CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.5.2008 
SEK(2008) 1886 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhům 
 
NAŘÍZENÍ RADY, kterým se stanoví spole čná pravidla pro režimy p římých podpor 
pro zemědělce v rámci spole čné zemědělské politiky a kterým se zavád ějí některé režimy 
podpor pro zem ědělce 
 
NAŘÍZENÍ RADY o úpravách ve spole čné zemědělské politice prost řednictvím zm ěn 
nařízení (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. /2008 
 
NAŘÍZENÍ RADY, kterým se m ění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpo ře pro rozvoj 
venkova z Evropského zem ědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) 
 
ROZHODNUTÍ RADY, kterým se m ění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických 
směrech Spole čenství pro rozvoj venkova (programové období 2007–2013) 
 
Shrnutí posouzení dopad ů  
 
 
{KOM(2008) 306 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 1885} 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Cílem kontroly stavu SZP je zhodnotit ú činky reformy z roku 2003 a zavést úpravy, které 
zjednoduší a zvýší ú činnost politiky a umožní jí tak odpovídat na sou časné tržní p říležitosti a 
čelit novým výzvám.  
První výsledky hodnocení reformy z roku 2003 jsou celkov ě pozitivní a ukazují, že základní 
reforma SZP není pro zbývající období finan čních výhled ů (do roku 2013) nezbytná ani 
žádoucí. Další soub ěžný vývoj na trzích a politický vývoj však spole čně s doposud získanými 
zkušenostmi z provád ění reformy ukazují, že zem ědělství EU musí čelit rychle se m ěnícímu 
životnímu prost ředí a že SZP pot řebuje úpravy, s nimiž se nemohlo po čítat při provádění 
reformy z roku 2003.  
Tři hlavní politické otázky, kterými se kont rola stavu reformy zabývá, se týkají t řech 
základních na řízení SZP. 
Nařízení (ES) č. 1782/2003 se vztahuje na všechny zále žitosti související s jádrem dnešní 
zemědělské podpory, režimem jednotné platby (RJP). 
Nařízení (ES) č. 1234/2007 pokrývá otázky týkající se jednotné spole čné organizace trhu. 
Nařízení (ES) č. 1698/2005 se týká otázek spojených s politikou v oblasti rozvoje venkova. 
Posouzení dopad ů se zabývá výše uvedenými otázkami a analyzuje dopad potenciálních zm ěn 
SZP na základ ě mnoha existujících studií,  interních i externích.  
Byla uspo řádána ve řejná konzultace se zú častněnými stranami, v četně dvou ve řejných 
seminářů; jeden se týkal celkové prezentace KS, druhý byl o otázkách týkajících se mléka a 
mléčných výrobk ů. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se podílely na p řípravě návrhů 
prostřednictvím dotazníku. Výsledkem byl velký po čet předložených p říspěvků, 
reprezentující široký okruh členských stát ů a zúčastněných stran. 
2. REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY  
Reforma z roku 2003 zavedla ja ko hlavní prvek spole čné zemědělské politiky odd ělenou 
podporu zem ědělským podnik ům. Při provádění RJP mohly členské státy volit mezi dv ěma 
základními modely: historickým a regionálním. Stávající právní p ředpisy nezahrnují „doložku 
o revizi“, která by členským stát ům umožnila upravit jejich model RJP. 
Jelikož se však s probíhající reformou SZP zvyšuje po čet odvětví, která jsou v členěna do RJP, 
existuje a priori  méně důvodů, aby taková možnost byla vylou čena. Ke zhodnocení 
potenciálního dopadu opat ření, které by členským stát ům umožnilo p řejít na paušální sazbu, 
byly analyzovány čtyři alternativní možnosti. 
CS 3   CS Přejít na paušální sazbu pro celou EU  na hektar bylo shledáno jako opat ření představující 
zásadní reformu a významné p řerozdělení podpory mezi členskými státy. Ud ělat z RJPP, 
přechodného režimu platby na plochu v nových členských státech, trvalý  režim platný v celé 
EU by bylo v rozporu s vlastní filozofií odd ělené podpory, protože by to  nebyl režim založený 
na pevných nárocích. Ob ě dvě možnosti hodnocení cíleného p řechodu na paušální sazbu  
harmonizací plateb na regionální úrovni, bu ď prostřednictvím nároku nebo hektaru, m ěly 
zohlednit aspekt spravedlnosti p ři rozložení podpor a minimalizovat dopad významných 
přesunů podpory na hodnotu p ůdy.  
Úprava článku 69 právních p ředpisů v oblasti RJP se ukázala také jako žádoucí. Tento článek, 
který byl p ůvodně určen k usnadn ění přechodu na odd ělení plateb od produkce, mohl také 
zjednodušit úpravy, které se uk ázaly být nezbytné z d ůvodu změn navržených KS. Výzvy se 
hlavně týkají rizik, jimž n ěkteré regiony mohou čelit postupným ukon čováním kvót na mléko 
a dalším odd ělením plateb od produkce, a pot řeby opatření, která se zabývají řízením rizik. 
Díky revizi tohoto článku bylo možno povolit členským stát ům, aby použily část disponibilní 
podpory RJP a p řijaly opat ření zaměřená na zvláštní odv ětví a regiony se zvláštními 
potřebami z hlediska životního prost ředí, hospodá řského a sociálního, a tím omezit negativní 
účinky na p říjem, přispět k životaschopnosti venkovských oblastí a podpo řit zemědělské 
praktiky, které jsou prosp ěšné pro životní prost ředí. 
Aby se zabránilo riziku ustupová ní z celkové orientace SZP sm ěrem k odd ělení plateb od 
produkce, je t řeba rozd ělit vnitrostátní finan ční rámce na dva odlišné díl čí stropy k 
financování uvedených opat ření. Jedna část finančního rámce by se týkal úpravy odd ělené 
podpory sm ěrem k vyšším paušálním platbám v regionech, kde by ukon čení platnosti kvót na 
mléko a mlé čné výrobky a další odd ělování podpory od produkce mohlo vytvá řet potenciální 
rizika, nebo zavedení opat ření pro řízení rizik, která spl ňují kritéria Green Box. Druhý díl čí 
strop by mohl být použit pro opat ření zaměřená na vázanou podporu nebo jiná opat ření pro 
řízení rizik. 
Jelikož podmín ěnost vytvá ří spojení mezi zem ědělskou podporou a dodržováním právních 
předpisů v oblasti zem ědělství, byla její oblast p ůsobnosti p řezkoumána s cílem zjistit, zda se 
lze lépe zam ěřit na zákonné požadavky v oblasti řízení a dobrý zem ědělský a ekologický stav, 
lépe zohlednit otázky zm ěny klimatu a vodního hospodá řství a zda lze prost řednictvím 
podmíněnosti zachovat ekologické výhody, které p ředstavuje vyn ětí půdy z produkce. Byly 
zvažovány dv ě možnosti. První možnost ur čila požadavky, jejichž zrušení by snížilo správní 
zátěž, ale neovlivnilo sou časné ambiciózní cíle podmín ěnosti, jako jsou požadavky nep římo 
spojené se zem ědělskými činnostmi a zem ědělskou půdou, jejichž nedodržování nelze 
přisoudit jednotlivému zem ědělci, ale které se  týkají spíše odpov ědnosti členských stát ů než 
odpovědnosti zem ědělců, a jejichž kontrola je v rámci podmín ěnosti složitá. 
Při druhém p řístupu se zvažovalo rozší ření oblasti p ůsobnosti pro podmín ěnost pomocí 
zahrnutí n ěkterých d ůležitých právních akt ů týkajících se zem ědělských činností, které by 
přispěly ke spln ění nových úkol ů a/nebo zachování ekologických výhod, které p ředstavuje 
vynětí půdy z produkce. Zvažoval se také zp ůsob zavedení vodního hospodá řství do oblasti 
působnosti pro podmín ěnost, jako nap ř. zahrnout vodní hospodá řství do rámce dobrého 
zemědělského a ekologického stavu. Aby se  zachovaly ekologické výhody, které p ředstavuje 
vynětí půdy z produkce, považuje se za vhodné, aby se doplnila norma týkající se ochranných 
pásem a posílila sou časná norma týkající se zachování krajinných znak ů. 
Částečně vázaná podpora je dostupná pro n ěkterá odv ětví. Zbývající vázaná podpora by se 
měla přesunout do úplného odd ělení plateb od produk ce, aby se dosáhlo v ětší orientace na trh 
CS 4   CS a zlepšené konkurenceschopnosti. V n ěkterých p řípadech m ůže mít odd ělení následky pro 
ekologické výhody poskytované sou časnými nástroji politik, jakož i pro životaschopnost 
venkovských oblastí. Podle záv ěrů analýzy by nejv ětší dopad prob ěhl v těch odvětvích a 
regionech, kde vázané prémie p ředstavují významný podíl zem ědělcovy marže, jako je 
odvětví krav bez tržní produkce mléka a skopového masa. V odv ětví obilovin a v jiných 
systémech pro produkci hov ězího masa by dopad nebyl tak zna čný. 
Pokud jde o omezení plateb, situace je v sou časnosti charakterizována malým po čtem velmi 
vysokých plateb a velkým po čtem velmi nízkých plateb. Zavedení individuálních omezení 
bylo hodnoceno s ohledem na jeho potenciál zvýš it spravedlivost rozložení plateb mezi 
zemědělce. Analýza ukazuje, že takové opat ření by ovlivnilo velmi malý po čet zemědělských 
podniků v omezeném po čtu členských stát ů, zejména v EU-10, a vyústilo by ve zna čné 
snížení jejich výše p římých plateb a v riziko rozpadu zem ědělských podnik ů s cílem vyhnout 
se těmto strop ům. Odstup ňované individuální limity na druhé stran ě udrží obecn ější povahu 
opatření v rámci celé EU, ale s výrazn ě mírnějšími dopady na snížení p římých plateb a p říjmu 
v dotčených zem ědělských podnicích.  
Zvýšení nižších platebních omezení bylo hodnoceno, pokud jde o p řínos, který by mohlo mít 
pro ulehčení správní zát ěže pro členské státy. Procentní podíl p říjemců vyloučených z plateb 
by se mohl mezi členskými státy velmi lišit v závislosti na tom, kde je stanoven práh omezení. 
Ponechat členským stát ům možnost vybrat si bu ď minimální plochu, nebo minimální částku 
by umožnilo lepší adaptaci na jejich zvláštní pot řeby.  
3. VYUŽITÍ TRŽNÍCH P ŘÍLEŽITOSTÍ  
Navržené možnosti úpravy intervence pro obiloviny a vyn ětí půdy z produkce byly 
hodnoceny s ohledem na jejich schopnost zlep šit konkurenceschopnost a or ientaci na trh pro 
toto odvětví a současně zachovávat úlohu intervence jako záchranné sít ě v případě narušení 
trhu, usnad ňovat zemědělcům jejich reakci na podmínky trhu a identifikovat opat ření, která 
by mohla poskytnout podobné ekologické výhody pro vyn ětí půdy z produkce, pokud by byly 
jejím zrušením zpochybn ěny dosavadní výhody.  
Omezit množství ur čená k intervenci na nulu pro všechny krmné obiloviny usnadní p řípadně 
podporu celého trhu s obilovinami (jelikož ceny obilovin se soub ěžně vyvíjí) bez nevýhody, 
že se um ěle sníží konkurenceschopnost je čmene. Zavedení nabídkového řízení by 
zjednodušilo a harmonizovalo interven ční pravidla pro obiloviny s pravidly pro jiné spole čné 
organizace trh ů.  
Zrušení povinnosti vyn ětí půdy z produkce by pravd ěpodobně do produkce vrátilo oblast 
odpovídající sotva polovin ě plochy, která je v sou časnosti povinn ě vyňata z produkce. Bylo 
navrženo, aby e kologické výhody vyn ětí z produkce mohly být ponechány zavedením 
pevného procentního podílu z celko vé plochy pro „oblast ekologi cké náhrady/priority“, která 
obsahuje ur čité krajinné znaky. Takové opat ření by se však pokoušelo řešit potenciální 
problém stejným zp ůsobem ve všech členských státech, p řičemž jeho výskyt není ve 
všech členských státech totožný, a neumožnilo by tak nahradit ztrátu na životním prost ředí 
v místě, kde k ní došlo. Pokud je stanovený procentní podíl vyn ětí půdy z produkce pro 
všechny zem ědělce nahrazen novými normami s cílem reflektovat výše uvedené krajinné 
znaky, rozší řený seznam pro dobrý zem ědělský a ekologický stav by lépe než dnes zajistil, 
aby byly tyto zvláštnosti členskými státy zohledn ěny. Posílení vyn ětí půdy z produkce 
v rámci druhého pilí ře dále umožní zam ěřit se na ekologické výhody, tam kde jsou nejvíce 
CS 5   CS zapotřebí, dopady však budou záviset na p říslušných ustanoveních  stávajících program ů pro 
rozvoj venkova v r ůzných členských státech. 
Kvóty na mléko brání odv ětví dosáhnout cíl ů reformy SZP, jelikož odráží obavy platné p řed 
dvaceti lety, a nereagují na sou časné příležitosti. Postupné ukon čování kvót na mléko a 
mléčné výrobky bylo hodnoceno a byly porovnávány r ůzné možnosti politik s pokra čováním 
kvót na mléko a mlé čné výrobky jako referencí. U možnosti pokra čování zvyšuje omezená 
výroba spojená s rostoucí poptávkou cenu mléka, ale krom ě toho narušuje 
konkurenceschopnost producent ů a zpracovatel ů, stejně jako jejich schopnost orientovat se na 
trh. 
Na druhé stran ě v rámci možnosti ukon čení platnosti, pokud budou kvóty zrušeny 
v hospodá řském roce 2015/16, produkce se prudce zvýší, aby uspokojila poptávku, a zp ůsobí 
tak, že ceny po ukon čení platnosti kvót prudce klesnou. Pokles cen a adaptace produkce jsou 
u obou variant postupného ukon čování hladší, ale rozsah úprav se liší. Varianta zvýšení nižší 
roční kvóty umožní hladší p řizpůsobování cen po celou dobu p řechodného období, ale u obou 
scénářů postupného ukon čování se cena másla propadne na úrove ň intervenční ceny. 
Přechod na postupné ukon čování kvót na mléko a mlé čné výrobky má sociální d ůsledky a 
dopad na životní prost ředí. Hladký p řechod u scéná řů postupného ukon čování brání rychlé 
restrukturalizaci a umož ňuje připravit a uprav it doprovodná opat ření pro sociální a ekologické 
problémy, které by se mohly vyskytnout.  
Konečně u seznamu režim ů malých podpor je možnost status quo  v rozporu s cestou, kterou 
nastoupila reforma SZP z roku 2003, pokud jde o konkurenceschopnost, orientaci na trh a 
zjednodušení režimu podpory. I když by m ělo úplné odd ělení plateb od produkce kladný vliv 
na zemědělské příjmy ve v ětšině regionů díky zvýšené ú činnosti převodů přímých podpor, 
mohlo by p řesto ovlivnit zvláštní regiony, kde je místní produkce životn ě důležitá pro 
životaschopnost místního zem ědělsko-potraviná řského řetězce nebo pro životní prost ředí, a 
proto se ukazuje, že je zapot řebí různých stup ňů přechodného období podle jednotlivých 
odvětví. 
Byla též provedena analýza toho, ja k nejlépe zohlednit zvyšující se pot řeby zemědělce 
v oblasti nástroj ů pro řízení rizik, vzhledem ke zvyšujícím se dopad ům změny klimatu a 
vyššího stupn ě orientace na trh. Za vedení nových nástroj ů pro řízení rizik by m ělo přispět ke 
stabilizaci p říjmů zemědělské obce a zárove ň k tomu, aby se zabránilo zbyte čné správní zát ěži 
nebo příliš vysokým rozpo čtovým náklad ům. 
Cenovými riziky se dostate čně zabývá záchranná interven ční síť a flexibilita, kterou obsahuje 
oddělení plateb od produkce. A proto nejsou t řeba doplňkové nástroje pro řízení rizik, které se 
zabývají cenovými riziky. Rozší ření RJP na odv ětví, která tam v sou časnosti nejsou v členěna, 
by také mohlo pozitivn ě přispět ke zmírn ění proměnlivosti cen pro zem ědělské spole čenství. 
CS 6   CS S ohledem na potenciáln ě rostoucí pot řeby v oblasti rizik spojených s produkcí nelze 
považovat režim použitelný pro cel ou EU v této fázi za uskute čnitelný. Takový režim by byl 
velmi drahý a znamenal by zvýšenou správní zát ěž pro zem ědělce a členské státy. Vzhledem 
k různorodosti rizik a krizí, kterým EU čelí, představují nestejnorodá opat ření zřejmě 
nejvhodnější řešení, které zem ědělcům pomůže vypořádat se s krizovými situacemi. 
Harmonizace režim ů podpor na úrovni EU, které jsou v sou časnosti podporované ze státních 
podpor, by mohla p řispět k větší transparentnosti mezi členskými státy a zárove ň umožnit 
SZP, aby lépe plnila cíl p řispět ke stabilit ě příjmů v zemědělském spole čenství. 
Zavedení nových nástroj ů pro řízení rizik v rámci stávajících nástroj ů SZP jako možnost 
v revidovaném článku 69 by byla z hlediska celkového rozpo čtu EU rozpo čtově neutrální. 
Vnitrostátní p říspěvky by závisely na úvaze členských stát ů, ale zavedení opat ření by bylo 
v každém p řípadě fakultativní. Programy pro rozvoj venkova navíc obsahují opat ření přímo 
související s řízením rizik pro zem ědělství a lesnictví a poskytují dopl ňkovou podporu pro 
preventivní opat ření v oblasti fyzické investice nebo rozvoje lidského kapitálu. 
4. REAKCE NA NOVÉ VÝZVY  
Ve sdělení „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“ byla uvedena řada nových i sou časných 
úkolů, které stojí p řed společnou zemědělskou politikou (jako jsou zm ěna klimatu, bioenergie, 
vodní hospodá řství a biologická rozmanitost), a toto sd ělení považuje politiku rozvoje 
venkova za hlavní nástroj pro řešení těchto úkol ů. Prověření program ů pro rozvoj venkova 
ukazuje, že stávající opat ření již nyní poskytují r ůzné varianty, jak řešit nové problémy, a 
členské státy již významný po čet souvisejících opat ření zařadily do svých program ů rozvoje 
venkova na období 2007–13. 
Analýza dopadu navržených možností pro řešení „nových problém ů“ prostřednictvím opat ření 
pro rozvoj venkova, která se zam ěřila na dopad t ěchto návrh ů na zlepšení schopnosti EU 
reagovat na nové výzvy pomocí v ětšího využití opat ření financovaných z druhého pilí ře 
členskými státy. Byly zkoumány čtyři možnosti, jejichž cílem je využít další finan ční 
prostředky získané odlišením na stávající opat ření spojená s „novými výzvami“, p řičemž toto 
využití prost ředků podléhá povinnosti podávat zprávy ohledn ě uvedeného financování a 
ukazatelů opatření v oblastech, kde se zvažovaly „nové výzvy“. 
Omezení rozpo čtu pro rozvoj venkova po rozhodnutí o finan čním výhledu z roku 2005 
představuje v tomto rozpo čtovém období p řekážku pro realizaci cíl ů druhého pilí ře. Posílení 
rozpočtových zdroj ů je také nezbytné pro reakci na pot řebu po zvýšeném úsilí s cílem zabývat 
se novými výzvami uvedenými ve sd ělení „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. 
V analýze alternativních úrovní od lišení byl zhodnocen jejich dopad na čisté rozpo čtové 
převody mezi členskými státy a úrove ň jejich finan čních prost ředků pro rozvoj venkova, 
jakož i dopad na zem ědělské příjmy pro zem ědělské podniky a dot čená odvětví. Jelikož zatím 
není rozhodnuto o zp ůsobu rozd ělení odlišených finan čních prost ředků mezi členskými státy, 
jakmile budou i nové členské státy sou částí systému, bude cílem poukázat na možný dopad 
uvažovaných možností. Byly analyzovány r ůzné varianty, které všechny vycházely 
z hypotézy celkového zvýšení odlišení dosaženého stejnými ro čními kroky od roku 2009 dále, 
ale s ohledem na r ůzné odhady, pokud jde o p říspěvky nových členských stát ů. Nakonec 
zvolená možnost je variantou myšlenky podporované Evropským parlamentem, která zavádí progresivní prvek do odliš ení, založeného na r ůzných prazích plateb, a tak řeší otázku 
spravedlnosti týkající se indivi duálních omezení pro producenty. 
CS 7   CS 5. ZÁVĚRY 
Pokračování sou časných politik SZP ukazuje, že sou časný rámec politiky v reformované 
podobě z roku 2003 p řispívá pozitivn ě k plnění hlavních cíl ů SZP. Analýza se týká oblastí, v 
nichž by úpravy sou časných politik vedly k optimálním řešením. 
Pokud jde o režim jednotné pl atby, je vzhledem k provád ění tohoto režimu a postupnému 
rozšiřování odd ělení plateb od produkce na více odv ětví nezbytné, aby se členským stát ům 
povolilo zvážit úpravy jejich modelu RJP sm ěrem k paušálním sazbám plateb. Tato úprava 
umožní zabývat se spole čenským problémem nerovného rozd ělení plateb mezi zem ědělce. 
Další odd ělení plateb od produkce, jakož i pokra čování přesunu podpory producent ům 
v odvětvích, které ješt ě nejsou integrovány do RJP, by mohlo významn ě zlepšit schopnost 
SZP orientovat se na trh, ale v n ěkterých odv ětvích může oddělení plateb od produkce 
vytvořit potřebu přechodných opat ření s cílem zabývat se hospodá řskými, sociálními a 
environmentálními problémy. Řešení by mohla p řinést revize článku 69 a p řechodná období. 
Revize oblasti p ůsobnosti podmín ěnosti by p řispěla k ulehčení správní zát ěže, jakož i k řešení 
nových úkol ů, které ješt ě v roce 2003 neexistovaly. Ekologické výhody vyn ětí půdy z 
produkce by se také mohly pone chat díky kombinovanému ú činku úprav podmín ěnosti a 
opatření pro rozvoj venkova.  
Pokud jde o zem ědělské trhy, postupné ukon čování kvót na mléko a mlé čné výrobky a zrušení 
vynětí půdy z produkce umož ňuje zemědělcům lépe reagovat na tržní situace. 
Prověření ukázalo, že sou časný soubor nástroj ů a opatření, které mají programy pro rozvoj 
venkova k dispozici, je z řejmě dostatečný pro zabývání se novými úkoly. Nejlepším 
způsobem pro posílení úlohy t ěchto opat ření v rámci politiky rozvoje venkova je z řejmě 
vytvoření mechanismu, který zaru čí lepší realizaci uvedených opat ření členskými státy, jakož 
i poskytnutí dodate čného financování prost řednictvím progresivního odlišení.