EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.11.2020 COM(2020) 750 final SDĚLENÍ KOMISE Návrhy rozpočtových plánů na rok 2021: Celkové posouzení



Shrnutí Toto sdělení je souhrnem posouzení, které provedla Komise u návrhů rozpočtových plánů na rok 2021, jež předložily členské státy eurozóny, jak vyžaduje nařízení (EU) č. 473/2013. Posouzení Komise zohledňuje probíhající zdravotní krizi, vysokou míru nejistoty a prudký hospodářský propad v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19. Opírá se o doporučení v oblasti fiskální politiky přijaté Radou dne 20. července 2020 a zohledňuje aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Jak je uvedeno v roční strategii pro udržitelný růst na rok 2021, členské státy by měly v roce 2021 i nadále poskytovat cílenou a dočasnou fiskální podporu s cílem účinně řešit pandemii, udržovat hospodářství a podporovat oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolují, fiskální politiky by se měly zaměřit na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvyšovat investice. Toto sdělení shrnuje posouzení jednotlivých návrhů rozpočtových plánů a celkovou rozpočtovou situaci v eurozóně, včetně celkové orientace fiskální politiky. Návrhy rozpočtových plánů na rok 2021, včetně posouzení orientace fiskální politiky eurozóny jako celku, lze shrnout takto: 1.Hospodářství eurozóny se i nadále potýká s pandemií COVID-19. Reálný HDP by měl v roce 2020 klesnout téměř o 8 %. Navzdory předpokládanému návratu k růstu v roce 2021 se očekává, že oživení bude neúplné a bude se v jednotlivých členských státech značně lišit. Předpokládá se, že hospodářství nadále nebude dosahovat svého potenciálu. Nejistota a rizika zůstávají mimořádně vysoké. 2.Nezbytná rozsáhlá dočasná opatření přijatá v roce 2020 ke zmírnění dopadu pandemie v eurozóně ovlivňují celkovou fiskální pozici, která se má v roce 2021 mírně zlepšit. Z návrhů rozpočtových plánů plyne souhrnný celkový schodek vládního sektoru ve výši téměř 6 % HDP a poměr dluhu k HDP ve výši přibližně 100 % v roce 2021, což je v zásadě v souladu s prognózou Komise z podzimu 2020. Nedávné zhoršení virové situace v Evropě s sebou nese rizika nepříznivého vývoje, která by mohla v roce 2021 zhoršit hospodářské a fiskální výsledky ve srovnání s odhady v návrzích rozpočtových plánů. 3.Členské státy přijaly v reakci na pandemii rozsáhlá fiskální opatření (4,2 % HDP v roce 2020 a 2,4 % HDP v roce 2021). Většina mimořádných opatření se zaměřila na řešení situace v oblasti veřejného zdraví a na kompenzaci ztrát příjmů pracovníků a podniků v důsledku omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce (3,4 % HDP v roce 2020 a 0,9 % HDP v roce 2021). Další opatření, jako je snížení nepřímých daní nebo další veřejné práce, se obecněji zaměřila na podporu hospodářského oživení (0,8 % HDP v roce 2020 a 1,5 % HDP v roce 2021). Členské státy rovněž poskytovaly rozsáhlou podporu likvidity domácnostem a podnikům ve formě záruk nebo pozastavení daní a příspěvků na sociální zabezpečení. V některých případech omezený fiskální prostor limitoval rozsah fiskální reakce. Členské státy se silnější fiskální pozicí poskytovaly obecně přímější rozpočtovou podporu, zatímco členské státy se slabší fiskální pozicí měly tendenci se více spoléhat na podporu likvidity. Tato opatření nemají okamžitý dopad na celkový schodek vládního sektoru, ale představují podmíněné závazky. 4.Orientace fiskální politiky eurozóny v roce 2020 i v roce 2021 se zdá být příznivá, když se upraví podle zrušení dočasných mimořádných opatření, jak se předpokládá v návrzích rozpočtových plánů (+1,1 % HDP v roce 2020 a +1,4 % HDP v roce 2021). Vzhledem k nedávnému opětovnému propuknutí pandemie v Evropě je však předpokládané zrušení mimořádných opatření v roce 2021 méně jisté. Kromě současných rozpočtových plánů, které se již odrážejí v prognóze Komise, se očekává, že členské státy poskytnou další mimořádnou podporu na nezbytnou pomoc hospodářství. 5.Lze očekávat, že financování z facility na podporu oživení a odolnosti bude představovat významný další fiskální impuls ve srovnání s tím, co bylo zahrnuto do současných plánů a prognóz členských států. Jelikož se očekává, že plány na podporu oživení a odolnosti budou předloženy a následně schváleny v roce 2021, počítá prognóza Komise z podzimu 2020 v rozpočtových projekcích na rok 2021 s 10% předběžným financováním grantů facility na podporu oživení a odolnosti. Toto předběžné financování se považuje za finanční transakci, která nemá žádný dopad na rozpočtové saldo, ale má dopad na snížení veřejného dluhu. Očekává se, že facilita na podporu oživení a odolnosti bude mít makroekonomický dopad na hospodářskou činnost a veřejné finance v mnoha členských státech i eurozóně jako celku. 6.Individuální orientace fiskální politiky, v roce 2020 velmi akomodativní, se i v roce 2021 jeví podpůrná téměř ve všech členských státech, a to po úpravě zohledňující postupné ukončování dočasných mimořádných opatření. Mimořádná opatření představují více než třetinu celkových opatření plánovaných na rok 2021 v návrzích rozpočtových plánů a většina opatření je zaměřena na podporu hospodářského oživení. Lze očekávat, že výdaje financované prostřednictvím grantů v rámci facility na podporu oživení a odolnosti budou představovat další významný fiskální impuls, aniž by to mělo dopad na výši schodku a zadlužení členských států. 7.Členské státy by se měly vyhnout náhlému ukončení daňové podpory. Velké ztráty produktivity a rizika nepříznivého vývoje vyžadují, aby podpora fiskální politiky v roce 2021 pokračovala. 8.Podpůrná opatření by měla být dobře cílená a dočasná. Členské státy v současné době plánují v roce 2021 kombinaci dočasných a trvalých opatření. Trvalá opatření, u nichž se neplánuje, že by byla financována zvýšením příjmů nebo snížením vyrovnávacích výdajů, mohou mít ve střednědobém horizontu dopad na fiskální udržitelnost. 9.Věrohodné střednědobé fiskální strategie jsou obzvláště důležité pro zajištění fiskální udržitelnosti, zejména v případě vysoce zadlužených členských států. Provádění dobře koncipovaných fiskálních opatření a reformních balíčků, v neposlední řadě prostřednictvím plánů na podporu oživení a odolnosti, je důležité pro řešení problémů uvedených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země. S ohledem na výše uvedené vycházejí stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů na rok 2021 z kvalitativního posouzení fiskálních opatření. Tato stanoviska lze shrnout takto: 1.Komise zastává stanovisko, že návrhy rozpočtových plánů jsou celkově v souladu s doporučením v oblasti fiskální politiky přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření v návrzích rozpočtových plánů podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. 2.V případě Belgie, Estonska, Finska, Irska, Kypru, Lotyšska, Lucemburska, Malty, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rakouska, Řecka, Slovinska a Španělska jsou opatření (většinou) dočasná. Některá opatření uvedená v návrzích rozpočtových plánů Francie, Itálie, Litvy a Slovenska se nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Litva předložila svůj návrh rozpočtového plánu na základě scénáře při nezměněné politice a vyzývá se, aby předložila aktualizovaný návrh rozpočtového plánu. 3.V případě Belgie, Francie, Itálie, Portugalska, Řecka a Španělska je vzhledem k úrovni jejich veřejného dluhu a závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 důležité zajistit, aby při přijímání podpůrných rozpočtových opatření byla ve střednědobém horizontu zachována fiskální udržitelnost.

I.Úvod Koordinace vnitrostátních rozpočtových politik je důležitou součástí rámce správy ekonomických záležitostí v hospodářské a měnové unii. Aby byla tato koordinace možná, předkládají členské státy eurozóny do poloviny října Komisi a Euroskupině své návrhy rozpočtových plánů na příští rok. Tyto plány shrnují návrhy rozpočtů, které vlády zamýšlejí předložit svým vnitrostátním parlamentům. Komise ke každému plánu vydává stanovisko posuzující, zda je v souladu s povinnostmi daného členského státu vyplývajícími z Paktu o stabilitě a růstu. Komise rovněž předkládá celkové posouzení rozpočtové situace a výhledů eurozóny jako celku. Téměř všechny členské státy eurozóny předložily své návrhy rozpočtových plánů na rok 2021 do 15. října 2020, jak vyžaduje nařízení (EU) č. 473/2013. Kypr a Itálie předložily své plány s mírným zpožděním. V souladu s pokyny uvedenými v uvedeném balíčku dvou legislativních aktů předložily Belgie a Litva návrhy rozpočtových plánů vypracované za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Belgie, která sestavila novou vládu dne 30. září 2020, následně dne 30. října předložila aktualizovaný plán. Stanovisko Komise vychází z posouzení tohoto aktualizovaného plánu. V říjnu se v Litvě konaly parlamentní volby a její prozatímní vláda předložila plán založený na nezměněném politickém scénáři. Stanoviska Komise respektují rozpočtové pravomoci členských států a zároveň obsahují objektivní politická doporučení, určená zejména vnitrostátním vládám a parlamentům členských států s cílem usnadnit posouzení souladu návrhů rozpočtu s fiskálními pravidly EU. Balíček dvou právních aktů představuje komplexní soubor nástrojů, který v souladu se Smlouvou přistupuje k hospodářské a rozpočtové politice z hlediska společného zájmu v eurozóně. Posouzení Komise je zakotveno v doporučeních pro jednotlivé země, která Rada přijala dne 20. července 2020. Letošní doporučení ve fiskální oblasti jsou v souvislosti s pandemií COVID-19 čistě kvalitativní povahy a nezahrnují numerické rozpočtové požadavky, které by se běžně uplatňovaly. To je projevem aktivace obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Doporučení se zaměřila na nejnaléhavější problémy vyplývající z rozšíření onemocnění COVID-19 a na potřebu koordinované fiskální reakce. Rada vydala stejné fiskální doporučení pro všechny členské státy eurozóny, na něž se vztahuje preventivní složka, a doporučila členským státům, aby v souladu s obecnou únikovou doložkou přijaly veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, fiskální politiky by se měly zaměřit na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň na zvýšení investic. Komise v roční strategii pro udržitelný růst na rok 2021 potvrdila, že by fiskální politika měla podporovat oživení i v roce 2021. S ohledem na tuto potřebu a na stále velkou nejistotu, pokud jde o hospodářské důsledky pandemie, zůstane obecná úniková doložka v platnosti i v roce 2021. Na jaře 2021 Komise s přihlédnutím k aktualizovaným makroekonomickým prognózám situaci znovu posoudí a zhodnotí uplatňování obecné únikové doložky. Toto sdělení má dvojí cíl. Zaprvé na základě posouzení návrhů rozpočtových plánů jednotlivých členských zemí souhrnně zachycuje rozpočtovou politiku na úrovni eurozóny. Odráží posouzení programů stability jednotlivých členských států provedené na jaře, avšak se zaměřením na nadcházející rok, a nikoliv na střednědobé fiskální plány. Zadruhé toto sdělení poskytuje přehled návrhů rozpočtových plánů na úrovni jednotlivých zemí a vysvětluje přístup Komise k jejich posuzování, zejména k posuzování fiskálních opatření přijatých v reakci na pandemii COVID-19 a následnou hospodářskou krizi. II. Hlavní zjištění týkající se eurozóny Hospodářský výhled Graf 2.1:Eurozóna: růst reálného HDP, 2015–2021 (%) Pozn.: Prognóza Evropské komise z jara 2020 se používá pro země, které ve svých programech stability z roku 2020 nepředložily prognózy na rok 2020 nebo 2021. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů (NRP) na rok 2021, prognózy Evropské komise z podzimu 2020 a jarní prognózy a programy stability (PS) na rok 2020. Hospodářství eurozóny se i nadále potýká s pandemií COVID-19. Mimořádná opatření proti šíření nákazy zavedená v první polovině roku 2020 s cílem omezit šíření viru vedla k dramatickému omezení hospodářské aktivity. Produkce klesla v první polovině roku 2020 přibližně o 15 %, což je pokles na úroveň naposledy pozorovanou v roce 2005. Obzvláště tvrdě zasažena byla odvětví, v jejichž rámci dochází k intenzivnímu kontaktu mezi lidmi. Navzdory silnému oživení hospodářské aktivity ve třetím čtvrtletí má oživení stagnovat kvůli novému nárůstu infekce a obnovenému úsilí o omezení šíření viru. Celkově se očekává, že reálný HDP v roce 2020 klesne téměř o 8 %. Makroekonomické předpoklady obsažené v návrzích rozpočtových plánů podávají podobný obraz, přičemž souhrnná prognóza růstu je přibližně o 1 procentní bod nižší než výsledky předpokládané v programech stability z roku 2020 (graf 2.1 a tabulka IV.1 v příloze). Pokud jde o další vývoj, Komise i členské státy plánují v roce 2021 zvýšení činnosti, ačkoli členské státy očekávají razantnější oživení, zejména ve Španělsku a Lucembursku. Je však třeba poznamenat, že prognóza Komise, která byla zveřejněna dne 5. listopadu, odráží aktuálnější informace týkající se šíření viru a zavádění nových opatření proti šíření nákazy než návrhy rozpočtových plánů. V situaci, kdy je vývoj nejistý a situace se rychle mění, lze takové rozdíly očekávat. Navzdory návratu k růstu by hospodářské oživení mělo zůstat neúplné a očekává se, že ekonomiky eurozóny v roce 2021 nadále nebudou dosahovat svého potenciálu. Oživení v eurozóně bude dále podpořeno prováděním nástroje Evropské unie na podporu oživení (Next Generation EU), které je v prognóze Komise z podzimu 2020 i v návrzích rozpočtových plánů zohledněno Graf 2.2:Eurozóna: celkový schodek, 2015–2021 (% HDP) Pozn.: Prognóza Evropské komise z jara 2020 se používá pro země, které ve svých programech stability z roku 2020 nepředložily prognózy na rok 2020 nebo 2021. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů (NRP) na rok 2021, prognózy Evropské komise z podzimu 2020 a jarní prognózy a programy stability (PS) na rok 2020. Graf 2.3:Eurozóna: změna celkového schodku a veřejného dluhu, 2008–2010 a 2019–2021 (p. b. HDP) Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. pouze okrajově. Nejistota a rizika zůstávají mimořádně vysoké. Hlavním zdrojem nejistoty je vývoj pandemie COVID-19 a její hospodářské důsledky. Nedávný opětovný nárůst výskytu viru by mohlo hospodářskou aktivitu dále oslabit. Předčasné ukončení podpory související s pandemií COVID-19 by mohlo bránit oživení hospodářské činnosti, například oslabením hospodářské důvěry. Zároveň by delší než nezbytné prodloužení podpůrných opatření politiky mohla být kontraproduktivní (například prodlužování podpory podnikům, které nejsou životaschopné). Oživení by mohla stát v cestě také nedostatečná koordinace vnitrostátních politických reakcí. Dopady celosvětové poptávky nižší, než se předpokládalo, by růst zpomalily ještě více. Nelze vyloučit možnost napětí na finančních trzích. Bankovní odvětví by mohlo být podrobeno zatěžkávací zkoušce, neboť vyšší míra selhání podniků by vedla ke zvýšení objemu úvěrů se selháním. Na druhé straně by rychlejší pokrok při zvládání pandemie a provádění ambiciózních a koordinovaných politik v rámci EU mohly napomoci rychlejšímu oživení. Fiskální výhled

Očekává se, že souhrnný celkový schodek vládního sektoru eurozóny v roce 2021 klesne, ale zůstane na velmi vysoké úrovni (graf 2.2 a tabulka IV.2 v příloze). Návrhy rozpočtových plánů poukazují na souhrnný celkový schodek vládního sektoru ve výši 5,9 % HDP v roce 2021, což je pokles oproti očekávaným 8,6 % HDP v roce 2020. Tyto projekce jsou víceméně v souladu s prognózou Komise z podzimu 2020; od programů stability z roku 2020, které předpokládaly souhrnný schodek ve výši 3,5 % HDP v roce 2021, se však výrazně zhoršily. Předpokládaný nárůst schodků veřejných financí je větší než nárůst zaznamenaný během celosvětové finanční krize (graf 2.3). Očekávané zlepšení celkového schodku v roce 2021 je způsobeno především skončením platnosti dočasných fiskálních opatření přijatých v roce 2020 za účelem boje proti zdravotní krizi a jejímu hospodářskému dopadu. Nedávné obnovení pandemie v Evropě může vést k rozšíření těchto opatření s cílem udržet hospodářství a podpořit oživení a vyvinout tlak na zvýšení schodku v roce 2021. Téměř všechny členské státy eurozóny plánují v roce 2021 nižší schodek ve srovnání s rokem 2020. Největší pokles HDP o více než 4 procentní body se plánuje v Belgii, Řecku a Lucembursku. Graf 2.4:Eurozóna: veřejný dluh, 2015–2021 (% HDP) Pozn.: Prognóza Evropské komise z jara 2020 se používá pro země, které ve svých programech stability z roku 2020 nepředložily prognózy na rok 2020 nebo 2021. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů (NRP) na rok 2021, prognózy Evropské komise z podzimu 2020 a jarní prognózy a programy stability (PS) na rok 2020. Graf2.5:Eurozóna: rozklad změny poměru dluhu k HDP v období 2020–2021 (v p. b. HDP) Pozn.: Efekt sněhové koule se týká čistého dopadu úrokových sazeb, inflace a růstu reálného HDP (tj. diferenciál růstu úrokových sazeb) na dynamiku dluhu. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Předpokládá se, že celkový poměr dluhu k HDP zůstane v roce 2021 víceméně stabilní na úrovni přibližně 100 % (graf 2.4 a tabulka IV.3 v příloze). Pokles míry zadlužení před pandemií se v roce 2020 obrátil v důsledku značného poklesu HDP a velkého objemu dluhu emitovaného k financování reakce na pandemii. Předpokládané zhoršení míry zadlužení v roce 2020 bylo mnohem větší než v letech 2008–2009 (graf 2.3). Návrhy rozpočtových plánů předpokládají, že míra zadlužení vzroste z 86 % v roce 2019 na 102 % v roce 2020, přičemž v roce 2021 dojde ke stabilizaci. Tato prognóza je podobná prognóze Komise z podzimu 2020 na rok 2020, nikoli však na rok 2021, kdy Komise očekává další zvýšení míry zadlužení o 0,6 procentního bodu HDP. Celkově bude primární schodek v roce 2021 nadále ovlivňovat dynamiku dluhu, avšak příznivý diferenciál růstu úrokových sazeb by měl pomoci omezit předpokládané zvýšení (graf 2.5). Mezi členské státy s největším předpokládaným nárůstem míry zadlužení v roce 2021 patří Estonsko, Irsko a Malta. Členské státy, které měly nejvyšší míru zadlužení před krizí, mají tendence očekávat v roce 2021 určité zlepšení. Projekce dluhu jsou mimořádně nejisté. Stochastické simulace naznačují, že poměr dluhu k HDP v eurozóně se v roce 2021 pravděpodobně bude pohybovat mezi 99 % a 106 % HDP (příloha III). Ve střednědobém horizontu se tento poměr pravděpodobně stabilizuje s postupným snižováním dopadu krize COVID-19 na veřejné finance. Podmíněné závazky vyplývající z poskytování veřejných záruk na udržení hospodářské činnosti a odvětví zvláště zasažených pandemií by se promítly do veřejného dluhu a schodků veřejných financí, pouze pokud by byly využity. Tyto podmíněné závazky dosahují v roce 2020 přibližně 20 % HDP, přičemž mezi členskými státy existují velké rozdíly (rámeček 1). Na druhé straně existuje několik zmírňujících faktorů. K těmto faktorům patří prodloužení splatnosti dluhu v posledních letech, stabilní zdroje financování, historicky nízké výpůjční náklady a iniciativy EU, jako je evropský nástroj pro dočasnou podporu ke zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) a ještě důležitější nástroj Evropské unie na podporu oživení (Next Generation EU), který zahrnuje facilitu na podporu oživení a odolnosti.



Rámeček 1. Záruky a jiná opatření na podporu likvidity v návrzích rozpočtových plánů na rok 2021 Členské státy poskytly dostatečnou podporu likvidity s cílem čelit hospodářským důsledkům pandemie COVID-19. Nejběžnějšími formami podpory likvidity jsou státní záruky na podporu půjček soukromého sektoru a odkladu daní (tj. možnost odložit daňové povinnosti bez postihu). Členské státy rovněž vydaly záruky na podporu nových nástrojů na úrovni EU. Největší kategorií opatření na podporu likvidity jsou státní záruky. Členské státy zavedly režimy ve výši 17 % HDP. Tato částka představuje maximální objem rámců záruk, ale rozsah skutečného využití nebo smluvních ujednání mezi domácnostmi, podniky, finančním sektorem a vládními institucemi může být nižší. Pravděpodobně pouze část smluvních závazků bude muset hradit stát, což se projeví jako deficit a ovlivní úroveň zadlužení. Tento podíl je obtížné odhadnout předem. Členské státy rovněž vydaly záruky na podporu nových nástrojů na úrovni EU, zejména nástroje SURE a Evropského záručního fondu. Graf B1.1:Záruky rozšířené na subjekty, 2020 (% HDP) Pozn.: Záruky pro nástroje na úrovni EU a na mezinárodní úrovni jsou vyloučeny. V případě Německa graf znázorňuje velikost nových systémů záruk, zatímco celkový rámec záruk je ve skutečnosti neomezený. V případě Francie, Irska a Lotyšska byly údaje v návrzích rozpočtových plánů doplněny o informace z jiných veřejných zdrojů. Rakousko a Itálie neposkytly navzdory stávajícím režimům žádné údaje o zárukách. V Itálii se maximální podmíněné závazky odhadují přibližně na 30 % HDP s orientačním čerpáním přibližně 7 % HDP. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů na rok 2021 a další veřejné zdroje. Velikost záručních programů a jejich nastavení se v jednotlivých členských státech liší. Některé vlády se přímo zaručily za úvěry, které banky poskytly domácnostem a podnikům. Jiné členské státy se při provádění programů na podporu likvidity spoléhají na vnitrostátní podpůrné instituce. Mezi tyto instituce patří KfW v Německu, KredEx v Estonsku, Hellenic Development Bank, BPI ve Francii, CDP v Itálii, Altum v Lotyšsku, INVEGA v Litvě, Maltská rozvojová banka a Finnvera ve Finsku. Využití záruk, které teoreticky možné maximální podmíněné závazky v rámci programu přeměňují na skutečné podmíněné závazky vlády, je rovněž v jednotlivých členských státech nerovnoměrné. Podle odhadů Komise byla dosud využita pouze asi čtvrtina dostupných záruk. Komise vyzvala členské státy, aby ve svých návrzích rozpočtových plánů dobrovolně informovaly o maximální velikosti rámců záruk a o jejich využití. Většina členských států poskytla tyto informace alespoň částečně. Některé členské státy rovněž informovaly o zárukách na podporu nástrojů na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, jako je nástroj SURE. Graf B1.1 ukazuje záruky poskytnuté pouze domácím hospodářským subjektům, upravené z důvodů srovnatelnosti. Členské státy eurozóny rovněž v roce 2020 povolily odklad plateb daní a příspěvků na sociální zabezpečení ve výši přibližně 1½ % HDP. Odklady daní nemají přímý dopad na schodek veřejných financí, neboť daně se zaznamenávají v národních účtech v období, kdy dochází k hospodářské činnosti vedoucí k daňové povinnosti. Odklady mohou zároveň dočasně ovlivnit dluh, pokud by v době odkladu znamenaly dodatečné půjčky od vládních institucí. Vzhledem k značnému očekávanému hospodářskému poklesu v roce 2020 některé podniky patrně krizi nepřežijí a některé z odložených daňových povinností nemusí být nikdy uhrazeny. Podle statistického rámce EU by naběhlé, ale nevybrané daně neměly být zaznamenávány jako vládní příjmy, takže mají dopad na zvýšení schodku. Celkově návrhy rozpočtových plánů neposkytly explicitní informace o odhadovaných daňových ztrátách, ačkoli jejich daňové prognózy tento dopad pravděpodobně zohledňují. Graf 2.6:Eurozóna: Opatření s přímým dopadem na rozpočet, 2020–2021 (% HDP) Pozn.: Mimořádná opatření se většinou zaměřují na řešení situace v oblasti veřejného zdraví a na kompenzaci ztrát příjmů pracovníků a podniků v důsledku omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce. Jsou převážně dočasná. Cílem opatření na obnovu je obecnější podpora hospodářské činnosti. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů na rok 2021, prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Graf č. 2.7:Eurozóna: Fiskální podpora a riziko střednědobé fiskální udržitelnosti před krizí, 2020 (% HDP) Pozn.: Graf znázorňuje (jednoduchou) průměrnou diskreční fiskální podporu v roce 2020. Členské státy jsou seskupeny podle svých předpandemických střednědobých rizik udržitelnosti, přičemž do vysoce rizikového klastru patří Belgie, Francie, Itálie, Portugalsko a Španělsko. Analýza udržitelnosti dluhu provedená pro Řecko v Monitoru udržitelnosti zadlužení za rok 2019 (Debt Sustainability Monitor 2019) se lišila od společného přístupu, a to kvůli zvláštnostem řecké dluhové struktury, zejména velkému podílu státem poskytovaných úvěrů, aniž by byla uvedena klasifikace rizik. Zdroje: Návrhy rozpočtových plánů na rok 2021, prognóza Evropské komise z podzimu 2020 a Monitor udržitelnosti zadlužení Evropské komise za rok 2019. Fiskální reakce na pandemii COVID-19 Členské státy reagovaly na pandemii přijetím rychlých a rozsáhlých fiskálních opatření. Fiskální opatření zavedená v roce 2020 se většinou zaměřila na řešení situace v oblasti veřejného zdraví a na kompenzaci ztrát příjmů pracovníků a podniků v důsledku omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce. Odhaduje se, že tato dočasná mimořádná opatření dosáhnou v roce 2020 výše 3,4 % HDP (graf 2.6). Další opatření obecnějšího charakteru podporující oživení (jak dočasná, tak trvalá), jako jsou dodatečné veřejné práce nebo snížení nepřímých daní, se v roce 2020 odhadují na 0,8 % HDP. Podle současné prognózy by v roce 2021 dočasná mimořádná opatření činila 0,9 % HDP a další podpůrná opatření by činila 1,5 % HDP. Některé členské státy přijaly po předložení svých plánů dalších opatření a v reakci na druhou vlnu pandemie může být nutné rozšířit více mimořádných opatření. Mimořádná opatření mají zásadní význam pro podporu zdravotnictví a pro záchranu domácností a podniků, což má zase příznivý vliv dopad na hospodářství. Zatímco byla tato opatření užitečná v počáteční fázi krize, je pravděpodobné, že budou z hlediska podpory oživení méně účinná, až mimořádná situace v oblasti zdraví postupně odezní. Krátkodobé multiplikátory dočasných mimořádných opatření budou vzhledem ke své povaze pravděpodobně v situaci omezení hospodářské činnosti nízké, což potvrzuje prudký nárůst tendence soukromého sektoru v roce 2020 šetřit (spíše než spotřebovávat). V případě, že se pandemická situace zlepší, je možné, že mimořádná opatření bude třeba upravit a kombinovat s opatřeními, která zlepšují základy našeho hospodářství, podporují ekologickou a digitální transformaci a mají pozitivní dopad na poptávku. Mezitím a s ohledem na nedávné opětovné zesílení pandemie v Evropě se mimořádná opatření mohou i nadále ukazovat jako nezbytná podpora pro přežití hospodářství. Členské státy se silnější fiskální pozicí poskytly obecně přímější rozpočtovou podporu, zatímco členské státy se slabší fiskální pozicí se více spoléhaly na podporu likvidity (graf 2.7). Celkově země s relativně silnější fiskální pozicí rozšířily více fiskální podpory s přímým dopadem na rozpočet (1 % HDP). Naopak země se slabší fiskální pozicí se zřejmě více spoléhaly na podporu likvidity bez přímého dopadu na rozpočet. V dalším postupu by podpůrné iniciativy na úrovni EU, jako je facilita na podporu oživení a odolnosti, měly poskytnout dodatečný fiskální prostor na podporu oživení a odolnosti členských států. Graf 2.8:Eurozóna: orientace fiskální politiky, 2020–2021 (% HDP) Pozn.: Graf ukazuje diskreční fiskální impuls založený na metodice výdajového kritéria, která měří růst výdajů (bez diskrečních opatření) nad rámec potenciálního růstu. Kladné údaje v tomto grafu ukazují expanzivní orientaci. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Posouzení orientace fiskální politiky eurozóny Mechanický výklad tradičních ukazatelů pro posouzení orientace fiskální politiky není v současné situaci vhodný. Zavedení a následné zrušení rozsáhlých dočasných mimořádných opatření zkresluje situaci, neboť odpovídající změny úrovně veřejných výdajů mezi jednotlivými roky mají vliv na ukazatele používané k posouzení orientace fiskální politiky. K reprezentativnějšímu posouzení základní fiskální podpory hospodářské činnosti je třeba vyjmout dočasná mimořádná opatření z výpočtu ukazatelů orientace fiskální politiky. Orientace fiskální politiky v roce 2021 se zdá být příznivá, pokud se provede úprava zohledňující plánované ukončení dočasných mimořádných opatření. Návrhy rozpočtových plánů předpokládají, že velká část dočasných mimořádných opatření skončí v roce 2021. Z konvenčních ukazatelů (zahrnujících mimořádná opatření) plyne podpůrná orientace fiskální politiky ve výši +4,5 % HDP v roce 2020, ale snížení o –1,0 % HDP v roce 2021 (podle prognózy Komise z podzimu 2020; graf 2.8). Naproti tomu s výjimkou dočasných mimořádných opatření přímo souvisejících s pandemií je orientace fiskální politiky pro oba roky příznivá ve výši +1,1 % HDP v roce 2020 a +1,4 % HDP v roce 2021. Ačkoli se předpokládá, že oživení bude neúplné, již zavedená fiskální opatření přispějí k podpoře hospodářské činnosti v období 2020–2021. Další fiskální impuls poskytne financování z facility na podporu oživení a odolnosti. Výdaje financované z grantů facility na podporu oživení a odolnosti poskytují další fiskální stimul na úrovni eurozóny, přestože jsou neutrální z hlediska rozpočtových sald členských států. Prognóza Komise z podzimu 2020 prozatím předpokládá malý dopad výdajů financovaných z facility na podporu oživení a odolnosti na orientaci fiskální politiky eurozóny v roce 2021 (0,15 % HDP). Důvodem jsou však chybějící dostatečně podrobné informace o těchto opatřeních v návrzích rozpočtových plánů na rok 2021. Ve svých návrzích rozpočtových plánů uvedlo výdaje financované z facility na podporu oživení a odolnosti pouze šest členských států: Francie, Itálie, Litva, Portugalsko, Řecko a Slovinsko. Načasování a rozsah rušení mimořádných opatření plánované v roce 2021 se vzhledem k druhé vlně pandemie zdají být nyní nejisté. Tento harmonogram rušení opatření byl založen na předpokladu přechodu z „nouzové“ fáze krize do fáze „oživení“, tj. od řešení zdravotních a hospodářských škod způsobených pandemií k fázi zaměřené na dosažení trvalé obnovy. Nedávné opětovné propuknutí pandemie v Evropě však může vyžadovat rozšíření „nouzové“ reakce s cílem umožnit přežití hospodářství. Tato podpora pravděpodobně změní rozpočtové plány, které již byly zohledněny v prognóze Komise. Nová „mimořádná“ opatření by však neměla nezbytně napodobovat opatření přijatá během první vlny epidemie, nýbrž by měla odrážet získané zkušenosti a být kombinována s opatřeními, která zpevňují hospodářské základy. Obtížným úkolem bude pokračovat v podpoře hospodářství v mimořádné situaci a současně vytvořit podmínky pro návrat k trvalému a udržitelnému růstu, který bude v souladu se zelenou a digitální transformací hospodářství EU. Kombinace velkých ztrát produktivity a vysokého rizika nepříznivého vývoje vyžaduje, aby byla podpora v rámci fiskální politiky dobře cílená a dočasná. Za prvé, členské státy by se měly vyhnout náhlému ukončení fiskální podpory. Za druhé, opatření fiskální podpory se v současné fázi pandemie mohou lišit od obvyklé celkové podpory poptávky, k níž dochází v případě normální recese. Vzhledem k tomu, že pandemie pokračuje a přetrvává nejistota, stimulační opatření by měla být dobře cílená, jelikož hrozí, že široce koncipovaná opatření budou neúčinná. Za třetí, opětovné zesílení pandemie by nemělo vést k systematickému rozšiřování opatření fiskální politiky, která se zavádějí v mimořádných situacích, až se zlepší zdravotní situace. Priority a vhodná opatření v rámci „nouzových“ režimů a režimů „pro oživení“ se liší a členské státy musí zůstat aktivní a včas rozpoznat, jak různé druhy podpory kombinovat. Reakce členských států v oblasti fiskální politiky by měla i nadále spočívat v opatřeních fiskální podpory a zároveň zajistit udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Hospodářský dopad pandemie je v mnoha členských státech s vysokým zadlužením palčivější, což přispívá k tomu, že je třeba nalézt optimální reakci fiskální politiky. V současné době členské státy těží z výhodných nákladů na financování díky značné podpoře z opatření měnové politiky Evropské centrální banky a díky mnohem posílenější důvěře na finančních trzích po zavedení rozsáhlých nástrojů na úrovni EU. Aby však bylo možné sladit potřebu hospodářské podpory s obezřetnými střednědobými fiskálními pozicemi a střednědobou fiskální udržitelností, měla by být podpůrná opatření dočasná a neměla by předjímat fiskální politiku v období po krizi. Až to hospodářské podmínky dovolí, měla by vláda obnovit fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a současně posílit investice. Věrohodné střednědobé fiskální strategie jsou důležité pro podporu fiskální udržitelnosti, v neposlední řadě v případě vysoce zadlužených členských států.





III. Přehled návrhů rozpočtových plánů Téměř všechny členské státy eurozóny předložily své návrhy rozpočtových plánů do 15. října. To bylo v souladu s článkem 6 nařízení (EU) č. 473/2013. Dvěma výjimkami byly Itálie a Kypr. Itálie předložila svůj plán dne 19. října a Kypr svůj plán předložil dne 23. října. V souladu s ustanoveními souboru pravidel pro balíček dvou právních aktů předložily Belgie a Litva návrh rozpočtového plánu při nezměněné politice. Belgie předložila dne 15. října plán při nezměněné politice z důvodu nedávného sestavení nové federální vlády a dne 30. října předložila aktualizovaný plán. Stanovisko Komise vychází z posouzení aktualizovaného plánu. Litva předložila návrh rozpočtového plánu při nezměněné politice z důvodu konání vnitrostátních voleb v říjnu. Litevské orgány se vyzývají, aby Komisi a Euroskupině předložily aktualizovaný plán, jakmile se nová vláda ujme úřadu, a v zásadě nejméně jeden měsíc před plánovaným přijetím návrhu zákona o státním rozpočtu vnitrostátním parlamentem. Fiskální reakce na pandemii COVID-19 v letech 2020–2021 ve všech členských státech Orientace fiskální politiky se zdá být podpůrná ve všech členských státech eurozóny v letech 2020–2021, jsou-li výpočty upraveny s ohledem na postupné ukončování dočasných mimořádných opatření (graf 3.1). Jak je uvedeno v oddíle II, plánované ukončení mimořádných výdajů výrazně ovlivňuje tradiční ukazatele orientace fiskální politiky. Bez dočasných mimořádných opatření představuje příslušné fiskální úsilí (měřené výdajovým kritériem) v roce 2021 expanzivní orientaci (přibližně 1,5 % HDP). V některých členských státech je tato podpora rozsáhlá a činí 2 % HDP či více. Je doplňkem k významným expanzivním opatřením ve výši přibližně 1 % HDP, která již byla provedena v roce 2020 (graf 3.2), a je poskytována ve většině členských států (graf 3.3). Po úpravě o plánované zrušení mimořádných opatření se očekává, že orientace fiskální politiky bude v roce 2021 ve dvou členských státech mírně restriktivní. Financování facility na podporu oživení a odolnosti poskytne další fiskální stimul. Graf 3.1Orientace fiskální politiky, 2021 (% HDP) Graf 3.2:Orientace fiskální politiky s vynětím mimořádných opatření, 2020–2021 (% HDP) Pozn.: Orientace fiskální politiky se vypočítá jako diskreční fiskální impuls na základě metodiky výdajového kritéria. Kladné údaje svědčí o příznivém přístupu. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Pozn.: Orientace fiskální politiky se vypočítá jako diskreční fiskální impuls s vynětím mimořádných opatření. Kladné údaje svědčí o příznivém přístupu. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020.



Graf 3.3:Orientace fiskální politiky s vynětím mimořádných opatření v roce 2021 a veřejný dluh v roce 2019 (% HDP) Pozn.: Orientace fiskální politiky se vypočítá jako diskreční fiskální impuls s vynětím mimořádných opatření. Kladná čísla svědčí o podpůrném přístupu Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Graf 3.4:Mimořádná a jiná podpůrná opatření, 2021 (% HDP) Pozn.: Graf znázorňuje fiskální dopad diskrečních opatření přijatých od roku 2020 v roce 2021. Mimořádná opatření se většinou zaměřují na řešení situace v oblasti veřejného zdraví a na kompenzaci ztrát příjmů pracovníků a podniků v důsledku omezení volného pohybu osob a narušení dodavatelského řetězce. Většinou jsou dočasná. Další podpůrná opatření jsou zaměřena na obecnější podporu hospodářské činnosti a mohou být dočasná nebo trvalá. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Graf 3.5: Mimořádná a jiná podpůrná opatření, 2021 (% HDP) Pozn.: Graf znázorňuje fiskální dopad diskrečních opatření přijatých od roku 2020 v roce 2021. Platnost dočasných opatření skončí v roce 2022 nebo dříve. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020. Zatímco většina opatření je zaměřena na podporu hospodářského oživení, představují dočasná mimořádná opatření v roce 2021 v průměru více než třetinu celkových opatření s vysokým rozptylem v jednotlivých zemích (graf 3.4). To odráží stále vysokou nejistotu spojenou s vývojem pandemie. Pět členských států vyčlenilo na mimořádné výdaje rozpočet ve výši 1 % HDP nebo více, ačkoli některé země ve svých rozpočtech na rok 2021 žádný dopad dočasné reakce na mimořádné události nezahrnují. Několik zemí plánuje, že v roce 2021 přeorientují svou mimořádnou podporu směrem k podpoře hospodářského oživení. Vzhledem k nedávnému oživení pandemie v Evropě je však plánované zrušení mimořádných opatření v roce 2021 vystaveno zvýšené nejistotě, neboť se očekává, že členské státy poskytnou další mimořádnou podporu s cílem zajistit přežití hospodářství. Členské státy plánují v roce 2021 kombinaci převážně dočasných a některých trvalých opatření na podporu hospodářské činnosti v kontextu značné nejistoty (graf 3.5). Očekává se, že opatření dosáhnou v průměru 2,6 % HDP, přičemž některé země plánují stimul ve výši 3 % HDP nebo více. V roce 2021 představují dočasná opatření v průměru přibližně dvě třetiny celkových opatření. Několik málo zemí však rovněž zavedlo trvalá opatření, a ta v některých omezených případech přesahují 1 % HDP a mají dopad na budoucí fiskální trajektorie. To by mohlo způsobovat obavy, neboť nejistota spojená s druhou vlnou pandemie je i nadále vysoká a mohou být zapotřebí další mimořádná opatření. Propojení nezbytných dočasných mimořádných opatření s trvalými opatřeními by nemělo ohrozit střednědobou fiskální udržitelnost (graf 3.6).



Graf 3.6Trvalá opatření a rizika pro střednědobou fiskální udržitelnost před krizí, 2021 (% HDP) Pozn.: Graf znázorňuje fiskální dopad diskrečních opatření přijatých od roku 2020 v roce 2021. Členské státy jsou seskupeny podle svých rizik pro střednědobou fiskální udržitelnost před krizí. Analýza udržitelnosti dluhu provedená pro Řecko v Monitoru udržitelnosti zadlužení za rok 2019 (Debt Sustainability Monitor 2019) se poněkud lišila od společného přístupu, a to kvůli zvláštnostem řecké dluhové struktury, zejména kvůli velkému podílu státem poskytovaných úvěrů, aniž by byla uvedena klasifikace rizik. Zdroj: Prognóza Evropské komise z podzimu 2020 a Monitoru udržitelnosti zadlužení za rok 2019 (Debt Sustainability Monitor 2019). Kvalitativní posouzení návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 vypracované Komisí Stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů na rok 2021 zohledňují aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku pandemie COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Jak se uvádí v roční strategii pro udržitelný růst 2021 a v dopise Komise ministrům financí EU ze dne 19. září 2020, členské státy by měly v roce 2021 i nadále poskytovat cílenou a dočasnou fiskální podporu v situaci, kdy je aktivována obecná úniková doložka, a současně zajistit fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Komise na jaře přijala zprávy podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie s výjimkou Rumunska, na které se již vztahuje nápravná složka Paktu o stabilitě a růstu. Vzhledem k nebývalé nejistotě vzniklé v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 a jeho mimořádnému makroekonomickému a fiskálnímu dopadu, i z hlediska nastavení věrohodného směru fiskální politiky, která bude muset i v roce 2021 nadále podporovat ekonomiku, Komise shledala, že by nemělo být přijato rozhodnutí o tom, zda na členské státy uplatnit postup při nadměrném schodku. To stále platí. Fiskální politika v letech 2020 a 2021 se zaměřuje na boj proti pandemii. V návaznosti na aktivaci obecné únikové doložky Rada dne 20. července 2020 doporučila, aby členské státy přijaly veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Pokud to hospodářské podmínky dovolí, měly by členské státy pokračovat ve fiskálních politikách zaměřených na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu a zároveň zvýšit investice. Stanoviska k návrhům rozpočtových plánů na rok 2021 se zaměřují na posouzení rozpočtových opatření na rok 2021. Stanoviska posuzují, zda jsou plánovaná podpůrná opatření v souladu s doporučeními Rady ze dne 20. července 2020 a s pokyny uvedenými v dopise zaslaném Komisí dne 19. září. Zejména se posuzuje, zda jsou opatření dočasná. To je důležité pro zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, v souladu s obecnou únikovou doložkou.

Kvalitativní posouzení návrhů rozpočtových plánů na rok 2021 lze shrnout takto: 1.Komise zastává stanovisko, že návrhy rozpočtových plánů jsou celkově v souladu s doporučením v oblasti fiskální politiky přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření v návrzích rozpočtových plánů podporuje ekonomickou aktivitu v kontextu značné nejistoty. 2.V případě Belgie, Estonska, Finska, Irska, Kypru, Lotyšska, Lucemburska, Malty, Německa, Nizozemska, Portugalska, Rakouska, Řecka, Slovinska a Španělska jsou opatření (většinou) dočasná. Některá opatření uvedená v návrzích rozpočtových plánů Francie, Itálie, Litvy a Slovenska se však nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Litva předložila svůj návrh rozpočtového plánu na základě scénáře při nezměněné politice a vyzývá se, aby předložila aktualizovaný návrh rozpočtového plánu. 3.V případě Belgie, Francie, Itálie, Portugalska, Řecka a Španělska je vzhledem k úrovni jejich veřejného dluhu a závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 důležité zajistit, aby při přijímání podpůrných rozpočtových opatření byla ve střednědobém horizontu zachována fiskální udržitelnost. Všechny členské státy se vyzývají, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávaly a byly připraveny je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem.

PŘÍLOHA I: Posouzení návrhů rozpočtových plánů jednotlivých zemí na rok 2021 Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Rakouska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Rakouska podporuje v kontextu značné nejistoty ekonomickou aktivitu. Rakousko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Belgie je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Belgie podporuje v kontextu značné nejistoty ekonomickou aktivitu. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Belgie a jejím závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 je důležité, aby Belgie při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zachovala fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Belgie se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávala a byla připravena je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Kypru je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Kypru podporuje v kontextu značné nejistoty ekonomickou aktivitu. Kypr se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumával a byl připraven je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Estonska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Estonska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Estonsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Finska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Finska podporuje v kontextu značné nejistoty ekonomickou aktivitu. Finsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Francie je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Francie podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Některá opatření se však nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Francie a jejím závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 je důležité, aby Francie při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zajistila zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Francie se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávala a byla připravena je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Německa je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Německa podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Německo se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Řecka je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Řecka podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Řecka před vypuknutím pandemie COVID-19 je důležité, aby Řecko při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zajistilo zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Řecko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Irska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Irska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Irsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Itálie je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Itálie podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Některá opatření se však nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Itálie a jejím závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 je důležité, aby Itálie při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zajistila zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Itálie se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávala a byla připravena je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Lotyšska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Lotyšska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Lotyšsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Lucemburska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Lucemburska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Lucembursko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Litvy je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Litvy podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Některá opatření se však nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Litva se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávala a byla připravena je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise žádá litevské orgány, aby Komisi a Euroskupině předložily aktualizovaný návrh rozpočtového plánu, a to jakmile se nová vláda ujme svého úřadu a v zásadě nejméně jeden měsíc před plánovaným přijetím zákona o státním rozpočtu parlamentem.

Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Malty je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Malty podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Malta se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávala a byla připravena je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Nizozemska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření v návrzích rozpočtových plánů podporuje v kontextu značné nejistoty ekonomickou aktivitu. Nizozemsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Portugalska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Portugalska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Portugalska a jeho závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie COVID-19 je důležité, aby Portugalsko při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zajistila zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Portugalsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Slovenska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Slovenska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Některá opatření se však nejeví jako dočasná nebo nejsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Slovensko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Slovinska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Slovinska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Slovinsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem. Komise zastává stanovisko, že návrh rozpočtového plánu Španělska je celkově v souladu s doporučením přijatým Radou dne 20. července 2020. Většina opatření uvedených v návrhu rozpočtového plánu Španělska podporuje ekonomickou aktivitu v situaci značné nejistoty. Vzhledem k úrovni veřejného dluhu Španělska a jeho závažným problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu před vypuknutím pandemie Covid-19 je důležité, aby Španělsko při přijímání podpůrných rozpočtových opatření zajistilo zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu. Španělsko se vyzývá, aby používání, účinnost a přiměřenost podpůrných opatření pravidelně přezkoumávalo a bylo připraveno je podle potřeby přizpůsobit měnícím se okolnostem.



PŘÍLOHA II: Metodika a předpoklady, z nichž vychází prognóza Komise z podzimu 2020 V čl. 7 odst. 4 nařízení (EU) č. 473/2013 se stanoví, že „k celkovému posouzení se připojí metodika a předpoklady nejnovějších hospodářských prognóz útvarů Komise pro každý členský stát, včetně odhadů dopadu souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst“. Předpoklady, z nichž vychází prognóza Komise z podzimu 2020, kterou vypracovávají nezávisle zaměstnanci Komise, jsou vysvětleny přímo v této prognóze. Rozpočtové údaje do roku 2019 jsou založeny na údajích oznámených členskými státy Komisi před 1. říjnem 2020 a potvrzených Eurostatem dne 22. října 2020. Eurostat neprovedl žádné úpravy údajů, které členské státy vykázaly v rámci oznamování na podzim 2020. Eurostat stáhl svou dřívější výhradu ke kvalitě údajů oznámených Dánskem za rok 2019. Tato výhrada odrážela neúplnost a vysokou statistickou diskrepanci údajů poskytnutých dánskými statistickými úřady v březnu 2020. Dánské statistické úřady od té doby poskytly úplný soubor údajů a diskrepance se značně snížila. Pro účely prognózy byla opatření na podporu finanční stability zaznamenána v souladu s rozhodnutím Eurostatu ze dne 15. července 2009. Není-li dotčeným členským státem ve výkazech uvedeno jinak, dostatečně podrobně známé kapitálové injekce byly do prognózy zahrnuty jako finanční transakce, tj. jako takové, které zvyšují dluh, nikoliv však schodek. Státní záruky za bankovní závazky a vklady nejsou uvedeny jako výdaje vládních institucí, pokud neexistují důkazy o tom, že jich v době dokončení prognózy bylo využito. Úvěry, jež bankám poskytla vláda nebo jiné subjekty zařazené do sektoru vládních institucí, se však obvykle započítávají do veřejného dluhu. Pro rok 2021 jsou zohledněny rozpočty přijaté vnitrostátními parlamenty nebo těmto parlamentům předložené a všechna další dostatečně podrobně známá opatření. V podzimní prognóze se zejména odrážejí veškeré informace zahrnuté do návrhů rozpočtových plánů předložených do poloviny října. V prognózách na rok 2022 je uplatněn předpoklad nezměněné politiky, který počítá s extrapolací příjmových a výdajových trendů a se začleněním opatření, která jsou dostatečně podrobně známá. Evropské souhrnné ukazatele dluhu vládního sektoru v prognóze na léta 2020–2022 jsou zveřejněny na nekonsolidovaném základě (tj. nejsou upraveny o mezivládní půjčky). Aby byla zajištěna konzistentnost časových řad, jsou na tomtéž základě zveřejněny i historické údaje. V projekcích dluhu vládního sektoru pro jednotlivé členské státy na období 2020–2022 je zahrnut dopad záruk poskytnutých do Evropského nástroje finanční stability (EFSF), dvoustranných půjček jiným členským státům a účasti na kapitálu Evropského mechanismu stability (ESM) v podobě plánované k datu uzávěrky prognózy. Podle prognózy Komise z podzimu 2020 rozpočtová opatření uvedená v návrzích rozpočtových plánů na rok 2021 zvyšují souhrnný schodek (dopad přibližně 1 % HDP). Očekává se, že opatření zvyšující výdaje budou mít za následek negativní dopad. Celkově se předpokládá kladný mechanický dopad na růst HDP v krátkodobém horizontu. K výkladu tohoto odhadu je třeba přistupovat obezřetně: ·Cílem nařízení (EU) č. 473/2013 je vyhodnotit účinek opatření přijatých v návrzích rozpočtových plánů. Opatření, jež byla přijata a vstoupila v platnost před vypracováním těchto návrhů, do posouzení zahrnuta nejsou, ačkoliv mohou mít další dopad na projekce veřejných financí pro rok 2021. ·Dopad ohlášených opatření vychází ze srovnání se základním scénářem nezměněné politiky. Orientace fiskální politiky tohoto základního scénáře není nutně neutrální. Například trend růstu některých výdajových položek by mohl být rychlejší nebo pomalejší než tempo potenciálního růstu, na základní scénář by mohla mít dodatečný dopad dřívější opatření nebo by některá dříve přijatá opatření mohla být v roce 2021 ukončena. Rozpočtové projekce některých členských států zahrnují opatření, u nichž se očekává, že budou financována v rámci nástroje Evropské unie na podporu oživení (New Generation EU) / facility na podporu oživení a odolnosti. Prognóza Komise z podzimu 2020 uvádí tato opatření jako opatření zvyšující schodek, ačkoli mohou být nakonec financována z grantů facility na podporu oživení a odolnosti. V důsledku toho by předpokládané schodky těchto členských států mohly být nadhodnoceny.

PŘÍLOHA III: Analýza udržitelnosti dluhu a analýza citlivosti

Tato příloha obsahuje analýzu citlivosti vývoje veřejného dluhu vůči možným makroekonomickým otřesům, jak vyžaduje článek 7 nařízení (EU) č. 473/2013. Stochastické projekce dluhu se používají k posouzení možného dopadu rizik pro růst nominálního HDP, vývoje finančních trhů a fiskálních otřesů, které ovlivňují stav veřejných rozpočtů, na dynamiku veřejného dluhu. Stochastické projekce odrážejí makroekonomickou nejistotu v souvislosti s „centrálním“ scénářem projekcí dluhu v období 2021–2025. Zvažují se dva „centrální“ scénáře dluhu: ·Scénář podle prognózy Komise z podzimu 2020, který zahrnuje základní prognózu do roku 2022. Od roku 2023 se obecně předpokládá, že země budou postupně upravovat své strukturální primární saldo tak, aby se vrátily na úroveň, která byla v prognóze Komise z podzimu 2019 předpovídána pro rok 2021. ·Scénář návrhů rozpočtových plánů na rok 2021, který zahrnuje základní prognózu pro rok 2021. Od roku 2022 se předpokládá, že země budou postupně upravovat své strukturální primární saldo tak, aby se vrátily na úroveň, která byla předpovídána pro rok 2021 v návrzích rozpočtových plánů z roku 2020 (před pandemií). Otřesy se aplikují na makroekonomické podmínky předpokládané v centrálním scénáři, aby se dosáhlo rozložení možných vývojových trendů dluhu (tzv. kužel (cone) ve vějířových grafech znázorněných v grafu III.1). Tento kužel odpovídá rozsáhlému souboru možných makroekonomických podmínek, přičemž je u růstu, úrokových sazeb a primárního salda simulováno až 2 000 otřesů. Velikost a korelace těchto otřesů odráží historickou volatilitu a vztahy mezi těmito proměnnými. Vějířové grafy tudíž poskytují pravděpodobnostní informace o dynamice dluhu v eurozóně s ohledem na možné otřesy růstu, úrokových sazeb a primárního salda, jejichž velikost a korelace odrážejí stav pozorovaný v minulosti. Každý vějířový graf uvádí předpokládaný vývoj dluhu v centrálním scénáři jako přerušovanou linii. Medián výsledku simulací je znázorněn jako nepřerušovaná černá čára. Kužel pokrývá 80 % všech možných vývojů dluhu (20 % nejnepravděpodobnějších otřesů není uvedeno). Různě stínovaná pole uvnitř kužele představují různé části celkového rozložení možných případů vývoje dluhu. Simulace naznačují, že v roce 2021 se míra zadlužení eurozóny bude pohybovat mezi 99 % a 106 % HDP s pravděpodobností 80 % podle scénáře Komise a podle scénáře podle návrhu rozpočtového plánu mezi 97 % a 104 % HDP. Do roku 2025 by míra zadlužení v obou scénářích měla být s 50% pravděpodobností vyšší než přibližně 104 % HDP. Tyto projekce s sebou nesou další rizika. Jelikož velikost a korelace otřesů odrážejí historické chování proměnných, nezachycuje tato metodika nejistoty v reálném čase, zejména při posuzování mezery výstupu. Mezery výstupu jsou obvykle revidovány směrem dolů k nižší potenciální produkci, než se předpokládalo v reálném čase. Tato nejistota naznačuje další zdroj rizik pro budoucí vývoj dluhu, který se v této analýze neodráží. Další nejistota souvisí s realizací podmíněných závazků, neboť vějířové grafy pouze zachycují rizika, která se v minulosti projevila zhoršením primárního salda. Graf III.1: Vějířové grafy stochastických projekcí veřejného dluhu vycházející ze scénáře podle prognóz Komise a scénáře podle prognóz návrhů rozpočtových plánů



PŘÍLOHA IV: Tabulky Tabulka IV.1: Růst reálného HDP (v %) podle programů stability (PS), návrhů rozpočtových plánů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2020 (KOM)



Tabulka IV.2: Celkové saldo (% HDP) podle programů stability (PS), návrhů rozpočtových plánů (NRP) a prognózy Komise z podzimu 2020 (KOM)