V rámci cíle 1 zůstává harmonizované shromažďování údajů o zabavování palných zbraní jednou z hlavních překážek, a to v EU i na západním Balkáně. Do globální studie o palných zbraních, kterou vypracoval Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a kterou financovala EU, se zapojilo jen 16 členských států a 4 partnerské země západního Balkánu, což omezuje účinnost studie. Příčinou takto nízké míry účasti je skutečnost, že existuje jen několik kontaktních míst, která jsou v takové fázi provozu, která umožňuje získání potřebných údajů. Nebyla vypracována šablona s minimálními standardními požadavky na zpravodajské informace a donucovací orgány se často domnívaly, že by šablona omezovala užitečnost vyměňovaných informací.

Přímo na místě se projevila neúčinnost kontrol na hranicích mezi partnerskými zeměmi západního Balkánu. Ačkoli existují důkazy, že se palné zbraně převážejí po zemích západního Balkánu, směrem z Evropské unie i do ní, což potvrdily všechny zúčastněné subjekty i vyhodnocení zpravodajských informací, k zabavování zbraní většinou nedochází na hranicích, ale ve vnitrozemí. Několik zúčastněných subjektů také upozornilo na tyto nedostatky: příslušníci pohraniční stráže a celníci se dostatečně neopírají o profilování rizik a dřívější zpravodajské informace, nejsou náležitě vybaveni a speciálně vyškoleni, aby palné zbraně byli schopni odhalit, a zaměřují se na hraniční přechody, aniž by měli jasnou strategii pro kontrolu zbývajících částí hranic, které pašeráci využívají.

Každodenní spolupráci a výměnu informací komplikovala vysoká fluktuace pracovníků donucovacích orgánů partnerských zemí západního Balkánu. Dostupné údaje nicméně svědčí o tom, že účastníci byli schopni poučit se z problémů vzniklých během společných koordinovaných cílených kontrol. Nasvědčuje tomu nárůst počtu zpráv vyměněných prostřednictvím aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací (SIENA) v průběhu společných cílených operací (viz graf 6). Počet zabavených palných zbraní (během dnů společné akce a následného šetření) rovněž soustavně rostl (viz graf 7).

Spolupráce mezi EU a regionem jihovýchodní Evropy je nadále složitá kvůli množství zúčastněných subjektů, jejichž činnost není vždy koordinovaná. V regionu působí také jiné země a různé mezinárodní organizace, jako Small Arms Survey, Středisko pro vymáhání práva v jihovýchodní Evropě, Severoatlantická aliance (NATO), Úřad OSN pro drogy a kriminalitu nebo Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE). Činnosti těchto skupin však nejsou jasně zkoordinované s činnostmi střediska SEESAC, platformou pro palné zbraně a integračním řízením vnitřní bezpečnosti.

Řada zúčastněných subjektů se zmínila o zbytečných duplicitních zasedáních, kdy podobní účastníci vedou tytéž diskuse. Kvůli nedostatečné vnitřní koordinaci a sdílení informací se naopak zástupci jednotlivých zemí často účastní různých zasedání, aniž vědí o podobných diskusích nebo prezentacích, které se již konaly.

Různé zdroje financování (například nástroj předvstupní pomoci, včetně nástroje pro technickou pomoc a výměnu informací, nebo Fond pro vnitřní bezpečnost) zprvu vedly k nesrovnalostem a nedostatečné koordinaci. Tyto otázky však byly s pomocí Komise vyřešeny. Jedním ze zbývajících problémů je skutečnost, že finanční prostředky v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky jsou někdy přidělovány bez celkového přehledu podobných aktivit v regionu.

V neposlední řadě byl zajištěn soulad mezi akčním plánem a regionálním plánem. Komise, platforma pro palné zbraně, Europol a středisko SEESAC se aktivně zapojily do vypracování posouzení potřeb regionálního plánu a přípravy jeho cílů.

Klíčová zjištění ·vysoká soudržnost s jinými zastřešujícími strategiemi, včetně strategie EU týkající se ručních a lehkých zbraní a regionálního plánu, ·zajištěna úzká koordinace s legislativním vývojem v EU v oblasti kontroly palných zbraní, aby bylo zajištěno sblížení právních předpisů zemí západního Balkánu s normami EU, zajištěn soulad s mezinárodními nástroji, ·nízká soudržnost činností různých zúčastněných subjektů, mnoho případů překrývání, chybějící integrovaná řídicí struktura pro organizaci různých činností, ·chybějící integrovaný, komplexní rozpočtový přístup na úrovni EU.

4.Závěry

EU a partnerské země západního Balkánu se potýkají se společnými problémy.

Přidaná hodnota akčního plánu byla nejvíce patrná při zlepšování propojení, výměně informací a pokládání základů budoucí spolupráce.

Z hodnocení akčního plánu však vyplývá, že některá plánovaná opatření dosud nebyla plně provedena, což snížilo celkovou účinnost akčního plánu. Jedná se zejména o oblasti zřizování kontaktních míst pro palné zbraně, která jsou nezbytná pro vytváření vhodných donucovacích strategií, koordinace, zpravodajských informací a výměny informací na vnitrostátní i evropské úrovni. Dosud také neprobíhá harmonizované shromažďování údajů o zabavování palných zbraní, které by umožnilo tvorbu politiky založené na důkazech a náležité a spolehlivé hodnocení trendů v nedovoleném obchodování. Obdobně zúčastněné subjekty dosud nevytvořily standardní formát zpráv pro účely výměny informací, což bylo jedním ze záměrů akčního plánu.

Z hodnocení dále vyplývá, že by mohla být zlepšena účinnost akčního plánu. K tomu, aby například společná zasedání mohla přinášet konkrétní výsledky, by jim pomohly jasné pokyny pro účastníky, kteří by měli být zmocněni k tomu, aby mohli vydávat stanoviska nebo se vyjadřovat k případným výstupům. Řada zúčastněných subjektů se domnívala, že by školení mohla být účinnější, pokud by byla zaměřena na praktické případy, vytváření společných vyšetřovacích týmů a konkrétní otázky, jako jsou přeměnitelné palné zbraně.

Pokud jde o jeho zeměpisný rozsah, opatření byla zaměřena na západní Balkán, ale s ohledem na budoucí problémy by mohla být pokryta v podstatě celá jihovýchodní Evropa, včetně Moldavské republiky a Ukrajiny, aby mohla být vyvinuta řešení pro východní sousedství EU, která obstojí i v budoucnosti.

Členské státy a partnerské země západního Balkánu by nyní měly svou politickou angažovanost zaměřit na operativní priority a výstupy. Nezbytná je užší spolupráce mezi členskými státy, partnerskými zeměmi západního Balkánu, agenturami EU a mezinárodními organizacemi, která ve společném boji proti nedovolenému obchodování s palnými zbraněmi zajistí lepší a konkrétnější výsledky. V této souvislosti představuje regionální plán komplexní posouzení potřeb budoucí politiky v tomto regionu. Mohl by být doplněn o operativní cíle pro jednotlivé země, podrobnější ukazatele výkonnosti a jasnou řídicí a rozpočtovou strukturu. Komise je připravena členské státy, partnerské země západního Balkánu, agentury EU a mezinárodní organizace při řešení těchto výzev podpořit. Různé zúčastněné strany, které byly konzultovány, vyjádřily potřebu akčního plánu. Celkově bude třeba hodnocení tohoto akčního plánu zohlednit, aby byla v budoucnu v této oblasti zajištěna trvalá spolupráce.