CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 18.9.2008 
SEK(2008) 2445 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
„Mnohojazy čnost: přínos pro Evropu i spole čný závazek“ 
    
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
    
{KOM(2008) 566 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2443} {SEK(2008) 2444} 
Tato zpráva je závazná pouze pro útvary Komise, které se podílely na její p řípravě, a 
nepředjímá kone čnou podobu žádného rozhodnutí, které má Komise u činit. 
CS 2   CS SHRNUTÍ 
Zpráva o posouzení dopad ů se zam ěřuje na sou časnou situaci, pokud jde o politiku 
mnohojazy čnosti, a navrhuje posílit činnost v této oblasti. Doprovází návrh sd ělení Komise 
„Mnohojazy čnost: přínos pro Evropu i spole čný závazek“ ( č. 2008/EAC/004 v plánu agendy).  
Jazyková rozmanitost je klí čovým dlouhodobým rysem Evropské unie, jejíchž 500 milion ů 
občanů hovoří 23 různými úředními jazyky a 60 dalšími jazyky, jimiž se hovo ří jen v určitých 
oblastech nebo v rámci ur čitých skupin, nemluv ě o více než 300 r ůzných jazycích, které s 
sebou přinášejí přistěhovalci. Podle odhad ů žije v sou časnosti v rámci Evropské unieob čané 
přinejmenším 175 r ůzných národností. Tuto sou časnou mozaiku národních menšin a kultur 
ještě obohacují migra ční toky. V takovém kontextu v pos ledních letech dochází stále častěji 
k interakci lidí hovo řících různými jazyky, a to i díky nar ůstající mobilit ě v rámci Evropy, 
migračním tokům z třetích zemí a globalizaci. Tento trend bude s nejv ětší pravděpodobností 
pokračovat a v dalších letech nabý vat na síle. Situace s sebou p řináší dva hlavní problémy, 
jimiž se zabývá toto posouzení dopad ů1: 
1) Znalosti cizích jazyk ů jsou nadále nedostate čné. Evropané si dosud neosvojili znalost 
dvou dalších jazyk ů kromě svého mate řského, jak žádala Rada na zasedání v 
Barceloně; 
2) Evropští ob čané, spole čnosti a poskytovatelé služeb si pln ě neuvědomují p řínos 
i závazky, které se s jazy kovou rozmanitostí v Evrop ě pojí.  
Definice problému se opírá o údaje a zp ětnou vazbu získané v návaznosti na p ředchozí 
sdělení o mnohojazy čnosti2 (2007) a b ěhem devítim ěsíčního procesu konzultace (2007–2008). 
Předchozí sd ělení o mnohojazy čnosti a jazykové rozmanitosti stanovila plán činnosti až do let 
2006–2007 a žádala revizi a další možná opat ření. Posouzení pokroku a provád ění za rok 
2007 ukazuje, že a č došlo k evidentnímu zlepšení situace (zejména v oblasti jazykového 
vzdělávání na základních a st ředních školách), je t řeba v provád ění plánu pokra čovat 
a především zintenzívnit úsilí v oblasti celoživotního u čení, přičemž značnou pozornost je 
třeba věnovat neformální výuce jazyk ů a jazykové rozmanitosti v místním prost ředí.  
Pokud jde o proces konzultace , členské státy, evropské orgány a zú častněné strany se shodly 
na:  
oblasti působnosti politiky mnohojazy čnosti:  
• Jazyková a kulturní rozmanitost je vnímána jako dlouhodobý rys evropské 
společnosti: většina lidí oce ňuje její význam a uv ědomuje si pot řebu jejího 
efektivního a rozumného řízení. Většina respondent ů nepovažuje p řechod na 
jediný jazyk za možnou alternativu.  
                                                 
1 Institucionální mnohojazy čnost (tj. jazyky používané Evropskou komisí pro vnit řní komunikaci a 
komunikaci s ob čany: publikace/ p řeklady/ tlumo čení) stojí mimo záb ěr tohoto posouzení dopad ů a 
souvisejících politických aktivit. A čkoli institucionální mnohojazy čnost souvisí s jazyky, její problémy, 
cíle a možnosti jsou jiné a rozhodlo se, že se boudou řešit odděleně. 
2 KOM(2003) 449 v kone čném znění, KOM(2005) 596 v kone čném znění, KOM(2007) 554 v kone čném 
znění. 
CS 3   CS • Jazyková politika podporující pouze u čení se ú ředním jazyk ům EU je pro 
současnou spole čnost, kde se denn ě setkávají ob čané (a obyvatelé) hovo řící 
mnoha různými jazyky, p říliš omezená.  
• Učení se jazyk ům by mělo být zasazeno do perspektivy celoživotního vzd ělávání. 
• Mnohojazy čnost je transverzálním problémem, který má dopad na 
konkurenceschopnost i evropské ob čanství a m ěla by se prosazovat v řadě 
různých politik p řekračujících oblast vzd ělávání. 
• Podpora jazykové rozmanitosti by si nem ěla klást za jediný cíl zachování jazyk ů, 
naopak, m ěla by klást d ůraz na dialog jednotlivých jazyk ů a komunit.  
• Každý ob čan potřebuje specifický soubor jazykových zn alostí, které závisí na jeho 
osobních zájmech a konkrétním míst ě, kde žije, jakož i na jeho rodinném 
a profesionálním zázemí. 
metodách: 
• Členské státy a Komise by m ěly vypracovat jazykovou politiku na podporu 
jazykové rozmanitosti a rozvoje prost ředí příznivého pro jazyky, a to 
prostřednictvím rozší ření palety vyu čovaných jazyk ů, uznávání a udržování 
jazykových znalostí a motivac e k získávání dalších.  
• Celoživotní u čení se jazyk ům je klíčem k získání jazykových znalostí: za čít brzy, 
udržet motivaci b ěhem celé školní docházky i základního odborného vzd ělávání a 
pokračovat v učení se jazyk ům i během dosp ělosti. 
• Mělo by se lépe využívat neformálního jazykového vzd ělávání podporou p řístupu 
k multimédiím, virtuální nebo fyzické mobility a kulturních vým ěn. Takový 
způsob jazykového vzd ělávání je efektivní, nebo ť lidem umož ňuje učit se kdy, 
kde a jak jim to vyhovuje a p řitom dává lidem z r ůzných prost ředí příležitost ke 
komunikaci, k objevování a porovnávání r ůzných způsobů myšlení. 
• Místní komunity, poskytovatelé služeb a spole čnosti by m ěli vzít v úvahu, že 
často poskytují služby ob čanům a zákazník ům hovořícím různými jazyky a m ěli 
by proto vyvinout strategie, kter é by tyto specifické jazykové 
potřebyzohled ňovaly. 
Přidaná hodnota nového sd ělení spočívá v tom, že: 
• se bude pokra čovat v úsilí zam ěřeném na dosažení cíle mate řský jazyk plus dva další 
jazyky prost řednictvím jasn ějšího vymezení oblastí a cílových skupin, které zaostávají 
(studenti odborného vzd ělávání, dosp ělí s nízkou kvalifikací a migranti) a kterým 
předchozí sd ělení věnovala menší pozornost. 
• se mnohojazy čnost zakotví v širším kontextu „procesu r ůstu a zam ěstnanosti“ zvyšováním 
povědomí o p řínosu jazykové rozmanitosti a jejím  vlivu na mezikulturní dialog. 
CS 4   CS Mnohojazy čnost se v tomto kontextu objevuje jako sou část externích politik EU, jak bylo 
nedávno zd ůrazněno na kulturním summitu Euromed3. 
• se bude prosazovat mnohojazy čnost v příslušných politikách na evropské úrovni a že se 
uskuteční spolupráce s členskými státy a zú častněnými stranami s cílem zajistit spole čné 
stanovení cíl ů a jejich pln ění na té nejvhodn ější úrovni 
Z toho vyplývají dva obecné cíle  politiky mnohojazy čnosti: 
1) umožnit ob čanům zvládnutí dvou jazyk ů kromě jejich mate řštiny (krátce: „mate řský 
jazyk plus dva další“); 
2) zvýšit pov ědomí o jazykové rozmanitosti evropské spole čnosti a ukázat tuto 
rozmanitost jako výhodu pro meziku lturní dialog a konkurenceschopnost.  
Pokud jde o provádění plánu, prvním pracovním cílem bude zajistit, aby se mnohojazy čnost 
důsledně podporovala ve výše uvedených evro pských politikách, a to za pomoci principu 
prosazování  a co nejlepšího využití finan ční podpory poskytované v rámci existujících 
evropských program ů. Podle zásady subsidiarity odpovídají za klí čová rozhodnutí v t ěchto 
otázkách členské státy, p řičemž se p ři provád ění programu neobejdou bez n ěkolika 
zúčastněných stran (poskytovatelé vzd ělání, sociální partne ři, místní orgány, atd.). Druhým 
pracovním cílem bude proto pracovat v partnerství s členskými státy a zú častněnými 
stranami  a podporovat je v dosahování spole čných cílů a přijímání principu prosazování na 
jejich dané úrovni.  
V souvislosti s pln ěním těchto cílů byly zvažovány r ůzné možnosti:  
1) Žádné další kroky spolu s členskými státy a žádné stra tegické využívání program ů 
EU (princip prosazování); 
2) Využití regula čních nástroj ů (doporučení); 
3) Využití otev řené metody koordinace: vydání sd ělení Komise, kterým se p řipraví 
půda pro spolupráci s členskými státy, a jeho schválení ostatními evropskými orgány. 
Prosazování mnohojazy čnosti v rámci sou časných program ů a iniciativ EU. 
Při porovnávání výhod a slabin uvedených možností se G Ř pro vzdělávání a kulturu rozhodlo 
navrhnout možnost 3 , která by Komisi – ve spolupráci se členskými státy a zú častněnými 
stranami – umožnila řešit konkrétní úkoly mnohojazy čnosti a nalézat vhodná řešení. Tato 
možnost, která zárove ň nejlépe koresponduje s o čekáváním členských stát ů a zúčastněných 
stran, je v souladu se zásadou subsidiarity a nabídla by ne jlepší základ pro zvyšování 
povědomí o úkolech a problémech a dosahování skute čného pokroku p ři jejich řešení. 
Pokud jde o zp ůsob podpory mnohojazy čnosti v rámci politik a program ů Komise, možnost 
programu výdaj ů pro mnohojazy čnost byla zamítnuta, nebo ť mnohojazy čnost je 
transverzálním cílem velmi odlišných politik (vzd ělávání, kultura, média, zam ěstnanost, 
                                                 
3 Schválené záv ěry třetí euro-st ředomořské konference ministr ů kultury v Athénách  29.–30. kv ětna 2008; 
Vyhlášení p ředsednictva na konferenci Nová paradigmata, nové modely – kultura ve vn ějších vztazích 
EU, Ljubljana, 13. – 14. kv ětna  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
CS 5   CS sociální za čleňování, výzkum...) a jejich podpora mimo jejich p řirozené kontexty se nejeví 
jako vhodná či efektivní. Proto se za reálnou možnost považovalo prosazování 
mnohojazy čnosti v rámci p říslušných politik a program ů Komise. Mezi t ěmito programy jsou 
klíčové: všechny typy program ů celoživotního u čení, podpora jazykového vzd ělávání 
prostřednictvím strukturálních fond ů, jazykové integra ční kurzy pro p řistěhovalce 
podporované ze strany G Ř JLS (oblast spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti), program ů 
Mládež v akci a Ob čané pro Evropu, um ělecké překlady podporované v rámci programu 
Kultura, program Média, výzkumný program a informa ční technologie.  
S ohledem na tyto úvahy a na omezené možnosti p římé činnosti Komise lze u zvolených 
možností v závislosti na mí ře úsilí členských stát ů a zúčastněných stran p ři provádění 
doporučené strategie p ředpokládat tyto hospodá řské a sociální dopady: 
• Hospodářské dopady: díky p říznivému vlivu jazykový ch znalostí na zam ěstnatelnost 
a konkurenceschopnost ob čanů bude mít nová strategie definovaná ve sd ělení 
pravděpodobně pozitivní vliv na mezinárodní obchod a p řeshraniční investice, 
technologický rozvoj a inovace, po čet a kvalitu pracovních míst a vztahy se t řetími 
a zámořskými zem ěmi. 
• Sociální dopady: strategie bude pravd ěpodobně mít pozitivní vliv na sociální za čleňování, 
jakož i správu a participaci, nebo ť jazykové znalosti jsou p ředpokladem mezikulturního 
dialogu. 
Pokud jde o náklady: provád ění doporu čených činností nepovede na úrovni Komise ke 
zvýšení rozpo čtu. Cílem je efektivn ější využívání stáv ajících program ů na podporu 
mnohojazy čnosti, a to prost řednictvím: 
• ucelenějšího přístupu (tj. konzistentního prosazování  podpory jazykové rozmanitosti, 
přihlédnutí k jazykovým otázkám v rámci jednotlivých projekt ů a iniciativ); 
• větší součinnosti mezi členskými státy (tj. jejich podpora v pln ění společných cílů 
prostřednictvím iniciativ Komise a vým ěny osvědčených postup ů).  
Pokud jde o členské státy, ve sd ělení se v souladu s již odsouhlasenými cíli na úrovni EU, 
jako je barcelonský cíl „mate řský jazyk plus dva další“, doporu čují obecné a pracovní cíle 
a navrhují se zp ůsoby jejich dosahování, p řičemž jejich vlastní provád ění zůstane 
v kompetenci členských stát ů. Ve sdělení Komise se bude pros azovat všeobecný princip 
spočívající v doporu čení, aby se činnosti provád ěly blízko ob čanům a přitom se zohlednily 
místní jazykové pot řeby a spojování zdroj ů z podnikatelské oblasti, ob čanské spole čnosti 
a místních orgán ů, a to za ú čelem jejich co nejefektivn ějšího využití. 
Pokud jde o monitorování, již existujíc í meziútvarová skupina pro mnohojazy čnost by mohla 
zajistit koordinovaný p řístup s Komisí a prosazovat mnohojazy čnost v p říslušných 
evropských programech a iniciativách prost řednictvím intervencí na programové úrovni 
(tematické priority, rozpo čet na jazykovou p řípravu a jazykové činnosti, odpovídající 
monitoring atd.). Navazující činnosti v členských státech se zajistí prost řednictvím pracovní 
skupiny vysokých p ředstavitel ů členských stát ů na základ ě již existující pr acovní skupiny pro 
jazyky. Komise s cílem udržet politiku mnohojazy čnosti ve st ředu zájmu a zajistit pravidelnou 
revizi pokroku doporu čí, aby evropské orgány každoro čně věnovaly část svého programu 
debatě o této politice. Pokud jde o Radu, navrhne Komise zahrnutí mnohojazy čnosti do 
probíhající agendy Rady pro vzd ělávání.  
CS 6   CS Komise bude pravideln ě aktualizovat dostupné ukazatele a zváží možnost financování 
průzkumů méně prozkoumaných oblastí (jak o je podnikatelská sféra a poskytovatelé služeb). 
Pokud jde o prosazování, Komise by m ěla zajistit, aby se p ři hodnocení p říslušných program ů 
a politik EU braly odpovídajícím zp ůsobem v úvahu problematika jazyk ů. Komise bude 
podporovat členské státy a zú častněné strany v tom, aby p ři vyhodnocování politik a strategií 
na své úrovni zohled ňovaly jazykovou otázku. Komise v roce 2012 provede celkovou revizi 
dosaženého pokroku a podá o zjišt ěných skute čnostech zprávu Evropskému parlamentu 
a Radě. Za tímto ú čelem budou členské státy vyzvány k tomu, aby podaly zprávu 
o dosaženém pokroku do konce roku 2011.