CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 5.2.2009 
SEK(2009) 104 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
  
o akčním plánu Evropského spole čenství na zachování a řízení populací žralok ů 
 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
CS 2   CS 1. PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Toto posouzení dopad ů se zabývá návrhem sd ělení Komise Evropskému parlamentu 
a Radě o akčním plánu Evropského spole čenství na zachování a řízení populací žralok ů. 
Zpráva byla sestavena s p řihlédnutím k výsledk ům veřejných a institucionálních 
konzultací a ke studii, která byla na toto téma zadána soukromému poradci. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Otázky, které vyžadují akci 
Přestože je známo, že paryby (žra loci, rejnoci a chiméry) pat ří mezi zranitelné druhy, 
pokud jde o nadm ěrný odlov, byly paryby v posle dních desetile tích využívány 
v rostoucím množství. Tento vývoj ovliv ňuje řada faktor ů, v jejichž d ůsledku se žraloci 
stávají cenným lovným zdrojem. 
Jsou-li loveny neregulovan ě, bývají populace žraloka zpravidla nestálé, což vede k cyklu, 
v němž se střídá rychlý nár ůst a úbytek. Po rostoucích úl ovcích následují prudké poklesy 
a velmi pomalá obnova, pokud jsou populace následn ě chráněny. Přibližně třetině 
evropských druh ů žraloků, které žijí ve vodách EU, hr ozí podle Mezinárodní unie pro 
ochranu p řírody a přírodních zdroj ů (IUCN) vyhynutí.  
V rámci kodexu chování pro odpov ědný rybolov p řijala organizace FAO v roce 1999 
Mezinárodní ak ční plán pro zachování a řízení populací žraloka (IPOA SHARKS). Tento 
mezinárodní plán je dobrovolný, všechny dot čené státy jsou však podn ěcovány k tomu, 
aby jej provád ěly. 
Z toho důvodu hodlá Komise na po čátku roku 2009 p řijmout sd ělení o ak čním plánu 
Společenství na zachování a řízení populací žralok ů. 
2.2. Hlavní příčiny problému 
Životní vývoj paryb se obecn ě vyznačuje nízkou plodností, velkými mlá ďaty, pomalým 
růstem, pozdním dospíváním, dlouhov ěkostí a vysokou schopností jedinc ů všech 
věkových t říd přežít. Výsledkem tohoto souboru vývojových vlastností je nízký 
reprodukční potenciál a nízká schopnost r ůstu populace, což omezuje jejich schopnost 
obnovit populaci ovlivn ěnou nadm ěrným odlovem či jinými negativními dopady. 
Schopnost řídit populace paryb v evropských i jiných vodách je zna čně snížena kv ůli 
nedostatku podrobných informací o úlovcích, vým ětech a vykládce. Nejenže se tradi čně 
úlovky, vým ěty a vykládka zaznamenávají jako, rovn ěž bylo nesprávn ě pochopeno, 
jakou podobu by m ěl mít obchod s produkty ze žralok ů, a obchodní statistky jsou 
neuspokojivé. 
Jeden z hlavních problém ů při řízení populací žralok ů ve vodách EU spo čívá ve smíšené 
povaze lovu druh ů žijících p ři dně, kvůli níž je obtížné provád ět cílená opat ření 
na ochranu žralok ů bez závažných d ůsledků pro ostatní ulovené druhy. Krom ě toho jsou 
problémy řízení v této oblasti dále umocn ěny silně nadbytečnou kapacitou lo ďstev, která 
jako vedlejší úlovky p ři rybolovu druh ů žijící při dně vylovují malé žraloky a rejnoky. 
CS 3   CS 2.3. Koho se problematika týká? 
Akční plán Spole čenství se potenciáln ě dotýká celé řady zúčastněných stran. Cílem 
tohoto posouzení dopad ů je zachytit hospodá řské, environmentální a sociální d ůsledky 
pro tyto dot čené zúčastněné strany, mezi n ěž patří odvětví rybolovu a zpracování, 
maloobchodníci, spot řebitelé a ob čanská spole čnost obecn ě. 
2.4. Jak by se problém vyvíjel? 
Dosud byla p řijata řada právních opat ření, která se zabývají aspekty zachování a řízení 
populací žralok ů jak na mezinárodní úrovni, tak na úrovni Spole čenství. Populace 
žraloků se však podle všeho snižují. Skute čný stav v ětšiny populací p říčnoústých 
nicméně zůstává nejasný kv ůli nedostatku informací o jednotlivých populacích, a to 
zejména v delších časových úsecích. Je pravd ěpodobné, že pokud nebudou u činěny 
žádné další kroky, tento stav potrvá. 
3. CÍLE 
Akční plán je založen na t řech hlavních konkrétních cílech: 
(1) rozšířit poznatky o lovu žralok ů a o druzích žralok ů a jejich úloze v ekosystému; 
(2) zajistit udržitelnost lovu zam ěřeného na žraloky a řádnou regulaci vedlejších 
úlovků žraloků spojených s jiným rybolovem; 
(3) podpořit vzájemnou provázanost vnit řní a vnější politiky ES týkající se žralok ů. 
Aby bylo uvedených t ří konkrétních cíl ů akčního plánu Spole čenství, vymezených 
v konzulta čním dokumentu k uvedenému plá nu, dosaženo, navrhla Komise dev ět „oblastí 
činnosti“ neboli operativních cíl ů. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Analýza dopad ů obsažená v oddíle 5 se zabývá t řemi hlavními možnostmi: 
Možnost A: zachování sou častného stavu bez ak čního plánu . 
V rámci této možnosti je ponechán sou časný stav bez ak čního plánu, jsou zachovány 
stávající právní p ředpisy Spole čenství týkající se žralok ů a jsou p řizpůsobeny novým 
okolnostem, p řičemž se v p řípadě potřeby zohlední nové v ědecké poznatky. 
Možnost B: řada „oblastí činnosti“, jimiž je t řeba se zabývat.  
V návaznosti na studii v rámci analýzy dopad ů byl počet oblastí činnosti slou čením 
některých oblastí snížen z devíti, které byly p ředloženy k ve řejné konzultaci, na p ět. 
Kromě toho byla u každého opat ření (nebo činnosti) zvážena řada různých provád ěcích 
alternativ („p řísných“ či „mírných“). 
Možnost C: uplatn ění přísně preventivního p řístupu . 
CS 4   CS Přijetí akčního plánu, kterým se upraví stávající právní rámec Spole čenství týkající se 
žraloků zavedením p řísného výkladu preventivního p řístupu a zákazem veškerého lovu 
zaměřeného na žraloky nebo nep římých úlovk ů žraloků plavidly Spole čenství, pokud 
nebudou na základ ě vědeckých poznatk ů zavedeny celkové p řípustné odlovy či jiná 
regulační opatření. 
5. ANALÝZA DOPAD Ů 
5.1. Možnost A 
Environmentáln
í dopady  Pokud se v souvislosti s druhy žralok ů budou i nadále vyskytovat p říliš obecné či 
nesprávné,ohlašování, m ůže to bránit vypracování plán ů řízení cíleného rybolovu, 
jejichž cílem je p ředejít nadm ěrnému využívání populací žralok ů. 
Navzdory rostoucímu úsilí Komise, I CCAT, IOTC a dalších RFMO o za členění 
pelagických druh ů žraloka do vyhodnocování populací (zejména pro rybolov tu ňáků) 
mohou některé populace nadále slábnout a n ěkteré z nejzraniteln ějších druh ů mohou 
čelit vyhynutí. Tento vývoj lze zvrátit pl ány budoucí obnovy, které by mohly být 
provedeny p ři zachování sou časného stavu. 
V důsledků vymizení základních druh ů a vrcholových predátor ů dochází 
ke zjednodušení mo řského ekosystému, snížení biologické rozmanitosti a omezení 
funkčnosti ekosystému.  
Hospodá řské 
dopady  Na lovu žralok ů jsou nejvíce ekonomicky závislá zámo řská loďstva Špan ělska, 
Portugalska a Francie. Nižší úlovky žralok a modravého, zejména v Indickém oceánu, 
kde je stav populace žraloka modravého „v elmi nejistý“ a kde „vzhledem k vývojovým 
vlastnostem žraloka modravého...pat ří ke zranitelné druhy, pokud jde o nadm ěrný odlov“ 
(IOTC, 2007), by se mohlo dotknout zejména lo ďstva lovícími na dlouhé vlasce 
s návazci. A čkoli podle komise ICCAT p řekračují úlovky žraloka modravého v severním 
a jižním Atlantiku biomasu na úro vni maximálních udržitelných výnos ů (ICCAT, 2005), 
dlouhodobý vývoj úlovku na je dnotku intenzity je sestupný. 
Úlovky žralok ů v severním Atlantiku p ředstavují pro lo ďstva EU do ur čité míry p řínos, 
ačkoli tvoří poměrně malý podíl celkové produkce. 
Je vysoce pravd ěpodobné, že úlovky budou dlouhodob ě klesat v d ůsledku vy čerpání 
populace, a tudíž bude dot čeno jak pododv ětví odlovu, tak pododv ětví zpracovatelské. 
Tato možnost nemá pro kontrolní orgány členských stát ů EU žádné výrazné hospodá řské 
dopady, a čkoli se tento stav m ůže v dlouhodobém výhledu zm ěnit. 
Sociální dopady  Z hlediska zam ěstnanosti je celkov ě nejvíce závislé odv ětví smíšeného rybolovu 
v severním Atlantiku, a čkoli více sociáln ě závislá (z hlediska hodnoty vykládky 
na zaměstnance) jsou zámo řská loďstva. Z hlediska rozsahu a pravd ěpodobnosti budou 
dopady zřejmě středně silné. 
Na rybolovu v četně lovu žraloka jsou obzvlášt ě závislé n ěkteré regiony EU NUTS-2, 
zejména Galicia, Bretagne, NE Scotland, Highlands and Islands, a Algarve a tyto 
regiony mohou v d ůsledku poklesu úlovk ů žraloků čelit závažným sociálním potížím. 
Z hlediska rozsahu i pravd ěpodobnosti budou dopady v t ěchto závislých oblastech silné. 
Příležitosti zú častněných stran ú častnit se na řízení odvětví zůstanou omezené, což 
pravděpodobně přispěje k poklesu stavu populace.  
Rizika a p řínosy  Z krátkodobého až st řednědobého hlediska jsou rizika minimální. 
Vzhledem k tomu, že mezinárodní tisk v ěnuje této problematice velkou pozornost a že 
jiné organizace, nap ř. NMFS (USA), dosáhly v poslední dob ě pokroku, by ve řejné 
mínění reagovalo negativn ě, pokud by nebyl ak ční plán Spole čenství přijat. 
 
CS 5   CS 5.2. Možnost B 
Environmentál
ní dopady  Velmi příznivý dopad na schopnost řídit populace a provád ět opatření, 
která se soust řeďují na zranitelné či ohrožené druhy. 
Je pravděpodobné, že se zlepší stav populace a vzniknou následné 
ekologické p řínosy, byť v dlouhodob ějším horizontu. 
Tyto dopady jsou z hlediska rozsahu p řevážně malé až st řední a jsou 
středně až vysoce pravd ěpodobné.  
Hospodá řské 
dopady  Při řadě opatření regula čním orgán ům pravděpodobně vzniknou p římé 
náklady, ty však budou mít menší rozsah v mírn ějších regula čních 
podmínkách (nap ř. 3,7 milion ů EUR při 40% účasti pozorovatel ů oproti 
9,26 milion ů EUR při účasti 100%). Z hlediska rozsahu jsou dopady 
převážně střední až silné a jsou vysoce pravd ěpodobné. 
Je nepravd ěpodobné, že shromaž ďování dalších údaj ů bude mít výrazný 
nepříznivý hospodá řský dopad. 
Tato možnost by pomohla chránit stávající hospodá řské přínosy.  
Sociální dopady  Všechny zú častněné strany by získaly kladné p římé přínosy ve všech 
časových výhledech a dlouhodobé nep římé sociální p řínosy. Z hlediska 
rozsahu jsou dopady p řevážně střední a jsou vysoce pravd ěpodobné.  Oblast 
činnosti 1: 
Dokonalejší 
identifikace a 
ohlašování  
Rizika a 
přínosy  Reakce zú častněných stran by byla velmi p říznivá, ačkoli by se 
rozcházela v otázce p řísnějších a mírných díl čích možností.  
Zdrojem rizik je otázka p řijatelnosti opat ření pro smluvní strany 
RFMO, které nejsou členy EU (úlovky plavidel EU tvo ří jen část 
úlovků, které ve vodách regulovaných RFMO provád ějí plavidla plující 
pod vlajkami jiných zemí) a zavád ění opatření těmito smluvními 
stranami.  
Environmentál
ní dopady  Velmi příznivé, zejména u zranitelných a ohrožených druh ů, slabé až 
střední z hlediska rozsahu a st ředně až vysoce pravd ěpodobné.  
Hospodá řské 
dopady  Nepříznivé z hlediska vysokých souvisejících náklad ů, třebaže 
převážně krátkodobých, ale pravd ěpodobně pozitivní z dlouhodobého 
hlediska a hospodá řky přínosné pro provád ějící agentury. Dopady jsou 
z hlediska rozsahu st řední, ale jsou vysoce pravd ěpodobné. 
Z dlouhodobého hlediska kladný nep římý hospodá řský dopad v podob ě 
zachování či obnovy populací.  
Sociální dopady  Kladné přímé dopady ve všech časových výhledech, zejména díky 
zvýšení kapacity. Řada nepřímých přínosů spočívajících v zachování či 
zvýšení p říjmů z úlovků žraloků. Dopady jsou z hlediska rozsahu 
střední, ale jsou vysoce pravd ěpodobné.  Oblast 
činnosti 2: 
Opatření pro 
zachování 
založená 
na výzkumu  
Rizika a 
přínosy  Reakce zú častněných stran by byla velmi p říznivá. 
Určitá rizika spojená s otázkou p řijatelnosti opat ření pro smluvní strany 
RFMO, které nejsou členy EU, u populací, které se pohybují i 
ve volném mo ři, a se zavád ěním opatření těmito smluvními stranami.  
Environmentál
ní dopady  Snížená úmrtnost po vým ětu a vyšší selektivita a p řesnější ohlašování. 
Dopady slabé z hlediska rozsahu a st ředně pravděpodobné.  Oblast 
činnosti 3: 
Zvýšené 
povědomí 
zúčastněných 
stran  Hospodá řské 
dopady  Převážně krátkodobé p římé náklady pro EU a členské státy, ale kladný 
dopad pro provád ějící agentury. Dopady jsou z hlediska rozsahu 
střední, ale jsou vysoce pravd ěpodobné. 
Z dlouhodobého hlediska kladné hospodá řské přínosy pro všechny 
zúčastněné strany.  
CS 6   CS Sociální dopady  Kladné přímé sociální dopady ve všech časových výhledech díky 
zvýšenému pov ědomí zúčastněných stran a jejich ú časti na řízení 
jednotlivých odv ětví. 
Řada nepřímých přínosů spočívajících v zachování či zvýšení p říjmů 
z úlovků žraloků. 
Rizika a 
přínosy  Reakce zú častněných stran by byla velmi p říznivá. 
Rizika souvisejí s otázkou p řijatelnosti opat ření pro smluvní strany 
RFMO, které nejsou členy EU, u populací, které se pohybují i 
ve volném mo ři, a se zavád ěním opatření těmito smluvními stranami.  
Environmentál
ní dopady  Vysoce kladná p římá reakce jak z hlediska zachování populace, tak 
biologické rozmanitosti. „P řísnější“ možnosti (nap ř. okamžité 
preventivní celkové p řípustné odlovy) jsou stejn ě přínosné, ale 
krátkodob ější. Dopady jsou silné a vysoce pravd ěpodobné.  
Hospodá řské 
dopady  Nepříznivé krátkodobé dopady na odv ětví odlovu a zpracování, což 
může být důležité pro vysoce závislá lo ďstva. Většina náklad ů by se 
v dlouhodobém výhledu snížila. D opady jsou z hlediska rozsahu 
střední, ale jsou vysoce pravd ěpodobné. 
Nepřímé dopady by byly velmi p říznivé v dlouhodob ějším výhledu, až 
se populace obnoví a kontroly zmírní.  
Sociální dopady  Nerovnom ěrné, ale zna čně nepříznivé krátkodobé až st řednědobé 
dopady, zejména na odv ětví odlovu a zpracování. Dopady jsou 
z hlediska rozsahu st řední, ale jsou vysoce pravd ěpodobné. 
Řada nepřímých přínosů spočívajících v zachování či zvýšení p říjmů 
z úlovků žraloků, zejména v dlouhodobém výhledu.  Oblast 
činnosti 4: 
Přizpůsobit 
intenzitu 
rybolovu 
a úlovky 
dostupným 
zdrojům 
Rizika a 
přínosy  Všechny zú častněné strany vyjád řily podporu, a čkoli jsou citlivé 
na povahu provád ěcích opatření (např. okamžité či postupné zavád ění). 
Environmentál
ní dopady  Značný dopad na n ěkteré druhy, zejména žraloka modravého a žraloka 
mako, protože na lov t ěchto druh ů se v současné době vztahuje 
převážná většina odchylek týkajících se odstra ňování ploutví. Dopady 
jsou středně silné a st ředně pravděpodobné.  
Hospodá řské 
dopady  Dopady p ředevším na zámo řská loďstva, která využívající odchylky 
podle nařízení 1185/2003. Vysoká pravd ěpodobnost, ale nízký až 
střední rozsah. 
Náklady na monitorování, kontrolu a dohled by vzrostly, ale 
pravděpodobně nikoli výrazn ě. 
Sociální dopady  Krátkodobé st ředně silné nep říznivé dopady, zejména na zámo řská 
loďstva a domovské p řístavy (nap ř. v Galicii).  Oblast 
činnosti 5: 
V souvislosti 
se žraloky 
minimalizovat 
odpad a 
výměty  
Rizika a 
přínosy  Z veřejného mín ění vyplývá, že je nezbytné u činit určitá opatření, hrozí 
však, že jiné strany žádná opat ření nepřijmou a že se intenzita p řenese 
na jiné zranitelné druhy.  
 
5.3. Možnost C 
Environmentální 
dopady  Obdobné jako u možnosti B, ale v krátkodob ějším výhledu. Velký rozsah a 
silný dopad. Tato možnost by byla p řínosná zejména pro populace v severovýchodním 
Atlantiku, a to z hlediska obnovy.  
Hospodá řské 
dopady  Velmi závažné a jisté by byly krátkodobé až st řednědobé nepříznivé 
hospodářské dopady a n ěkteré konkrétní druhy cíleného lovu a smíšeného 
rybolovu by potenciáln ě již přestaly být životaschopné.  
CS 7   CS Bez příjmů závislých na populacích žralok ů (přibližně 25 %) mohou zámo řská 
loďstva EU, která loví  dlouhými lovnými š ňůrami, ztratit životaschopnost 
(pouze za situace, kdy nedojde k žádnému odlovu). Z dlouhodobého hlediska m ůže být tato možnost p říznivá pro všechny 
zúčastněné strany, pokud se populace obnoví na tolik, aby bylo  možné zavést 
preventivní celkové p řípustné odlovy. 
Sociální dopady  Krátkodobé až st řednědobé nepříznivé sociální dopady v n ěkterých oblastech 
severního Atlantiku a St ředozemního mo ře, závislých na lovu žralok ů. 
Vysoce nep říznivý krátkodobý až st řednědobý sociální dopad na omezený 
počet vysoce závislých domovských p řístavů zámořských loďstev a odv ětví, 
které se na činnosti těchto loďstev navazují. 
Rizika a p řínosy  Velmi závažné krátkodobé dopady této možnosti by byly d ůvodem 
ke značnému odporu daného odv ětví a souvisejícímu odporu politickému. 
Přínosy ze sdílených populací na volném mo ři a ve vodách t řetích zemí by byly 
sníženy nedodržováním p ředpisů a (předpokládaným) nedostate čným 
zaváděním regula čních opatření smluvními stranami RFMO . 
5.4. Srovnání dopad ů 
Dopad  Možnost  environmentální  hospodářský sociální  
Možnost 
A • postupný úbytek 
mnoha druh ů žraloka a 
poškození ekosystému • slabé krátkodobé a 
střednědobé dopady, 
v dlouhodobém výhledu však dopady zesílí  • slabé krátkodobé a 
střednědobé dopady, 
v dlouhodobém výhledu však dopady zesílí 
Možnost 
B 
Oblast 
činnosti 
1 • dokonalejší řízení 
zejména ohrožených / 
zranitelných druh ů • malý nep říznivý dopad 
na dané odv ětví, ale 
nákladné provád ění 
 • určité přímé přínosy 
pro všechny zú častněné 
stran ve všech časových výhledech 
Možnost 
B 
Oblast 
činnosti 
2 • dokonalejší řízení 
zejména ohrožených / zranitelných druh ů • vysoké p římé veřejné 
náklady v krátkodobém výhledu, ale nep římé 
přínosy pozd ěji • zvýšená zam ěstnanost 
ve veřejném sektoru a 
kapacita tohoto sektoru 
Možnost 
B 
Oblast 
činnosti 
3 • přínosy omezené 
na druhy vnímavé k zásahu • určité přímé veřejné 
náklady v krátkodobém výhledu, ale nep římé 
přínosy pozd ěji • nepřímé p řínosy 
na základ ě zvýšené 
schopnosti zúčastněných stran řídit 
odvětví 
Možnost 
B 
Oblast 
činnosti • velmi p říznivé, 
zejména v p řípadě 
přísnějších díl čích • nepříznivé krátkodobé 
dopady na odv ětví 
odlovu / zpracování, • místně omezené, ale 
značné krátkodobé až 
střednědobé dopady 
CS 8   CS 4 možnosti dopady se však 
v dlouhodobém výhledu zlepší na závislá odv ětví, 
v dlouhodobém výhledu se zlepší 
Možnost 
B 
Oblast 
činnosti 
5 • značný dopad 
na některé druhy • může mít dopad na 
zámořská lo ďstva, 
která loví dlouhými lovnými š ňůrami • může mít dopad na 
zámořská lo ďstva, 
která loví dlouhými lovnými š ňůrami 
Možnost 
C • obdobné jako 
u možnosti B, ale 
v krátkodob ějším 
výhledu • velmi nep říznivý dopad 
v krátkodobém až 
střednědobém výhledu • velmi nep říznivý dopad 
v krátkodobém až 
střednědobém výhledu 
6. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Výše jsou p řezkoumány možnosti uplatn ění akčního plánu týkajícího se populací žralok ů 
a jejich dopady. 
Vzhledem k d ůkazům o zhoršujícím se stavu mnoha populací žraloka by možnost A  
neumožnila, aby EU v čas účinně a systematicky zareagovala, a sou časný stav by se mohl 
stát nepřijatelným. 
Pokud by byla pln ě provedena a dodržována, byla by možnost C  velmi účinná z hlediska 
naplnění cílů jak v oblasti shromaž ďování údaj ů, tak řízení. Avšak vzhledem k závažným 
nevýhodám, které jsou popsány výš e, nelze tuto možnost up řednostnit. 
Podle záv ěrů analýzy dopad ů je tudíž up řednostňovanou možností pozm ěněné znění 
možnosti B . Mezi hlavní složky zvolené možnosti pat ří opatření týkající se 
shromažďování údaj ů a vědeckých poznatk ů, řídicí a technická opat ření a další omezení 
praktik odstra ňování žralo čích ploutví. 
7. ZÁVĚR 
Závěrem lze říci, že se sou časným stavem jsou spojeny nep říznivé dopady, které se 
v dlouhodobém výhledu budou zvyšovat. Opat ření přijatá v rámci zm ěněné možnosti B 
by měla zásadním zp ůsobem přispět ke zvratu v p ůsobení těchto dopad ů, a to zejména 
ve vodách Spole čenství, aniž by však m ěla nepřijatelné krátkodobé či střednědobé 
sociální a hospodá řské dopady.