nicméně ve srovnání s průměrem Společenství v roce 2005 (EU-27=100) Francouzská Guyana (HDP/obyv. 50,5), Réunion (HDP/obyv. 61,6), ale i Azory (HDP/obyv. 66,7) a v menší míře Guadeloup (HDP/obyv. 70,60) a Martinik (HDP/obyv. 75,6) stále náležejí k nejméně prosperujícím regionům EU-27. Kanárské ostrovy (HDP/obyv. 93,7) a Madeira (HDP/obyv. 94,9) se blíží průměru Společenství. [3] Sdělení Komise „Strategie pro nejvzdálenější regiony: výsledky a výhledy do budoucnosti“ KOM(2007) 507 v konečném znění ze dne 12. září 2007. [4] Státní podpora N 199/2007 týkající se nákladní dopravy ve francouzských zámořských departementech. [5] Státní podpora N 912/2006 týkající se jednorázových podpor sociální povahy pro letecké spojení v rámci Francouzské Guyany a pro leteckou dopravu v autonomním regionu Madeira. [6] KOM(2008) 306 v konečném znění ze dne 20. května 2008. [7] Sdělení Komise „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ KOM(2007) v konečném znění, modrá kniha, SEK(2007) 12/78/2 akční plán. [8] Jako příklad lze uvést státní podporu NN 22/2008 týkající se podpůrných opatření v rámci AIEM na Kanárských ostrovech, rozhodnutí 2008/417/ES ze dne 3. června 2008 týkající se sazby spotřební daně na pivo vyráběné na Madeiře a státní podporu N421/2006 týkající se povolení režimu státní podpory formou snížené daňové sazby pro podniky zaevidované ve svobodném pásmu na Madeiře. [9] Jako příklad lze uvést rozhodnutí Rady 2008/439/ES ze dne 9. června 2008 týkající se změny režimu tzv. „octroi de mer“ (přístavní daně), pokud jde o nové produkty z Franouzské Guyany a nařízení Rady (ES) č. 645/2008 ze dne 8. července 2008 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro dovoz některých produktů rybolovu na Kanárské ostrovy. [10] Program Makaronésie převzal svůj název od názvu prostoru nadnárodní územní spolupráce, který sdružuje Kanárské ostrovy, Madeiru a Azory. [11] Sdělení Komise ze dne 24. října 2007 o budoucnosti vztahů mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, KOM(2007) 641 v konečném znění. [12] Všechny příspěvky a shrnutí závěrů veřejné konzultace jsou dostupné na této internetové stránce: http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/rup/contri_fr.htm. [13] Změna klimatu, demografický vývoj a migrační toky, zemědělství a námořní politika. [14] Sdělení Komise ze dne 24. října 2007 o budoucnosti vztahů mezi Evropskou unií a Kapverdskou republikou, KOM(2007) 641 v konečném znění. [15] Středisko SEAS Guyana: Satelitní dohled nad životním prostředím amazonské oblasti (Surveillance de l'Environnement Amazonien assistée par satellite). [16] Doporučení o klíčových schopnostech pro celoživotní učení, Úř. věst. L 394, 30.12.2006. [17] Program pro propagaci grafického znaku nejvzdálenějších regionů (nařízení Rady č. 247/2006) a příloha I nařízení Komise č. 501/2008 – roční orientační rozpočet: 1 milion EUR a rovněž opatření na propagaci produktů stanovená v nástrojích POSEI. [18] KOM(2008) 534 „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu. Ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“. [19] Rozsudek Soudního dvora – Úř. věst. C 266, 20.9.2003, s. 1.