SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Hodnocení výsledků v oblasti inovací v Evropě: na cestě k novému ukazateli /* COM/2013/0624 final */





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Hodnocení výsledků v oblasti inovací v Evropě: na cestě k novému ukazateli (Text s významem pro EHP) 1. Úvod Toto sdělení představuje ukazatel k hodnocení výsledků v oblasti inovací. Důsledné hodnocení dopadu politik v oblasti inovací je zásadní pro tvorbu politiky, která je podložena důkazy. Podporuje navíc legitimitu činností veřejných orgánů a využívání veřejných finančních prostředků. Dnešní Evropa představuje znalostní centrum globálního významu. Její vědecká základna je sice na světové úrovni a, pokud jde o technologii, má vedoucí postavení ve strategických odvětvích, je však nutné zlepšit výsledky v oblasti inovací na úrovni EU i jednotlivých států tím, že se především pro rychle rostoucí podniky v inovativních odvětvích zlepší rámcové podmínky. Navrhovaný ukazatel podpoří tvůrce politik při zavádění nových nebo účinnějších opatření k odstranění překážek, které zabraňují inovátorům přeměňovat myšlenky na výrobky a služby, jež mohou mít na trhu úspěch. Zlepšení výkonnosti přispěje k inteligentnímu růstu v souladu se strategií Evropa 2020 a její stěžejní iniciativou Unie inovací.[1] Navrhovaný ukazatel doplňuje srovnávací přehled iniciativy Unie inovací (dále také „IUS“)[2] a jeho souhrnný inovační index (dále také „SII“) hodnotící, jak různé silné a slabé stránky členských států a EU ovlivňují jejich celkovou výkonnost, a to ve srovnání s širokým souborem 24 ukazatelů, včetně vstupů, výkonu a výstupů. Kromě toho se každé dva roky předkládá zpráva o konkurenceschopnosti Unie inovací, která obsahuje analýzu inovační výkonnosti. Ukazatel uvedený v tomto sdělení se zaměřuje výhradně na výsledky v oblasti inovací a monitoruje omezený soubor hledisek, včetně přínosu rychle rostoucích podniků pro tvorbu pracovních míst. Vzhledem k tomu, že tento ukazatel doplňuje srovnávací přehled iniciativy Unie inovací, se předpokládá, že se výsledky navrhovaného ukazatele zveřejní současně s výsledky tohoto srovnávacího přehledu. Evropská rada pověřila Komisi, aby v kontextu strategie Evropa 2020 vytvořila ukazatel, který by doplňoval cíl objemu investic do výzkumu a vývoje,[3] a aby zároveň zohlednila požadavek vyplývající z iniciativy Unie inovací, tj. aby Komise „zahájila činnost potřebnou k vypracování nového ukazatele, který bude měřit podíl rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství“. V březnu 2013 hlavy států a předsedové vlád požádali o to, aby se v říjnu 2013 uskutečnily diskuze o inovacích, a vyzvali Komisi k předložení uvedeného ukazatele.[4] S jeho formulací má Komisi napomáhat panel na vysoké úrovni složený z předních inovátorů a ekonomů, který byl zřízen v roce 2010.[5] Tento panel podpořil Komisi v tom, aby se zapojila do shromažďování údajů pocházejících z Eurostatu o rychle rostoucích podnicích v inovativních odvětvích. Souběžně byly ve spolupráci s OECD vyvíjeny koeficienty inovací pro jednotlivá odvětví. V říjnu a prosinci 2012 a v červenci 2013 se formou workshopů uskutečnily diskuse s členskými státy ohledně rozsahu a indikátoru a jeho definice. Toto sdělení zavádí ukazatel (oddíl 2), uvádí kritéria a údaje pro jeho vývoj (oddíl 3) a informace o provedené analýze spolehlivosti (oddíl 4). Je k němu připojen pracovní dokument útvarů Komise. 2. Hodnocení výsledků v oblasti inovací Výsledky v oblasti inovací jsou velmi rozsáhlé a v rámci jednotlivých odvětví se velmi liší. Hodnocení spočívá ve vyčíslení toho, do jaké míry nápady inovativních odvětví na nové produkty a služby přinášejí ekonomickou přidanou hodnotu a jsou schopny pronikat na trh. Toto hodnocení se proto může odrážet ve více než jednom opatření. Komise se po prozkoumání celé řady variant rozhodla pro čtyři ukazatele IUS, seskupené do tří složek (patenty, zaměstnanost v oborech vyžadujících vysokou úroveň znalostí (KIA) a konkurenceschopnost zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí) a doplněné novým opatřením v oblasti zaměstnanosti v rychle rostoucích podnicích v inovačních odvětvích.[6] Patentová složka zohledňuje vynálezy, které využívají poznatky získané díky investicím do výzkumu, vývoje a inovací a které lze přeměnit na úspěšné technologie. Podobně poskytují ukazatele míry zaměstnanosti kvalifikovaných pracovních sil v oblastech vyžadující vysokou úroveň znalostí a v rychle rostoucích podnicích informace o zaměření hospodářství na produkci zboží a služeb s přidanou hodnotou spočívající v inovacích. Obchodní toky spojené s těmito komoditami hodnotí v neposlední řadě i jejich schopnost dostat se na světové trhy.[7] 2.1. Složky ukazatele inovací První složku představují technologické inovace, které se hodnotí na základě patentů jakožto klíčových výsledků výzkumu a vývoje a inovačního procesu dokládajících schopnost dané ekonomiky přeměnit znalosti v technologie. Z toho důvodu přinášejí politiky, jež jsou zaměřeny na zlepšování systému práv duševního vlastnictví a jež ho činí méně nákladným, výhody podnikům generujícím růst z vlastních inovací. Nástrojem podpory inovativního podnikání mohou být opatření, jako je profesionalizace přístupu k portfoliím práv duševního vlastnictví a snížení daní z výnosů z patentů.[8] Zvolená složka, tj. ukazatel IUS 2.3.1, používá počet patentových přihlášek na miliardu HDP. Čitatelem je počet přihlášek podaných v mezinárodní fázi, které uvádějí Evropský patentový úřad (EPO) jakožto úřad jmenovaný podle Smlouvy o patentové spolupráci. Ve jmenovateli je uveden HDP v eurech vycházející z parity kupní síly. Může se vyskytnout vlastní podjatost ve prospěch zemí, které využívají více mezinárodní patenty než patenty na úrovni jednotlivých států. Byly proto testovány alternativní statistiky, jako je např. patentová databáze OECD uvádějící skupiny triadických patentů. Druhá složka se zaměřuje na to, jak se vysoce kvalifikované pracovní síly promítají do hospodářské struktury země. Investice do lidí představuje pro Evropu výzvu, protože vzdělávání a odborná příprava poskytují pracovníkům dovednosti nutné k vytváření inovací. Tato složka odráží strukturální zaměření země na činnosti vyžadující vysokou úroveň znalostí, protože hodnotí počet zaměstnanců na pozicích v průmyslových odvětvích vyžadujících vysokou úroveň znalostí, kde alespoň jedna třetina zaměstnanců má vysokoškolské vzdělání, a vyjadřuje jej jako podíl na celkovém počtu zaměstnanců v dané zemi. Jedná se o ukazatel IUS 3.2.1. Třetí složku představuje konkurenceschopnost zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí. V dobře fungujícím hospodářství tato složka odráží schopnost vyplývající z inovací a týkající se vývozu inovativních produktů a podílu na globálních hodnotových řetězcích. Opatření zaměřená na zvýšení konkurenceschopnosti a inovační strategie se, pokud jde o růst zaměstnanosti, podíl na vývozu a obrat na úrovni podniků, vzájemně posilují. Tato složka zahrnuje se stejnou váhou podíl obchodní bilance vysoce a středně technologicky vyspělých produktů na celkové obchodní bilanci a služby vyžadující vysokou úroveň znalostí vyjádřené podílem na celkovém vývozu služeb, ukazatele IUS 3.2.2 a 3.2.3. Poslední složka hodnotí zaměstnanost v rychle rostoucích podnicích v inovačních odvětvích. Posílení rozvoje těchto podniků je nedílnou součástí moderní výzkumné a inovační politiky. Studie ukazují, že růst ve značné míře závisí na rychle rostoucích podnicích, které vytvářejí neúměrně velký podíl pracovních míst a mohou se podílet na větších investicích do inovací v obdobích hospodářského útlumu.[9] Některé členské státy proto silně podporují snadnější přístup rychle rostoucích podniků k financím, včetně inovativních projektů a rizikového kapitálu v počáteční fázi, fázi zahájení činnosti a v raných fázích růstu. K rozlišování inovativních podniků slouží koeficienty inovací podle jednotlivých odvětví odrážející míru inovační schopnosti daného odvětví, která vychází z výsledného počtu osob s vysokoškolským vzděláním (skóre KIA) a z toho, jak se podniky v tomto odvětví označují za inovativní (skóre CIS). Údaje o zaměstnanosti pocházejí z ad hoc sběru údajů z obchodního rejstříku shromážděných Eurostatem v letech 2011 a 2012. Rychle rostoucí podniky jsou podniky s deseti a více zaměstnanci a průměrným růstem počtu zaměstnanců ročně převyšujícím 10 % za období více než tří let. Tato složka se navrhuje, aby vyplnila prostor (3.1.3 „Rychle rostoucí inovativní podniky“) v IUS vyhrazený pro ukazatel, který odráží podíl rychle rostoucích podniků na dynamice trhu, jak vyplývá z iniciativy Unie inovací. Mohlo by se tedy jednat o 25. ukazatel srovnávacího přehledu. 2.2. Výkonnost jednotlivých zemí Obrázek 1 znázorňuje ukazatel inovací u členských států a zahraničních partnerů v roce 2010 a 2011. Průměr se týká EU27, neboť IUS 2013 byl zveřejněn před přistoupením Chorvatska. Jsou nezbytné zdokonalené časové řady vycházející z delšího pozorování a lepšího sladění referenčních let, které budou k dispozici ve střednědobém horizontu. Znázornění výsledků a jejich politického dopadu je uvedeno v rámečku 1 pracovního dokumentu útvarů Komise, který se zaměřuje na čtyři země: Švédsko (vynikající výkonnost), Francii (dobrá výkonnost), Itálie (středně dobrá výkonnost), Bulharsko (nízká výkonnost). Dokument obsahuje i přehled výsledků pro všechny složky a země).[10] Dokument obsahuje i přehled výsledků u všech složek a zemí. Tyto výsledky budou doplňovat komplexní hodnocení profilů jednotlivých zemí. Obrázek 1. Složený ukazatel hodnocení výsledků v oblasti inovací Bodové hodnocení zemí za rok 2011 (červené sloupce) a 2010 (křížky), průměr EU v roce 2010 je 100 Za rok 2011 složky odrážejí situaci v roce 2009 (PCT), 2010 (DYN) nebo 2011 (KIA, COMP) Za rok 2010 jsou tyto složky založeny na údajích z roku 2008 (PCT), 2009 (DYN) nebo 2010 (KIA, COMP) Zdroj: Evropská komise. Celkově bylo v roce 2011 na základě bodového ohodnocení jednotlivých zemí identifikováno šest kategorií výkonnosti. Švédsko, Německo, Irsko a Lucembursko mají „vynikající výkonnost“ s více než 120 body a vysoké hodnoty u všech čtyř složek. Následuje Dánsko, Finsko a Spojené království, které jsou uvedeny s „velmi dobrou výkonností“ a hodnocením mezi 110 a 120 body. Francie, Belgie a Nizozemsko mají „dobrou výkonnost“ s ukazatelem hodnot v rozmezí 100 až 110 bodů a za nimi těsně následuje skupina zemí se „středně dobrou výkonností“, zahrnující Rakousko, Maďarsko, Slovinsko, Itálii a Kypr, s počtem bodů v rozmezí 90 až 100. „Středně nízkou výkonnost“ s hodnotami mezi 80 a 90 vykazují Česká republika, Španělsko, Estonsko, Řecko, Malta, Rumunsko a Slovensko. Země s méně než 80 body se považují za země s „nízkou výkonností“. Patří mezi ně Polsko, Chorvatsko, Portugalsko, Lotyšsko, Litva a Bulharsko; poslední dvě jmenované země mají obzvláště nízké bodové ohodnocení, a to téměř 65 bodů, což se rovná přibližně polovině nejvyššího počtu bodů. 3. Kritéria výběru Při přípravě ukazatele byly jako referenční normy použity mezinárodní normy kvality uplatňované Eurostatem, OECD a MMF. 3.1. Čtyři uplatňované zásady Na základě koncepční rámce Eurostatu byly uplatněny čtyři zásady. 1) Význam opatření. Pozornost byla zaměřena na jednoduchý a intuitivní výklad s významnými a přímými odkazy na hodnocená fakta. Ukazatel umožňuje monitorovat daný rozměr, například podmínky v oblasti práv duševního vlastnictví, zvyšování kvalifikace, které vyžadují trh náročný na znalosti a inovativní odvětví, vytvoření příznivých podmínek pro obchod s komoditami vyžadujícími vysokou úroveň znalostí a rámcové podmínky pro rychle rostoucí podniky. 2) Kvalita údajů. Dostupnost včasných, reprezentativních a ověřených časových řad a využití všech dostupných zdrojů bylo považováno za zásadní. 3) Mezinárodní dostupnost a porovnatelnost jednotlivých zemí. Cílem bylo stanovit základ pro ukazatel, který bude vhodný pro smysluplné srovnání jednotlivých zemí a stanovování referenčních hodnot. 4) Spolehlivost. Řada subjektů na celém světě, včetně mezinárodních organizací, používá složené ukazatele. Jejich konstrukce vyžaduje takovou nejmodernější validaci a analýzu spolehlivosti,[11] aby celkový obraz umožňoval porovnávání s referenčními ukazateli a splňoval potřeby politiky. Z důvodu nedostatku údajů bylo v této fázi možné splnit kritéria 2 a 3 pouze částečně a tato kritéria budou předmětem další analýzy. Ukazatel je založen na doplnění chybějících údajů a mezinárodní srovnatelnosti, která byla provedena v rámci čtvrté složky ukazatele pro čtyři členské státy a zahraniční partnery a byla testována její spolehlivost. 3.2. Oblasti, které budou předmětem další analýzy S cílem upřesnit tento ukazatel a zajistit plné využití jeho potenciálu byly identifikovány čtyři oblasti. Za prvé, zajistit zlepšení údajů o rychle rostoucích podnicích v rámci inovativních odvětví, pokrytí a běžné produkce, s povinnou žádostí o sběr údajů jakožto součást pozměněného nařízení Komise, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturální statistice podnikání, které se bude vztahovat na finanční sektor. Finanční služby jsou v této fázi vyloučeny, ale jsou, vzhledem k jejich přetrvávající funkci v hospodářství a dopadu na něj, důležité. Produkce těchto údajů rovněž umožní lépe sladit referenční roky ukazatele. Za druhé, analyzovat, jak lze údaje definující koeficienty inovací zlepšit, aby zajistily větší soubory výsledků pozorování napříč odvětvími a v průběhu času a to, jak nejlépe zachytit změny intenzity v jednotlivých zemích. Patří sem i analýza citlivosti, která se týká koeficientů a používá nové údaje CIS za dva roky a každoroční průzkum pracovních sil (Labour Force Survey – LFS). Za třetí, prověřit, zda a jakým způsobem: lze zlepšit údaje o konkurenceschopnosti zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí, lze upravit složku dovednosti, aby co nejlépe odrážela přínos vzdělávání a aby se prozkoumaly její vazby na ukazatel výkonnosti. Kromě toho by se mohly vzít do úvahy další statistiky úspěšnosti inovací na trhu. A konečně, rozšířit jeho mezinárodní rozměr prostřednictvím širšího shromažďování údajů o rychle rostoucích podnicích a o spolupráci s OECD, která se týká mezinárodního rozsahu koeficientů inovací a která využívá srovnatelné statistické průzkumy z třetích zemí. 4. Analýza spolehlivosti Monitorování inovací vyvolává problémy týkající se kvality údajů a jejich kombinace v rámci jediného opatření. Koncepční a statistický soulad ukazatele a dopad předpokladů použitých při jeho modelování tak byly posouzeny prostřednictvím opakujícího se postupu: 1) Navrhované ukazatele byly vybrány podle jejich významu pro inovační politiky, na základě posouzení literatury, odborných posudků, pokrytí dané země a s ohledem na časové harmonogramy. 2) Byly použity aktuálně zveřejněné údaje s minimálně 93% dostupností v rámci dvou let v jednotlivých složkách. 3) Tento ukazatel má vyváženou strukturu, jelikož byl jeho čtyřem složkám přiznán rovnocenný význam, a jako stupnice koeficientů byly zvoleny jejich nominální váhy, což odpovídá podobnému přístupu, který používají hlavní mezinárodní indexy, např. globální index inovací a index environmentální výkonnosti. 4) Počet bodů a pořadí dané země byly v neposlední řadě vyhodnoceny s cílem ověřit jejich soulad se současnými podklady, výzkumem nebo převažujícími teoriemi. Předpoklady pro modelování byly testovány pro účely doplňování chybějících údajů, akumulaci vzorců, alternativní varianty pro všechny složky a vážení. Byly vypočítány intervaly spolehlivosti pro určení pořadí i vzdálenosti od účinné hranice. 5. Závěry V návaznosti na zasedání Evropské rady představuje toto sdělení ukazatel inovací, jenž vychází z úsilí Komise zlepšit kvalitu svých podkladových materiálů, které mají podporovat tvorbu politiky a posoudit dopad inovací. Tento ukazatel se zaměřuje na výsledky inovací, a doplňuje tak srovnávací přehled iniciativy Unie inovací a souhrnný inovační index. Tento ukazatel bude v souladu se strategií Evropa 2020 a její stěžejní iniciativou Unie inovací podporovat tvůrce politik při vytváření příznivého prostředí pro inovace. Ukazatel byl vyvinut s využitím mezinárodních norem kvality a nejmodernějších statistických analýz. Komise však určila čtyři oblasti, aby plně využila potenciálu tohoto ukazatele, včetně rozšiřování jeho mezinárodní srovnatelnosti, zlepšení jeho údajů o rychle rostoucích podnicích a analýzy, jak by bylo možné zlepšit soubory údajů obsahujících koeficienty inovací. Ukazatel je složený index, který vyčísluje čtyři aspekty výsledků v oblasti inovací: patenty, kvalifikační předpoklady, obchod se zbožím a službami vyžadujícími vysokou úroveň znalostí a zaměstnanost v rychle rostoucích podnicích. Pracovní dokument útvarů Komise popisuje jeho výsledky a politické dopady. [1] „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, KOM(2010) 546 v konečném znění ze dne 6. října 2010. [2] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en-pdf. [3] Závěry Rady ze dne 4. února 2011 (dokument Rady EUCO 2/1/11 Rev1) a ze dne 1. a 2. března 2012 (EUCO 4/2/12 REV2). [4] Evropská rada uvedla, že „příští rok proběhne debata o strategii Evropa 2020“ a vyzvala k „provedení přípravných prací, přičemž prioritní by měla být tato témata: (...) b) inovace (říjen 2013)“, se zájmem očekává, že „Komise (...) představí sdělení s názvem „Stav Unie inovací v roce 2012“, včetně jednotného ukazatele inovací, aby je mohla Evropská rada projednat.“, dokument Rady EUCO 23/13. [5] Zpráva panelu na vysoké úrovni o hodnocení inovací, A. Mas-Colell (předseda), září 2010. [6] Vzorec výpočtu tohoto ukazatele je obsažen v rovnici 1 uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise. [7] Byly zváženy možnosti využití některého z doplňkových ukazatelů IUS podle typu výsledků. [8] „Stav Unie inovací v roce 2012 – Urychlit změnu“, COM(2013) 149 final, 21. března 2013. [9] Dokument OECD z roku 2010, „Rychle rostoucí podniky: Co mohou vlády udělat, aby přinesly změnu“. Archibugi, D et al. (2013) „Economic crisis and innovation: is destruction prevailing over accumulation?“ (Hospodářská krize a inovace: převládá zničení nad hromaděním?), Research Policy 42, 2. [10] Jsou uvedeny rovněž údaje o výkonnosti zahraničních partnerů, např. USA ve srovnání s EU. [11] Viz: http://composite-indicators.jrc.ec.europa.eu/.