(5)Od března 2020 je aktivní obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky by se mělo považovat za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně v porovnání s úrovněmi před krizí (před koncem roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 ke konvergenčnímu programu z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří jako změna primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s výjimkou dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale včetně výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) z Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU, v poměru ke střednědobému potenciálnímu růstu. Aby bylo možné posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací, je nad rámec celkového nastavení fiskální politiky věnována pozornost i vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny pro fiskální politiku v roce 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od souhrnného podpůrného nastavení fiskální politiky v letech 2020–2022 k obecně neutrálnímu souhrnnému nastavení fiskální politiky v roce 2023 jeví jako vhodný, přičemž je potřeba zachovat připravenost reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 by měla i nadále rozlišovat mezi členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala pečlivě sledovat hospodářský vývoj a podle potřeby upravit své politické pokyny, a to nejpozději ve svém jarním balíčku evropského semestru z konce května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny vydané dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci oproti zimní prognóze. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce navýšit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti a dále musí prostřednictvím cílených a dočasných opatření udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zdražování energií a pomohla omezit inflační tlaky, které vznikají v důsledku sekundárních účinků; fiskální politika musí být nadále aktivní, aby se přizpůsobovala rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i s ohledem na to, do jaké míry jsou tyto země vystaveny krizi a přílivu vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 15. října 2021 předložilo Bulharsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. května 2022 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Bulharska. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241 a potvrzujícím, že Bulharsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 29. dubna 2022 předložilo Bulharsko ve lhůtě stanovené v článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 svůj národní program reforem na rok 2022 a téhož dne předložilo svůj konvergenční program z roku 2022. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Bulharsku pro rok 2022. Posoudila pokrok, kterého Bulharsko dosáhlo v plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019, 2020 a 2021, a na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti zhodnotila, jak Bulharsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Bulharsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Bulharska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato zpráva se zabývá rozpočtovou situací Bulharska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2021 referenční hodnotu 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise nenavrhla zahájit na jaře 2022 nové postupy při nadměrném schodku a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je zahájení postupu při nadměrném schodku vhodné navrhnout.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Bulharsku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijalo v souladu s obecnou únikovou doložkou veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, udržení ekonomiky a podpoře následného oživení. Rovněž Bulharsku doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se v roce 2021 schodek veřejných financí Bulharska zvýšil na 4,1 % HDP oproti 4,0 % HDP v roce 2020. Reakce Bulharska v oblasti fiskální politiky podpořila v roce 2021 hospodářské oživení, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření, která v roce 2020 dosahovala 2,9 % HDP, se v roce 2021 zvýšila na 4,3 %. Opatření přijatá Bulharskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla většinou dočasná nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Veřejný dluh v roce 2021 činil podle údajů potvrzených Eurostatem 25,1 % HDP.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce konvergenčního programu z roku 2022, je v roce 2022 příznivý a poté realistický. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 2,6 % a v roce 2023 o 2,8 %. Prognóza Komise z jara 2022 naproti tomu uvádí nižší růst reálného HDP ve výši 2,1 % v roce 2022 a vyšší růst reálného HDP dosahující 3,1 % v roce 2023, a to zejména v návaznosti na odlišné prognózy růstu zaměstnanosti a investic. Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2022 očekává zvýšení celkového schodku státního rozpočtu na 5,3 % HDP v roce 2022 a poté pokles na 2,9 % HDP v roce 2023. Nárůst schodku v roce 2022, jejž zmírňuje postupné rušení mimořádných opatření zavedených v souvislosti s pandemií COVID-19, především odráží prudký vzestup mezispotřeby, podpory podnikání a opatření v odvětví energetiky, jakož i změny důchodového systému. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se v roce 2022 zvýší na 25,5 % a v roce 2023 dosáhne úrovně 27,7 %. Prognóza Komise z jara 2022, která vychází z politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy, uvádí, že v roce 2022 bude schodek veřejných financí činit 3,7 % HDP a v roce 2023 očekává hodnotu 2,4 % HDP. To je výrazně méně než schodek předpovídaný pro rok 2022 v konvergenčním programu z roku 2022, a to zejména z důvodu odlišných makroekonomických prognóz, menšího růstu mezispotřeby a vyššího zdanění výroby a dovozu v roce 2022. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá, že v roce 2022 dosáhne poměr veřejného dluhu k HDP hodnoty 25,3 % a v roce 2023 hodnoty 25,6 %. Tento rozdíl je způsoben nižším schodkem v obou letech a předpokládaným vyšším hospodářským růstem v roce 2023.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (v průměru desetiletý) růst potenciálního produktu odhaduje na 1,8 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Bulharska podpořit.

(15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření se sníží z 4,3 % HDP v roce 2021 na 1,8 % v roce 2022. Na schodku veřejných financí se podílejí opatření, jež byla přijata pro vyrovnání hospodářských a sociálních dopadů zvýšení cen energií a která se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,9 % HDP v roce 2022 a 0,0 % HDP v roce 2023. Tato opatření sestávají především z podpůrných programů pro veřejné služby a spotřebitele plynu v domácnostech. Tato opatření byla vyhlášena jako převážně dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření pokračovat. Některá tato opatření nejsou cílená, zejména moratorium na ceny energií pro domácnosti. Schodek veřejných financí je rovněž ovlivněn náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,2 % HDP v roce 2023.

(16)Dne 18. června 2021 Rada Bulharsku doporučila, aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Bulharsku také doporučila, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů udrželo pod kontrolou. Rovněž Bulharsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a na zajištění střednědobé fiskální udržitelnosti a souběžně s tím navyšovalo investice na podporu růstového potenciálu.

(17)Podle prognózy Komise z jara 2022 i na základě informací obsažených v konvergenčním programu Bulharska z roku 2022 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 v souladu s doporučením Rady podpůrnou povahu a dosáhne úrovně -3,4 % HDP. Bulharsko plánuje soustavně podporovat oživení tím, že bude k financování dodatečných investic využívat Nástroj pro oživení a odolnost, jak doporučuje Rada. Očekává se, že kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších zdrojů EU k hospodářské činnosti se oproti roku 2021 zvýší o 1,1 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů určený k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,1 procentního bodu HDP. V souladu s doporučením Rady proto Bulharsko plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,4 procentního bodu. Tento výrazný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření zaměřených na řešení hospodářského a sociálního dopadu zdražování energií (0,2 procentního bodu HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany osobám vysídleným z Ukrajiny (0,1 procentního bodu HDP), přičemž se předpokládá, že k růstu čistých běžných výdajů přispějí i změny důchodového systému (0,6 % DPH) a zvýšení mezd (0,3 % HDP). Podle současných odhadů Komise proto Bulharsko v roce 2022 nemá růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

(18)Prognóza Komise z jara 2022 očekává, že v roce 2023 bude nastavení fiskální politiky na úrovni -1,3 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Bulharsko bude k financování dodatečných investic na podporu oživení v roce 2023 nadále využívat granty Nástroje pro oživení a odolnost. Podle prognózy by se kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU k hospodářské činnosti měl oproti roku 2022 zvýšit o 0,7 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,2 procentního bodu HDP. Zároveň se očekává, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,5 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření zaměřených na řešení problému zvýšených cen energií (0,9 % HDP), přičemž k růstu čistých běžných výdajů by podle odhadů měly přispět vyšší sociální transfery a růst mezd.

(19)V konvergenčním programu z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí bude postupně klesat až na hodnotu 2,8 % HDP v roce 2024 a do roku 2025 by měl dosáhnout úrovně 2,4 % HDP. V horizontu programu se tudíž podle plánu schodek veřejných financí udrží pod 3 %. Tyto prognózy předpokládají, že díky vyšším příjmům domácností a vyšším transferům kapitálu, které umožní Nástroj pro oživení a odolnost, porostou příjmy z přímých daní a sociálních příspěvků. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP se do roku 2025 zvýší, a to na 29,1 % v roce 2024 a poté na 30,4 % v roce 2025. Podle analýzy Komise lze usuzovat, že udržitelnost dluhu bude ve střednědobém výhledu vystavena střednímu stupni rizika.

(20)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny hospodářské a sociální výzvy uvedené v doporučeních, která Bulharsku adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro tento členský stát vydaných do dne přijetí plánu, nebo jejich významnou část. Plán pro oživení a odolnost se zabývá zejména doporučeními pro členský stát v sociální oblasti, s opatřeními na podporu sociálního začleňování, která by měla zlepšit přiměřenost a pokrytí systému minimálního příjmu, a s opatřeními na podporu integrace služeb v oblasti zaměstnanosti a sociálních služeb. Další opatření, která reagují na doporučení pro tuto zemi, se zaměřují na získávání dovedností (zejména digitálních), na zdokonalování vzdělávacích systémů včetně systémů celoživotního vzdělávání tak, aby odpovídaly požadavkům pracovního trhu, a na rozšíření nabídky zdravotnických služeb v Bulharsku. Tato opatření mohou přispět k dosažení cílů a dalšímu pokroku v rámci evropského pilíře sociálních práv a jeho akčního plánu do roku 2030. Plán pro oživení a odolnost dále zohledňuje doporučení pro uvedenou zemi tím, že prosazuje dekarbonizaci energetiky, podporuje zvýšení celkové energetické účinnosti a zavádí opatření v oblasti udržitelné dopravy a digitální infrastruktury a služeb. Kromě toho plán obsahuje dalekosáhlá opatření na zvýšení účinnosti veřejné správy a soudnictví, na prevenci, odhalování a nápravu korupce, na zlepšení podnikatelského prostředí, podporu investic a zdokonalení systému výzkumu a inovací. To rovněž přispěje k podpoře Bulharska při plnění jeho zbývajících závazků v rámci mechanismu pro spolupráci a ověřování a při dosahování jeho cílů podle mechanismu právního státu.

(21)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Bulharska přispěje k dalšímu pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Bulharsku 58,9 % celkových prostředků přidělovaných v rámci plánu, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 25,8 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Bulharsku k rychlému zotavení z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Další úsilí o plné využívání veřejných služeb zaměstnanosti a poskytování integrované zaměstnanosti a sociální podpory zároveň napomůže ke zmírnění dopadu prognózované demografické změny a podpoří spravedlivou zelenou a digitální transformaci. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(22)Bulharsko předložilo dohodu o partnerství dne 11. května 2022, zatímco ostatní programové dokumenty vyžadované v rámci politiky soudržnosti dosud předloženy nebyly. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Bulharsko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zvýšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(23)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát, jejž mu udělily hlavy států a předsedové vlád EU ve Versailleském prohlášení, má postupně a v co nejkratší době odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy určeny nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.

(24)Bulharsko má uhlíkově nejnáročnější hospodářství v EU a intenzita emisí skleníkových plynů je více než čtyřikrát vyšší než průměr EU. Současný podíl fosilních paliv v bulharském energetickém mixu činí 61,5 %, přičemž jaderná energie zaujímá v tomto mixu 24 % a obnovitelné zdroje 14,5 % (což je méně než průměr EU v oblasti obnovitelných zdrojů, který činí 19 %). V případě zemního plynu je země vysoce závislá na dodávkách z Ruska. V roce 2020 bylo 75 % zemního plynu dovezeno z Ruska, což je nad průměrem EU, který činí 43,2 %. Podíl plynu v energetickém mixu však činil pouhých 13,9 %, což je méně než průměr EU, který dosahuje 24,4 %. Největším spotřebitelem plynu je i nadále průmysl se 40% podílem, včetně neenergetického užití, zatímco podíl odvětví energetiky se od roku 2010 do roku 2019 snížil z 30 % na 25 %. Centrální zásobování teplem je závislé na zemním plynu, přičemž prostor pro zlepšení je malý, neboť systémy dálkového vytápění nelze nahradit alternativními zdroji. Plán pro oživení a odolnost sice zkoumá potenciál geotermální energie pro vytápění, nicméně lze očekávat další investice na podporu instalace velkokapacitních tepelných čerpadel. Výroba elektrické energie z uhlí je plně pokryta domácí produkcí hnědého uhlí a z Ruska dováží Bulharsko omezené množství pro průmyslové použití (0,56 milionů tun, což představuje 85 % celkového dovozu uhlí). Na druhou stranu je Bulharsko závislé na ruských dodávkách surové ropy (63 % surové ropy pochází z Ruska, což je výrazně nad průměrem EU, který činí 26 %) a z Ruska dováží 22 % svých produktů z rafinované ropy, což je pod průměrem EU, který činí 35 %. Celkově podíl ropy v energetickém mixu v roce 2020 zaujímal 23,9 %, což je méně než průměr EU dosahující 32,7 %. Bulharský plán pro oživení a odolnost počítá s přijetím Plánu pro dosažení klimatické neutrality (Roadmap to climate neutrality). Zahrnuje kroky k dokončení postupného vyřazování uhlí/lignitu nejpozději do roku 2038 a významné investice a reformy k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie, přičemž k dosažení cílů v oblasti klimatu a energetické transformace bude zapotřebí vynaložit další úsilí. V oblasti obnovitelných zdrojů energie se Bulharsko zavázalo, že do roku 2026 zvýší kapacitu z obnovitelných zdrojů (z větrné a solární energie) o nejméně 3 500 MW a vytvoří technické podmínky pro integraci dalších 4 500 MW do přenosové soustavy. Kromě toho obsahuje plán i reformu, která má odstranit klíčové překážky rozvoje technologií a hodnotových řetězců pro využívání obnovitelného vodíku, a zahrnuje rovněž investice na podporu rozvoje pilotních projektů, které umožní výrobu obnovitelného vodíku a udržitelného bioplynu. Počítá se také s opatřeními na podporu domácností při instalaci systémů pro sluneční ohřev vody a solárních fotovoltaických systémů. V plánu bude též stanovena definice energetické chudoby. Je na místě upozornit, že z hlediska souladu s cíli balíčku „Fit for 55“ je zapotřebí, aby Bulharsko ještě více posílilo ambice směřující ke snižování emisí skleníkových plynů, většímu využívání obnovitelných zdrojů energie a vyšší energetické účinnosti.