CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 9.6.2005 
KOM(2005) 249 v kone čném znění 
  
Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
kterým se ukládá kone čné antidumpingové cl o z dovozu jízdních kol pocházejících 
z Vietnamu a m ění nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení kone čného antidumpingového 
cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky 
(předložená Komisí) 
 
CS 2   CS ODŮVODNĚNÍ 
1) SOUVISLOSTI NÁVRHU  
 • Odůvodnění a cíle návrhu  
Tento návrh se týká použití na řízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 
o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského 
společenství, naposledy pozm ěněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 
8. března 2004 (dále jen „základní na řízení“), v řízení ohledn ě dovozu jízdních kol 
pocházejících z Vietnamu a Čínské lidové republiky. 
 • Obecné souvislosti  
Tento návrh se p ředkládá v souvislosti s provád ěním základního na řízení a je 
výsledkem šet ření, které prob ěhlo v souladu s hmotn ěprávními a procesními 
požadavky stanovenými v základním na řízení. 
 • Stávající ustanovení v oblasti návrhu  
Nařízením (ES) č. 1524/2000 byla zachována kone čná antidumpingová cla z dovozu 
jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky. 
 • Soulad s ostatními politikami a cíli Unie  
Nepoužije se. 
2) KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 • Konzultace zú častněných stran  
 Zúčastněné strany dot čené tímto řízením již m ěly možnost v pr ůběhu šetření v souladu 
s ustanoveními základního na řízení hájit své zájmy. 
 • Odborné konzultace  
 Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. 
 • Posouzení dopad ů 
Tento návrh je výsledkem provád ění základního na řízení. 
Základní na řízení nestanoví obecné posouzení dopad ů, obsahuje však úplný seznam 
podmínek, které musí být posouzeny. 
3) PRÁVNÍ ASPEKTY NÁVRHU  
 • Shrnutí navrhovaných opat ření 
Dne 29. dubna 2004 zahájila Komise antidumpingové řízení s ohledem na dovoz 
jízdních kol pocházejících z Vietnamu. St ejného dne zahájila také prozatímní p řezkum 
 
CS 3   CS ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky. Cílem t ěchto 
šetření bylo prozkoumat, zda stávající opat ření vůči dovozu jízdních kol z Čínské 
lidové republiky již nejsou dostate čná vzhledem k dumpingu p ůsobícímu újmu, a zda 
jsou jízdní kola z Vietnamu dovážena za dumpingové ceny, a tedy také zp ůsobují 
újmu. 
Šetření ukázalo, že sou časná úrove ň opatření vůči dovozu jízdních kol pocházejících 
z Čínské lidové republiky již není dostate čná pro odstran ění dumpingu p ůsobícího 
újmu. Proto byl u činěn závěr, že sou časnou úrove ň cel je třeba zvýšit. Dále bylo 
zjištěno, že z Vietnamu jsou dovážena jízdní kola za dumpingové ceny, což zp ůsobuje 
újmu. Byl tedy u činěn závěr, že je třeba uložit antidumpingová opat ření vůči dovozu 
z Vietnamu. 
Tento přezkum byl konzultován s členskými státy. Návrh podpo řilo devatenáct 
členských stát ů a čtyři byly proti. Dva členské státy se zdržely hlasování. 
Proto se navrhuje, aby Rada p řijala přiložený návrh na řízení, které by m ělo být 
vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie  nejpozději dne 12. července. 
 • Právní základ  
Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochran ě před dumpingovými 
dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského spole čenství, naposledy pozm ěněné 
nařízením Rady (ES) č. 461/2004 ze dne 8. b řezna 2004. 
 • Zásada subsidiarity  
Návrh spadá do výlu čné pravomoci Spole čenství. Zásada subs idiarity se proto 
nepoužije. 
 • Zásada proporcionality  
Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z t ěchto důvodů: 
 Podoba opat ření je popsána ve vý še uvedeném základním na řízení a neponechává 
žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. 
 Údaje o zp ůsobu, jakým je dosaženo toho, aby finan ční a správní zát ěž Společenství, 
vlád členských stát ů, regionálních a místních orgán ů, hospodá řských subjekt ů a občanů 
byla co nejmenší a p řiměřená cíli návrhu, není t řeba uvádět. 
 • Volba nástroj ů 
 Navrhované nástroje: na řízení. 
 Jiné prost ředky by nebyly p řiměřené, protože základní na řízení nestanoví náhradní 
možnosti. 
 
CS 4   CS  
4) ROZPOČTOVÉ D ŮSLEDKY  
 Návrh nemá žádné d ůsledky pro rozpo čet Společenství. 
 
CS 5   CS Návrh 
NAŘÍZENÍ RADY 
kterým se ukládá kone čné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu 
a mění nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení kone čného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol 
pocházejících z Čínské lidové republiky 
RADA EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ, 
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského spole čenství, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochran ě před dumpingovými 
dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského spole čenství1 (dále jen „základní na řízení”), a zejména 
na článek 9 a čl. 11 odst. 3 tohoto na řízení, 
s ohledem na návrh p ředložený Komisí po konzu ltaci s poradním výborem, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
A. POSTUP 
1. Platná opat ření 
(1) Nařízením (EHS) č. 2474/932 uložila Rada kone čné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu 
jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ ČLR“) (dále jen „p ůvodní 
opatření“). V d ůsledku šet ření zaměřenému na obcházení opat ření bylo toto clo na řízením Rady 
(ES) č. 71/973 rozšířeno i na dovoz n ěkterých díl ů jízdních kol pocházejících z ČLR. 
(2) Po provedení p řezkumu p řed pozbytím platnosti na základ ě čl. 11 odst. 2 základního na řízení 
(dále jen „p ředchozí šet ření“) rozhodla Rada na řízením (ES) č. 1524/20004, že by výše uvedená 
opatření měla být zachována. 
2. Sou časná šetření 
(3) Dne 29. dubna 2004 informovala Komise oznámením zve řejněným v Úředním věstníku Evropské 
unie5 o zahájení antidumpingového řízení ohledn ě dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu 
do Společenství. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Na řízení naposledy pozm ěněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Ú ř. věst. L 77, 13.3.2004, 
s. 12). 
2 Ú ř. věst. L 228, 9.9.1993, s. 1. 
3 Ú ř. věst. L 16, 18.1.1997, s. 55. 
4 Ú ř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 39. 
5 Ú ř. věst. C 103, 29.4.2004, s. 76. 
 
CS 6   CS (4) Stejného dne, podle čl. 11 odst. 3 základního na řízení, informovala Komise oznámením 
zveřejněným v Úředním v ěstníku Evropské unie6 o zahájení prozatímního p řezkumu 
antidumpingových opat ření použitelných na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR 
do Společenství. 
(5) Antidumpingová šet ření byla zahájena na základ ě podnětu a žádosti podaných dne 
15. března 2004 Evropským sdružením výrobc ů jízdních kol (dále jen „EBMA“ nebo „žadatel“) 
jménem výrobc ů, kteří mají významný podíl, v tomto p řípadě více než 35 %, na celkové výrob ě 
jízdních kol ve Spole čenství. Podn ět obsahoval d ůkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o 
podstatné újm ě z něj vyplývající, které byly považovány za posta čující pro zahájení řízení 
ohledně dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu. Žádost obsahovala dostate čné důkazy pro 
zahájení prozatímního p řezkumu opat ření použitelných na dovoz jí zdních kol pocházejících 
z ČLR. 
3. Strany dot čené šetřením 
(6) O zahájení obou šet ření Komise oficiáln ě uvědomila žadatele, výrobce ve Spole čenství uvedené 
v podnětu a žádosti, všechny ostatní známé výrobce ve Spole čenství, vyvážející výrobce, 
dovozce, sdružení, o nichž se v ědělo, že se jich šet ření týkají, a orgány ČLR a Vietnamu. 
Zúčastněné strany dostaly možnost p ředložit písemn ě svá stanoviska a požádat o slyšení 
ve lhůtách uvedených v oznámeních o zahájení. 
(7) Stanoviska p ředložila řada výrobc ů ve Spole čenství zastoupených žadat elem, další spolupracující 
výrobci ve Spole čenství, vyvážející výrobci, dovozci , dodavatelé a sdružení uživatel ů. Všechny 
zúčastněné strany, které o to požádaly, byly vyslyšeny. 
4. Výb ěr vzorku 
(8) Vzhledem k vysokému po čtu vyvážejících výrobc ů, výrobců ve Spole čenství a dovozc ů, kterých 
se šetření týkala, bylo v obou oznámeních o zahájení p ředpokládáno použití výb ěrových metod 
v souladu s článkem 17 základního na řízení. 
(9) S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výb ěr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli 
vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci ve Spole čenství a dovozci 
požádáni, aby se p řihlásili a p ředložili informace ur čené v oznámeních o zahájení. Komise také 
oslovila známá sdružení vyvážejících výrobc ů a orgány ČLR a Vietnamu. Žádná z t ěchto stran 
nic nenamítala proti použití vzorku. 
(10) Vyplněný výběrový dotazník ve stanovené lh ůtě vrátilo a požadované informace poskytlo celkem 
21 vývozc ů/výrobců v ČLR, 6 vývozc ů/výrobců ve Vietnamu, 54 výrobc ů ve Spole čenství 
a 6 dovozc ů. 
(11) Z 21 čínských vyvážejících výrobc ů, kteří zaslali vypln ěný výběrový dotazník, jen 17 ohlásilo 
vývoz jízdních kol do Spole čenství během období šet ření. Vzhledem k omezenému po čtu 
vietnamských vyvážejících výrobc ů, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, 
že v případě vietnamských vyvážejících výrobc ů nebude nutné provád ět výběr vzorku. 
(12) Výběr vzorku byl proveden za konz ultací se spolupracujícími čínskými vyvážejícími výrobci 
a orgány ČLR a s jejich souhlasem. Vzorek vyvážejících výrobc ů byl vybrán na základ ě 
                                                 
6 Ú ř. věst. C 103, 29.4.2004, s. 80. 
 
CS 7   CS největšího reprezentativního objemu vývozu do Spole čenství, který bylo možné p řiměřeně 
prozkoumat ve stanovené lh ůtě, a na základ ě toho, zda p říslušné spole čnosti měly v úmyslu žádat 
o status tržního hospodá řství. Do vzorku byly za řazeny pouze spole čnosti, které m ěly v úmyslu 
žádat o status tržního hospodá řství, protože v zemích s transformující se ekonomikou se b ěžná 
hodnota pro ostatní spole čnosti stanovuje na základ ě cen nebo po četně zjištěné běžné hodnoty 
v ve srovnatelné t řetí zemi. Na tomto základ ě byl vybrán reprezentativní vzorek čtyř vyvážejících 
výrobců. Podle odpov ědí získaných v procesu výb ěru vzorku p ředstavovaly tyto čtyři vybrané 
společnosti 16 % čínského vývozu dot čeného výrobku do Spole čenství a 35 % vývozu všech 
spolupracujících výrobc ů. 
(13) Pokud jde o výrobce ve Spole čenství, vzorek byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního na řízení 
vybrán na základ ě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v rámci Spole čenství 
po konzultaci s p říslušným sdružením a s jeho souhlas em. Následkem toho bylo do vzorku 
zařazeno osm výrobc ů ve Spole čenství. Těmto osmi vybraným spole čnostem Komise zaslala 
dotazníky a obdržela od nich úplné odpov ědi. 
(14) Vzhledem k omezenému po čtu dovozc ů, kteří vyplnili a odeslali výb ěrový dotazník a dali najevo 
ochotu spolupracovat (šest dovozc ů), bylo rozhodnuto, že výb ěr vzorku není nutný. Následn ě 
ovšem žádný z dovozc ů nespolupracoval na p řezkumném šet ření a odmítl vrátit úpln ě vyplněný 
dotazník. Co se tý če šetření dovozu z Vietnamu, t ři dovozci spolupracovali a p ředložili úpln ě 
vyplněný dotazník. 
(15) Komise si vyžádala a ov ěřila veškeré informace považované za nezbytné za ú čelem stanovení 
dumpingu, výsledné újmy a zájmu Spole čenství. Inspekce na míst ě byly provedeny v prostorách 
těchto spole čností: 
a) Výrobci ve Spole čenství: 
– Biria AG, Neukirch, N ěmecko, 
– Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko, 
– Cycleurope Industries S. A., Machecoul, Francie, 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itálie, 
– Denver srl, Dronero, Itálie, 
– F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itálie, 
– MIFA Mitteldeutsche Fahrra dwerke AG, Sangerhausen, N ěmecko, 
– Promiles, Villeneuve d’Ascq, Francie; 
b) Vyvážející výrobci v ČLR: 
– Giant China Co. Ltd, provincie Kunshan Jiangsu, 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen, 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou, 
 
CS 8   CS – Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen; 
c) Vyvážející výrobci ve Vietnamu: – Always Co., Ltd., Ho Či Minovo M ěsto, 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An, 
– Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai, 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An, 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai, 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Či Minovo M ěsto; 
d) Nespříznění dovozci: 
– ZEG, Kolín, N ěmecko, 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, N ěmecko, 
– Halfords Nederland BV, Veenendal, Nizozemsko; 
e) Společnosti ve spojení podílející se na výrob ě nebo prodeji dot čeného výrobku: 
– Sheng Fa Industries Co., Ltd., Tchajpej, Tchaj-wan. 
(16) Jelikož bylo t řeba stanovit b ěžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Vietnamu, kterým 
nelze přiznat status tržního hospodá řství, byla provedena inspekce na míst ě za účelem stanovení 
běžné hodnoty na základ ě údajů ze srovnatelné zem ě, a to v prostorách t ěchto spole čností: 
– Biciclo SA de CV, Sa n Luis Potosí, Mexiko, 
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mexiko. 
(17) Šetření dumpingu a újmy se v p řípadě obou šet ření týkalo období od 1. dubna 2003 do 
31. března 2004 (dále jen „období šet ření“). Zkoumání trend ů v souvislosti s analýzou újmy se 
týkalo období od ledna 2000 do konce období šet ření (dále jen „posuzované období“). 
(18) Některé zúčastněné strany upozornily na skute čnost, že šet ření se týkalo situace v EU složené 
z patnácti členských stát ů (dále jen „EU15“), kdežto opat ření by byla ul ožena na dovoz 
do rozšířené EU sestávající z dvaceti p ěti členských stát ů. Pokud jde o dovoz z Vietnamu, je 
třeba uvést, že b ěhem období šet ření byl dovoz do deseti nových členských stát ů EU (dále jen 
„EU10“) zanedbatelný. Proto byl p řípadný vliv tohoto dovoz u na situaci ohledn ě újmy či 
dumpingu považován rovn ěž za zanedbatelný. Z ČLR bylo do EU10 v období šet ření dovezeno 
značné množství jízdních kol, a to za ceny nižší než u dovozu do zemí EU15. Za t ěchto okolností 
se má za to, že objem a ceny dovoz ů z ČLR do EU10 by jen posílily záv ěry o dumpingu i záv ěr, 
že dumping bude pravd ěpodobně pokračovat, nebudou-li opat ření zachována. V EU10 existuje 
významná výroba jízdních kol, tudíž se m ělo také za to, že vliv objemu a cen výrobk ů 
dovážených z ČLR by byl takový, že by se potvrdila existence újmy zp ůsobované výrobnímu 
odvětví rozšířeného Spole čenství, tj. v četně výrobců v EU10. Za t ěchto okolností se má za to, že 
 
CS 9   CS rozšíření by automaticky nezm ěnilo parametry dumpingu a újmy, které jsou základem 
navrhovaných opat ření. 
B. DOT ČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 
(19) Dotčený výrobek je totožný s výrob kem, kterým se zabývalo p ůvodní šetření i předchozí šet ření, 
jde tedy o jízdní kola a jiná kola (v četně dodávkových t říkolek), bez motoru, v sou časnosti kód ů 
KN 8712 00 10, 8712 00 30 a 8712 00 80. 
(20) V rámci sou časných šet ření byla jízdní kola rozd ělena do těchto kategorií: 
– A) kola ATB (terénní jízdní kola, v četně horských kol, s pr ůměrem kol 24” nebo 26”), 
– B) kola pro trekking, m ěstská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola 
s průměrem kol 26” nebo 28”, 
– C) sportovní kola pro mládež (BMX) a d ětská kola s pr ůměrem kol 16” nebo 20”, 
– D) ostatní jízdní kola a jiná kola. 
(21) Podobné členění bylo použito i v šet ření, které vedlo k p ůvodním opat řením vůči ČLR, 
a v předchozím šet ření, které se týkalo ČLR. Kvůli vývoji nových typ ů jízdních kol však bylo 
nutné klasifikaci pon ěkud pozm ěnit. V rámci sou časných šet ření například kategorie B obsahuje 
hybridní kola a kola VTC, která jsou výsledkem vývoje d říve existujících typ ů. 
(22) Šetření potvrdila, že všechny výše vymezené typy jíz dních kol mají stejné základní fyzické 
a technické vlastnosti. Krom ě toho se na trhu Spole čenství prodávají prost řednictvím obdobných 
distribučních kanál ů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchod ů se sportovním 
zbožím a velké obchodní domy. Zákla dní používání a využití jízdních kol z ůstává stejné, jsou 
zaměnitelná a modely r ůzných kategorií si tak navzáj em konkurují. Na tomto základ ě byl učiněn 
závěr, že všechny kategorie tvo ří jediný výrobek. 
(23) Šetření dále prokázala, že jízdní kola vyráb ěná a prodávaná výrobním odv ětvím Spole čenství na 
trhu Spole čenství, kola vyráb ěná a prodávaná mexickými výr obci na mexickém trhu a kola 
pocházející z ČLR a Vietnamu dovážená na trh Spole čenství mají stejné základní fyzické 
a technické vlastnosti a stejné  použití. Proto jsou považována  za obdobné výrobky ve smyslu 
čl. 1 odst. 4 základního na řízení. 
(24) Jedna ze zú častněných stran prohlásila, že rozší ření definice dot čeného výrobku provedené 
nařízením Rady (ES) č. 71/97 ze dne 10. ledna 1997, které bylo výsledkem šet ření zaměřenému 
na obcházení opat ření na základ ě článku 13 základního na řízení, by m ělo být v rámci 
přezkumného šet ření omezeno na takové díly, které se dají potenciáln ě nejsnadn ěji využít 
k obcházení, nap říklad rámy a vidlice. V tomto ohledu je t řeba uvést, že sou časný přezkum byl 
zahájen za ú čelem zjišt ění, zda stávající opat ření již nejsou dostate čná vzhledem k dumpingu 
působícímu újmu. Definice dot čeného výrobku, tj. jízdních kol z ČLR, rozší řená uvedeným 
nařízením, se tedy nem ění a případný přezkum opat ření proti obcházení by m ěl být proveden 
v rámci zvláštního p řezkumného šet ření, budou-li spln ěny podmínky pro jeho zahájení. 
(25) Jeden dovozce ve Spole čenství během šetření prohlásil, že z definice dot čeného výrobku by m ěly 
být vyňaty jednokolky, protože údajn ě mají odlišné základní fyzické a technické vlastnosti a jiné 
použití. Komise toto tvrzení prošet řila a zjistila, že skute čně existují z řetelné rozdíly v základních 
fyzických a technických vlastnostech. Na rozd íl od jízdních kol nemají jednokolky druhé kolo ani 
 
CS 10   CS řídítka a brzdný systém. Krom ě toho existuje jasná d ělicí čára mezi zp ůsoby použití jednokolek a 
jiných kol. Jednokolky se obvykle nepoužívají pro dopravu ani sport, nýbrž jsou ur čeny a 
používány pro ú čely akrobacie. Byl proto u činěn závěr, že uvedené tv rzení je náležit ě 
odůvodněné, a že by definice dot čeného výrobku m ěla být odpovídajícím zp ůsobem upravena. 
C. DUMPING 
1. Status tržního hospodá řství 
(26) Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního na řízení se v rámci antidumpingových šet ření ohledn ě 
dovozu pocházejícího z ČLR a/nebo Vietnamu b ěžná hodnota stanoví v souladu s odstavci 1 až 
6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, kte ří mohou prokázat, že spl ňují kritéria 
stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného na řízení, tj. že u nich vzhledem k výrob ě a prodeji 
obdobného výrobku p řevládají podmínky tržního hospodá řství. 
(27) Výhradně v zájmu snadn ějšího odkazování jsou kritéri a pro status tržního hospodá řství stručně 
shrnuta níže: 
1. obchodní rozhodnutí a náklady reagu jí na tržní signály a nejsou ovliv ňovány podstatnými 
státními zásahy; 
2. podniky mají jeden z řetelně definovaný soubor ú četních záznam ů, které jsou 
podrobovány nezávislému auditu v souladu s mezinárodními ú četními standardy (IAS) 
a používají se pro všechny ú čely; 
3. nep řetrvávají podstatné deformace z d řívějšího systému netržního hospodá řství; 
4. právní jistotu a stabilitu zaru čují právní p ředpisy o úpadku a o vlastnictví; 
5. měnové převody se provád ějí podle tržních sm ěnných kurz ů. 
(28) O status tržního hospodá řství na základ ě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního na řízení požádalo deset 
společností z ČLR a sedm vietnamských spole čností: 
Vyvážející výrobci v ČLR 
– Giant China Co. Ltd, 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, 
– Komda Industrial Co. Ltd, 
– Universal Cycle Corporation, 
– Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd, 
– Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, 
– Merida Bicycle Co. Ltd, 
– Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, 
 
CS 11   CS – Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; 
Vyvážející výrobci ve Vietnamu 
– Always Co., Ltd. (dále jen „Always”), 
– Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (dále jen „Asama”), 
– Dragon Bicycles Co., Ltd (dále jen „Dragon”), 
– High Ride Bicycle Co., Ltd (dále jen „High Ride”), 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (dále jen „Liyang”), 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (dále jen „Sheng Fa”), 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. 
(29) V pozdější fázi šet ření jedna z uvedených spole čností (Komda Industrial Co. Ltd) svou žádost 
o status tržního hospodá řství stáhla, avšak trvala na žádos ti o individuální zacházení na základ ě 
čl. 9 odst. 5 základního na řízení. V p řípadě další spole čnosti (Olympic Pro Manufacturing Co., 
Ltd) bylo zjišt ěno, že během období šet ření dotčený výrobek do Spole čenství vůbec nevyvážela. 
V důsledku toho její žádost o status tržního hospodá řství a žádost o individuální zacházení 
ztratily význam. 
(30) Žádosti zbylých patnácti spole čností byly posouzeny podle p ěti kritérií uvedených 
v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního na řízení. 
1.1. Rozhodnutí o statusu tržního hospodá řství v případě vyvážejících výrobc ů v ČLR 
(31) Bylo zjišt ěno, že všichni vyvážející výrobci jízdních kol v ČLR podléhají systému vývozních 
kvót, v souladu s na řízením o správ ě vývozních povolení ze dne 20. prosince 2001, které 
schválilo ministerstvo zahrani čního obchodu a hospodá řské spolupráce spolu s celními orgány. 
Kvóty přiděluje výbor složený ze zástupc ů uvedeného ministerstva, p říslušné obchodní komory 
a Sdružení podnik ů financovaných ze zahrani čí, a to na základ ě kritérií stanovených 
ministerstvem. V rámci systému vláda p řed vydáním vývozní licence rovn ěž stanovuje minimální 
vývozní ceny pro jednotlivé typy výrobk ů a reguluje ceny a množst ví zboží v prodejních 
smlouvách vývozc ů. 
(32) Vzhledem k výše uvedenému nebyly spole čnosti žádající o st atus tržního hospodá řství schopny 
doložit, že jejich rozhodnutí o pr odejních cenách a množství výrobk ů jsou přijímána v reakci na 
tržní signály a bez podstatných státních zásah ů, jak vyžaduje pr vní kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) 
základního na řízení. V d ůsledku toho bylo po konzultaci s poradním výborem rozhodnuto, že 
žádajícím spole čnostem nebude p řiznán status tržního hospodá řství, protože tyto spole čnosti 
nesplňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního na řízení. 
(33) Podle některých vyvážejících výrobc ů a Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojních 
zařízení a elektronických výrobk ů (dále jen „CCCME“) nelze mít za to, že systém vývozních 
licencí ovliv ňuje určování množství a cen vyvážených výrobk ů ze strany vývozc ů, kteří tak 
nejsou vystaveni podstatným státním zásah ům ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního 
nařízení. V tomto ohledu je p ředevším t řeba uvést, že systém vývozních licencí omezuje 
společnosti tak, že jízdní kola nemohou vyvážet v objemech v ětších než maximální povolené 
 
CS 12   CS množství a za ceny nižší než státem stanovené minimální ceny. Toto omezení z řetelně svědčí 
o tom, že nemohou svobodn ě a bez podstatných státních zásah ů rozhodovat o svých vývozních 
činnostech. Musejí se  totiž ucházet o ro ční množství vývozu, p řičemž výše uvedený výbor m ůže 
toto množství schválit beze zm ěn, změnit bez uvedení d ůvodů, či dokonce zamítnout. Navíc 
společnost, která v p ředchozím roce vyvezla mén ě než 5 000 jízdních kol, m ůže být 
z nabídkového řízení úpln ě vyloučena, takže pokra čování vývozní činnosti takové spole čnosti 
závisí zcela na volném uvážení uvedeného výboru. Množství a ceny jsou navíc p řísně sledovány 
státem, včetně ministerstva zahrani čního obchodu a hospodá řské spolupráce a celních orgán ů, a 
to prostřednictvím potvrzování prodejních  smluv o vývozu, na jejichž základ ě lze vydat vývozní 
licenci. To se považuje za ne popiratelný státní zásah do  obchodních rozhodnutí spole čnosti ve 
smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c) základního na řízení. Z těchto důvodů byl tento argument odmítnut. 
1.2. Rozhodnutí o statusu tržního hospodá řství v případě vyvážejících výrobc ů ve Vietnamu 
(34) Bylo zjišt ěno, že pět z dotčených spole čností působí v tzv. pr ůmyslových zónách a jedna z nich 
působí v tzv. vývozní zón ě. 
(35) Pokud jde o spole čnosti působící v pr ůmyslových zónách, bylo zjišt ěno, že vládní vyhláška 
24/2000ND-CP ze dne 31. července 2000, kterou se pr ovádí zákon o zahrani čních investicích 
ve Vietnamu, stanoví pro spole čnosti, na které se tento zákon vztahuje, obecnou povinnost 
vyvážet alespo ň 80 % jejich výroby (dále jen „vývozní  povinnost“) jakožto podmínku pro získání 
investiční licence. Dále bylo zjišt ěno, že vývozní povinnost je obsažena v investi čních licencích 
všech pěti společností působících v pr ůmyslové zón ě. 
(36) Šetření kromě toho prokázalo, že investi ční licence spole čnosti působící ve vývozní zón ě výše 
uvedenou vývozní povinnost neobsahuje. 
(37) Pět společností, které ve svých investi čních licencích mají vývozní povinnost, uvád ělo, že tato 
vývozní povinnost p řestala existovat po 7. kv ětnu 2003 díky zm ěně použitelných vietnamských 
právních p ředpisů provedené vládní vyhláškou 27/2003ND-CP (dále jen „pozm ěňující 
vyhláška“). 
(38) V tomto ohledu je t řeba uvést, že podle pozm ěňující vyhlášky lze vývozní povinnost zrušit jen za 
podmínky, že jsou spln ěny další závazné požadavky uvedené v této vyhlášce. Z toho vyplývá, že 
pozměňující vyhláška vývozní povinnost neodstranila, nýbrž jen zm ěnila požadavky, které 
musejí spole čnosti pro zrušení své vývozní povinnosti splnit. 
(39) Společnosti dále prohlašovaly, že by m ěly nárok na odstran ění vývozní povinnosti ze svých 
investičních licencí, kdyby splnily dodate čné podmínky uvedené v pozm ěňující vyhlášce. Ovšem 
podle použitelných právních p ředpisů musí investor nejprve po žádat orgán vydávající investi ční 
licence o zm ěnu jeho licence a tento orgán až následn ě změní investiční licenci investora a zruší 
jeho vývozní povinnost. 
(40) Během období šet ření orgány vydávající investi ční licence nezrušily vývozní povinnost 
v investiční licenci žádné z p ěti společností. Tyto spole čnosti tedy neprokázaly ani to, že by 
splnily ony dodate čné podmínky. 
(41) Tytéž spole čnosti rovn ěž tvrdily, že jejich ro zhodnutí byla v každém p řípadě přijímána v reakci 
na tržní signály, i kdyby se m ělo za to, že v období šet ření platila vývozní povinnost. Tato 
vývozní povinnost ovšem nejen platila b ěhem období šet ření, ale navíc byla obsažena 
v investičních licencích a zakladatelských smlouvách všech p ěti společností, a to po celé období 
 
CS 13   CS šetření. V důsledku toho byl u činěn závěr, že vývozní povinnost je t řeba považovat za podstatný 
státní zásah takové povahy, že spole čnostem fakticky brání v p řijímání rozhodnutí podle tržních 
signálů. 
(42) Dále byl u činěn závěr, že spole čnost, o níž bylo zjišt ěno, že uvedená vývozní povinnost není 
obsažena ani v její investi ční licenci ani v její zakladatelské smlouv ě, může dotčený výrobek 
prodávat jak na domácím, tak na vývozním trhu a není vystavena podstatným státním zásah ům. 
(43) Kromě toho je nutné zmínit, že v p řípadě čtyř z pěti společností, na n ěž odkazuje 34. bod 
odůvodnění a které mají vývozní povinnost, nebylo možné dosp ět k závěru, že mají jeden 
zřetelně definovaný soubor ú četních záznam ů, které jsou podrobovány nezávislému auditu 
v souladu s mezinárodními ú četními standardy a používají se pro všechny ú čely. Bylo zjišt ěno, že 
u nich existuje netransparentní systém  fakturace, pokud jde o fakturování dodávek dot čeného 
výrobku do Spole čenství. Tento systém, který zahrnuje zprost ředkovatelské spole čnosti se sídlem 
v daňových rájích a dalších místech mimo Vietnam, neumož ňuje využití pom ůcky pro audit 
se zaměřením na finan ční toky. V d ůsledku toho ú četní záznamy spole čností ve Vietnamu 
neodrážejí v ěrně základní prodejní transakce skute čně probíhající v rámci vývozu. 
(44) Proto bylo po konzultaci s poradním výborem  rozhodnuto, že stat us tržního hospodá řství bude 
přiznán spole čnosti Always, na základ ě toho, že spl ňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 
písm. c) základního na řízení, zatímco žádosti spole čností Asama, Dragon, High Ride, Liyang a 
Sheng Fa o tento status budou zamítnuty, protože tyto spole čnosti všechna uvedená kritéria 
nesplňují. 
2. Individuální zacházení 
(45) Na základ ě čl. 2 odst. 7 písm. a) základního na řízení se p ři ukládání p řípadného cla pro zem ě 
spadající do p ůsobnosti čl. 2 odst. 7 písm. a) základního na řízení stanoví celostátní clo 
s výjimkou p řípadů, kdy spole čnosti mohou prokázat, že spl ňují všechna kritéria pro individuální 
zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního na řízení. 
(46) Titíž vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu, kte ří nesplnili kritéria pro status tržního 
hospodářství, jakož i spole čnost uvedená v bodu od ůvodnění 29, požádali také o individuální 
zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního na řízení. Komise proto ov ěřila, zda žádající 
společnosti požívají, jak fakticky, tak právn ě, nezbytnou míru nezávislosti na státu p ři určování 
svých vývozních cen a množství dot čeného výrobku, které bude vyvezeno, v souladu s čl. 9 
odst. 5 písm. b) základního na řízení. 
(47) V tomto ohledu bylo zjišt ěno, že všichni vyvážející výrobci v ČLR podléhají podstatné státní 
kontrole, pokud jde o ur čování jejich vývozních cen a množství dot čeného výrobku, jak je 
vysvětleno v 31. bodu od ůvodnění. Proto byl u činěn závěr, že čínští vyvážející výrobci, kte ří 
požádali o individuální zacházení, nespl ňují požadavky nezbytné pro p řiznání individuálního 
zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního na řízení. 
(48) Co se týče vietnamských spole čností, bylo zjišt ěno, že všech p ět společností podléhá podstatné 
státní kontrole v oblasti ur čování množství dot čeného výrobku, jež je vyváženo, jak je vysv ětleno 
ve 34. až 41. bodu od ůvodnění. Tudíž byl u činěn závěr, že žádná z t ěchto pěti společností 
nesplňuje požadavky nezbytné pr o individuální zacházení. 
 
CS 14   CS 3. Běžná hodnota 
3.1 Srovnatelná zem ě 
(49) Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního na řízení je třeba běžnou hodnotu v p řípadě vyvážejících 
výrobců v ČLR a Vietnamu, kterým nebyl p řiznán status tržního hospodá řství, určit na základ ě 
cen nebo po četně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. 
(50) V oznámeních o zahájení navrhla Komise pro tento ú čel Mexiko, které posloužilo jako 
srovnatelná zem ě i při předchozím šet ření týkajícím se ČLR. 
(51) Všechny zú častněné strany dostaly p říležitost vyjád řit se k výb ěru navržené srovnatelné zem ě. 
Někteří spolupracující vyvážející výrobci ve svých vyjád řeních uvedli, že vhodn ější srovnatelnou 
zemí než Mexiko by byl Tchaj-wan nebo Indie. 
Tchaj-wan 
(52) Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že vhodn ější srovnatelnou zemí by byl Tchaj-wan, protože tato 
země byla použita p ři původním šet ření. Argumentovali také tím,  že Tchaj-wan je jedním 
z největších producent ů jízdních kol na sv ětě a má rozvinutý domácí trh, na kterém aktivn ě 
soutěží mnoho domácích výrobc ů. Kromě toho na Tchaj-wanu není do voz jízdních kol ani jejich 
dílů nijak omezen. Tchajwanské spole čnosti navíc vlastní mnoho čínských a vietnamských 
výrobců jízdních kol, a jejic h výrobní postupy i kone čné výrobky jsou proto velmi podobné jako 
u výrobců v ČLR a Vietnamu. Rovn ěž bylo uvedeno, že n ěkolik tchajwanských spole čností je za 
tímto účelem ochotno spolupracovat s Komisí. 
(53) K těmto argument ům je nejprve t řeba uvést, že Tchaj-wan je opravdu t řetím nejv ětším výrobcem 
jízdních kol na sv ětě, avšak toto jeho výrobní odv ětví je siln ě orientováno na vývoz – obvykle 
vyváží přibližně 90 % své výroby. 
(54) Na druhé stran ě je jeho domácí trh pom ěrně malý a dosti stabilní s odhadovanými zhruba 
700 000-800 000 prodanými kusy, zatímco velikos t mexického domácího trhu se odhaduje 
na přibližně 2,3 miliónu kus ů, což je třikrát více než na Tchaj-wanu. Zboží na tchajwanský trh 
navíc z velké části dodávají čínští vývozci. Pro srovnání: v ro ce 2003 Tchaj-wan dovezl asi 
470 000 jízdních kol z ČLR, která tak p ředstavovala více než polov inu velikosti jeho trhu. 
V tomto ohledu je t řeba připomenout, že p řed rokem 2001 jízdní kola  na Tchaj-wan prakticky 
dovážena nebyla. Takže zatímco p řed rokem 2001 byl tchajwanský trh v zásad ě, ne-li výhradn ě, 
zásobován místními výrobci, v sou časnosti na tomto trhu čím dál více p řevládají jízdní kola 
z ČLR nad výrobky místních výrobc ů, jejichž podíl na trhu dramaticky klesá. V d ůsledku toho je 
domácí trh výrazn ě ovlivňován dovozními cenami jízdních kol z ČLR, která jsou p ředmětem 
současného šet ření. 
(55) Navzdory tomu byly všem známým tchajwanským výrobc ům zaslány dotazníky. N ěkteré 
společnosti odpov ěděly, že by byly ochotny spolupracovat,  ale že na domácím trhu žádné 
výrobky neprodávají, protože cel ou svou výrobu vyvážejí. Vypln ěný dotazník vrátily dv ě 
společnosti. Jedna z nich však nedodala odpov ědi o dostate čné vypovídací hodnot ě, takže byla 
posouzena jako nespolupr acující. Druhá spole čnost plně spolupracovala, ale objem jejího prodeje 
na domácím trhu byl tak nízký, že by se dal z řejmě obtížně považovat za dostate čně 
reprezentativní v pom ěru k tchajwanskému trhu, celkovým čínským vývoz ům do Spole čenství 
a celkovým vietnamským vývoz ům do Spole čenství. Vzhledem k podmínkám na tchajwanském 
 
CS 15   CS trhu vysv ětleným v 54. bodu od ůvodnění by navíc nebylo možné pr odej této jediné spole čnosti 
brát jako vhodný základ pro ú čely stanovení b ěžné hodnoty. 
Indie 
(56) Jeden čínský vyvážející výrobce navrhl Indii jako a lternativní srovnatelnou zemi. Argumentoval 
tím, že náklady práce jsou v Indii podobné jako v ČLR. V tomto ohledu je t řeba uvést, že Indie 
nebyla považována za vhodnou volbu, protože jakéko li srovnání mezi jízdními koly prodávanými 
v Indii (venkovská kola prodávaná maloobchodník ům v rozloženém stavu) a koly, která čínští 
výrobci vyvážejí do Spole čenství, by bylo velmi obtížné a v každém p řípadě by si vyžádalo řadu 
úprav. Z toho d ůvodu a také proto, že existuje vhodn ější srovnatelná zem ě, totiž Mexiko, nebyla 
Indie posouzena jako vhodná srovnatelná zem ě. 
(57) Po zveřejnění závěrů jeden z vietnamských vyvážejících výrobc ů uvedl, že Komise nep ředložila 
přiměřené a důkazy podložené od ůvodnění, proč nelze jako srovnatelnou zemi využít Indii. 
Argumentoval tím, že Komise výrobc ům v Indii nezaslala dotazníky, p řestože tato zem ě 
do Společenství vyváží velká množství kvalitníc h jízdních kol, která jsou obdobnými výrobky 
navzdory záv ěrům Komise, že jde o „venkovská  kola prodávaná maloobchodník ům v rozloženém 
stavu“. 
(58) V tomto ohledu je t řeba nejprve uvést, že brzy po zahájení řízení navrhl Indii za srovnatelnou 
zemi jen jeden vyvážející výrobce z ČLR a tento návrh nebyl dostate čně odůvodněn, protože 
jediným p ředloženým argumentem byla podobnost náklad ů práce v ČLR a Indii. Vývoz jízdních 
kol z Indie do Spole čenství navíc není relevantní činitel při rozhodování o vhodnosti Indie jako 
srovnatelné zem ě. Není zpochyb ňováno, že jízdní kola prodávaná na indickém domácím trhu 
jsou obdobné výrobky ve vztahu k t ěm, která dot čené země vyvážejí do Spole čenství. 
Z dostupných informací však vyplývalo, že vzhledem k typ ům jízdních kol prodávaným na 
indickém domácím trhu by bylo t řeba provést řadu úprav, takže jakékoli srovnání by bylo 
nespolehlivé. Z t ěchto důvodů a při neexistenci jiných, podložen ějších informací nebyla možnost 
vybrat Indii dále zkoumána, prot ože byly k dispozici údaje o vhodn ější srovnatelné zemi, tj. 
Mexiku. Na tomto základ ě byl uvedený argument odmítnut. 
Mexiko 
(59) Dotazníky byly zaslány všem známým mexickým výrobc ům. Plně spolupracovaly dv ě 
společnosti, které vrátily vypln ěný dotazník a souhlasily s ov ěřením odpov ědí ve svých 
prostorách. Prodej t ěchto dvou výrobc ů na domácím trhu p ředstavuje p řibližně třetinu mexického 
trhu, jehož velikost se odhaduje zhruba na 2,3 miliónu kus ů. Bylo zjišt ěno, že velký po čet 
výrobců a asi dvacet velkých dovozc ů působí v konkuren čním prost ředí. Jízdní kola dovezená 
v roce 2003 pocházela hlavn ě z Tchaj-wanu (více než 50 %), Uruguaye (20 %), Spojených stát ů a 
Jižní Koreje. Na dovoz p řitom připadalo asi 5 % domácího trhu. K tomuto procentnímu podílu je 
ještě třeba připočítat jízdní kola, jež na domácím trhu prodávají dovozci, kte ří je kompletují 
z dovezených díl ů. 
(60) V této souvislosti je t řeba uvést, že v roce 2003 bylo do Mexika dovezeno p řibližně 465 000 díl ů 
jízdních kol v hodnot ě 79 milión ů EUR, přičemž zhruba t řetinu z nich, v hodnotovém vyjád ření, 
dovezlo dvanáct velkých dovozc ů/kompletujících dovozc ů (zdroj: Mexické sdružení výrobc ů 
jízdních kol – ANAFABI). Na druhé stran ě vývoz jízdních kol z Mexika v roce 2003 
představoval asi 60 % hodnoty dovozu do Mexika (zdr oj: oficiální mexické statistiky), což podle 
odhadů znamená asi 50 000 až 70 000 kus ů. Zdá se tedy, že velká část dovezených sou částí 
 
CS 16   CS jízdních kol byla použita bu ď v rámci poprodejních služeb ( opravy), nebo pro montáž jízdních 
kol a jejich prodej na domácím trhu. 
(61) Někteří vyvážející výrobci poukazovali na  to, že v Mexiku existují t ěžkopádné postupy 
pro evidenci dovoz ů, které zvyšují cenu dováženého zboží.  Argumentovali také tím, že tento 
evidenční systém zp ůsobuje deformace trhu v mexickém odv ětví jízdních kol. Dále prohlašovali, 
že v Mexiku existuje jen omezená domácí konkurence vzhledem k tomu, že osm velkých výrobců, členů Mexického sdružení výrobc ů jízdních kol (ANAFABI), vyrábí více než 75 % 
místní výroby, a má tedy významnou moc ur čovat ceny na domácím trhu. Krom ě toho bylo 
argumentováno tím, že mexi čtí výrobci jízdních kol podléhají omezení, pokud jde o množství 
výrobků, které mohou prodat na domácím trhu, proto že mexický zákon o takzvaných programech 
Maquiladora domácím výrobc ům údajně ukládá pln ění určitých výkonnostních požadavk ů. 
V rámci t ěchto program ů prý platí, že pokud chce n ějaká spole čnost bezceln ě dovážet suroviny 
pro následný vývoz, musí každoro čně vyvézt alespo ň 30 % své celkové výroby. 
(62) Ohledně evidence dovoz ů je především t řeba konstatovat, že a čkoli takové postupy mohou 
do určité míry zvyšovat komplikovanost a časovou náro čnost dovozu, bylo zjišt ěno, že v každém 
případě probíhá významný dovoz jízdních kol a jejich díl ů na mexický trh, čímž je zajišt ěna 
konkuren ční situace na trhu. Možný vliv t ěchto postup ů na trh, pokud ex istuje, rozhodn ě není 
přímo měřitelný a nelze jej v dané souvislosti považovat za re levantní. Na druhé stran ě pokud jde 
o domácí hospodá řskou sout ěž, je třeba uvést, že na trhu p ůsobí asi dvanáct velkých výrobc ů, 
velký počet menších spole čností, které vyráb ějí a/nebo kompletují jízdní kola, a velký po čet 
dovozců/kompletujících dovozc ů jízdních kol a jejich díl ů. Všechny uvedené hospodá řské 
subjekty spolu navzájem sout ěží, což potvrzuje existenci siln ě konkuren čního prost ředí 
na mexickém trhu. Tvrzení o moci velkých výrobc ů sdružených v ANAFABI ur čovat ceny 
na domácím trhu nebylo doloženo a šet ření neodhalilo nic, co by je mohlo podpo řit. Skutečnost, 
že určitý počet velkých výrobc ů zásobuje velkou část domácího trhu, není sama o sob ě důkazem 
o moci ur čovat ceny. V této so uvislosti je také t řeba upozornit na zjišt ění, že oba šet ření mexičtí 
výrobci, na které p řipadá asi t řetina celkové mexické výroby, realizují v pr ůměru nízké zisky 
z podnikání s jízdními koly (nižší než b ěžný zisk dosahovaný žadatelem na trhu Spole čenství 
při nepřítomnosti dumpingu p ůsobícího újmu z dot čených zemí), nikoli tedy vysoké zisky, jež by 
se daly očekávat v p řípadě, že by tito výrobci ovládali mexický trh. 
(63) K otázce program ů Maquiladora je t řeba uvést, že podle zjišt ění Komise žádný z obou 
spolupracujících mexických výrobc ů neplatí žádná antidump ingová cla z dovozu díl ů jízdních 
kol, který pokrývá jejich spot řebu při výrobě jízdních kol až z 60 % a pochází hlavn ě z ČLR 
a Tchaj-wanu. Ob ě společnosti přitom prodávají hlavní část své výroby na domácím trhu. 
Vyvážel jen jeden z mexických výrobc ů, který vývozem realizoval nanejvýš 10 % svého 
celkového prodeje. Od roku 2000 je odv ětví jízdních kol zahrnuto do tzv. „mexických program ů 
odvětvové podpory“ (PROSEC), které mexi cká vláda zavedla vyhláškou zve řejněnou dne 
30. října 2000. Programy PROSEC se vz tahují na firmy, které vyráb ějí hotové výrobky za řazené 
do programu podpory konkrétního odv ětví, a na dovážené vstupy uvedené v tomto programu. 
Vyhláška výslovn ě nespojuje osvobození od cla či snížení cla s vývozem . Všichni schválení 
výrobci mohou dovážet suroviny a strojní za řízení uvedené ve vyhlášce, pokud je používají p ři 
výrobě určitých vymezených výrobk ů. Přitom se nijak nerozlišuje podle kone čného určení 
dovezeného zboží (domácí nebo vývozní trh). V tomto ohledu je také pot řeba uvést, že nebylo 
zjištěno, že by uvedení dva spol upracující výrobci platili z dovozu surovin použitých 
v konečných výrobcích ur čených pro domácí trh krom ě cla ještě jiné poplatky. 
(64) Jeden spolupracující dovozce uvedl, že náklady práce v Mexiku jsou t řikrát vyšší než náklady 
práce ve Vietnamu. V d ůsledku toho jsou výrobní náklady i prodejní ceny kone čného výrobku 
 
CS 17   CS v Mexiku vyšší než ve Vietnamu. Proto tedy Me xiko není vhodnou srovnatel nou zemí. K tomu je 
třeba poznamenat, že Vietnam je považován za zemi s hospodá řstvím v procesu transformace. 
Náklady práce u vietnamských výrobc ů, kterým nebyl p řiznán status tržního hospodá řství, nejsou 
ceny určované volným trhem, tj. tyto ceny nejsou výsledkem p ůsobení tržních sil. Ú čelem toho, 
že se vůbec využívá srovnatelná zem ě, je přitom práv ě odstranit ú činky takových netržních cen 
na náklady spole čností. Na tomto základ ě byl tento argument odmítnut. 
(65) Konečně bylo prohlášeno, že mezi mexickým odv ětvím jízdních kol a tímto odv ětvím v ČLR 
existují podstatné rozdíly, které vycházejí p ředevším z používaných surovin a podmínek p řístupu 
k těmto surovinám. Pokud jde o používané suroviny, bylo argumentováno tím, že mexi čtí výrobci 
vyrábějí pouze pevné rámy, zatímco čínští výrobci vyráb ějí také odpružené rámy. S ohledem na 
podmínky p řístupu k surovinám v Mexiku bylo udává no, že nejsou srovnatelné s podmínkami 
v ČLR, protože díly jízdních kol dostupné na domácím trhu se vyráb ějí zastaralou technologií. 
Navíc díly jízdních kol dovážené z ČLR podléhají antidumpingovému clu ve výši 144 %, což 
vede k nep řiměřeně vysokým náklad ům. 
(66) Co se týče rozdílů ohledně surovin a podmínek p řístupu k surovinám, je t řeba konstatovat, že 
šetření neprokázalo rozdíly mezi jízdními koly od mexických, čínských a vietnamských výrobc ů. 
Mexičtí výrobci vyráb ějí i jízdní kola s odpruženými rámy a díly jízdních kol jsou zásobováni 
především z ČLR a Tchaj-wanu. Pokud jde o antidumpingové clo z dovozu díl ů jízdních kol 
uvedené v 63. bodu od ůvodnění, takové clo se z dovozu díl ů jízdních kol neodvádí. Tento 
argument byl tedy odmítnut. 
(67) Vzhledem k výše uvedenému lze mexický tr h považovat za repre zentativní a konkuren ční. Proto 
byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná zem ě. 
3.2 Stanovení b ěžné hodnoty ve srovnatelné zemi 
(68) Poté, co bylo Mexiko zvoleno za srovnatelnou zemi, byla vypo čtena běžná hodnota na základ ě 
údajů ověřených v prostorách dvou spolupracujících mexických výrobc ů. Podle 
čl. 2 odst. 7 písm. a) základního na řízení byla b ěžná hodnota pro čínské a vietnamské výrobce, 
kterým nebyl p řiznán status tržního hospodá řství, stanovena na základ ě ověřených informací 
získaných od výrobc ů ve srovnatelné zemi, tj. na základ ě cen zaplacených nebo splatných na 
domácím trhu Mexika za srovnatelné typy výrobk ů nebo podle po četně zjištěné hodnoty 
srovnatelných typ ů výrobků v Mexiku. 
(69) Prodej obdobného výrobku dv ěma mexickými výrobci na domácím trhu byl shledán 
reprezentativním, protože p ředstavuje významný pr ocentní podíl v pom ěru k vývozu dot čeného 
výrobku do Spole čenství, který uskute čňují vyvážející výrobci v ČLR a Vietnamu. 
(70) Bylo také prošet řeno, zda lze domácí prodej jednotlivých typ ů výrobku považovat za prodej 
v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskových prodej ů dotčeného typu 
nezávislým odb ěratelům. V případech, kdy objem prodeje ur čitého typu výrobku za čistou 
prodejní cenu rovnou náklad ům na jednotku nebo vyšší p ředstavoval více než 80 % celkového 
objemu prodeje tohoto typu a kdy vážená pr ůměrná cena tohoto typu byla rovna náklad ům na 
jednotku nebo vyšší, byla b ěžná hodnota založena na skute čné domácí cen ě, vypočítané jako 
vážený pr ůměr cen všech domácích prodej ů tohoto typu výrobku uskute čněných během období 
šetření, a to bez ohledu na to, zd a byly tyto prodeje ziskové. 
(71) V případech, kdy objem ziskových prodej ů určitého typu výrobku p ředstavoval 80 % nebo mén ě, 
avšak alespo ň 10 % z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo kdy vážená pr ůměrná cena 
 
CS 18   CS těchto prodej ů byla nižší než náklady na jednotku, byla b ěžná hodnota založena na skute čné 
domácí cen ě, vypočítané jako vážený pr ůměr pouze ziskových prodej ů tohoto typu výrobku. 
(72) U těch typů výrobku, kde objem ziskových prodej ů představoval mén ě než 10 % celkového 
objemu prodeje tohoto typu na domácím trhu, se m ělo za to, že dot čený typ výrobku nebyl 
prodáván v b ěžném obchodním styku, a b ěžná hodnota proto nemohla být založena na domácích 
cenách v Mexiku. 
(73) U vyvážených typ ů výrobku, které bu ď nebyly v Mexiku prodávány v b ěžném obchodním styku 
nebo je mexi čtí výrobci na svém domácím trhu v ůbec neprodávali, byly použity po četně zjištěné 
běžné hodnoty. 
(74) V případě vyvážených typ ů výrobku, u nichž nebyly odpoví dající typy výrobku prodávány 
na mexickém domácím trhu v b ěžném obchodním styku, byla b ěžná hodnota stanovena podle 
čl. 2 odst. 3 základního na řízení, tedy na základ ě váženého pr ůměru vlastních výrobních náklad ů 
každého výrobce s p řipočtením přiměřené částky na prodejní, správn í a režijní náklady a za 
zisky. Prodejní, správní a režijní nákl ady a zisk byly stanoveny na základ ě váženého pr ůměru 
prodejních, správních  a režijních náklad ů vynaložených a zisku dosaženého každým 
ze spolupracujících mexických výrobc ů u jejich domácích prodej ů obdobného výrobku v b ěžném 
obchodním styku. U vyvážených typ ů výrobku, které nebyly prodávány na domácím trhu 
v Mexiku, se p ři početním zjiš ťování běžných hodnot použily výrobní náklady na podobné typy 
výrobků, přičemž byly náklady p říslušně upraveny v zájmu zohledn ění rozdílů ve fyzických 
vlastnostech mezi nimi a vyváženými typy. 
3.3 Stanovení b ěžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce, kterému byl p řiznán status tržního 
hospodářství 
(75) V souladu s čl. 2 odst. 2 základního na řízení Komise nejprve zkoum ala, zda byly prodeje 
obdobného výrobku nezávislým odb ěratelům uskutečněné společností Always na domácím trhu 
reprezentativní, tj . zda celkový objem t ěchto prodej ů činil 5 % nebo více z celkového objemu 
odpovídajících prodej ů v rámci vývozu do Spole čenství. 
(76) Bylo zjišt ěno, že spole čnost Always obdobný výrobek na do mácím vietnamském trhu v ůbec 
neprodávala. P ři neexistenci domácího prodeje tak byla b ěžná hodnota stanovena v souladu 
s čl. 2 odst. 3 základního na řízení, tj. na základ ě výrobních náklad ů v zemi původu s připočtením 
přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. 
(77) Jelikož spole čnost Always neuskute čnila žádné prodeje dot čeného výrobku ani výrobk ů stejné 
kategorie na domácím trhu ve Vietnamu, byly částky prodejních, správních a režijních náklad ů 
a zisků, které se m ěly připočítat k výrobním náklad ům společnosti Always, stanoveny v souladu 
s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního na řízení. Tyto částky tedy vycházejí z váženého pr ůměru 
prodejních, správních  a režijních náklad ů vynakládaných a váženého pr ůměru zisků 
dosahovaných v b ěžném obchodním styku výrobci v Mexiku. V této situaci byla tato metoda 
považována za vhodnou, protože Mexický trh je  považován za reprezentativní a konkuren ční. 
(78) Společnost Always tvrdila, že p ři neexistenci prodeje na domácím trhu by m ěly být běžné 
hodnoty ur čeny na základ ě informací o vývozních prodejích do t řetích zemí. V tomto ohledu je 
třeba konstatovat, že první možností, kterou čl. 2 odst. 3 základního na řízení uvádí pro p řípady 
neexistence domácích prodej ů, je početní zjištění běžných hodnot na základ ě výrobních náklad ů 
v zemi původu. Použití po četně zjištěné běžné hodnoty místo vývozních cen pro t řetí země, 
jakožto základ pro stanovení b ěžné hodnoty, je také postup, kterým se Spole čenství v p řípadě 
 
CS 19   CS chybějícího reprezentati vního prodeje na domácím trhu konzistentn ě řídí. Krom ě toho je 
konstatováno, že vývozní prodej do t řetích zemí se m ůže rovněž uskutečňovat za dumpingové 
ceny. Daná spole čnost navíc v žádné fázi šet ření neposkytla úplné informace o svém prodeji do 
třetích zemí, takže pro stanovení b ěžných hodnot na tomto základ ě nebyly k dispozici žádné 
informace. V d ůsledku toho bylo uvedené tvrzení odmítnuto a b ěžné hodnoty byly po četně 
zjištěny podle první možnosti stanovené v čl. 2 odst. 3 základního na řízení. 
(79) Společnost Always dále prohlašovala, že p ři stanovování p řiměřeného zisku v rámci ur čení její 
běžné hodnoty nem ěly být vy řazovány prodeje, které se ve srovnatelné zemi uskute čnily jinak 
než v běžném obchodním styku. Podle an alogie s úvodním pododstavcem čl. 2 odst. 6 však tento 
požadavek nebylo možné p řijmout, protože kdyby byla spole čnost uskute čnila prodeje na svém 
domácím trhu, pak by p ři početním zjiš ťování běžných hodnot zisky vycházely z jejích údaj ů 
o výrobě a prodeji v b ěžném obchodním styku. Bylo tedy zcela p řiměřené, jestliže p říslušné 
instituce p ři použití čl. 2 odst. 6 písm. c) základního na řízení pracovaly se zisky mexických 
výrobců dosaženými v rámci prodeje na jejich domácím trhu v b ěžném obchodním styku. 
Vývozní cena 
3.4 ČLR 
(80) Šetření prokázalo, že odb ěrateli vyvážejících výrobc ů v ČLR zařazených do vzorku byly jak 
nespřízněné společnosti, tak i spole čnosti ve spojení ve Spole čenství. 
(81) U vývozů, které od vyvážejících výrobc ů zařazených do vzorku sm ěřovaly přímo k nezávislým 
odběratelům ve Spole čenství, byly vývozní ce ny stanoveny na základ ě cen zaplacených nebo 
splatných za dot čený výrobek, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního na řízení. 
(82) Pokud jde o prodeje uskute čněné prostřednictvím sp řízněných dovozc ů ve Spole čenství, byla 
vývozní cena po četně zjištěna na základ ě ceny dalšího prodeje prvním nezávislým odb ěratelům. 
Bylo provedeno o čištění o veškeré náklady vynaložené t ěmito dovozci v období mezi dovozem a 
dalším prodejem, v četně prodejních, správních a režijních náklad ů a cel, a bylo zohledn ěno 
přiměřené ziskové rozp ětí v souladu s čl. 2 odst. 9 základního na řízení. Pro tento typ trhu bylo za 
přiměřené považováno ziskové rozp ětí ve výši 5 %, o kterém bylo navíc zjišt ěno, že odpovídá 
zisku nesp řízněných dovozc ů. 
(83) Jeden spolupracující vyvážející výrobce uvád ěl, že při výpočtu jeho vývozní ceny by 
se v souladu s čl. 11 odst. 10 základního na řízení nem ělo odečítat platné antidumpingové clo 
jakožto náklad vynaložený mezi dovozem a da lším prodejem. Argumentoval tím, že když 
se od jeho cen dalšího prodeje ode čtou všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším 
prodejem s výjimkou antidumpingového cla, takto zjišt ěné vývozní ceny jsou stále podstatn ě 
vyšší než b ěžná hodnota, a antidumpingové clo je tudíž náležit ě promítnuto do ceny dalšího 
prodeje. Ceny dalšího prodeje js ou navíc sjednávány na základ ě doporučených maloobchodních 
cen s ode čtením příslušné přirážky prodejce, takže antidumpingové clo je pat řičně zohledněno 
i v pozdějších prodejních cenách. 
(84) K tomu je t řeba uvést, že tvrzení této spole čnosti ohledn ě promítnutí antidumpingového cla 
do jejích cen dalšího prodeje s odkazem na b ěžnou hodnotu není považováno za relevantní, 
protože p ři použití čl. 11 odst. 10 záleží na tom, jak se clo promítlo do zvýšení cen dalšího 
prodeje a pozd ějších prodejních cen ve Spole čenství, a nikoli na tom, jak se m ění vývozní ceny 
ve srovnání s b ěžnou hodnotou. Jelikož spole čnost nepředložila žádné d ůkazy o pohybu cen 
dalšího prodeje či následných cen s odkazem na své vývozní ceny zjišt ěné při předchozích 
 
CS 20   CS šetřeních, které by nezvratn ě prokazovaly, že se výše pla cených antidumpingových cel skute čně 
odrazila v cenách dalšího prodeje, muselo být její tvrzení odmítnuto. 
3.5 Vietnam  
(85) Všechny vývozní prodeje spole čnosti, které byl p řiznán status tržního hospodá řství, byly 
uskutečněny prostřednictvím sp řízněných obchodník ů ve třetích zemích, kte ří výrobky prodávali 
nezávislým odb ěratelům ve Spole čenství. Vývozní cena byla proto stanovena na základ ě ceny 
dalšího prodeje nezávislým odb ěratelům ve Spole čenství. 
(86) Pro vyvážející výrobce, kterým nebyl p řiznán status tržního hospodá řství, bylo nutné vývozní 
cenu stanovit na základ ě dostupných informací, protože vývozní ceny n ěkterých výrobc ů nebyly 
považovány za spolehlivé. P ři určování vývozní ceny proto nebyly vzaty v úvahu vývozní ceny 
těch vyvážejících výrobc ů, na které odkazuje 43. bod od ůvodnění, a pro tento ú čel byly použity 
pouze vývozní ceny toho výrobce, jehož vývozní  ceny byly posouzeny jako spolehlivé. 
4. Srovnání 
(87) Za účelem zajišt ění spravedlivého srovnání mezi b ěžnou hodnotou a vývozní cenou byly 
v souladu s čl. 2 odst. 10 základního na řízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovliv ňující 
srovnatelnost cen. Na tomto základ ě byly v příslušných p řípadech provedeny úpravy s ohledem 
na nepřímé daně, slevy, obchodní úrove ň, dopravu (v četně manipula čních poplatk ů), přepravné a 
pojištění u námo řní dopravy, balení a úv ěrové náklady. Úpravy vývozní ceny zohled ňující 
vnitrostátní p řepravné ve vyvážející zemi a úv ěrové náklady byly provedeny na základ ě nákladů 
zjištěných ve srovnatelné zemi, a to u spole čností, kterým nebyl p řiznán status tržního 
hospodářství. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního na řízení byly úpravy provedeny 
v případech, kdy byly vývozní prodeje uskute čňovány prost řednictvím spole čnosti ve spojení 
v zemi, která není dot čenou zemí ani sou částí Spole čenství. 
(88) Organizace CCCME a vyvážející výrobci v ČLR prohlašovali, že pr ovedené úpravy zohled ňující 
vnitrostátní p řepravné a úrokové saz by související s úv ěrovými náklady, zjišt ěné ve srovnatelné 
zemi, nebyly od ůvodněné, protože šet ření neprokázalo neexiste nci podmínek tržního 
hospodářství ve vztahu k t ěmto náklad ům, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobc ům. 
V tomto ohledu je zapot řebí uvést, že všechny žádosti s polupracujících vyvážejících výrobc ů 
v ČLR o status tržního hospodá řství byly zamítnuty, tj. byl o shledáno, že tyto spole čnosti 
nepůsobí v podmínkách tržního hospodá řství. Náklady vzniklé t ěmto spole čnostem tak nebylo 
možné použít, protože nevycházejí ze situace, v níž p řevládají podmínky tržního hospodá řství. 
Na tomto základ ě byl tento argument odmítnut. 
(89) Vietnamské spole čnosti tvrdily, že neod ůvodněná byla úprava zohled ňující provize, provedená 
podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Spole čnosti vysv ětlovaly, že sp řízněné obchodní firmy sídlící 
v třetích zemích jsou spole čnosti existující jen „ na papíře“ (tj. spole čnosti bez zam ěstnanců, 
které nemají žádnou funkci a nevyvíjejí žádnou činnost), které by m ěly být považovány za jediný 
hospodářský subjekt s vyvážejícími výrobci ve Vietna mu. Zde je nutné konstatovat, že tyto 
obchodní firmy vystavují faktury odb ěratelům ve Spole čenství a p řijímají od nich platby. Dále je 
třeba uvést, že prodeje provád ěné těmito spřízněnými obchodními firmami zahrnují obchodní 
přirážku. V p řípadech, kdy tyto sp řízněné obchodní firmy m ěly auditované ú čty, bylo možné 
zjistit, že tato p řirážka je ješt ě vyšší než částka, o niž byla cena upraven a. Toto tvrzení bylo tedy 
odmítnuto a úprava ponechána na úrovni 5 %, tedy úrovni, jež byla považována za p řiměřeně 
odrážející provize placené nezávislým zprost ředkovatel ům obchodujícím s dot čeným výrobkem. 
 
CS 21   CS 5. Dumpingové rozp ětí 
5.1 ČLR 
(90) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního na řízení bylo dumpingové rozp ětí stanoveno na základ ě 
srovnání mezi váženým pr ůměrem běžné hodnoty a váženým pr ůměrem vývozních cen 
u jednotlivých typ ů výrobku. Srovnání b ěžné hodnoty s vývozní cenou u vyvážejících výrobc ů 
v ČLR zařazených do vzorku prokázalo, že b ěhem období šet ření existovalo dumpingové rozp ětí 
ve výši 36,8 %. Toto dumpingové rozp ětí bylo připsáno všem spolupracujícím spole čnostem, tj. 
zařazeným i neza řazeným do vzorku. 
(91) Srovnání údaj ů o vývozu do Spole čenství, které poskytli spol upracující vyvážející výrobci v ČLR 
(zařazení i neza řazení do vzorku), s celkovým objemem dovozu podle statistických údaj ů 
Eurostatu ukázalo, že míra spolupráce je nízká, protože objem vývozu b ěhem období šet ření 
představoval jen 54 % celkového dovozu Spole čenství z ČLR. Pro objemy vývozu 
nespolupracujících čínských vyvážejících výrobc ů proto byla míra dumpingu stanovena 
na základ ě dvou kategorií dot čeného výrobku (viz 20. bod od ůvodnění) s nejvyšším 
dumpingovým rozp ětím stanoveným u vyvážejících výrobc ů zařazených do vzorku. Tento postup 
byl považován za správný, protože nebyla zjišt ěna žádná známka toho, že by n ěkterý 
z nespolupracujících výrobc ů výrobek dodával s menší mírou dumpingu než vyv ážející výrobci 
zařazení do vzorku. 
(92) Konečně bylo vypo čítáno průměrné celostátní dumpingové rozp ětí, přičemž jako váhový faktor 
byla použita hodnota CIF u každé z obou skupin vývozc ů, tj. spolupracujících 
a nespolupracujících. Stanovené  celostátní dumpingové rozp ětí, vyjádřené jako procentní podíl 
z ceny CIF na hranice Spole čenství před clem, činí 48,5 %. 
(93) Obchodní komora CCCME prohlásila, že p řístup použitý pro ur čení dumpingového rozp ětí 
nespolupracujících vyvážejících výrobc ů není konzistentní s metodikou, kterou Komise použila 
při předchozím šet ření týkajícího se p řezkumu p řed pozbytím platnosti ohledn ě dovozu jízdních 
kol z Číny, což by mohlo vést k nep řiměřeně umělým výsledk ům v rámci jednoho řízení. Pro 
výpočet dumpingového rozp ětí nespolupracujících vyvážejících výrobc ů byla při předchozím 
šetření týkajícím se p řezkumu p řed pozbytím platnosti použita metodika vycházející z pr ůměrné 
vývozní ceny u všech transakcí podle údaj ů Eurostatu po ode čtení vývozu spolupracujících 
výrobců. CCME dále tvrdila, že p ři určování celkového dumpingu na základ ě předpokladu, že 
nespolupracující spole čnosti se nedopoušt ěli dumpingu dot čeného výrobku v menší mí ře než 
spolupracující vyvážející výrobci,  Komise nevzala v úvahu konkrétní typy výrobku vyvážené 
nespolupracujícími vyvážejícími výrobci, p řestože podle čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního 
nařízení a odstavce 7 p řílohy II antidumpingové dohody WTO by m ěly být dostupné informace 
použity se zvláštní obez řetností. 
(94) V této souvislosti je nejprve t řeba konstatovat, že metodika použitá p ři předchozím šet ření 
týkajícím se p řezkumu p řed pozbytím platnosti byla považována za vhodnou za ú čelem 
stanovení, zda se bude dumping pravd ěpodobně opakovat. V tomto ohledu p říslušné instituce 
usoudily, že dumpingové rozp ětí není nutné stanovovat naprosto p řesně, protože se toto rozp ětí 
nebude používat v praxi. P ři současném šet ření však bylo nutné vypo čítat dumpingové rozp ětí 
s větší přesností. Za tímto ú čelem byly objemy vývozu nespolupracujících čínských výrobc ů 
stanoveny s využitím údaj ů Eurostatu. Pokud jde o vývozní cenu, nebyla čísla z Eurostatu 
považována za vyhovující zdroj informací, protože konkrétní typy výrobku vyvážené 
nespolupracujícími spole čnostmi nebyly známy, a jakékoli srovnání s váženým pr ůměrem běžné 
hodnoty stanoveným pro srovnatelnou zemi by tedy nezbytn ě přiměřeným způsobem neodráželo 
 
CS 22   CS dumpingové rozp ětí těchto vývozc ů. Kromě toho kdyby se použila metodika navrhovaná 
organizací CCCME, celkové dumpingové rozp ětí by bylo podstatn ě větší, konkrétn ě více než 
dvojnásobné. Za vhodn ější tedy bylo považováno použití dvou kategorií dot čeného výrobku, 
u nichž bylo pro vyvážející výrobce za řazené do vzorku stanoveno nejv ětší rozpětí, což je 
v souladu s čl. 18 odst. 6 a čl. 6 odst. 8 základního na řízení i odstavcem 7 p řílohy II 
antidumpingové dohody WTO. Na základ ě výše uvedeného byl tento argument odmítnut. 
5.2 Vietnam  
(95) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního na řízení bylo dumpingové rozp ětí stanoveno na základ ě 
srovnání mezi váženým pr ůměrem běžné hodnoty a váženým pr ůměrem vývozních cen 
u jednotlivých typ ů výrobku. Ze srovnání b ěžné hodnoty a vývozní ceny u vietnamského 
vyvážejícího výrobce, kterému byl p řiznán status tržního hospodá řství, vyplynula existence 
dumpingového rozp ětí v období šet ření, a to ve výši 15,8 %. 
(96) Srovnání údaj ů o vývozu do Spole čenství, které poskytli vietnamští vyvážející výrobci, 
s celkovým objemem dovozu pocházejícího z Viet namu ukázalo, že míra spolupráce je vysoká, 
protože objem vývozu b ěhem období šet ření představoval více než 95 % celkového dovozu 
Společenství z Vietnamu. 
(97) Jelikož byla míra spolupráce vysoká, jak je uvedeno v 96. bodu od ůvodnění, bylo pr ůměrné 
celostátní dumpingové rozp ětí stanoveno na základ ě váženého pr ůměru dumpingových rozp ětí 
těch spolupracujících vyvážejících výrobc ů, kterým nebyl p řiznán status tržního hospodá řství ani 
individuální zacházení a jejichž informace o vývozních cenách bylo možné považovat za 
spolehlivé, jak je uvedeno v 85. bodu od ůvodnění. Celostátní dumpingové rozp ětí ve výši 
34,5 %, vyjád řené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Spole čenství před clem, bylo tedy 
připsáno všem ostatním vyvážejícím výrobc ům ve Vietnamu. 
D. ÚJMA 
1. Důsledky jednání narušujícího hospodá řskou sout ěž 
(98) V průběhu šetření bylo zjišt ěno, že dvě dceřinné spole čnosti, Batavus N.V. a Koga N.V., jednoho 
z výrobců ve Spole čenství zařazených do vzorku, totiž Accel l Group N.V., byly pokutovány 
nizozemskými orgány pro hospodá řskou sout ěž7 za účast na jednání narušujícím hospodá řskou 
soutěž. Protiprávní jednání spo čívalo v uzav ření dohody mezi uvedenými dv ěma dceřinnými 
společnostmi, dalšími dv ěma výrobci ve Spole čenství (neza řazenými do vzorku) a spole čností 
Giant Europe B.V., spole čností ve spojení s čínským vývozcem Giant China Co. Ltd. o 
společných cenících s minimálními cenami jízdníc h kol (cenový kartel), která byla uplat ňována 
v maloobchodních distribu čních kanálech na nizozemském trhu s jízdními koly. Zde je t řeba 
poznamenat, že spole čnost Accell Group N.V. podala rozklad k nizozemským orgán ům pro 
hospodářskou sout ěž proti jeho rozhodnutí o cenovém kartelu. 
(99) Cenový kartel se týkal cyklistické sezóny 2001 (1. zá ří 2000 až 31. srpen 2001). Období 
pro zkoumání dumpingu a zp ůsobené újmy v rámci sou časných šet ření trvalo od 1. dubna 2003 
do 31. března 2004 a zkoumání trend ů podstatných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 
2000 do konce období šet ření. Období, kdy došlo k je dnání narušujícímu hospodá řskou sout ěž, a 
posuzované období se tedy p řekrývají. 
                                                 
7 Rozhodnutí ú řadu Nederlandse Mededingingsautoritet č. 1615/691 ze dne 21. dubna 2004. 
 
CS 23   CS (100)  Vzhledem k výše uvedenému nelze vylou čit, že jednání narušující hospodá řskou sout ěž mělo 
během části posuzovaného období ur čitý vliv na část trhu Spole čenství, tj. nizozemský trh, a tedy 
i na ukazatele újmy výrobc ů ve Spole čenství zapojených do kartelu. V p řípadech, kdy orgány 
veřejné moci p řijaly rozhodnutí o cenovém kartelu, se obvykle uplat ňuje obzvlášt ě opatrný 
přístup, i když byl proti takovému  rozhodnutí použit opravný prost ředek, o kterém dosud nebylo 
rozhodnuto. Aby se zamezilo poc hybnostem, zda celkové výsledky spole čnosti Accell Group 
N.V, tedy jednoho z výrobc ů ve Spole čenství zařazených do vzorku, nemohly být ovlivn ěny 
jednáním narušujícím hospodá řskou sout ěž některých jeho dce řiných spole čností, bylo 
rozhodnuto vy řadit tohoto výrobce z analýzy újmy, a to navzdory zjišt ění, že na jednání 
narušujícím hospodá řskou sout ěž se podílely jen n ěkteré členské spole čnosti skupiny. Pokud jde 
o jednání narušující hospodá řskou sout ěž dvou dalších výrobc ů ve Spole čenství, kte ří se kartelu 
rovněž účastnili, se uvádí, že nebyli za řazeni do vzorku výrobc ů ve Spole čenství. Vzhledem 
k tomu, že kartel byl založen na spole čných minimálních cenách, je pravd ěpodobné, že vliv 
kartelu na výsledky t ěchto dvou výrobc ů by se projevil v jejich cenách a mí ře zisku. Jelikož u 
výrobců ve Spole čenství, kte ří nebyli za řazeni do vzorku, se cenové trendy a trendy ziskovosti 
neposuzovaly, ú čast těchto dvou spole čností na kartelu nemá žádný vliv na analýzu újmy. Dále 
bylo posuzováno, zda jednání narušující hospodá řskou sout ěž na části trhu Spole čenství nemohlo 
mít dopad také na výsledky ostatních výrobc ů ve Spole čenství zařazených do vzorku. Bylo však 
zjištěno, že činnost těchto výrobc ů na nizozemském trhu byla b ěhem posuzovaného období velmi 
omezená (mén ě než 1 % prodaných kus ů). Spotřeba na nizozemském trhu krom ě toho 
představuje jen 7 % celkové spot řeby Spole čenství a kartel navíc trval jen velmi krátkou dobu. 
Proto není považováno za nutné upravovat záv ěry o újmě vzhledem k výsledk ům těchto ostatních 
výrobců. 
(101)  Posouzeno bylo také, zda by byla s ituace z hlediska újmy podstatn ě jiná, kdyby analýza újmy 
zahrnovala i spole čnost Accell Group N.V. Bylo však zjišt ěno, že i kdyby se vzaly v úvahu údaje 
o společnosti Accell Group N.V., trendy újmy by se celkov ě nelišily od trend ů popsaných níže. 
(102)  Kartel existoval v cyklistické sezón ě 2001, a ú čast společnosti Giant Europe B.V. na n ěm tedy 
neměla žádný vliv na zjišt ění o jejím sp řízněném vývozci, která se týkala období šet ření 
současného antidumpingového řízení. 
2. Výroba ve Spole čenství 
(103)  V průběhu současného šet ření bylo zjišt ěno, že jízdní kola byla vyráb ěna těmito spole čnostmi: 
– 8 výrobců zařazených do vzorku; 
– 12 dalších výrobc ů ve Společenství, kte ří také podávali podn ět; 
– 39 dalších výrobc ů ve Společenství, kte ří podnět podpořili. 
3. Definice výrobního odv ětví Společenství 
(104)  Výrobci ve Spole čenství podávající podn ět (zařazení i neza řazení do vzorku) spolu s dalšími 
výrobci ve Spole čenství podporujícími podn ět (zařazenými i neza řazenými do vzorku), kte ří 
odpovídali v procesu výb ěru vzorku a deklarovali svou p řipravenost spolupr acovat na šet ření, 
vyrábějí více než 80 % výroby dot čeného výrobku ve Spole čenství. Proto byl u činěn závěr, že 
tyto spole čnosti představují výrobní odv ětví Spole čenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního 
nařízení. Zbývající výrobci ve Spole čenství, kte ří se k podn ětu nepřipojili, proti šet řením 
nenamítali. Po vy řazení jednoho výrobce (jak je vysv ětleno v 98. až 101. bodu od ůvodnění) 
 
CS 24   CS připadalo na výrobce ve Spole čenství zařazené do vzorku pro daná šet ření (dále jen „výrobci 
zařazení do vzorku“) p řibližně 37 % celkové výroby jízdních kol ve Spole čenství během období 
šetření. 
4. Spot řeba Spole čenství 
(105)  Prodej výrobc ů ve Spole čenství byl stanoven na základ ě údajů, které výrobci uvedli 
v odpovědích na výb ěrový dotazník, a údaj ů v podnětu podaném žadatelem. Údaje uvedené 
v podnětu byly shromážd ěny od různých sdružení výrobc ů jízdních kol ve Spole čenství. 
(106)  Zjevná spot řeba Spole čenství byla stanovena na základ ě prodeje všech výrobc ů ve Spole čenství 
na trhu Spole čenství, odhadnutého podle výše uvedených údaj ů, s připočtením dovozu ze všech 
zemí podle údaj ů Eurostatu. 
(107)  Na začátku posuzovaného období spot řeba Spole čenství poklesla o 10 %, ze 17 348 000 kus ů 
v roce 2000 na 15 695 000 kus ů v roce 2002. Poté spot řeba postupn ě rostla až na 18 037 000 
kusů během období šet ření. V průběhu celého posuzovaného období spot řeba vzrostla o 4 %. 
Následující tabulka obsa huje podrobné údaje o spot řebě v kusech. 
Spotřeba 2000 2001 2002 2003  Období šet ření 
Kusy 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000 
Index 100 87 90 100 104 
5. Dovoz jízdních kol z ČLR a Vietnamu 
5.1 Souhrnné posouzení 
(108)  Komise dále zvažovala, zda by se ú činky dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu 
(dále jen „dot čené země“) měly posuzovat souhrnn ě v souladu s čl. 3 odst. 4 základního na řízení. 
(109)  Toto ustanovení stanoví, že ú činky dovozu ze dvou či více zemí, které jsou sou časně předmětem 
stejného šet ření, se posuzují souhrnn ě, jestliže i) dumpingové rozp ětí stanovené v pom ěru 
k dovozu výrobk ů z každé jednotlivé zem ě není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního 
nařízení, ii) objem dovezených výrobk ů z každé jednotlivé zem ě není zanedbatelný a iii) 
souhrnné posouzení je vhodné s ohledem na podmínky hospodá řské soutěže mezi dováženými 
výrobky a na podmínky hospodá řské soutěže mezi dováženými výr obky a obdobným výrobkem 
Společenství. 
(110)  Jak je uvedeno výše, sou časná šetření prokázala, že dumpingová rozp ětí stanovená pro ČLR 
a Vietnam výrazn ě přesahují nepatrnou úrove ň a že objem dovozu z uvedených zemí není 
zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního na řízení (jejich podíly na trhu v období šet ření 
dosáhly 4,07 %, respektive 8,7 %). 
(111)  Za účelem rozhodnutí o vhodnosti souhrnného posouzení se z řetelem na podmínky hospodá řské 
soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Spole čenství Komise na základ ě údajů 
Eurostatu provedla analýzu tržního chování vývozc ů z hlediska vývozních cen a objem ů. 
(112)  Bylo zjišt ěno podobné tržní chování výrobc ů z ČLR a Vietnamu z hlediska vývozních cen. 
V průběhu celého posuzovaného období uvedené zem ě snížily své pr ůměrné jednotkové prodejní 
ceny jízdních kol o 22 %, respektive o 52 %. 
 
CS 25   CS (113)  Obě země mají podstatný pod íl na trhu Spole čenství, jak je uvedeno v 110. bodu od ůvodnění. 
(114)  Kromě toho bylo zjišt ěno, že dot čený výrobek dovážený z ČLR a Vietnamu a dot čený výrobek 
vyráběný výrobním odv ětvím Spole čenství je t řeba považovat za obdobné z hlediska 
zaměnitelnosti a nahraditelnosti, jak je vysv ětleno výše (viz 19. bod od ůvodnění a dále), takže 
si tyto výrobky konkurují v rámci jednotlivých typ ů. 
(115)  Bylo tedy stanoveno, že vývozy dot čeného výrobku z dot čených zemí konkurují jízdním kol ům 
vyráběným výrobním odv ětvím Spole čenství. 
(116)  Po zveřejnění konečných záv ěrů prohlásily n ěkteré zúčastněné strany, že souhrnné posouzení 
není odůvodněné, protože modely jízdních kol dovážené z ČLR se liší od model ů dovážených 
z Vietnamu. P ři srovnání dovážených výrobk ů model po modelu však bylo zjišt ěno, že existuje 
podstatná shoda nejen mezi jízdními koly z ČLR a Vietnamu a koly, která vyráb ějí výrobci 
ve Společenství za řazení do vzorku, ale také mezi modely dováženými z ČLR a modely 
dováženými z Vietnamu. Dále bylo uvád ěno, že vietnamští vývozci sv á jízdní kola prodávají 
v jiných segmentech trhu než vývozci z ČLR a výrobci ve Spole čenství, což od ůvodňuje odlišné 
ceny. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými d ůkazy. Navíc se zdá, že v n ěkterých 
členských státech, kde má dovoz z Vietnamu vý znamný podíl na trhu, jsou vietnamská jízdní 
kola zastoupena v nejr ůznějších segmentech trhu. Ob ě tvrzení proto byla odmítnuta. 
(117)  Na základ ě výše uvedeného byl u činěn závěr, že jsou spln ěny všechny podmínky pro souhrnné 
posouzení dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a z Vietnamu. 
5.2 Objem dumpingových dovoz ů jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu a jejich podíl 
na trhu 
(118)  Objem dovozu dot čeného výrobku byl stanoven podle statis tických informací Eurostatu. Po čet 
jízdních kol pocházejících a dovezených z ČLR mezi rokem 2000 a obdobím šet ření vzrostl 
o 472 %. Dovoz jízdních kol z ČLR během období šet ření byl více než 55krát vyšší než b ěhem 
období šet ření předchozího šet ření (1. zá ří 1997 až 31. srpna 1998), kdy bylo dovezeno 13 651 
jízdních kol. Dovoz jízdních kol pocházejícíc h z Vietnamu mezi rokem 2000 a obdobím šet ření 
stoupl o 413 %. Souhrnn ě dovoz z obou zemí vzrostl z 435 373 kus ů v roce 2000 na 2 311 638 
kusů v období šet ření, což je nár ůst o 431 %. 
(119)  Jelikož spot řeba během posuzovaného období stoupla pouze o 4 %, podíl dovoz ů dotčeného 
výrobku pocházejících z ČLR na trhu vzrostl z 0,73 % v roce 2000 na 4,07 % v období šet ření 
a podíl dovoz ů z Vietnamu se zvýšil z 1,77 % v roce 2000 na 8,70 % v období šet ření. Jejich 
souhrnný podíl na trhu se následkem toho z výšil z 2,50 % v roce 2 000 na 12,77 % v období 
šetření. 
(120)  Následující tabulky ukazují vývoj dovozu a podílu  na trhu u jízdních kol pocházejících z ČLR 
a Vietnamu b ěhem posuzovaného období: 
Dovoz 
ČLR 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Objem (kusy)  128 091 257 728 561 706 707 351 733 901 
Index 100 201 438 552 572  
Podíl na trhu v % 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
 
CS 26   CS Dovoz 
Vietnam 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Objem (kusy)  307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Index 100 191 250 474 513 
Podíl na trhu v % 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
Souhrnný 
dovoz 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Objem (kusy)  435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Index 100 194 305 497 531 
Podíl na trhu 
v % 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Index 100 220 338 499 510 
6. Ceny dot čených dovoz ů 
a) Vývoj cen 
(121)  Pro stanovení cenových trend ů u dumpingových dovoz ů mezi rokem 2000 a obdobím šet ření 
bylo údaje Eurostatu možné využít jen v omezené mí ře, a to z těchto důvodů: 
Bylo zjišt ěno, že dovozní ceny odvozené z údaj ů Eurostatu nezohled ňují různé typy výrobku 
a podstatné cenové rozdíly mezi r ůznými typy dot čeného výrobku. Pr ůměrné ceny pro 
jednotlivé zem ě jsou výrazn ě ovlivněny skladbou sortimentu každé zem ě. Když byly dovozy od 
spolupracujících vývozc ů porovnávány model po modelu, šet ření ukázalo, že i v rámci stejných 
typů výrobku a model ů existují podstatné ce nové rozdíly, a to v zá vislosti na použitých 
komponentách jízdních kol. Dále bylo zjišt ěno, že dovozní ceny vycházející z typ ů výrobku 
zjištěných u spolupracujících vývozc ů věrně odrážejí cenové rozdíly mezi jízdními koly 
pocházejícími z ČLR a Vietnamu na jedné stran ě a výrobním odv ětvím Spole čenství na stran ě 
druhé. V d ůsledku toho jsou ceny uvád ěné Eurostatem pro ú čely tohoto šet ření neprůkazné. 
Dovozní ceny pro ČLR a Vietnam podle Eurostatu mohou posloužit jen ja ko ukazatel cenových 
trendů u jednotlivých zemí, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi r ůznými 
zeměmi a Spole čenstvím. 
(122)  Podle údaj ů Eurostatu se vážený pr ůměr dovozních cen, dále udávaný ve form ě indexu, mezi 
rokem 2000 a obdobím šet ření snížil o 22 % u dovozu z ČLR a o 52 % u dovozu z Vietnamu. 
Souhrnně poklesly pr ůměrné prodejní ceny o 50 %. Podrobné informace jsou uvedeny v tabulce: 
 
CS 27   CS Dovozní ceny 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
 (ČL R )       
Index  100 83 70 75 78
 (Vietnam)       
Index 100 82 71 49 48
 (Souhrn)      
Index 100 81 62 50 50
b) Cenové podbízení 
(123)  Pro účely stanovení cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR a Vietnamu 
vycházela analýza Komise z informací p ředložených v pr ůběhu šetření vyvážejícími výrobci 
zařazenými do vzorku a výrobci ve Spole čenství zařazenými do vzorku. Tato analýza brala 
v úvahu skute čné vývozní ceny vyvážejících výrobc ů (ceny CIF na hranice Spole čenství), 
v případě ČLR jak s antidumpingovým clem, tak bez n ěho. Za relevantní prodejní ceny 
výrobního odv ětví Spole čenství byly považovány ceny pro nezávislé odb ěratele, v p řípadě 
potřeby upravené na úrove ň cen ze závodu. Se zohledn ěním různých typ ů výrobku definovaných 
v dotazníku existovalo v období šet ření v případě ČLR rozpětí cenového podbízení ve výši 53 % 
bez antidumpingového cla a 39 % s antidumpi ngovým clem. U dovozu z Vietnamu se rozp ětí 
cenového podbízení pohybovalo mezi 25 a 60 %. V tomto ohledu je t řeba poznamenat, že vážené 
průměry prodejních cen výrobk ů z ČLR a Vietnamu vycházející z typ ů výrobku jsou podstatn ě 
vyšší než dovozní ceny podle údaj ů Eurostatu. Tato skute čnost potvrzuje záv ěr ve 121. bodu 
odůvodnění, totiž že skladba sortimentu zjevn ě ovlivňuje prodejní ceny v mezistátním obchodu. 
7. Stav výrobního odv ětví Společenství 
(124)  Podle čl. 3 odst. 5 základního na řízení Komise posoudila všechny relevantní hospodá řské činitele 
a ukazatele, které ovliv ňují stav daného výrobního odv ětví Společenství. Tato analýza se týkala 
společností zařazených do vzorku, které jsou uvedeny v 15. bodu od ůvodnění s výjimkou 
společnosti, na niž odkazuje 100. bod od ůvodnění. Nicmén ě v zájmu úplného popisu stavu 
výrobního odv ětví Spole čenství jsou v p řípadě ukazatel ů, u nichž jsou k dispozici spolehlivé 
informace pro výrobní odv ětví Spole čenství jako celek, tyto informace také uvedeny níže. 
Výsledky výrobního odv ětví měřené činiteli, jako jsou ceny, mzdy, in vestice, zisk, návratnost 
investic, pen ěžní tok a schopnost opat řit si kapitál, tak byly stanoveny na základ ě informací 
od společností zařazených do vzorku. Činitele újmy, jako je podíl na trhu, objem prodeje 
a výroba, pak byly stanoveny pro celé výrobní odv ětví Společenství. 
(125)  Některé zúčastněné strany prohlašovaly, že p ři analýze ukazatel ů újmy by se m ěly brát v úvahu 
jen společnosti zařazené do vzorku. V antidumpingových řízeních se postupuje obvykle tak, že 
se analyzují činitele újmy pro celé výrobní odv ětví Spole čenství. Ovšem v p řípadech, kdy 
se výrobní odv ětví skládá z velkého po čtu výrobc ů, použije se vzorek. Vzor ek se vybírá proto, 
aby bylo možné shromáždit a ov ěřit podrobné údaje, což je ve stanovené lh ůtě možné jen 
u omezeného po čtu výrobc ů. Tyto údaje se týkají takových činitelů, jako jsou ceny, mzdy, 
 
CS 28   CS investice, zisk, návr atnost investic, pen ěžní tok a schopnost opat řit si kapitál, kde by ov ěření 
údajů pro celé výrobní odv ětví nebylo ve stanovené lh ůtě proveditelné. Údaje o dalších činitelích, 
jako je podíl na trhu, objem prodeje a výroba, jsou obvykle snadno dostupné pro celé výrobní odvětví. Založit analýzu újmy pouze na údajích od výrobc ů zařazených do vzorku by znamenalo 
pominout užite čné údaje od ostatních výrobc ů, a tedy provést neúplné posouzení. V zájmu co 
nejúplnějšího posouzení, které by lo v dané stanovené lh ůtě možné, proto byly v tomto p řípadě 
sebrané a ov ěřené údaje od výrobc ů zařazených do vzorku, kt eré se týkají trend ů vývoje všech 
činitelů újmy, dopln ěny o informace o celém výrobním odv ětví. 
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity 
(126)  Mezi rokem 2000 a obdobím šet ření zvýšili výrobci za řazení do vzorku výrobu obdobného 
výrobku o 17 %. V pr ůběhu posuzovaného období byla výrobní ka pacita zvýšena celkem o 18 %. 
(127)  Využití kapacity z ůstalo během posuzovaného období stabilní.  Podrobné údaje jsou uvedeny 
v následující tabulce: 
Výroba 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Výroba  3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Index 100 99 100 115 117 
Výrobní kapacita 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Index 100 102 108 114 118 
Využití kapacity 80,1 % 77,4 % 74,3 % 80,6 % 79,3 % 
Index 100 97 93 101 99 
(128)  Šetření ukázalo, že celkové zvýš ení výrobní kapacity bylo výsledkem investic do nových 
výrobních linek a také restrukturalizace v rámci skupin spole čností. Skute čnost, že výrobci 
zařazení do vzorku všeobecn ě zvýšili výrobu, vyplývá také z toho, že n ěkolik jiných výrobc ů ve 
Společenství ukon čilo výrobu nebo snížilo svou kapacitu. Trend r ůstu výroby a výrobní kapacity 
u společností zařazených do vzorku je ovšem t řeba posuzovat ve sv ětle výsledk ů všech výrobc ů 
ve Společenství. Vezme-li se v potaz celková výroba všech výrobc ů ve Spole čenství, projeví se 
trend poklesu výroby. Podrobné údaje obsahuje tato tabulka: 
Výroba 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Výroba  12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Index 100 87 79 80 80 
 
CS 29   CS b) Zásoby  
(129)  Vinou vnit řní reorganizace nemohl jeden z výrobc ů předložit konzistentní informace o zásobách 
za léta 2000 a 2001. P ři provádění analýzy zásob v posuzovaném  období tedy bylo nutné údaje 
od této spole čnosti vyřadit. 
(130)  Za analyzované období vzrostly  zásoby jízdních kol z 219 370 kus ů v roce 2000 na 362 095 kus ů 
v období šet ření, tedy o 65 %. Hlavní nár ůst, který prob ěhl během roku 2003 a období šet ření, 
byl důsledkem skute čnosti, že se jeden z výrobc ů zařazených do vzorku p řipravoval na velmi 
velkou dodávku, kterou m ěl uskutečnit těsně po skončení období šet ření. Nárůst úrovně zásob 
tedy nutn ě neznamená zhoršení situace výrobc ů zařazených do vzorku, pokud jde o tento 
konkrétní aspekt. Podrobné úda je jsou uvedeny v tabulce: 
Zásoby 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Kusy 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Index 100 94 96 145 165
c) Objem prodeje a podíl na trhu  
(131)  Během posuzovaného období výrobci za řazení do vzorku stabiln ě zvyšovali prodej svých 
jízdních kol na trhu Spole čenství, a to z 3 156 451 kus ů v roce 2000 na 3 683 176 kus ů v období 
šetření, což p ředstavuje celkový nár ůst o 17 %. Obdobn ě zvýšili výrobci za řazení do vzorku sv ůj 
podíl na trhu z 18 % v roce 2000 na 20 % v období šet ření. Podrobné údaje jsou uvedeny 
v tabulce: 
 2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Výrobci za řazení 
do vzorku – 
prodej (v kusech) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Index 100 103 101 114 117 
Výrobci za řazení 
do vzorku – podíl 
na trhu 18 % 21 % 20 % 20 % 20 % 
(132)  Tento trend je však t řeba vnímat ve sv ětle výsledk ů všech výrobc ů ve Spole čenství. Vezme-li se 
v úvahu prodej všech výrobc ů ve Spole čenství, ukáže se celkový pokles prodeje. Podrobné údaje 
jsou uvedeny v tabulce: 
 
CS 30   CS  2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Všichni 
výrobci ve 
Společenství 
– prodej 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Index 100 86 78 78 79 
Podíl na 
trhu 67 % 66 % 58 % 52 % 51 % 
d) Prodejní ceny a náklady  
(133)  Šetření ukázalo, že si výrobci za řazení do vzorku zachovali svou skladbu sortimentu, zejména 
v kategoriích A, B a C. Krom ě toho rozší řili svou prodejní činnost vůči velkým obchodním 
domům a supermarket ům, což platilo v menší mí ře v případě jednotlivých 
prodejců/maloobchodník ů, kde byli výrobci za řazení do vzorku výrazn ě zastoupeni již d říve, a to 
prostřednictvím vyšší kategorie svých výrobk ů. Velké obchodní domy posílily svou p řítomnost 
na trhu s jízdními koly. To m ělo vliv i na kone čné spotřebitele, protože v obchodních domech se 
tyto výrobky obvykle prodávají za nižší ceny než u jednotlivých maloobchodník ů. V zájmu 
udržení své p řítomnosti na masovém trhu byli výrobci za řazení do vzorku nuceni vyrovnávat 
nižší ceny vyššími objemy. 
(134)  Vážený pr ůměr prodejních cen jízdních kol v jednotkovém vyjád ření poklesl ze 124 EUR v roce 
2000 na 115 EUR v roce 2003, tedy o 7 %. B ěhem období šet ření se však pr ůměrná cena zvýšila 
na 122 EUR. Za celé posuzované období došlo k poklesu o 2 %. 
Prodejní ceny 2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Prodejní cena 
(v EUR za kus)  124 127 120 115 122 
Index 100 103 97 93 98 
(135)  Výrobní náklady byly vypo čítány na základ ě váženého pr ůměru náklad ů u všech typ ů obdobného 
výrobku vyráb ěných výrobci za řazenými do vzorku. 
(136)  Mezi lety 2000 a 2001 vzrostly  výrobní náklady ze 119 EUR na 122 EUR, tedy celkem o 2 %. 
Poté se výrobní náklady sníž ily na 110 EUR v roce 2003, což byl pokles o 9 % oproti roku 2001. 
Během období šet ření se výrobní náklady zvýšily na 117 EUR. Za celé sledované období tak 
výrobní náklady poklesly o 2 %. Tento pokles byl zp ůsoben především zavedením efektivn ějších 
montážních linek a skute čností, že díly d říve vyráběné samotnými výrobci za řazenými do vzorku, 
například rámy, byly nahrazeny levn ějšími díly z dovozu. 
 
CS 31   CS Náklady 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Jednotkové 
výrobní náklady 
(v EUR)  119 122 115 110 117 
Index 100 102 97 92 98 
e) Ziskovost  
(137)  Celková ziskovost výrobc ů zařazených do vzorku s ohledem na dot čený výrobek, která činila 
3,26 % v prvním roce posuzovaného období, stoupl a na 4,08 % v roce 2003. Poté ziskovost 
poklesla na 3,58 % v období šet ření. Celkov ě míra zisku za posuzované období vzrostla o 
pouhých 0,32 procentního bodu. 
(138)  Výše popsaný trend sice ukazuje na částečné zlepšení finan ční situace daného výrobního odv ětví 
během posuzovaného období, avšak dosaženou ziskovost je t řeba posuzovat vzhledem 
k předpokládané minimální úrovni, které by odv ětví mohlo dosáhnout p ři neexistenci 
dumpingových dovoz ů pocházejících z ČLR a Vietnamu, tj. k 8 % obratu z prodeje jízdních kol, 
což je úrove ň použitá rovn ěž v předchozím šet ření. Jelikož se charakteristiky trhu od p ředchozího 
šetření podstatn ě nezměnily, má se za to, že zis kovost ve výši 8 % stále p ředstavuje minimum 
dosažitelné výrobci na trhu Spole čenství. 
Ziskovost 2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Ziskovost (prodej 
v ES) 3,26 % 3,89 % 3,50 % 4,08 % 3,58 % 
Index 100 119 107 125 110 
(139)  Několik zúčastněných stran z ČLR prohlašovalo, že se stav výrobního odv ětví Společenství od 
předchozího období šet ření, kdy odv ětví utrpělo ztrátu ve výši 0,6 %, zlepšil, a že by tedy 
v současném šet ření neměl být stav výrobního odv ětví Spole čenství považován za situaci 
působící újmu. Jak je vysv ětleno ve 137. bodu od ůvodnění, zisk se sice od p ředchozího šet ření 
zvýšil, ale stále z ůstává hluboko pod hodnotou považovanou za b ěžnou míru ziskovosti. 
(140)  Po zveřejnění konečných záv ěrů některé zúčastněné strany tvrdily, že ziskovost ve výši 8 %, 
uvedená ve 138. bodu od ůvodnění, je příliš vysoká a že výrobci za řazení do vzorku již dosahují 
dostatečně dobrých výsledk ů včetně stabilní míry zisku. Tyto st rany však neuvedly žádné 
důvody, pro č by 8 % nem ěla být přiměřená úrove ň, a neuvedly ani, jaká jiná míra zisku by byla 
vhodná a pro č. Jak se konstatuje ve 195. bodu od ůvodnění, ziskovost ve výši 8 % je minimální 
míra zisku dosažitelná výrobním odv ětvím Spole čenství při neexistenci dumpingového dovozu. 
Ačkoli se ziskovost výrobc ů zařazených do vzorku do ur čité míry zvýšila, zdaleka ješt ě není 
dostatečná pro plné zotavení výrobního odv ětví Společenství z dumpingu p ůsobícího újmu. 
 
CS 32   CS f) Investice a návratnost investic  
(141)  Investice do podnikání s dot čeným výrobkem b ěhem posuzovaného období významn ě vzrostly, 
z 1 938 556 EUR v roce 2000 na 3 950 636 EUR v období šet ření. Zde je t řeba poznamenat, že 
tento podstatný nár ůst investic byl zp ůsoben především tím, že jeden z výrobc ů zařazených do 
vzorku podstatn ě zvýšil svou výrobní kapacitu, na což p řipadlo více než 60 % veškerých investic 
během daného období. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce: 
Investice 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Investice 
(v tis. EUR) 1 938 4 820 1 645 3 901 3 950 
Index 100 249 85 201 204 
Návratnost 
investic 15 % 30 % 12 % 23 % 24 % 
(142)  Mezi roky 2000 a 2001 se návratnost inve stic zvýšila o 15 procentních bod ů. V roce 2002 
návratnost investic poklesla, ale b ěhem roku 2003 op ět stoupala a vývoj byl pozitivní i b ěhem 
období šet ření, kdy bylo dosaženo návratnosti ve výši 24 %. 
g) Peněžní tok a schopnost opat řit si kapitál 
(143)  Peněžní tok výrobc ů zařazených do vzorku se za posuzované období podstatn ě zvýšil, a to jak 
v absolutních číslech, tak ve vyjád ření jako procento z obratu z prodeje. 
Peněžní tok 2000 2001 2002 2003  Období 
šetření 
Peněžní tok 
(v tis. EUR) 10 005 
000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Index 100 205 134 205 205
Peněžní tok jako 
procento z obratu 2,5 % 4,9 % 3,5 % 4,9 % 4,6 %
(144)  Výrobci za řazení do vzorku získávají kapitál jednak intern ě (patří-li do skupiny spole čností), 
jednak prost řednictvím bankovních úv ěrů. V dalších p řípadech za zdroj financování slouží 
peněžní tok vytvá řený danou firmou. Žádný z výrobc ů zařazených do vzorku nem ěl výrazné 
potíže se získáváním kapitálu. 
h) Zaměstnanost, produktivita a mzdy 
(145)  Během posuzovaného období se zam ěstnanost snížila o 6 %. Vzhledem k výraznému zvýšení 
výroby za posuzované období lze pokles zam ěstnanosti vysv ětlit tím, že produktivita, m ěřená 
jako výkon na zam ěstnance, za posuzované období výrazn ě stoupla, konkrétn ě o 24 %. 
 
CS 33   CS Zaměstnanost 2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Počet 
zaměstnanců 1981 1871 1784 1838 1871 
Index 100 94 90 93 94 
Mzdové náklady 
na zaměstnance 
(v EUR) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Index 100 110 115 117 119 
Výroba na 
zaměstnance 
(kusy/rok) 1631 1707 1807 2023 2025 
Index  100 105 111 124 124 
(146)  Vezme-li se v úvahu zam ěstnanost u všech výrobc ů ve Spole čenství, je vid ět podobný trend jako 
v předešlé tabulce, avšak pokles je ješt ě zřetelnější. Podrobnosti jsou uvedeny v následující 
tabulce: 
Zaměstnanost 2000 2001 2002 2003 Období 
šetření 
Počet 
zaměstnanců 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Index 100 88 83 80 80 
i) Růst 
(147)  Celkově je nutné konstatovat, že podíl všech výrobc ů ve Spole čenství na trhu poklesl 
o 16 procentních bod ů, zatímco úrove ň spotřeby se zvýšila o 4 %, což jasn ě svědčí o tom, že se 
těmto výrobc ům nedaří růst. 
j) Rozsah dumpingu a zotavení z d řívějšího dumpingu  
(148)  Pokud jde o rozsah skute čného dumpingového rozp ětí zjištěného v období šet ření (48,7 % u ČLR 
a mezi 16,1 a 34,5 % u Vietnamu ), jeho dopad na výrobní odv ětví Společenství nelze považovat 
za zanedbatelný vzhledem k objemu a cenám zboží dováženého z uvedených dvou zemí. Je t řeba 
konstatovat, že v p řípadě ČLR je rozp ětí větší než rozp ětí zjištěné při původním šet ření. Dále 
je třeba uvést, že od p ředchozího šet ření vzrostl objem dumpingových dovoz ů z ČLR. 
(149)  Navzdory o čekávání se výrobnímu odv ětví Společenství nepoda řilo překonat účinky dřívějšího 
dumpingu v p ředpokládané mí ře, což dosv ědčuje zejména pokles prodejních cen, nízká ziskovost 
a pokles využití kapacity. Výrobní odv ětví muselo v posledních letech čelit rostoucím 
dumpingovým dovoz ům z ČLR a Vietnamu, které zabránily o čekávanému zotavení. 
 
CS 34   CS 8. Závěr o újmě 
(150)  Je třeba konstatovat, že v ůči jedné z dot čených zemí již existují platná opat ření. Tato opat ření 
měla zřetelný vliv na ukazatele újmy, zvlášt ě v případě výrobců zařazených do vzorku. T ěmto 
výrobcům se totiž navzdory celkov ému poklesu výroby ve Spole čenství poda řilo udržet, a 
dokonce zvýšit výrobu. Výrobci za řazení do vzorku dokázali do ur čité míry profitovat z existence 
uvedených opat ření, avšak veškeré mo žnosti jejich dalšího r ůstu byly oslabeny dumpingovými 
dovozy. Krom ě toho se od zavedení opat ření vůči dovozu z ČLR podstatným faktorem 
s nepříznivým vlivem na výrobní odv ětví Spole čenství stal dovoz z Vietnamu. V období po 
uložení stávajících opat ření na dovoz z ČLR se hospodá řská situace výrobc ů zařazených do 
vzorku zlepšila z hlediska produk tivity, výroby, výrobní kapacity, pr odeje i podílu na trhu. To je 
třeba posuzovat s p řihlédnutím k existenci t ěchto opat ření. Prodejní ceny ovšem poklesly a 
ziskovost z ůstala na nízké úrovni navzdory nár ůstu prodeje. Krom ě toho se zvýšil objem zásob a 
poklesla zam ěstnanost. P říznivé aspekty vývoje uvedené výše tedy nezpochyb ňují újmu 
vyplývající z celkové situ ace, která by byla ješt ě horší, kdyby neplat ila stávající opat ření. Tento 
závěr podporují celkové negativní výsledky výrobc ů ve Spole čenství. Celková výroba 
Společenství totiž poklesla o 20 %, celkový prodej se snížil o 21 % a podíl celého výrobního 
odvětví Společenství na trhu klesl o 16 %. 
(151)  Objem dovozu z ČLR a Vietnamu zna čně vzrostl jak v absolutních číslech, tak z hlediska podílu 
na trhu. B ěhem posuzovaného období tyto zem ě zvýšily sv ůj podíl na trhu o 10,3 procentního 
bodu. Mimo to se za posuzované období zna čně snížil vážený pr ůměr dovozních cen, což 
vyústilo ve významnou úrove ň cenového podbízení v období šet ření. 
(152)  Na tomto základ ě byl učiněn závěr, že výrobní odv ětví Spole čenství jako celek se i nadále 
nachází ve zranitelné hospodá řské situaci a že trpí podstatnou újmu ve smyslu 
článku 3 základního na řízení. 
(153)  V souladu s výše uvedenými záv ěry se situace z hlediska újmy u výrobc ů ve Spole čenství 
zařazených do vzorku pon ěkud liší od situace všech výrobc ů ve Spole čenství. To je však t řeba 
posuzovat s p řihlédnutím ke skute čnosti, že výrobci vybraní do vzorku jsou spole čnosti 
s největším objemem výroby a prodeje jízdních kol , které díky úsporám z rozsahu dokázaly 
částečně překonat účinky dumpingových dovoz ů. Navzdory t ěmto výhodám z ůstávají i výrobci 
zařazení do vzorku ve zranitelné si tuaci, což odráží stav výrobního odv ětví Společenství jako 
celku. 
E. TRVALÁ POVAHA ZM ĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVD ĚPODOBNOST POKRA ČOVÁNÍ 
DUMPINGU A ÚJMY 
(154)  Ve vztahu k dovozu z ČLR byla v souladu s čl. 11 odst. 3 základního na řízení provedena analýza 
zjišťující, zda se podstatn ě změnily okolnosti ohledn ě dumpingu a jím zp ůsobované újmy a zda 
lze případnou zm ěnu rozumn ě označit za trvalou. 
(155)  Srovnáním b ěžných hodnot a vývozních cen zjišt ěných v rámci p ředchozího a sou časného šet ření 
bylo s přihlédnutím ke srovnatelným model ů zjištěno, že zatímco pr ůměrná běžná hodnota mírn ě 
vzrostla, pr ůměrná vývozní cena výrazn ě poklesla, což vedlo k vyšším úrovním dumpingu. 
Pokud jde o vývozní ceny jízdních kol z ČLR určených pro jiné trhy, bylo shledáno, že 
všeobecně odpovídají vývozním cenám pro tr h EU. Nebyly nalezeny žádné d ůkazy svědčící 
o tom, že vývoz z ČLR nadále nebude probíhat za tyto nízké dumpingové ceny. Vzhledem ke 
všemu výše uvedenému nebyl shledán žádný d ůvod k pochybnostem o tom, že nová, vyšší 
úroveň dumpingu, která byla zjišt ěna, je trvalé povahy. 
 
CS 35   CS (156)  Přestože výrobci za řazení do vzorku do ur čité míry p řekonali ú činky dumpingového dovozu 
výrobků pocházejících z ČLR, bylo rovn ěž zjištěno, že tito výrobci stále trpí podstatnou újmu ve 
smyslu článku 3 základního na řízení. Tento záv ěr dále potvrzuje situace celého výrobního 
odvětví Společenství (viz 150. až 153. bod od ůvodnění). Rozpětí újmy zjišt ěná v tomto šet ření se 
zvýšila v porovnání s p ůvodním šet řením, protože dumpingový dovoz i nadále podstatn ě snižuje 
ceny výrobního odv ětví Společenství. Z podrobné analýzy distribu ční sítě vyplynulo, že v ětšina 
výrobců zařazených do vzorku prodává hlavní část své produkce řetězcům obchodních dom ů. 
Vyvážející výrobci v ČLR soutěží především ve stejných velkoobj emových prodejních kanálech, 
takže výrobní odv ětví Společenství je v této oblasti pod silným tlakem. Nebyly zjišt ěny žádné 
důkazy ve prosp ěch toho, že vývozci z ČLR nebudou pokra čovat v prodeji prost řednictvím t ěchto 
prodejních kanál ů, vyprší-li platnost p řijatých opat ření. Tlak je p řitom slabší v oblasti prodejních 
kanálů prodejců/maloobchodník ů (na kterou p řipadá asi 22 % celkového prodeje výrobc ů 
zařazených do vzorku). Vzhledem ke zjišt ěním o trvalé povaze dumpingu a ú čincích 
dumpingových dovoz ů na ziskovost byl u činěn závěr, že okolnosti zp ůsobující újmu jsou trvalé 
povahy a že skon čení platnosti p ůvodních opat ření by pravd ěpodobně vedlo k pokra čování této 
újmy. 
(157)  Bylo také zkoumáno, jaká je pravd ěpodobnost, že dumping bude pokra čovat, jestliže opat ření 
vůči dovozu z ČLR pozbudou platnosti. Na základ ě podnětu a informací poskytnutých vývozci 
z ČLR bylo stanoveno, že výrobní kapacita v ČLR přesahuje 80 000 000 jízdních kol za rok. 
Výrobci v ČLR ročně vyrábějí přibližně 66 000 000 jízdních kol a jejich domácí poptávka se 
pohybuje kolem 22 000 000 jízdních kol. Jízdní kola pocházející z ČLR jsou zastoupena na 
hlavních sv ětových trzích a nap říklad v USA p řipadá na jízdní kola z ČLR zhruba 96 % celkové 
spotřeby. To dokazuje vývozní orientaci odv ětví výroby jízdních kol v ČLR a pravd ěpodobnost 
pokračování vývozu do Spole čenství, která z ní vyplývá. 
(158)  Bylo zjišt ěno, že b ěhem období šet ření pokra čoval dumping dot čeného výrobku na trhu 
Společenství (90. až 97. bod od ůvodnění). Dumpingová rozp ětí u dotčeného výrobku p řitom byla 
podstatně větší než rozp ětí zjištěná v původním šet ření. Od uložení opat ření vyplývajících 
z předchozího šet ření pokra čovala ČLR v prodeji jízdních kol Evropskému spole čenství za 
dumpingové ceny. Za posuzované ob dobí se objem dumpingových dovoz ů zvýšil o 472 % a ceny 
dumpingových dovoz ů z ČLR poklesly o 22 %. Jak je uvedeno výše (ve 157. bodu od ůvodnění), 
vývozci z ČLR mají nevyužitou výrobní ka pacitu, která odpovídá tém ěř celé spot řebě 
Společenství. Je také t řeba připomenout, že p řed uložením p ůvodních antidumpingových cel činil 
objem dumpingových dovoz ů z ČLR zhruba 2,5 miliónu jízdních kol, což v té dob ě 
představovalo podíl p řibližně 15 % na trhu Spole čenství. Je tedy pravd ěpodobné, že p ři 
neexistenci antidumpingových opat ření by se výrobky dovážené z ČLR vrátily na trh ve stejné 
nebo i vyšší mí ře. Tyto výrobky by se p řitom pravd ěpodobně dovážely za dumpingové ceny, 
protože se má za to, že vysoká úrove ň dumpingu zjišt ěná v současném šet ření je trvalé povahy. 
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI 
1. Úvod 
(159)  V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního na řízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, 
kterou utrp ělo výrobní odv ětví Společenství, zp ůsobena dot čenými dumpingovými dovozy. Byly 
rovněž prošetřeny jiné známé činitele než tyto dumpingové dovoz y, které mohly ve stejné dob ě 
způsobit újmu výrobnímu odv ětví Společenství, aby bylo zajišt ěno, že případná újma zp ůsobená 
těmito činiteli nebude p řičítána dumpingovým dovoz ům. 
 
CS 36   CS 2. Účinky dumpingových dovoz ů 
(160)  Navzdory platným opat řením vůči dovozu z ČLR čínští vyvážející výrobci podstatn ě zvýšili sv ůj 
podíl na trhu, konkrétn ě z 0,73 % na 4,07 %. Spole čný podíl dovozu z ČLR a Vietnamu na trhu 
Společenství vzrostl b ěhem posuzovaného období z 2,50 % na 12,77 %. K nár ůstu jejich podílu 
o více než deset procentních bod ů došlo i p ři celkově stabilní spot řebě mezi rokem 2000 
a obdobím šet ření. 
(161)  Výrobcům zařazeným do vzorku se sice poda řilo zvýšit výrobu, avšak celková výroba 
Společenství zárove ň poklesla o 20 %. P říčinou je ukon čení obchodní činnosti nebo snížení 
výroby n ěkolika dalších výrobc ů ve Spole čenství, jak je uvedeno ve 128. bodu od ůvodnění. 
Celkový prodej všech výrobc ů ve Spole čenství poklesl mezi rokem 2000 a obdobím šet ření 
o 21 % (tedy o 16 procentních bod ů), přestože výrobc ům zařazeným do vzorku se poda řilo 
poněkud zvýšit jejich podíl na trhu, konkrétn ě o 2 procentní body. Navíc, jak je vid ět z tabulky 
uvedené ve 166. bodu od ůvodnění, podíl dovozu z jiných zemí než ČLR a Vietnamu na trhu také 
stoupl, ale jen o 7 procentních bod ů. 
(162)  Ačkoli se tedy výrobc ům ve Spole čenství zařazeným do vzorku poda řilo pokračovat v činnosti, 
a dokonce mírn ě zvýšit podíl na trhu, byli to  zbývající výrobci ve Spole čenství, kdo p řišel o podíl 
na trhu a byl v posledních letech p řinucen ukon čit obchodní činnost nebo radikáln ě snížit výrobu 
vinou tlaku dumpingových dovoz ů. Tento tlak m ěl dvojí podobu: i) z hlediska objemu zvýšily 
dumpingové dovozy sv ůj podíl na trhu o více než 10 procentních bod ů, jak je uvedeno ve 
160. bodu od ůvodnění, a ii) prodejní ceny trvale kl esaly, a cenové podbízení tak podstatn ě 
snižovalo ceny výrobního odv ětví Společenství. 
(163)  Zisk výrobc ů zařazených do vzorku pon ěkud stoupl díky pom ěrně stabilním cenám (jejichž 
mírný pokles odpovídal poklesu náklad ů), avšak nikoli v mí ře očekávané po uložení opat ření. 
Zisk dosažitelný p ři neexistenci dumpingových dovoz ů dosažen nebyl kv ůli zvýšenému 
dumpingu u dovozu z ČLR a kvůli dumpingovému dovozu výrobk ů z Vietnamu. 
(164)  Proto byl u činěn závěr, že tlak ze strany dot čených dovoz ů, jejichž objem i podíl na trhu se trvale 
zvyšoval od roku 2000 a které se vyzna čovaly velmi nízkými, dumpingovými cenami, hrál 
určující roli p ři vzniku zranitelné hospodá řské situace, v níž se výrobní odv ětví Spole čenství 
v současnosti nachází. 
3. Účinky jiných činitelů 
Dovoz z jiných zemí 
(165)  K újmě utrpěné výrobním odv ětvím Spole čenství mohly p řispět i dovozy pocházející z jiných 
třetích zemí. N ěkolik zúčastněných stran z ČLR a Vietnamu skute čně prohlašovalo, že dovoz 
výrobků z jiných t řetích zemí podstatn ě vzrostl a že se tyto výrobky prodávají za ceny snižující 
ceny výrobního odv ětví Společenství. 
(166)  Z údajů Eurostatu vyplývá, že dovoz z jiných t řetích zemí stoupl z 5 193 000 kus ů v roce 2000 
na 6 423 000 kus ů v období šet ření, tedy celkov ě o 24 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se b ěhem 
posuzovaného období zvýšil z 29 % na 36 %. Jak je ovšem konstatováno ve 121. bodu odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohled ňují rozdíly ve skladb ě sortimentu mezi 
jednotlivými zem ěmi, a proto uvádíme jen indexy udávají cí cenové trendy. Skladba sortimentu 
dovozů z jiných t řetích zemí není známa, takže nemá význam porovnávat ceny níže uvedených 
dovozů s cenami výrobního odv ětví Spole čenství. Komise si nicmén ě vyžádala a obdržela 
některé další informace o dovozech z t ěchto zemí, na které p řipadá většina ostatního dovozu 
jízdních kol. Podrobné údaje jsou obsaženy v tabulce:  
 
CS 37  
 CS  2000 2001 2002  2003  Období šet ření 
Všechny typy Kusy 
v tis. Podíl 
na 
trhu Cena  
EUR/kus  Kusy 
v tis. Podíl na 
trhu Cena  
EUR/kus  Kusy 
v tis. Podíl na 
trhu Cena  
EUR/kus  Kusy 
v tis. Podíl na 
trhu Cena  
EUR/kus  Kusy 
v tis. Podíl na 
trhu Cena  
EUR/kus  
Tchaj-wan 2520 14,5 
%  189
4 12,4 %  2106 13,4 
%  2052 11,8 
%  210
6 11,6 
%  
Index 100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
Indie 309 1,8 
%  210 1,4 %  169 1,1 %  130 0,7 %  130 0,7 %  
Index 100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Thajsko 41 0,2 
%  43 0,3 %  181 1,2 %  333 1,9 %  375 2,0 %  
Index 100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indonésie 104 0,6 
%  82 0,5 %  87 0,5 %  222 1,3 %  241 1,3 %  
Index 100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Filipíny 470 2,7 
%  399 2,6 %  539 3,4 %  631 3,6 %  662 3,7 %  
Index 100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Polsko 540 3,1 
%  522 3,4 %  620 3,9 %  772 4,4 %  830 4,6 %  
Index 100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Bangladéš 157 0,9 
%  189 1,2 %  273 1,7 %  382 2,2 %  423 2,3 %  
Index 100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Litva 237 1,3 
%  284 1,8 %  298 1,9 %  336 1,9 %  336 1,8 %  
Index 100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Česká 297 1,7  253 1,6 %  189 1,2 %  235 1,3 %  220 1,2 %  
 
CS 38  
 CS republika % 
Index 100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Turecko 67 0,4 
%  77 0,5 %  97 0,6 %  160 0,9 %  203 1,1 %  
Index 100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
Ostatní 450 2,6 
%  402 2,6 %  630 4,0 %  815 4,7 %  906 5,0 %  
Index 100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
CELKEM  5193 29 
%  435
4 28 %  5194 33 %  6073 35 %  642
3 36 %  
Index 100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
CS 39   CS Tchaj-wan 
(167)  Dovoz z Tchaj-wanu m ěl v období šet ření podíl na trhu ve výši 11,6 %, což 
představuje více než 2 000 000 kus ů. Z hlediska objemu je dovoz z Tchaj-wanu 
mnohem v ětší než z jakékoli jiné zem ě. Během posuzovaného období však jeho podíl 
na trhu poklesl o 20 %. Jízdní kola dovážená z Tchaj-wanu jsou navíc ur čena pro vyšší 
segment trhu. Na základ ě důkazů dodaných žadatelem a pomocí srovnání model ů bylo 
prokázáno, že se kola dovážená z Tchaj- wanu prodávají za vyšší ceny než podobné 
modely vyráb ěné výrobním odv ětvím Spole čenství. 
Thajsko 
(168)  Dovoz pocházející z Thajska se b ěhem posuzovaného období zvýšil a jeho podíl na 
trhu vzrostl až na 2,0 % v období šet ření. Nicmén ě vzhledem k tomu, že i) nár ůst 
dovozu za čal z velmi nízké úrovn ě a ii) jeho podíl na trhu je stále velmi nízký ve 
srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl u činěn závěr, že vývoz z Thajska nelze 
považovat za p říčinu újmy zp ůsobené výrobnímu odv ětví Společenství. 
Filipíny 
(169)  Dovoz pocházející z Filipín vzrostl b ěhem posuzovaného období o 41 %. V období 
šetření jeho podíl na trhu činil 3,7 %. Dovoz z Fi lipín je však v sou časnosti předmětem 
vyšetřování Evropského ú řadu pro boj proti podvod ům (OLAF), který prov ěřuje 
podezření, že p říslušná prohlášení o p ůvodu zboží nejsou pravdivá. Za t ěchto 
okolností není možné dosp ět k závěru, zda dovážené výrobky údajn ě pocházející 
z Filipín p řispívají k újm ě způsobené výrobnímu odv ětví Společenství. 
Bangladéš 
(170)  Dovoz pocházející z Bangladéše se b ěhem posuzovaného období zvýšil o 170 % a 
jeho podíl na trhu v období šet ření činil 2,3 %. Avšak vzhledem k tomu, že i) nár ůst 
dovozu za čal z velmi nízké úrovn ě a ii) jeho podíl na trhu z ůstává velmi nízký ve 
srovnání s podílem ČLR a Vietnamu, byl u činěn závěr, že vývoz z této zem ě nelze 
považovat za p říčinu újmy zp ůsobené výrobnímu odv ětví Společenství. 
(171)  Po zveřejnění konečných záv ěrů některé zúčastněné strany prohlásily, že dovoz 
z některých třetích zemí (jmenovit ě Bangladéše, Filipín a Thajska) podstatn ě vzrostl, 
podobným zp ůsobem jako dovoz z Vietnamu, a že podíl t ěchto zemí na trhu není 
zanedbatelný. Tvrdily, že z t ěchto důvodů by tyto zem ě měly být také p ředmětem 
řízení a že Rada bude  postupovat diskrimina čně, pokud s nimi řízení nezahájí. Vedle 
toho, co je již uvedeno ve 168. až 170. bodu od ůvodnění, je v tomto ohledu t řeba 
uvést, že dovoz z t ěchto tří zemí rostl daleko pomalejším tempem než dovoz jízdních 
kol pocházejících z ČLR a Vietnamu. Z tohoto d ůvodu a z d ůvodů uvedených ve 
168. až 170. bodu od ůvodnění bylo tvrzení odmítnuto. 
Obchod s p řistupujícími zem ěmi 
(172)  Dovoz pocházející z Polska a Litvy, tedy zemí, které jsou od 1. kv ětna 2004 členy 
Evropské unie, b ěhem posuzovaného období vzrostl o 54  %, respektive o 42 %. Je 
však třeba uvést, že ceny dovoz ů z Polska se za posuzované období zvýšily o 13 %. 
Polsko byla jedna ze dvou zemí, které vykázaly nár ůst cen (druhou byla Česká 
 
CS 40   CS republika). Dovoz z Litvy z ůstal ve srovnání s ČLR a Vietnamem na velmi nízké 
úrovni. Proto byl u činěn závěr, že vzhledem k jejich cenám a objem ům, nelze mít za 
to, že tyto dovozy m ěly podstatný nep říznivý dopad na situaci zp ůsobující újmu 
výrobnímu odv ětví Společenství. 
4. Vývoj spot řeby 
(173)  Jak je uvedeno ve 107. bodu od ůvodnění, spotřeba od roku 2000 do období šet ření 
stoupla o 4 %. Vývoj spot řeby tedy nem ůže být příčinou újmy. 
5. Výrobci ve Spole čenství, kte ří nebyli za řazeni do vzorku 
(174)  Celková výroba a prodej výrobc ů ve Spole čenství se snížil y, jak je uvedeno 
ve 128. a 132. bodu od ůvodnění. Svědčí to o skute čnosti, že ostatní výrobci jsou 
v podobné, nebo i horší s ituaci než výrobci za řazení do vzorku, tj.  že jim dumpingové 
dovozy zp ůsobují újmu. Nelze proto u činit závěr, že podstatnou újmu mohli výrobc ům 
zařazeným do vzorku zp ůsobit jiní výrobci ze Spole čenství. 
6. Měnové výkyvy  
(175)  Jeden z čínských vyvážejících výrobc ů po zveřejnění konečných závěrů prohlásil, že 
měla být provedena úprava zohled ňující vývoj sm ěnných kurz ů, protože čínský jüan je 
vázán na americký dolar a b ěhem období šet ření dolar výrazn ě oslabil v ůči euru. 
Přestože bez dalšího zkoumání nelze vylou čit, že posílení eura v ůči dolaru mohlo mít 
příznivý vliv na dovoz dot čeného výrobku, skute čnost, že m ěnové výkyvy nem ěly vliv 
na dovoz z jiných zemí do Spole čenství, ukazuje, že v tomto p řípadě to nelze 
považovat za kauzální činitel. Dále se konstatuje, že pro ú čely analýzy p říčinných 
souvislostí je referen čním kritériem otázka, zda dump ingové dovozy, tj. jejich objemy 
a ceny, zp ůsobily újmu. Argumentace čínských vývozc ů spočívá spíše ve snaze 
vysvětlit, proč jsou dumpingové dovozy na ur čité cenové úrovni. Otázka, pro č jsou 
ceny těchto dumpingových dovoz ů na dané úrovni, však v kontextu zkoumání 
příčinných souvislostí není relevantní. 
7. Závěr 
(176)  Bylo zjišt ěno, že dumpingové dovozy z ČLR a Vietnamu v období šet ření podstatn ě 
snižovaly ceny výrobního odv ětví Společenství. Zvýšená p řítomnost t ěchto dovoz ů na 
trhu, projevující se vyšší m podílem na trhu, se časově kryje s obdobím p řetrvávající 
hospodářské zranitelnosti výrobního odv ětví Spole čenství (viz 150. až 153. bod 
odůvodnění). Šetření proto dosp ělo k závěru, že existuje p říčinná souvislost mezi 
dovozem z uvedených dvou zemí a újmou utrp ěnou výrobním odv ětvím Spole čenství. 
Co se týče dovozů z jiných zemí, jejich p řítomnost na trhu se rovn ěž zvýšila, avšak 
v podstatn ě menší mí ře než u dovoz ů z ČLR a Vietnamu. Z t ěchto jiných zemí 
vyvážejících do Spole čenství jízdní kola bylo v období šet ření nejvíce t ěchto výrobk ů 
dovezeno z Tchaj-wanu. Jejich podíl na trhu ovšem klesal a navíc bylo zjišt ěno, že 
během období šet ření nedocházelo  ze strany t ěchto dovoz ů k cenovému podbízení 
vzhledem k cenám výrobního odv ětví Spole čenství. Dovoz z Tchaj-wanu se tudíž 
nemohl podílet na újm ě způsobené výrobnímu odv ětví Spole čenství. Pokud jde 
o dovoz ze všech ostatních zemí s výjimkou Tchaj-wanu, i zde došlo k nár ůstu podílu 
na trhu, ale v menší mí ře než u dovozu z ČLR a Vietnamu. Nebylo sice možné 
stanovit, zda se tyto ostatní dovozy dopoušt ějí cenového podbízení v ůči cenám 
 
CS 41   CS výrobního odv ětví Společenství, jak je vysv ětleno ve 166. bodu od ůvodnění, bylo ale 
zjištěno, že vliv dovoz ů z ostatních t řetích zemí nemohl podstatným zp ůsobem přispět 
k újmě utrpěné výrobním odv ětvím Spole čenství, a to zejména vzhledem k objemu 
těchto dovoz ů a jejich podílu na trhu. 
G. ZÁJEM SPOLE ČENSTVÍ 
1. Obecné úvahy 
(177)  V souladu s čl. 21 odst. 1 základního na řízení bylo prozkoumáno, zda navzdory 
závěrům o dumpingu p ůsobícím újmu neexistují p řesvědčivé důvody, které by mohly 
vést k záv ěru, že zachování antidumpingových opat ření vůči dovozu z ČLR nebo 
přijetí antidumpingových opat ření vůči dovozu z Vietnamu by nebylo v zájmu 
Společenství. Posouzen byl dopad p řípadných opat ření na všechny strany ú častnící se 
řízení, jakož i d ůsledky nep řijetí či nezachování t ěchto opat ření. V tomto ohledu je 
také třeba připomenout, že p ři předchozím šet ření ohledn ě dovozu z ČLR nebylo 
přijetí opatření posouzeno jako odporující zájmu Spole čenství. 
(178)  Komise rozeslala dovozc ům dotazníky, ale žádné vypln ěné dotazníky v souvislosti se 
zahájením p řezkumu opat ření použitelných na dovozy z ČLR neobdržela. Pokud jde o 
řízení ve vztahu k Vietnamu, obdržela Komise dotazníky s odpov ěďmi od 3 dovozc ů. 
2. Zájem výrobního odv ětví Společenství 
(179)  Připomíná se, že výrobní odv ětví Spole čenství utrp ělo podstatnou újmu, jak je 
uvedeno ve 150. bodu od ůvodnění a dále. Po uložení opat ření na dovoz z ČLR se 
výrobní odv ětví Společenství částečně zotavilo. Nicmén ě pokračování dumpingového 
dovozu z ČLR ve spojení s prudkým nár ůstem dumpingového dovozu z Vietnamu, 
který nebyl p říčinou újmy p ři předchozím šet ření, zabránilo výrobnímu odv ětví 
Společenství v dosažení uspokojivé finan ční situace a v plném zotavení ze zp ůsobené 
újmy. 
(180)  Uložení antidumpingových opat ření by výrobnímu odv ětví Spole čenství umožnilo 
zvýšit prodej, podíl na trhu a v n ěkterých segmentech trhu i ceny. Lze o čekávat, že 
výrobní odv ětví Spole čenství tak dosáhne míru zi skovosti, která by pro n ěj byla 
dosažitelná p ři neexistenci dumpingových dovoz ů. Vzhledem k tomu, že vývoj nových 
modelů jízdních kol ve velké mí ře provádí výrobní odv ětví ve Spole čenství, odstran ění 
tlaku dumpingových dovoz ů by evropským výrobc ům rovněž umožnilo pln ě 
profitovat z tohoto vývoje, a to z hlediska prodejních objem ů a cen. Odv ětví jízdních 
kol ve Spole čenství prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost za 
spravedlivých podmínek na trhu. Proto je t řeba obnovit podmínky ú činné hospodá řské 
soutěže na trhu Spole čenství. 
(181)  Bez opatření vůči dovozu z ČLR a Vietnamu však bude obchod nadále narušován, což 
nevyhnuteln ě povede k zastavení procesu zotavení výrobního odv ětví Spole čenství. 
Navzdory existenci opat ření vůči ČLR dovoz z této zem ě stabilně rostl a dovozní ceny 
klesaly. S ohledem na výrobní kapacitu ČLR, velké objemy dovozu p řed uložením 
původních antidumpingových opat ření a na podstatný nár ůst dovozu z Vietnamu, 
který získal významný podíl na trhu, je z řejmé, že bez dalšího trvání opat ření vůči 
dovozu z ČLR a zavedení opat ření vůči dovozu z Vietnamu by bylo zotavení 
výrobního odv ětví Společenství velmi obtížné, ne-li nemožné. V takovém p řípadě by 
 
CS 42   CS se situace zp ůsobující újmu výrobnímu odv ětví Spole čenství pravd ěpodobně dále 
zhoršovala, což by mohlo vést k ukon čení obchodní činnosti či snížení kapacity 
dalších výrobc ů ve Spole čenství. Jako p říklady výrobc ů jízdních kol, kte ří nedávno 
ukončili obchodní činnost, lze uvést tyto spole čnosti: Kynast (N ěmecko), Merkers-
Rad (Německo), Confersil (Portugalsko) či Ceasare Rizzato (Itálie). Je tedy zjevné, že 
antidumpingová opat ření jsou v zájmu výrobního odv ětví Společenství. 
3. Zájem nesp řízněných dovozc ů 
(182)  Ohledně dovozu z ČLR Komise od nesp řízněných dovozc ů neobdržela žádné 
vyplněné dotazníky ani p řipomínky. Pokud jde o Vietnam, uvád ěl jeden dovozce (na 
kterého p řipadá kolem 14 % celkového dovoz u), že jakákoli dovozní cla 
z vietnamských jízdních kol poškodí odb ěratele v EU, proto že povedou k prudkému 
poklesu dovozu z Vietnamu. Jiný dovozce argumentoval tím, že dovážena jsou především d ětská jízdní kola, která výrobci ve Spole čenství nevyráb ějí. 
(183)  Především je t řeba konstatovat, že vzhledem k nízké mí ře spolupráce dovozc ů nebylo 
možné řádně a důkladně posoudit možné ú činky přijetí, případně nepřijetí příslušných 
opatření. Také je t řeba připomenout, že ú čelem antidumpingových opat ření není 
zabránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý ob chod a zajistit, aby výrobky nebyly 
dováženy za dumpingové ceny zp ůsobující újmu. Jelikož vstup na trh Spole čenství 
bude i nadále umožn ěn výrobkům dováženým za spravedlivé ceny a pokra čovat bude 
také dovoz z t řetích zemí, není pravd ěpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozc ů 
podstatně utrpí. Dále je zjevné, že výrobci ve Spole čenství mají dostate čnou kapacitu, 
aby mohli uspokojit p řípadný nár ůst poptávky po jízdních kolech. Údaje o dovozu 
z jiných třetích zemí, uvedené v tabulce ve 166. bodu od ůvodnění, navíc sv ědčí o tom, 
že i tyto zem ě mají zna čnou kapacitu pro výrobu jízd ních kol. Je tudíž krajn ě 
nepravděpodobné, že by se na trhu mohl vyskyt nout nedostatek jízdních kol. Krom ě 
toho bylo p ři analýze dovozu z Vietnamu zjišt ěno, že z této zem ě jsou dováženy 
všechny kategorie jízdní ch kol, nikoli jen d ětská kola. Kone čně je třeba dodat, že 
dětská kola vyrábí také část výrobc ů zařazených do vzorku. 
(184)  Vstup na trh Spole čenství bude i nadále umožn ěn výrobk ům dováženým za 
spravedlivé ceny, tudíž je pravd ěpodobné, že zavedená obchodní činnost dovozc ů 
bude pokra čovat i v p řípadě zachování antidumpingových opat ření proti 
dumpingovým dovoz ům z ČLR a uložení t ěchto opat ření vůči dovozu z Vietnamu. 
Tento záv ěr potvrzuje i nízká míra spolupráce ze strany nesp řízněných dovozc ů a také 
skutečnost, že po uložení opat ření vůči ČLR dovozci podle všeho nem ěli žádné 
zvláštní potíže. 
4. Zájem maloobchodník ů 
(185)  Jeden z dovozc ů jízdních kol z Vietnamu p ůsobí rovn ěž jako organizace sdružující 
maloobchodní prodejce jízdníc h kol, která má podle výro ční zprávy za rok 2003 
celkem 720 členů. Tito členové pat ří do maloobchodní sít ě zastřešené uvedeným 
dovozcem a tento dovozce je zásobuje mimo jiné jízdními koly dovezenými z Vietnamu. Bylo uvedeno, že zmín ěných 720 maloobchodník ů v roce 2003 
zaměstnávalo 4 900 lidí. Komise také obdržela podepsaná prohlášení od 1 287 
maloobchodník ů (z nichž zjevn ě ne všichni byli členy dané maloobchodní sít ě) 
vyjadřující podporu podáním tohoto dovozce.  Jak je uvedeno ve 182. bodu 
odůvodnění, tyto spole čnosti tvrdí, že uložení opat ření vůči jízdním kol ům z Vietnamu 
 
CS 43   CS by vedlo k poklesu dovozu, snížení prodeje jízdních kol, a v d ůsledku toho ke ztrát ě 
pracovních míst u t ěchto maloobchodník ů. Zde je t řeba v souladu se 183. bodem 
odůvodnění konstatovat, že nehrozí ani nedostate k jízdních kol ani pokles prodeje, 
protože lze p ředpokládat, že se maloobchodníci mohou v p řípadě potřeby zásobit 
jízdními koly z jiných zdroj ů než z Vietnamu. 
(186)  Po zveřejnění konečných závěrů tvrdily n ěkteré zúčastněné strany, že p ři posuzování 
zájmů maloobchodník ů vzhledem k jízdním kol ům pocházejícím z Vietnamu nejde jen 
o dostupnost jízdních kol dodávaných za spravedlivé ceny. Tyto zú častněné strany 
také tvrdily, že s ohlede m na rozdíly v kvalit ě nemohou snadno p řecházet od jedné 
značky k jiné. V této souvislosti však nebyly p ředloženy žádné další d ůkazy o tom, že 
z Vietnamu jsou dovážena jízdní kola n ějakého zvláštního typu nebo v n ějaké zvláštní 
kvalitě, která se jinde nevyráb ějí. Při srovnání jízdních kol dovážených z Vietnamu 
s jízdními koly od výrobc ů ve Spole čenství zařazených do vzorku pro ú čely výpočtu 
rozpětí cenového podbízení (viz 123. bod od ůvodnění) vyšlo naopak najevo, že mezi 
různými modely existuje podstatná shoda . Tato tvrzení tedy byla odmítnuta. 
(187)  Komise obdržela rovn ěž připomínky od jiného ma loobchodního sdružení, 
zastupujícího více než 6 000 maloobchodník ů, které podpo řilo opatření vůči dovozu 
z ČLR, ale namítalo proti sou časnému řízení ohledn ě Vietnamu s tím, že jízdní kola 
z Vietnamu nebyla dovážena za dumpingové ceny a nezp ůsobovala žádnou újmu. Jak 
je však uvedeno v 95. až 97. bodu od ůvodnění, bylo zjišt ěno, že jízdní kola 
z Vietnamu jsou dovážena za dumpi ngové ceny a že tento dumping zp ůsobuje újmu 
výrobnímu odv ětví Společenství. 
(188)  Vzhledem k výše uvedenému bylo shledáno, že antidumpingová opat ření vůči dovozu 
jízdních kol z ČLR a Vietnamu nejsou v rozporu se zájmy maloobchodník ů. 
5. Zájem dodavatel ů 
(189)  Během šetření se přihlásil jeden italský dodavate l (a sdružení, jehož je členem). Tyto 
subjekty prohlásily, že v Itálii p ůsobí více než 200 továren, které zásobují výrobce 
jízdních kol sou částmi, a že další existe nce tohoto dodavatelského odv ětví 
nevyhnuteln ě závisí na pokra čování výroby jízdních kol v Evrop ě. V tomto ohledu 
bylo shledáno, že p ři neexistenci p říslušných opat ření lze očekávat ukon čení činnosti 
dalších evropských výrobc ů jízdních kol, což by m ělo záporné d ůsledky pro výrobce 
dílů ve Spole čenství a ohrozilo zam ěstnanost v tomto dodavatelském odv ětví. Proto 
byl učiněn závěr, že uložení antidumpingových opat ření by bylo v zájmu dodavatel ů. 
6. Dopad na spot řebitele 
(190)  Od spotřebitelských sdružení ve Spole čenství neobdržela Komise žádné p řipomínky 
ohledně opatření vůči ČLR nebo možného uložení opat ření vůči dovozu z Vietnamu. 
V každém p řípadě je nutné konstatovat, že spot řebitelé si mohou vybírat z širokého 
sortimentu ve všech segmentech, a to  i bez jízdních kol pocházejících z ČLR 
a Vietnamu. Do této nabídky kompletního sortimentu výrobk ů podstatn ě přispívá 
výrobní odv ětví Spole čenství. Šet ření neodhalilo žádné problémy v zásobování. 
V tomto ohledu je také t řeba poznamenat, že Komise na toto téma dostala p řipomínky 
od sdružení uvedeného ve 185. bodu od ůvodnění. Maloobchodníci zastoupení 
sdružením, kte ří nakupují hlavní část svých jízdních kol od evropských výrobc ů, 
ztratili zna čnou část svého podílu na  trhu ve prosp ěch jiných distribu čních kanál ů, 
 
CS 44   CS především velkých obchodních dom ů. Uvádějí sice, že se jízdní kola dovážená z ČLR 
v řetězci maloobchod ů neprodávají, avšak nízké ceny v obchodních domech ovliv ňují 
preference kone čných spot řebitelů, a to navzdory kvalitativním rozdíl ům mezi 
jízdními koly od maloobchodník ů a jízdními koly z obchodních dom ů. Na základ ě 
všech uvedených d ůvodů bylo zjišt ěno, že žádné z antidumpingových opat ření vůči 
ČLR a Vietnamu není v rozporu se zájmy spot řebitelů. 
7. Závěr o zájmu Spole čenství 
(191)  Pokračování opat ření vůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR a uložení opat ření 
vůči dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu by bylo zjevn ě v zájmu výrobního 
odvětví Spole čenství a v zájmu dodavatel ů dílů pro jízdní kola ze Spole čenství. 
Opatření výrobnímu odv ětví Společenství umožní, aby rostlo a pln ě se zotavilo z újmy 
způsobené dumpingovými dovozy. Kdyby naopak opat ření uložena nebyla, je 
pravděpodobné, že výroba Spole čenství bude dále kl esat a další hospodá řské subjekty 
budou nuceny ukon čit obchodní činnost. Dovozci a maloobchodníci nebudou 
podstatně postiženi, protože na trhu budou stále k dispozici jízdní kola dodávaná za 
spravedlivé ceny. Pokud jde o spot řebitele, Komise z této strany neobdržela žádné 
připomínky. 
(192)  Vzhledem k výše uvedenému byl u činěn závěr, že neexistují p řesvědčivé důvody proti 
uložení antidumpingových cel v ůči dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR 
a Vietnamu. 
H. NAVRHOVANÁ CLA 
(193)  Se zřetelem k záv ěrům, k nimž šet ření dospělo ohledn ě dumpingu, jím zp ůsobené 
újmy a zájmu Spole čenství, by m ěla být vůči dovozu z Vietnamu uložena opat ření 
s cílem zamezit pokra čování újmy, kterou dumpingové dovozy zp ůsobují výrobnímu 
odvětví Společenství. Pokud jde o dovoz z ČLR, stávající opat ření, o jejichž zachování 
bylo rozhodnuto na řízením Rady (ES) 1524/2000, by m ěla být pozm ěněna tak, aby 
odrážela záv ěry tohoto prozatímního p řezkumu. Na základ ě čl. 11 odst. 2 základního 
nařízení by m ěla být pozm ěněná opatření uložena na nové p ětileté období. 
(194)  Opatření by m ěla být uložena na úrovni dostate čné pro odstran ění újmy zp ůsobené 
těmito dovozy bez p řekročení zjištěného dumpingového rozp ětí. Při výpočtu výše cla 
nezbytné pro odstran ění účinků dumpingu p ůsobícího újmu se p řihlíželo k tomu, že by 
přijímaná opat ření měla výrobnímu odv ětví Spole čenství umožnit pokrývat jeho 
výrobní náklady a celkov ě dosahovat zisku p řed zdaněním, který by výrobní odv ětví 
tohoto druhu mohlo p řiměřeně dosahovat z prodeje obdobného výrobku ve 
Společenství za b ěžných podmínek hospodá řské sout ěže, tj. p ři neexistenci 
dumpingových dovoz ů. Ziskové rozp ětí před zdaněním použité k tomuto výpo čtu 
činilo 8 % obratu z prodeje jíz dních kol. Jde o stejné rozp ětí jako při předchozím 
šetření, protože nebylo zjišt ěno nic, co by nasv ědčovalo potřebě tento podíl zm ěnit. 
(195)  Několik spolupracujících vývozc ů z ČLR a Vietnamu tvrdilo, že 8 % je velmi vysoké 
rozpětí a že výrobní odv ětví, které dosahuje zisku ve výši 3,3 %, která byla uvedena 
v podnětu, lze ozna čit za finan čně stabilní. Mimo to odkazovali na p ředchozí šet ření, 
které ukázalo, že výrobní odv ětví Společenství utrp ělo ztrátu ve výši -0,6 %. P řesto 
byl učiněn závěr, že ziskovost v období šet ření zjištěná v rámci sou časného šet ření 
(3,5 %) je pouze známkou částečného zotavení výrobního odv ětví Spole čenství 
 
CS 45   CS z účinků dřívějšího dumpingu a nelze ji považova t za míru zisku dosažitelnou p ři 
neexistenci dumpingových dovoz ů. V této souvislosti se konstatuje, že navzdory 
existence opat ření vůči dovozu z ČLR se dovoz z této zem ě za posuzované období 
značně zvýšil, a to p ři současném prudkém nár ůstu dumpingového dovozu 
z Vietnamu. Za t ěchto okolností je zisk  ve výši 8 %, s nímž pracovalo i p ředchozí 
šetření, považován za odpovídají cí, protože nebyl zjišt ěn žádný d ůvod ke zm ěně 
tohoto procentního podílu. Na tomto základ ě byla vypo čítána cena obdobného 
výrobku, která nezp ůsobuje újmu výrobnímu odv ětví Společenství. 
(196)  Nezbytný nár ůst cen byl poté stanoven na základ ě srovnání váženého pr ůměru 
dovozní ceny, který byl zjišt ěn pro účely výpočtu cenového podbízení, a váženého 
průměru celkových výrobních náklad ů výrobců zařazených do vzorku zvýšeného 
o ziskové rozp ětí ve výši 8 %. 
(197)  Jelikož jsou rozp ětí újmy vyšší než zjišt ěná dumpingová rozp ětí, měla by 
antidumpingová cla vycházet z dumpingových rozp ětí v souladu s ustanoveními čl. 7 
odst. 2 základního na řízení. 
(198)  Organizace CCCME spolu se spolup racujícími vyvážejícími výrobci v ČLR vyjád řila 
svou připravenost nabídnout závazek. K tomu je t řeba poznamenat, že v minulosti 
závazky u spot řebního zboží obvykle nebyly p řijímány, a to mimo jiné z t ěchto 
důvodů: složitost model ů, počet různých typ ů a rozmanitost a pravidelnost jejich 
zdokonalování či jiných úprav. Tyto d ůvody v praxi znemož ňují stanovení 
smysluplných minimálních dovozních  cen. Vedou také k prakticky nep řekonatelným 
obtížím z hlediska kontroly, takže p řijímání takových závazk ů není sch ůdné řešení. 
Uvedené obecné úvahy platí i v tomto p řípadě. Komise proto usoudila, že p řijetí 
závazku by v rámci tohoto konkrétního šet ření nebylo správné, a nabídku musela 
odmítnout. O svém rozhodnutí Komise náležit ě uvědomila organizaci CCCME. 
(199)  Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé spole čnosti uvedené v tomto na řízení byly 
stanoveny na základ ě závěrů současného šet ření. Odrážejí tedy situaci zjišt ěnou během 
šetření, pokud jde o tyto spole čnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla 
použitelného pro „vš echny ostatní spole čnosti“) jsou proto použitelné výhradn ě pro 
dovoz výrobk ů pocházejících z dot čené země a vyrobených uvedenými spole čnostmi 
jakožto konkrétními právními subjekt y. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou 
společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétn ě uvedeny v normativní části tohoto 
nařízení, včetně subjektů spřízněných s konkrétn ě uvedenými spole čnostmi, nemohou 
těchto sazeb využívat a podléhají celní sazb ě použitelné pro „všechny ostatní 
společnosti“. 
(200)  Veškeré žádosti o použití t ěchto sazeb antidumpingového cla stanovených pro 
jednotlivé spole čnosti (nap ř. po změně názvu daného subjektu nebo po založení 
nových výrobních či prodejních subjekt ů) je třeba bezodkladn ě adresovat Komisi8 se 
všemi důležitými informacemi, zvlášt ě o případných zm ěnách činnosti spole čnosti 
v oblasti výroby a prodeje na domácím či vývozním trhu souvisejících nap ř. 
                                                 
8 European Commission 
Directorate-General for Trade Direction B 
Office J-79 5/16 
B-1049 Brussels 
 
CS 46   CS s uvedenou zm ěnou názvu nebo zm ěnou výrobních a prodejních subjekt ů. V případě 
potřeby bude na řízení odpovídajícím zp ůsobem pozm ěněno aktualizací seznamu 
společností, na n ěž se vztahují individuální celní sazby. 
(201)  Vzhledem k výše uvedeným záv ěrům se sazby antidumpingové ho cla stanoví takto: 
Země Spole čnost Antidumpingové clo (%) 
Čínská lidová republika všechny spole čnosti 48,5 
Always Co., Ltd.  
Tan Thuan Export processing 
Zone,  
District 7,  Ho Či Minovo M ěsto, 
Vietnam Vietnam 
všechny ostatní spole čnosti 15,8 
 
 
 34,5 
(202)  V souladu s článkem 20 základního na řízení byly všechny zú častněné strany 
informovány o základních skute čnostech a úvahách, na jejichž základ ě bylo 
zamýšleno navrhnout zm ěnu úrovně stávajících opat ření vůči ČLR a uložit opat ření na 
dovoz jízdních kol z Vietnamu. Strany dostaly možnost se vyjád řit a požádat o slyšení. 
Vyjádření byla obdržena a v d ůvodných p řípadech vzata v úvahu, 
PŘIJALA TOTO NA ŘÍZENÍ: 
Článek 1 
1. Ukládá se kone čné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol a jiných kol (v četně 
dodávkových t říkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, kód ů KN ex 8712 00 10 
(kód TARIC 8712 00 10 90), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712 00 80 90), 
pocházejících z Vietnamu. 
2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Spole čenství, před clem, se pro 
výrobky vyráb ěné následujícími spole čnostmi stanoví takto: 
Země Spole čnost Antidumpingové clo 
(%) Doplňkový kód 
Taric 
Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Či 
Minovo M ěsto, 
Vietnam
 15,8 A667 Vietnam 
všechny ostatní 
společnosti 34,5 A999 
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní p ředpisy. 
 
CS 47   CS Článek 2 
V článku 1 na řízení Rady (ES) č. 1524/2000 o uložení kone čného antidumpingového cla 
z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky se odstavec 1 nahrazuje tímto: 
„Ukládá se kone čné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol a jiných kol (v četně 
dodávkových t říkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, kód ů KN ex 8712 00 10 
(kód TARIC 8712 00 10 90), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712 00 80 90), 
pocházejících z Čínské lidové republiky.“ 
V článku 1 na řízení Rady (ES) č. 1524/2000 o uložení kone čného antidumpingového cla 
z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky se odstavec 2 nahrazuje tímto: 
„Sazba kone čného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Spole čenství, před 
clem, činí 48,5 %.“ 
Článek 3 
Toto nařízení vstupuje v platnos t prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské 
unie. 
V Bruselu dne  
 Za Radu 
 p ředseda/předsedkyně