/* KOM/2010/0447 konecném znení */ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2009 (čl. 86 odst. 4 finančního nařízení)





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 31.8.2010 KOM(2010) 447 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva orgánu příslušnému pro udělení absolutoriao interních auditech provedených v roce 2009(čl. 86 odst. 4 finančního nařízení) SEK(2010) 994 OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Úkol útvaru interního auditu: nezávislost, objektivita a odpovědnost 3 2. Pracovní prostředí a plán auditu 3 2.1. Proces interního auditu 3 2.2. Provádění strategického plánu auditu útvaru interního auditu 4 2.3. Přijetí doporučení a vnímání činnosti útvaru interního auditu 4 3. Hlavní zjištění a doporučení útvaru interního auditu 5 4. Závěry 9 ÚVOD Tato zpráva informuje orgán příslušný pro udělení absolutoria o práci, kterou vykonal útvar interního auditu Komise v souladu s čl. 86 odst. 4 finančního nařízení. Je založena na zprávě útvaru interního auditu vypracované v souladu s čl. 86 odst. 3 finančního nařízení, pokud jde o hlavní zjištění auditu, a v souladu s profesními normami, pokud jde o významné vystavení riziku a o otázky kontroly a řízení orgánu. Tato zpráva vychází z auditu útvaru interního auditu a ze zpráv o konzultacích, které v roce 2009[1] vypracovala oddělení a výkonné agentury Komise. Nezabývá se výsledky kontrolní činnosti v ostatních agenturách nebo subjektech, v nichž audit provedl útvar interního auditu, neboť za tím účelem se zpracovávají samostatné výroční zprávy. Reakce Komise na zjištění a závěry interního auditora byly zahrnuty do souhrnné zprávy[2], v níž se Komise vyjadřuje k průřezovým tématům, na něž upozornily útvar interního auditu, Evropský účetní dvůr a orgán příslušný pro udělení absolutoria, a dále k tématům zjištěným Výborem pro pokrok v oblasti auditu a v návrzích tříletého přezkumu finančního nařízení. Úkol útvaru interního auditu: nezávislost, objektivita a odpovědnost Úkolem útvaru interního auditu je přispívat k řádnému řízení Evropské komise prostřednictvím auditů systémů vnitřního řízení a kontroly v rámci Komise a regulačních a výkonných agentur s cílem posoudit jejich účinnost s cílem dosahovat průběžného zlepšování. Útvar interního auditu, který je podřízen členovi Komise, provádí audit a je odpovědný Výboru pro pokrok v oblasti auditu. Útvar interního auditu vykonává svou činnost v souladu s Mezinárodním rámcem profesní praxe interního auditu Institutu interních auditorů a interní auditor prohlásil svou organizační nezávislost na Výboru pro pokrok v oblasti auditu. Zvláštní komise pro finanční nesrovnalosti v roce 2009 žádné systémové problémy podle článku 112 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení nezjistila. PRACOVNÍ PROSTřEDÍ A PLÁN AUDITU Proces interního auditu Útvar interního auditu spolupracoval s Evropským účetním dvorem a s odděleními interního auditu při koordinaci plánování auditu, pravidelném předkládání zpráv o auditu a při výměně metod a sdílení vzdělávacích možností. Útvar interního auditu a oddělení interního auditu sdílejí vymezení koncepce (audit universe) a metodiku posuzování rizik. Síť oddělení interního auditu pod předsednictvím útvaru interního auditu (Audinet) dále poskytovala platformu pro harmonizaci přístupu k internímu auditu v celé Komisi. Byl dokončen rozvoj programu odborného vzdělávání pro interní auditory v Komisi, včetně školení o předcházení podvodům, které připravil úřad OLAF. Provádění strategického plánu auditu útvaru interního auditu Strategický plán auditu útvaru interního auditu na léta 2007–2009 byl aktualizován v roce 2009 tak, aby zohlednil výsledky každoročního posouzení rizik vypracované vedením a další změny vnějšího i vnitřního prostředí (např. změny v úkolech, postupech, programech, systémech a kontrolách organizace). Do konce plánovacího cyklu 2007–2009 měly být systémy vnitřní kontroly Komise, které pokrývaly 56 % oblastí finančního auditu (66 % rozpočtových závazků na rok 2009), zkontrolovány buď útvarem interního auditu nebo odděleními interního auditu. Konečný rozsah kontrol bude vypočten, jakmile oddělení interního auditu předloží aktualizované údaje. Útvar interního auditu rovněž provedl řadu auditů mimo oblast financí (např. ohledně kontinuity činnosti, řízení rizik). V roce 2009 útvar interního auditu splnil 87 % svého pracovního programu, což představuje 100 % zadání kategorie C1[3] a 66 % zadání kategorie C2[4]. Celkem bylo vydáno 67 zpráv (34 zpráv o auditu, 32 zpráv o následném auditu a 1 zpráva o konzultaci). Úplný seznam je připojen v příloze. Přijetí doporučení a vnímání činnosti útvaru interního auditu V roce 2009 dosáhla míra přijetí doporučení auditu ze strany kontrolovaných subjektů 98,8 %. [pic] *Byla přijata všechna doporučení s výjimkou dvou „velmi závažných“ a jednoho „závažného“ doporučení. Zpětná vazba, pokud jde o spokojenost kontrolovaných subjektů s jednotlivými audity, přinesla na škále od 1 (nejvyšší) do 4 (nejnižší) průměrný výsledek 1,71. Tento výsledek lze porovnat s hodnocením za rok 2008, kdy hodnocení činilo 1,74, a za rok 2007, kdy byl jeho výsledek 1,86. Průzkum na počátku roku 2010 zjistil, že se 78,8 % účastníků domnívá, že útvar interního auditu zajišťuje a zprostředkovává přesvědčivou vizi pro oblasti řízení a vnitřní kontroly, 90,0 % se domnívá, že jeho audity jsou prováděny poctivě, objektivně a spravedlivě, a 76,3 % považuje doporučení útvaru interního auditu za přímo užitečná pro kontrolovaný subjekt (oproti 61,5 % v roce 2008 a 48,8 % v roce 2007). Celkem 90 % účastníků se domnívá, že působení útvaru interního auditu je pro kvalitu systémů řízení a kontroly v Komisi a v jejích výkonných agenturách přínosné. HLAVNÍ ZJIšTěNÍ A DOPORUčENÍ ÚTVARU INTERNÍHO AUDITU Kontinuita činnosti Přiměřenost a účinnost řízení kontinuity činnosti bylo posuzováno ve čtyřech útvarech. Bylo zjištěno, že řízení kontinuity činnosti je v procesu vývoje, který dosud nebyl dokončen, a že od roku 2006 bylo vyvíjeno značné úsilí o jeho rozvoj, provádění a zdokonalování. Útvar interního auditu se nicméně domníval, že je zapotřebí zlepšit přehled na úrovni orgánu a posílit celkové vedení. Útvar interního auditu doporučil, aby odpovědnost za řešení těchto doporučení byla přidělena vhodnému orgánu dohledu nebo řídící funkci. Horizontální útvar odpovědný za řízení kontinuity činnosti by měl poskytovat více pokynů ohledně toho, jak provádět analýzy dopadu činnosti na základě posouzení rizik, posílit koordinaci průřezových otázek a vzájemně provázaných záležitostí a zlepšit plánování kontinuity činnosti. Je třeba, aby existoval přehled plánování kontinuity činnosti jednotlivých útvarů na úrovni orgánu. Pro zajištění tohoto přehledu je třeba vytvořit seznam nejdůležitějších činností. Tyto plány by měly být pravidelně testovány v praxi a měl by být vypracován výcvikový program řízení kontinuity činnosti na úrovni celé instituce, jež by obsahoval pravidelná simulační cvičení. Řízení rizik Současný rámec pro řízení rizik byl zaveden v roce 2005 společně s akčním plánem, který byl prováděn v průběhu let 2005 až 2007. Audit provedený v roce 2009 ve dvou horizontálních a dvou operativních útvarech posuzoval jak přiměřenost rámce pro řízení rizik, tak jeho účinné provádění. Uvedený audit potvrdil, že rámec pro řízení rizik v Komisi je v souladu s mezinárodně uznávaným referenčním kritériem, tj. modelem COSO-Enterprise Risk Management (model pro řízení rizik v podnicích – integrovaný rámec výboru COSO) a že poskytuje dobrý základ pro řízení rizik. Útvar interního auditu doporučil výrazné posílení úlohy ústředních útvarů, neboť by to umožnilo získat účinný přehled o provádění řízení rizik v Komisi a zajistit, aby byly stanoveny průřezové otázky pro tento orgán jako celek. Doporučil, aby ústřední útvary podporovaly osvědčené postupy v oblasti řízení rizik, analyzovaly kritická rizika, o nichž jednotlivá generální ředitelství podají zprávu, a také příslušné reakce vedení, a aby zasílaly konsolidované verze své analýzy kolegiu. Ke zlepšení řízení a podávání zpráv o rizicích je nutné objasnění hlavních pojmů (např. posouzení kritických inherentních i zbytkových rizik) a dalších pokynů (např. použití pojmu tolerance rizik a posouzení rizik plynoucích ze závislosti na vnějších partnerech). Operativní generální ředitelství musí posílit současné procesy řízení rizik a zároveň integrovat řízení rizik jakožto účinný nástroj začleněný do jejich řídícího procesu. Řízení veřejných zakázek a grantů Byly provedeny tři nové audity a pět následných auditů, pokud jde o postupy pro zadávání zakázek a řízení grantů ve vnitřních politikách. Pokud jde o postupy zadávání zakázek v GŘ Společné výzkumné středisko, existují zde rizika vyplývající z decentralizované struktury a specializované povahy jeho činností. Tato oblast je zvláště vystavena riziku plynoucímu zejména ze zacházení s jaderným materiálem a z provozu zařízení pro jaderný výzkum. Útvar interního auditu doporučil zdokonalit proces plánování zadávání zakázek, dokumentaci týkající se zadávání zakázek, kontroly ex-post , pokyny a sledování výjimek. Pokud jde o granty udělené GŘ ESTAT, bylo navrženo posílit hodnocení ex-ante u rozsáhlých projektů, zdokonalit hodnocení v průběhu přípravy procesu zadávání zakázek a zjednodušit základ, podle něhož jsou Komisi účtovány náklady. Pokud jde o řízení grantů v rámci Schengenského nástroje, bylo navrženo zlepšit podávání vykazování v ročních zprávách o činnosti GŘ JLS začleněním souhrnu hlavních kontrol, jež jsou zavedeny u programů prováděných decentralizovaným řízením. Dále by měly být poskytnuty klíčové ukazatele výkonu, které podpoří legalitu a správnost uskutečněných operací. Bylo shledáno, že kontroly Schengenského nástroje nejsou dostatečně jasné, pokud jde o právní základ. Nízká míra plnění „Schengenského nástroje II“ v Bulharsku a Rumunsku naznačuje, že klíčové činnosti, které měly zlepšit účinné kontroly na vnějších hranicích EU, dosud nebyly provedeny, nebo byly v době auditu opožděny. Existovalo rovněž riziko, že Bulharsko nesplní zcela rozpočet Schengenského nástroje II. GŘ JLS by mělo posílit sledování pokroku této země tím, že ve shodě s bulharskými orgány vypracuje akční plán a dále posoudí rozvoj plánu, jehož cílem by bylo omezit ztráty finančních prostředků, pokud dané kroky nebudou provedeny. Pokud jde o podobu kontrol nad sedmým rámcovým programem prováděných GŘ pro výzkum, doporučil útvar interního auditu zlepšení kontrolních strategií. I když uznal, že právní rámec klade důraz na zjednodušení a omezení kontrol ex-ante u příjemců, audity upozornily na potřebu dosáhnout účinné rovnováhy mezi preventivními opatřeními a kontrolami ex-post . Útvar interního auditu doporučil používat v případě nutnosti selektivnější kontroly založené na rizicích a vypracovat jasné strategie prevence a zjišťování podvodu. Mechanismy sankcí stanovené nařízeními by měly být uplatňovány také v praxi, aby byl zajištěn odrazující účinek. Výkonné agentury Byly provedeny dva audity operativního rozpočtu svěřeného výkonným agenturám a dále dva následné audity ve výkonných agenturách. Zvláštní pozornost je třeba věnovat jasnému a organizovanému převádění úkolů z generálních ředitelství do nově vytvořených výkonných agentur. Dále je zapotřebí jasné rozdělení úkolů mezi nimi. Útvar interního auditu doporučil použít mezi mateřskými generálními ředitelstvími a jejich výkonnou agenturou memorandum o porozumění a dále zavést v mateřských generálních ředitelstvích jasnou a formalizovanou strategii pro sledování výkonu úkolů týkajících se operativních výdajů jejich výkonnou agenturou. Po provedení obou auditů bylo doporučeno, aby byl vytvořen komplexní integrovaný informační systém pro řízení s cílem zlepšit základ pro sledování programů řízených výkonnými agenturami a pro podávání zpráv o těchto programech. Útvar interního auditu doporučil, aby Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace provedla test svého plánu kontinuity činnosti s cílem zajistit jeho úspěšné provádění. Poznamenal navíc, že omezení přístupu k informačním systémům Komise a bezpečnostním službám mohou mít nepříznivý dopad na kontinuitu operací výkonných agentur, neboť ty na některých těchto systémech ve velké míře závisejí. Otázky týkající se informačních technologií (IT) Na žádost Výboru pro pokrok v oblasti auditu byly vydány dva dopisy vedení shrnující hlavní body zjištěné při auditech provedených v posledních letech na rozsáhlých informačních systémech a podnikových informačních systémech[5]. V případě rozsáhlých projektů v oblasti informačních technologií byly zjištěny tyto otázky k zamyšlení: posílení postupů pro řízení rizik v oblasti informačních technologií formou pravidelného a podrobného posuzování rizik, rozvoj a používání formalizované metodiky řízení projektů pro všechny rozsáhlé změny ve vývoji informačních technologií, pečlivější sledování výkonů a kvality smluvních partnerů v oblasti informačních technologií a provádění úplného a formalizovaného procesu pro řízení změn informačních systémů. Zvláštní pozornosti se dostalo významu náležitého plánování, pokud jde o pořizování informačních technologií, a strategii, jejímž cílem je zabránit technické závislosti a narušení činnosti v případě změny poskytovatelů služeb. Aby bylo možno sledovat hlavní změny v oblasti informačních technologií, je třeba posílit dohled na úrovni orgánu. Jak rozsáhlé systémy, tak systémy na úrovni orgánu jsou vystaveny těmto rizikům: nesoulad s platnými pravidly pro správu informačních technologií použitelnými pro celý orgán, nesplnění očekávaných dodávek včas a v rámci rozpočtu, nespokojenost uživatelů, neúčinné využívání zdrojů a poškození pověsti. V případě informačních systémů na úrovni orgánu byla zjištěna další rizika, a to zejména rizika spojená s potřebou odpovídající správy na centrální a lokální úrovni. Nedostatečné vedení a dohled na úrovni orgánu s ohledem na rozvoj informačních systémů, nejasná ujednání v oblasti správy, nevhodné zapojení účastníků do rozhodovacího procesu a neodpovídající rozdělení nákladů spojených s realizací projektů. Pokud by se tato rizika naplnila, mohla by ohrozit provádění soudržné a účinné strategie Komise v oblasti informačních technologií a narušit dosahování cílů projektu. Existuje riziko, že by využívání značných lidských i rozpočtových zdrojů ze strany Komise nemuselo být účinné. Útvar interního auditu doporučil, aby byl vymezením středně- a dlouhodobé strategie a priorit Komise v oblasti informačních technologií pověřen vhodný orgán. Tyto strategie a priority by měly být schváleny řídící skupinou ABM, která by sledovala jejich účinné provádění. Tyto priority v oblasti informačních technologií, které budou stanoveny pro systémy financované jak z operativních, tak správních prostředků, by měly tvořit základ pro strategie v oblasti informačních technologií jednotlivých generálních ředitelství („Schémas Directeurs“) a pro procesy přidělování a uvolňování rozpočtových prostředků. Odpovědnost za správu informačních technologií jednotlivých orgánů by měla být lépe definována a související proces rozhodování je třeba posílit pomocí regulace náležité účasti hlavních aktérů. Současná správní struktura by měla být posílena na úrovni projektu, domény i na úrovni orgánu a měla by zahrnovat stanovení specifických postupů, jejichž pomocí by byly neshody mezi útvary postupovány řídící skupině ABM. Rozpočtový postup a sledování nákladů je rovněž třeba posílit. Sdílené řízení Audity útvaru interního auditu se zaměřily na dozorčí úkoly jednotlivých generálních ředitelství v hlavních oblastech politiky, jako je zemědělství, rybolov a soudržnost. To zahrnovalo audity počátečných fází víceletých kontrolních strategií příslušných generálních ředitelství pro programové období 2007–2013. V oblasti zemědělství se jeden z auditů zaměřil na zpětné proplácení přímé podpory členským státům a na sledování realizace integrovaného administrativního a kontrolního systému v konkrétních členských státech, kde byly zaznamenány závažné nedostatky, a dále v jedné kandidátské zemi. Útvar interního auditu došel k závěru, že zahájení, ověření a schválení plateb členským státům probíhá uspokojivě a že Komise v posledních letech ve zkoumaných zemích realizaci integrovaného administrativního a kontrolního systému intenzivně sledovala. Pokud jde o rozvoj venkova, shledal útvar interního auditu, že zavedený systém interní kontroly poskytuje přiměřené jistotu, pokud jde o dosahování obchodních cílů stanovených pro programové období Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) 2007–2013. Bylo by však možno zlepšit vnitřní koordinaci s cílem zajistit, aby všechny relevantní informace týkající se výsledků auditů byly systematicky dávány k dispozici zeměpisným jednotkám rozvoje venkova a aby tyto informace byly pravidelně konzultovány. Pokud jde o Evropský rybářský fond, doporučil útvar interního auditu, aby GŘ MARE posílilo stávající proces sledování plnění v členských státech a aby poskytlo lepší dokumentaci. GŘ MARE by mělo přijmout podrobný plán auditu a společně s GŘ REGIO a GŘ EMPL zavést zdokumentované pracovní postupy pro případy, kdy jednají s týmiž vnitrostátním kontrolními orgány. Úřad interního auditu doporučil, aby do své kontrolní strategie zahrnulo postupy pro předcházení podvodům a pro jejich odhalování. V oblasti soudržnosti útvar interního auditu zkoumal kontroly systémů řízení a kontroly provedené GŘ REGIO a GŘ EMPL, které členské státy oznámily na programové období 2007–2013. Útvar interního auditu shledal, že i když byly kontroly provedeny tak, jak byly zamýšleny, docházelo v procesu v prodlevám, které vznikly v příslušných útvarech členských států. Útvar interního auditu vyjádřil znepokojení ohledně kvality informací poskytovaných na úrovni členských států a doporučil, aby je generální ředitelství v další fázi postupu budování věrohodnosti dále sledovala. Útvar interního auditu sdílí názor Evropského účetního dvora, že z hlediska programového období je příliš brzy vyslovit závěr, že se díky změnám pravidel a systémů dohledu úspěšně snížil počet chyb v platbách na úrovni příjemců. Audity upozornily na to, že je potřeba, aby generální ředitelství vymezila podrobněji své vlastní kontrolní strategie, a zejména míru, v jaké přihlížejí k výsledkům kontrolní činnosti členských států. Existuje prostor pro koordinovanější přístup ke kontrolám u Komise a členských států nebo dokonce pro společné audity, a to zejména tam, kde se různé audity týkají týchž vnitrostátních kontrolních orgánů. Správa majetku Audit procesu inventarizace v podobě řízené OIB (s výjimkou správního střediska pro vybavení informačními technologiemi) shledal, že právní základ je zastaralý a že pravidelné provádění požadovaných inventur není dostatečně doloženo. Útvar interního auditu zdůraznil význam objasnění úkolů a pravomocí, dokumentace postupů a koordinace, což jsou předpoklady účinnosti procesu. Hlavní výsledky auditu týkajícího se projektu Supply and Asset Management (řízení dodávek a správy majetku) jsou shrnuty v oddílu věnovaném otázkám informačních technologií. Vnější politiky Audit rozpočtu Společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) zjistil, že v důsledku sdílené odpovědnosti s Radou má Komise pouze omezený vliv na operativní provádění a kapacitu akcí SZBP. Útvar interního auditu nezískal přiměřené ujištění ohledně spolehlivosti řízení rozpočtu SZBP. Doporučil, aby Komise zajistila plný soulad s právními požadavky týkajícími se posouzení ex-ante . Zpoždění sledovaná v na počátku i v průběhu provádění akcí SZBP by bylo možné napravit ve spolupráci s Radou pomocí lepších pokynů (procesních příruček), standardizovaných postupů a poskytnutím souborů nástrojů. Útvar interního auditu zjistil ve výdajích civilních misí SZBP pro řešení krizí riziko značného nečerpání. Dále konstatoval, že je potřebná strategie misí na místě, harmonizované podávání zpráv a postupy pro včasné ukončení. Audit finančního řízení programu potravinové pomoci poskytl přiměřené ujištění týkající se dosažení stanovených cílů. Audity politiky sousedství a ukončení programů CARD a PHARE přinesly doporučení ohledně zlepšení kontrol a upozornily na rizika plynoucí z vysoké fluktuace pracovníků. Návaznost na doporučení dřívějších auditů Útvary podrobené auditu pracují na akčních plánech, jejichž cílem je řešit doporučení útvaru interního auditu. Provádění těchto plánů je sledováno formou „Issue-track“ (sledování jednotlivých případů) a je testováno pomocí následných auditů. Ze 34 následných auditů dokončených v roce 2009 dospělo 24 auditů k závěru, že všechna doporučení vydaná ve zprávách o původních auditech byla provedena. Dalších šest auditů uvedlo, že pouze jedno doporučení nebylo dosud zcela splněno. Došlo k určitému dalšímu zlepšení, pokud jde o obecnou míru provádění doporučení interního auditu. Podle posledních statistik (ke dni 29. ledna 2010) bylo opožděno plnění 26 % zbývajících „velmi důležitých“ doporučení (41 ze 159) o více než šest měsíců, zatímco v předchozím roce to bylo 29 %. ZÁVěRY Na základě auditů a související činnosti provedených v roce 2009 lze vyvodit tyto závěry: Závěr 1: Přes dosažený pokrok další zlepšení nutná Útvar interního auditu zaznamenal další zlepšení ve vnitřním kontrolním prostředí Komise, která jsou spojena s úsilím o dosažení prohlášení o věrohodnosti bez výhrad. Útvar interního auditu však poznamenal, že několik hledisek finančního řízení je nutno ještě zdokonalit. - Sdílené řízení: - Pokud jde o řízení grantů v rámci Schengenského nástroje II, bude nutno lépe definovat rizikové profily, náležitě upravit závěrečné audity, a to navzdory tomu, že došlo k prodloužení smlouvy a k dohodě na změnách v rozdělení prostředků mezi schengenskou částí a peněžními toky. GŘ JLS bude muset pečlivě sledovat plnění rozpočtu. - Je třeba zdokonalit obecnou koordinaci kontrolních strategií útvarů Komise odpovědných za řízení politik strukturálních fondů, čímž se zlepší pokrytí společných kontrolních orgánů. Výsledky průzkumu zahájeného v roce 2009 s cílem přezkoumat práci kontrolních orgánů Komisi umožní opřít se o získaná stanoviska a snížit tak vlastní kontroly na místě. - Přímé řízení: - Pokud jde o proces inventarizace, byla provedena revize právního základu a OIB musí plně provádět kontrolní požadavky. - I přes silné stránky poradní skupiny pro veřejné zakázky, je třeba proces zadávání zakázek ve Společném výzkumném středisku výrazně zlepšit, a to zejména pokud jde o výminky, plánování, kvalitu kontrol ex-post a odůvodnění z titulu zajetí trhů. - V oblasti výzkumu bylo upozorněno na potřebu strategie odhalování a prevence podvodů a lepšího vedení, pokud jde o provádění kontrol finanční rentability. Řady zlepšení však již bylo dosaženo v systémech vnitřní kontroly pro řízení sedmého rámcového programu (např. vyváženosti mezi kontrolami ex-ante a ex-post a dokončení postupu pro správu záručních fondů). - Nepřímé centralizované řízení – provádění akcí SZBP. Bylo dosaženo pokroku, pokud jde o požadavky, které by měly splňovat mise SZBP v souvislosti s nepřímým centralizovaným řízením, pokud jde o složení, podporu a sledování misí SBZP a o postup uzavírání u smluv SZBP. Další kroky stále ještě musí provést GŘ RELEX, aby bylo dosaženo plného souladu s požadavky nepřímého centralizovaného řízení (tzv. posouzení „šesti“ pilířů podle článku 56 finančního nařízení). Navíc bude třeba vypracovat pokyny a metodiku k posouzení civilních misí pro řešení krizí a k vytvoření systémů finančního řízení pro mise. Dále bude nutno posílit kontroly misí ex post . Útvar interního auditu zastává názor, že mají-li být společné procesy, jako je analýza rizik a řízení kontinuity činnosti účinné na ochranu orgánu jako celku, je nezbytný přehled na úrovni orgánu. Takový přehled je rovněž nezbytný k tomu, aby bylo zajištěno řádné finanční řízení investic do informačních systémů prostřednictvím úspor z rozsahu a společných řešení společných požadavků. Útvar interního auditu doporučuje, aby byly vhodné subjekty pověřeny získáním tohoto přehledu a vydáním vhodných doporučení. Zároveň je zapotřebí opatrnosti, aby nedošlo k oslabení odpovědnosti za provádění jednotlivých procesů. Komise se domnívá, že dohled na úrovni orgánu již existuje nebo je v případě některých procesů plánován. Jde například o Výbor pro posouzení dopadu, řídící skupinu ABM, síť korespondentů pro vnitřní kontrolu (Internal Control Correspondents Network) či vzájemné hodnocení výročních zpráv a celou řadu sítí, workshopů a podporu online poskytovanou útvarům v těchto oblastech. Komise je dále toho názoru, že jakékoliv přidělení úkolů tohoto druhu ústředním útvarům by oslabilo odpovědnost jednotlivých generálních ředitelů a vedoucích útvarů. Závěr 2: Řízení rizik Útvar interního auditu vzal na vědomí pokrok, jehož bylo dosaženo od přijetí rámce pro řízení rizik Komisí, k němuž došlo v roce 2005. Vyjádřil však názor, že jeho provádění je třeba lépe začlenit do procesů řízení jednotlivých útvarů. To je třeba spojit se zdokonalením přehledu průřezových rizik a se zlepšením vedení na centrální úrovni. Ústřední útvary nemohly přijmout toto doporučení zcela, neboť podle jejich názoru některé jeho části nebyly v souladu se správním rámcem Komise. Komise se domnívá, že ústřední útvary na základě stávající správní struktury přehled průřezových rizik i vedení ohledně rámce pro řízení rizik a provádění již poskytují. Závěr 3: Kontinuita činnosti orgánu Audit provedený útvarem interního auditu ukázal, že je třeba, aby Komise zachovala intenzitu svého úsilí o zajištění kontinuity činnosti v případě závažného narušení, a to zejména prostřednictvím posíleného řízení, koordinace a testů obnovy hlavních činností. Komise sdílí tento názor. Závěr 4: Přístup orgánu k informačním technologiím Útvar interního auditu prokázal potřebu dále posílit strategické rozhodování v oblasti informačních technologií a procesy řízení projektů v tomto ohledu, aby byl zajištěn jejich odpovídající soulad s cíli Komise, příznivý poměr nákladů a přínosů a včasné provedení. Komise s tímto závěrem souhlasí. Závěrečné poznámky Útvar interního auditu předložil svůj Strategický plán auditů na období 2010–2012 v dubnu 2010. Jeho cílem je zahrnout hlavní zjištěná rizika a dosáhnout nezbytného pokrytí na podporu celkového stanoviska interního auditora ohledně finančního řízení. [1] Některé zprávy dokončené na počátku roku 2009 byly zahrnuty do zprávy za rok 2008, a ve zprávě za rok 2009 proto znovu zahrnuty nejsou. Některé zprávy vypracované v roce 2009, které však byly dokončeny na počátku roku 2010, jsou zahrnuty ve zprávě za rok 2009. [2] KOM(2010) 0281 ze dne 25. května 2010. [3] Zadání kategorie C1 jsou ty, které je třeba dokončit v rámci daného roku. [4] Zadání kategorie C2 jsou ty, které mohou být převedeny do následujícího roku, zejména je-li provádění akčních plánů nedostatečné pro odůvodnění následného auditu nebo je-li opožděno působení kontrolovaného subjektu. [5] Systémy používané velkým počtem uživatelů mimo GŘ, které je jejich vlastníkem.