Navýšení prostředků na platby pro nástroj pro mimořádnou podporu k financování strategie v oblasti očkovacích látek proti COVID-19 a pro investiční iniciativu pro reakci na koronavirus plus

4. Financování

5. Souhrnná tabulka v členění podle okruhů víceletého finančního rámce

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. Úvod

Účelem návrhu opravného rozpočtu (NOR) na rok 2020 č. 8 je vyčlenit 6,2 miliardy EUR v prostředcích na platby na pokrytí i) potřebných dodatečných prostředků na platby pro nástroj pro mimořádnou podporu (ESI) k financování strategie v oblasti očkovacích látek proti COVID-19 a ii) dalších potřebných plateb na soudržnost v návaznosti na schválení investiční iniciativy pro reakci na koronavirus plus (CRII+).

2.Navýšení prostředků na platby pro nástroj pro mimořádnou podporu (ESI)

V dubnu 2020, kdy byl nástroj pro mimořádnou podporu v kontextu krize COVID-19 aktivován, byla na základě počátečního posouzení potřeb provedeného Komisí ve spolupráci s členskými státy naplánována široká škála možných podpůrných opatření. Finanční krytí na mimořádnou podporu mělo být poskytnuto tam, kde ho bude nejvíce potřeba a kde přinese jasnou přidanou hodnotu EU. Vzhledem k velké škále možných opatření se původně překládalo, že z 2,7 miliardy EUR v prostředcích na závazky schválených rozpočtovým orgánem bude v roce 2020 na platby potřeba pouze zhruba polovina této částky, 1,38 miliardy EUR, a zbytek pak v následujících letech.

S tím, jak se krize vyvíjela, přijala Komise několik rozhodnutí, jak finanční prostředky na mimořádnou podporu využít na sérii opatření, jako jsou: pomoc na přepravu základního zboží, zdravotnických týmů a pacientů postižených onemocněním COVID-19 (balíček opatření v oblasti mobility); dodávky základních zdravotnických produktů; podporu navýšení testovacích kapacit; zpřístupnění více způsobů léčby pacientů s COVID-19; podporu interoperability aplikací pro vysledování kontaktů a distribuci dezinfekčních robotů do nemocnic.

V průběhu vývoje pandemie, a jak zdůraznila Komise ve svém sdělení o strategii pro očkovací látky, začalo být zřejmé, že trvalé řešení krize bude s největší pravděpodobností spočívat ve vyvinutí a nasazení účinné a bezpečné očkovací látky proti viru. Prioritou se tak stalo hledání efektivní vakcíny a Komise uzavřela se všemi členskými státy dohodu, na jejímž základě je oprávněná jménem zúčastněných členských států jednat s výrobci očkovacích látek a uzavírat s nimi záruky předběžného nákupu (dále jen „záruky“). Jejich prostřednictvím poskytne nástroj pro mimořádnou podporu nezbytné počáteční financování, čímž se zmírní rizikovost zásadních investic a zvětší rychlost a objem výroby úspěšných očkovacích látek. Členské státy tím pak získají právo na nákup určitého počtu očkovacích dávek v určitém časovém rámci a za určitou cenu. Jednu záruku předběžného nákupu s jedním výrobcem očkovacích látek Komise uzavřela v srpnu 2020 a s několika dalšími v současnosti vede již pokročilá jednání.

Součástí záruk jsou pobídky výrobcům očkovacích látek k tomu, aby vybudovali výrobní kapacitu podstatně rychleji než při vývoji běžných vakcín, k čemuž potřebují počáteční hotovost, aby omezili riziko svých investic. To implikuje brzké předběžné platby ze strany Komise, časově velmi těsně následující po přijetí příslušných závazků (často do několika dnů po podpisu smlouvy).

V důsledku toho jsou současné prostředky na platby v rámci nástroje pro mimořádnou podporu k pokrytí smluvních závazků, jež hodlá Komise v krátké době vůči výrobcům vakcín přijmout, nedostatečné. Aby Unie byla schopná zajistit přístup k portfoliu potenciálních očkovacích látek a maximalizovat tak šanci na to, že bude účinná a bezpečná vakcína k dispozici co nejdříve, musí být co nejdříve k dispozici i další platby. Proto se navrhuje v roce 2020 v rámci nástroje pro mimořádnou podporu uvolnit prostředky na platby dostatečné k pokrytí jak a) všech relevantních závazků přijatých Komisí vůči výrobcům očkovacích látek jménem členských států, tak b) ostatních probíhajících opatření. Platební potřeby v příštích letech budou odpovídajícím způsobem sníženy.

Se započtením dodatečných 140 milionů EUR, které již rozpočtový orgán schválil v červenci 2020, činí potřebná výše dodatečných prostředků na platby na rok 2020 1 090 milionů EUR. Celková výše plateb v rámci nástroje pro mimořádnou podporu je tak 2 610 milionů EUR. Zbývajících 90 milionů EUR bude vyplaceno v roce 2021 na závazky nesouvisející se strategií pro očkovací látky.

Kromě toho se navrhuje přesunout 53,75 milionu EUR v prostředcích na závazky a na platby z položky výdajů na správní podporu do provozních výdajů nástroje. Celková výše prostředků na závazky a na platby v položce správní podpory nástroje by tak klesla na 250 000 EUR.

v EUR Rozpočtová položka Název Prostředky na závazky Prostředky na platby Oddíl III – Komise 18 01 04 05 Podpůrné výdaje na mimořádnou podporu v rámci Unie –53 750 000 –53 750 000 18 07 01 Mimořádná podpora v rámci Unie 53 750 000 1 143 750 000 Celkem 0 1 090 000 000

3. Navýšení prostředků na platby spojených s iniciativou CRII+

V březnu a dubnu 2020 navrhla Komise dva balíčky opatření: investiční iniciativu pro reakci na koronavirus (CRII) a investiční iniciativu pro reakci na koronavirus plus (CRII +), které Evropský parlament a Rada rychle schválily.

Flexibilitu a likviditu, kterou fondy soudržnosti nabízejí, členské státy plně využívají, aby pomohly těm nejvíce postiženým: zdravotnickému personálu a nemocnicím, malým a středním podnikům a pracovníkům. Iniciativa se průběžně realizuje a členské státy dál přijímají opatření v souladu s tím, jak se vyvíjejí potřeby. Zatímco standardní podpora soudržnosti se zaměřuje na dlouhodobé investice do regionální konvergence, balíčky CRII a CRII+ reagují na mimořádné události tam, kde je to nejvíce potřeba.

Díky investiční iniciativě pro reakci na koronavirus (CRII) schválené dne 30. března 2020 byla uvolněna investiční likvidita na programy politiky soudržnosti ve výši přibližně 8 miliard EUR. Aby zajistila, že k odstraňování dopadů rozšíření onemocnění COVID-19 na ekonomiku a společnost členských států bude možné v roce 2020 mobilizovat nevyužitou podporu z fondů politiky soudržnosti, pak Komise navrhla ještě iniciativu CRII+, kterou Evropský parlament a Rada schválily. Ta dává členským státům dočasně možnost žádat 100% spolufinancování ze zdrojů EU na programy podporované z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti, a to na účetní období 1. července 2020 až 30. června 2021, a také větší možnost převádět prostředky mezi fondy a kategoriemi regionů. K 24. srpnu 2020 zvolilo 100% míru spolufinancování EU 107 programů, což odpovídá téměř polovině finančního krytí politiky soudržnosti.

Prognózy týkající se jednotlivých programů, které členské státy předložily do konce července 2020, Komise podrobila podrobné analýze a má za to, že k pokrytí všech očekávaných žádostí o platbu splatných v roce 2020 je třeba navýšit prostředky na platby o 5,1 miliardy EUR.