CS Úřední věstník Evropské unie C 451/69

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii

COM(2014) 172 final

(2014/C 451/11)

Zpravodaj: pan Juan Mendoza Castro

Dne 14. března 2014 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Uvolnění potenciálu skupinového financování v Evropské unii

COM(2014) 172 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2014.

Na 500. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 9. a 10. července 2014 (jednání dne 9. července 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 195 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV pozitivně hodnotí sdělení Komise a zdůrazňuje potenciál růstu skupinového financování (crowfundingu) v EU, jež je alternativním zdrojem financování.

1.2 EHSV zdůrazňuje přínosy skupinového financování pro ekonomiku z hlediska investic, inovací a zaměstnanosti. Skupinové financování rovněž rozšiřuje možnosti výběru pro osoby využívající úvěry.

1.3 Díky všeobecnému přístupu ke skupinovému financování nebudou z přístupu k tomuto zdroji financování vyřazeny osoby se zdravotním postižením.

1.4 Podniky EU jsou na úvěrech závislé více než podniky v USA, a proto jsou dopady recese způsobené finanční krizí hlubší. Navíc pokud jde o úvěry pro malé a střední podniky (MSP), je řada zemí EU často příliš restriktivní.

1.5 EHSV zdůrazňuje, že MSP jsou závislé na bankovních úvěrech, což bude platit i nadále, i přes existenci alternativních zdrojů, které nejsou vždy snadno dostupné.

1.6 Skupinové financování je přínosem pro finanční ekosystém, samo o sobě však nevyřeší problémy s financováním podniků.

1.7 Začínající podniky, inovativní mladí lidé a podniky sociální ekonomiky hrají významnou úlohu v rámci Agendy 2020 a Digitální agendy.

1.8 Neziskové skupinové financování je v EU značně rozšířeno. Je nutné prozkoumat účinky daňových pobídek, jež se v jednotlivých členských státech liší.

1.9 Evropské právní předpisy by se měly vztahovat pouze na jisté situace skupinového financování poskytovaného za účelem zisku, a nikoliv na dary a další formy neziskového sponzorství.

1.10 Právní předpisy by měly být postaveny na rovnováze – chránit investora a vyvarovat se přílišné regulace. Nicméně činnost regulátora je zásadní z hlediska podnícení důvěry investorů.

1.11 Cílem norem musí být jednoduchost správních postupů, krátké lhůty pro vyřízení a minimální náklady. Dále pak neutralita, transparentnost a absence nekalých praktik a rovněž srozumitelné postupy pro podávání stížností. To vše v zájmu jednak poskytovatelů a jednak spotřebitelů.

1.12 Potenciální investoři musí obdržet srozumitelné, jasné, vhodné, pravdivé a neklamavé informace.

1.13 EHSV navrhuje, aby EU doplnila činnost členských států týkající se podpory neziskových iniciativ prosazujících hodnoty, jako je zaměstnanost, solidarita, pluralita, demokracie a svoboda.

1.14 Bylo by vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství.

2. Úvod

2.1 V posledních letech zde existuje tendence k přechodu určitých výrobních prostředků od podniků k jedincům, kterým se začalo říkat „prozumenti“ (1).

2.2 S nástupem internetu tato tendence zesílila, což dalo vzniknout tzv. „kooperativní ekonomice“, v níž jedinci sdílejí s ostatními nějaký svůj statek či majetek, v některých případech za úplatu. Viz stanovisko EHSV k tématu Spoluspotřebitelství či participativní spotřebitelství – vzor udržitelnosti pro 21. století (2) a usnesení Evropského parlamentu (3).

2.3 Díky těmto okolnostem se daří mnohým začínajícím podnikům působícím po internetu, neboť ten často umožňuje přestat používat prostředníky, a lidé si tak mohou vyměňovat digitální i materiální zboží. V zájmu toho, aby nebyla narušena důvěra, je bohužel nutné si dávat pozor na zneužívání tohoto aspektu internetu různými „pochybnými existencemi“.

2.4 Také ve finanční oblasti se objevují novoty, jako například vydávání dluhopisů s vysokým výnosem na evropském primárním trhu nebo lokálně prostřednictvím nedávno vytvořeného MARF (Mercado Alternativo de Renta Fija – alternativního trhu s pevným výnosem).

2.5 Přímé úvěry umožňují podnikům, aby získaly financování prostřednictvím bilaterálních jednání se specialisty na trhu, bez bankovních prostředníků; alternativnější skupinové financování pak představuje způsob financování, kdy se spojují drobní investoři, většinou prostřednictvím internetu, a poskytují své úspory žadatelům o úvěr.

3. Shrnutí obsahu sdělení

3.1 Zelená kniha Dlouhodobé financování evropské ekonomiky (4) vyvolala širokou diskuzi o různých faktorech, které evropské ekonomice umožňují nasměrovat finanční prostředky do investic nutných pro zajištění hospodářského růstu (5).

3.2 Pod skupinovým financováním rozumí Komise výzvu určenou pro veřejnost – většinou prostřednictvím internetových stránek – za účelem výběru finančních prostředků na konkrétní projekty či investice do podnikání. Díky platformám a kampaním zaměřeným na financování se setkává velký počet neprofesionálních investorů s předkladateli projektu. Je však nutné zabránit jejich zneužívání.

3.3 Mezi nejčastěji používané výrazy v oblasti skupinového financování patří: — dary, — sponzorství (reklama výměnou za finanční prostředky), — odměny (příspěvek je odměněn zbožím či službou nižší hodnoty), — předprodeje (získání prostředků na uvedení nějakého produktu na trh), — úročené i bezúročné úvěry, — investice do podniků (nákup dluhopisů či akcií).

3.4 Výhody: jedná se o alternativní formu financování vyznačující se flexibilitou, účastí společnosti a velkou rozmanitostí modalit. Skupinové financování je navíc určeno přímo spotřebiteli, usnadňuje průzkumy trhu a umožňuje přístup k úvěrům těm, kdo s tím má největší potíže.

3.5 Představuje však rovněž rizika a výzvy: možnosti podvodu či praní peněz, neexistence sekundárního trhu atd.

3.6 Evropské právní předpisy související s touto problematikou jsou mimo jiné předpisy, jež se týkají: prospektů zveřejňovaných při veřejné nabídce akcií (6), MiFID (7), platebních služeb na vnitřním trhu (8), spotřebitelského úvěru (9) a úvěru na bydlení (10).

3.7 Zelená kniha stanovila následující priority: zřídit odbornou skupinu, která bude poskytovat poradenství v různých oblastech; rozšířit znalosti a informovanost; posoudit právní předpisy platné v členských státech s cílem zvážit, zda jsou nutná opatření na evropské úrovni.

3.8 Komise uznává, že skupinové financování v EU má dosud ve srovnání s bankovními úvěry spíše okrajový význam, ale v porovnání s jinými zdroji, jako jsou tzv. business angels (soukromí neformální investoři) či rizikový kapitál, se jeví jako slibné.

3.9 Při rozvoji skupinového financování je nutné čelit různým výzvám, jako je nedostatečná transparentnost předpisů, jež se na tuto oblast vztahují, jeho předpokládaná role na vnitřním trhu a jeho začlenění do finančního ekosystému.

4. Obecné připomínky

4.1 EHSV bere sdělení na vědomí a souhlasí s tím, že je třeba zlepšit povědomí o způsobu financování, jenž má v Evropě potenciál růstu. Podporuje rovněž myšlenku, že alternativní modely financování mohou pomoci začínajícím podnikům vystoupat na „eskalátoru financování“.

4.2 Data potvrzují „okrajový“ charakter, jejž sdělení připisuje skupinovému financování – to v roce 2012 představovalo 735 milionů eur (11), zatímco bankovní úvěry pro nefinanční instituce dosáhly 6 bilionů eur (12).

4.3 Je ale třeba zdůraznit, že tento sektor roste. Celosvětově se financování touto formou postupně zvýšilo z 530 milionů amerických dolarů v roce 2009 na celkových odhadovaných 5,1 miliard amerických dolarů v roce 2013, což představuje složenou roční míru růstu 76 %. Z geografického hlediska je největším trhem Severní Amerika (a převážně USA) s 60 % z celkového objemu, následuje Evropa s 36 % (13).

4.4 Skupinové financování má příznivé účinky na ekonomiku, je totiž zdrojem financování představujícím alternativu k tradičním zdrojům a podporuje investice, inovace a tvorbu pracovních míst. Je rovněž vhodné vyzdvihnout jeho možný dopad na činnost v rámci sociální ekonomiky a činnost řemeslných podniků a mikropodniků (14).

4.5 Je nezbytné prosazovat a podporovat všeobecný přístup, aby tak bylo zajištěno zapojení osob se zdravotním postižením do platforem pro skupinové financování a tito lidé nebyli vyřazeni z této nové formy financování, jež je novou příležitostí pro třetí sektor.

4.6 EHSV příznivě hodnotí rozhodnutí zahrnout zástupce MSP do odborné skupiny. V této skupině musí být zastoupena jak strana nabídky, tak strana poptávky.

5. Finanční struktura a hospodářský růst

5.1 Finanční struktura má úzkou spojitost s hospodářským růstem a s dopady krize. V USA získávají podniky finanční prostředky na kapitálových trzích ve větší míře než v EU, kde jsou podniky závislé převážně na bankovním úvěru. V USA dosahuje bankovnictví relativní významnosti 20 %, zatímco v některých členských státech EU tento podíl přesahuje 60 %.

5.2 Banky spíše poskytnou úvěry během „normální“ recese, čímž zmírní její dopad na hospodářství. Situace je však obrácená v případě, že je hospodářská krize spojena s krizí finanční. V zemích orientovaných na bankovní systémy jsou za takových okolností recese třikrát významnější než v zemích, kde je finanční struktura orientována na trh (15).

5.3 V EU je nedostatečné financování druhým nejzávažnějším problémem podniků (prvním je získávání zákazníků) (16).

5.4 Uvolnění likvidity do finančního systému ze strany ECB s cílem usnadnit podnikům získávání úvěrů bude bezpochyby opatřením s velkým přínosem pro evropské hospodářství.

6. Skupinové financování s finančními výnosy (financial return crowdfunding)

6.1 Financování MSP

6.1.1 EHSV se k problémům financování vyjádřil v několika stanoviscích, v nichž zdůraznil význam MSP pro evropské hospodářství (17).

6.1.2 Zamrznutí úvěrového trhu (credit crunch) poškozuje hospodářství a zejména ohrožuje existenci MSP, pro něž jsou bankovní úvěry (často těžko dosažitelné) základním zdrojem financování. To je jedna z příčin výrazného zvýšení nezaměstnanosti, jež postihlo především některé členské státy EU.

6.1.3 Vzhledem k tomu, že ve většině případů se jedná o investice malého rozsahu, je skupinové financování orientováno převážně na MSP – a především mikropodniky –, které tvoří drtivou většinu evropské podnikatelské struktury (99,8 % z celkového počtu nefinančních podniků EU-28) a jejichž podíl na zaměstnanosti je rozhodující, neboť zaměstnávají 67,2 % pracovní síly (18).

6.1.4 EHSV vnímá, že existují skeptické postoje k účinnosti alternativních zdrojů financování. Sdělení Komise o dlouhodobém financování evropské ekonomiky (19) považuje evropské sdružení MSP za krok vpřed, který však není dostatečný. Toto sdružení upozorňuje na to, že skupinové financování se bude vztahovat pouze na hrstku podniků; začínající podniky (start ups) představují pouze 1 % MSP (20).

6.2 Financování začínajících podniků

6.2.1 EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby Unie a členské státy stimulovaly a podporovaly skupinové financování zejména v případě nově vzniklých inovativních podniků (start ups). Začínající podniky, které se věnují výzkumu a vývoji projektů v oblasti špičkových technologií – jeden z cílů Digitální agendy –, jsou obzvláště zajímavé díky svému potenciálu v oblasti podpory růstu a zaměstnanosti. Nesmíme však proto opomíjet tzv. tradiční sektory nebo řemeslníky, kteří mohou být taktéž velmi inovativní.

6.2.2 EHSV dále navrhuje, aby EU a členské státy stimulovaly a podněcovaly skupinové financování v zájmu rozvoje a podpory sociálních inovací, mladých novátorů a sociální ekonomiky. Klíčovou roli pro strategii Evropa 2020, a to z hlediska zajištění sociálního začleňování a začleňování ohrožených skupin díky tvorbě pracovních míst, mají i subjekty sociální ekonomiky, které umožňují slučitelnost sociálních a ekonomických hodnot.

6.2.3 Pro tento druh iniciativ, jež velmi často předkládají mladí podnikaví lidé s konkrétními podnikatelskými záměry, je obzvláště vhodné skupinové financování, jež nevyhovuje pro financování každodenního provozu podniků.

7. Skupinové financování v rámci finančního ekosystému EU

7.1 EHSV upozorňuje, že skupinové financování může sehrát poměrně důležitou roli jako zdroj financování vedle ostatních netradičních forem, jako jsou business angels nebo rizikový kapitál, tzv. win win úvěry (21) atd. V současnosti však hospodářské a měnové orgány čelí vedle zamrznutí úvěrového trhu velkému problému v podobě vysokých požadovaných záruk.

7.2 V EU může podpora nebankovních způsobů financování přispět k posílení trendu, jenž započal před dvaceti lety a který spočívá v častějším využívání kapitálových trhů ze strany podniků. Je třeba se zamyslet nad požadavky týkajícími se solventnosti, aby byla zajištěna návratnost investovaného kapitálu a posílena právní jistota související s tímto zdrojem financování.

8. Skupinové financování s nefinančními výnosy (crowdfunding with non-financial return)

8.1 Dary, bezúročné úvěry nebo bezplatná postupování práv se mohou vztahovat na projekty komerčního rázu, avšak většinou se jedná o solidární příspěvky na sociální iniciativy realizované neziskovými sdruženími. Sponzorství může stimulovat vznik či udržení kulturních či sportovních aktivit.

8.2 Skupinové financování je běžným modelem financování mezi sociálními podniky. Potenciál tohoto modelu – zejména z hlediska podnikání podporujícího začlenění – je třeba posuzovat v širším rámci Iniciativy pro sociální podnikání.

8.3 S ohledem na to, že daňové koncepce darů a určitých forem investování se v různých členských státech liší, považuje EHSV návrh Komise přezkoumat účinky daňových pobídek za správný.

9. Konkrétní připomínky

9.1 Potřeba evropské právní úpravy

9.1.1 Skupinové financování lze posílit, aby tak – v případě, že bude zvýšena důvěra investorů – vznikla životaschopná alternativa pro financování. Zásadní úlohu v této otázce musí sehrát regulační orgán.

9.1.2 Komise se zmiňuje o možných „budoucích opatřeních“, jež hodlá přijmout poté, co se seznámí s názorem odborné skupiny. EHSV je toho mínění, že posílení přeshraničního skupinového financování bude v každém případě vyžadovat právní předpisy, které by harmonizovaly kritéria, která členské státy již přijaly nebo na jejichž přijetí právě pracují. Na těchto „nových trzích“ je třeba věnovat zvláštní pozornost zájmům a ochraně spotřebitelů.

9.1.3 Tato harmonizace by mohla spočívat v přijetí nařízení o platformách skupinového financování za účelem zisku, které by obsahovalo přinejmenším: — postupy; — služby, jež mají poskytovat; — omezení výše částek; — informační povinnost (včetně možných konfliktů zájmů); — vyloučení z oblasti působnosti nařízení; — zákazy (zejména ty, které vyplývají ze zákazu akvizic a zveřejňování souvisejících projektů); — požadavek rovných konkurenčních podmínek; — finanční požadavky; — povinnost zapsání do veřejného rejstříku (veřejný charakter a transparentnost).

9.1.4 Sponzorská činnost a jiné neziskové činnosti by měly být z případného evropského právního předpisu vyňaty, neboť nepředstavují rizika související s činností prováděnou za účely zisku. Případné nesrovnalosti, k nimž může dojít, jsou již ošetřeny v rámci správních a trestních právních předpisů členských států.

9.1.5 EHSV navrhuje, aby byla zvážena právní úprava skupinového financování týkající se především následujících aspektů: — emise či úpisu cenných papírů v akciových společnostech (nákup dluhopisů či akcií); — emise či úpisu cenných papírů ve společnostech s ručením omezeným; — úročených úvěrů (pro soukromé osoby či podniky).

9.1.6 Případné evropská právní úprava musí být flexibilní a vyrovnaná a musí se vyvarovat přílišné regulace (jež by mohla bránit rozšíření skupinového financování) a rovněž nedostatečné ochrany investorů. To znamená, že musí být objektivní, transparentní, přiměřená účelům, jež ji ospravedlňují, a musí poskytnout vysoký stupeň ochrany investorům.

9.1.7 Investoři si však musí být vědomi toho, že jistý stupeň rizika nelze vyloučit.

9.1.8 Mezi základní zásady patří jednoduchost správních postupů a omezení byrokracie na nejnižší nutnou úroveň. Dále požadujeme: — rovné soutěžní podmínky, — snížení správních nákladů, — krátké lhůty pro vyřízení.

9.1.9 Předpisy by měly zajistit, že platformy skupinového financování budou jednat v souladu se základními zásadami: — neutrality, — náležité péče, — jednání v nejlepším zájmu klientů, kteří musí být řádně informováni, — nepoužívání nekalých obchodních praktik při prodeji, — srozumitelnosti postupů pro podávání stížností.

9.1.10 Informace poskytované potenciálním investorům by měly být: — jasné a relevantní, — adekvátní a kompletní, — objektivní a pravdivé, — neklamavé – a to ani záměrně ani v důsledku opomenutí.

9.1.11 Práva duševního vlastnictví těch, kdo své projekty předloží po internetu, budou chráněna, jakmile vstoupí v platnost nařízení o vytvoření jednotného evropského patentu.

9.2 Podpora alternativních zdrojů financování

9.2.1 EHSV považuje za vhodné, aby veřejné orgány prováděly kampaně zaměřené na zvýšení povědomí o skupinovém financování, a to s cílem zvýšit orientaci podniků na kapitálové trhy. Zejména je třeba poskytovat relevantní informace MSP, a to ve spolupráci s jejich sdruženími.

9.2.2 Důležitou úlohu v začleňování skupinového financování do evropské ekonomiky bude mít také vzdělávání určené jak podnikatelům (a zejména znevýhodněným podnikatelům), tak investorům. Za tímto účelem bude třeba věnovat nezbytné prostředky na přenos příslušných znalostí potřebných jak z hlediska správy platforem, tak z hlediska účinného posouzení rizik jednotlivých operací.

9.2.3 Neziskové skupinové financování EHSV podtrhuje, že: — může stimulovat společné evropské hodnoty, jako je solidarita, pluralita, demokracie a svoboda. V této souvislosti je důležité, aby Unie přijala i v této oblasti opatření, jež doplní opatření členských států zaměřená na podporu vytváření platforem evropského zájmu pro projekty, jejichž cílem je posílit hospodářskou, sociální či územní soudržnost a jichž se mohou aktivně účastnit podnikatelské, odborové a další organizace zastupující organizovanou občanskou společnost; — by bylo vhodné, aby bylo skupinové financování konkrétně uznáno v legislativě členských států jako nová forma sponzorství, a to nikoliv pouze formálně, ale i obsahově, neboť se jedná o inovace produktů a postupů. To musí členské státy uznat a podporovat.

V Bruselu dne 9. července 2014 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler, „La tercera ola“, s. 86 a další.

(2) Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 1.

(3) Usnesení EP o novém programu evropské spotřebitelské politiky – 2012/2133(INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) Viz stanovisko EHSV, Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 11.

(6) Směrnice 2003/71/ES (Úř. věst. L 345/64) pozměněná směrnicí 2010/73/EU (Úř. věst. L 327/1).

(7) Směrnice 2004/39/ES (Úř. věst. L 145/1).

(8) Směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 319/1).

(9) Směrnice 2008/48/ES (Úř. věst. L 133/66).

(10) Návrh směrnice – COM(2011) 142 final.

(11) Massolution (2013), Crowdfunding Industry Report 2012, http://www.crowdsourcing.org/research.

(12) European Banking Federation Facts and Figures (2012): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf.

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon.

(14) Viz stanoviska EHSV k tématu Financování podniků/alternativní finanční mechanismy a k tématu dlouhodobého financování evropské ekonomiky (dosud nepublikovány v Úředním věstníku).

(15) Financial structure and growth. BIS Quarterly Review, březen 2014.

(16) BCE: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area, 2013.

(17) Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 23; Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 7; Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45; Úř. věst. C 48, 15.2.20110, s. 33.

(18) Eurostat: Structural business statistics overview, prosinec 2013.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) UEAPME, komuniké ze dne 27. března 2014.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing.