CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 12.10.2005 
KOM(2005) 491 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
STRATEGIE VN ĚJŠÍHO ROZM ĚRU OBLASTI SVOBODY, BEZPE ČNOSTI 
A PRÁVA 
 
CS 2   CS OBSAH 
SDĚLENÍ KOMISE O STRATEGII VN ĚJŠÍHO ROZM ĚRU OBLASTI SVOBODY, 
BEZPEČNOSTI A PRÁVA....................................................................................................... 1 
I. ÚVOD ........................................................................................................................ .. 3 
II. VÝZVY...................................................................................................................... .. 3 
III. CÍLE...................................................................................................................... ....... 4 
IV. PROBLÉMY................................................................................................................ 6 V. ZÁSADY...................................................................................................................... 6 
VI. NÁSTROJE POLITIKY .............................................................................................. 7 VII. GEOGRAFICKÉ P ŘÍKLADY DALŠÍHO POSTUPU............................................... 9 
VIII. DALŠÍ KROKY......................................................................................................... 10 
 
CS 3   CS I. ÚVOD 
V návaznosti na haagský program o „Posilování svobody, bezpe čnosti a práva v Evropské 
unii“ Evropská rada konstatovala dne 16.–17. června 2005, že1: 
Vzhledem k rostoucímu významu vn ějšího rozm ěru prostoru svobody, bezpe čnosti a práva bude [Ak ční plán 
provádějící Haagský program] na konci roku dopln ěn o strategii, kterou má Rada v této oblasti p řijmout na 
návrh generálního tajemníka/vysokého p ředstavitele a Komise. 
Pro zajišt ění vnitřní bezpečnosti EU je velmi d ůležité vytvá ření hodnot, o které se opírá oblast 
svobody, bezpe čnosti a práva. Vn ě EU vznikají rovn ěž taková nebezpe čí, jako je terorismus, 
organizovaný zlo čin a obchodování s drogami. Proto je d ůležité, aby EU vypracovala 
strategii, do níž by se zapojily t řetí země na celém sv ětě. 
Toto sdělení načrtne hlavní vn ější výzvy, s nimiž se pot ýká oblast svobody, bezpe čnosti 
a práva, stanoví cíle zahrani čních činností EU na tomto poli, ur čí otázky, které je t řeba vyřešit 
celosvětově, nástroje, které má k dispozici EU, a zásady výb ěru vhodných krok ů, vysvětlí, jak 
by se strategie mohla použít v jednotlivých zem ěpisných oblastech a doporu čí, jak usnadnit 
realizaci strategie.  
II. VÝZVY 
Evropská rada se na zasedání ve Fei ře v červnu 2000 dohodla na programu priorit, cíl ů 
a opatření k rozvinutí vn ějšího rozm ěru politik v oblasti práva, svobody a bezpe čnosti. Za pět 
let vznikla široká škála zahrani čních činností s rostoucím po čtem třetích zemí a region ů, které 
přispívají k posilování oblasti svobody, bezpe čnosti a práva.  
Od roku 2000 se politiky EU v prostoru svobody, bezpe čnosti a práva zna čně zdokonalily 
a rozvinuly natolik, aby dokázaly reagovat na obavy a pot řeby evropských ob čanů. 
V důsledku toho se zna čně rozvinulo p říslušné acquis  přijetím právních p ředpisů upravujících 
migraci a azyl, správu hranic a vízo vou politiku, boj s organizovaným zlo činem a terorismem, 
boj proti drogám, spolupráci policie a donucovacích orgán ů, korupci, ochranu údaj ů a soudní 
spolupráci v trestních a ob čanskoprávních v ěcech. Toto acquis  zajišťuje širokou základnu pro 
spolupráci s t řetími zem ěmi.  
Vnější rozměr prostoru svobody, bezpe čnosti a práva se dále rozvíjí s cílem řešit hlavní vn ější 
výzvy, a to zejména:  
• Teroristické útoky, jako byly ty z 11. zá ří 2001, 11. b řezna 2004 a 7. července 2005, 
posílily odhodlání mezinárodního spole čenství bojovat s terorismem,  o čemž svědčí 
i rozhodnutí EU ze dne 13. července 2005 urychlit provád ění akčního plánu pro boj proti 
terorismu2. EU se obrací na t řetí země, regionální a mezinárodní organizace s nabídkou 
rozvinout a prohloubit spolupr áci v boji proti terorismu. 
• Stále větší rafinovanosti na stran ě organizovaného zlo činu, včetně praní špinavých pen ěz 
a dalších finan čních delikt ů, přeshraničnímu obchodování s drogami, lidmi a zbran ěmi lze 
                                                 
1 Přijato na zasedání Evropské rady 4.– 5. 11. 2004. 
2 Rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2005. 
 
CS 4   CS čelit jen cestou dokonalejší spol upráce v policejní a soudní oblasti v rámci i mimo rámec 
EU, a dále podporou budování kapacit ve t řetích zemích. 
• Nedovolené p řistěhovalectví  se podle všeho nezastaví a EU tak bude postavena p řed 
potřebu vypracovat komplexní p řístup. Musí vy řešit nejen takové otázky, jako je p řijímání 
přistěhovalců, ale i základní p říčiny přistěhovalectví a jeho dopady na zem ě původu 
a tranzitu.  
• Selhání institucí , například soudních a donucovacích orgán ů, ve slabých státech, 
na problematických místech po celém sv ětě vytváří vakuum, které m ůže využít 
organizovaný zlo čin. EU podporuje p řeměnu slabých či neexistujících donucovacích 
institucí v n ěkterých třetích zemích na řádně fungující orgány. 
• Potřeba právní jistoty a p ředvídatelnosti p řeshraničního styku ve stále globáln ějším 
hospodářství. Tyto výzvy mohou podnik ům a občanům v Evrop ě usnadnit situaci 
a výrazně zlepšit ochranu d ětí na celém sv ětě. 
III. CÍLE 
Smyslem tohoto sd ělení je poukázat na to, jak vnější rozměr spravedlnosti a vnit řních věcí 
přispívá k vytvá ření vnitřního prostoru svobody, bezpe čnosti a práva a sou časně 
podporuje politické cíle Evropské unie v oblasti vn ějších vztah ů, a to včetně sdílení 
a prosazování hodnot svobody, bezpe čnosti a práva ve t řetích zemích. Nástroje pokrývající 
vnější aspekty politik EU v oblasti svobody, práva a bezpe čnosti sice existují, ale EU jim 
poprvé dává podobu ur čité strategie podle vymezených zásad a vodítek. Tato strategie musí 
tvořit nedílnou sou část politiky EU v oblasti vn ějších vztah ů, v jejímž rámci je však t řeba 
posílit aspekty práva, svobody a bezpe čnosti. EU dokáže ú činně pomoci t řetím zemím 
vyrovnávat se rostoucími výzvami a tak napl ňovat jejich o čekávání pouze te hdy, když se bude 
řídit jasně vymezenými principy a pr ioritami a když bude systematicky pracovat na 
naplňování níže uvedených cíl ů. 
Problematika svobody, bezpe čnosti a práva je nejd ůležitějším prvkem udržování mezinárodní 
stability a bezpe čnosti jak vn ě, tak uvnit ř Evropské unie. Prosazování volného pohybu v rámci 
EU a obecn ě otevřenější hranice a hlubší globální integrace obohatily mezinárodní spolupráci 
o nový rozm ěr. Pro boj s hrozbami, jako jsou terorismus a organizovaný zlo čin, je rozhodující 
účinná správa hranic, která sou časně přispívá k dobrým vztah ům mezi sousedními státy. 
Nezávislé a ú činné soudnictví je nezbytné k udržení právního státu a zajišt ění ochrany 
lidských práv; spolupráce mezi soudy je podstatná jak kv ůli usnadn ění mezinárodních 
obchodních transakcí, tak kv ůli tomu, aby podez řelí zločinci nezůstávali mimo dosah 
spravedlnosti. Pln ě funkční azylové systémy jsou nezbytné k zajišt ění ochrany uprchlík ů bez 
ohledu na to, kde se nacházejí. Ú činná a efektivní policie, která dokáže spolupracovat se 
svými partnery v dalších zemích, je d ůležitá pro boj se všemi formami terorismu 
a organizované trestné činnosti a k zajišt ění každodenní bezpe čnosti občanů. Naplnění těchto 
cílů vyžaduje tvrdou práci, čas a sladěné úsilí jak Komise, tak Rady. Je d ůležité, aby EU 
přicházela s iniciativami a navrhovala řešení stále v ětšího počtu výzev v této oblasti. 
Prosazování právního státu na venek cestou spolupráce je d ůležité pro posilování prostoru 
svobody, bezpe čnosti a práva uvnit ř EU. Obecn ě se uznává, že vnit řní a vnější aspekty 
bezpečnosti EU jsou navzájem neodd ělitelně propojeny. Spole čnosti založené na dobré správ ě 
věcí veřejných, demokracii, právním stát ě a úctě k lidským práv ům budou ú činněji předcházet 
 
CS 5   CS domácím hrozbám jejich vlastní bezpe čnosti a rovn ěž budou více schopné a ochotné 
spolupracovat v boji proti spole čným mezinárodním hrozbám. Navíc i mezinárodní 
společenství uznalo, že tyto zásady jsou rozhodující pro dosažení rozvojových cíl ů milénia. 
Rozvoj, bezpe čnost a lidská práva se navzájem posilují. Posilování právního státu doma i na 
mezinárodní arén ě není samoú čelné, nýbrž je to klí čový předpoklad udržitelného rozvoje 
a musí ho být dosahováno prost řednictvím zahrani čních aktivit.  
V rámci svých hranic vypracovala EU ši roký rámec pro úpravu prostoru svobody, bezpe čnosti 
a práva. I když se struktury jednotlivých zemí se od sebe p řirozeně enormně liší, prostor 
svobody, bezpe čnosti a práva m ůže pro třetí země přesto působit jako inspirace. Vn ější 
politiky hrají v prosazování bezpe čnosti a stability rozhodující roli. Rozší ření znamená 
provádění acquis  a přeměnu institucí v kandidátských a potenciáln ě kandidátských zemích. 
Na posilování právního stát u a úcty k lidským práv ům v kandidátských zemích se rozhodující 
měrou podílí posilování takových orgán ů, jako jsou soudy a policie. Stejn ě tak se o tyto 
aspekty opírá spolupráce v této oblasti s partnery v rámci evropské politiky sousedství.  
EU může pro posilování kapacit a spolupráce na celém sv ěte udělat ještě více. Okamžité 
výsledky však nelze o čekávat; reforma soudnictví či zakládání ú činného azylového systému 
mohou totiž trvat nikoli m ěsíce, nýbrž roky. P řesto jsou problémy, na n ěž naráží EU, její 
sousedé a vlastn ě všechny zem ě na světě, velmi podobné. Zkušenosti a úsp ěchy EU 
v takových otázkách, jako je správa hranic, řízení migrace a boj s organizovaným zlo činem, 
představují pro t řetí země, které se potýkají se stejnými problémy, užite čný záchytný bod.  
EU by m ěla nadále podporovat regionální spolupráci. P řeshraniční problémy, jako jsou 
migrace, správa hranic a organizovaná trestná činnost, lze nejednou nejlépe řešit cestou 
opatření sladěných na regionální úrovni. Na základ ě vlastních zkušeností a v závislosti na 
druhu problém ů, nimiž se potýkají dot čené regiony, by m ěla EU podporovat regionální dialog 
a spolupráci v otázkách svobody, bezpe čnosti a práva ve východní Evrop ě a na Středním 
východě nebo s regionálními organizacemi typu Africké unie. 
Na mnohostranné úrovni jsme  byli v posledních letech sv ědky přijetí důležitých 
mezinárodních právních nástroj ů, které zakládají nové normy (nap ř. Úmluva OSN proti 
nadnárodnímu organizovanému zlo činu a protokoly k ní, Úmluva OSN o boji s korupcí), 
i zvýšené pozornosti v ěnované nastavování mezinárodních standard ů, například doporu čení 
Finanční pracovní skupiny (FATF) k praní špinavých pen ěz. EU je p řipravena podpo řit 
mnohostranné p řístupy k posilování politik v t ěchto oblastech za tím ú čelem, aby jednak 
posílila svou úlohu v mezinárodních orgánech a jednak iniciovala vypracovávání dalších 
mezinárodních nástroj ů. 
Posilování spolupráce a podpora budování kapacit v t řetích zemích už vlastn ě začaly přinášet 
ovoce. Úzká spolupráce s tureckými orgány vedla v posledních m ěsících v EU ke kontrole 
dodávek a k rekordnímu objemu zabavených drog. EU spolupracuje s Marokem na posílení 
správy hranic a zavádí twinningovou spolupráci v oblasti praní špinavých pen ěz 
a obchodování s lidmi. Mise pro správu hranic za čne v prosinci pomáhat ukrajinským 
a moldavským ú řadům v potla čování pašování a nedovoleného p řekupnictví p řes jejich 
společnou hranici. Dohoda o usnadn ění vízového režimu a readmisní dohoda budou 
zanedlouho podepsány s Ruskem, které omezí zbyte čnou byrokracii v ůči legitimním 
cestovatel ům a současně urychlí vyhoš ťování nedovolených p řistěhovalců. Tyto činnosti už 
přinášejí hmatatelné výsledky pro lidi uvnit ř i vně Evropská unie a p řijetí předkládané 
strategie umožní EU dále zinten zívnit své úsilí na tomto poli. 
 
CS 6   CS IV. PROBLÉMY   
Řadu politických priorit  lze odvodit z haagskéh o programu a jeho ak čního plánu3, který tvo ří 
celkovou základnu pro vztahy s t řetími zem ěmi, zatímco tématické cíle jsou formulovány 
ve speciáln ě zaměřených strategiích a ak čních plánech (nap ř. v akčním plánu EU pro boj proti 
terorismu4; Strategické koncepci boje proti organizované trestné činnosti5).  
• Lidská práva: prosazovat lidská práva ve t řetích zemích ve shod ě s mezinárodními 
normami a zajistit pro lidská práva úst řední místo v donucovacích politikách stát ů; 
podporovat rozvoj a vzd ělávání nezávislých a nestranných soudc ů schopných prosazovat 
lidská práva a právní stát.  
• Posilování institucí a kvalitní ve řejná správa : posilovat všechny donucovací instituce 
i jejich schopnost spolupracovat v mezinárodním m ěřítku; posilovat boj proti korupci; 
podporovat pr ůhlednost, skládání ú čtů a nezkorumpované řízení vládních orgán ů.  
• Migrace, azyl a správa hranic : zkvalitnit schopnost t řetích stran řídit migraci a ochránit 
uprchlíky ve shod ě s mezinárodním právem; podporova t jejich operat ivní schopnost 
spravovat hranice; posilovat bezpe čnostní prvky doklad ů; předcházet nedovolené migraci; 
podporovat synergický p řístup k migraci a rozvoji; zajistit uprchlík ům lepší p řístup 
k trvalým řešením; zajistit návrat nedovolených migrant ů. 
• Boj proti terorismu: poskytovat podporu t řetím zemím p ři budování institucí a provád ění 
mezinárodních nástroj ů; spolupracovat s t řetími zem ěmi na řešení náboru a financování 
teroristů. Nadále podporovat klí čovou úlohu OSN; posilovat s polupráci s USA na základ ě 
stávajících vztah ů. 
• Organizovaný zlo čin, včetně obchodování s lidmi, drogami a lidskými orgány, 
hospodářská a finan ční kriminalita a kyberkriminalita : podporovat rozvoj 
institucionálních kapacit a rozv íjet mezinárodní spolupráci. 
V. ZÁSADY 
Musí se stanovit zásady, jimiž se bude řídit politika k t řetím zemím: 
• Zeměpisné priority:  Na základ ě politik EU v oblasti rozší ření, rozvoje a vn ějších vztah ů 
se musí ur čit priority, v nichž se budou pr omítat speciální vztahy EU s t řetími zem ěmi 
nebo regiony. Za tím ú čelem budou vypracovány komple xní politiky, které obsáhnou 
všechny aspekty práva, svobody a bezpe čnosti s prioritními zem ěmi, jako jsou kandidátské 
či sousední zem ě, zatímco spolupráce s ostatními zem ěmi se zam ěří na specifické otázky.  
• Diferenciace:  Neexistuje nic takové ho jako jedna strategie „p ro všechny“. Reakce na 
konkrétní situaci v jednotlivých zemích a regionech vyžaduje osobitý p řístup.  
• Flexibilita:  Plánování musí být dostate čně pružné k tomu, aby v krizových dobách nebo 
při změně okolností dokázala EU rychle reagovat na nové priority. 
                                                 
3 KOM(2005)184 – 10.6.2005. 
4 Schválen Evropskou radou v červnu 2004. 
5 KOM(2005)232 – 2.6.2005. 
 
CS 7   CS • Koordinace nap říč pilíři: vnější akce v oblasti svobody, bezpe čnosti a práva mají ob čas 
transpilířový charakter a dotýka jí se nejen otázek v kompetenci Spole čenství, ale 
i společné zahrani ční a bezpe čnostní politiky či spolupráce soudních a policejních orgán ů, 
což vyžaduje úzkou koordinaci mezi  Radou a Komisí v zájmu zajišt ění soudržnosti 
vnějších aktivit EU. Musí se zachovat kompetence Spole čenství, pokud jde o jednání 
s třetími zem ěmi. 
• Partnerství:  V souladu se zásadami, o n ěž se opírá rozší ření EU, vn ější vztahy a 
rozvojové politiky EU, se sp olupráce v oblasti svobody, bezpe čnosti a práva musí rozvíjet 
v těsném partnerství s t řetími zem ěmi při respektování zás ady vlastní odpov ědnosti.  
• Význam vn ějších akcí:  Vnitřní aktivity zam ěřené na vytvá ření prostoru svobody, 
bezpečnosti a práva by m ěly být jasn ě propojeny s vn ějšími akcemi, které tento proces 
podporují, což je pln ě v souladu se soudržností politik, ja k je schválilo zasedání Evropské 
rady v červnu 2005.  
• Přidaná hodnota:  Pravidelná vým ěna informací mezi členskými státy a Komisí 
o aktivitách ve t řetích zemích je d ůležitá k tomu, aby se p ředešlo překrývání nebo 
zdvojování a aby se akce navzájem dopl ňovaly.  
• Srovnávání:  Veškeré akce musí zahrnovat mechanismus na hodnocení pokroku, jehož 
dosáhly třetí země, i významu té které akce pro zahrani čněpolitické cíle EU. 
VI. NÁSTROJE  POLITIKY 
Široká paleta nástroj ů, které má EU k dispozici, p ředstavuje významnou výhodu, která EU 
umožňuje přizpůsobovat svou externí spolupráci situ aci v jednotlivých zemích. Spolupráce 
s třetími zem ěmi se musí soudržn ě a koordinovan ě opírat o tyto nástroje: 
(1)  Dvoustranné dohody 
Asociační dohody, dohody o partnerství a dohody o spolupráci, v četně ustanovení o tématech 
svobody, bezpe čnosti a práva; readmisní dohody; dohody o usnadn ění vízového režimu; 
dohody o vzájemné právní pomoci a vydávání. 
Pro některé zem ě představuje dohoda o usnadn ění vízového režimu d ůležitou otázku. 
V kontextu readmisní politiky je st rategie ve stadiu vypracovávání. 
(2) Rozšíření a předvstupní procesy 
Priority práva, svobody a bezpe čnosti jsou sou částí procesu rozší ření o Chorvatsko a Turecko 
i procesu stabilizace a p řidružení západního Balkánu.  
(3) Akční plány evropské politiky sousedství 
Akční plány se základními prvky práva, svobody a bezpe čnosti byly uzav řeny s Ukrajinou, 
Moldávií, Marokem, Tuniskem, Izraelem, Jordánskem a Palestinskou samosprávou; 
s Egyptem, Libanonem, Arménií, Ázerbajdžánem a Gruzií se p řipravují. 
(4)  Regionální spolupráce 
 
CS 8   CS Regionální organizace, jako je pracovní skupina pro Baltské mo ře, ASEM (asijsko-evropské 
setkání) a proces Euro-Med spojují aktéry v otázkách spole čného zájmu na poli práva, 
svobody a bezpe čnosti.  
(5)  Jednotlivé dohody 
Problematika práva, svobody a bezpe čnosti je ve vztazích s USA pokryta novou 
transatlantickou agendou, ale i zv láštními ministerskými sch ůzkami v rámci politického 
dialogu o bezpe čnosti hranic a dopravy. Tyto otázky se  projednávají v rámci horizontálního 
dialogu s Kanadou, Aust rálií, Japonskem a Čínou. Setkání ministr ů odpovědných za oblast 
práva, svobody a bezpe čnosti se konají s Ruskem (Stálá rada pro partnerství), Ukrajinou 
a v rámci Fóra západního Balkánu.  
(6)  Operativní spolupráce 
Europol, Eurojust, Evropská policejní akademie a Hrani ční agentura vypracovávají nebo 
vypracují dohody a pracovní ujednání  se svými partnery ve t řetích zemích. V n ěkterých 
třetích zemích se buduje sí ť styčných úředníků vyslaných z členských stát ů. 
(7)  Budování institucí a twinning 
Rozvoj institucí a realiza čních kapacit ve t řetích zemích p ředstavují základ aktivit s mnoha 
třetími zem ěmi. Velice užite čným mechanismem budování kapacit jsou partnerské vztahy 
(twinning) mezi institucemi členských stát ů a jejich partnerskými institucemi ve t řetích 
zemích, zatímco vysíláním expert ů lze poskytnout odborné znalosti o konkrétních otázkách. 
(8) Rozvojová politika 
Rozvoj p ředstavuje ú činnou dlouhodobou odpov ěď na obavy vznikající v oblasti práva, 
svobody a bezpe čnosti. Návrh Komise na novou rozvojovou politiku EU uvádí ve řejnou 
správu a lidská práva jako dopl ňkové cíle k prvo řadému cíli, jímž je zmírn ění chudoby6. 
(9)  Programy vn ější pomoci 
Projekty v oblasti práva, svobody a bezpe čnosti jsou financovány z program ů pomoci 
určených na vn ější vztahy (nap ř. CARDS, TACIS a ME DA). Podle nových finan čních 
výhledů zahrnují navrhova né nástroje vn ějších vztah ů příslušná ustanovení o t ěchto akcích. 
Komise navrhla tématický program pro migr aci a azyl, která má navázat na sou časný program 
AENEAS, z n ěhož se poskytuje pomoc pro řízení migrace7. 
(10)  Mezinárodní organizace 
EK a členské státy jsou klí čovými aktéry v mezinárodních organizacích (nap ř. UNHCR, 
UNODC, Rada Evropy, FATF, UNIDROIT,  UNCITRAL, Haagská konference 
o mezinárodním právu soukromém), které poskytují užite čnou základnu pro prosazování 
společných hodnot a priorit. EU povzbuzuje t řetí země k tomu, aby ratifikovaly a provád ěly 
mezinárodní úmluvy, které se stávají základním  kamenem rozvoje mezinárodní spolupráce.  
                                                 
6 KOM (2005) 311–13.7.2005 
7 KOM (2005) 324 – 3.8.2005. 
 
CS 9   CS (11)  Monitorování 
V zájmu reakce na nové situace je t řeba přijmout mechanismus hodnocení. K p říkladům ze 
současnosti pat ří Evropské partnerství pro západní Balkán, Ak ční plán boje proti 
organizovanému zlo činu s Ruskem, Ak ční plán pro oblast spravedlnosti a vnit řních věcí 
(SVV) mezi EU a Ukrajinou, mechanis mus monitorování a hodnocení pro t řetí země v boji 
proti nedovolenému p řistěhovalectví, podvýbory a vysílání expert ů.  
VII. GEOGRAFICKÉ  PŘÍKLADY  DALŠÍHO  POSTUPU 
Hlavní sou části strategie, která pokrývá vn ější aspekty politiky EU v oblasti svobody, 
bezpečnosti a práva, už byly v ětšinou realizovány , zejména pokud jde o sousední zem ě, které 
jsou prvními p řirozenými partnery pro t ěsnou spolupráci. Spolupráce v t ěchto otázkách se 
rychle šíří do dalších t řetích zemí, v četně Indie a Číny, jakož i do rozvojových zemí. 
S USA  se na základ ě společných hodnot rozvíjí silné bezpečnostní partnerství , které se od 
11. září 2001 zam ěřuje na boji proti terorismu. Z této spolupráce vznikla řada nových forem, 
například dohody o vzájemné právní pomoci a vydávání, p řičemž transatlantické vztahy 
v oblasti práva, svobody a bezpe čnosti se rozvíjely díky spole čným zájm ům v procesu 
překonávání nových výzev. Jelikož je tento rozm ěr poměrně nový, EU stále siln ěji pociťuje 
potřebu vymezit své bezpe čnostní zájmy na základ ě vzájemnosti a d ůrazně prosazovat cíle 
své politiky, jako je nap říklad rozšíření programu prominutí víz ové povinnosti na všechny 
členské státy . Potřeba spolupracovat v oblasti zabezpe čení hranic a vymáhání práva 
otvírá pro EU a USA nové sm ěry spolupráce,  pokaždé s cílem zaplnit n ějakou bezpe čnostní 
mezeru. 
Spolupráce se zeměmi západního Balkánu  je intenzivní a jejím cílem je upevnit stabilitu  
v regionu ve sv ětle evropské budoucnosti t ěchto zemí. V rámci procesu stabilizace 
a přidružení podporuje EU zem ě západního Balkánu prost řednictvím programu CARDS 
s cílem zlepšit jejich výkonnost ve čtyřech prioritních oblastech, kterými jsou policie 
a organizovaný zlo čin, integrovaná správa hranic, refo rma soudnictví, azyl a migrace. Pokrok 
dosažený ve sm ěru uzavírání readmisn ích dohod a dohod o usnadn ění vízového režimu bude 
signalizovat vzájemné odhodlání pokra čovat ve spolupráci. 
V reakci na specifické hrozby, ja ko je organizovaná trestná činnost, se také rozvíjí spolupráce 
například ve form ě regionální spolupráce mezi státními zástupci nebo v podob ě spolupráce 
v boji s praním špinavých pen ěz. V jednotlivých zemích podporují rozvoj klí čových kapacit 
dalšími opat řeními, nap říklad z řizováním finan čních zpravodajských útvar ů 
a specializovaných tým ů žalobců a soudc ů zabývajících se p řípady organizované trestné 
činnosti. Další spolupráce s Europolem, Eurojustem a také rozvoj regionálního st řediska 
pro boj s p řeshraniční kriminalitou (SECI) a sít ě styčných úředníků pomohou zlepšit 
způsob, jakým EU využívá své vlastní nástroje  v oblasti spolupráce policie a trestních 
soudů v boji proti organizovanému zlo činu na západním Balkán ě. 
Co se týče Ruska, problematika práva, svobody a bezpe čnosti se stala úst ředním tématem 
strategického partnerství , což se promítá v rozsáhlém spole čném prostoru svobody, 
bezpečnosti a práva,  který je nyní třeba účinně realizovat  v takových prioritních oblastech, 
jako jsou právní stát, boj proti terorismu a organizovanému zlo činu, včetně praní špinavých 
peněz, korupce a obchodování s lidmi a drogami, boj proti d ětské pornografii na internetu, 
ochrana údaj ů, zabezpe čení doklad ů, vymezení a správa hranic. Vedle obsažného dialogu na 
mnoha úrovních zajiš ťují praktickou základnu pro t ěsnější pracovní styky dohoda mezi 
 
CS 10   CS Europolem a Ruskem, ak ční plán boje proti organizovanému zlo činu, kontakty s Eurojustem 
a síť styčných úředníků. Uzavření readmisních dohod a dohod o usnadn ění vízového 
režimu sv ědčí o silném odhodlání dále rozvíjet spolupráci,  přičemž tyto dohody sou časně 
napomohou rozhovor ům o dlouhodobém výhledu zavedení bezvízového cestovního styku. 
Pokud jde o Ukrajinu , v základech stále t ěsnější spolupráce se nachází rozši řování stability  
do sousedních zemí rozší řené EU a podpora reformního procesu. Prost řednictvím evropské 
politiky sousedství a zanedlouho aktualizovaného ak čního plánu SVV mezi EU a Ukrajinou 
podporuje EU budování kapacit, jako je zásadní modernizace soudnictví, rozvoj systému 
správy hranic a azylového systému ve shod ě s evropskými normami. Jako p říklad 
institucionální reformy lze uvést podporu, kterou Komise poskytuje budování kapacity 
ukrajinského finan čního zpravodajského útvaru, jenž pom ůže k vyškrtnutí Ukrajiny z „ černé 
listiny“ zemí peroucích špinavé peníze, kterou vede finan ční pracovní skupina (FATF). 
Předpokládají se rozhovory o dohod ě s Eurojustem. Jednání o readmisní dohod ě 
probíhají a zahájení rozhovor ů o usnadn ění vízového režimu se o čekává v brzké dob ě. 
Jednou ro čně se na setkání ministerské trojky posuzují priority a pln ění se hodnotí v tabulce. 
Hlavním cílem vztah ů se zeměmi Středomoří je posilování kvalitní ve řejné správy 
a právního státu , jakož i kvalitn ější řízení migrace  a vyšší bezpečnost. Evropská politika 
sousedství dala nový impuls spolupráci v tomto regionu, která je již sou částí barcelonského 
procesu. Na regionální úrovni znamenal pr ogram spolupráce v otázkách migrace, policie 
a soudů významný krok vp řed, protože podpo řil budování institucionální kapacity 
a spolupráci mezi oficiálními činiteli a sou časně ukázal, jakou hodnotu má povzbuzování 
regionální spolupráce. Zahájení nového regionálního programu v oblasti práva, svobody 
a bezpečnosti i posílení dialogu o terorismu na vysoké úrovni budou doprovázet start  
ambiciózního pracovního programu na příštím barcelonském summitu , který povede 
k vytvoření oblasti vzájemné spolupráce v otázkách spravedlnosti, bezpe čnosti, migrace 
a začleňování přistěhovalců do společnosti. 
Na bilaterální úrovni podporuje program MEDA projekty spolupráce v oblasti migrace, soud ů 
a donucovacích orgán ů v několika zemích, v četně twinningového projektu v Maroku 
zabývajícího se praním špinavých pen ěz a twinningového projektu v Jordánsku o soudní 
spolupráci. Jak nové dohody nabývají platnosti,  vzniká klima spolupráce i v takových 
tématech, jako je boj proti terorismu, organizovanému zlo činu a drogám či ochrany d ětí. Na 
prvním míst ě pracovního programu je migrace a správa hranic, p řičemž je třeba posílit 
partnerství v regionu se zem ěmi původu a tranzitu. Dalšího pokroku je nutno dosáhnout 
v readmisních dohodách a dále je t řeba rozvíjet dialog o migraci s Libyí.  
VIII. DALŠÍ  KROKY 
Tato strategie vn ějšího rozm ěru prostoru svobody, bezpe čnosti a práva má dvojí ú čel: za prvé 
přispět ke zdárnému vytvo ření vnitřního prostoru svobody, bezpe čnosti a práva vybudováním 
bezpečného vnějšího prost ředí, a za druhé napo máhat dosahování zahrani čněpolitických cíl ů 
EU prosazováním právního státu, demokratic kých hodnot a nezkorumpovaných institucí. 
Oblasti spolupráce s t řetími zem ěmi jsou jasn ě stanoveny v haagském programu a jeho 
akčním plánu. EU má k dispoz ici pestrou škálu provád ěcích nástroj ů, které se použijí podle 
konkrétních pot řeb dotčené partnerské zem ě.  
 
CS 11   CS Pro podporu vnit řní i mezinárodní bezpe čnosti, stability a rozvoje je zásadní v ěcí prosazování 
právního státu vn ě EU. Vnější rozměr prostoru práva, svobody a bezpe čnosti nelze chápat 
jako nezávislou oblast politiky, nýbrž se musí stát sou částí zahrani čněpolitických aktivit EU .  
Určité kroky je t řeba učinit ke snadn ějšímu provád ění strategie: 
Stanovení priorit a sl edování realizace 
• V rámci své odpov ědnosti by Komise by m ěla stanovit priority a vymezit vhodné sm ěry 
dalších krok ů. 
• V zájmu snadn ějšího sledování praktických výsledk ů ve srovnání se stanovenými cíli 
a prioritami by Komise m ěla zpracovávat celkové p řehledy a neustále monitorovat 
realizaci. 
• Jelikož vn ější rozměr prostoru svobody, bezpe čnosti a práva rychle roste a stejn ě tak roste 
význam vztah ů s třetími zem ěmi, měla by Rada pravideln ě posuzovat dosažený pokrok 
a priority. 
Účinnost a soudržnost  
• Zlepšovat lze koordinaci  mezi geografickými pracovními skupinami Rady a skupinami 
zabývajícími se otázkami práva, svobody a bezpe čnosti. Důležitá role koordi nátora v této 
oblasti připadá i na Coreper. 
• Soudržnost vn ějších akcí EU:  Vyžaduje se kvalitn ější koordinace na  úrovni EU se 
zohledněním kompetencí Komise s cílem zajistit soudržnost a ú činnost různých politik 
a nástrojů. Současně je nutno více zapojit členské státy. 
• Rychlá reakce:  Kromě dlouhodobé podpory budování institucí pot řebuje EU vybudovat 
další kapacity, aby mohla rychle reagovat na neo čekávané pot řeby či nové hrozby. 
Neustále vzr ůstá počet situací, v nichž by EU m ěla prokázat svou schopnost poskytnout 
rychlou pomoc.  
• Mezinárodní organizace:  V koordinaci s členskými státy musí Komise beze zbytku 
sehrávat svou roli v mezinárodních organizacích a podn ěcovat vypracování nových 
nástrojů. Je třeba přijmout odpovídající kroky k lepšímu zviditeln ění toho, co EU d ělá 
v mezinárodních orgánech.  
• Regionální spolupráce:  Komise musí vystup ňovat úsilí sm ěřující k podpo ře regionální 
spolupráce v otázkách pr áva, svobody a bezpe čnosti prost řednictvím podpory stávajících 
orgánů, jako je nap ř. Africká unie, a povzbuzováním nových iniciativ v t ěch oblastech, kde 
je regionální spolupráce slabá, nap říklad na St ředním východ ě nebo ve východní Evrop ě.