• Uvolnit nepovinnou částku 3 miliard EUR při zachování stejného regionálního rozdělení jako dříve. Komise navrhuje, aby podpora veřejnému sektoru ze strany EIB ve výši 1,4 miliard EUR určená pro uprchlíky a hostitelská společenství (stavební kámen 2 iniciativy EIB týkající se odolnosti) byla zahrnutá do uvolněného nepovinného mandátu ve výši 3 miliard EUR.

Stavební kámen 3 obnáší navýšení objemu úvěrování o 2,3 miliardy EUR a rozšíření záruky EU na komerční rizika. Pro úvěry EIB soukromému sektoru v současné době platí, že záruka EU je omezena na politická rizika uvedená v rozhodnutí. Tato částka by měla být v plné výši využita pro pomoc uprchlíkům a hostitelským společenstvím v krizí zasažených oblastech.

Na základě předpovědí EIB ohledně poskytování úvěrů v regionu po celé období mandátu Komise vnímá určité problémy při zajištění kontinuity vnějšího financování zaručeného EU po zbytek finančního výhledu mna období 2014-2020. Dále, při zvážení hodnocení rizik v těchto zemích (týká se např. východního sousedství) existují jen omezené možnosti spoléhání se na nástroje prováděné EIB na vlastní riziko („ORF“). Dále, dne 18. března 2016 Evropská rada vyzvala EIB, aby na červnovém jednání předložila „konkrétní iniciativu, která by urychleně mobilizovala další finanční prostředky na podporu udržitelného růstu, klíčové infrastruktury a sociální soudržnosti v zemích jižního sousedství a západního Balkánu“. Dne 16. června 2016, v odpovědi na závěry Evropské rady ze dne 18. března 2016, správní rada EIB projednala dokument, který je podkladem návrhu EIB pro Evropskou radu. V usnesení ze dne 28. června 2016 Evropská rada uvádí, že „iniciativa Evropské investiční banky pro jižní sousedství a západní Balkán coby první krok nového rámce spolupráce pomůže posílit investice v partnerských zemích a má naši plnou podporu“. Dokument EIB vychází ze tří stavebních kamenů:

Tento návrh je součástí ambiciózního Plánu vnějších investic („EIP“), který byl oznámen ve sdělení Komise dne 7. června 2016 o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu pro migraci. Iniciativu EIP následně podpořila Evropská rada dne 28. června 2016; jejím cílem je řešit hlavní příčiny migrace tím, že přispěje k dosažení cílů udržitelného rozvoje. Tento návrh umožní Evropské investiční bance (EIB) přispívat na EIP prostřednictvím kvantitativního i kvalitativního rozšiřování vnějšího úvěrového mandátu EIB („ELM“). Toto umožní EIB rychle pomáhat k naplnění cílů EIP, zejména poskytováním dalších zdrojů financování pro příjemce v soukromém sektoru. Spolu s doplňkovými součástmi („stavebními kameny“) uvedenými níže tento návrh obsahuje klíčové prvky příspěvku EIB do EIP.

Hodnocení vycházelo zejména z výměny názorů s klíčovými interními i externími zúčastněnými stranami, včetně zástupců členských států a hlavních nevládních organizací. Účelem bylo shromáždit kvalitativní informace a zahrnout názory hlavních zúčastněných stran do procesu. Na základě diagnostické zprávy bylo v květnu 2016 uspořádáno pracovní setkání s nevládními organizacemi. Se zástupci nevládních organizací byly projednány náměty na zlepšení identifikované během diagnostické gáze a dále předběžná doporučení k řešení. Výsledky těchto konzultací a diskusí umožnily externímu konzultantovi formulovat názor na stanoviska zúčastněných stran. Podrobnosti hlavního výstupu konzultací jsou uvedeny ve zprávě konzultační firmy. Hodnocení zahrnovalo také rozhovory se zástupci Komise EIB a projektové případové studie.

c) posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;

3. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

- V důsledku nečekaných geopolitických událostí, které nutí EU poskytnout rychlou a významnou finanční podporu v rámci vnějšího mandátu, objem finančních operací EIB po 1,5 roce plnění mandátu silně ovlivnil některé regionální stropy, čímž pro některé regiony došlo k omezení dostupných zdrojů (Asie; Jižní Afrika, Střední Asie, východní Evropa, jižní Kavkaz). Tato situace by mohla dopadnout na budoucí operace EIB a snížit kapacitu mandátu s ohledem na reakci na další možné výzvy nebo priority EU v příštích letech. Proto se navrhuje uvolnit dodatečnou částku ve výši 3 miliard EUR a upravit stropy regionálního rozdělování uvedené v příloze I rozhodnutí.

Zprávy budou vycházet z odpovídacím způsobem agregovaných ukazatelů za celé portfolium tam, kde to bude možné, nebo za daný sektor. V kontextu rámce měření výsledků budou tyto ukazatele měřeny v celém projektovém cyklu na úrovni hodnocení a během monitorování, až do dokončení projektu. Ukazatele budou měřeny ihned poté, co budou k dispozici první výstupy - většinou do tří let po dokončení projektu. V co nejvyšší možné míře budou využity pro účely závěrečné zprávy.

EIB řídí své finanční a investiční operace kryté zárukou EU v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které je Komise zastoupena jedním řádným a jedním zastupujícím členem, schvaluje všechny finanční operace EIB a dohlíží na to, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.

Bude oceněna záruka EU kryjící finanční operace EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru. Příjmy z rizikové přirážky v souvislosti s finančními operacemi EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru budou hrazeny do záručního fondu na účely krytí komerčních rizik.

Dodatečné rozpočtové potřeby pro zajištění záručního fondu v souvislosti se zvýšením celkového stropu mandátu budou financovány z rozpočtové položky 01 03 06. Příslušné opravné položky a rezervy budou financovány ve víceletém finančním rámci, přičemž kalkulace vychází z očekávaných vzorců vyplácení a splácení zaručených úvěrů. Nad aktuální víceletý finanční rámec by dodatečné rozpočtové potřeby měly být omezeny na 115 milionů EUR v období 2018-2020 na základě ročních předpovědí vyplácení EIB úvěrů. Část úvěrů podepsaných podle současného mandátu EIB bude vyplacena a splácena po roce 2020.

Návrh předpokládá navýšení celkového stropu finančních operací EIB v rámci záruky EU v období 2014-2020 uvolněním dodatečné částky 3 miliardy EUR uvedené v rozhodnutí, a doplněním nového mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru na projekty, které řeší hlavní příčiny migrace, ve výši 2,3 miliardy EUR. Celkový strop dosáhne výše 32,3 miliard EUR a bude rozdělený do regionálních stropů a podstropů.

V souvislosti s externím hodnocením mandátu na období 2014-2020 konzultační firma provedla pohovory s hlavními institucemi, organizacemi a jednotlivci zapojenými do návrhu a realizace mandátu, a také se subjekty, které mají nejlepší vhled do výsledků a dopadů operací. Mezi tyto zúčastněné subjekty patřili pracovníci EIB a Komise, zástupci národních vlád, personál mezinárodních a rozvojových finančních institucí, soukromých a institucionálních investorů, finančních zprostředkovatelů soukromého sektoru a oprávněných osob z řad soukromého i veřejného sektoru. Tento proces umožnil shromáždit velmi specifické, podrobné a technické podklady, a zúčastněným stranám dal příležitost zahrnout jejich názory a náměty do hodnocení. Rozhovory se točily kolem témat jako relevance podoby a implementace ELM, její soudržnost s ohledem na zahraniční politiku EU a další nástroje Unie, efektivita, vnímání konečnými příjemci a účinnost zajištění monitorováním. Na základě nedávného hodnocení dopadu a vnějšího hodnocení tento nový návrh neobsahuje oddělené hodnocení dopadu, protože rozsah navržených změn rozhodnutí se omezuje především na rozšíření záruky a navýšení stropů definovaných v rozhodnutí.

(2)Je třeba připravit nový, na výsledky orientovaný rámec partnerství se třetími zeměmi, který by zohlednil všechny unijní politiky a nástroje. Jako součást tohoto nového rámce partnerství by měl vzniknout plán vnějších investic s cílem podporovat investice v regionech mimo Unii a zároveň přispívat k dosahování cílů udržitelného rozvoje. Dále by měl plnit cíle Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a také cíle dalších nástrojů pro financování vnější činnosti.

­ Strop pro přerozdělení mezi regiony se zvyšuje z 10 % na 20 % tam, kde se to týká potřeby řešit urgentní problémy a krizové situace, ke kterým může dojít během období mandátu, a které budou uznány jako vysoké priority zahraniční politiky EU. Přerozdělení se netýká částky 2,3 miliardy EUR v rámci mandátu pro soukromý sektor, ani 1,4 miliardy EUR na projekty veřejného sektoru, které řeší hlavní příčiny migrace.

­ Byl přidán odkaz na Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu. Objem operací EIB na zmírnění důsledků klimatických změn a přizpůsobení by měl přispět ke zvýšení podílu úvěrů od EIB na investice související s klimatem v rozvojových zemích z 25 % na 35 % do roku 2020. V období, kterého se týká rozhodnutí, by při zohlednění priorit mandátu měl minimální objem těchto operací nadále představovat 25 % celkových finančních operací EIB; zároveň by EIB měla usilovat o zachování dosavadních dobrých výsledků. Navrhuje se, aby EIB posílila prvky přizpůsobení ve svých příspěvcích na projekty řešení klimatických změn.

• Přezkoumání seznamu způsobilých zemí: Odstranění států s vysokými příjmy a vysokým investičním hodnocením, jako jsou Brunej, Island, Izrael, Singapur, Chile a Jižní Korea ze seznamu způsobilých zemí; totéž latí pro zvláštní administrativní regiony (SAR) Hongkong a Macao. Dále byl do seznamu potenciálně způsobilých zemí přidán Írán (příloha II rozhodnutí).

• Navýšení celkového stropu o 2,3 miliardy EUR na finanční operace EIB pro soukromý sektor (stavební kámen 3) se týká projektů podporujících uprchlíky a/nebo hostitelská společenství. Tato částka bude rozdělena na základě předpovědí EIB mezi země v předvstupní fázi a středomořské státy. V této souvislosti a pro výše uvedenou částku platí, že záruka EU na tyto operace se rozšiřuje na všechny platby pro EIB, které banka neobdrží („komplexní záruka“), a ne jen na politická rizika tak, jak je to uvedeno v aktuálním znění rozhodnutí. Komplexní záruka EU související s novým mandátem bude oceněna. Příjmy budou hrazené do Záručního fondu pro vnější vztahy. Maximální strop operací EIB v rámci záruky EU se tak navyšuje na 32,3 miliardy EUR.

(3)Návrh Evropské investiční banky (EIB) na přispívání do plánu vnějších investic (EIP) prostřednictvím iniciativy EIB na posilování odolnosti v zemích jižního sousedství a západního Balkánu („iniciativa EIB týkající se odolnosti“) byl Evropskou radou chválen dne 28. června 2016.

(4)Klíčovou součástí iniciativy EIB týkající se odolnosti je rozšíření – jak kvantitativní, tak kvalitativní – vnějšího úvěrového mandátu EIB (ELM). Toto by mělo umožnit EIB rychle pomáhat k naplnění cílů EIP, zejména poskytováním dalšího financování pro příjemce v soukromém sektoru.

(5)Komplementarita iniciativy EIB týkající se odolnosti s dalším součástmi EIP bude zajištěna strategickou radou Evropského fondu pro udržitelný rozvoj, kde EIB bude mít svého zmocněného zástupce.

(6)Dále by v souladu se závěry Evropské rady EIB měla v rámci plánu vnějších investic předložit provozní radě sousedství součást iniciativy EIB týkající se odolnosti pro soukromý sektor coby první investiční okno.

(7)Rozpočtová záruka na finanční operace prováděné mimo Unii byla udělena EIB rozhodnutím č. 466/2014/EU Evropského parlamentu a Rady.

(8)V souladu s článkem 19 rozhodnutí č. 466/2014/EU Komise ve spolupráci s EIB připravila zprávu v polovině období, kterou se hodnotí provádění uvedeného rozhodnutí na základě nezávislého externího hodnocení.

(9)S cílem umožnit ELM reagovat na potenciální nadcházející výzvy a unijní priority, a dále poskytnout možnost strategické reakce zaměřené na hlavní příčiny migrace by maximální strop pro finanční operace EIB se zárukou EU měl být navýšen na 32 300 000 000 EUR uvolněním nepovinné dodatečné částky ve výši 3 000 000 000 EUR. V rámci obecného mandátu by měla být částka 1 400 000 000 EUR vyčleněna na projekty veřejného sektoru zaměřené na uprchlíky a hostitelská společenství v krizí zasažených oblastech.

(10)V rámci nového mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru by měla být částka 2 300 000 000 EUR vyčleněna na projekty řešící hlavní příčiny migrace, až do maximálního zvýšeného stropu, a měla by se na ni vztahovat komplexní záruka EU.

(11)Řešení hlavních příčin migrace by mělo být doplněno jako nový cíl mandátu.

(12)Je nutné zajistit komplementaritu a koordinaci s unijními iniciativami, které řeší hlavní příčiny migrace, včetně podpory Unie na udržitelnou reintegraci vrátivších se migrantů v zemích původu.

(13)Na základě Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu by měla EIB usilovat o udržení vysoké míry financování projektů v této oblasti v rámci ELM, a přispět ke zvýšení investic souvisejících s klimatem v rozvojových zemích z 25 % na 35 % do roku 2020.

(14)Riziko pro rozpočet Unie v souvislosti s finančními operacemi EIB v rámci mandátu k poskytování úvěrů soukromému sektoru by mělo být oceněno a příjmy generované z ocenění rizik by měly být hrazené do Záručního fondu pro vnější vztahy tak, aby byla krytá komerční rizika a aby se zamezilo narušením trhu.

(15)EIB by měla rozpracovat a zavést sadu ukazatelů do svého rámce měření výsledků pro projekty veřejného a soukromého sektoru zaměřené na uprchlíky a hostitelská společenství. Proto by mělo být do výroční zprávy Komise pro Evropský parlament a Radu ohledně finančních operací EIB zaměřených na řešení hlavních příčin migrace zahrnuto posouzení přínosu těchto operací.

(16)Pouze v případě potřeby reagovat na naléhavé problémy a kritické situace, ke kterým může dojít během období mandátu a které budou uznány za unijní priority, může být strop pro přerozdělení mezi regiony ze strany EIB během mandátu navýšen z 10 % na 20 %. Mandát pro soukromý sektor ve výši 2 300 000 000 EUR ani částku 1 400 000 000 EUR vyhrazenou na projekty veřejného sektoru nelze přerozdělit, protože jejich účelem je řešit hlavní příčiny migrace.

(17)Seznam způsobilých regionů a zemí a potenciálně způsobilých regionů a zemí by měl být pozměněn tak, aby neobsahoval země s vysokými příjmy a vysokým investičním hodnocením (Brunej, Island, Izrael, Singapur, Chile a Jižní Korea). Dále by do seznamu potenciálně způsobilých zemí měl být přidán Írán.

(18)Rozhodnutí č. 466/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí č. 466/2014/EU se mění takto: