2008
ÚČELNOST PODPORY EU POSKYTOVANÉ 
BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A UKRAJINĚ V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 9
CS
ÚČELNOST PODPORY EU 
POSKYTOVANÉ BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A UKRAJINĚ V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVAZvláštní zpráva č. 9    2008
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce, ES)
PH812631_CS_inside_BT.indd   1 3/03/09   15:02:25
2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva č.  9    2008
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009
ISBN 978-92-9207-134-9
DOI 10.2865/4091
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
PH812631_CS_inside_BT.indd   2 3/03/09   15:02:26
OBSAH
Body 
 SEZNAM ZKRATEK
IV SHRNUTÍ
17 ÚVOD
810   ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
1162  ZJIŠTĚNÍ
1152   DO JAKÉ MÍRY BYLA PODPORA, KTEROU EU POSKYTOVALA NA PROJEKTY 
V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA V BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A NA UKRAJINĚ, ÚSPĚŠNÁ? 
1119 SPRÁVA HRANIC: USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY2027 MIGRACE A AZYL: MALÝ POKROK2844  BOJ PROTI ORGANIZOVANÉ TRESTNÉ ČINNOSTI: SMÍŠENÉ VÝSLEDKY
4552 SOUDNICTVÍ A ŘÁDNÁ SPRÁVA VĚCÍ VEŘEJNÝCH: SMÍŠENÉ VÝSLEDKY
5357  JAKÉ JSOU HLAVNÍ PŘÍČINY NEDOSTATEČNÝCH VÝSLEDKŮ?
54  DOSAŽENÍ OMEZENÝCH VÝSLEDKŮ JE ZPRAVIDLA ZPŮSOBENO KOMBINACÍ NĚKOLIKA FAKTORŮ TÝKAJÍCÍCH SE VŠECH 
HLAVNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
5556 NEDOSTATKY V ŘÍZENÍ PROJEKTŮ ZE STRANY KOMISE57 NEDOSTATKY VE SPOLEČNÉM ŘÍZENÍ S MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
5862   DO JAKÉ MÍRY EXISTUJE V KOMISI PROCES UČENÍ UMOŽŇUJÍCÍ ZOHLEDNIT ZÍSKANÉ POZNATKY PŘI DALŠÍ POMOCI 
V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA?
6061 NEBYLY VYUŽITY VŠECHNY MOŽNOSTI ZÍSKAT INFORMACE
62 ZÍSKANÉ ZKUŠENOSTI AŽ PŘÍLIŠ ČASTO NEBYLY V NOVÝCH PROJEKTECH ZOHLEDNĚNY
6373  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I  MAPA 
 PŘÍLOHA II  SVV  PŘEHLED PROJEKTŮ PROSTŘEDKY PŘIDĚLENÉ V RÁMCI PROGRAMŮ V OBDOBÍ 20002005 
 PŘÍLOHA III  PŘEHLED AUDITOVANÝCH ZAKÁZEK 
 PŘÍLOHA IV  OBLAST ČINNOSTI MISE EUBAM
 ODPOVĚDI KOMISE
PH812631_CS_inside_BT.indd   3 3/03/09   15:02:26
PH812631_CS_inside_BT.indd   4 3/03/09   15:02:26
SEZNAM ZKRATEK
AENEAS : Program finanční a technické pomoci třetím zemím v oblasti migrace a azylu 
BUMAD : Multisektorová pomoc a budování kapacit v oblasti boje proti drogám na Ukrajině, 
v Moldavsku a Bělorusku (Drug Kontrol Multisectoral Assistance and Insitution Building in  
Ukraine, Moldova and Belarus)
EUBAM : Mise Evropské unie pro pomoc na hranicích pro Moldavsko a Ukrajinu
GŘ: Generální ředitelství 
IOM : Mezinárodní organizace pro migraci 
NAP : Národní akční program 
RAP : Regionální akční program 
TACIS : Technická pomoc pro Společenství nezávislých států 
UNDP : Rozvojový program OSN 
UNHCR : Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky 
PH812631_CS_inside_BT.indd   5 3/03/09   15:02:26
SHRNUTÍ 
I. 
Po rozšíření v letech 2004 a 2007 se Evrop-
ská unie stala přímým sousedem Běloruska,  Moldavska a Ukrajiny. Komise těmto státům  poskytla značné finanční prostředky (166 mili-onů EUR v období 2000–2005) na zlepšení jejich kapacit v oblasti hraniční kontroly, řízení mig-race a azylu, boji proti organizované trestné  činnosti a v oblasti soudnictví a řádné správy věcí veřejných. Kvůli nerespektování demo-kracie a lidských práv Komise omezila pomoc Bělorusku. EU využila různé nástroje pomoci,  
z nichž nejvýznamnější je program TACIS. Větší část pomoci byla poskytována prostřednictvím mezinárodních organizací (viz body 1–7). 
II. 
Účelem auditu Účetního dvora bylo posoudit  úspěšnost podpory EU, stanovit příčiny případ-
ných nedostatečných výsledků a zjistit, do jaké míry zavedla Komise proces učení umožňující zohlednit získané poznatky při další pomoci  v této oblasti. Účetní dvůr provedl audit  40 zakázek v celkové hodnotě 100 milionů EUR 
(viz body 8–10 a příloha III ).
III. 
Výsledky podpory, která byla předmětem  
auditu, byly z větší části uspokojivé, a to  
zejména v oblasti správy hranic. V oblasti  
migrace a azylu byl zaznamenán převážně neu-spokojivý pokrok. V boji proti organizované  
trestné činnosti a v oblasti soudnictví a řádné správy věcí veřejných bylo dosaženo smíšených výsledků (viz body 11–52). IV. 
Omezené výsledky byly většinou důsledkem  
kombinace několika faktorů, které se týkaly  Komise, mezinárodních institucí a různých  orgánů v uvedených třech zemích. Výsledky  projektů dále snižovaly i externí faktory, jako např. politická nestabilita na Ukrajině. Delegace v Kyjevě byla navzdory velmi kompetentnímu personálu přetížená, neboť se zabývala rychle rostoucí oblastí politiky a s tím souvisejícími  projekty, které zahrnovaly nejen Ukrajinu, ale také Bělorusko a Moldavsko. Delegaci v Mol-
davsku, otevřené v říjnu 2005, trvalo téměř  dva roky, než fakticky zahájila řízení projektů. Souběžná existence několika nástrojů financo-vání ke stejnému účelu a chybějící propojení  mezi nimi omezovaly kvalitu koncepce. Některé nedostatky byly zjištěny i ve společném řízení s mezinárodními institucemi. Koordinace pod-
pory EU s podporou od dalších dárců vesměs  nebyla dostatečně propracovaná. Komise plně nevyužila možnosti poučit se a získané zkuše-nosti nebyly vždy v nových projektech zohled-něny (viz body 53–62).
V. 
Na základě těchto připomínek Účetní dvůr  
předkládá podrobná doporučení, která by  
mohla Komisi pomoci zvýšit účelnost podpory 
poskytované Bělorusku, Moldavsku a Ukrajině 
v oblasti svobody, bezpečnosti a práva (viz  body 63–73).
PH812631_CS_inside_BT.indd   6 3/03/09   15:02:26
7
ÚVOD
 1.  Jedním ze základních cílů Evropské unie (EU) je vytvořit pro své občany prostor 
svobody, bezpečnosti a práva1. Tento cíl má důležitou vnější dimenzi. Po 
rozšíření v letech 2004 a 2007 se Evropská unie stala přímým sousedem Běloruska, Moldavska a Ukrajiny, sdílí s nimi společnou hranici a čelí stej-ným výzvám v boji proti organizované trestné činnosti, terorismu a jiným protiprávním činnostem (viz mapa v příloze I ).
 2.  Evropská unie podniká zvláštní opatření, aby uvedeným třem státům pomohla 
při zlepšování jejich kapacity v oblasti hraniční kontroly, řízení migrace a azylu, boji proti organizované trestné činnosti a v oblasti soudnictví  a řádné správy věcí veřejných
2. V období 2000–2005 poskytla Komise  
celkem 165,7 milionu EUR na financování 89 projektů (viz příloha II ). 
 3.  Hlavním nástrojem pro poskytování podpory EU je program TACIS3. Projekty se 
financují z různých částí tohoto programu: národních akčních programů, regionálních akčních programů a programů přeshraniční spolupráce. Pro-gram TACIS vznikl v roce 1991 a jeho celkovým cílem bylo pomoci při  přechodu na tržní hospodářství a posílit demokracii a právní stát v part-nerských zemích. Program TACIS byl uzavřen v roce 2006, nicméně platby budou pokračovat minimálně až do roku 2010. Počínaje rokem 2007 je  pomoc Bělorusku, Moldavsku a Ukrajině poskytována v rámci nového  nástroje s názvem evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI)
4.
 4.  Na pomoc uvedeným třem zemím v oblasti svobody, bezpečnosti a práva využila Evropská unie kromě programu TACIS i další nástroje: 
přípravnou akci pro spolupráci v oblasti migrace (financovaná ze  a) 
zvláštní rozpočtové položky);
program finanční a technické pomoci třetím zemím v oblastech mig- b) 
race a azylu (AENEAS)5;
mechanismus rychlé reakce c) 6;
Evropskou iniciativu pro demokracii a lidská práva d) 7.1 Komise v minulosti používala 
pro tuto oblast politiky název „spravedlnost a vnitřní věci“.
2 Již v roce 2003 byl zveřejněn akční 
plán EU pro spravedlnost a vnitřní 
věci pro Ukrajinu (Úř. věst. C 77, 
29.3.2003). Tento akční plán byl 
revidován v roce 2007.
3 Program technické pomoci pro 
Společenství nezávislých států. V rámci programu TACIS obdrželo pomoc 12 států, a to Bělorusko, Moldavsko, Ruská federace 
a Ukrajina ve východní Evropě, 
Arménie, Ázerbajdžán a Gruzie na Kavkaze a Kazachstán, Kyrgyzstán, Tádžikistán, Turkmenistán a Uzbekistán ve Střední Asii.
4 Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1638/2006 ze 
dne 24. října 2006 o obecných 
ustanoveních o zřízení evropského 
nástroje sousedství a partnerství 
(Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1).
5 Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 491/2004
(Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 1).
6 Nařízení Rady (ES) č. 381/2001 
ze dne 26. února 2001 (Úř. věst. L 57, 
27.2.2001, s. 5).
7 Nařízení Rady (ES) č. 2242/2004 
(Úř. věst. L 390, 31.12.2004, s. 21).
PH812631_CS_inside_BT.indd   7 3/03/09   15:02:26
8
 5.  Přenesením pravomocí8 v roce 2003 přešla celková odpovědnost za provádění 
pomoci EU ve všech třech zemích na delegaci Komise v Kyjevě. V říjnu 2005 byla v Moldavsku otevřena nová delegace, která převzala odpovědnost za provádění projektu v létě 2007. Projekty mimo rámec TACIS většinou řídí ústředí Komise (Úřad pro spolupráci EuropeAid a GŘ pro spravedlnost,  svobodu a bezpečnost).
 6.  Největší část pomoci v oblasti svobody, bezpečnosti a práva je poskytována prostřednictvím mezinárodních organizací: Rozvojového programu OSN (UNDP), Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), Meziná-rodní organizace pro migraci (IOM) či Rady Evropy. Na základě standard-ních dohod o příspěvcích uzavřených s Komisí mají tyto mezinárodní  organizace na starosti některé aspekty provádění projektů, včetně zadá-vání veřejných zakázek a plateb (tzv. společné řízení). 
 7.  Situace v Bělorusku byla poněkud specifická. V roce 1996 byla mezi Bělorus-kem a EU podepsána dohoda o partnerství a spolupráci, ale k její ratifi-kaci z důvodu nerespektování demokracie a nedodržování lidských práv zatím nedošlo. Během období, na něž se vztahoval audit, se tak pomoc Bělorusku omezovala na projekty humanitární, přeshraniční a regionální spolupráce, projekty podpory reagující na potřeby obyvatelstva a dále  projekty, které přímo či nepřímo podporují demokratizaci a demokratické síly (např. podpora nezávislých sdělovacích prostředků, stipendia pro  mládež). U projektů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v Bělorusku se většinou jedná o nadnárodní projekty zahrnující Moldavsko a Ukrajinu.8 Přenesení odpovědnosti za řízení 
na delegace Komise v příslušných zemích.
PH812631_CS_inside_BT.indd   8 3/03/09   15:02:27
9
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 
 8. Cílem auditu bylo posoudit účelnost podpory, kterou EU poskytuje Bělorusku, 
Moldavsku a Ukrajině v oblasti svobody, bezpečnosti a práva. Audit se  zaměřil na následující tři otázky:
Do jaké míry byla podpora, kterou EU poskytovala na projekty v oblasti a) 
svobody, bezpečnosti a práva v Bělorusku, Moldavsku a na Ukrajině, úspěšná?
Jaké jsou hlavní příčiny případných nedostatečných výsledků? b) 
Do jaké míry existuje v Komisi proces učení umožňující zohlednit  c) 
získané poznatky při další pomoci v oblasti svobody, bezpečnosti  a práva?
 9.  Účetní dvůr provedl audit 40 zakázek, vybraných na základě přiměřeného úsudku, na něž EU přispěla celkovou částkou 99,3 milionu EUR (z celko-vého počtu 89 projektů
9 v hodnotě 165,7 milionu EUR v letech 2000–2005). 
Z toho 24 zakázek bylo dokončeno a 16 stále probíhalo ( příloha III ). Většina 
těchto probíhajících zakázek navazovala na dřívější projekty financované EU, což umožnilo posoudit proces učení Komise (viz výše hlavní otázka (c)). Audit prověřoval výsledky projektů a porovnával je se stanovenými cíli, dále faktory, které brání dosažení cílů, a zkoumal získané poznatky a jejich zohlednění v navazujících projektech nebo programech. 
 10.  Zkoumaných 40 zakázek se vztahovalo k následujícím podoblastem: 
správa hranic; a) 
migrace a azyl; b) 
boj proti organizované trestné činnosti; c) 
soudnictví a řádná správa věcí veřejných. d) 
  Auditorský tým zkoumal dané projekty na místě od listopadu 2006 až do čer-
vence 2007, přičemž uskutečnil také návštěvy prováděcích mezinárodních organizací, vnitrostátních orgánů a monitorovacích jednotek
10.9 Projekt se provádí prostřednictvím 
jedné nebo více zakázek.
10 Komise pověřuje pravidelným 
monitorováním projektů konsorcium.
PH812631_CS_inside_BT.indd   9 3/03/09   15:02:27
PŘIPOMÍNKY
DO JAKÉ MÍRY BYLA PODPORA, KTEROU EU 
POSKYTOVALA NA PROJEKTY V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA V BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A NA UKRAJINĚ, ÚSPĚŠNÁ?
SPRÁVA HRANIC: USPOKOJIVÉ VÝSLEDKY 
 11.  Bělorusko a Ukrajina se potýkají se závažnými problémy při správě hranic, 
způsobenými jednak celkovou délkou jejich vnějších hranic (přibližně  3 000 km v případě Běloruska a 7 000 km v případě Ukrajiny) a jednak  skutečností, že jejich hranice, a to zejména s Ruskem, nejsou oficiálně  vytyčeny. Na rusko-běloruské hranici se neprovádějí prakticky žádné hra-niční a celní kontroly. Tato propustnost hranic povzbuzuje přeshraniční trestnou činnost i nelegální migraci. 
 12.  Správu hranic mezi Moldavskem a Ukrajinou komplikuje existence samo-zvané Podněsterské moldavské republiky (dále také „Podněstří“), která  není mezinárodně uznaná. Státní hranice mezi Moldavskem a Ukrajinou je 1 222 km dlouhá, z toho 472 km na moldavské straně je pod kont-rolou podněsterských úřadů. Tyto úřady kontrolují oblast východně od řeky Dněstr a jednají v podstatě nezávisle na zbytku Moldavska (viz  rámeček 1).
ZÁKLADNÍ INFORMACE O KONFLIKTU V PODNĚSTŘÍRÁMEČEK 1
Současně s procesem osamostatnění Moldavska od Sovětského svazu se od roku 1989 začala v regionech 
s převážně nemoldavskou populací objevovat protestní hnutí odmítající úsilí Moldavska o samostatnost. 
V reakci na moldavskou deklaraci suverenity byla v roce 1990 vyhlášena samostatná Podněsterská 
moldavská republika. Došlo ke střetům a boje, které kulminovaly v roce 1992, vedly ke stovkám úmrtí 
a útěku přibližně 100 000 uprchlíků. 
O možném řešení tohoto zmrazeného konﬂ  iktu jedná Moldavsko a Podněstří od roku 1995 za asistence 
OBSE, Ruska a Ukrajiny jako mezinárodních prostředníků. Po nástupu vlády prezidenta Juščenka se na Ukrajině otevřela příležitost k pokroku v řešení celé situace. Od září 2005 se jako pozorovatelé 
účastní vyjednávacího procesu Evropská unie a Spojené státy. Od března 2005 má EU svého zvláštního zástupce pro Moldavsko. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   10 3/03/09   15:02:27
11
 13.  Komise výrazně napomohla zlepšit kapacity Běloruska, Moldavska a Ukrajiny 
v oblasti správy hranic. Správa hranic představuje finančně nejvýznam-nější část, pokud jde o projekty v oblasti svobody, bezpečnosti a práva. V rámci programů v letech 2000–2005 bylo na tuto oblast vyčleněno 63,2 % podpory EU (104,7 milionu EUR). Účetní dvůr provedl audit 10 zakázek  v celkové hodnotě 51,8 milionu EUR. 
 14.  Většina auditovaných projektů dosáhla uspokojivých výsledků (viz příloha III ). 
Používání moderního vybavení a lepší technologie, spolu se školením pro pohraniční stráž, umožnily posílit hraniční kontroly a ostrahu (viz příklady v rámečku 2 ). Zejména Státní výbor pohraniční stráže Běloruska proká-
zal velké odhodlání a s využitím své vojenské struktury zajistil důsledný soulad se všemi smluvními požadavky. Značné problémy však byly zazna-menány u zakázek na stavební práce v souvislosti s výstavbou hraničního terminálu Kozloviči II
11 (viz rámeček 3).
PŘÍKLAD USPOKOJIVÉHO VÝSLEDKU: POUŽITÍ MODERNÍHO VYBAVENÍ PRO POSÍLENÍ HRANIČNÍ KONTROLYRÁMEČEK 2
V rámci projektů „Zlepšení správy hranic Ukrajiny“ (příspěvek EU ve výši 4,0 milionu EUR) a „Posílení 
správy hranic Běloruské republiky“ (příspěvek EU ve výši 13,3 milionu EUR) byly mimo jiné dodány 
fotoaparáty, mikroskopy, vybavení na ověřovaní dokumentace, vozidla, výpočetní technika včetně 
automatizovaných telefonních ústředen pro pohraniční jednotky a technického vybavení pro kont-
rolu online, např. nežádoucích osob či odcizených vozidel. Všechny kontrolované investiční položky 
byly na místě v souladu s popisem v inventární knize, byly náležitě označené a funkční a používaly se v souladu se svým účelem. 11 Mezinárodní hraniční terminál 
Kozloviči (který se nachází v blízkosti běloruského Brestu) je hlavním silničním přechodem pro nákladní vozidla na hranici mezi Běloruskem 
a Polskem (transevropský dopravní 
koridor II).
PH812631_CS_inside_BT.indd   11 3/03/09   15:02:27
12
PŘÍKLAD NEUSPOKOJIVÉHO VÝSLEDKU: NIŽŠÍ ROZSAH PRACÍ A ZPOŽDĚNÍ RÁMEČEK 3
Na konci roku 2006, tj. k původnímu datu dokončení projektu, se hraniční terminál Kozloviči II (pří-
spěvek EU ve výši 14,0 milionu EUR) stále podobal obrovskému staveništi – většina budov byla z polo-
viny nedostavěná a cesty, parkoviště a chodníky chyběly úplně. Vzhledem k problémům s daňovými 
úlevami a cenovému podhodnocení ve fázi zadávacího řízení byl vypracován dodatek ke smlouvě, který 
výrazně snížil rozsah prací (např. některé budovy budou dokončeny pouze ve formě hrubé stavby). Na 
dokončení mezinárodního hraničního terminálu dle původního plánu a smlouvy je potřeba dalších ﬁ nančních prostředků ve značné výši. 15.  Finančně nejvýznamnější projekt v oblasti svobody, bezpečnosti a práva – mise 
Evropské unie pro pomoc na hranicích pro Moldavsko a Ukrajinu12 (EUBAM, 
celkový příspěvek EU ve výši 19,1 milionu EUR) – výrazně přispěl k budo-vání kapacit moldavské a ukrajinské pohraniční stráže a celní správy (viz mapa v příloze IV ). Projekt EUBAM například napomohl účelnému zavedení 
a monitorování nového celního režimu mezi Moldavskem a Ukrajinou, čímž 
přispěl k boji proti pašování a protiprávní přeshraniční činnosti. Díky tomu bylo odhaleno rozsáhlé pašování v souvislosti s Podněstřím. Protiprávní 
daňové úniky a neplacení cel se týkaly např. vozidel, ovoce a zeleniny  a drůbežího masa. Jen u drůbežího masa dosáhly ztráty státního rozpočtu dle výpočtů EUBAM výše 43 milionů EUR v případě Ukrajiny a 18 milionů EUR v případě Moldavska (období říjen 2005 až květen 2006). 12 Mise EUBAM funguje od 
1. prosince 2005. Činnosti mise vycházejí z memoranda o porozumění uzavřeného mezi Evropskou komisí a vládami Ukrajiny 
a Moldavské republiky. Tento projekt 
byl motivován bezpečnostními hrozbami v podněsterském regionu a s tím spojenou předpokládanou vysokou mírou přeshraniční trestné činnosti. Prováděcím partnerem mise EUBAM je Rozvojový program 
OSN (UNDP). Na misi se věcně podílí 
16 členských států EU vysíláním odborných pracovníků (přibližně 100 celních pracovníků a pracovníků pohraniční stráže). Mise EUBAM má 
provozní sídlo v Oděse (Ukrajina) 
a kromě toho vytvořila jednu 
oblastní kancelář v Kišiněvě 
(Moldavsko), pět oblastních kanceláří podél hranice Ukrajiny, 
Moldavska a Podněstří a oblastní 
kancelář spojenou s logistickou základnou v ukrajinských přístavech Oděsa a Iličevsk. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   12 3/03/09   15:02:27
13
 16.  Dle zjištění EUBAM bývá velmi obtížné zajistit trestní stíhání v případech 
pašování13 (nedostatečná legislativa, neefektivní součinnost a nejasné  
role státní celní správy, pohraniční stráže, daňové policie a bezpečnostní služby, špatné vytyčení zelené hranice). Většina případů nebyla stíhána jako trestný čin, ale pouze jako správní přestupek, bez povinného zabavení příslušného zboží
14. EUBAM také zjistila, že v důsledku korupce státního 
zastupitelství a soudních orgánů byli pašeráci propuštěni a pašované  zboží jim bylo navráceno. 
 17.  Po zahájení své činnosti v listopadu 2005 byla mise EUBAM prvních šest měsíců financována prostřednictvím mechanismu rychlé reakce
15. Tento 
mechanismus byl uplatněn s cílem rychle a pružně reagovat na příležitost urychlit řešení podněsterského konfliktu (viz rámeček 1), která se objevila v roce 2005. Projekt vychází z předpokladu, že klíčovými prvky mírového řešení tohoto konfliktu je zlepšení hraničních a celních kontrol a ostrahy po celé délce hranice. Platnost takového předpokladu lze posoudit až  s velmi dlouhým časovým odstupem. 
 18.  Poté se financování EUBAM vyznačovalo využíváním několika krátkodobých smluv financovaných z různých regionálních akčních programů v rámci TACIS. V důsledku toho se pracovní či nájemní smlouvy musely vždy po několika měsících obnovovat. Při programování svých činností v daném regionu Komise nepočítala s tak velkým dlouhodobým projektem (téměř milion eur měsíčně).
 19.  Pro doplnění podpory poskytované misí EUBAM financuje Evropská unie nákup vybavení používaného na hranicích, a to v rámci projektu „Zlepšení hra-niční kontroly na moldavsko-ukrajinské hranici“ (projekt BOMMOLUK,  příspěvek EU ve výši 9,9 milionu EUR). Tento doplňkový projekt s sebou nese další výzvy, které je v budoucnu potřeba vyřešit, jako například  složité zadávací řízení
16, výběr místa, které je s ohledem na délku hranic 
nejvhodnější pro umístění příslušného vybavení, a zajištění toho, aby se toto vybavení doplňovalo s vybavením financovaným ostatními dárci
17. 
Kromě toho musejí vlády příslušných zemí poskytnout dostatek státních prostředků na provozní výdaje a údržbu.13  Jako např. v případu pašování 
alkoholických výrobků vysoké hodnoty z Podněstří na Ukrajinu.
14 Burden of Proof, the difficulty of 
securing criminal prosecutions for 
smuggling cases in Ukraine  
(Důkazní břemeno, obtíže při 
zajišťování trestního stíhání případů pašování na Ukrajině), zvláštní zpráva EUBAM.
15  Tento mechanismus lze použít 
tehdy, „pokud v zemích, které jsou příjemci pomoci, vypukne nebo začne vznikat krize, nastane situace, kdy jsou ohroženy právo, pořádek 
a bezpečnost jednotlivců, nebo 
situace, která by mohla přerůst v ozbrojený konflikt či destabilizaci země…“
16 V rámci dřívějšího projektu pro 
Ukrajinu nebylo kvůli neúspěšné veřejné soutěži možné zakoupit a dodat radarové zařízení 
a radiokomunikační síť 
(v celkové hodnotě 5,0 milionu EUR).
17 Vláda USA vyčlenila na zlepšení 
boje proti šíření zbraní hromadného ničení na ukrajinsko-moldavské hranici 28 milionů dolarů.
PH812631_CS_inside_BT.indd   13 3/03/09   15:02:27
14
MIGRACE A AZYL: MALÝ POKROK V OBTÍŽNÉM KONTEXTU 
 20.  Cílem politiky EU je podpořit úsilí třetích zemí o zlepšení jejich kapacit 
v oblasti řízení migrace a ochrany uprchlíků, předcházení nelegálnímu  přistěhovalectví a boje proti němu, poskytování informací o zákonných způsobech migrace a řešení situace uprchlíků nabídkou lepšího přístupu k trvalým řešením.
 21.  Bělorusko, Moldavsko a Ukrajina se nacházejí na východní hranici rozšířené EU. Všechny tři země jsou považovány za tranzitní země pro rozsáhlou  nelegální migraci na západ. Zejména Ukrajina zaznamenává zvýšení (legál-ních i nelegálních) migračních přesunů osob, které vstupují na její území a procházejí jím. Ročně přes Ukrajinu projdou tisíce nelegálních migrantů, zejména přes hranici s Ruskem.
 22.  Ukrajina se potýká s chronickým nedostatkem ubytování, zejména pro dlou-hodobé nelegální migranty. Předpokladem pro vrácení těchto osob do  vlasti je, aby ukrajinské orgány zjistily jejich totožnost a aby příslušná  velvyslanectví či konzuláty spolupracovaly – ty však ne vždy projevují  ke spolupráci ochotu. Jiným řešením by bylo zpětné přebírání osob, tj. převzetí zadržených osob zemí, ze které nelegálně vstoupily na Ukrajinu. Mezi Ukrajinou a Ruskem, odkud nelegální migranti na Ukrajině většinou přišli, však nebyla dohoda o zpětném přebírání osob podepsána.
 23.  Potřeba vhodného ubytování pro nelegální migranty je nyní ještě naléhavější, neboť 1. ledna 2008 vstoupila v platnost dohoda o zpětném přebírání  
osob uzavřená s Evropským společenstvím. V roce 2010, po přechodném dvouletém období, tak Ukrajina bude muset ubytovat stovky či dokonce 
tisíce nelegálních migrantů z třetích zemí, kteří jsou v současné době  zadržováni v sousedních členských státech EU, konkrétně v Maďarsku,  na Slovensku a v Polsku, a kteří přes Ukrajinu protiprávně vstoupili na  území EU.
PH812631_CS_inside_BT.indd   14 3/03/09   15:02:27
15
 24.  Příspěvek EU na projekty v podoblasti migrace a azylu z programů v období 
2000–2005 činil celkem 16,8 milionu EUR (10,2 % celkové podpory).  Účetní dvůr provedl audit 10 zakázek s příspěvkem EU v celkové výši  13,8 milionu EUR. 
 25.  Dosažené výsledky projektů týkajících se migrace a azylu byly neuspokojivé zejména v oblasti infrastruktury (viz příloha III ). Hlavním cílem EU je  
pomoci zřídit ubytovací střediska pro nelegální migranty a žadatele o azyl odpovídající mezinárodním humanitárním standardům. Navzdory podpoře EU se na Ukrajině těchto cílů ani zdaleka nepodařilo dosáhnout:
Podmínky zadržování a ubytování a) nelegálních migrantů v existujících 
střediscích byly často naprosto nepřijatelné. Obecně jsou nelegální migranti na Ukrajině ubytováni ve zcela přeplněných prostorách a trpí nedostatkem hygieny a vhodné stravy (viz rámeček 4). 
Výstavba či renovace b) nových zařízení pro nelegální migranty nepo-
stupovaly podle plánu (viz rámeček 5); 
Nově postavená dočasná ubytovací střediska pro žadatele c) o azyl nebyla 
plně vytížena nebo se vůbec nevyužívala (viz rámeček 6).
PODPORA EU POMOHLA ZMÍRNIT PROBLÉMY, AVŠAK ŽIVOTNÍ PODMÍNKY PRO NELEGÁLNÍ 
MIGRANTY V UBYTOVACÍM STŘEDISKU JSOU STÁLE NEPŘIJATELNÉ RÁMEČEK 4
V rámci projektu „Zřízení systému pro řízení migrace v Zakarpatsku, Ukrajina“18 (příspěvek EU ve výši 
2 milionů EUR na dvě zakázky) byla migrantům v zásadě dodána základní pomoc: jednalo se o distri-
buci potravin a hygienických balíčků, poskytování lékařské pomoci, oblečení, přikrývek a poskytování 
právní pomoci. Kromě toho se z projektu ﬁ  nancovaly naléhavé opravy, stavební práce a nejrůznější 
provozní výdaje. Tento projekt spočívá především v humanitární pomoci, nikoliv v budování kapacit, 
jak by se mohlo zdát z jeho názvu.
Delegace Komise provedla po téměř ročním provozu monitorování na místě (duben 2005). Dle jejích 
zpráv byly podmínky v zadržovacích střediscích Pavšino a Čop (stará část příslušné budovy) nelidské 
a ponižující a nesplňovaly minimální standardy stanovené Radou Evropy, Evropským soudem pro lidská 
práva a Výborem pro zabránění mučení a nelidskému zacházení. Dále delegace zjistila důkazy o tom, že humanitární pomoc poskytovaná prostřednictvím projektu se k migrantům, pro něž byla určena, ne vždy dostala. Na základě těchto zjištění ukrajinské orgány podnikly nápravná opatření.
18 Zakarpatská oblast hraničí s Maďarskem, Polskem, Rumunskem a Slovenskem a je ukrajinským tranzitním koridorem pro migranty 
do západní Evropy.
PH812631_CS_inside_BT.indd   15 3/03/09   15:02:27
16
RÁMEČEK 4
Vdobě auditu v listopadu 2006 byla kapacita v Pavšinu (320 míst) překročena o asi 100 osob. Místní 
partneři projektu uvedli, že v létě byla kapacita překročena mnohem více, a to až o 700 osob, což se 
příslušným způsobem negativně odrazilo na hygieně a zdraví.
Migranti dotazovaní Účetním dvorem se zdráhali mluvit otevřeně. Některé stížnosti však zazněly – 
zejména na nepředávání léků a na prohledávání, které prováděly maskované osoby. Bylo také zřejmé, že projekt nezajistil pokrytí základních potřeb (např. dostatečné vytápění, dostatek čisté a teplé vody, přiměřené oblečení včetně bot). V táborech bylo také málo tlumočníků, což ztěžovalo komunikaci mezi migranty a úřady. 26.  Udržitelnost zadržovacích a ubytovacích středisek na Ukrajině ohrožuje nedo-
statek státních prostředků na jejich provoz a údržbu a také nejasné rozdě-lení odpovědností mezi státní pohraniční stráží a ministerstvem vnitra. 
 27.  Obtíže týkající se registrace projektu, daňových úlev, vlastnictví pozemků a financování se objevily rovněž v souvislosti s projektem výstavby dočas-ného ubytovacího střediska pro žadatele o azyl (25 osob) v Bělorusku
19. 
Naopak v Moldavsku byla situace lepší. Dočasné ubytovací středisko v Kiši-něvě s kapacitou 160 míst bylo plně v provozu již v listopadu 2005. 19 Toto středisko se nachází 
v Gomelu, nedaleko Ukrajiny, kde žije jedna z největších komunit afghánských uprchlíků.
PH812631_CS_inside_BT.indd   16 3/03/09   15:02:28
17
SLABÝ POKROK PŘI ZŘIZOVÁNÍ NELEGÁLNÍCH UBYTOVACÍCH STŘEDISEK PRO NELEGÁLNÍ MIGRANTYRÁMEČEK 5
Cílem projektu „Budování kapacit v oblasti řízení migrace – CBMM I, Ukrajina“ (příspěvek EU ve výši 
3,8 milionu EUR) bylo renovovat dva bývalé vojenské objekty a zřídit z nich ubytovací střediska pro 
migranty s kapacitou 1 260 míst. V červnu 2006 se řídící výbor projektu rozhodl ﬁ  nancovat renovaci 
jen jednoho z objektů. V době provádění auditu (listopad 2006) ještě nebyly zadány žádné zakázky na 
stavební práce a ani po třech měsících po původním termínu dokončení projektu (1. 9. 2006) nebyly na 
renovaci vynaloženy žádné peníze. O základních aspektech renovace, např. způsobu vytápění či kana-lizaci, se stále jednalo. Kromě toho se řídící výbor rozhodl omezit kapacitu na 250 ubytovaných osob. To znamená, že EU by oproti původnímu plánu ﬁ  nancovala kapacitu přibližně o 1 000 míst menší.BOJ PROTI ORGANIZOVANÉ TRESTNÉ ČINNOSTI: SMÍŠENÉ VÝSLEDKY 
 28.  Postkomunistický proces přechodu v zemích střední a východní Evropy dopro-
vázelo značné zvýšení organizované trestné činnosti, jako je obchodování s lidmi, obchod s drogami a praní špinavých peněz. 
 29.  Ukrajina a Moldavsko jsou hlavními zeměmi, jež jsou zdrojem obchodování se ženami a dětmi pro nucenou prostituci v Evropě. V posledních letech došlo rovněž k nárůstu obchodování s muži, kteří jsou nuceni pracovat například jako dělníci. Celkový rozsah tohoto obchodování není příliš  znám, což je dáno jednak samotnou povahou organizované trestné čin-nosti a jednak tím, že jen velmi málo obětí chce nebo může informovat úřady o své situaci. Tento stav navíc zhoršují nedostatečná opatření na ochranu svědků. Bělorusko, Ukrajina a Moldavsko jsou považovány za  tranzitní trasu pro obchod s drogami směřujícími do členských států EU. Na praní výnosů ze závažné trestné činnosti se stále častěji využívají  bankovní systémy.
 30.  Na boj proti organizované trestné činnosti bylo z celkových prostředků vyčle-něných na oblast svobody, bezpečnosti a práva z programů na období  2000–2005 vynaloženo 19,2 milionu EUR (11,6 %). Účetní dvůr provedl  audit 10 zakázek s celkovým příspěvkem EU ve výši 18,6 milionu EUR.
PH812631_CS_inside_BT.indd   17 3/03/09   15:02:28
18
NEDOSTATEČNÉ VYUŽITÍ NOVĚ POSTAVENÝCH STŘEDISEK PRO ŽADATELE O AZYLRÁMEČEK 6
V dočasných ubytovacích střediscích na Ukrajině mohlo být koncem roku 2006 ubytováno pouze 
65 dalších osob místo plánovaných 350 (příspěvek EU ve výši 1,6 milionu EUR na projekt „Posílení 
azylových systémů Ukrajiny a Moldavska“). Hlavním důvodem byla skutečnost, že středisko v Oděse 
se kvůli nedostatku státních příspěvků na provoz využívalo jen z poloviny a středisko v Mukačevu s kapacitou 80 míst zůstalo od svého otevření v dubnu 2005 přes rok a půl zcela neobsazeno. Toto plýtvání v Mukačevu bylo důsledkem neúspěšného úsilí převést vlastnictví budovy z pohraniční stráže 
na instituci, která byla partnerem odpovědným za projekt. Žadatelé o azyl bez vlastních prostředků k živobytí mezitím žili ve stanech a jiných dočasných zařízeních spravovaných pohraniční stráží. 31.  I přes dílčí úspěchy je celkový pokrok v boji proti organizované trestné čin-
nosti stále nedostačující (viz příloha III ). Prvek kriminalizace a stíhání20 
v projektech týkajících se boje proti obchodování s lidmi byl nedosta-tečný (viz body 34 a 35). Na tuto oblast ochotně přispívá řada dárců,  takže často dochází k překrývání činností (viz bod 36). Pokud jde o boj proti drogám, projekty týkající se legislativy a policejních informačních systémů postupovaly pomalu (viz bod 40). Jedním z největších problémů v případě předcházení praní špinavých peněz a financování terorismu je 
zajistit úspěšné stíhání (viz bod 44).
Boj proti obchodování s lidmi
 32.  Vlády Ukrajiny a Moldavska vyjádřily ve svých národních politických doku-
mentech rozhodnutí bojovat proti obchodování s lidmi. Audit se týkal  jednoho projektu na Ukrajině (příspěvek EU ve výši 1,9 milionu EUR) a tří projektů (včetně rehabilitačního střediska pro oběti obchodování s lidmi) v Moldavsku (celkový příspěvek EU ve výši 1,2 milionu EUR).20 Projekty v oblasti boje proti 
obchodování s lidmi mají standardně 
tři složky: ochrana 
a reintegrace; kriminalizace 
a stíhání; osvěta. Termín 
kriminalizace se v dokumentaci projektů běžně používá.
PH812631_CS_inside_BT.indd   18 3/03/09   15:02:28
19
 33.  S pomocí projektů v této oblasti byly v Moldavsku a na Ukrajině uskutečněny 
rozsáhlé osvětové kampaně (např. divadelní představení, řada publikací, bezplatné horké linky) a stovkám obětí obchodování s lidmi byla poskyt-nuta humanitární pomoc (právní a lékařská pomoc, příspěvky na byd-lení, pomoc s dopravou, odborné školení, nepeněžité granty pro založení 
malého podniku apod.). Prvek prevence a reintegrace byl tedy v projek-tech dostatečně obsažen.
 34.  Pokud jde o kriminalizaci a stíhání, výsledky byly méně pozitivní, zejména v případě výměny informací mezi donucovacími orgány. Monitorování  v rámci TACIS na Ukrajině ukázalo, že Státní výbor ochrany státních hranic nespolupracoval při iniciativách v oblasti výměny informací. Opatření  na vybavení hraničních kontrolních stanovišť systémem i24/7
21 zkracho-
vala po té, co bylo zrušeno zadávací řízení, neboť ukrajinské zaintereso-vané strany trvaly na dodavateli, jehož ceny byly mnohem vyšší než tržní ceny.
 35.  Získávání důkazů představuje zásadní výzvu, protože k trestnému činu často dochází mimo území Moldavska či Ukrajiny. Vnitrostátní orgány vytýkaly ostatním zemím pomalost při reakci na žádost o vzájemnou spolupráci. Aby k těmto překážkám procesní povahy nedocházelo, byly z prostředků projektů pracovníkům pověřeným vynucováním práva hrazeny návštěvy 
do zemí tranzitu nebo destinace obětí. Příslušníci policie se navíc účast-
nili seminářů o vyšetřovacích postupech a byla přezkoumána legislativa 
týkající se obchodování s lidmi. V systému vzájemné pomoci přetrvávají nedostatky. 
 36.  Objevily se jisté obavy týkající se efektivnosti a hospodárnosti. Jelikož je řada dárcovských organizací připravena boj proti obchodování s lidmi  
financovat, bývá obtížné vyhnout se zbytečnému zdvojování činností  a zajistit nákladově účelné využití zdrojů. Například v Moldavsku se musely některé projektové činnosti měnit a za pronájem prostor rehabilitačního střediska v Kišiněvě byla zaplacena zvlášť vysoká částka
22. Navíc nelze  
vždy jasně rozlišit výsledky, jichž bylo dosaženo díky podpoře EU, od  výsledků, kterých se dosáhlo díky pomoci jiných organizací. V důsledku toho je nesnadné posoudit účelnost výdajů EU. 21 Globální policejní komunikační 
systém INTERPOLu, který je 
v provozu 24 hodin denně.
22 Rozpočtovaná částka na stravu 
a bydlení byla více než dvakrát vyšší než částka rozpočtovaná na srovnatelné služby rehabilitačního 
střediska v Kyjevě. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   19 3/03/09   15:02:28
20
Boj proti drogám
 37.  Dalším významným projektem v boji proti organizované trestné činnosti je 
„Multisektorová pomoc a budování kapacit v oblasti boje proti drogám na Ukrajině, v Moldavsku a Bělorusku“ (program BUMAD). BUMAD je více-letý třífázový program, který byl zahájen v roce 2003 a jeho ukončení se předpokládá na konci roku 2008 (celkový příspěvek EU ve výši 6,5 milionu EUR).
 38.  Tento program zaměřený na Ukrajinu, Moldavsko a Bělorusko je třetím ze série regionálních programů financovaných EU, který má zabránit pašování heroinu z Afghánistánu na západ do EU
23. Celkovým cílem je omezit pašo-
vání drog z Ukrajiny, Moldavska a Běloruska, resp. přes ně, do členských států EU.
 39.  Většina činností, s nimiž se počítalo v rámci různých podprogramů, proběhla (např. právní pomoc, kontrola námořních přístavů (Ukrajina), kontrola  na pozemních hranicích, prevence ze strany policie a obcí). Obecně lze na konci druhé fáze (leden 2007) konstatovat dobrý pokrok, pokud jde o zavedení národních protidrogových struktur v uvedených třech zemích, např. národních monitorovacích středisek pro drogy, kurzů o prevenci  užívání drog pořádaných na policejních akademiích nebo školení o sni-žování poptávky drog organizovaných pro řadu neziskových organizací. 
 40.  V souvislosti s legislativní složkou a policejními informačními systémy byl zaznamenán jen malý pokrok. V daných třech zemích zatím dostatečně nefunguje nezbytná spolupráce mezi celní správou, pohraniční stráží,  policií a tajnými službami, která by umožňovala účelné trestní vyšetřování. Zřizování národních systémů na podporu vyšetřování obchodníků s dro-gami v rámci trestního řízení vyžaduje nejen náležité analytické nástroje, ale také vysokou míru spolupráce mezi orgány, které dosud nebyly na sys-tematické sdílení provozních údajů zvyklé. Situaci dále komplikuje nerov-nováha ve vyšetřovacích pravomocích. V Bělorusku je velkou překážkou zjevná neochota bezpečnostní služby používat cizí analytický software. Komise při plánování projektu podcenila dobu, jakou trvá změnit přístup k řízení činností a překonat soupeření mezi donucovacími orgány.23 První program (CADAP) byl 
zahájen ve Střední Asii v roce 2000, druhý program (SCAD) na jižním Kavkazu v roce 2001.
PH812631_CS_inside_BT.indd   20 3/03/09   15:02:28
21
 41.  Objem zadrženého heroinu a kokainu nebyl až do ukončení projektu  
BUMAD 2 (leden 2007) příliš velký. Na Ukrajině byly odhaleny (díky softwaru dodanému v rámci projektu) pouze dva mezinárodní pokusy o pašování heroinu. Ve všech třech zemích se u zadržených drog jednalo především o mák a konopí z místní produkce. Bezpečnostní služba Ukrajiny nicméně 
v červenci 2007 nahlásila, že ve spolupráci s americkým úřadem pro potí-rání drog ( U.S. Drug Enforcement Administration ) a tureckými donucovacími 
orgány bylo v přístavu Iličevsk zabaveno 174 kg heroinu. 
Projekty proti praní špinavých peněz a financování terorismu 
 42.  Celkovým cílem „Projektu proti praní špinavých peněz na Ukrajině“ (příspě-
vek EU ve výši 1 milion EUR) bylo zabránit zneužívání finančních systémů k praní výnosů ze závažné trestné činnosti a umožnit ukrajinským orgánům spolupracovat v boji proti praní špinavých peněz.
 43.  Tento projekt přispěl k tomu, že Ukrajina byla v únoru 2004 vyškrtnuta ze seznamu nespolupracujících zemí a území
24, což má značný význam,  
a v červnu 2004 se stala členem Egmontské skupiny25. Navíc k datu ukon-
čení projektu plnil Státní výbor pro finanční monitorování Ukrajiny funkci finanční zpravodajské jednotky
26. Do konce roku 2006 počet případů, které 
tento výbor nahlásil donucovacím orgánům, skutečně výrazně stoupl  
(z 18 v roce 2003 na 446 v roce 2006). 
 44.  Zřízení finanční zpravodajské jednotky je v boji s praním špinavých peněz jen prvním důležitým předpokladem. Kromě toho je potřeba mít účelně fungující donucovací orgány a školené soudce. Významným problémem je málo úspěšných trestních stíhání. Do konce roku 2006 soudy vynesly 
pouze tři rozsudky za tuto trestnou činnost. Absence moderního režimu zadržení a zabavení majetku byla označena za závažný nedostatek sys-tému proti praní špinavých peněz. Nicméně Ukrajina je v boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu na lepší úrovni než Moldavsko, kde o účelnosti zavedeného systému panují vážné obavy (viz např. nedo-statky v Centru pro potírání hospodářské trestné činnosti a korupce nebo nedostatečné využívání prostředků k zadržení, zmrazení a zabavení)
27.24  Seznam nespolupracujících zemí 
a území (NCCT –  Non-Cooperative 
Countries and Territories ) byl 
vytvořen mezivládním Finančním 
akčním výborem proti praní peněz 
(FATF – Financial Action Task Force 
on Money Laundering ) s cílem 
zajistit uplatnění opatření na 
prevenci, odhalování a trestání praní 
špinavých peněz podle mezinárodně 
uznávaných standardů.
25 Řada zemí po celém světě zřídila 
specializované agentury, tzv. 
finanční zpravodajské jednotky. 
V roce 1995 se tyto jednotky, 
spatřující přínos v rozvoji sítě zpravodajských jednotek, na jednání 
v paláci Egmont-Arenberg v Bruselu 
rozhodly založit neformální skupinu na podporu mezinárodní spolupráce. Jednotky této skupiny, nyní známé jako Egmontská skupina, 
se pravidelně setkávají, aby nalezly 
cestu ke spolupráci, zejména 
v oblastech výměny informací, 
školení a sdílení odborných znalostí. 
V současnosti má uznávané plně 
funkční jednotky přibližně sto států.
26 Finanční zpravodajská jednotka 
odpovídá za shromažďování a analýzu podezřelých transakcí a transakcí nad určitou finanční hranicí. Vyšetřovací pravomoc mají 
donucovací orgány.
27 Třetí kolo vzájemného hodnocení, 
zpráva o Moldavsku, září 2007, připravená výborem MONEYVAL (Výbor expertů pro hodnocení opatření proti praní špinavých 
peněz, funguje při Radě Evropy).
PH812631_CS_inside_BT.indd   21 3/03/09   15:02:28
22
SOUDNICTVÍ A ŘÁDNÁ SPRÁVA VĚCÍ VEŘEJNÝCH: SMÍŠENÉ VÝSLEDKY 
 45.  Politika EU podporuje reformu soudnictví, která by zajistila jeho nezávis-
lost, nestrannost a efektivnost. Kromě toho usiluje o posílením právní  spolupráce s EU v občanských a trestních věcech. Podporuje také řádnou správu věcí veřejných, kterou se rozumí struktura, fungování a výkonnost veřejných orgánů a institucí na všech úrovních.
 46.  Z programů na období 2000–2005 přispěla EU na projekty v podoblasti soud-nictví a řádné správy věcí veřejných částkou 24,8 milionu EUR (15,0 %  celkové podpory). Tato podoblast se týkala pouze Moldavska a Ukrajiny. Účetní dvůr provedl audit 10 zakázek
28 s celkovým příspěvkem EU ve výši 
14,2 milionu EUR. 
 47.  Výsledky byly smíšené (viz příloha III ). Některé projekty vykazovaly uspokojivé 
celkové výsledky, jako např. zlepšení v použití občanského a obchodního práva v Moldavsku (příspěvek EU ve výši 2,2 milionu EUR) nebo lepší mezi-národní spolupráce v trestních věcech na Ukrajině (příspěvek EU ve výši 1,5 milionu EUR). Naopak výsledky projektu „Reforma rozhodčích soudů a podpora soudní správy“ (příspěvek EU ve výši 2,5 milionu EUR) byly  méně uspokojivé, zejména pokud jde o poskytnutí výpočetní techniky – v původním termínu se žádné dodávky neuskutečnily. 
Boj proti korupci 
 48.  Výsledky projektů v oblasti boje proti korupci jsou prozatím velmi skromné. 
Korupce je jedním z nejnaléhavějších problémů Moldavska a Ukrajiny  a ohrožuje celou podoblast soudnictví a řádné správy věcí veřejných.  
Obě země jsou korupcí silně zasaženy a její vliv na společnost je značný
29. 
Právní a správní systémy jsou výrazně nedostatečné (např. absence veřejné důvěry, oslabená nezávislost soudců, nízké platy, vysoká míra vnímané korupce)
30.28 Z čehož jedna zakázka nakonec 
nebyla zadána, viz bod 52 c).
29 Moldávie obsadila 111. a Ukrajina 
118. místo na indexu vnímání korupce za rok 2007, který vydává organizace Transparency International.
30 Viz např. posouzení veřejné správy 
na Ukrajině, provedené v únoru 2007 
v rámci programu SIGMA (Support 
for Improvement in Governance and 
Management , podpora zlepšení 
správy a řízení veřejného sektoru), 
společné iniciativy OECD a Evropské 
unie. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   22 3/03/09   15:02:28
23
 49.  Již v letech 1999 a 2002 moldavská vláda přijala ambiciózní národní programy 
boje proti trestné činnosti a korupci. Jejich úspěšnost však byla kvůli  nedostatku zdrojů a neexistenci efektivního kontrolního mechanismu  velmi malá. V prosinci 2004 parlament přijal novou protikorupční strategii spolu s novým akčním plánem na její provádění. V té době se do situace 
vložila Komise se svým prvním protikorupčním projektem v Moldavsku.
 50.  Příspěvek EU spočíval v relativně malé pilotní akci (250 000 EUR). Jelikož před-běžné výsledky byly uspokojivé, Komise se rozhodla financovat navazující projekt po dobu tří let do roku 2009 (příspěvek EU ve výši 3 miliony EUR
31). 
Nový projekt postupoval pomaleji, než se plánovalo, a po prvním roce byly jeho výsledky velmi omezené. V klíčových záležitostech
32 a v souvislosti 
s dodávkou vybavení se nedosáhlo žádného pokroku. Projekt se začal plně rozvíjet až po březnu 2007.
 51.  Na podporu protikorupčních iniciativ podepsaly Spojené státy a Moldavsko dohodu v hodnotě 25 milionů dolarů
33. Rovněž Světová banka hodlá pod-
pořit protikorupční opatření. Hlavním úkolem je nyní koordinovat pomoc EU a pomoc jiných mezinárodních dárců. Již nyní existují paralelní monito-rovací struktury, které oslabují koncepci jednotné národní protikorupční strategie.
 52.  Na boji proti korupci na Ukrajině se aktivně podílí řada dárců. První významný projekt financovaný EU v této oblasti (příspěvek EU ve výši 1,5 milionu EUR) byl spuštěn v roce 2006. Po roce tohoto tříletého projektu EU byl počet provedených činností výrazně nižší, než se původně předpokládalo:
ukrajinské orgány vytvořily návrh protikorupčního akčního plánu, aniž a) 
by využily konkrétní podporu při jeho vypracování, nabízenou v rámci projektu
34. Ministerstvo spravedlnosti požádalo o odborný posudek 
návrhu teprve v pozdější fázi, v červnu 2007. Odborníci kritizovali  „nedostatek transparentnosti v průběhu vypracování návrhu“ a dospěli k závěru, že návrh akčního plánu „zdaleka není uspokojivý“; 31 Projekt má dvě složky, jednu 
zaměřenou proti korupci a druhou 
proti praní špinavých peněz 
a financování terorismu. 
32 Revize monitorovací struktury 
pro strategii a akční plán, omezení 
střetů pravomocí mezi hlavními 
donucovacími orgány při vyšetřování 
a stíhání, příprava analýz rizik v rámci soudů, policie, daňového inspektorátu a celní správy, zdravotnických a vzdělávacích 
institucí.
33 Dohoda o poskytnutí pomoci 
(Threshold Program Agreemen t) 
uzavřená s Millennium Challenge 
Corporation .
34 Viz druhá zpráva o pokroku ze dne 
26. června 2007.
PH812631_CS_inside_BT.indd   23 3/03/09   15:02:28
24
v souvislosti s monitorovacím mechanismem pro budoucí provádění b) 
akčního plánu se nepodnikly žádné kroky. Není jasné, která instituce bude mít v boji proti korupci hlavní slovo. O monitorování financo-vání politických stran a volebních kampaní se nemluvilo. Stejně tak se neprovedl průzkum veřejného mínění o korupci navzdory rozsáh-
lým přípravám k tomuto průzkumu (stanovení metodologie, jednání odborníků);
přestože Komise jasně vyslovila potřebu podporovat zapojení veřej- c) 
nosti do protikorupčního úsilí, upustila od plánu vytvořit grantový  program pro nevládní organizace a jiné organizace občanské spo-lečnosti, jehož cílem by bylo toto zapojení veřejnosti podporovat.  Z důvodu problémů procesní povahy se neuskutečnilo ani alternativní řešení, kterým bylo vytvoření střediska právní ochrany a právního  poradenství.
PH812631_CS_inside_BT.indd   24 3/03/09   15:02:28
25
JAKÉ JSOU HLAVNÍ PŘÍČINY 
NEDOSTATEČNÝCH VÝSLEDKŮ?
 53.  Řada projektů přinesla uspokojivé výsledky, nicméně následující část zprávy 
uvádí příčiny nedostatků v případech, kdy tomu tak nebylo. 
OMEZENÉ VÝSLEDKY JSOU ZPRAVIDLA ZPŮSOBENY KOMBINACÍ NĚKOLIKA FAKTORŮ TÝKAJÍCÍCH SE VŠECH HLAVNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN 
 54.  Audit ukázal, že omezené výsledky jsou většinou způsobeny kombinací něko-lika faktorů týkajících se všech hlavních zúčastněných stran (Komise,  vnitrostátních orgánů, mezinárodních institucí). Například projekt proti korupci na Ukrajině byl ovlivněn těmito faktory (viz bod 52):
nedostatečné posouzení potřeb v obtížném kontextu ze strany Komise a) 
a malá koordinace s ostatními dárci: ministerstvo spravedlnosti již  o řadu součástí projektu, zejména o pomoc při návrhu legislativy,  nemělo zájem. Pomoc v boji proti korupci poskytují také další orga-nizace, zejména americké;
chybějící angažovanost a spolufinancování ze strany národních orgánů b) : 
ministerstvo spravedlnosti neposkytlo projektovému týmu adekvátní kancelář, čímž nejen porušilo smluvní podmínky, ale také svůj závazek vyjádřený ve samostatném prohlášení o schválení;
nedostatečné řízení ze strany smluvního dodavatele c) , který měl pro-
blémy se sestavením a udržením projektového týmu; 
 d) externí faktory: složitá politická situace po prezidentském výnosu  
ze dne 2. dubna 2007 o předčasných volbách spolu s častou změnou vedení ministerstva spravedlnosti vedly k pozastavení veškeré legis-
lativní činnosti týkající se návrhů protikorupčních zákonů.
PH812631_CS_inside_BT.indd   25 3/03/09   15:02:29
26
NEDOSTATKY V ŘÍZENÍ PROJEKTŮ ZE STRANY KOMISE 
 55.  Problémy spojené s řízením ze strany Komise byly způsobeny dvěma faktory, 
které také zvyšovaly riziko neúspěchu:
většina projektů je v gesci delegace v Kyjevě. Tato delegace odpovídá a) 
za řízení projektů nejen na Ukrajině, ale také v Bělorusku a Moldavsku. Její zaměstnanci zabývající se oblastí svobody, bezpečnosti a práva jsou velmi kompetentní, ale počet projektových manažerů byl příliš malý na to, aby umožnil zvládnout rychle se rozšiřující oblast politiky a rostoucí počet projektů. V říjnu 2005 byla sice v Moldavsku otevřena nová delegace, ale řízení projektů fakticky zahájila až v létě 2007;
souběžná existence různých zdrojů financování pro oblast svobody, b) 
bezpečnosti a práva (viz body 3 a 4). Nástroj TACIS se ukázal pro spl-nění rostoucí poptávky po financování projektů jako nedostatečný. V rámci jedné intervence se někdy využívaly různé nástroje a postupy a podílely se na ní různé útvary Komise, což vedlo k neefektivnímu  
řízení smluv (viz rámeček 7).
PŘÍKLAD NEEFEKTIVNÍHO ŘÍZENÍ SMLUV
RÁMEČEK 7
Podpora fáze III v přeshraniční spolupráci mezi západními novými nezávislými státy a EU (tzv. söder-
köpingský proces) byla uměle rozdělena mezi dvě smlouvy souběžně uzavřené se stejným smluv-
ním dodavatelem. Jedna smlouva je ﬁ  nancována prostřednictvím programu TACIS a řízena delegací 
v Kyjevě, druhá prostřednictvím programu AENEAS a je řízena ústředím Komise v Bruselu (Úřadem pro spolupráci EuropeAid). Generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, které za řízení odpovídalo dříve, již nijak zapojeno není. 
Souběžně existující dva právní základy s různými pravidly pro stejnou akci nezajišťují vzájemné propo-
jení. Např. smlouva uzavřená v rámci AENEAS stanovila maximální povolenou míru spoluﬁ  nancování 
na 80 %, zatímco podle smlouvy v rámci TACIS tato míra činí 90 % celkových způsobilých nákladů. Tato 
smlouva navíc podléhá externí kontrole, zatímco smlouva v rámci AENEAS nikoliv. Externí kontroloři, 
kteří upozornili na řadu nedostatků v logice intervence (např. nedostatek měřitelných ukazatelů), tak 
nemohou poskytnout úplný obraz této akce. 
Umělé rozdělení do dvou projektů je navíc neefektivní. Administrativní zátěž je při každé prováděcí 
etapě u Komise i smluvního dodavatele dvojnásobná (souběžné postupy pro výběr projektu, udílení zakázek, ověřování nákladů, žádostí o platbu, platby, vypracování zpráv). Potřeba koordinace činností, 
aby nedocházelo k dvojímu ﬁ  nancování, je vysoká. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   26 3/03/09   15:02:29
27
 56.  Tyto dva strukturální problémy vedly k chybným postupům Komise při pláno-
vání a provádění. Požadavky nebyly vždy posouzeny dostatečně důkladně (viz příklad v bodě 52 a)), jindy byla rozhodnutí o financování přijímána bez hloubkové analýzy splnění základních předpokladů. Například v sou-vislosti se dvěma ubytovacími středisky pro žadatele o azyl nebyla vyře-
šena otázka přidělení nebo vlastnictví pozemků (viz rámeček 6 a bod 27). Dohled Komise nad požadavky v oblasti vypracování projektových zpráv nebyl dostatečný (viz bod 60). Velkým problémem je skutečnost, že nedo-
chází k výměně informací o plánovaných projektech s ostatními dárcov-skými organizacemi, která by umožnila vyhnout se zbytečnému zdvojování ve fázi programování a následně v provádění projektů. Pokud jde o pro-dlužování projektů, přesvědčivá analýza toho, proč je potřeba prodloužit lhůtu a v jednom případě také poskytnout dodatečné finanční prostředky, nebyla vždy vypracována. 
NEDOSTATKY V ŘÍZENÍ PROJEKTŮ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI 
 57.  U většiny zakázek se Komise rozhodla udělit granty přímo mezinárodním organizacím s ohledem na jejich konkrétní pravomoci v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a jejich přítomnost v daných zemích. Tyto mezi-národní organizace tak mají na starosti každodenní provádění projektů 
(tzv. společné řízení, viz bod 6), ačkoliv celkovou odpovědnost za řádné řízení i nadále nese Komise. Celkově byla činnost mezinárodních organi-zací uspokojivá, nicméně v souvislosti s touto formou řízení byly zjištěny následující nedostatky:
po podpisu smlouvy měly mezinárodní organizace často problémy  a) 
se sestavením fungujícího projektového týmu, což o několik měsíců zpožďovalo zahájení projektu;
v jiných případech došlo ke zpožděním v důsledku zdlouhavých pro- b) 
cesů zadávání veřejných zakázek. Smlouvy s mezinárodními institu-cemi většinou stanoví, že při nákupu zboží, práce nebo služeb se  
organizace řídí svými vlastními pravidly a postupy. V jednom případě smlouva stanovila, že postupy uplatňované mezinárodními organi-zacemi by neměly být méně přísné než pravidla EU. Toto ustanovení vedlo ke zdlouhavému procesu vyjasňování, což omezilo efektivitu  procesu zadání zakázky;
PH812631_CS_inside_BT.indd   27 3/03/09   15:02:29
28
v jedné mezinárodní organizaci vedly zdlouhavé administrativní  c) 
postupy při zpracování mnoha smluv ke zpožděním v platbách míst-ním dodavatelům;
možnost podrobné kontroly výdajů projektů, které provádí meziná- d) 
rodní organizace, není definována dostatečně jasně. V jednom případě bylo ustanovení o ověřování ve finanční a administrativní rámcové  dohodě uzavřené s OSN jinak vykládané Komisí a jejími partnery, což bránilo kontrolám a včasnému uzavření smlouvy;
při některých projektech řízených mezinárodními organizacemi v Mol- e) 
davsku se nepodařilo zviditelnit EU. Příjemci ne vždy vědí, že projekty jsou financovány z prostředků EU. Projekty jsou pak vnímány jako pro-jekty mezinárodních organizací, které je řídí. Je tomu tak v důsledku jejich přímé prováděcí úlohy a také skutečnosti, že stránky projektu lze většinou nalézt pouze na jejich internetové adrese.
DO JAKÉ MÍRY EXISTUJE V KOMISI PROCES UČENÍ 
UMOŽŇUJÍCÍ ZOHLEDNIT ZÍSKANÉ POZNATKY PŘI DALŠÍ POMOCI V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA?
 58.  Proces učení Komise má v oblasti svobody, bezpečnosti a práva zásadní 
význam, neboť udržitelné změny nejsou bez dlouhodobého postupného přístupu možné. Nový projekt musí vycházet z výsledků a zkušeností před-cházejících projektů, aby nedocházelo k opakování chyb. Několik příkladů ukázalo, že Komise si ze získaných poznatků skutečně vzala ponaučení: např. v novém projektu „Zvýšení nezávislosti, transparentnosti a efek-tivnosti soudního systému v Moldavsku“ (příspěvek EU ve výši 3 milionů EUR) se zaměřila na menší počet vzájemně propojených cílů projektu,  a vyhnula se tak rozptylu, který charakterizoval projekt předcházející. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   28 3/03/09   15:02:29
29
 59.  V souladu s potřebou postupného přístupu Komise financovala projekty 
postupně, např. tři po sobě jdoucí projekty v oblasti boje proti drogám. Projektové fiše připravené Komisí v rámci nových programů většinou obsa-hují oddíl s názvem „Získané poznatky“, který čerpá informace ze zpráv o pokroku, hodnocení a monitorování.
NEBYLY VYUŽITY VŠECHNY MOŽNOSTI SHROMÁŽDIT INFORMACE 
 60.  V některých případech však nebyl oddíl „Získané poznatky“ příliš obsažný. Komise plně nevyužila možnost shromáždit informace pro proces učení, protože zprávy o pokroku byly vypracovány pozdě nebo ve špatné kvalitě, popř. nebyla provedena plánovaná hodnocení. Tyto nedostatky ukazují, že chybí dohled Komise nad plněním příslušných smluvních ustanovení ze strany smluvních dodavatelů. 
 61.  Skutečnost, že Komise uzavřela smlouvu s externími konzultanty na moni-torování projektů, včetně návštěv na místě a pohovorů s různými zain-teresovanými stranami, je pozitivní. Obecně externí kontroloři odváděli dobrou práci a na základě jejich zjištění byla často podniknuta nápravná opatření v oblasti každodenního řízení. Účetní dvůr nicméně zaznamenal dva nedostatky:
u některých projektů externí monitorování neproběhlo. Šlo přede- a) 
vším o projekty, jejichž součástí byly zakázky na stavební práce nebo dodávky, a projekty mimo rámec TACIS řízené z Bruselu
35. Již samo  
řízení projektů na dálku omezuje možnost důkladného dohledu.  
Absence monitorování celý problém zhoršila. Výsledný nedostatek  
aktuálních informací v jednom případě vedl k tomu, že Komise zpětně 
odsouhlasila významnou rozpočtovou změnu a prodloužení smlouvy měsíc po uplynutí platnosti původní grantové dohody;
u některých auditovaných projektů bylo celkové bodování na základě b) 
monitorování příliš pozitivní. 35 Předmětem monitorování většinou 
nebyly projekty pod hranicí 
1 milionu EUR.
PH812631_CS_inside_BT.indd   29 3/03/09   15:02:29
30
ZÍSKANÉ ZKUŠENOSTI NEBYLY VŽDY V NOVÝCH PROJEKTECH 
ZOHLEDNĚNY
 62.  V některých případech nebyly zkušenosti z předcházejících projektů dosta-tečně zohledněny v nových projektech. Docházelo k tomu zejména tehdy, když řízení projektu přešlo z jednoho útvaru Komise na druhý. V nových projektech se proto někdy objevovaly stejné problémy jako v projektech z předchozích programů, opakovaly se stejné chyby nebo mezi fázemi  projektu chyběla návaznost (viz rámeček 8):
ZÍSKANÉ ZKUŠENOSTI NEBYLY DOSTATEČNĚ PŘENESENY DO NOVÝCH PROJEKTŮRÁMEČEK 8
Pokud jde o projekt „Zřízení systému pro řízení migrace v Zakarpatsku, Ukrajina“, speciﬁ  cká a) 
zkušenost z prvního projektu nebyla pro Komisi při jejím hodnocení návrhu druhého projektu rozhodující. Přestože návrh stručně vysvětloval, jak by měla tato akce navazovat na výsledky před-cházející akce, Komise jej hodnotila, jako by se jednalo o akci novou. Neposuzovala, zda plánovací dokumentace zohlednila rizika, která se objevila v předcházejícím projektu. Například úloha, činnost 
ani rozpočtové problémy pohraniční stráže při správě středisek nebyly vzaty v úvahu. Otázka, jak by měl projekt lépe přispět k posílení kapacity, se měla prozkoumat podrobněji.
Projekt „Budování kapacit v oblasti řízení migrace – CBMM II, Ukrajina“ byl připraven, aniž by b) 
se dostatečně přihlédlo ke zkušenostem z předcházejícího projektu. Přestože se v prvním projektu 
objevily výrazné problémy s jeho prováděním, Komise v rané fázi podepsala grantovou dohodu pro navazující projekt. V podstatě zopakovat projekt, který se potýkal s velkými prováděcími problémy, navíc při napjatém časovém rozvrhu pro jeho dokončení, postrádalo logiku.
U projektu hraničního terminálu Kozloviči II (viz rámeček 3) se ukázalo jako obtížné získat ve c) 
veřejné soutěži nabídku nepřekračující požadovaný rozpočet a dále osvobození od DPH. Na tyto 
dva problémy upozornila zvláštní zpráva Účetního dvora zveřejněná v listopadu 2001
36, týkající se 
programu přeshraniční spolupráce TACIS.
36 Zvláštní zpráva č. 11/2001 o programu přeshraniční spolupráce TACIS spolu s odpověďmi Komise (Úř. věst. C 329, 23.11.2001).
PH812631_CS_inside_BT.indd   30 3/03/09   15:02:29
31
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 
DO JAKÉ MÍRY BYLA PODPORA, KTEROU EU 
POSKYTOVALA NA PROJEKTY V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA V BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A NA UKRAJINĚ, ÚSPĚŠNÁ?
 63.  Většina auditovaných projektů v Bělorusku37, Moldavsku a na Ukrajině dosáhla 
uspokojivých výsledků (viz příloha III ). Nicméně ve srovnání s problémy, 
které se musely v rámci projektů řešit, byly tyto výsledky omezené, přičemž míra úspěšnosti se lišila, a to dokonce i mezi různými složkami jednoho projektu. Obecně byl pokrok pomalejší, než Komise očekávala, a valná  většina projektů byla o několik měsíců prodloužena, některé dokonce  i více než o rok.
 64.  Nejlepší výsledky byla zaznamenány v oblasti správy hranic. Kapacity správy hranic v Bělorusku, v Moldavsku a na Ukrajině byly díky podpoře EU  výrazně posíleny. Nicméně dlouhodobý cíl, tj. vytvořit moderní systém 
správy hranic na základě sbližování s osvědčenými evropskými postupy, 
nebyl ani zdaleka dosažen. Hlavním úkolem je nyní přeměnit prvotní  
úspěch v udržitelné provozní zlepšení (viz body 11–19).
 65.  Výsledky hlavního evropského projektu v oblasti pohraniční pomoci – mise EUBAM – byly dobré. Mírové řešení podněsterského konfliktu je však  dlouhodobým úkolem, který vyžaduje politická opatření jdoucí na rámec lepších pohraničních a celních kontrol a ostrahy hranic (viz rámeček 1). 
 66.  V oblasti migrace a azylu byla výkonnost neuspokojivá, zejména v souvislosti s infrastrukturou. Pokrok při poskytování adekvátního přístřeší pro nele-gální migranty a žadatele o azyl v souladu s mezinárodními humanitárními standardy byl pomalý především na Ukrajině. Rozdělení odpovědností na národní úrovni je stále nejasné a vláda nepřidělila dostatečné prostředky 
na pokrytí nákladů na infrastrukturu a provoz (viz body 20–27).
 67.  V oblasti boje proti organizované trestné činnosti byly výsledky smíšené. Přes některé úspěchy byly dosažené výsledky, pokud jde o účelné stíhání 
a lepší spolupráci mezi celní správou, pohraniční stráží, policií a tajnou službou, které by umožnily účelné vyšetřování v rámci trestního řízení, nedostatečné (viz body 28–44).37 Kvůli nedodržování demokracie 
a lidských práv byla pomoc Bělorusku omezena na humanitární, přeshraniční a regionální projekty (viz bod 7).
PH812631_CS_inside_BT.indd   31 3/03/09   15:02:29
32
 68.  Také v oblasti soudnictví a řádné správy věcí veřejných jsou výsledky smí-
šené. Navzdory demokratickým reformám a zlepšením, které přinesla  podpora EU, se Moldavsko a Ukrajina stále potýká s rozsáhlou korupcí  (viz poznámky pod čarou 31 a 32). Účetní dvůr se domnívá, že významné snížení vysoké míry korupce není možné bez zásadní, dlouhodobé změny politické vůle, mentality, chování a postojů (viz body 45–52). 
DOPORUČENÍ
Komise by měla učinit následující kroky:
požádat o radu Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce a) 
na vnějších hranicích členských států (FRONTEX) s cílem dosáhnout udržitelného provozního zlepšení v oblasti správy hranic; s ohledem na další podporu v této oblasti zajistit, aby se vybavení používané na hranicích doplňovalo s vybavením poskytnutým ostatními dárci; 
před uvolněním dalších zdrojů pro střediska nelegálních migrantů b) 
a žadatelů o azyl se ujistit, že se přijímající vláda zavázala pokrýt alespoň náklady na provoz, což zajistí udržitelnost;
v projektech v oblasti boje proti organizované trestné činnosti se c) 
více zaměřit na účelné stíhání (včetně moderního systému zadržení a zabavení majetku) a podporu systematičtějšího sdílení informací mezi donucovacími orgány; 
nadále zkoumat možnosti, jak posílit zapojení veřejnosti do  d) 
protikorupční politiky podporou organizací občanské společnosti a poradenských center.
JAKÉ JSOU HLAVNÍ PŘÍČINY 
NEDOSTATEČNÝCH VÝSLEDKŮ?
 69.  Komise sice nese konečnou odpovědnost za projekty, ale audit ukázal, že 
většinu zjištěných omezených výsledků lze zpravidla přičíst krokům nebo 
opominutím všech hlavních zúčastněných stran: Komise, vnitrostátních orgánů přijímajících zemí a smluvních dodavatelů (jimiž byly v této  
oblasti často mezinárodní organizace). Na výsledcích projektů se mnohdy negativně podepsaly i vnější faktory jako například politická nestabilita (viz bod 54).
PH812631_CS_inside_BT.indd   32 3/03/09   15:02:29
33
 70.  Komise nepřidělila delegaci v Kyjevě dostatečný počet pracovníků, který by 
umožnil řešit rychle rostoucí a náročnou oblast politiky v daných třech zemích. Delegaci v Moldavsku (zřízené v roce 2005) navíc trvalo téměř dva roky, než fakticky zahájila řízení projektů. Souběžná existence několika nástrojů financování EU pro stejné účely a nejednotnost mezi nimi omezily kvalitu koncepce. Navíc pokud vyšlo najevo, že kvalita pomoci EU se kvůli nedostatkům v řízení projektů ze strany příjemců grantů snížila, Komise nepřistoupila k přísným opatřením (viz body 55–57).
 71.  Přijímající vlády a Komise nedostatečně koordinovaly činnosti EU s rozsáhlou podporou ostatních dárců. Nekoordinovaný přísun prostředků z různých zdrojů vedl ke zbytečnému zdvojování činností, nejednotnosti koncepcí a snížení motivace omezit náklady (viz body 36, 51 a 54 a)).
 72.  Nedostatek angažovanosti na úrovni projektů byl v přijímajících zemích zazna-menán zejména v podoblasti migrace/azylu a soudnictví/řádné správy  věcí veřejných. Komise také podcenila rozsah, v jakém externí faktory,  např. křehká politická rovnováha, diskontinuita politických struktur a pří-padně také absence výhledu na přistoupení k EU, mohou zabránit v plnění projektových cílů. Tyto faktory jdou sice nad rámec přímé odpovědnosti Komise, ale nebyly přiměřeně a realisticky zhodnoceny v posouzení rizik (viz body 54 b), d)). 
DOPORUČENÍ
Komise by měla:
posílit personál zabývající se oblastí svobody, bezpečnosti a práva a) 
v delegacích v Moldavsku a na Ukrajině a disponovat dostatečnými 
odbornými znalostmi pro zadávání veřejných zakázek a řízení  stavebních prací;
usilovat o používání nového nástroje evropské politiky sousedství b) 
jako jediného, pružného nástroje na podporu daného sektoru; 
provádět přísnější kontrolu mezinárodních institucí, které jsou  c) 
smluvním dodavatelem při řízení projektu (mobilizace personálu, zadávání veřejných zakázek, platby, vypracování zpráv, kontrola  výdajů a požadavky na zviditelnění EU);
podniknout náležité kroky na podporu a pomoc přijímajícím zemím d) 
při zavedení a zajištění účelné koordinace dárců;
podpořit projekty, o které přijímající země jednoznačně projevila e) 
zájem a prokazuje jej mimo jiné poskytnutím státních finančních  prostředků; zároveň být realističtější, pokud jde o cíle, a zvážit delší prováděcí období jednotlivých projektů.
PH812631_CS_inside_BT.indd   33 3/03/09   15:02:30
34
DO JAKÉ MÍRY EXISTUJE V KOMISI PROCES UČENÍ 
UMOŽŇUJÍCÍ ZOHLEDNIT ZÍSKANÉ POZNATKY PŘI DALŠÍ POMOCI V OBLASTI SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA?
 73.  Komise plně nevyužila možnosti poučit se a získané zkušenosti nebyly vždy 
zohledněny v nových projektech, což v některých případech vedlo k opa-kování stejných chyb (viz body 60–62). 
DOPORUČENÍ  
Při přípravě nových projektů by Komise měla systematičtěji zohledňovat zkušenosti z předcházejících projektů. Oddíl „Získané poznatky“ by měl být v přípravných dokumentech podrobnější. Měl by se rovněž stát  standardní součástí žádostí mezinárodních organizací o grant.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 19. listo-
padu 2008. 
 Za Účetní dvůr 
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
PH812631_CS_inside_BT.indd   34 3/03/09   15:02:30
35
PŘÍLOHA I
Zdroj: Evropská komise.
PH812631_CS_inside_BT.indd   35 3/03/09   15:02:30
36
PŘÍLOHA II
SVV  PŘEHLED PROJEKTŮ PROSTŘEDKY PŘIDĚLENÉ V RÁMCI PROGRAMŮ 
V OBDOBÍ 20002005 
Bělorusko Moldavsko Ukrajina Pro více zemí Celkem
Počet 
projektůMil. EURPočet 
projektůMil. EURPočet 
projektůMil. EURPočet 
projektůMil. EURPočet 
projektů% Mil. EUR %
Správa hranic
 (včetně cel)3 27 300 000 5 2 773 635 16 42 019 884 21 32 593 501 45 50,6 104 687 020 63,2
Migrace a azyl 2 940 700 1 794 700 5 8 628 764 9 6 472 354 17 19,1 16 836 518 10,2
Boj proti organizované 
trestné činnosti 
(terorismus, drogy, praní špinavých peněz, obchodování s lidmi)1 1 200 000 4 4 207 408 2 6 892 000 4
6 898 012 11 12,3 19 197 420 11,6
Soudnictví a řádná 
správa věcí veřejných 
(včetně boje proti korupci)4 6 244 015 7 16 175 935 4
2 382 483 15 16,9 24 802 433 14,9
Jiné 1 172 000 1 1,1 172 000 0,1
CELKEM 6 29 440 700 14 14 019 758 31 73 888 583 38 48 346 350 89 100,0 165 695 391 100,0
Zdroj: Evropská komise.
PH812631_CS_inside_BT.indd   36 3/03/09   15:02:30
37
PŘÍLOHA III  
PŘEHLED AUDITOVANÝCH ZAKÁZEK 
Č. Název Příspěvek EU ZeměStav 
(červenec 2007)1Smluvní strana / Zdroj 
ﬁ nancováníCelkové posouzení výsledků2
SPRÁVA HRANIC
1Mise EU pro pomoc na hranicích pro 
Moldavsko a Ukrajinu EUBAM I4 000 000,00 UA, MDdokončeno 
21. 5. 2006UNDP / Mechanismus 
rychlé reakce
Uspokojivé2Mise EU pro pomoc na hranicích pro 
Moldavsko a Ukrajinu EUBAM II4 000 000,00 UA, MDdokončeno 
31. 10. 2006UNDP / RAP 2004
3Mise EU pro pomoc na hranicích pro 
Moldavsko a Ukrajinu EUBAM III2 200 000,00 UA, MDdokončeno 
31. 1. 2007UNDP / RAP 2003
4Mise EU pro pomoc na hranicích pro 
Moldavsko a Ukrajinu EUBAM IV8 885 000,00 UA, MDprobíhá od 
1. 2. 2007UNDP / RAP 2006
5Posílení správy hranic Běloruské 
republiky – BOMBEL I4 500 000,00 BYdokončeno 
31. 12. 2006UNDP / RAP 2001
Uspokojivé
6Posílení správy hranic Běloruské 
republiky – BOMBEL II8 800 000,00 BYprobíhá od 
1. 9. 2006UNDP / RAP 2003
7Hraniční terminál Kozloviči II – stavební 
práce 14 000 000,00 BYprobíhá od 
30. 12. 2004Zakázka na stavební 
práce / CBC 2000; CBC 
2002Neuspokojivé
8 Zlepšení správy hranic, Ukrajina – část 1,2 2 223 738,00 UAdokončeno 
17. 7. 2005Smlouvy na dodávky / 
TACIS NAP 2001Uspokojivé
9 Zlepšení správy hranic, Ukrajina – část 5 1 770 555,00 UAdokončeno 
17. 7. 2005
10Reforma modernizace celní správy 
Ukrajiny1 372 500,00 UAdokončeno 
15. 1. 2005Smlouva o provedení 
služeb / NAP 2001 
(Small Projects 
Programmes)Uspokojivé, ale nedostatečné 
výsledky v části projektu „Nový 
počítačový tranzitní systém“
MIGRACE A AZYL
11Zřízení systému pro řízení migrace 
v Zakarpatsku1 278 186,41 UAdokončeno 
31. 12. 2006Grantová dohoda / 
Rozpočtová položka 
B7-667Neuspokojivé v oblasti budování 
kapacit (akce humanitární pomoci)
12Posílení kapacit v oblasti ochrany 
uprchlíků a žadatelů o azyl (a zacházení s nimi) v Zakarpatsku 699 942,43 UAprobíhá od 
1. 1. 2007Grantová dohoda / 
AENEAS
13Budování kapacit v oblasti řízení 
migrace – CBMM I3 781 505,00 UAprobíhá od 
1. 3. 2005
IOM / TACIS NAP 2003Neuspokojivé , pokud jde 
o základní činnost (ubytovací 
střediska pro migranty); po 
kontrolních návštěvách podniknuta 
nápravná opatření14Budování kapacit v oblasti řízení 
migrace (fáze II) – CBMM II2 767 000,00 UAprobíhá od 
22. 7. 2006
15Posílení azylových systémů Ukrajiny 
a Moldavska 1 635 000,00 UA, MDdokončeno 
31. 12. 2006UNHCR / TACIS RAP 
2002Neuspokojivé , pokud jde 
o základní činnost (dočasná 
ubytovací střediska) na Ukrajině 
a v Bělorusku, uspokojivé 
v Moldavsku16Posílení azylového systému Běloruské 
republiky365 000,00 BYdokončeno 
31. 12. 2006
17Proces přeshraniční spolupráce 
(söderköpingský proces) – sekretariát147 479,00 BY, UA, MDdokončeno 
3. 5. 2004UNHCR / ATA
Uspokojivé , ale došlo ke 
zpožděním. Je třeba vypracovat 
strategii ukončení.18Proces přeshraniční spolupráce 
(söderköpingský proces) – Söderköping I762 488,00 BY, UA, MDdokončeno 
28. 2. 2006Švédský migrační úřad/ 
rozpočtová položka 
B7-667
19Proces přeshraniční spolupráce 
(söderköpingský proces) – Söderköping II a1 307 898,00 BY, UA, MDprobíhá od 
1. 3. 2006UNHCR (subdodavatelé 
IOM a Švédský migrační 
úřad) / AENEAS
20Proces přeshraniční spolupráce 
(söderköpingský proces) – 
Söderköping II b1 026 000,00 BY, UA, MDprobíhá od 
1. 3. 2006UNHCR (subdodavatelé 
IOM a Švédský migrační 
úřad) / RAP 2004
1 Poslední kontrolní návštěva na místě se konala v červenci 2007.
2 Neuspokojivé: značná část speciﬁ  ckých cílů nebyla dosažena (dokončené zakázky) nebo pokrok zdaleka nedosahuje očekávání (probíhající zakázky).
PH812631_CS_inside_BT.indd   37 3/03/09   15:02:30
38
Č. Název Příspěvek EU ZeměStav 
(červenec 2007)1Smluvní strana / Zdroj 
ﬁ nancováníCelkové posouzení výsledků2
BOJ PROTI ORGANIZOVANÉ TRESTNÉ ČINNOSTI
21Multisektorová pomoc a budování kapacit 
v oblasti boje proti drogám na Ukrajině, v Moldavsku a Bělorusku – BUMAD 12 000 000,00 BY, UA, MDdokončeno 
30. 4. 2005UNDP/ RAP 2001
Uspokojivé při zřizování 
nových protidrogových struktur, 
neuspokojivé v oblasti legislativy 
a policejních informačních systémů  22Multisektorová pomoc a budování kapacit 
v oblasti boje proti drogám na Ukrajině, v Moldavsku a Bělorusku – BUMAD 22 500 000,00 BY, UA, MDdokončeno 
21. 1. 2007UNDP/ RAP 2002 
23Multisektorová pomoc a budování kapacit 
v oblasti boje proti drogám na Ukrajině, v Moldavsku a Bělorusku – BUMAD 32 000 000,00 BY, UA, MDprobíhá od 
1. 1. 2007UNDP/ RAP 2004
24Boj proti obchodování se ženami 
v Moldavsku599 408,00 MDdokončeno 
23. 6. 2004IOM / RAP 2000Uspokojivé , ale vyskytly se obavy, 
pokud jde o efektivnost (překrývání 
činností s ostatními dárci)25Boj proti obchodování s lidmi v Moldavské 
republice300 000,00 MDdokončeno 
18. 12. 2006IOM / TACIS RAP 2002
26Rehabilitační středisko IOM pro oběti 
obchodování s lidmi v Kišiněvě, Moldavsko: základní pomoc, rehabilitace a reintegrace prostřednictvím komplexní péče 308 000,00 MDdokončeno 
3. 3. 2006IOM / TACIS RAP 2002Uspokojivé , ale vyskytly se obavy, 
pokud jde o hospodárnost 
(vysoký nájem)
27 Boj proti obchodování s lidmi na Ukrajině 1 892 000,00 UAdokončeno 
18. 6. 2006IOM / TACIS RAP 2002Uspokojivé , pokud jde o ochranu / 
reintegraci a osvětu, neuspokojivé 
v oblasti kriminalizace stíhání
28Projekt proti praní špinavých peněz, 
ﬁ nancování terorismu a korupci 
v Moldavsku3 000 000,00 MDprobíhá od 
2. 8. 2006Rada Evropy/ NAP 2005Neuspokojivý začátek, ale zlepšení 
u protikorupční složky
29Projekt proti praní špinavých peněz na 
Ukrajině – MOLI-UA-1974 502,00 UAdokončeno 
1. 7. 2005Rada Evropy / RAP 1999
Uspokojivé
30Navazující projekt proti praní špinavých 
peněz a ﬁ  nancování terorismu na 
Ukrajině – MOLI-UA-25 000 000,00 UAprobíhá od 
1. 5. 2006Rada Evropy / NAP 2005PŘÍLOHA III  
1 Poslední kontrolní návštěva na místě se konala v červenci 2007.
2 Neuspokojivé: značná část speciﬁ  ckých cílů nebyla dosažena (dokončené zakázky) nebo pokrok zdaleka nedosahuje očekávání (probíhající zakázky).
PH812631_CS_inside_BT.indd   38 3/03/09   15:02:31
39
Č. Název Příspěvek EU ZeměStav 
(červenec 2007)1Smluvní strana / Zdroj 
ﬁ nancováníCelkové posouzení výsledků2
SOUDNICTVÍ A ŘÁDNÁ SPRÁVA VĚCÍ VEŘEJNÝCH
31Projekt NIS v oblasti soudnictví 
v občanských a obchodních věcech, Moldavsko2 194 015,00 MDdokončeno 
29. 7. 2005GTZ/ NAP 2001 Uspokojivé
32Podpora pro národní protikorupční 
strategii Moldavska (PACO Moldavsko)250 000,00 MDdokončeno 
14. 1. 2006Rada Evropy/ NAP 2003 Uspokojivé  (pilotní akce)
33Společný program Evropské komise 
a Rady Evropy pro Moldavsko: podpora 
pokračujícím demokratickým
reformám 2004 – 2006800 000,00 MDdokončeno 
15. 12. 2006Rada Evropy/ NAP 2003Uspokojivé , ale neefektivní 
koncepce 
34Zvýšení nezávislosti, transparentnosti 
a efektivnosti soudního systému Moldavské republiky 3 000 000,00 MDprobíhá od 
1. 10. 2006Rada Evropy/ NAP 2005Uspokojivé , ale možnost poučit 
se nevyužita
35Reforma rozhodčích soudů a podpora 
soudní správy 2 476 000,00 UAdokončeno 
31. 12. 2005UNDP/ NAP 2000 Neuspokojivé
36Mezinárodní spolupráce Ukrajiny 
v trestních věcech (UPIC)1 500 000,00 UAprobíhá od 
1. 12. 2005Rada Evropy/NAP 2004 Uspokojivé
37Ukrajina – Postup při výběru a jmenování 
soudců, školení, disciplinární 
odpovědnost, systém řízení případů a metody alternativního řešení sporů2 000 000,00 UAprobíhá od 
31. 5. 2006Rada Evropy/NAP 2003Neuspokojivý  začátek;  
uspokojivější výsledek od 
roku 2007
38Podpora řádné správy věcí veřejných: 
projekt proti korupci na Ukrajině (UPAC)1 500 000,00 UAprobíhá od 
9. 6. 2006Rada Evropy/NAP 2004 Neuspokojivé
39Pomoc Interpolu v rámci mezinárodní 
spolupráce v trestních věcech s ukrajinskými donucovacími orgány989 788,00 UAprobíhá od 
15. 1. 2007INTERPOL/NAP 2004Neuspokojivý začátek; 
uspokojivější výsledek 
od června 2007
40Centrum protikorupční právní ochrany 
a právního poradenství (ALAC)500 000,00 UAProjekt byl 
připraven, 
ale k podpisu 
smlouvy 
nedošloNAP 2004 Neuspokojivé
, činnost zrušena 
Příspěvek EU celkem 99 306 004,84PŘÍLOHA III  
1 Poslední kontrolní návštěva na místě se konala v červenci 2007.
2 Neuspokojivé: značná část speciﬁ  ckých cílů nebyla dosažena (dokončené zakázky) nebo pokrok zdaleka nedosahuje očekávání (probíhající zakázky).
PH812631_CS_inside_BT.indd   39 3/03/09   15:02:31
40
PŘÍLOHA IV
Zdroj: Evropská komise.Mise EUBAM má sídlo v Oděse 
a šest oblastních kanceláří na moldavsko-ukrajinské hranici 
a v oděském přístavu. V Ki-
šiněvě a Kyjevě dále pracují čtyři poradci pro oblast ana-lýzy rizik.
PH812631_CS_inside_BT.indd   40 3/03/09   15:02:32
41
ODPOVĚDI KOMISE 
SHRNUTÍ
I. 
Pomoc Komise musela působit ve složité poli-
tické a institucionální situaci vyznačující se  sovětským stylem administrativy, která potře-buje rozsáhlé reformy.
Kvůli nerespektování demokracie, lidských práv 
a právního státu je pomoc Komise Bělorusku  v letech 2007–2010 omezena na 5 milionů EUR ročně. Následné závěry Rady konstatují, že  pomoc EU v Bělorusku bude přispívat na  potřeby obyvatelstva a demokratizace, zejména prostřednictvím humanitární, přeshraniční  a regionální spolupráce a projektů zaměřených na přímou i nepřímou podporu demokratizace a demokratických sil.
III. 
Komise vítá kladné ocenění, kterého se ze strany Účetního dvora dostalo projektům v oblasti  správy hranic, představujícím téměř dvě tře-tiny finanční váhy projektů. V oblasti migrace a azylu projekty narazily na obtíže tam, kde  
byly jejich součástí zakázky na stavební práce 
nebo dodávky, zejména na Ukrajině, zatímco  
projekty na budování kapacit dosáhly uspoko-
jivých výsledků.
IV. 
Jednou z překážek pokroku byla politická nesta-
bilita v regionu. Některé projekty však dosáhly omezených úspěchů.
Pokud jde o koordinaci s ostatními dárci, dele-
gace na Ukrajině je jednomyslně řazena na  přední místo v tomto úsilí. Míra koordinace je velice závislá na ochotě zúčastněných stran  do takového procesu vstupovat (někteří dárci, zejména mimoevropští, jsou méně ochotní než jiní). 
PH812631_CS_inside_BT.indd   41 3/03/09   15:02:32
42
Komise se zavázala systematicky vést a posilo-
vat snahy o koordinaci dárců v těchto zemích a v lednu 2008 pořádala konferenci věnovanou koordinaci dárců v celém regionu, která měla tento proces nastartovat.
Při uvážení možností porovnání technických  
specifik projektů byly získané poznatky zohled-něny v návrhu dalších operací.
Delegace EK v Moldavsku nyní plně převzala  
odpovědnost za řízení programu od delegace v Kyjevě.
V. 
Komise oceňuje práci Účetního dvora a jeho  příspěvek ke zvýšení účelnosti projektů. 
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
13. 
Komise oceňuje pozitivní hodnocení Účetního dvora ohledně finančně nejvýznamnější části  auditu.
Rámeček 3 – Příklad neuspokojivého 
výsledku: snížený rozsah prací a zpožděníPřes uvedené obtíže Komise přijala řadu opat-ření, aby zajistila dokončení projektu. Postup prací byl až do dokončení důkladně a trvale  monitorován. Nakonec byla zakázka na stavební práce splněna a fondy ES plně využity. V březnu 2008 podepsala běloruská celní správa dočasný přejímací protokol k zakázce na výstavbu hra-ničního terminálu Kozloviči II financované  z fondů ES. Běloruská celní správa přijala roz-hodnutí o dokončení těch prvků infrastruktury, které byly z projektu vyřazeny, po projednání se státními finančními zdroji (např. parkovací plochy a některá skladovací zařízení). Příslušné stavební práce právě probíhají. Zprovoznění  nového hraničního terminálu se tak očekává na počátku roku 2009. Stavební práce byly naplá-
novány tak, že starý hraniční terminál zůstane 
v provozu po dobu výstavby nového terminálu a poté bude dále používán jako součást celého komplexu v Kozloviči.
17. 
Mechanismus rychlé reakce umožňuje shromaž-ďování a rychlé nasazení zvláštních finančních prostředků, aby bylo možno rychle reagovat,  a pomoci tak znovu nastolit nebo udržet nor-mální podmínky pro uplatňování zvolených  politik, čímž bude zachována jejich účinnost. Článek 2 nařízení Rady (ES) 381/2001 jasně sta-noví, že pomocí mechanismu rychlé reakce lze financovat opatření, která za obvyklých podmí-nek spadají do působnosti standardních pro-gramů pomoci. Hlavním účelem mechanismu  
rychlé reakce bylo umožnit Společenství poho-
tově reagovat na krizové situace, a tím podpo-řit vnější politiku Společenství. Mechanismus 
rychlé reakce otevírá cestu pro standardní pro-
gramy, které budou využity pro dosažení celko-
vých cílů intervence. Jak je uvedeno v zadání 
mise EUBAM, od úplného počátku se předpoklá-dalo, že konkrétní výsledky lze očekávat až ve střednědobém nebo dlouhodobém horizontu. Tento předpoklad je zcela v souladu se zámě-rem nařízení Rady ustavujícího mechanismus  rychlé reakce.
PH812631_CS_inside_BT.indd   42 3/03/09   15:02:32
43
18. 
Program Tacis nebyl dost pružný, aby umož-nil rychlé shromáždění větších peněžních pro-středků na delší prováděcí období. Příležitost pro takový projekt přišla v červnu 2005, kdy  
prezidenti Moldavska a Ukrajiny podepsali spo-lečný dopis Radě a Komisi se žádostí o pomoc. Komise považovala za důležité na tuto žádost 
rychle zareagovat. Avšak kvůli politické nesta-bilitě v regionu v té době („oranžová revoluce“ na Ukrajině) se nedalo vyhnout uzavření krátko-dobých dohod, které umožnily využít dostupné finanční prostředky. Mezitím byl mandát mise prodloužen (až do konce roku 2009). Do hry  vstoupil faktor předvídatelnosti, když nabyl  účinnost evropský nástroj sousedství a part-nerství (ENPI) v rámci orientačního programu 
pro východní region na roky 2007–2010. Roční příděl finančních prostředků pro misi EUBAM  je plánován do konce roku 2009.
19. 
Projekty BOMMOLUK vycházejí ze zprávy  „Vyhodnocení potřeb a doporučení pro misi  EUBAM“, která rozebírala nedostatky a potřeby národních pohraničních stráží na moldavsko-ukrajinské státní hranici. Nespornou výhodou je, že lze zohlednit poznatky získané ze zadáva-
cích řízení v předchozích projektech. Pokud jde o ostatní dárce, evropské úsilí bylo doplněno příspěvkem Spojených států, které se zamě-řují na pomoc v boji proti terorismu. Než bude zadána zakázka na nějaké vybavení, příjemci  pomoci musejí zajistit, že budou schopni toto vybavení provozovat a nést náklady na jeho  provoz a údržbu. Mise EUBAM pečlivě zkoumá schopnost partnerských útvarů dostát svým  závazkům. 25. 
a) Na základě žádosti ukrajinské vlády se Komise rozhodla ukrajinskou vládu podpořit. Tato vláda v roce 2004 projevila silné odhodlání zlepšit  podmínky nelegálních migrantů a souhlasila, že finančně podpoří Státní výbor pro národnosti a migraci, aby mohl vytvořit dvě zadržovací  střediska pro migranty, která budou splňovat standardy podle Evropské úmluvy o lidských  právech a doporučení Evropského výboru pro prevenci mučení (CPT). 
Rámeček 4 – Přes jisté zlepšení díky 
podpoře EU jsou životní podmínky pro nelegální migranty ve stávajících 
ubytovacích střediscích stále nepřijatelné
Kvůli velmi špatným podmínkám v dočasných zadržovacích zařízeních Pavšino a Čop tento  projekt nakonec přinesl spíše humanitární  pomoc než budování kapacit.
Po návštěvě delegace EK byla vedena vážná  
rozprava se zástupci Státního výboru ochrany státních hranic (SBGS), kteří přijali okamžitá  opatření a iniciovali nápravné kroky. Po  návštěvě Účetního dvora Komise doporučila  vládě Ukrajiny uzavřít objekt Pavšino kvůli  nízkým standardům dodržování lidských práv. Mezitím kabinet ministrů rozhodl Pavšino uza-vřít, jakmile budou k dispozici jiná zařízení.
Rámeček 5 – Slabý pokrok při zřizování 
nových ubytovacích středisek pro nelegální migrantyRenovace vybraných ubytovacích středisek pro migranty v obcích Žuraviči (Volyňská oblast)  a Rozsudiv (Černihivská oblast) nabrala zpož-dění kvůli politické nestabilitě (tzv. „oranžová revoluce“), změně na příslušném ministerstvu v období 2004–2005 a nedostatečnému přísunu slíbených finančních prostředků.
PH812631_CS_inside_BT.indd   43 3/03/09   15:02:32
44
Rozhodnutí snížit počet ubytovacích míst  
z původních 1 260 na 250 vycházelo z evrop-ské praxe a poznání, že vyšší kapacita nega-tivně ovlivňuje provoz střediska. V roce 2007 došlo k významnému pokroku při renovačních 
pracích. Mezitím obě ubytovací střediska pro  migranty zahájila provoz v souladu s evrop-skými postupy.
Rámeček 6 – Nedostatečné využití nově 
vybudovaných středisek pro žadatele o azylNa konci roku 2006 bylo k dispozici 250 uby-tovacích míst pro žadatele o azyl v dočasném ubytovacím středisku v Oděse díky projektu  Posílení azylových systémů Moldavska a Ukra-jiny. Je pravdou, že v době konání auditu byla využívána pouze polovina dočasného uby-tovacího střediska kvůli nedostatku státních  finančních prostředků. Pokud jde o dočasné  ubytovací středisko v Mukačevu, to začalo být funkční v listopadu 2007 poté, co Komise pře-svědčila ukrajinskou vládu, aby převedla vlast-nictví pozemků a budovy ze Státního výboru  ochrany státních hranic na Státní výbor pro  národnosti a náboženství a aby poskytla státní finanční zdroje pro jeho provoz.
26. 
Komise na svých setkáních s ukrajinskou vlá-dou na finanční aspekty poukazuje. Rozdělení odpovědností mezi Státním výborem ochrany státních hranic a Ministerstvem vnitra je právně stanovené a jasné: odpovědnost Státního  výboru ochrany státních hranic končí po deseti dnech (krátkodobé zadržení), poté musí být  nelegální migranti předáni ministerstvu vnitra. Protože však ministerstvo donedávna nepro-vozovalo žádné zadržovací středisko, zákon se neuplatňoval a státní výbor ochrany státních  hranic zadržoval migranty až po dobu 6 měsíců, což je maximální doba povolená ukrajinskou  legislativou.27. 
Projekt na posílení národního azylového sys-tému Běloruska čelil administrativním a práv-ním problémům, které delegace EK řešila  a vyřešila prostřednictvím kontaktů se státní  správou. Dočasné ubytovací středisko pro žada-tele o azyl v Gomelu v Bělorusku bylo oficiálně otevřeno dne 16. ledna 2008 a nyní je provo-zováno a využíváno.
34. 
Se snahou pomoci zlepšit výměnu informací  mezi ukrajinskými donucovacími orgány Komise ve spolupráci s Interpolem od té doby zkou-mala možnosti rozšíření systému i24/7 na Státní výbor ochrany státních hranic Ukrajiny. Avšak z důvodů souvisejících s národní suverenitou se toto rozšíření ukázalo jako neproveditelné.
35. 
Ukrajina dosud neratifikovala Úmluvu Rady  Evropy o ochraně údajů, což je podmínkou,  pokud dochází k předávání osobních údajů.  Komise na Ukrajinu naléhá, aby úmluvu rati-fikovala, a umožnila tak vzájemnou spolupráci donucovacích orgánů. Neratifikování Úmluvy  o ochraně údajů je i důvodem toho, proč nebyla zatím podepsána žádná strategická dohoda  s Europolem.
36. 
Komise se angažovala v boji proti obchodování s lidmi v regionu již v roce 2000. S tím, jak se do těchto aktivit zapojovali ostatní dárci, Komise přestala takové projekty programovat v rámci bilaterálního programu Tacis. Poslední projekt byl připraven pro Bělorusko v rámci Národního akčního programu na rok 2005.
40. 
Legislativní proces byl, alespoň na Ukrajině,  bržděn častými změnami ve vládě po oranžové revoluci. Obecně vzato jsou legislativní procesy v tomto regionu pomalé.
PH812631_CS_inside_BT.indd   44 3/03/09   15:02:32
45
41. 
V době návštěvy Účetního dvora skutečně  nebyl objem zadržených drog příliš velký. Od té doby se však výsledky výrazně zlepšily. V roce 2007 Ukrajina zadržela celkem 415 kg heroinu 
a 19 kg kokainu a v prvních pěti měsících roku 2008 to bylo 214 kg heroinu a 41 kg kokainu. V Moldavsku se v únoru 2008 podařilo zadr-
žet 200 kg heroinu. Projekt ES určitě přispěl  k úspěšnému zadržování drog díky svým čin-nostem při budování kapacit.
47. 
Projekt „Reforma rozhodčích soudů a podpora soudní správy“ přinesl konkrétní výsledky,  neboť to byl vůbec první projekt pomoci soud-nictví na Ukrajině takového rozsahu a významu a působil v institucionálních souvislostech  stále nastavených podle správního profilu  
sovětského stylu. Některé významné provozní 
změny navržené projektem byly státní soudní správou zavedeny. 
Zajišťování toho, aby veškeré nákupy zařízení 
byly prováděny transparentním způsobem,  vyústilo v některých případech ve zrušení zadá-vacího řízení, což nakonec vedlo ke zpoždění.
50. 
Navazující projekt byl zahájen v srpnu 2006  a jeho rozjezd byl pomalý kvůli rezignaci pro-tikorupčního poradce krátce po zahajovací  konferenci a nutnosti vyhlásit nové výběrové řízení. 52. 
Politická krize v letech 2006–2007 ovlivnila  tempo reforem i činností okolo přijetí nové pro-tikorupční legislativy a protikorupčního akčního plánu. Projektu se dostalo „nového impulsu“ na konci roku 2007, kdy předčasné parlamentní  volby vynesly k moci proprezidentské politické 
síly. Na jednání řídící skupiny, které se konalo 
dne 29. 11. 2007, byl přepracován pracovní plán projektu a schválen seznam přednostních úkolů na období prosinec 2007 – březen 2008. Byl  pozměněn i časový plán pro část činností sou-visejících s návrhem a přijímáním protikorupční legislativy na roky 2008 a 2009.
a)
 
Protikorupční akční plán byl zahájen za asis-
tence projektu. Později se však ministerstvo  
spravedlnosti rozhodlo připravit návrh proti-
korupčního akčního plánu samo. Jako návazné 
opatření zaměřené na podporu implementace protikorupčního akčního plánu se projekt  podílel na návrhu „protikorupčního balíčku“.  Na protikorupční balíček obsahující tři návrhy zákonů se soustředil odborný posudek před-ložený Radou Evropy. Ve svém posudku před-seda Skupiny států proti korupci (GRECO)  zmínil vysokou kvalitu přepracovaných návrhů zákonů.
Odborníci získali přístup k protikorupčnímu  
akčnímu plánu pouze krátce před jeho schvá-lením. Proto neměli žádnou možnost navrhnout změny tohoto dokumentu. Navíc se návrhy  zákonů měly přijmout zároveň s akčním plánem, aby poskytly právní základ pro boj s korupcí na Ukrajině. Využití projektu a přistoupení Ukra-jiny do skupiny GRECO zapůsobily jako „kata-lyzátor“ přijetí akčního plánu. Nicméně to bylo vnímáno tak, že přijetím akčního plánu vláda zamýšlí „podat včasnou zprávu“ o přijatých  opatřeních, spíše než vytvořit sladěný, kom-plexní a snadno realizovatelný dokument.
PH812631_CS_inside_BT.indd   45 3/03/09   15:02:32
46
b) 
Protikorupční akční plán byl přijat až v srpnu 2007. Proto v době konání auditu nemohly  probíhat žádné činnosti související s jeho  monitorováním.
Podpora projektu je v současné době poskyto-
vána prostřednictvím interinstitucionální pra-covní skupiny pro boj s korupcí, do níž byl jako člen jmenován i zástupce projektového týmu. Jedním z cílů skupiny je dohled nad provádě-ním protikorupčního akčního plánu. Na jednání řídící skupiny projektu dne 6. března 2007 bylo poprvé nadneseno téma financování politic-kých stran, ale ministerstvo spravedlnosti jej  zlehčovalo.
Pokud jde o průzkum veřejného mínění  
o korupci, ukrajinské úřady poslaly souběžné  
žádosti několika mezinárodním dárcům, aniž  by zajistily nezbytnou koordinaci a předávání informací.
54. 
a), b), c)   
Hlavním problémem skutečně byla složitá poli-tická situace od dubna 2007 do konce roku.  Pohled Účetního dvora na posouzení potřeb  v oblasti spravedlnosti/soudnictví / boje proti 
korupci na Ukrajině je v zásadě důsledkem  zvláště obtížných a specifických podmínek,  které se vyznačují vysokým stupněm fragmen-
tace a rozdrobení odpovědností mezi různé  výkonné subjekty a nedostatkem jakékoli formy 
koordinace mezi jednotlivými sektory.
Projekt byl navržen a rozvíjen spolu s předpo-
kládanými příjemci pomoci (mezi nimi i s minis-terstvem spravedlnosti). Tak byla místní  zodpovědnost od samého počátku zajištěna  a potvrzena současnou vládou jmenovanou po volbách 2007.Projektový tým iniciativně zavedl pravidel-
nou koordinaci dárců s cílem sdílet informace, zajistit spojitost mezi různými intervencemi  
a zabránit překrývání činností. Počáteční pro-blémy s personálním vybavením byly překo-nány a otázka kancelářských prostor je nyní  řešena s novou vládou.
Je třeba zdůraznit, že spolufinancování není  
povinností přijímající země.
55. 
a) Delegace EK v Moldavsku nyní plně převzala  odpovědnost za řízení programu od delegace v Kyjevě. Obecně Komise souhlasí s Účetním  dvorem, že nábor vhodných pracovníků, ať již z hlediska jejich počtu nebo kvalifikace, před-
stavuje náročný úkol.
b) 
Přestože tato smíšená struktura financo-vání vytváří administrativní komplikovanost,  
nepřekážela tomu, aby söderköpingský projekt 
dosáhl uspokojivých výsledků, které Účetní  
dvůr ocenil.
Rámeček 7 – Příklad neefektivního řízení 
smluvK rozdělení fáze 3 söderköpingského projektu mezi program AENEAS a Tacis došlo proto, že ani jeden z programů neměl k dispozici dosta-tečné prostředky, aby umožnil zachování ucele-ného projektu, zvláště důležitého po rozšíření EU v roce 2004, kdy bylo třeba podpořit pře-shraniční spolupráci v oblasti azylové politiky, migrace a správy hranic a zabránit dojmu, že  EU vytváří novou oponu podél svých nových  vnějších hranic.
PH812631_CS_inside_BT.indd   46 3/03/09   15:02:32
47
56. 
Je pravdou, že partneři Komise při zavádění  projektů nevěnovali dostatečnou pozornost  otázce přidělování a vlastnictví pozemků. Avšak jakmile se Komise o těchto problémech dozvě-
děla, okamžitě iniciovala nápravná opatření.
Koordinace s ostatními dárci probíhala často, 
a to jak před programováním projektů, tak  v jeho průběhu i po něm. Po přijetí Pařížské  deklarace byla institucionalizována. Mezitím  se konaly společné programovací mise.
57. 
Přes několik případů zaznamenaných nedo-statků mají mezinárodní organizace obvykle  vysokou úroveň praktických znalostí, pokud  jde – mimo jiné – o mobilizaci odborných zna-
lostí, řízení zahraničních finančních zdrojů  
a efektivní zadávání veřejných zakázek v těžko 
řešitelných oborech. Budou formulovány lepší definice způsobů ověřování v kontextu finanční a administrativní rámcové dohody rozpracová-ním společného zadání a o lepší zviditelnění  se postará vydání „Příručky pro zviditelnění  a komunikaci v rámci zahraničních aktivit EU“ (duben 2008), která se nyní vztahuje i na mezi-národní organizace.
d) 
„V tomto konkrétním případě bylo rozhodnuto provést ověření u některých rozvojových pro-gramů OSN (UNDP) a na základě těchto zjištění je dále sledovat“.
60. 
Komise se svědomitě řídí postupem pro před-kládání zpráv, který svazuje vypracování zprávy s platbami smluvním partnerům. Občas nastane případ, kdy se v zájmu kontinuity činnosti vyža-duje uzavření nových smluv a ještě nebyl zcela dokončen proces předložení zprávy o stávající činnosti, čímž dochází nevyhnutelně k situ-aci, kdy nebyly využity všechny informační  možnosti.61. 
a) 
Od doby konání auditu Účetního dvora Komise rozšířila pokrytí projektů systémem ROM (moni-toring zaměřený na výsledky).
b) 
Dvoustránková souhrnná zpráva o systému  ROM, doprovázená podrobným přehledem  kritérií analýzy, zahrnuje nejen bodové hod-nocení pěti hlavních monitorovacích kritérií:  důležitosti, účelnosti, efektivity, dopadu a udr-žitelnosti, ale také celkem 21 subkritérií, která budou analyzována, obodována a zpřístupněna pro účely statistiky a dalších srovnání. Databáze MONIS (monitorovací informační systém) umož-ňuje podrobnou a strategickou statistickou  analýzu, přesto s jednoduchým vyhledáváním a použitím, pro všechny manažery zúčastněné na dohledu nad projekty, na jejich zavádění  a monitorování.
Rámeček 8 – Získané zkušenosti nebyly 
dostatečně přeneseny do nových projektůa) Zvoleným navazujícím projektem byl nejlepší návrh získaný na základě výzvy k předkládání návrhů v rámci programu AENEAS 2005, který vyhovoval aktuálním potřebám záchytných  středisek v karpatské oblasti.
b) 
Pokud se týká načasování navazujícího pro-jektu, projekt CBMM 2 byl podepsán tak, aby  podpořil kladné rozhodnutí při jednáních mezi ES a Ukrajinou o dohodě o zpětném přebírání osob. Byly zohledněny poznatky získané z pro-jektu CBMM 1, zejména pokud jde o zaměření na dočasná zadržovací zařízení a otázky okolo při-dělování pozemků a vlastnictví předem vyjas-něné se zodpovědnými subjekty a o dodatečné finanční prostředky potřebné pro Volyňské  záchytné středisko pro migranty, poskytnuté  ve fázi II tohoto projektu. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   47 3/03/09   15:02:33
48
ZÁVĚRY 
A DOPORUČENÍ
63. 
Komise oceňuje celkově kladné hodnocení ze strany Účetního dvora ohledně auditovaných  projektů. Jejich záběr byl přirozeně omezen,  aby nedošlo k rozdrobení činností a snížilo  
se riziko nízké efektivity z hlediska dosaže-ných výsledků, uvážíme-li rozsah problémů,  s nimiž je třeba se v těchto transformujících se 
zemích vypořádat. Zatímco projekty zaměřené na budování kapacit dosáhly celkově uspoko-jivých výsledků, tam, kde byly součástí projektů zakázky na stavební práce nebo dodávky, byl postup pomalejší kvůli použitým postupům  veřejných soutěží a potřebě zajištění odpovída-jící logistiky ze strany vlády přijímající země.
64. 
Klíčová otázka udržitelnosti je řešena dvojím  způsobem. Na jedné straně jsou projekty správy hranic silně směřovány k posílení technických a institucionálních kapacit přijímajících zemí. Na druhé straně byla hodnocení a doporučení mise EUBAM v Moldavsku a na Ukrajině dále  přenesena na národní úroveň a obdržela další podporu ES s ohledem na zajištění přiměřené dlouhodobé udržitelnosti.
65. 
Mírové řešení konfliktu v Podněstří je prakticky hledáno primárně na politické úrovni.
67. 
Konečná odpovědnost za dosažené výsledky  v oblasti stíhání a zlepšené spolupráce  
mezi složkami při trestním vyšetřování spo-
čívá na národních úřadech, a to z důvodů  souvisejících s národní suverenitou, včetně  bezpečnosti.68. 
Komise má za to, že v oblasti boje proti korupci 
se postupně dostavuje pokrok. Skupina států  proti korupci GRECO Rady Evropy, jejímž čle-nem se Ukrajina stala v roce 2006, přijala svou nezávislou rovnocennou zprávu v březnu 2007 (publikována v říjnu 2007). Ukrajina musí  zaslat skupině GRECO reakci do podzimu 2008. 
Řadu doporučení od skupiny GRECO má za cíl řešit výše zmíněný protikorupční akční plán.  Témata, kterých bude třeba se dotknout, jsou následující:
zřízení vyčleněného útvaru, který se bude 
• 
zabývat korupčními případy;zrušení nepřiměřené imunity a zjednodu-
• 
šení procedur pro udělování imunity;průhlednější zadávání veřejných zakázek;
• 
kriminalizace deliktů souvisejících  • 
s korupcí, z nichž mnoho stále nespadá do 
působnosti trestních soudů.
Doporučení 
a) 
Nařízení o agentuře FRONTEX v zásadě dává  této agentuře mandát k usnadnění operativní spolupráce mezi členskými státy a třetími  zeměmi. Komise však souhlasí s tím, že se na  ni obrátí o radu. Bylo a bude i nadále zabez-pečováno, aby se vybavení používané na hra-nicích doplňovalo s vybavením poskytnutým  ostatními dárci.
b) 
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora a chtěla by zdůraznit, že v souvislosti s pro-gramem pomoci vztahujícímu se k zpětnému  přebírání osob (2007) již byl takový závazek  potvrzen ministerstvem vnitra Ukrajiny.
PH812631_CS_inside_BT.indd   48 3/03/09   15:02:33
49
c) 
Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Toto doporučení je zajišťováno v rámci společ-ného projektu ES – Rady Evropy: Mezinárodní spolupráce Ukrajiny v trestních záležitostech  
(UPIC) od roku 2006 až do současnosti.
d) 
Komise zkoumala a bude i nadále zkoumat mož-nosti, jak posílit zapojení nestátních subjektů do protikorupční politiky. 
69. 
Hlavním problémem byla složitá politická situ-ace od dubna 2007 do konce roku. Přes tyto  události byla místní gesce zajištěna. Počáteční problémy s personálním obsazením byly překo-nány a pracovník Rady Evropy na plný úvazek se sídlem na Ukrajině převzal přímý dohled nad 
záležitostmi souvisejícími s projekty a jejich  
vedení.
70. 
Delegace EK v Moldavsku nyní plně převzala  odpovědnost za řízení programu od dele-gace v Kyjevě, což by mělo vyřešit problém se zdroji.
Co se týká souběžné existence několika finanč-
ních nástrojů EU pro stejný účel, použití dvou finančních nástrojů pro podporu söderköping-ského projektu bylo v dané době řešením, jak adekvátně reagovat na šíři problému.
71. 
Komise se zavázala systematicky vést a posi-lovat úsilí o koordinaci dárců na Ukrajině  a v lednu 2008 uspořádala konferenci věnova-nou koordinaci dárců v celém regionu, která  měla tento proces nastartovat.Kromě toho jsou aktivně vyhledávány možnosti 
společného programování projektů a jedna spo-
lečná programovací mise se švédskou agentu-rou pro mezinárodní rozvojovou pomoc (SIDA) byla dokončena na Ukrajině. 
72. 
Komise upozorňuje na význam externích  faktorů.
Doporučení 
Komise by měla učinit následující kroky:
a) 
Nábor vhodných pracovníků, ať již z hlediska  jejich počtu nebo kvalifikace, představuje  náročný úkol. Avšak delegace EK v Moldavsku nyní plně převzala odpovědnost za řízení pro-gramu od delegace v Kyjevě. Vedle toho, pokud jde o delegaci na Ukrajině, ke dni 1. 9. 2008  došlo k vnitřní reorganizaci provozního per-sonálu zaměřené na přerozdělení pracovní  zátěže, zejména v oblasti spravedlnosti, svo-body a bezpečnosti.
b) 
Přestože evropský nástroj sousedství a part-
nerství (ENPI) skutečně představuje pružnější 
nástroj, než byl jeho předchůdce, stále existuje zřejmý důvod pro rozdělení práce mezi různé nástroje financování, v závislosti na jejich  výhodách a specifikách. Zaměření programů  
evropského nástroje sousedství a partnerství  na Ukrajině a v Moldavsku je spíše např. na  rozsáhlé programy podpory celého odvětví než na menší projekty. To je v souladu s potřebou zlepšit zaměření a strategický dopad financo-vání pomocí evropského nástroje sousedství  a partnerství. Jiné nástroje, jako například  tematický program pro azyl a migraci, však mají schopnost shromáždit menší objem finančních prostředků rychlejším a pružnějším způsobem než rozsáhlé programy zaměřené na reformy  celých odvětví. 
PH812631_CS_inside_BT.indd   49 3/03/09   15:02:33
50
c) 
Standardní dohoda o příspěvcích odráží poža-davky FR a zahrnuje široké požadavky ohledně povinností mezinárodní organizace, pokud jde o zviditelnění, informace o smluvních ustano-
veních k zakázkám, o zadávání veřejných zaká-zek, udělování grantů, dodržování kritérií pro vylučování, přiměřenou následnou publicitu  
smluv o grantech a veřejných zakázkách finan-covaných ES, které organizace přiděluje.
d)
 
Komise spolupracuje s partnerskými vládami, 
členskými zeměmi a dalšími dárci při povzbu-zování a podpoře národních mechanismů koor-dinace dárců a bude v úsilí zaměřeném tímto směrem pokračovat.
e) 
Komise souhlasí, že přijímající země by měla  
jasně vyjádřit své zájmy a přání, a zdůrazňuje, že tato vyjádření jsou formulována v dohodách 
o partnerství a spolupráci a v akčních plánech evropské politiky sousedství (ENP). Tyto zájmy a tato přání jsou brána v úvahu i ve fázi iden-tifikace projektů na základě zjištěných priorit ve strategickém dokumentu země a ve vnit-rostátních orientačních programech v souladu s akčními plány evropské politiky sousedství. Národní spoluúčast je předpokládána a zavá-děna podle povahy projektu.
V rámci pravidelného provádění monitoringu  
zaměřeného na výsledky (ROM) bude zvláštní pozornost dále věnována definici cílů podle  politické a institucionální kapacity přijímajících zemí. Pokud jde o délku prováděcího období, ta je definována s ohledem na schopnost absorpce přijímajících zemí, měřeno časem potřebným  k provedení odvětvových reforem.73. 
Doporučení Komise tuto starost sdílí a ráda by zdůraznila, 
že již do stádia přípravy projektů zařazuje rele-vantní informace ze získaných poznatků. Iden-tifikační fiše pro plánování projektu je použita při prověření skupinou pro podporu kvality,  poté je převedena na akční fiši, která je součástí 
rozhodnutí o financování, a ta obsahuje oddíl týkající se „získaných poznatků“ (oddíl 2.2).
PH812631_CS_inside_BT.indd   50 3/03/09   15:02:33
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 9/2008
Účelnost podpory EU poskytované Bělorusku, Moldavsku a Ukrajině v oblasti svobody, bezpečnosti a práva
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 50 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-134-9DOI 10.2865/4091
PH812631_CS_inside_BT.indd   51 3/03/09   15:02:33
PH812631_CS_inside_BT.indd   52 3/03/09   15:02:33
Jak získat publikace EU
Publikace vydávané Úřadem pro úřední tisky, jež jsou určeny k prodeji, lze objednat na 
stránkách EU Bookshop http://bookshop.europa.eu u prodejce, kterého si zvolíte.
Můžete také zažádat o seznam prodejců z celosvětové sítě prostřednictvím faxu: 
+352 2929-42758.
VE ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVĚ „ÚČELNOST PODPORY EU POSKYTOVANÉ 
BĚLORUSKU, MOLDAVSKU A UKRAJINĚ V OBLASTI SVOBODY,  BEZPEČNOSTI A PRÁVA“ SE ZKOUMAJÍ VÝSLEDKY, KTERÝCH DOSÁHLA POMOC EU, A ROZEBÍRAJÍ SE PŘÍČINY NEDOSTATEČNÉ VÝKONNOSTI. ZPRÁVA SE ROVNĚŽ ZABÝVÁ TÍM, DO JAKÉ MÍRY ZAVEDLA KOMISE POSTUP UMOŽŇUJÍCÍ ZOHLEDNIT ZÍSKANÉ POZNATKY A ZKUŠENOSTI PŘI DALŠÍ POMOCI V TÉTO OBLASTI. ZPRÁVA OBSAHUJE PODROBNÁ DOPORUČENÍ, KTERÁ BY MOHLA KOMISI POMOCI ZVÝŠIT ÚČELNOST PODPORY POSKYTOVANÉ UVEDENÝM TŘEM ZEMÍM.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-08-009-CS-C
ISBN 978-92-9207-134-9