Zpráva Komise - Výroční zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v Evropské unii v roce 2006 (SEC(2007)1153) /* KOM/2007/0519 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.9.2007 KOM(2007)519 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE Výroční zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v Evropské unii v roce 2006 (SEC(2007)1153) ZPRÁVA KOMISE Výroční zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v Evropské unii v roce 2006 (Text s významem pro EHP) ÚVOD Tato výroční zpráva se týká vývoje a činností v roce 2006. Byla připravena na základě článku 173 Smlouvy o založení Evropského společenství[1] a článku 4 rozhodnutí o šestém rámcovém programu.[2] Ke zprávě je připojen pracovní dokument útvarů Komise s podrobnějšími údaji a statistikami. Hlavní kapitoly pojednávají o činnostech a výsledcích dosažených v roce 2006 a o rozvoji činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (RTD) v členských státech Evropské unie. ČINNOSTI SPOLEčENSTVÍ V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE Úspěchy politiky Výzkum a na širším základě znalostní trojúhelník (výzkum, vzdělání a inovace) tvoří stěžejní součást obnovené lisabonské strategie. V souvislosti s novým impulsem pro prosperitu, udržitelný rozvoj a posílenou konkurenceschopnost, stabilitu a bezpečnost dosáhla evropská výzkumná politika v celosvětovém měřítku své cíle pro rok 2006 týkající se zahájení sedmého rámcového programu, dokončení šestého rámcového programu a politických iniciativ k Evropskému výzkumnému prostoru. Legislativní a pracovní program Komise pro rok 2006 zdůraznil potřebu uvolnit evropský potenciál realizací politiky a lepších právních úprav. V roce 2006 pokračovalo provádění akčního plánu pro integrovanou inovaci/výzkum. Tento akční plán, který byl přijat v roce 2005, požaduje významné zlepšení podmínek pro výzkum a inovace v Evropě prostřednictvím iniciativ, jako je například přesouvání státní podpory, zlepšená účinnost ochrany duševního vlastnictví, mobilizace dalších finančních prostředků pro výzkum, vytvoření středisek pro inovaci a posílení partnerství mezi vysokými školami a průmyslem. Pro dosažení 3% barcelonského cíle je nezbytné zlepšit podmínky pro investice soukromého sektoru do výzkumu a vývoje a inovace. Široká inovační strategie pro Evropu o promítnutí investic do znalostí do inovačních výrobků a služeb, jež byla přijata Komisí v září a schválena Radou v listopadu 2006, zahrnuje deset prioritních akcí, z nichž se šest přímo týká výzkumu. Jedna prioritní akce se týká zřízení Evropského technologického institutu (ETI). Cílem ETI je přispět k rozvoji kapacit Společenství a členských států v oblasti inovací. Institut doplní stávající politiky Společenství a vnitrostátní politiky a iniciativy podporováním integrace znalostního trojúhelníku v celé EU. Zasedání Evropské rady v červnu 2006 vyzvalo Komisi, aby připravila formální návrh na vytvoření ETI. Komise předložila svůj návrh na zřízení ETI dne 18. října 2006. Zasedání Evropské rady ve dnech 14. – 15. prosince 2006 udělilo jasný mandát řádným diskusím Rady o návrhu ETI, jež by měly být uzavřeny do konce roku 2007. Kromě toho prioritní opatření zahrnují zejména vypracování strategie pro „rozhodující trhy“ vstřícné k inovacím, která byla navržena ve zprávě připravené odbornou skupinou vedenou bývalým předsedou finské vlády Eskem Ahem, „Vytvoření inovativní Evropy“. Ahova skupina, která byla zřízena na základě závěrů vrcholné schůzky v Hampton Court v říjnu 2005, předložila svou zprávu v lednu 2006. Další prioritou široce založené inovační strategie je vytvoření otevřeného, jednotného a konkurenceschopného trhu práce pro výzkumné pracovníky. Výroční zpráva o provádění strategie přezkoumala další pokrok v evropské, mezinárodní a meziodvětvové mobilitě, jakož i profesní rozvoj výzkumných pracovníků ve všech fázích jejich profesní dráhy, následně po Strategii pro mobilitu v rámci Evropského výzkumného prostoru, sdělení „Jedna profese, mnoho uplatnění“ a doporučení k Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a ke Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Mezi jiné prioritní oblasti, jejichž prostřednictvím výzkum aktivně podporuje lisabonský proces, patří podpora přenosu znalostí mezi veřejnými výzkumnými organizacemi a průmyslem, pro které byly vypracovány pokyny a doporučení, nový rámec státní podpory pro výzkum, vývoj a inovace a účinnější využívání daňových pobídek ve prospěch výzkumu a vývoje a příručka o komerčním zadávání veřejných zakázek pro stimulaci výzkumu a vývoje a inovací. V roce 2006 bylo dalším významným úspěchem lisabonské strategie dosažení dohody členských států o stanovení vnitrostátních cílů pro výdaje na výzkum a vývoj, které tvoří přílohu závěrů jarního zasedání Evropské rady v březnu 2006. Bylo zveřejněno sdělení s názvem „Plnění programu modernizace pro univerzity: vzdělávání, výzkum a inovace“ a byla vypracována evropská strategie o výzkumných infrastrukturách. Hlavní politickou iniciativou v oblasti výzkumu a technického rozvoje je ITER (Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor). Dohody o ITER a „výsadách a imunitách“ a ujednání o prozatímním uplatňování dohod byly podepsány stranami dohody (EU, USA, Čína, Indie, Rusko, Japonsko a Jižní Korea) v Paříži v listopadu 2006 po zahájení procesu v květnu a zveřejnění rozhodnutí Rady v září. EU a Japonsko dále rozvíjely své výsadní partnerství ve věci ITER a jaderné syntézy, zejména v rámci svých konkrétních přínosů k doplňujícím činnostem „širšího přístupu“, které se mají provádět v Japonsku. V prosinci 2006 se rovněž dosáhlo politické shody v otázce stanov společného evropského podniku. Dále byl na začátku roku 2007 přijat strategický přezkum energetiky EU, který je součástí integrovaného balíčku pro energii a změnu klimatu ke snížení emisí pro 21. století, kde výzkum tvoří důležitý prvek. Mezi další úspěchy v rámci mezinárodní spolupráce patří přijetí doporučení rozhodnutí Rady, které zmocňuje Komisi k jednání o vědecko-technické dohodě, jíž se Izrael a Švýcarsko přidružují k sedmému rámcovému programu, návrh rozhodnutí Rady zmocňující Komisi k podepsání vědecko-technické dohody mezi ES a Koreou a k uzavření a podpisu dohody o spolupráci mezi společenstvím Euratom a Koreou v oblasti výzkumu jaderné syntézy. V oblasti pokročilých jaderných systémů podepsala Komise nástroj přistoupení společenství Euratom k Rámcové dohodě mezi členy Mezinárodního fóra IV. generace, což vedlo k formálnímu přistoupení v květnu 2006. Na poli inteligentních výrobních systémů přijala Komise návrh rozhodnutí Rady o zmocnění k uzavření obnovené a upravené dohody o činnostech v oblasti výzkumu a vývoje mezi ES a Austrálií, Kanadou, Norskem, Švýcarskem, Koreou, Japonskem a USA. Na cestě k sedmým rámcovým programům Významným úspěchem evropského výzkumu je přijetí a zahájení sedmých rámcových programů ES pro výzkum a technologický rozvoj a sedmých rámcových programů společenství Euratom pro jaderný výzkum a odbornou přípravu. Po letech příprav a intenzivních jednání byly přijaty hlavní finanční a právní nástroje, kterými Komise přispěje k provádění Evropského výzkumného prostoru na období 2007 až 2013. Ve dnech 18. a 19. prosince 2006 Rada, respektive Rada a Evropský parlament jako zákonodárci přijaly právní předpisy o rámcových programech, specifické programy pro jejich provádění, jakož i pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol v akcích podle sedmého rámcového programu a pro šíření výzkumných výsledků. Zvláštní programy Spolupráce, Myšlenky, Lidé, Kapacity a Euratom a dva zvláštní programy, které má provádět Společné výzkumné středisko (SVS), byly přijaty dne 19. prosince. Výzkum založený na spolupráci zůstává i nadále základní činností a většina tematických priorit vychází z pevných základů zkušeností získaných v předchozích rámcových programech. Určená témata odrážejí klíčové oblasti znalostí a technologie, kde je vysoká kvalita výzkumu obzvláště důležitá pro zlepšení schopnosti Evropy řešit budoucí sociální a hospodářské problémy a problémy související s veřejným zdravím, životním prostředím a průmyslem. Jsou to témata: zdraví, potraviny, zemědělství a rybolov, biotechnologie; informační a komunikační technologie; nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; energetika; životní prostředí; doprava; sociálně-ekonomické a humanitní vědy; vesmír i bezpečnost. Nové koncepce, jako jsou například Evropská rada pro výzkum (ERV), společné technologické iniciativy a velké investice do infrastruktury jsou obzvláště zajímavé, a to společně s neustálým úsilím v boji proti „úniku mozků“ a s upřednostňováním „získávání mozků“ v Evropě. Plán výzkumného potenciálu pro využití vysoké kvality výzkumu v konvergenčních regionech a finančního nástroje pro sdílení rizik ke zvýšení dostupnosti úvěrů od Evropské investiční banky (EIB) rovněž představují nové důležité prvky. Pokročilo zřizování Evropské rady pro výzkum, evropského orgánu na podporu pokročilého výzkumu. Díky tomu, že tato rada získala značně vysoký rozpočet a nezávislé vědecké řízení, představuje nový dynamický rozvoj. Evropská rada pro výzkum bude tvořena vědeckou radou a její specializovanou prováděcí strukturou. Vědecká strategie je vypracovávána podle zaměření vědecké rady ERV. První výzva k předkládání návrhů na provádění programu Myšlenky byla zveřejněna a nyní se zavádějí provozní mechanismy ERV. Očekává se, že sedmý rámcový program sehraje zásadní úlohu v podněcování prosperity a blahobytu v Evropě. Je nezbytné zajistit spravedlivý a vyvážený přístup k sedmému rámcovému programu za účelem prohloubení vzájemné důvěry při společné práci na cestě ke společnému cíli. Kritickým faktorem úspěchu je zjednodušování a všechny zúčastněné strany byly vyzvány, aby v otevřené diskusi přispěly svými nápady a připomínkami. Pravidla pro účast, nejzřetelnější nástroj pro zjednodušení, byla navržena tak, aby byla co nejúčinnější a co nejvíce uživatelsky vstřícná. Služby CORDIS byly plně přesunuty na nové internetové stránky EUROPA (http://cordis.europa.eu); byly upraveny tak, aby odrážely zahájení sedmého rámcového programu s prvními ročními pracovními programy v rámci zvláštních programů přijatých Komisí dne 21. prosince 2006 a prvními 42 výzvami k předkládání návrhů zveřejněnými následující den. V rámci sedmého rámcového programu je CORDIS nyní jediným spolehlivým zdrojem výzev k předkládání návrhů, protože v Úředním věstníku jsou nyní zveřejňovány pouze výzvy k předkládání návrhů s odkazy na sedmý rámcový program. Provádění šestého rámcového programu Významný pokrok byl zaznamenán v roce 2006, roce posledních závazků v rámci šestého rámcového programu (2002–2006), ve všech oblastech a horizontálních tématech upravených pracovních programů. Většina výzev k předkládání návrhů byla zveřejněna podle plánu a vyhodnocení návrhů vedlo k jednání o posledních smlouvách z šestého rámcového programu. Pokračovaly snahy o přilákání nejlepších výzkumných pracovníků a nejvíce inovativních společností, organizací a institucí, předních aktérů při vytváření Evropského výzkumného prostoru; k nejúspěšnějším programům patřila stipendia Marie Curie a systém ERA-NET. Několik tisíc týmů z 99 partnerských zemí INCO (mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje) se zapojilo do činnosti v průběhu celého šestého rámcového programu, včetně konkrétní mezinárodní spolupráce při řešení mezinárodních závazků, jako jsou například rozvojové cíle tisíciletí, biologická rozmanitost a úmluvy o desertifikaci. V oblasti věd o živé přírodě, genomiky a biotechnologie pokračují hlavní akce v rámci Partnerství mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro klinické zkoušky v boji proti AIDS, tuberkulóze a malárii. V oblasti kvality a nezávadnosti potravin se většina činností týká základů pro realizaci znalostního biohospodářství (KBBE). Po zveřejnění sdělení „Na cestě k evropské strategii pro nanotechnologie“, pokročilo provádění akčního plánu pro odpovědný rozvoj nanověd a nanotechnologií. Očekává se, že platforma pro evropská zpracovatelská odvětví, založená na výzkumu a inovacích s vysokou přidanou hodnotou, zrychlí tempo průmyslové transformace v Evropě. Provádění akčního plánu pro environmentální technologie pokračuje rozvojem koncepčních činností, zejména v oblasti udržitelné výroby a spotřeby. Výzkum globálních změn a ekosystémů, udržitelných energetických a dopravních systémů nadále významně přispíval k oživení strategie EU pro udržitelný rozvoj a široké škále jiných strategií EU, jako je námořní strategie, globální soustava systémů pozorování Země a akční plán pro životní prostředí a zdraví. Podstatného pokroku bylo dosaženo u 31 evropských technologických platforem (ETP), které zahrnují širokou škálu oblastí, a to od oceli po leteckou dopravu, vodu, vodík a fotovoltaiku, od nanoelektroniky po vzájemné učení a prognostické znalosti, které prostřednictvím agend strategického výzkumu slouží jako nástroj podpory konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Společné technologické iniciativy (STI) se týkají specializované právní struktury pro dlouhodobá partnerství veřejného a soukromého sektoru při zajišťování, aby EU byla vedoucí silou v hlavních technologických oblastech. Uvažuje se o šesti společných technologických iniciativách (inovační léčivé přípravky, nanoelektronika, vestavěné počítačové systémy, letectví a letecká doprava, vodíkové a palivové články a globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti). Iniciativy se týkají hlavních průmyslových partnerů a probíhají v souladu s plánem předloženým v listopadu 2006. Schopnost reagovat na vznikající problémy se projevila při naléhavé výzvě k předkládání návrhů v reakci na krizi ptačí chřipky a v práci týkající se pandemické chřipky. Výzkum orientovaný na politiku se úspěšně provádí pomocí přímých akcí realizovaných Společným výzkumným střediskem a projekty SSP (Vědecká podpora politik), jež zahrnují širokou škálu politických oblastí EU, jako je například životní prostředí, udržitelnost, zdraví, zemědělství a rybolov. Plné provádění programu Nové a vznikající vědy a technologie (NEST) si vydobylo širokého uznání kvality a inovace mezioborového programu, včetně oblastí jako je syntetická biologie a měření nemožného. Regionální rozměr Evropského výzkumného prostoru vzrostl v souvislosti s pokračováním pilotní akce „Regiony znalostí“ a při rozvíjení nové činnosti týkající se nadnárodní spolupráce mezi regionálními uskupeními znalostí („Regiony znalostí – 2“). Pokud jde o výzkumné infrastruktury, byla několika způsoby poskytnuta podpora vypracování evropského přístupu ke vzniku nových zařízení a k fungování a posílení stávajících infrastruktur, zejména podporováním strategických činností ESFRI (Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury). To se podílelo zvláště na vypracování prvního evropského plánu postupu pro výzkumné infrastruktury, jež jsou potřebné na období dalších 10 až 20 let. Tento dokument, zveřejněný v říjnu 2006, určuje 35 projektů v oblasti infrastruktur. Tento plán je výsledkem intenzivních dvouletých konzultací a procesu vzájemného hodnocení. V souvislosti s Výzkumným fondem pro uhlí a ocel (RFCS) povede rozhodnutí Rady, jež je ve stádiu přípravy a jímž se stanoví víceleté technické základní směry pro výzkumný program RFCS, k první revizi technických základních směrů. I nadále pokračovalo vědecké, technické, právní a finanční sledování mnoha akcí zahájených v rámci předchozích rámcových programů, zejména pátého rámcového programu, a mnoho projektů bylo dokončeno. Jejich vědecké a technické výsledky a sociálně-ekonomický dopad jsou předmětem průběžného víceletého hodnoticího programu s cílem maximalizovat a optimalizovat jejich potenciál v řetězci inovací a tvorby politik. Očekává se, že plány na zavádění technologií pomohou pokročit od znalostí k know-how a usnadní inovace a tvorbu kapitálu. VÝVOJ V čLENSKÝCH STÁTECH A UPLATNěNÍ OTEVřENÉ METODY KOORDINACE Výzkum a revidovaná Lisabonská strategie Důsledkem obnovení Lisabonské strategie v roce 2005 byly obnovené závazky všech aktérů s cílem aktivně provádět pozitivní program hospodářské reformy. Rok 2006 byl prvním rokem provádění národních programů reforem (NPR) jednotlivých členských států. Vnitrostátní cíle pro investice do výzkumu a vývoje stanovené členskými státy poskytují představu o podílu, kterým chtějí členské státy přispět k celkovým lisabonským a barcelonským cílům, a byly použity jako nástroj pro zaměření pozornosti politiky na strukturální reformy nezbytné k optimalizaci faktorů vstupů do výzkumu a vývoje a procesu inovací. I když většina členských států projevila v roce 2006 skutečné odhodlání provádět národní programy reforem a většina členských států zavedla jasné strategie pro politiku v oblasti výzkumu a vývoje, budou u několika členských států potřebné další polické iniciativy. Obnovený impuls pro lisabonskou strategii nabízí opravdovou příležitost k průlomu, ale pro dosažení tohoto cíle bude zapotřebí projevit silnější odhodlání a rychleji vypracovávat politiku a provádět ji. Podpora soukromých investic do výzkumu a vývoje zvyšováním pákového účinku veřejné politiky bude i nadále největší výzvou. Řešení takových problémů, jako je posílení středisek vysoké kvality ve výzkumu, podpora trvalých partnerství veřejného a soukromého sektoru a zlepšení spolupráce a oběhu znalostí mezi veřejnou výzkumnou základnou a soukromými podniky, bude v tomto směru i nadále mimořádně důležité, stejně jako reformování veřejné výzkumné základny s ohledem na zvýšení její vědecké vysoké kvality a reakce na potřeby soukromého sektoru. Kromě toho je zapotřebí stimulovat systematičtější přístup k výzkumu a vývoji a inovacím, aby se při vytváření obchodního prostředí vstřícného k výzkumu a vývoji a inovacím zajistila součinnost s ostatními politikami. Pokrok směrem k 3% cíli Objem finančních prostředků přidělených na výzkum a vývoj je ukazatelem odhodlání dané země vytvářet a využívat nové znalosti, jakož i prvkem určujícím inovační výkonnost země. Jak dokládá obrázek 3.1, souhrnný inovační index (SII), měřítko celkové inovační výkonnosti země, značně koreluje s intenzitou výzkumu a vývoje a naznačuje, že intenzita výzkumu a vývoje není pouze měřítkem pro vstup, ale mohla by rovněž být rozhodujícím faktorem výkonnosti v oblasti inovací. V roce 2005 dosáhla intenzita výzkumu a vývoje v EU 1,84 % HDP a nevykazovala žádné známky oživení po stagnaci v období 2001–2002. Je však zapotřebí si uvědomit, že poslední dostupné údaje jsou stále staršího data než obnovené závazky učiněné členskými státy v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií. Z hlediska intenzity výzkumu a vývoje můžeme rozlišit tři skupiny zemí. Do první skupiny patří země, které vykazují intenzitu výzkumu a vývoje nad 2,4 % HDP (Švédsko, Finsko, Dánsko, Německo a Rakousko) a již dosáhly významného pokroku směrem ke znalostním ekonomikám. Druhou skupinu tvoří země, které mají intenzitu blížící se průměru EU s hodnotami mezi 1,5 a 2,1 % HDP (Francie, Belgie, Nizozemsko, Spojené království, Lucembursko), což naznačuje, že ekonomiky těchto zemí se transformují, ale tempo vývoje by mělo být vyšší. Třetí a největší skupinou jsou země s intenzitou výzkumu a vývoje pod 1,5 % HDP (i když rozdíly v této skupině jsou značné), což ukazuje, že tyto země musejí stále dohánět přechod ke znalostní intenzifikaci. Obrázek 3.1 : souhrnný inovační index proti intenzitě výzkumu a vývoje [pic] Zdroj intenzity výzkumu a vývoje: generální ředitelství pro výzkum – údaje: EUROSTAT, OECD Poznámka: údaje o intenzitě výzkumu a vývoje pro IT, NL, RO, UK, HR, TR, IS, CH, US, JP jsou za rok 2004; údaje pro AT, FI jsou za rok 2006 Zdroj SII: European Innovation Scoreboard 2006 Porovnáním ročního tempa růstu intenzity výzkumu a vývoje potřebného pro splnění vnitrostátního cíle každého členského státu s tempem růstu zaznamenaným od roku 2000 (2000 – 2005) nám umožňuje posoudit náročnost cílů (viz obrázek 3.2). Pouze určité země (Rakousko, Dánsko, Irsko, Německo a Finsko) zaznamenaly v poslední době tempo růstu, které bude postačovat k tomu, aby významně pokročily ke splnění svých cílů. Všechny ostatní země budou muset významně zvýšit své úsilí, pokud mají naplnit úroveň ambicí odrážející se v jejich cílech. Skupina zemí, které v poslední době zaznamenaly negativní průměrné tempo růstu, bude muset nejprve zvrátit klesající trend, což znamená, že stanovené cíle jsou mimořádně náročné a přibližování se k nim bude vyžadovat významné balíčky reforem politiky v oblasti výzkumu a vývoje přiměřené jejich cílům. Obrázek 3.2: intenzita výzkumu a vývoje: průměrný roční růst (%) 2000–2005 a průměrný roční růst (%) potřebný ke splnění cíle v roce 2010 [pic] Otevřená metoda koordinace (OMK) Při zkoumání posledního vývoje kombinací politik členských států v oblasti výzkumu a vývoje vznikne celkový pohled, z něhož je patrné, že členské státy jsou příznivě nakloněny několika podobným cílům a výzvám a explicitně nebo implicitně získávají poučení z diskusí na evropské úrovni (například pomocí otevřené metody koordinace nebo sledováním sdělení Komise) nebo na základě určení a předávání osvědčených postupů stanovených jinými členskými státy. CREST (Výbor pro vědecký a technický výzkum) přijal svou závěrečnou zprávu o druhém cyklu provádění OMK v červenci 2006. CREST potvrdil, že uplatňování OMK může i nadále sehrát důležitou úlohu v posilování a přizpůsobování politik členských států takovým způsobem, aby se vypořádaly s úkolem dosáhnout lisabonských a barcelonských cílů. CREST ve své zprávě vyzval členské státy, aby při tvorbě politiky pro výzkum a inovace přijaly celostní přístupy, včetně zajištění celkového přístupu k řízení a provádění politiky. Výsledky skupiny CREST pro daňová opatření pro oblast výzkumu a vývoje byly následně použity jako zdroj informací pro sdělení Komise o tom, jak nejlépe využít daňové pobídky pro stimulaci činnosti v oblasti výzkumu a vývoje. CREST se rozhodl činnost OMK dále rozpracovat ve třetím cyklu a následně se zapojil do diskuse za účelem výběru vhodných námětů. O vybrané náměty (kombinace politik pro výzkum a vývoj, koordinace strukturálních fondů a rámcového programu, výzkum a vývoj ve službách, internacionalizace výzkumu a vývoje) měla zájem velká většina delegací CREST a členské státy jimi vyjádřily jasnou vůli přijmout za proces odpovědnost a poskytovat řízení potřebné k tomu, aby diskuse směřovaly ke hmatatelným výsledkům. Kromě práce na specifických otázkách týkajících se politiky v oblasti výzkumu a vývoje se CREST na základě národních programů reforem a jejich zpráv o pokroku v roce 2006 zapojil v listopadu 2006 do speciální diskuse o vzájemném učení. CREST ve své zprávě o této činnosti uvedl, že obnovená Lisabonská strategie přinesla pozitivní výsledky a požádal politicky odpovědné činitele, aby si udržovali svou angažovanost pro lisabonský reformní proces. V oblasti politiky výzkumu a vývoje CREST učinil závěr, že by se členské státy měly zapojit do nepřetržitého cyklu úpravy svých politik, priorit a strategií v souvislosti s novými výzvami, a to i zvážením akce koordinované s ostatními členskými státy nebo na úrovni Společenství. Dále CREST potvrdil, že je třeba vykonat mnoho další práce k překlenutí kulturní propasti mezi vědou a průmyslem a uznal potřebu větší konkurenceschopnosti akademického prostředí. VYHLÍDKY DO BUDOUCNOSTI Všechny tyto úspěchy vydláždily cestu pro rok 2007, který je prvním rokem provádění sedmého rámcového programu a rokem nových významných událostí pro Evropský výzkumný prostor. Ve druhé polovině roku 2006 začaly přípravné práce k zahájení diskusí o nových výzvách a budoucích vyhlídkách pro Evropský výzkumný prostor. Tato činnost vedla k přijetí zelené knihy „Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy“ (KOM(2007) 161) ze dne 4. dubna 2007, na jejímž základě nyní probíhají v celé Evropě široké diskuse a veřejné konzultace. V návaznosti na výsledky této diskuse a konzultací se předpokládá předložení návrhů na nové iniciativy v roce 2008. ZDROJE DALšÍCH INFORMACÍ VÍCE PODROBNOSTÍ JE UVEDENO V PRACOVNÍM DOKUMENTU KOMISE, KTERÝ je k této zprávě připojen. Další informace je možno nalézt v těchto veřejně přístupných zdrojích: - výroční monitorovací zprávy rámcového programu a zvláštních programů, které poskytují stručná a nezávislá shrnutí pokroku a kvality opatření přijatých za účelem provádění programů; - pětileté zprávy o hodnocení, které zkoumají provádění a výsledky výzkumných činností Společenství za pět předchozích let; - každoročně zveřejňované zprávy o klíčových číslech (Key Figures), poskytující soubor ukazatelů, které umožní ujasnit si postavení Evropy ve vědě, technice a inovacích; - statistika vědy a techniky v Evropě (Eurostat): statistické údaje o rozpočtech pro výzkum a vývoj, výdajích na výzkum a vývoj, pracovnících a patentech v oblasti výzkumu a vývoje v členských státech v rozčlenění podle regionů; - studie a analýzy zveřejněné v souvislosti s programy výzkumu a technického rozvoje Společenství a zabývající se specifickými otázkami výzkumu a technického rozvoje, na něž se vztahují. Většinu těchto dokumentů lze nalézt nebo si objednat na internetových stránkách Komise: - portál Evropské unie, stránky EUROPA: http://europa.eu/index_en.htm - stránky služby CORDIS obsahující souborné informace o rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj: http://cordis.europa.eu - stránky generálního ředitelství Komise pro výzkum: - http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html - stránky generálního ředitelství Komise pro informační společnost: - http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm - stránky generálního ředitelství Komise pro podniky: - http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/index_en.htm - stránky generálního ředitelství Komise pro energetiku a dopravu: - http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html - stránky Společného výzkumného střediska (SVS): http://www.jrc.ec.europa.eu - stránky Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page [1] „Na počátku každého roku předloží Komise zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva pojedná zejména o činnostech v oblasti výzkumu a technologického rozvoje a v oblasti šíření výsledků za minulý rok a o pracovním programu pro běžný rok.“ [2] Rozhodnutí č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002. Článek 4: „V rámci zprávy, kterou Komise každý rok předkládá v souladu s článkem 173 Smlouvy, poskytne Komise podrobnou zprávu o pokroku při provádění šestého rámcového programu, a zejména o pokroku při uskutečňování cílů a priorit Komise…; v této zprávě musí být rovněž uvedeny informace o finančních stránkách a používání nástrojů“.