CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 15.11.2013  
COM(2013) 807 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
Pátá zpráva o provád ění akčního plánu Moldavské republiky na uvoln ění vízového 
režimu 
 
CS 2   CS ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU  PARLAMENTU A RAD Ě 
Pátá zpráva o provád ění akčního plánu Moldavské republiky na uvoln ění vízového 
režimu 
1. Ú VOD 
Dialog o vízech mezi EU a Moldavskou republikou, jehož p ředmětem je zkoumání podmínek 
bezvízového cestovního režimu pro ob čany Moldavské republiky (dále jen „moldavští 
občané“) cestující do EU, byl zahájen dne 15. června 2010 na prvním zasedání vyšších 
úředníků. Dne 24. ledna 2011 p ředložila Komise orgán ům Moldavské republiky (dále jen 
„moldavské orgány“) akční plán na uvoln ění vízového režimu  (dále jen „VLAP)1, a poté se 
v únoru uskute čnilo druhé zasedání vyšších ú ředníků. VLAP pro Moldavskou republiku 
stanoví v rámci čtyř tzv. blok ů2 týkajících se otázek, jež js ou z technického hlediska 
významné, řadu přesných kritérií, p řičemž záměrem je dosáhnout p řijetí právního,  politického 
a institucionálního rámce (fáze 1) i jeho ú činného a udržitelného provád ění (fáze 2). 
Komise o provád ění VLAP pravideln ě informuje Evropský parlament a Radu. První zpráva 
o pokroku  byla předložena dne 16. zá ří 20113. Dne 7. října 2011 se konalo t řetí zasedání 
vyšších ú ředníků. 
V říjnu a listopadu 2011 se za ú časti odborník ů z členských stát ů EU, které doprovázeli 
úředníci z Komise a Ev ropské služby pro vn ější činnost (dále jen „ESV Č“), uskute čnily 
hodnoticí mise  k blokům VLAP č. 2, 3 a 4. Ú čelem těchto misí bylo posoudit právní, 
politický a institucionální rámec ve srovnání s kritérii první fáze VLAP a jeho soulad 
s evropskými a mezinárodními norma mi. Dne 9. února 2012 byla vydána druhá zpráva 
o pokroku4 a dne 27. února 2012 se konalo čtvrté zasedání vyšších ú ředníků. 
Třetí zpráva o pokroku  byla vydána dne 22. června 20125. Tato zpráva byla poslední 
zprávou o pokroku v první fázi VLAP a jejím  obsahem bylo souhrnné vyhodnocení pokroku, 
jehož Moldavská re publika dosáhla p ři plnění kritérií první fáze VLAP, provedené Komisí.  
Dne 3. srpna 2012 vydala Komise posouzení možných migra čních a bezpe čnostních 
dopadů budoucího uvoln ění vízového režimu pro moldavské ob čany cestující do EU6, a 
do tohoto posouzení se zapojily p říslušné agentury EU a zú častněné strany. 
Na základ ě uvedených zpráv p řijala Rada dne 19. listopadu 2012 záv ěry, které se shodují s 
vyhodnocením Komise v tom, že Moldavská republika splnila všechna kritéria první fáze  
VLAP. Byl zaveden požadovaný legislativní, polit ický a institucionální rámec. Poté bylo 
zahájeno hodnocení kritérií st anovených pro druhou fázi. 
                                                 
1 Dokument Rady č. 18078/10. 
2 Jedná se o: i) bezpe čnostní prvky doklad ů, včetně biometrických údaj ů; ii) nedovolené p řistěhovalectví, 
včetně zpětného přebírání; iii) ve řejný pořádek a bezpe čnost; iv) vn ější vztahy a základní práva. 
3 První zpráva o pokroku v provád ění akčního plánu Moldavské republiky na uvoln ění vízového režimu, 
SEK(2011) 1075, v kone čném znění. 
4 Pracovní dokument útvar ů Komise SWD(2012) 12 final. 
5 COM(2012) 348 final. 
6 COM(2012) 443 final. 
CS 3   CS Dne 28. ledna 2013 se konalo páté zasedání vyšších ú ředníků. Ke všem čtyřem blokům 
VLAP byla uspo řádána nová řada hodnoticích misí , jež probíhaly od 18. února do 15. b řezna 
2013. Tyto mise nem ěly co do hloubky hodnocení obdobu: trvaly čtyři týdny a ú častnilo se 
jich dvanáct odborník ů z členských stát ů EU, které doprovázeli ú ředníci Komise a ESV Č. 
Účelem těchto misí bylo posoudit jak stav pln ění kritérií druhé fáze VLAP, tak míru 
provádění legislativního, politického a institu cionálního rámce, pokud jde o soulad s 
evropskými a mezinárodními normami. Zvláštní pozornost byla v ěnována oblastem, jako jsou 
nediskriminace menšin a jejich za členění do spole čnosti, jakož i obchodování s lidmi, p řičemž 
některé z těchto oblastí se také uvád ějí v závěrech Rady ze dne 19. listopadu 2012. Moldavská 
republika se zavázala  zohlednit doporu čení obsažená ve zprávách odborník ů prostřednictvím 
upraveného národního ak čního plánu, který byl vypracován koncem kv ětna roku 2013. Dne 
21. června 2013 byla vydána čtvrtá zpráva o pokroku7 a obsahovala informace o stavu 
provádění legislativního a institucionálního rám ce, o fungování orgán ů a o koordinaci mezi 
agenturami. 
Stávající pátá zpráva  popisuje úrove ň provádění doporu čení, která byla vydána v rámci 
čtvrté zprávy, a celkovou míru pln ění kritérií druhé fáze VLAP . Zvláštní pozornost byla 
věnována udržitelnosti  reforem a výsledk ům, jichž bylo dosaženo, a to mimo jiné i 
prostřednictvím rozumného personálního zajišt ění, kapacity a financování . Tato zpráva 
vychází ze zjišt ění, která vyšla najevo dne 15. října 2013 b ěhem šestého zasedání vyšších 
úředníků, jež se konalo v Kišin ěvě, a během návšt ěvy generální ředitele Generálního 
ředitelství Evropské komise pro vnit řní věci na správní hranici  na řece Dněstr a v Podněstří. 
Zahrnuje rovn ěž posouzení stavu plnění doporu čení, která byla Moldavské republice 
adresována v rámci zprávy o posouzení dopad ů v srpnu 2012. 
2. P OSOUZENÍ PROVÁD ĚNÍ ČTYŘ BLOKŮ DRUHÉ FÁZE AK ČNÍHO PLÁNU NA UVOLN ĚNÍ 
VÍZOVÉHO REŽIMU  
2.1. Blok 1: Bezpe čnostní prvky doklad ů včetně biometrických údaj ů 
2.1.1. Kritéria VLAP 
• Postupné zavedení biometrických pas ů vyhovujících normám Mezinárodní 
organizace pro civilní letectví (ICAO), a to i na moldavských konzulátech v zahrani čí, a úplné vy řazení pas ů, které normám ICAO neodpovídají 
Moldavská republika vydává od 1. ledna 2011 výhradn ě biometrické pasy, které zcela 
vyhovují normám organizace ICAO
8, a zavedla a provádí celý po žadovaný legislativní rámec. 
Je zaručen konsolidovaný rámec pro zabezpe čenou správu identity. Stávající nálepkové 
pasové blo čky byly vyzkoušeny francouzskou spole čností Ingelis E xpertise a v zá ří 2010 
dospěla tato spole čnost k záv ěru, že pasové blo čky zcela vyhovují normám ICAO9. 
Moldavská republika se navíc dne 11. června 2013 stala 38. členem adresá ře veřejných klí čů 
ICAO a rejst řík Státního st řediska informa čních zdroj ů (CSIR) („Registru“) obdržel v zá ří 
                                                 
7 COM(2013) 459 final. 
8 ICAO 9303 „Strojov ě čitelné cestovní doklady“, část 1 Strojov ě čitelné pasy, svazek 2 Specifikace pro 
elektronické pasy umož ňující biometrickou identifikaci“. 
9 Technická zpráva ICAO, Trvanlivost strojov ě čitelných pas ů (verze 3.2, 206.8.30); ISO/IEC 10373-1 
SE: 206.5.01 — Pr ůkazy totožnosti — Zkušební metody — Obecné vlastnosti; Technická zpráva 
ICAO, Protokol RF a norma pro zkou šky aplikace pro elektronické pasy — část 2 (verze 1.02, 
207.2.20); Technická zp ráva ICAO, Protokol RF a norma pro zkoušky aplikace pro elektronické pasy 
— část 3 (verze 1.01, 207.2.20). 
CS 4   CS 2013 šest osv ědčení. Shromaž ďování a správa biometrických údaj ů probíhá zcela v souladu se 
zákonem o ochran ě osobních údaj ů10. 
Aby bylo možno za čít vydávat biometrické pasy s integrovanými čipy, Registru a akciová 
společnost Gemalto podepsaly dne 27. zá ří 2013 smlouvu o výrob ě a dodávce pasových 
bločků s bezkontaktním integrovan ým obvodem. Smlouva byla 30. zá ří 2013 předložena 
k registraci agentu ře pro veřejné zakázky p ři ministerstvu financí a po registraci vstoupí 
v platnost. Vydávání nových blo čků je naplánováno na první čtvrtletí roku 2015. 
Pasy, které neobsahují biometrické údaje, vydané v Moldavské re publice do 1. ledna 2011 
a pasy vydané v zahrani čí do 31. prosince 2011 budou platné do data, kdy skon čí jejich 
platnost. Ke dni 1. zá ří 2013 bylo v ob ěhu 2  623  225 pasů občanů Moldavské republiky v četně 
680  836 (nebo 25,19 %) pas ů biometrických. Úplné vy řazení nebiometrických pas ů je 
naplánováno na rok 2020. 
• Vysoká úrove ň integrity a bezpe čnosti procesu podávání a vy řizování žádostí, 
personalizace a distribuce v souvis losti s cestovními pasy, jakož i pr ůkazy totožnosti 
a dalšími dokumenty dokládajícími totožnost 
Úřad pro evidenci ob čanského stavu slouží jako centralizovaný systém pro všechny formy 
dokladů o občanském stavu s vysokým stupn ěm ochrany (osv ědčení o občanském stavu 
a výpisy z osv ědčení o občanském stavu). Všechny d ůležité formy osv ědčení o občanském 
stavu jsou opat řeny pěti hvězdičkami ochrany. Od 7. b řezna 2013 jsou nové pr ůkazy 
totožnosti vydávány v novém formátu ID-1. 
V zájmu automatizace výrobního procesu je t řeba odstranit zbývající ru ční postupy v t ěchto 
oblastech: navrhování extrudéru pro pr ůkazy ve formátu ID-1; zaru čení výroby speciálního 
vybavení v jedné ze specializova ných továren; navrhování a zaru čení výroby řezaček průkazů 
ve formátu ID-1 pro stáva jící extrudér (pro formát ID-2); navrhování soustruhu 
s programovou kontrolou (software pro číselnou kontrolu) pro zajišt ění automatizace 
technologického procesu laserového rytí, řezání atd. 
Pokud jde o opat ření proti korupci, jsou soustavn ě prováděny plánované i ne čekané inspekce. 
Nařízením č. 51 ze dne 18. června 2013 byla schválena nová pravidla pro organizaci 
nečekaných inspekcí. Ú řad pro evidenci ob čanského stavu vyvinul strategii pro prevenci 
korupce a boj proti ní na úrovni zam ěstnanců a tato strategie byla schválena na řízením č. 58 
ze dne 16. července 2013. Všichni zam ěstnanci v četně vedení úst ředních i teritoriálních 
kanceláří pro evidenci a dokumentaci obyvatelstva svým podpisem potvrdili, že si jsou 
vědomi nařízení „o ur čitých preventivních opat řeních proti korupci a protekcionismu“. Od 1. 
dubna 2011 je v platnosti etický kodex pro zam ěstnance pracující v evidenci ob čanů a 
vydávání doklad ů. V roce 2012 byl tento etický kodex jednou porušen a zam ěstnanec byl 
potrestán na základ ě vnitřního nařízení střediska „Registru“. V ro ce 2013 nedošlo k žádnému 
případu. 
• Rychlé a systematické p ředávání informací do databáze  INTERPOLU týkající se 
ztracených a odcizených cestovních pas ů 
V roce 2012 bylo do databáze INTERPOLU týkajíc í se ztracených a odcizených cestovních 
pasů nahlášeno odcizení nebo ztráta 33349 moldavských pas ů a 1676 pas ů bylo z databáze 
odstraněno. V prvních sedmi m ěsících roku 2013 bylo podle hlášení odcizeno či ztraceno o 
                                                 
10 Zákon č. 133 ze dne 8. června 2011. 
CS 5   CS 2000 pasů méně než ve stejném období roku 2012. V roce 2012 bylo zahájeno vyšet řování v 
devíti případech odcizených cestovních doklad ů a v prvních osmi m ěsících roku 2013 bylo 
vyšetřování zahájeno v dalších šesti p řípadech. 
Byla přijata opat ření ke snížení po čtu případů, v nichž ob čané Moldavské re publiky nahlásí 
ztrátu pasu. Rozhodnutí vlády č. 125 ze dne 18. února 2013 dovoluje ob čanům, aby u 
vydávajícího orgánu podali od ůvodněnou žádost o další používání pasu po omezenou dobu, 
pokud je pas perforován, a to v p řípadě, že pas obsahuje vízum nebo povolení k pobytu 
vydané zahrani čním orgánem nebo jestliže na základ ě tohoto dokladu získali ob čané právní 
akt. Ministerstvo informa čních technologií a komunikace a ministerstvo vnitra zahájila 
společné posouzení p říčin ztrát a krádeží pas ů a do konce roku p ředloží obecná doporu čení.  
• Pravidelná vým ěna vzorů cestovních pas ů a spolupráce s EU v oblasti bezpe čnosti 
dokladů 
Diplomatickým misím členských stát ů EU jsou každý rok prost řednictvím zavedeného 
komunika čního kanálu zasílány vzory nových cestovních pas ů. Naposledy byly vzory 
aktualizovány dne 8. srpna 2013. Posl ední aktualizace systému PRADO11 proběhla v březnu 
2013 a do rejst říku byly p ři ní zaneseny nové vzory bezpe čnostních prvk ů moldavských 
biometrických pas ů. 
2.1.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Stanovit a uplatnit p řiměřené, účinné a odrazující sankce proti osobám odsouzeným za 
prodej nebo zap ůjčování svých pas ů. 
Ustanovení čl. 361 odst. 1 trestního zákoníku Moldavsk é republiky stanoví sankce za výrobu, 
držení či používání pad ělaných úředních doklad ů: pokutu až do výše 300 konven čních 
jednotek (1 konven ční jednotka je 20 MDL12) nebo 150 až 200 hodin neplacených obecních 
prací nebo až dva roky odn ětí svobody. Aby se snížil po čet nahlášených ztrát pas ů, nařízení 
vlády č. 125 ze dne 18. února 2013 umož ňuje, aby vydávající orgán vrátil na omezenou dobu 
držiteli pas, který obsahuje vízum nebo povolení k pobytu, a to za p ředpokladu, že je pas 
perforován. Aby se zvýšila odpov ědnost držitel ů pasů, poplatky za vydání t ěchto doklad ů se 
v případě ztráty zvýší. 
• Pravideln ě sdílet s orgány EU údaj e o ztracených a odcizenýc h biometrických pasech, 
zejména prost řednictvím databáze INTERPOLU týkající se ztracených a odcizených 
cestovních doklad ů. 
Viz kritéria VLAP výše. 
• Posílit právní a institucionální rámec týkající se „rejst říku občanů“, aby se zamezilo 
zneužití zm ěny jmen nebo totožnosti za ú čelem získání nového cestovního pasu. M ěla by se 
stanovit a uplat ňovat jasná pravidla, pokud jde o zm ěny jména; právní a institucionální 
rámec by m ěl být posílen a m ěl by zahrnovat ú činné kontroly, jakož i opat ření umožňující 
sledovatelnost.  
Podle rozhodnutí vlády č. 333 ze dne 18. b řezna 2002 o schválení koncepce 
automatizovaného informa čního systému „státního rejst říku obyvatel“ a na řízení o státním 
rejstříku obyvatel je každé osob ě, jejíž totožnost na území Moldavské republiky je t řeba určit, 
                                                 
11 Ve řejný rejstřík pravých doklad ů totožnosti a cestovních doklad ů online. 
12 1 Euro = 17,26 moldavských leu (MDL) dne 21. října 2013. 
CS 6   CS přiděleno osobní identifika ční číslo (IDNP). V zájmu zvýšení bezpe čnosti procesu ur čení 
totožnosti jsou dopln ěny dodate čné osobní údaje. Obsah a strukturu osobních údaj ů je možno 
měnit, ale číslo IDNP z ůstává beze zm ěn. Tím je zabrán ěno tomu, aby byly zm ěny jména 
nebo totožnosti zneužity k získání nového pasu. 
Blok 1 – celkové hodnocení 
Moldavská republika p řijímá dostate čná opatření, pokud jde o ztráty pas ů a související 
sankce. Distribuce blo čků s integrovaným čipem začne v roce 2015 a stávající nálepkové pasy 
poskytují nezbytné bezpe čnostní záruky.  
Moldavská republika uspokojivým zp ůsobem provedla akce požadované v doporu čeních 
čtvrté zprávy o provád ění VLAP a sou časně nadále účinně provádí p říslušné právní p ředpisy. 
Komise se domnívá, že Moldavská republika spl ňuje kritéria druhé fáze stanovená v 
bloku 1 . 
2.2. Blok 2: Nedovolené p řistěhovalectví v četně zpětného přebírání 
2.2.1. Blok 2 / téma 1 – správa hranic 2.2.1.1. Kritéria VLAP 
• Účinné provád ění právních p ředpisů o ochran ě hranic prost řednictvím p řiměřených 
hraničních kontrol a ostrahy hranic, postup ů a operativní ú činnosti, popisu situace 
na vnitrostátní a místní úrovni, a to v četně analýzy rizika, zpravodajství a řízení 
datových tok ů, jakož i p římého p řístupu do souvisejících vnitrostátních 
a mezinárodních databází a jejich používání 
Sbor pohrani ční policie se pomocí speci álního moderního vybavení v četně systémů ostrahy 
s pevnými stanovišti hranice snaží posílit systém  ostrahy státní hranice. Proto bylo v rámci 
projektu s názvem „Pevné a mobilní komunika ční sítě pro moldavskou pohrani ční stráž 
(pohraniční policie po reform ě)“ podél státní hranice v délce 575 km instalováno 125 pevných 
kamer a 53 dome kamer, aby bylo zaru čeno sledování hrani ce v okolí strážních v ěží, které 
byly vybudovány na ve řejných prostranstvích, ve strážn ích objektech a budovách subdivizí 
sboru pohrani ční policie a na hrani čních přechodech a v jejich okolí. Od 12. října 2012 je 
v provozu Národní koordina ční st
ředisko, které odpovídá za provád ění nařízení, jímž se 
zřizuje systém ostrahy státní hranice. Bylo z řízeno pět regionálních koordina čních středisek a 
41 místních koordina čních míst / dispe činků, které fungují 24 hodin 7 dní v týdnu. V d ůsledku 
toho bylo vytvo řeno 16 pracovních míst na centrální úrovni, 66 míst na úrovni regionální a 
205 míst na úrovni místní. A by bylo možno modelovat tyto činnosti podle osv ědčených 
postupů EU, uskute čnilo se v roce 2013 n ěkolik studijních návšt ěv v členských státech EU13.  
Mise EU pro pomoc na hranic ích (EUBAM) pomohla sboru pohrani ční policie p ři přípravě 
několika rizikových profil ů a při provádění on-line systému pro podávání zpráv o denní 
situaci na hranici, které obsahují p říslušné údaje o trestné činnosti v oblasti hranic v celé zemi. 
Tyto analytické produkty používají regioná lní a místní správci k optimalizaci p řidělování 
zdrojů na celé hranici a k výb ěru cestujících a vozid el pro kontroly v druhé linii. V rámci 
automatického systému registrace p řekročení hranic vyvinul sbor pohrani ční policie modul 
rizikových kritérií „CESTUJÍCÍ “, který obsahuje rizikové uk azatele a automaticky vysílá 
                                                 
13 Situa ční středisko agentury FRONTEX a generální inspektorát rumunské pohrani ční policie. 
CS 7   CS úředníkům sboru pohrani ční policie výstrahy pro ú čely výběru. Tento modul je také 
k dispozici nov ě vytvořeným mobilním jednotkám sboru pohrani ční policie (viz níže). 
Během prvních šesti m ěsíců roku 2013 bylo povolení k p řekročení státní hranice Moldavské 
republiku zamítnuto 2786 osobám, z nichž 2212 zemi opoušt ělo. Hlavní d ůvody zamítnutí 
zahrnují: neplatné doklady, cestovní dokl ady, jimž vypršela platnost, chyb ějící vízum do 
země určení a skute čnost, že osoby nerespek tovaly status hrani čního přechodu. Sbor 
pohraniční policie p ři ministerstvu vnitra vyšet řoval 173 trestn ěprávních p řípadů. 45 z nich 
bylo předloženo soudu a 33 řeší prokurátor. P řípady lze rozd ělit následujícím zp ůsobem: 8 
případů pašování; 8 p řípadů nelegální migrace; 73 p řípadů nelegálního p řekročení hranic; 2 
případy obchodování s lidmi; 3 p řípady nelegálního vlastn ění střeliva a 79 p řípadů padělání 
dokladů. 
Při provádění kontrol pohrani ční policie využívá data bázi rizikových profil ů, která jí pomáhá 
identifikovat rizikové p řípady, kdy se skrývající se osoby snaží uniknout hrani ční kontrole. 
Systém analýzy rizik (RAS) používaný sborem pohrani ční policie využívá rizikové profily 
týkající se obchodování s lidmi obsažené v integrovaném informa čním systému pohrani ční 
policie. Všechny subdivize oc hrany hranic mají k t ěmto profil ům přístup on-line a profily jsou 
soustavně aktualizovány. Podle ukazatel ů rizik pohrani ční policie v roce 2013 řešila 11 
případů (do nichž bylo zapojeno 24 osob)  obchodování s lidmi; v jednom p řípadě šlo o pokus 
vyvézt ze zem ě děti. Pohrani ční policie vyšet řovala dva p řípady; ostatní byly p ředloženy 
příslušným donucovacím orgán ům. 
• Zajištění odpovídající infrastruktur y, technického vybavení, systém ů IT, finan čních 
a lidských zdroj ů v souladu se strategií pro integrovanou správu hranic a p říslušným 
akčním plánem, jež mají být p řijaty, a ú činné provád ění program ů odborné 
přípravy a opat ření proti korupci 
Z 91 opat ření v akčním plánu pro strategii pro integrovanou správu hranic bylo v roce 2013 
provedeno 80 %, 20 % se v sou časnosti provádí. Byla dokon čena reorganizace pohrani ční 
policie. Celkový po čet subdivizí sboru pohrani ční policie se na regi onální úrovni snížil o 
50 % a na místní úrovni o 42 %. Maximální po čet pracovník ů sboru pohrani ční policie byl 
stanoven na 3500. V sou časné době je využito 86 % z maximálního po čtu pracovních míst. 
V roce 2013 dokon čil sbor pohrani ční policie strukturální refo rmu jednotek na místní úrovni, 
a tudíž provedl p říslušné doporu čení mise EUBAM. V roce 2013 provedl sbor pohrani ční 
policie řadu činností v zájmu budování kapacity. Bylo po řízeno zna čné množství moderního 
vybavení14. 
Uskutečnila se řada činností a kurz ů odborné p řípravy zam ěřených na prevenci korupce a boj 
proti ní. V prvních šesti m ěsících roku 2013 provedli pracovníci speciální subdivize sboru 
pohraniční policie 25 neohlášených inspekcí u subdivizí pohrani ční policie a 196 služebních 
vyšetřování, jejichž výsledkem bylo 227 sankcí, 15 z nich bylo podn ětem k odvolání. Na 
kišiněvském letišti byl namontován syst ém kamerového dohledu, který umož ňuje nejen 
sledovat registraci, ov ěřování a kontroly cestujících on-line, ale také chování inspektor ů na 
hraničním přechodu, a p ředcházet tak aktivní korupci. Krom ě toho bylo 220 zam ěstnanců 
sboru pohrani ční policie a celní správy vyškole no za pomoci Národního protikorup čního 
                                                 
14 To zahrnovalo: vozidla Dacia Duster — 80; všeterénní vozidla — 105; termální zobrazova če — 32; 
přístroje pro denní vid ění — 420; p řístroje pro no ční vidění— 304; p řenosné detektory využívající 
gama záření a neutronového zá ření — 354; inspek ční zrcadla — 66; endoskopy — 62; za řízení pro 
ověřování doklad ů „Regula 1019“ — 32; a za řízení pro čtení doklad ů „Regula 7337“ — 47. 
CS 8   CS střediska. V říjnu 2013 bylo zadrženo 31 ú ředníků moldavské celní správy a pohrani ční 
policie za pasivní korupci. 
• Zlepšení spolupráce mezi orgány (v četně výměny údajů mezi pohrani ční stráží 
a donucovacími orgány), mezinárodní spolupráce, a to v četně spolupráce se 
sousedními zem ěmi, a provád ění pracovního ujednání s agenturou Frontex 
s vysokou mírou ú činnosti 
V rychlém tempu pokra čovala spolupráce s agenturou FRONTEX a ú ředníci sboru pohrani ční 
policie se zú častnili spole čné operace s názvem „Focal Points Land and Air 2013“ („Úst řední 
body na zemi a ve vzduchu 2013“) s pohrani ční stráží Polska, Rumunska a Špan ělska. 
Moldavská republika se v roce 201 3 stala hostitelskou zemí koordina čních center agentury 
FRONTEX na svých dvou hrani čních přechodech: v Criv ě a Tudoře. Od března do kv ětna 
2013 vedl vnitrostátní celní orgán spole čně s Evropským ú řadem pro boj proti podvod ům při 
Evropské komisi (OLAF) regionální oper aci ROMOLUK, jejímž cílem byl boj proti 
nezákonnému pašování tabákových výrobk ů a alkoholu. V roce 2013 probíhala intenzivní 
spolupráce s misí EUBAM v souladu s ak čním plánem pro devátou fázi. V rámci spole čných 
operací agentury FRONTEX, jichž se ú častnila Moldavská republika, byla usnadn ěna výměna 
informací díky p řístupu moldavských ú ředníků k jednotnému kontaktnímu místu agentury 
Frontex (FOSS, Frontex One-Stop-Shop), co ž je webová platforma agentury pro vým ěnu 
informací s členskými státy a t řetími stranami, jakož i k aplikaci pro podávání zpráv o 
společných operacích (JORA, Joint Operations Reporting Application), což je nástroj 
agentury pro vykazování, řízení a analýzu údaj ů o mimořádných událostech zjišt ěných při 
společných operacích. 
Zlepšila se vým ěna informací mezi sborem pohrani ční policie a Ú řadem pro migraci a azyl, je 
však třeba do ní dále investovat. Je t řeba instalovat modul pro elektronickou vým ěnu 
informací mezi databázemi sboru pohrani ční policie a Ú řadu pro migraci a azyl.  
Dlouhodobým cílem moldavských orgán ů je zlepšit systém sledování migra čních toků přes 
moldavsko-ukrajinskou hranici v úseku Podn ěstří. Moldavské orgány vyvinuly zvláštní 
mechanismus15 pro sledování migra čních toků. Je založen na právním závazku zahrani čních 
návštěvníků, kteří do Moldavska p řijíždějí přes Podněstří, podle nějž musejí zaregistrovat sv ůj 
pobyt v Moldavské republice do 72 hodin od p řekročení hranice a který zárove ň zajišťuje 
nezbytnou správní kapacitu a vymezuje postupy, jež usnad ňují registraci. Registrace je 
bezplatná. Na konci října 2013 za čalo fungovat šest teritoriálních kancelá ří Úřadu pro migraci 
a azyl zřízených podél správní hranic e. Teritoriální kancelá ře využívají stávající infrastrukturu 
vnitřních celních kontrolních stanoviš ť, která byla z řízena v roce 2004. Je t řeba zvážit vývoj 
právního p ředpisu, který by obsahoval jednozna čná ustanovení o registraci zahrani čních 
cestujících. Je t řeba co nejd říve začít provádět komunika ční strategii, která tato nová pravidla 
vysvětlí. Žádná ustanovení by zejména nem ěla zatěžovat tok cestujících ani ud ělovat správní 
sankce za okolnosti, které nelze p řičítat cestujícím. Moldavské orgány poukazují na 
nedostate čnou ochranu hranic podél st ředního úseku státní hranice mezi Ukrajinou 
a Moldavskou republikou.  
                                                 
15 Příslušná opat ření zabrání vzniku dalších p řekážek, které by bránily volnému pohybu usedlík ů 
Podněstří, a budou respektovat st ávající režimy v bezpe čnostní zón ě. Mechanismus se vztahuje pouze 
na cizí státní p říslušníky, kte ří nemají bydlišt ě v Podněstří a překročí ukrajinsko-moldavskou hranici v 
úseku Podn ěstří. 
CS 9   CS 2.2.1.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Pokračovat v posilování ochrany hranic, v četně analýzy rizik a kontrolních opat ření, 
jakož i prevence korupce a boje proti ní na hr anicích, a dále posílit  spolupráci s misí 
EUBAM ve všech oblastech správy hranic. 
Viz blok 2 / téma 1 – kritéria VLAP. V pr ůběhu roku 2013 uspo řádala mise EUBAM více než 
20 cvičení zaměřených na spole čnou pomoc (Joint Assistance  Exercises, JAE), která 
probíhala za ú časti agentur pro ochranu hranic Mo ldavské republiky a Ukrajiny. Spole čná 
opatření vycházela z identifikovaných rizik, která souvisela nap ř. s pašováním tabáku a jiného 
zboží podléhajícího spot řební dani (etanol atd.), trestnou činností týkající se vozidel, nelegální 
migrací / p řeváděním lidí a obchodováním s lidmi, pašováním spot řebního zboží a masa. 
V souladu s vymezenými cíli se cvi čení JAE soust ředila na celou spole čnou hranici v četně 
hraničních přechodů a zelených/modrých hranic, jakož i na vnitrozemské lokality. Záv ěrečné 
posouzení t ěchto cvičení nazna čilo, že je t řeba provád ět další odbornou p řípravu při 
zaměstnání a dosáhnout da lších zlepšení nap ř. v těchto oblastech: s polupráce agentur, 
dovednosti nutné k analýze rizik a využívání mobilních jednotek a vybavení mobilních 
jednotek. 
• Posílit spolupráci se sousedními zem ěmi. Posílit dvoustrannou a mezinárodní spolupráci 
a výměnu informací o statistických  a analytických údajích i o taktických a operativních 
údajích / zpravodajských informacích prost řednictvím opat ření, jako jsou zahájení 
a účastnění se spole čných přeshraničních operací, spole čných vyšet řovacích tým ů 
a společných zpravodajských tým ů; usnadn ění výměny styčných úředníků v těchto 
operacích; nabídka školení pro provád ění společných hrani čních a celních kontrol.  
V roce 2013 se činnosti sboru pohrani ční policie soust ředily zejména na provád ění dohod 
o spolupráci, které podepsal sbor pohrani ční policie a agentury pro ochranu hranic z Polska, 
Lotyšska, Litvy, Estonska a Gruzie. V této souvislosti bylo v Polsku v rámci projektu 
v oblasti řízení rizik a analýzy trestné činnosti s názvem „Správa informací v systému boje 
proti přeshraniční trestné činnosti“ vyškoleno 96 ú ředníků sboru pohrani ční policie. Zástupci 
sboru pohrani ční policie vykonali studijní návšt ěvu v Estonsku a zabývali se systémem 
zabezpečení a ověřování doklad ů v souladu s evropskými normami. Po záštitou mise EUBAM 
se uskute čnily dvě společné operace, „OVIDIUS“ a „PONTUS EUXINUS“, jejichž cílem 
bylo posílit kapacitu subdivizí minister stva vnitra, jakož i celních a bezpe čnostních služeb, 
a to tím, že byla spole čně s Ukrajinou, EU, členskými státy a mezinárodními odborníky 
provedena opat ření pro prevenci p řeshraniční trestné činnosti a boj proti ní. 
Sbor pohrani ční policie a Ú řad pro migraci a azyl se aktivn ě účastní pravidelných 
i neplánovaných setkání pracovní skupiny I vede né misí EUBAM, která se zabývá otázkami 
nelegální migrace a obchodování s lidmi. Tento rámec spojuje vyšet řovatele ze všech 
moldavských a ukrajinských donucovacích orgán ů, jakož i z členských stát ů EU, Europolu, 
agentury FRONTEX, st řediska SELEC ve spole čném úsilí o vým ěnu informací a budování 
kapacity na podporu spole čného vyšet řování případů nelegální migrace a obchodování 
s lidmi. Zástupci moldavských donucovacích orgán ů (celní správa, mini sterstvo vnitra, sbor 
pohraniční policie) jsou rovn ěž aktivními ú častníky v n ěkolika jiných projektech mise 
EUBAM, nap ř. v pracovní skupin ě II pro pašování zboží a cigaret, pracovní skupin ě pro práva 
duševního vlastnictví, pracovní skupin ě pro zbran ě, pracovní skupin ě pro omamné látky a 
pracovní skupin ě pro trestnou činnost týkající se vozidel . Všechny tyto formy p řispívají 
k aktualizaci p řehledu o stávající situaci, shromaž ďování zdroj ů a organizování spole čné 
CS 10   CS reakce na hrozby p ředstavované nezákonnými p řeshraničními činnostmi v p říslušných 
oblastech. 
• Zlepšit odborné vzd ělávání a budování kapacit, pokud jde o mezinárodní celní spolupráci 
a spolupráci p ři prosazování práva a vým ěnu informací. 
Viz blok 2 / téma 1 – kritéria VLAP. 
• Koordinovat kontrolní činnosti na spole čných hranicích. Sdílet zpravodajské informace 
a posilovat spole čné posuzování situace na operativní úrovni.  
Dne 4. července 2013 byla zahájena jednání o dohod ě mezi vládou Moldavské republiky 
a kabinetem ukrajinských ministr ů o kontaktních bodech na mold avsko-ukrajinské hranici. 
Tato dohoda bude základem nové koncepce vým ěny informací a vytvo ření nových forem 
interakce, a to tím, že z řídí a bude provozovat kontaktní místa na moldavsko-ukrajinské 
hranici v souladu s osv ědčenými postupy EU. 
Je aktualizován protokol mezi sborem pohrani ční policie p ři ministerstvu vnitra Moldavské 
republiky a administrativním odd ělením pohrani ční stráže Ukrajiny o vým ěně analytických 
a statistických informací. V roce 2013 byl  tento protokol vylepšen tím, že do n ěj byla 
začleněna ustanovení o provád ění každodenní vým ěny informací o situaci ve spole čném 
úseku hranice. Krom ě toho připravují agentury Moldavské re publiky a Ukrajiny pro ochranu 
hranic každý m ěsíc spole čné zprávy o posouzení rizi k. Mise EUBAM navíc podpo řila 
agentury pro ochranu hranic z obou zemí v úsilí o posílení vým ěny provozních informací a 
provádění systému každodenního sledování migra čních toků přes střední úsek moldavsko-
ukrajinské státní hranice v Podn ěstří. Byla zavedena vým ěna údajů o státních p říslušnících 
třetích zemí bez uvedení jmen, kte ří překročili společnou státní hranici ve st ředním úseku. 
• Zlepšit spolupráci se sousedními zem ěmi, zejména s Ukrajinou. 
V květnu a červnu 2013 se uskute čnilo několik setkání spole čných pracovních skupin 
odborníků ze sboru pohrani ční policie, St řediska pro boj proti obchodování s lidmi, Ú řadu pro 
migraci a azyl, ukrajinské pohrani ční stráže, Mezinárodní orga nizace pro migraci a mise 
EUBAM. Pracovní skupiny sestavily zvláštní  zprávu o migraci a obchodování s lidmi na 
moldavsko-ukrajinské státní hranici. 
Očekává se, že vyty čování státní hranice mezi Moldavskou republikou a Ukrajinou bude 
dokončeno do konce roku 2014. V sou časné době bylo vyty čeno 1202,5 z 1222,0 kilometr ů. 
Na vytyčení čeká 19,2 km ve st ředním úseku a 0,3 km v jižních sektorech spole čné hranice. 
Probíhá p říprava záv ěrečné dokumentace o vyty čení hranice ve všech sektorech. Vzhledem 
k dosaženému pokroku již byla zahájena p říprava smlouvy o režimu státní hranice mezi 
Moldavskou republikou a Ukrajinou. V roce 2013 se uskute čnila čtyři kola jednání o návrhu 
smlouvy mezi Moldavskou republ ikou a Ukrajinou o režimu státní hranice. Dne 21. kv ětna 
2013 se uskute čnilo jednání o návrhu t řístranného dokumentu na vl ádní úrovni, který stanoví 
a vyznačuje místa ( triplex confinium ), v nichž se setkává moldavská, rumunská a ukrajinská 
státní hranice.  
• Nadále udržovat spolupráci s misí EUBAM a provád ět doporučení EUBAM týkající se 
zlepšení a rozší ření používání mobilních jednotek. 
CS 11   CS EUBAM podotýká16, že počet moldavských ob čanů (83), kte ří byli odhaleni p ři výjezdu 
z Moldavské republiky se zám ěrem podvodn ě vycestovat dále do zemí EU, klesl v roce 2012 
o 29 % oproti roku 2011 (117). Zpráva také zd ůrazňuje, že soustavn ě dochází ke 
zdokonalování systém ů správy hranic a řízení migrace v rámci snah o liberalizaci víz, 
poukazuje na obecný klesající trend nelegální mi grace v Moldavské rep ublice a na zesílenou 
kontrolu nelegální migrace na moldavské hranici. 
Důležitým faktorem prevence nelegální migrace a p řeshraniční trestné činnosti jsou kontroly 
na mezinárodních silni čních tazích vedoucích p řes území zem ě, které provád ějí mobilní 
jednotky. Sbor pohrani ční policie z řídil ředitelství mobilních jednotek, které je řádně 
vybaveno na centrální i regionální úrovni. Na řízení o mobilních jednotkách sboru pohrani ční 
policie bylo schváleno výnosem vlády č. 752 ze dne 20. zá ří 2013, kterým se stanoví úloha, 
úkoly a práva mobilních jednotek p ři taktických a opera čních akcích sboru pohrani ční policie 
a misích ministerstva vnitra zam ěřených na ve řejný pořádek a bezpe čnost. Nařízení umož ňuje 
zřizování spole čných mobilních jednotek na základ ě dohod o spolupráci. Na řízení Moldavské 
republiky o doprav ě bylo pozm ěněno tak, aby obsahovalo ustanovení, která mobilním 
jednotkám sboru pohrani ční policie umož ňují provád ět činnosti na ve řejných komunikacích.  
Od února do b řezna 2013 provád ěly společné mobilní jednotky sboru pohrani ční policie 
a celní správy spole čné operace: bylo zkontrolováno 477 dopravních prost ředků, 396 z nich 
mělo moldavskou poznávací zna čku, 81 zahrani ční. Během těchto operací byly odhaleny 
a zdokumentovány tyto p řípady: 1 p řípad nedovolené p řepravy výrobk ů podléhajících 
spotřební dani (etylalkohol); 3 p řípady přepravy spot řebního zboží bez osv ědčení původu; 2 
případy pad ělané plné moci v souvislosti s dopravním prost ředkem a 2 p řípady zm ěny čísel 
vozidla. 
2.2.2. Blok 2 / téma 2 – řízení migrace 
2.2.2.1. Kritéria VLAP 
• Pokračování v ú činném provád ění readmisní dohody mezi EU a Moldavskou 
republikou a opat ření k reintegraci moldavských ob čanů (kteří se vracejí dobrovoln ě 
nebo na základ ě zpětného přebírání) 
Na základ ě readmisní dohody s Evropskou unií a zem ěmi, které nejsou členy EU, 
přezkoumalo ministerstvo vnitra v období od 1. ledna do 31. července 2013 83 žádostí o 
zpětné převzetí od t ěchto zemí: od Francie 35, Rakouska 8, N ěmecka 7, Špan ělska 10, 
Švýcarska 6, Rumunska 7, Belgie 9, Švéd ska 1. Ve stejném období bylo 42 moldavských 
občanů úspěšně převzato zp ět do Moldavské republiky a 2 ob čané EU byli zp ětně převzati 
z území Moldavské republiky do členských stát ů EU (Rumunsko 1, Ma ďarsko 1). Bylo 
zjištěno, že z celkového po čtu žádostí o zp ětné převzetí obdržených od zem í EU se 8 týkalo 
občanů, kteří nejsou ob čany Moldavské republiky nebo na  Moldavskou republiku nemají 
žádnou vazbu. 
Byly úsp ěšně zahájeny dva projekty fi nancované EU, které se zam ěřují na oblast návratu 
a zpětného přebírání. Den 21. b řezna 2013 byl zahájen proj ekt s názvem „Posílení řízení 
migrace a spolupráce p ři zpětném přebírání ve východní Evrop ě17 (MIGRECO)“ a potrvá dva 
roky. Provádí jej Mezinárodní orga nizace pro migraci (IOM). Dne 20. b řezna 2013 byl 
                                                 
16 Zvláštní zpráva mise EUBAM s názvem „Neleg ální migrace a obchodování s lidmi na moldavsko-
ukrajinské hranici v roce 2012“, 16. července 2013. 
17 Rozpo čet pro Moldavskou republiku: 673  000 EUR. 
CS 12   CS zahájen projekt „Podpora  Moldavské republiky p ři provádění akčního plánu na uvoln ění 
vízového režimu mezi EU a Moldavskou republikou – boj proti nelegální migraci 
v Moldavské republice18 (FIRMM)“. Po dobu p říštích dvou let jej bude provád ět Mezinárodní 
středisko pro rozvoj migra ční politiky (ICMPD). Oba projekty p řispívají k posílení kapacity 
Úřadu pro migraci a azyl tím, že rozvíjej í nezbytné dovednosti nutné pro vyjednání 
a provádění readmisních dohod s jinými t řetími zem ěmi, jakož i provád ěcích protokol ů s 
členskými státy EU19. 
• Účinné provád ění právního rámce pro řízení migrace, a to v četně zřízení správních 
struktur s dostate čnými lidskými zdroji, jež mají jasné a relevantní kompetence ve 
všech aspektech řízení migrace, a ú činná spolupráce mezi p říslušnými orgány 
V rámci reformy ministerstva vni tra a v zájmu posílení celkového řízení migrace v Moldavské 
republice byl d ůkladně přezkoumán institucionální rámec Ú řadu pro migraci a azyl (na 
základě nařízení ministerstva vnitra č. 70 ze dne 28. února 2013). Ú řad pro migraci a azyl byl 
modernizován a transform ován na ministerstvo a po čet zaměstnanců se téměř zdvojnásobil, 
vzrostl ze 104 na 198. 
V červnu 2012 byla podepsána dohoda mezi Moldav skou republikou a Evropskou unií, kterou 
se mění dohoda mezi Moldavskou republikou a Evropským spole čenstvím o usnadn ění 
vydávání víz, a v platnost vstoupila dne 1. července 2013. Pokrok p ři provádění dohody byl 
na posledním zasedání smíšeného výboru Moldavska a EU pro provád ění, které se konalo dne 
12. června 2013 v Bruselu, vyhodnocen jako po zitivní. Za rok 2012 vzrostl po čet víz EU, 
která byla vydána moldavským ob čanům, na 157  974. Průměrná míra zamítnutých žádostí 
klesla v roce 2012 na 3,05 % ze 7,02 % v roce 2010. V roce 2012 vydaly členské státy EU 
moldavským ob čanům 101  135 víz, 45,01 % z nich byla víza pro n ěkolikanásobný vstup 
a 26,71 % byla víza schengenská. V roce 2008 p ředstavovala víza pro n ěkolikanásobný vstup 
pouze 11,6 % z celkového po čtu vydaných víz. 
V roce 2012, byla v ětšina víz pro n ěkolikanásobný vstup vydána Rumunskem (61,94  % tj. 
32 533 víz pro n ěkolikanásobný vstup z celkového po čtu 52  520), Litvou (45,15 % tj. 647 víz 
pro několikanásobný vstup z celkového po čtu 1  433 víz), a Itálií (36,07 % tj. 3  795 víz pro 
několikanásobný vstup z celkového po čtu 10  521). Nejvyšší míra zamítnutých žádostí byla 
v roce 2012 zaznamenána u Francie (9,8 % tj. 434 zamítnutých žádostí o vízum z celkového 
počtu 4 391 žádostí); u České republiky (9,52  % tj. 439 zamítnutých žádostí o vízum 
z celkového po čtu 4610 žádostí); a Itálie (8,03  %20 tj. 918 zamítnutých žádostí o vízum 
z celkového po čtu 11439 žádostí). Nejnižší míra zamítnutých žádostí byla zaznamenána u 
Bulharska (0,04  % tj. 25 zamítnutých žádostí o vízum z celkového po čtu 56  864 žádostí); 
Rumunska (2,78  % tj. 1502 zamítnutých žádostí o vízum z celkového po čtu 54022 žádostí); a 
Německa (2,43  %21 tj. 162 zamítnutých žádostí o vízum z celkového po čtu 6679 žádostí). 
• Stanovení a pravidelná aktualizace migra čního profilu a ú činná analýza údaj ů 
o migračních stavech a tocích 
                                                 
18 Rozpo čet pro Moldavskou republiku: 1 200 000 EUR. 
19 Vstoupilo v platnost jedenáct provád ěcích protokol ů mezi Moldavskou republikou a členskými státy 
EU, jmenovit ě: Estonskem, Ma ďarskem, Rumunskem, Slovenskem, N ěmeckem, Rakouskem, Litvou, 
Lotyšskem, Maltou, Dánskem, Bulharskem a Českou republikou. Další provád ěcí protokol byl 
podepsán se zem ěmi Beneluxu (Belgií, Lucemburskem, Nizozemskem), s Dánskem byla podepsána 
dvoustranná readmisní dohoda. Jedná se o návrzích provád ěcích protokol ů s Řeckem, Finskem, 
Spojeným královstvím a Švédskem. 
20 Tento po čet klesl v roce 2013 na 5 %. 
21 Tento po čet klesl v roce 2013 na 1,4 %. 
CS 13   CS V dubnu 2013 byla oficiáln ě zveřejněna zpráva Moldavské republiky o rozší řeném migra čním 
profilu (Extended Migration Profile, EMP). Vláda Moldav ské republiky bude nadále 
pravideln ě připravovat nezávislé zprávy, a to zejména za koordinace Ú řadu pro migraci a azyl 
při ministerstvu vnitra. V tomto ohledu bude do konce roku 2013 v souladu se seznamem 
ukazatelů zveřejněn aktualizovaný seznam statistických údaj ů. 
Středisko „CIVIS“ pro sociologické, polit ické a psychologické analýzy a vyšet řování 
a Mezinárodní agentura pro informace o zd rojové zemi provedly v rámci projektu 
financovaného EU, jehož cílem bylo posílit vazbu mezi migrací a rozvojem (NEXUS 
Moldavsko), nezávislý rozsáhlý pr ůzkum22 u migrant ů a v domácnostech23. Při výzkumu bylo 
zjištěno, že v zahrani čí žije 370 000 moldavských ob čanů, kteří jsou dlouhodobými migranty 
za prací, což p ředstavuje 11 % celkového po čtu obyvatel Moldavska, a dalších 109 000 
Moldavan ů sezónně migruje do jiných zemí, tento po čet představuje 6,6 % z celkového po čtu 
obyvatel. 81 % sezónních migrant ů migruje do Ruské federace a 7 % do Itálie. Studie zjistila, 
že 91,2 % z celkového po čtu obyvatel, kte ří dosud nemigrovali, migrovat nehodlá (ani za 
prací, studiem, sezónn ě ani uvnit ř země). Přibližně 56 000 lidí, tedy 3,4 % z celkového po čtu 
obyvatel, plánuje dlouhodobou mezinár odní migraci za prací a 51 000 čili 3,3 % z celkového 
počtu obyvatel hodlá hledat v zahrani čí sezónní práci. 
• Důsledné provád ění účinné metodiky k odhalování nelegálních migrant ů ve 
vnitrozemí, analýzy rizik (v četně podávání zpráv p říslušnými orgány a analýzy na 
všech správních úrovních, nap ř. na místní či ústřední) a vyšet řování případů 
organizovaného zprost ředkovávání nelegální migrace, jehož sou částí je i ú činná 
spolupráce mezi p říslušnými orgány 
Během prvních šesti m ěsíců roku 2013 bylo zaznamenáno 312 p řípadů porušení pravidel 
pobytu (v d ůsledku toho, že ministerstvo vnitra uplat ňovalo metody pro odhalování 
nelegálních migrant ů ve vnitrozemí): ve 270 p řípadech porušili pravidla pobytu cizí státní 
příslušníci nebo osoby bez státní p říslušnosti a ve 42 p řípadech došlo k zam ěstnání cizích 
státních p říslušníků bez povolení. Ú řad pro migraci a azyl vydal 73 rozhodnutí o návratu 
cizinců a soudy vydaly 26 rozhodnutí o vyhošt ění cizích ob čanů. 
V zájmu lepšího řízení migrace ve všech oblastech a zvýšení kapacity, aby bylo možno 
zabránit neoprávn ěnému pobytu cizích státních p říslušníků v Moldavské republice a bojovat 
proti případům neoprávn ěného pobytu, byla p řezkoumána struktura ředitelství pro boj proti 
neoprávněnému pobytu cizích státních p říslušníků při Úřadu pro migraci a azyl a po čet 
zaměstnanců byl zvýšen z 11 na 47. V rámci ředitelství pro boj proti neoprávn ěnému pobytu 
cizích státních p říslušníků byly zřízeny tři regionální jednotky pro boj proti neoprávn ěnému 
pobytu cizích státních p říslušníků (na severu Balti, ve st ředu Kišin ěv a na jihu Komrat) 
s celkovým po čtem 34 zam ěstnanců. Do září 2013 byli vybráni pracovníci pro 85 % nov ě 
vytvořených pracovních míst. 
Projekt financovaný EU s názvem „Podpora Moldavské republiky p ři provádění akčního 
plánu na uvoln ění vízového režimu mezi EU a Moldav skou republikou – boj proti nelegální 
migraci v Moldavské republice (FIRMM)“ rozvíj í schopnost úst ředních a místních orgán ů 
odhalovat ve vnitrozemí nelegá lní migranty a pomáhá orgán ům při nákupu nezbytného 
vybavení. V rámci téhož projektu FIRMM vytvo řil Úřad pro migraci a azyl nové odd ělení pro 
rozvoj informací, správu dat a an alýzu rizik, které bude podporováno p ři konsolidaci svého 
                                                 
22 V rámci projektu „Posílení vazby mezi migrací a rozvojem: Zkoušení poskytovatele integrovaných 
služeb pro moldavské migranty a jeji ch komunity (NEXUS Moldavsko)“. 
23 Pr ůzkum v domácnostech, Nexus Moldavsko, kv ěten až srpen 2013. 
CS 14   CS provozu a analytických schopností. Ve  stejné souvislosti byla z řízena vnit řní pracovní 
skupina, která má p řipravit metodiku pro analýzu a posouzení rizik týkajících se 
přistěhovalectví a azylu a tato s kupina bude podporována odborníky z členských stát ů EU.  
Během prvních sedmi m ěsíců roku 2013 bylo zaznamenáno 34 trestn ěprávních p řípadů 
nelegální migrace, v tomtéž období  roku 2012 bylo zaznamenáno 82 p řípadů (pokles o 
58,5 %). V roce 2013 postoupil Ú řad pro migraci a azyl t ři případy úřadu prokurátora a poté 
bylo zahájeno vyšet řování trestné činnosti. 
• Zajištění odpovídající infrastruktury (v četně zařízení pro zajišt ění cizinců) a posílení 
příslušných orgán ů, aby se zajistilo ú činné vyhoš ťování státních p říslušníků třetích 
zemí, kte ří na území Moldavské republiky pobývají a/nebo jím projížd ějí 
neoprávn ěně 
V zájmu posílení kapacity a zvýšení ú činnosti postup ů návratu osob a poskytování služeb 
cizím státním p říslušníkům byla přezkoumána struktura st řediska pro do časné zadržení cizích 
státních p říslušníků při ministerstvu vnitra (ministerské na řízení č. 70 ze dne 28. února 2013). 
V rámci nové struktury vzrostl po čet zaměstnanců z 29 na 40. Po čet zaměstnanců 
bezpečnostní a p řístupové služby vzro stl ze 17 na 25 a po čet zaměstnanců identifika ční 
a doprovodné služby vzrostl z 5 na 6. Logistické služb ě byla poskytnuta dv ě další pracovní 
místa.  
Aby se zaru čilo, že je zadrženým migrant ům poskytnuta právní pom oc, bylo dne 6. srpna 
2013 podepsáno memorandum o porozum ění mezi Ú řadem pro migraci a azyl, národní radou 
pro státní právní pomoc a st řediskem advokát ů (nevládní organizace). Podle tohoto 
memoranda bude národní rada pr o státní právní pomoc a st ředisko advokát ů poskytovat 
počáteční poradenství a nezbytnou právní pomoc všem osobám umíst ěným v středisku pro 
dočasné zadržení cizích státních p říslušníků. Během prvních šesti m ěsíců roku 2013 bylo ve 
středisku drženo 34 cizinc ů. Průměrná doba vazby p řesahuje dva m ěsíce. Tato pom ěrně 
dlouhá pr ůměrná doba nutná k vyhošt ění je způsobena nízkou úrovní odpov ědí od některých 
třetích zemí. 
2.2.2.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Organizovat pr ůběžné, cílené informa ční kampan ě, jejichž cílem je objasnit práva 
a povinnosti p ři cestování bez víz, v četně informací o pravidlech upravujících p řístup na 
pracovní trh v EU (i prost řednictvím portálu EU o p řistěhovalectví) a odpov ědnosti za 
jakékoli zneužití práv v rámci bezvízového styku. 
V červenci 2013 byl vytvo řen řídicí výbor pro informace a komuni kaci v otázkách evropské 
integrace. P ředsedá mu nám ěstek ministra zahrani čních věcí a jeho členy jsou vysoký poradce 
předsedy vlád pro komunikaci v otázkách EU, mluv čí předsedy vlády, poradci p ředsedy 
vlády, zástupci generálního ředitelství pro evropskou integraci a tiskového odd ělení 
ministerstva zahrani čních věcí. Řídicí výbor se schází každý týden nebo jednou za 2 týdny. 
Byl vypracován praktický ak ční plán pro krátkodobé, st řednědobé a dlouhodobé priority, jeho 
provádění začalo v červenci 2013. Uvoln ění vízového režimu je jedním z hlavních témat 
diskusí s ve řejností. Jen v období od srpna do října 2013 bylo zorganiz ováno více než 20 
veřejných činností zam ěřených na bezvízové cestování . Ministerstvo pro zahrani ční věci a 
evropskou integraci Moldavské republiky v zá ří uspořádalo samostatná i spole čná neformální 
setkání se zástupci médií (redaktory všech televizních kanál ů, většiny rozhlasových stanic i 
elektronického a tišt ěného tisku), aby jim vysv ětlilo priority dialogu mezi EU a Moldavskou 
CS 15   CS republikou p řed setkáním na nejvyšší úrovni ve Vilniu su a program po setkání ve Vilniusu 
a také nejnov ější vývoj p ři provádění akčního plánu VLAP. 
2.2.3. Blok 2 / téma 3 – azylová politika 
• Účinné provád ění právních p ředpisů o azylu, v četně zajištění odpovídající 
infrastruktury a (personálního a finan čního) posílení p říslušných orgán ů, zejména 
pak v oblasti azylových řízení, přijímání žadatel ů o azyl a ochrany jejich práv, jakož 
i integrace uprchlík ů; zajištění toho, aby osoby, jimž by la poskytnuta mezinárodní 
ochrana, m ěly v souladu s právními p ředpisy přístup k cestovním doklad ům 
V roce 2012 požádalo o azyl 162 osob, 19 z nich bylo uznáno za uprchlíky, 45 osobám byla 
poskytnuta humanitární ochrana a 55 osobá m byla odmítnuta jakákoli forma ochrany. 
V období od 1. ledna do 30. června 2013 požádalo o azyl 54 osob, 9 z nich bylo uznáno za 
uprchlíky, 43 osobám byla poskytnuta humanitární ochrana a 22 osobám byla odmítnuta jakákoli forma ochrany. V roce 2012 byla pr ůměrná doba vy řízení žádosti mezi jejím 
podáním a rozhodnutím v první instanci 107 dní, zatímco doba mezi podáním žádosti 
a konečným rozhodnutím byla 401 dní. V první polovin ě roku 2013 trval správní postup 
v průměru 129 dní a v p řípadě, že bylo podáno odvolání, 289 dní. Doba nutná k p řezkoumání 
žádostí o azyl v rámci správního postupu se pohybuje v rozmezí od jednoho do šesti m ěsíců. 
Od 1. července 2013 pobývalo na území Moldavské republiky 272 osob s ochranným 
statusem, v 79 p řípadech šlo o uprchlíky a ve 135 p řípadech o osoby, jimž byla poskytnuta 
humanitární ochrana. V sou časnosti probíhá rozhodování o 58 osobách, u t ěchto případů se 
tedy čeká na rozhodnutí v první či odvolací instanci. V ětšina žadatel ů pochází ze Sýrie, 
Arménie, Afghánistánu, Ruské federace, Ázerbájdžánu, Kyrgyzstánu nebo Súdánu. 
Dne 12. června 2013 bylo p řijato rozhodnutí vlády č. 362 o finan ční podpoře pro uprchlíky 
a osoby, jimž byla poskytnuta humanitární ochrana na rok 2013. Výše podpory byla 
stanovena na 577,50 MDL, což podle odhad ů představuje 15 % pr ůměrné mzdy v roce 2013. 
V roce 2013 bylo obdrženo 25 žádostí o podporu, podpora byla ud ělena ve 22 p řípadech (21 
osobám ze Sýrie a 1 osob ě ze Súdánu), ve 3 p řípadech (z Arménie) byla zamítnuta. V první 
polovině roku 2013 se u pracovních agen tur zaregistrovalo 59 cizinc ů, 15 z nich získalo 
zaměstnání. 
V dubnu 2013 byla podepsána dohoda o provád ění projektu financovaného EU s názvem 
„Iniciativa pro kvalitu azylových systém ů ve východní Evrop ě a na jižním Kavkaze“ 
a zaměstnanci odd ělení pro ur čení statusu uprchlík ů (RSD) se zú častnili průběžné odborné 
přípravy. Projekt rovn ěž předpokládá, že bude spušt ěna ruská verze platformy Refworld 
Úřadu vysokého komisa ře OSN pro uprchlíky. Zam ěstnanci RSD se také podílejí na 
provádění pilotního projektu 4 v rámci pražského procesu s názvem „Odborná p říprava 
týkající se kvality azylových systém ů“, přičemž jsou podporováni n ěmeckým spolkovým 
úřadem pro migraci a švédskou radou pro migraci. Všichni poradci v otázkách zp ůsobilosti v 
rámci ředitelství pro azyl a integraci p ři úřadu BMA (AID) se zú častnili evropských osnov 
pro odbornou p řípravu v oblasti azylu – tedy kurzu ve formátu internetového e-learningu pro 
tyto moduly: informace ze zem ě původu (COI), doložky o za členění, příprava návrh ů 
a rozhodování. Výzkumní pracovníci v oblasti COI a osoby z ú řadu BMA s pravomocí 
přijímat rozhodnutí studovali modul COI v rámci evropských osnov pro odbornou p řípravu v 
oblasti azylu a mají p řístup ke všem ve řejným úředním databázím s informacemi ze zem ě 
původu.  
CS 16   CS V rámci projektu místní integrace a region álního programu ochra ny, které byly financovány 
EU a provád ěny Úřadem vysokého komisa ře OSN pro uprchlíky, v roce 2013 nadále 
probíhala odborná školení pro pracovníky ředitelství AID, pohrani ční policii a soudce, která 
se zaměřovala na právo žádat o azyl a následné zavedené postupy, jakož i na práva žadatel ů o 
azyl a uprchlík ů24. Dne 5. června 2013 byly podle na řízení ubytovacího st řediska, které bylo 
schváleno rozhodnutím vlády č. 1023 ze dne 28. prosince 2012, schváleny pokyny týkající se 
důkazů a vedení a uchovávání spis ů o osobách ubytovaných v ubytovacím st ředisku. Jeho 
etický kodex je nyní p ředmětem konzultací mezi jednotlivými útvary. 
Blok 2 – celkové hodnocení 
Moldavská republika zahájila instalaci technických systém ů ostrahy podél pozemních hranic. 
Bylo pořízeno dodate čné vybavení a vozidla. Byly z řízeny mobilní jednotky a jsou funk ční. 
Byla posílena kapacita a rozší řena působnost ú řadu BMA a bylo otev řeno šest teritoriálních 
kanceláří v Podněstří. Uskutečnily se akce zam ěřené na azyl a sílí  intenzita odborné p řípravy 
pracovník ů a úředníků pověřených prosazováním práva.  
Moldavská republika uspokojivým zp ůsobem provedla akce požadované v doporu čeních čtvrté 
zprávy o VLAP a sou časně nadále ú činně provádí p říslušné právní p ředpisy. Komise se 
domnívá, že Moldavská republika spl ňuje kritéria druhé fáze stanovená v bloku 2 . 
2.3. Blok 3: Ve řejný pořádek a bezpe čnost 
2.3.1. Blok 3 / téma 1 – prevence organizovaného zlo činu, terorismu a korupce a boj proti 
nim 
2.3.1.1. Kritérium VLAP − prevence organizovaného zlo činu a terorismu a boj proti nim 
• Provádění strategie a ak čního plánu pro p ředcházení organizované trestné činnosti 
a boj proti ní, v četně zajištění účinné koordinace mezi p říslušnými orgány, jakož i 
provádění účinného vyšet řování, stíhání a ko nfiskací výnos ů z trestné činnosti 
Dne 24. dubna 2013 bylo schváleno na řízení o organizaci a funkc ích Generálního policejního 
inspektorátu p ři ministerstvu vnitra. Po policejní reform ě v březnu 2013 byl po čet řídicích 
funkcí snížen o 20 % a po čet pracovník ů policie p ůsobících na daném území vzrostl o 19 %. 
Čas reakce a zásahu po telefonátu z řad veřejnosti klesl v roce 2013 ze 45 minut p řibližně na 
30 minut. V roce 2013 klesl po čet úmrtí a vážných zran ění v důsledku nehod o 20 %. Vlád ě 
bude do konce roku p ředloženo na řízení, jímž se o 30% zvýší mzdy zejména policejních 
                                                 
24 Dne 16. dubna 2013 se v Kahulu konal seminá ř o uprchlickém právu pro 37 vysokých ú ředníků 
pohraniční policie. Na severu zem ě byla zorganizována p řeshraniční mise ú řadu BMA a Ú řadu 
vysokého komisa ře OSN pro uprchlíky s cílem prosazovat zásady ochrany uprchlík ů při správě hranic a 
posílit přeshraniční spolupráci mezi Rumunskem a Moldavskou republikou v této oblasti. Do e-
learningového programu modulu evropských osnov pro odbornou p řípravu v oblasti azylu bylo 
zařazeno šest soudc ů a deset právník ů. Společně s Národním institutem spravedlnosti uspo řádal úřad 
MBA pro soudce a prokurátory následující seminá ře, které se soust ředily na problematiku migrace:  
„Národní a mezinárodní normy pro otázky migrace a azylu“ (22. – 23. kv ětna 2013) pro 30 soudc ů a 7 
zástupců úřadu BMA; „Národní a mezinárodní norm y pro otázky migrace a azylu“ (17. – 18. října 
2013) pro 15 soudc ů, 10 prokurátor ů, 5 právník ů, 7 zástupc ů úřadu BMA a 5 ú ředníků silniční policie; a 
„Práva migrant ů, uprchlík ů a žadatel ů o azyl“ (12. – 13. zá ří 2013) pro 30 soudc ů. 
CS 17   CS úředníků, a to navíc k jiným navýšením plat ů úředníků. Během prvních sedmi m ěsíců roku 
2013 bylo rozbito 40 zlo čineckých skupin se 175 aktivními členy25. 
Dne 24. prosince 2012 bylo v rámci Národního inspektorátu pro vyšet řování zřízeno Středisko 
pro analýzu informací (CIA). Je rozd ěleno na dv ě oddělení na centrální úrovni (odd ělení 
analytického vyšet řování a odd ělení pro analýzu informací) a místní sekce pro vyšet řování 
trestné činnosti, které existují v každém policejním inspekto rátu Moldavské republiky. 
Středisko pro analýzu informací je pln ě funkční a působí v něm 12 vyšet řovatelů. Za podpory 
rumunského programu ú řední rozvojové pomoci (ODA) (rumunské ministerstvo zahrani čních 
věcí) a rozvojového programu OSN pro Moldavskou republiku je provád ěn projekt26 
s názvem „Konsolidace kapacity minist erstva vnitra pro boj proti trestné činnosti a kontrolu 
střelných zbraní“. 
V zájmu prevence organizované trestné činnosti a boje proti ní po řídilo ministerstvo vnitra 
v roce 2013 toto vybavení: 90 vozidel pro národn í inspektorát hlídkových služeb (ze státního 
rozpočtu); 10 specializovaných forenz ních sad pro výzkum na míst ě, 5 speciálních sad 
digitálních kamer, 13 tester ů na alkohol a 30 po čítačů pro Generální policejní inspektorát 
(GPI); novou budovu st řediska GPI pro technicko-fore nzní a soudní odborné analýzy 
(CTFJE) (bude dokon čena do konce roku 2013). Probíhá projekt zam ěřený na po řízení 
speciálního vybavení pro posílení kapacit forenzních laborato ří a v roce 2014 bude podle 
očekávání dodáno a nainstalováno další za řízení (až 2,4 milionu EUR z komplexního 
programu pro budování institucí na rok 2011 v rámci evropského nástroje sousedství a 
partnerství). Rozpo čtový plán ministerstva vnitra na rok 2014 zahrnuje také nákup dalších 
vozidel pro policejní inspektoráty, po řízení speciálního vyšet řovacího vybavení a modernizaci 
stávajících opera čních databází. 
Ministerstvo vnitra, ú řad generálního prokur átora a Národní st ředisko pro boj proti korupci 
zkoumají praktické stránky vytvo ření úřadu pro vyhledávání majetku z trestné činnosti. 
V Moldavské republice není dosud možné provád ět odposlech pro pot řeby vyšet řování trestné 
činnosti, tato činnost by m ěla být výlu čným úkolem donucovacích orgán ů. To je zp ůsobeno 
technickými, právními a finan čními otázkami. P řibližné náklady na to, aby byly všechny 
donucovací subjekty vybaveny nezbyt ným vybavením, dosáhnou zhruba 220 −250 milion ů 
MDL. Aby mohla takovout o modernizaci uskute čnit, potřebovala by Moldavská republika 
vnější finanční pomoc. 
2.3.1.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Posílit sb ěr údajů o trestné činnosti a skupinách organizované trestné činnosti na 
vnitrostátní úrovni, mimo jiné vytvá řením a/nebo zlepšením vnitrostátních databází. 
Aby se zaru čila účinná komunikace mezi institucemi a také shromaž ďování údaj ů, bylo 
1. srpna 2013 rozhodnuto, že do konce roku 2013 bude vytvo řena spole čná databáze činností 
zločineckých skupin a organizací, která bude  k dispozici ministerstvu vnitra, ú řadu 
                                                 
25 8 skupin (55 členů) zaměřených na vloupání, loupeže a krádeže, vydávání a ší ření falešných pen ěz, 
pašování zboží a zneužívání d ůvěry; 20 skupin (78 členů) zabývajících se hospodá řskými podvody; 6 
skupin (20 členů) zapojených do obchodu s omamnými látkami a 6 skupin (22 členů) zaměřených na 
obchod s lidmi, prostituci a nelegální migraci. 
26 V rámci projektu bylo v roce 2013 po řízeno 5 licenci i2 pro analytické  notebooky, 4 uživatelské licence 
iBase, 1 návrhá řská licence iBase a 1 licence I2 pro textové schéma, 8 po čítačů Hewlett Packard 
přizpůsobených pracovním požadavk ům analytik ů a jiná speciální za řízení. 
CS 18   CS generálního prokurátora, bezpe čnostní a informa ční službě, Národnímu st ředisku pro boj proti 
korupci, celní správ ě, ministerstvu školství, ministerstvu mládeže a sportu, státnímu 
kancléřství a akademii v ěd. 
• Pokračovat v úsilí o zlepšení ukazatel ů údajů a sběru údajů o trestné činnosti ve všech 
jejích oblastech. 
Údaje o trestné činnosti jsou shromaž ďovány zaznamenáváním veškerých stížností a zpráv 
o spáchaných trestných činech v centrální databázi spravované  a kontrolované odd ělením IT 
ministerstva vnitra. Aby bylo možno zdokonalit a usnadnit shromaž ďování údaj ů 
o organizované trestné činnosti, byl na oficiálních webov ých stránkách ministerstva z řízen 
on-line portál pro stížnosti za ú čelem boje proti organizované trestné činnosti27. Od počátku 
roku 2013 obdržel portál 29 stížností. Of iciální webové stránky GPI byly spušt ěny dne 15. 
května 2013 a ob čané mohou jejich prost řednictvím nahlásit trestný čin a poskytovat 
fotografie, videozáznamy nebo informace o trestných činech, jichž byli sv ědky. Celkový 
počet 1767 oznámení (do 15. srpna 2013) sv ědčí o rostoucí d ůvěře lidí v policii, zejména 
v její schopnost u činit kroky v návaznosti na r ůzné typy trestných činů. 
Díky tomu, že od 1. ledna 2013 funguje nový rejst řík trestných činů a kriminologických 
informací, lze v Moldav ské republice efektivn ě shromažďovat údaje o trestné činnosti. Každá 
subdivize ministerstva vnitra p řipojená k databázi m ůže kdykoli v závislosti na typu trestného 
činu nebo regionu získat ja kýkoli typ statistických údaj ů. Z procesu shromaž ďování údaj ů 
zmizelo papírování. Na záv ěr je třeba zmínit, že na po čátku roku 2013 zahájila svoji činnost 
interinstitucionální pracovní skupina pro p řípravu na řízení o jednotném zpracování a analýze 
statistických údaj ů týkajících se trestního soudnictví. 
2.3.1.3. Kritérium VLAP – prevence obchodování s lidmi 
• Provedení právních p ředpisů k prevenci obchodování s lidmi a p říslušného 
národního plánu, v četně účinné koordinace mezi státními orgány a ú činné ochrany 
obětí obchodování s lidmi, zejména d ětí 
V první polovin ě roku 2013 bylo odhaleno 71 trestn ěprávních p řípadů obchodování s lidmi, 
což je ve srovnání se 76 zjišt ěnými případy za totéž období lo ňského roku pokles o 6,5 %. 
Přibližně 80 % těchto případů bylo odhaleno díky aktivn ějším policejním vyšet řovacím 
opatřením a 20 % p ředstavují stížnosti a udání. 61 osob se stalo ob ětí sexuálního 
vykořisťování a 90 osob ob ětí vykořisťování v práci. Ze shromážd ěných údaj ů poprvé 
vyplývá, že p řevládá obchod s lidmi pro ú čely pracovního vyko řisťování nad obchodem s 
lidmi pro ú čely vykořisťování sexuálního. To je p ředevším výsledkem odborné p řípravy 
policie, která prob ěhla v letech 2011 −2012 a soust ředila se na efektivní ur čování totožnosti a 
dokumentaci p řípadů obchodování s lidmi pro ú čely pracovního vyko řisťování. Hlavními 
zeměmi určení jsou nadále Ruská federace (p řibližně 60 % všech ob ětí), Turecko a Spojené 
arabské emiráty (SAE). Z toho je jednozna čně patrné, že pokud jde o odhalování a efektivní 
vyšetřování případů obchodování s lidmi a identifikaci a ochranu ob ětí, je moldavské úsilí v 
oblasti prosazování práva udržitelné. 
Podle rozhodnutí národního výboru pro boj proti obchodování s lidmi ze dne 15. července 
2013 začnou státní orgány v zá ří 2013 připravovat národní plán pro prevenci obchodování 
s lidmi a boj proti n ěmu na další t ři roky. Databáze p řípadů obchodování s lidmi, kterou 
                                                 
27 http://crima-organizata.mai.gov.md/index-ro.php. 
CS 19   CS spravuje stálý sekretariát, je funk ční a shromaž ďuje údaje od donucovacích orgán ů a institucí, 
které pomáhají ob ětem. 
V prvních šesti m ěsících roku 2013 se uskute čnilo 280 kampaní na zvýšení pov ědomí a další 
činnosti28 související s prevencí obchodu s lidmi. Dne 14. června 2013 schválil parlament 
zákon o zvláštní ochran ě ohrožených d ětí a dětí, které byly odd ěleny od rodi čů. Tento zákon 
zavádí mechanismy pro spolupráci jednotlivých odv ětví, které umožní posuzovat rizika 
a podporovat ohrožené d ěti.  
V souladu se zákonem č. 129 ze dne 8. června 2012 o akreditaci poskytovatel ů sociálních 
služeb a na řízením o činnosti Národní rady pro akreditaci poskytovatel ů sociálních služeb 
(rozhodnutí vlády č. 998 ze dne 28. prosince 2012) minist erstvo pro otázky práce, sociální 
ochranu a rodinu podpo řilo vnitrostátní mechanismus pro pos uzování, akreditaci a sledování 
poskytovatel ů sociálních služeb. V dubnu 2013 byla z řízena Národní rada pro akreditaci 
poskytovatel ů sociálních služeb. Zmín ěný mechanismus byl spušt ěn v rámci pilotní fáze a je 
konzultován se zástupci ob čanské spole čnosti a partnery pro roz voj spolupráce, zahájení 
plného provozu je naplánováno na rok 2014. Za klí čovou prioritu budoucí spolupráci s Radou 
Evropy bylo ozna čeno vytvo ření národního fondu pro pomoc ob ětem, jejich ochranu 
a odškodn ění29. 
2.3.1.4. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Zajistit účinnou ochranu sv ědků v otázce obchodu s lidmi a dále zlepšit ochranu, pomoc 
a podporu ob ětem této činnosti. 
Svoji činnost nadále vykonávalo st ředisko pro pomoc ob ětem a potenciálním ob ětem 
obchodování s lidmi a pro jejich ochranu, které je od roku 2008 pln ě funkční. V roce 2013 
obdržely zvláštní ochranu od divize GPI pro ochranu sv ědků čtyři oběti obchodování s lidmi. 
Všechny ob ěti byly také p ředány službám sociální ochrany. Díky tomu, že byla p řijata účinná 
opatření, nedošlo v souvislosti s ob ěťmi k žádným mimo řádným událostem. 
Diskutuje se o minimálních normác h kvality v souvislosti s pomocí ob ětem a potenciálním 
obětem obchodování s lidmi a s jejich ochranou a tyto normy by vláda mohla schválit na 
počátku roku 2014. B ěhem prvních šesti m ěsíců roku 2013 byla pos kytnuta pomoc 31 
matkám s d ětmi ve dvou mate řských odd ěleních sociálních st ředisek v Kišin ěvě a Balti. Tato 
střediska se zodpovídají Mini sterstvu zdravotnictví Moldavské republiky. Mate řská oddělení 
nabízejí pomoc v oblasti ubytování, zdravotnictví, vzd ělávání, zdravotní pé če, práva, 
sociálních v ěcí a také pomoc psychologickou, zam ěřují se i na (opakované) za členění dvojic 
matka−dítě, které jsou v obtížích, do spole čnosti, a to na základ ě jejich pot řeb. 
2.3.1.5. Kritérium VLAP – prevence korupce a boj proti ní 
• Provedení právních p ředpisů k prevenci korupce a boji proti ní, zajišt ění účinného 
fungování nezávislého protikorup čního orgánu; vypracování etických kodex ů 
a protikorup ční odborná p říprava, jež se zejména zam ěří na veřejné činitele působící 
v oblasti prosazování práva a soudnictví 
                                                 
28 Stálý sekretariát národního výboru pro boj proti obchodování s lidmi spustil 18. června 2013 webové 
stránky věnované problematice obchodování s lidmi: www.antitrafic.gov.md. 
29 Studie „Rights, Restoration And Recovery: Compensation For Trafficked Persons in the Republic of 
Moldova“ (Práva, obnovení a vrácení: odškodn ění obětí obchodování s lidmi v Moldavské republice), 
vypracovaná mezinárodním odborníkem, byla dokon čena dne 5. srpna 2013. 
CS 20   CS Po přijetí zákona č. 106 ze dne 3. kv ětna 2013 podléhá Národní st ředisko pro boj proti 
korupci (NAC) spíše vlád ě než parlamentu. Ředitel NAC je jmenován na funk ční období 4 let 
a odvolává jej prezident Mold avské republiky na návrh p ředsedy vlády. Moldavská republika 
je vybízena k tomu, aby po řádala otev řená výběrová řízení s objektivními výkonovými 
kritérii, která jsou jasn ě stanovena v právních p ředpisech. V d ůsledku převedení pravomocí 
týkajících se vyšet řování hospodá řské trestné činnosti na ministerstvo vnitra a celní správu 
došlo ke konsolidaci mandátu NAC30 v boji proti korupci a delikt ům, které s ní souvisí. 
Středisko NAC nebo ur čitá oddělení NAC by se m ěla specializovat pouze na vyšet řování 
případů, do nichž jsou do ur čité míry zapojeni ú ředníci nebo s nimiž je spjata ur čitá míra 
škody, aby bylo možno lépe řešit případy korupce na vysoké úrovni. 
Dne 30. srpna 2013 vstoupil v platnost nový kodex chování zam ěstnanců Národního st řediska 
pro boj proti korupci. O čekává se, že p řijetí kodexu chování p řispěje k účinnějšímu 
a odpovědnějšímu provád ění činnosti NAC a ke zvýšení d ůvěry veřejnosti v tuto instituci. Po 
změně zákona o platech ve ve řejném sektoru, platech ú ředníků a členů kabinetu, k níž došlo 
dne 7. března 2013, byla ú ředníkům od 1. ledna 2013 zvýšena mzda o 35 %. Aby bylo 
zaručeno rovné zacházení, byly platy zvýšeny více než 1566 ú ředníkům včetně 101 náměstků, 
773 prokurátor ů, 516 soudc ů a 227 členů kabinetu. 
V současné dob ě středisko NAC zaru čuje analýzu plánu integrity úst ředních ve řejných 
orgánů. NAC nadále poskytuje odborné poraden ství v oblasti boje proti korupci p ři 
navrhování normativních akt ů. Od ledna do července 2013 st ředisko NAC p řezkoumalo 
návrhy 498 normativních akt ů a poskytlo k nim odborné poradenství v oblasti boje proti 
korupci. Aby byla zajišt ěna hloubková specializace vyšet řovatelů zabývajících se 
vyšetřováním finan čních trestných činů, uskute čnilo se v roce 2013 dosud šest 
specializovaných školení pr o zástupce donucovacích orgán ů: Národního st řediska pro boj 
proti korupci, ministerstva vnitra, bezpe čnostní a zpravodajské služby, ú řadu generálního 
prokurátora a dalších p říslušných orgán ů. 
V období od ledna do zá ří 2013 zahájilo odd ělení pro trestní stíhání st řediska NAC 400 
trestněprávních p řípadů, z toho 126 trestn ěprávních p řípadů proti 163 obžalovaným bylo 
předáno soudu. Soudy vynesly 118 rozsudk ů. V roce 2013 bylo soudu p ředloženo 9 
trestněprávních p řípadů týkajících se korup čního jednání osob, které mají nebo m ěly status 
vysoce postaveného ve řejného činitele: 1 nám ěstek generálního tajemníka vlády; 1 nám ěstek 
hejtmana; 5 starost ů; 1 bývalý vedoucí rady pro koordinaci audiovizuálních otázek a 1 
vedoucí státního da ňového inspektorátu. O čekává se, že Moldavská republika bude 
v budoucnosti podávat zprávy o po čtu usvědčených osob a o úsp ěšnosti vyšet řování.  
Další důležitý orgán pro boj proti korupci, Ná rodní komise pro otázky integrity, zam ěstnává 
pracovníky na základ ě veřejné soutěže a výběrových řízení. Z 21 pracovních míst Národní 
komise pro otázky integrity je dosud 8 neobsazených. Byly zajišt ěny všechny nezbytné 
pracovní podmínky – bylo po řízeno nezbytné vybavení a vytvo řeny databáze záznam ů 
přiznání. V prvním pololetí roku 2013 komise p řezkoumala 38 stížností. V p ěti případech byla 
zjištění komise prokázána u soudu. V roce 2013 bylo soud ům oznámeno 328 p řípadů 
přestupků souvisejících s nep ředložením majetkových p řiznání nebo prohlášení o st řetu zájmů 
ve lhůtě stanovené zákonem. Dne 6. února 2013 byly spušt ěny webové stránky Komise, které 
slouží jako platforma pro komunikaci a p římý přístup k přiznáním a prohlášením. 
                                                 
30 NAC vyšet řuje pouze praní pen ěz, financování terorismu, korup ční jednání (aktivní/pasivní 
úplatkářství, obchodování s vlivem) a jednání související s korupcí (zneužívání pravomoci nebo 
zneužívání ú ředního postavení, p řekročení pravomoci nebo p řekročení úřední pravomoci, pad ělání 
veřejných dokument ů). 
CS 21   CS Byla zaru čena spolupráce mezi Národní komisí pro otázky integrity a st řediskem NAC. 
V první polovin ě roku 2013 zaslalo Národní st ředisko pro boj proti korupci komisi k 
přezkoumání 12 zpráv o možném porušení právní ch ustanovení, která spadají do oblasti 
pravomocí komise. St ředisko NAC spolupracuje s komisí p ři uplatňování správních sankcí 
v případech, kdy je zjišt ěno, že nebylo p ředloženo prohlášení o st řetu zájmů, a při zkoumání 
materiálů, které mu komise zaslala s cílem zahájit vyšet řování nesrovnalostí mezi p říjmem 
a vlastněným majetkem. O čekává se, že Moldavská republika z řídí záznamy o ov ěřování 
střetu zájmů a o majetkových p řiznáních a uplatn ěných sankcích.  
Dne 14. b řezna 2003 byl zahájen p řezkum kategorií osob, které mají trestní imunitu, s cílem 
změnit trestní řád. Návrh zákona o p řezkumu imunit v rámci tr estního stíhání byl p řipraven 
úřadem generálního prokurátora a p ředložen ke koordinaci v rámci agentur a mezi nimi. Ú řad 
generálního prokurátora spole čně s ústavem pro trestní reformu provádí studii zam ěřenou na 
pravidla odpov ědnosti prokurátor ů včetně kárné odpov ědnosti a zrušení jejich obecné 
imunity. Dne 16. října 2013 vláda schválila dva nové protikorup ční zákony – první prodlužuje 
promlčecí lhůty pro stíhání soudc ů, kteří spáchali t ěžký zločin, a zakazuje komunikaci mezi 
soudci a stranami soudního řízení, aby byla zaru čena nestrannost.  Návrh zákona rovn ěž 
zpřísňuje odpov ědnost za nezákonné obohacování, prodlužuje zákaz držení pozic ve ve řejném 
sektoru, obsahuje ustanovení o zabavení majetku, pokutách a odn ětí svobody. Návrh druhého 
zákona o odm ěnách soudc ů zvyšuje platy soudc ů na úrove ň tří až pětinásobku pr ůměrného 
platu. 
2.3.1.6. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Předcházet korupci na všech úrovních a ve všech oblastech a bojovat proti ní. 
Viz kritérium VLAP výše.  
• Provést protikorup ční opatření jako prioritu ve všech oblastech, jakož i ve vztahu k širším 
aspektům právního státu. Vnitr ostátní orgány by m ěly mít schopnost bojovat proti korupci 
na všech úrovních – úst řední, regionální, místní a odv ětvové, přičemž je třeba věnovat 
zvláštní pozornost prosazování práva a celním orgán ům. 
Ministerstvo vnitra v b řeznu 2013 z řídilo Útvar pro vnit řní bezpečnost a boj proti korupci. 
Tento útvar je samo statným orgánem p ři ministerstvu vnitra, vede zvláštní vyšet řování a má 
dostatečnou kapacitu k boji proti korupc i a k jejímu sledování jak na  centrální, tak na místní 
úrovni. Po čet zaměstnanců vzrostl v roce 2013 z 18 na 111. Vláda navíc p řijala návrh zákona 
o prověření profesní bezúhonnosti policist ů a nyní jej projednává parlament. Tento zákon 
stanoví postup, metodiku, prost ředky a zp ůsoby prov ěřování profesní bezúhonnosti policie 
včetně způsobů identifikace, posuzování a odstran ění slabých míst a rizika korupce nebo 
jiných případů protiprávního jednání.  V sou časnosti se p řipravuje návrh dohody o spolupráci 
ministerstva vnitra a Národního st řediska pro boj proti korupci. 
Stížnosti na korupci zkoumá Útvar pro vnit řní bezpečnost a boj proti korupci nep řetržitě, což 
mu umož ňuje, aby ihned zasahoval na míst ě, a to i o víkendech, čímž se zvyšuje ú činnost 
prevence a je možné sledovat zvládání rizik. Za známku ú činnosti této politiky lze považovat 
skutečnost, že b ěhem prvních šesti m ěsíců roku 2013 byla za r ůzné delikty uložena kárná 
opatření 233 zam ěstnancům ministerstva vnitra, b ěhem prvních šesti m ěsíců roku 2012 byla 
kárná opat ření uložena 424 zam ěstnancům. 
CS 22   CS 2.3.1.7. Kritérium VLAP − prevence praní pen ěz a financování terorismu 
• Zavést právní p ředpisy a strategii pr o prevenci praní pen ěz a financování terorismu, 
zavést příslušné právní p ředpisy upravující konfiskaci majetku zlo činců (včetně 
ustanovení o p řeshraničních aspektech) 
Dne 6. června 2013 parlament schválil národní st rategii pro prevenci praní pen ěz a financování 
terorismu a boj proti nim na období let 2013 −2017 a ak ční plán, podle n ějž má být tato p ětiletá 
strategie provád ěna, aby bylo možno vyvinout ú činný vnitrostátní režim pro boj proti praní pen ěz / 
financování terorismu (AML/CFT). Tento ak ční plán vymezuje opat ření, která je t řeba přijmout, lh ůty, 
odpovědné orgány a sledovací ukazatele. Moldavská republika se rovn ěž snaží splnit normy 
BPP/BFT vymezené Finan čním akčním výborem (FATF) a doporu čení formulovaná ve 4. hodnoticí 
zprávě z prosince 2012, kterou vypracoval Výbor expert ů Rady Evropy pro hodnocení opat ření 
proti praní pen ěz (MONEYVAL).   
Moldavská republika uvedla, že v roce 2013 již bylo v plném rozsahu provedeno sedm 
opatření akčního plánu a další čtyři opatření se provád ějí. Moldavská republika je vybízena, 
aby pokra čovala s provád ěním akčního plánu, a vzhledem k tomu, že strategie a ak ční plán 
stále odkazují na doporu čení výboru FATF 40+9 z roku 2003, aby aktualizovala své zákony a 
předpisy týkající se režimu AML/CFT  s přihlédnutím k revidovaným doporu čením, která p řijal 
výbor FATF v únoru 2012. P ři sledování pokroku by navíc m ěla Moldavská republika krom ě 
kvantitativních hledisek zohle dnit také hlediska kvalitativní .  
Pokud jde o legislativní opat ření, Moldavská republika p řipravila mimo jiné návrh zákona, 
který se zabývá sankcemi za porušení p ředpisů ze strany vykazujících subjekt ů a sankčními 
pravomocemi, a to s cílem splnit doporu čení č. 17 výboru FATF. Tyto návrhy zm ěn čl. 291 
zákona o p řestupcích podle všeho pokrývají všechny možné p řípady porušení povinností 
stanovených zákonem o režimu AML/CFT. V současné době přetrvávají ur čité nedostatky 
v sankčním režimu AML/CFT , a to kv ůli omezenému seznamu p řípadů porušení pravidel, 
které mohou být základem pro sankce, a kv ůli nedostate čné jasnosti v otázce, který dohlížející 
orgán může sankční pravomoci vykonávat.  Moldavská republika se tu díž vybízí, aby navržené 
změny co nejd říve uzákonila.  
V souvislosti se závazky podle budoucí dohody o p řidružení musí Moldavská republika 
zaručit postupné uplat ňování pravidel EU pro volný pohyb kapitálu31, s čímž také souvisí 
liberalizace devizových operací  týkajících se dovozu a vývozu.  To bude znamenat zrušení 
stávajících omezení dovozu a vývozu cizí m ěny. 
Podle Moldavské republiky zahrnovala provád ěcí opatření, která byla p řijata s cílem zaru čit 
účinné uplat ňování zákon ů a předpisů týkajících se režimu AML/CFT , tyto úkony:  v období od 
ledna do srpna 2013 byly p římo na míst ě provedeny kontroly z moci ú řední ve 235 
směnárnách, u 48 profesionálních ú častníků nebankovního finan čního trhu a u 7 bankovních 
ústavů. Byly zjišt ěny tyto hlavní p řípady porušení:  částečné provád ění či neprovád ění 
institucionálních program ů pro prevenci praní pen ěz a boj proti n ěmu a nevykázání 
podezřelých hotovostních transakcí.  V roce 2013 p ředložil Ú řad pro prevenci praní pen ěz a 
boj proti n ěmu orgán ům činným v trestním řízení v rámci ú řadu prokurátora pro boj proti 
korupci a st ředisku NAC 37 informa čních zpráv.  Na jejich základ ě bylo otev řeno 20 
trestněprávních p řípadů, 15 z nich se týkalo trestných činů souvisejících s praním pen ěz. 
                                                 
31 Příloha 1 sm ěrnice Rady ze dne 24. června 1988, kterou se provádí článek 67 Smlouvy (88/361/EHS). 
CS 23   CS 2.3.1.8. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• S orgány Moldavska je nutné dohodnout postupy pro konfiskaci majetku, aby bylo možno 
získat zpět odcizený majetek nebo zisk z n ěho plynoucí a snížit finan ční sílu skupin 
organizované trestné činnosti, a tím je snadn ěji zlikvidovat. 
Moldavská republika informovala, že je v sou časné dob ě připravován zákon o zm ěně 
a doplnění článků 243 a 106 trestního zákoníku a článku 206 trestního řádu s cílem posílit 
preventivní opat ření a optimalizovat pravidla zabavová ní majetku, který má být do konce 
roku předložen ke schválení parlamentu.  
Pokud jde o zabavování majetku, podle Mold avské republiky vydaly soudy prvního stupn ě 
v období od ledna do července 2013 dev ět rozsudků, jimiž bylo zabaveno zboží/p říjmy, které 
byly použity p ři trestné činnosti nebo z trestných činů vznikly, a toto zboží/p říjmy byly 
převedeny na stát. V sedmi p řípadech pašování v obzvlášt ě velkém m ěřítku a dvou p řípadech 
krádeže s p řitěžujícími okolnostmi dosáhla cel ková hodnota zabav eného zboží 1  984  047 
MDL. Ve stejném období odvolací soud vydal dev ět rozhodnutí, u nichž dosáhla kone čná 
hodnota zabaveného zboží 688  309 MDL. 
2.3.1.9. Kritérium VLAP – provád ění protidrogové politiky 
• Provádění národní protidrogové strategie a souvisejícího ak čního plánu, 
zpřístupnění informací o zabavených drogách a dot čených osobách na hrani čních 
přechodech; další prohloubení spolupráce a vým ěny informací s mezinárodními 
orgány p říslušnými pro drogovou problematiku 
V návaznosti na reformu ministerstva vnitra (viz výše blok 3 / téma 1, kritérium VLAP) byl 
v březnu 2013 reorganizován pro tidrogový útvar generálního policejního inspektorátu. 
Současně byly vytvo řeny regionální protidrogové ú řady v severních a jižních regionech zem ě 
a dvě dodatečná oddělení protidrogového útvaru: se kce pro boj proti nedovolenému ob ěhu 
psychotropních látek a prekurzor ů a oddělení pro analýz u a plánování. Po čet zaměstnanců 
protidrogového útvaru vzrostl na 27. V ro ce 2013 byla nadále organizována školení 
zaměstnanců, kteří se podílejí na protidrogových činnostech, jakož i činnosti v oblasti 
zvyšování pov ědomí. Rozpo čet ministerstva na rok 2014 obsahuje částku 30 milion ů MDL na 
pořízení zvláštních prost ředků k boji proti drogám. 
V roce 2013 se soudy zabývaly 609 trestn ěprávními p řípady, které souvisely s omamnými 
látkami (ve srovnání s 865 p řípady za stejné období roku 2012). Na základ ě odhalených 
trestných činů v daném období bylo zabaveno 85 kg omamných látek (v roce 2012: 171 kg), 
z tohoto množství tvo řila marihuana 62 kg (v ro ce 2012: 78 kg), dále 116  795 rostlin konopí 
(v roce 2012: 136 491) a 17  971 rostlin máku (v roce 2012: 10 598). Pokles po čtu 
trestněprávních p řípadů souvisejících s drogami, které byly p ředloženy soudu, je zp ůsoben 
dekriminalizací ur čitých trestných činů souvisejících s drogami a tím, že se policie p ři 
zabavování zam ěřila na případy na vysoké úrovni. V roce 2013 bylo uspo řádáno několik 
zvláštních operací: „Opium-Poppy“ (opium –mák; MAC) – boj proti domácímu p ěstování 
marihuany, a „OVIDIU“ – boj proti pa šování drog, narkotik a prekurzor ů na hranici mezi 
Moldavskou republikou a Ukraji nou pod vedením mise EUBAM. 
Nadále probíhala spolupráce a vým ěna informací s p říslušnými mezinárodními subjekty 
včetně Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závi slost (EMCDDA) 
a skupiny Pompidou v rámci Rady Evropy. 
CS 24   CS Byla dále rozvíjena partnerství s ob čanskou spole čností i s mezinárodními organizacemi, do 
protidrogových činností a lé čby byly hloub ěji zapojeny nevládní organizace. Dne 2. července 
2013 bylo podepsáno memorandum o spolupráci mezi  GPI, ministerstvem vnitra a nevládní 
organizací s názvem Unie pro prevenci HIV a omezování zp ůsobené škody (UOHR). Činnosti 
v oblasti omezování škod v Moldavské republice nadále financovala i Sorosova nadace. Skupina Pompidou spole čně s nevládní organizací „Inova ční projekty ve v ězeních“ 
uspořádala pro zam ěstnance protidrogového útvaru šk olení, které se zabývalo lé čbou 
uživatelů drog v policejní vazb ě a omezováním škod. 
• Provádění příslušných úmluv OSN a Rady Evropy, jakož i doporu čení skupiny 
GRECO ve výše uvedených oblastech 
Moldavská republika zahájila národní proces vypl ňování obecného a tematického dotazníku k 
provádění úmluvy z Lanzarote. Dotazník by m ěl být předložen výboru pro úmluvu 
z Lanzarote v lednu 2014. 
V roce 2013 Moldavská republika pravideln ě informovala skupinu GRECO o nejnov ějším 
vývoji v oblasti prevence korupce a boje prot i ní a o hlavních výsledcích reformy st řediska 
NAC. Moldavská republika mezitím v plném rozsahu provedla doporu čení skupiny GRECO 
určená pro druhý cyklus hodnocení. Na 59. plenár ním zasedání skupiny GRECO, které se 
konalo ve dnech 18. až 22. b řezna 2013, byla v rámci t řetího kola hodnocení provád ěných 
skupinou GRECO projednávána a p řijata zpráva o Moldavské republice. Tato zpráva byla 
zveřejněna dne 4. dubna 2013. P říští zpráva skupiny GRECO o Moldavské republice bude 
zveřejně
na do září 2014. 
Ústřední volební komise z řídila pracovní skupinu pro p řezkum a zm ěny právních p ředpisů 
o financování politických stran a volebních kampaní, aby zaru čila provád ění doporu čení 
skupiny GRECO. Dne 19. června 2013 návrh zákona schválila vláda a v říjnu 2013 jej 
schválil parlament. Nový postup financování politických stran se za čne uplatňovat v roce 
2017. 
2.3.2. Blok 3 / téma 2 – justi ční spolupráce v trestních v ěcech 
2.3.2.1. Kritéria VLAP 
• Provedení mezinárodní úmlu v týkajících se justi ční spolupráce v trestních v ěcech 
(zejména Úmluv rady Evropy) 
Moldavské orgány se nadále zabývaly r ůznými formami mezinárodní  spolupráce v trestních 
věcech. Moldavská republika dne 8. srpna 20 13 ratifikovala Druhý dodatkový protokol k 
Úmluvě Rady Evropy o vzájemné právní pomoci ve v ěcech trestních, který byl podepsán dne 
8. listopadu 2001. Pokud jde o provád ění legislativního rámce v četně úmluv Rady Evropy o 
trestních v ěcech, jak úst řední orgány, tak ú řad generálního prokurát ora (dále jen „ÚGP“) 
a ministerstvo spravedlnosti pokra čovaly ve zpracovávání zna čného počtu případů se třetími 
zeměmi, s členskými státy EU, ale p ředevším s jinými t řetími zem ěmi. 
Během prvních t ří čtvrtletí roku 2013 se ú řad generálního prokurátora zabýval t ěmito případy 
(globální údaje): 
– vydávání:  180 odeslaných žádostí a 14 došlých žádostí.  Byla zamítnuta pouze jediná 
došlá žádost, jelikož dot čená osoba m ěla moldavské ob čanství, 
CS 25   CS – žádosti o právní pomoc:  250 odeslaných žádostí a 420 došlých žádostí. Bylo 
zamítnuto 32 došlých  žádostí, p ředevším z procesních d ůvodů (přenos neprob ěhl 
prostřednictvím úst ředních orgán ů), 
– trestní řízení: 17 odeslaných žádostí o p řenesení p řípadů a 19 došlých žádostí 
o převzetí případů.  
Během prvních t ří čtvrtletí roku 2013 se minister stvo spravedlnosti zabývalo t ěmito případy 
(souhrnné údaje): 
– vydávání: 73 odeslaných žádostí a 2 došlé žádosti, 
– žádosti o právní pomoc:  8 odeslaných žádostí a 238 došlých žádostí,  
– trestní řízení: 0 odeslaných žádostí o p řenesení p řípadů a 3 došlé žádosti o p řevzetí 
případů,  
– kromě toho se ministerstvo spravedlnosti na základ ě zvláštní pravomoci zabývalo 17 
žádostmi o výkon rozsudk ů v trestních v ěcech, z toho 9 odeslanými, 8 došlými , 
a 73 žádostmi o předání odsouzených osob , 
– v rámci odpov ědnosti ministerstva spravedlnos ti nebyla zamítnuta žádná žádost 
týkající se jakéhokoli typu p řípadu.  
Počínaje červencem 2013 v p řípadě úřadu generálního prokur átora a dubnem 2013 v p řípadě 
ministerstva spravedlnosti se zlepšily statistické údaje o justi ční spolupráci v trestních v ěcech 
– obě instituce podávají každý m ěsíc zprávy a používají spole čný seznam parametr ů včetně 
kritérií, jako jsou žádající stát a stát, jemuž je žádost ur čena, kategorie trestného činu a čas 
výkonu. 
Pokud jde o školení, v zájmu harmonizace metodiky vy řizování žádostí o justi ční spolupráci 
v trestních v ěcech / vzájemné právní pomoci byla v prosinci 2012 rozeslána teritoriálním 
a specializovaným prokurátor ům, soudc ům a jiným donucovacím orgán ům Příručka 
k mezinárodní právní pomoci pr o soudce a prokur átory. Prokuráto ři i soudci se zú častnili 
školení a seminá řů na mezinárodní i vnitrostátní úrovni v četně několika školení a seminá řů 
uspořádaných Národním institutem spravedlnosti. 
• Vysoká efektivita justi ční spolupráce soudc ů a prokurátor ů s členskými státy EU 
v trestních v ěcech 
Orgány Moldavské republiky nadále zajiš ťovaly efektivní spolupráci s p říslušnými orgány 
členských stát ů EU. Pokud jde o spolupráci s členskými státy, jak ú řad generálního 
prokurátora, tak minist erstvo spravedlnosti pokra čovaly se zpracováváním významného po čtu 
případů, což platí zejména pro ú řad generálního prokurátora. 
V letech 2009 −2013 se p řevážná v ětšina případů, jimiž se zabýval ú řad generálního 
prokurátora, týkala Rumunska, Itálie, Bulharska, Ma ďarska, České republiky, N ěmecka, 
Rakouska, Belgie, Polska, Slovinska a v menší mí ře Nizozemska, Francie, Řecka, Špan ělska, 
Lotyšska, Litvy, Estonska a Irska. 
Během prvních t ří čtvrtletí roku 2013 se ú řad generálního prokurátora zabýval t ěmito případy 
(s členskými státy EU): 
CS 26   CS – vydávání:  6 odeslaných žádostí a 1 došlá žádost.  Žádný případ vydání nebyl 
zamítnut. Mezi členské státy EU, jichž se týkala v ětšina vyřizovaných p řípadů, 
patřily Rakousko, Bulharsko, Francie, N ěmecko, Itálie a Rumunsko, 
– žádosti o právní pomoc:  124 odeslaných žádostí a 147 došlých žádostí. Byly 
zamítnuty 3 došlé žádosti, p ředevším z procesních d ůvodů (přenos neprob ěhl 
prostřednictvím úst ředních orgán ů). Mezi členské státy, jichž se týkala v ětšina 
vyřizovaných p řípadů, patřily Rumunsko, N ěmecko, Itálie, Ma ďarsko, Rakousko 
a Bulharsko, 
– trestní řízení: 2 odeslané žádosti o p řenesení p řípadů a 10 došlých žádostí o p řevzetí 
případů. Mezi členské státy, jichž se týkala v ětšina vyřizovaných p řípadů, patřily 
Itálie, Slovinsko, Bulharsko a Česká republika. 
V letech 2012–2013 se p řevážná v ětšina případů, jimiž se zabývalo ministerstvo 
spravedlnosti, týkala Rumunska, Portugalska, Ma ďarska, Bulharska, České republiky a v 
menší míře Itálie, N ěmecka, Polska a Řecka.  
Během prvních t ří čtvrtletí roku 2013 se minister stvo spravedlnosti zabývalo t ěmito případy (s 
členskými státy EU): 
– vydávání:  6 odeslaných žádostí a 1 došlá žádost.  Mezi členské státy EU, jichž se 
týkala většina vyřizovaných p řípadů, patřily Itálie, Polsko a Irsko, 
– žádosti o právní pomoc:  1 odeslaná žádost a 140 došlých žádostí. Mezi členské 
státy EU, jichž se týkala v ětšina vyřizovaných p řípadů, patřily Rumunsko, 
Portugalsko a Ma ďarsko, 
– trestní řízení: žádné odeslané žádosti o p řenesení p řípadů a žádné došlé žádosti o 
převzetí případů, 
– kromě toho se ministerstvo spravedlnosti na základ ě zvláštní pravomoci zabývalo 9 
žádostmi o výkon rozsudk ů v trestních v ěcech . Mezi členské státy EU, jichž se 
týkala většina vyřizovaných p řípadů, patřily Rumunsko a Portugalsko. Ministerstvo 
spravedlnosti se také zabývalo 8 žádostmi o předání odsouzených osob , ty se týkaly 
těchto členských stát ů EU: Německa, České republiky, Špan ělska, Rumunska, 
Rakouska, Belgie, Itálie.  
• Uzavření dohody o operativní spolupráci s Eurojustem 
Po úspěšných jednáních p ředložil Eurojust Moldavské republice v říjnu 2013 zn ění návrhu 
dohody o spolupráci, moldavské orgány s tímto textem souhlasily. Eurojust a Rada p řijímají v 
souladu s rozhodnutím o Eurojust u další kroky v postupu, který sm ěřuje k podpisu dohody. 
Eurojust za řadí dohodu do programu spole čného kontrolního orgánu (JSB) na listopad 2013, 
a jakmile obdrží kladné stanovisko, bude dohoda za řazena do programu kolegia Eurojustu. 
Poté bude p ředložena ke schválení Rad ě v souladu s čl. 26a odst. 2 rozhodnutí o Eurojustu.  
V této souvislosti je t řeba uvést, že moldavská vláda v zá ří schválila návrh zákona 
o prohlášeních k Úmluv ě o ochran ě osob, pokud jde o automatizované zpracování osobních 
údajů. Zákon byl p ředán k přijetí parlamentu v listopadu 2013 (viz níže blok 3 / téma 4, 
kritérium VLAP). 
CS 27   CS 2.3.2.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Posílit soudní systém, v četně justiční spolupráce v trestních v ěcech, zejména pokud jde o 
vzájemnou právní pomoc. 
Je provád ěna strategie reformy soudnictví pro období let 2011–2016 a její ak ční plán, který 
byla přijat v roce 2012. V souvislosti s reform ou soudnictví byly v letech 2012 a 2013 p řijaty 
důležité legislativní balí čky. V únoru 2013 vydalo ministerst vo spravedlnosti první výro ční 
zprávu o provád ění strategie32: bylo dokon čeno 87 ze 157 akcí, které m ěly být provedeny do 
konce roku 2012 (56 %), 49 akcí bylo dokon čeno zčásti (31 %) a 21 akcí dokon čeno nebylo 
(13 %). Pracovní skupina v sou časné době připravuje návrh zákona, který zavádí podstatné 
změny do zákona o ú řadu prokurátora z roku 2008, v listopadu 2013 o n ěm mají prob ěhnout 
veřejné debaty. 
Od roku 2013 jsou náklady na provád ění akčního plánu za členěny do st řednědobých 
rozpočtových rámc ů na období let 2013–2015 a 2014–2016. Ro ční rozpočet na rok 2014 pro 
sektor soudnictví, který pokrývá  všechny individuální rozpo čty zúčastněných stran 
zapojených do procesu, vzrostl ve srovnání s rokem 2013 o 59,6 %. Finan ční dohoda mezi EU 
a Moldavskou republikou, která byla podepsána dne 14. června 2013, stanoví finan ční 
příspěvek ve výši 60  000  000 EUR na podporu reformy soudnictví tímto zp ůsobem: 
58 200  000 EUR rozpo čtové podpory a 1  800  000 EUR dopl ňující podpory. 
2.3.3. Blok 3 / téma 3 – spolupráce v oblasti prosazování práva 
2.3.3.1. Kritéria VLAP 
• Vysoká úrove ň operativních a zvláštních vyšet řovacích kapacit donucovacích orgán ů 
a jejich d ůsledné a efektivní využívání k řešení přeshraniční trestné činnosti 
Úředníci ministerstva vnitra, kte ří vedou zvláštní vyšet řování, pln ě spolupracují s ú řadem 
generálního prokurátora na úrovni  ministerstva i na úrovni procesní. Dne 7. srpna 2013 se 
konalo pracovní setkání zástupc ů generálního policejní ho inspektorátu a ú řadu generálního 
prokurátora, na n ěmž se zástupci zabývali výzvami a nedostatky p ři provádění zvláštních 
vyšetřování a rovn ěž vydali ur čitá doporu čení. V kv ětnu 2013 uspo řádal Národní institut 
spravedlnosti ve spolupráci s ú řadem generálního prokurátora dva seminá ře, „Zvláštní 
vyšetřovací činnost“ a „D ůvody a postup povolení zvláštních vyšet řovacích opat ření“. 
V roce 2013 darovala n ěmecká vláda moldavským orgán ům nové vybavení – digitální 
fotoaparáty a zvláštní soubor nástroj ů pro vyšet řování v míst ě trestného činu. Další pot řeby 
budou pokryty ze státního rozpo čtu a z komplexního programu pr o budování institucí na rok 
2011 v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství (viz krité rium VLAP na stran ě 14 
této zprávy). V červnu 2013 byla za ú časti rakouských odborník ů na genetiku v soudnictví 
prostřednictvím technické pomoci a vým ěny informací (TAIEX) uspo řádána mise zam ěřená 
na zákon o využívání DNA p ři vyšetřování a soudním řízení. V návaznosti na odbornou misi 
se v září a říjnu 2013 uskute čnila studijní návšt ěva Rakouska, které se zú častnili tři členové 
pracovní skupiny, aby si osvojili evropské osv ědčené postupy p ři využívání DNA v rámci 
vyšetřování a soudního řízení. 
                                                 
32 http://justice.gov.md/ public/files/RAPORT_imp lementare_PAI_SRSJ_e ng_red.04. 03.13.pdf 
CS 28   CS V roce 2013 provedla speciální subdivize mi nisterstva vnitra za využití zvláštní vyšet řovací 
kapacity n ěkolik operací na vysoké úrovni v rámci boje proti p řeshraniční trestné činnosti. 
Byla zdokumentována trestná činnost dvou Vorů (vysoce postavených p říslušníků 
organizovaného zlo činu), kteří vystupovali pod p řezdívkami „ Číňan“ a „Patron“, a v srpnu a 
září 2013 byli zat čeni na základ ě spolupráce a spole čných operací s italskými a rumunskými 
donucovacími orgány. Itálie a Rumunsko zkoumají moldavské žádosti o vydání. 
• Vysoká efektivita spolupráce v oblasti prosazování práva mezi p říslušnými 
vnitrostátními orgány – zejména pohrani ční stráží, policií a celníky –, jakož i 
spolupráce se soudními orgány 
Dne 3. července 2013 byla podepsána dohoda o dvoustranné spolupráci mezi sborem 
pohraniční policie a generálním policejním insp ektorátem s cílem posílit spolupráci p ři 
zajišťování, udržování a obnov ě veřejného po řádku a bezpe čnosti. Dohoda posiluje 
vzájemnou pomoc p ři odhalování a vyšet řování trestných činů a přestupků, k nimž dochází 
v rámci pravomocí institucí, a p ři organizaci spole čných kontrol a operací, nap ř. sledovaných 
zásilek.  Navíc budou z řízeny spole čné pracovní skupiny a spole čné mobilní týmy, aby 
organizovaly a provád ěly zvláštní analýzy rizik týkajících se ve řejného po řádku a bezpe čnosti 
na vnitrostátní a regionální úrovni. 
Národní rada pro koordinaci činností k p ředcházení organizované trestné činnosti a boji proti 
ní na svém prvním zasedání dne 4. b řezna 2013 rozhodla, že ve st řednědobém výhledu z řídí 
společnou databázi činností skupin a zlo čineckých organizací, z řídí specializova ný národní 
subjekt, který bude soustavn ě sledovat provád ění příslušných právních p ředpisů, a bude 
provádět výzkum r ůzných forem a trend ů organizované trestné činnosti a navrhovat řešení. 
Rada rovn ěž rozhodla, že ministerstvo vnitra a ministerstvo školství spole čně zahájí projekt, 
jehož cílem bude navrhnout vzd ělávací materiály o nebezpe čí, rizicích a hrozb ě organizované 
trestné činnosti a jejích nep říznivých dopadech. 
• Posílení dvoustranných a vícestranných dohod o operativní spolupráci v oblasti 
prosazování práva, mimo jiné v časným sdílením p říslušných informací s p říslušnými 
donucovacími orgány v členských státech EU 
Nově zřízené Středisko pro mezinárodní policejní s polupráci (IPCC) rozvíjí spolupráci 
moldavských donucovacích orgán ů s obdobnými orgány v členských státech EU, členských 
státech SELEC, PCCSEE, GUAM a s ú častníky projekt ů jednotek pro koordinaci 
mezinárodního vymáhání práva (ILECU) v zemích západního Balk ánu, jakož i ICPO-
Interpolu a Europolu. St ředisko se řídí zásadou „jednou dovnit ř / jednou ven“, která zamezuje 
zdvojování informací o p říjmu, přezkoumání a remitencích poskytovaných žadateli. V roce 
2013 bylo p řezkoumáno 2826 materiál ů obdržených prost řednictvím kanál ů SELEC a GUAM 
(1795 s donucovacími orgány Moldavské republiky, 693 se spole čným kontaktním st řediskem 
v Galaci, 259 s ostatními členskými státy a pozorovateli st řediska SELEC a 79 se státy 
GUAM). Bylo p řezkoumáno 1428 žádostí a došlo k vým ěně 1398 odpov ědí k různým 
případům přeshraniční trestné činnosti33. 
Na druhém zasedání vedoucích p ředstavitel ů jednotek ILECU, které se konalo ve dnech 9. až 
12. července 2013, Moldavská republika podpo řila rozšíření sítě ILECU na boj proti 
                                                 
33 587 se týkalo kontroly osob, 91 se týkalo kontroly vozidel, 11 se týkalo obchodování s omamnými 
látkami, 392 se týkalo osobních prohlídek, 14 se týkalo ov ěřování spole čností, 18 se týkalo 
organizovaných zlo čineckých skupin, 143 se týkalo jiných typ ů deliktů, 16 se týkalo právní pomoci a 
24 se týkalo obchodu s drogami a tabákem. 
CS 29   CS mezinárodní organizované trestné činnosti. Moldavská republika se ú častní regionálního 
projektu s názvem „Posílení pr ávních zásad v jihovýchodní Evrop ě a řádná správa v ěcí 
veřejných“, který zahájil rakouský kriminální ú řad. Rovn ěž se zúčastnila operace „ Černý 
Poseidon“34, kterou v období od 15. kv ětna do 15. června 2013 po řádal generální sekretariát 
Interpolu. Jednalo se o zdlouhavou operaci ve východní Evrop ě, která se soust ředila na boj 
proti nadnárodním organizovaným zlo čineckým skupinám, kter é provozují trestnou činnost, 
při níž dochází k porušování pr áv duševního vlastnictví. 
• Uzavření dohody o operativní spolupráci s Europolem 
Do Europolu byl p řidělen styčný úředník Moldavské republiky, který koordinuje všechny 
trestněprávní p řípady a vyšet řování ve spole čném zájmu, a svoji práci zahájil dne 
23. července 2013. Jde o pozoruhodný úsp ěch a výjimku, která byla v p řípadě Moldavské 
republiky u činěna před uzavřením dohody o operativní spolupráci. V sou časnosti probíhá 
jednání o návrhu memoranda o porozum ění mezi Moldavskou republikou a Europolem, které 
se týká vytvo ření bezpe čné komunika ční linky, a je plánována studijní návšt ěva odborník ů 
Moldavské republiky v Europolu v četně EC3. 
V červenci 2013 zaslala Mo ldavská republika odpov ědi na dodate čné dotazníky Europolu 
k legislativnímu rámci Moldavské republiky pro ochranu údaj ů. Ve dnech 28. – 31. října 
navštívili zástupci odd ělení Europolu pro právní záležitosti a ochranu údaj ů vnitrostátní 
příslušné orgány a orgán pro dohled nad ochranou údaj ů Moldavské republiky.  Správní rad ě 
Europolu, která se sejde na dalším zas edání ve dnech 3. – 4. prosince, by m ěla být předložena 
zpráva o ochran ě údajů, která doplní všechny nezbytné t echnické kroky. Poté bude zpráva 
předána ke schválení spole čnému kontrolnímu orgánu. Následn ě budou v nadcházejících 
týdnech provedeny záv ěrečné kroky, které dohodu o operati vní spolupráci zformalizují. 
2.3.3.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Spolupráce mezi moldavskými orgány a orgány členských stát ů by měla být posílena, 
včetně sdílení informací s Europolem. 
Viz blok 3 / téma 3 – kritéria VLAP . Moldavská republika se v rámci st řediska SELEC 
zúčastnila těchto činností: 10. zasedání prac ovní skupiny pro trestné činy týkající se dopravy 
(10. dubna 2013), Bukureš ť, Rumunsko; 3. zasedání pracovní  skupiny pro environmentální 
trestné činy a bezpe čnost kontejner ů (24. až 25. dubna 2013), Bukureš ť, Rumunsko; pracovní 
skupiny pro boj proti obchodování s omamnými látkami (21. až 22. kv ětna 2013), Bukureš ť, 
Rumunsko; 6. zasedání rady st řediska SELEC (28. kv ětna 2013), Bukureš ť, Rumunsko; 13. 
zasedání pracovní skupiny pro boj proti trestné činnosti týkající se podvod ů a pašování (6. 
června 2013), Bukureš ť, Rumunsko; zasedání skupiny odborník ů k přípravě analytické zprávy 
o hrozbě organizované trestné činnosti v jihovýchodní Evrop ě za rok 2013 (26. června 2013), 
Bukurešť, Rumunsko, a operace „TROJSKÝ K ŮŇ III“ zam ěřené na boj proti pad ělanému 
zboží a ochranu práv duševního vlastnictví (11. až 22. b řezna 2013). 
• Spolupráce mezi moldavským i orgány a jejich prot ějšky v členských státech EU v oblasti 
ochrany a pomoci by m ěla být posílena, v četně identifikace a p ředání obětí obchodu 
s lidmi a jejich bezpe čného návratu. 
                                                 
34 Na území Moldavské republiky došlo v rámci operace k 19 zásah ům (na letišti, hrani čních přechodech, 
na tržištích atd.), p ři nichž bylo odhaleno porušování práv duševního vlastnictví. Záv ěrečné výsledky 
dosud nebyly zve řejněny. 
CS 30   CS V dubnu 2013 bylo dosaženo dohody o p řipojení St řediska pro boj proti obchodování s lidmi 
k databázi Interpolu s informacemi o boji proti obchodování s lidmi. Dodate čně byla s pomocí 
Interpolu nastolena spolupráce se Spojenými arabskými emiráty p ři boji proti obchodování 
s lidmi, byla také z řízena kontaktní místa a jmenováni sty ční úředníci. 
Během prvních sedmi m ěsíců roku 2013 se 31 policejních ú ředníků ze střediska pro boj proti 
obchodování s lidmi a z regionálních ú řadů pro boj proti obchodování s lidmi zú častnilo 10 
školicích seminá řů, které trvaly dohromady 384 hodin. Zam ěstnanci se opírali o informace o 
osvědčených postupech, které sdílel y Rumunsko, Rakousko, Belgie a Litva a které se týkaly 
organizace a provozování informa čních systém ů na podporu aktivního vyšet řování trestné 
činnosti. 
Pokračovalo provád ění strategie pro národní referen ční systém (NRS) ze dne 5. prosince 
2012. Víceoborové týmy, které mají koordinovat operace NRS v místních orgánech ve řejné 
správy, jsou pln ě funkční. 
•  Měla by se rozvinout pravidelná posuzování hrozeb a vým ěna informací o závažné trestné 
činnosti pod záštitou Europolu, p řípadně s podporou kanál ů Interpolu. M ěly by se 
shromažďovat srovnávací údaje o trestné činnosti podle spole čně definovaných ukazatel ů. 
Viz blok 3 / téma 3 – kritéria VLAP. 
Středisko pro mezinárodní policejní spolupráci má p řístup k databázím Interpolu používaným 
donucovacími orgány Moldavské republiky: da tabázi odcizených/ztracených cestovních 
dokladů (SLTD); databázi odcizených motorovýc h vozidel (SMV); databázi mezinárodn ě 
hledaných osob; databázi odcizených správních doklad ů (SAD); a databázi fotografií sexuáln ě 
vykořisťovaných d ětí (ICSEDB). P řístup je omezen, má jej pouze generální sekretariát. 
V první polovin ě roku 2013 zpracovala národní úst ředna Interpolu 14 350 dokument ů: 6 733 
došlých a 7  617 odeslaných. Na žádost teritoriální ch subdivizí bylo 189 osob nahlášeno 
k mezinárodnímu pátrání (125 osob za ú čelem zatčení a vydání, 49 osob, u nichž m ělo být 
zjištěno, kde se nacházejí, 4 hledané osoby cizí státní p říslušnosti a 11 poh řešovaných osob). 
Na základ ě žádostí o mezinárodní  pátrání obdržených od p říslušných orgán ů bylo zatčeno 40 
osob a 16 osob bylo vydáno z členských stát ů Interpolu (8 z Itálie, po 1 osob ě z Bulharska, 
Portugalska, Belgie, Špan ělska, Albánie, Rakouska, České republiky a Ma ďarska). 
• Měly by se posílit vým ěny osvědčených postup ů a odborná školení donucovacích orgán ů. 
Viz blok 3 / téma 3 – kritéria VLAP. 
2.3.4. Blok 3 / téma 4 – ochrana údaj ů 
• Provádění právních p ředpisů na ochranu osobních údaj ů; zajištění účinného 
fungování nezávislého orgánu pro dohled nad ochranou údaj ů, a to také 
prostřednictvím p řidělení potřebných finan čních a lidských zdroj ů 
Moldavská republika byla v roce 2013 velmi aktivní p ři další konsolidaci legislativního 
a politického rámce, p řičemž zohlednila také vývoj evropského regula čního rámce. Vláda dne 
4. září 2013 schválila návrh zákona o prohlášení k Úmluv ě o ochran ě osob se z řetelem na 
automatizované zpracování osobních dat, a p ředložila jej k p řijetí parlamentu (viz rovn ěž výše 
v bloku 3 / tématu 2). Nad rámec kritérií VLAP parlament v říjnu 2013 p řijal strategii pro 
CS 31   CS ochranu údaj ů na období let 2013–2018 a ak ční plán pro její provád ění. Národní st ředisko pro 
ochranu osobních údaj ů (středisko) navíc vypracovalo pokyny ke zpracování osobních údaj ů 
v policejním sektoru a v procesu voleb. P řipravují se pokyny pro odv ětví zdravotnictví 
a vzdělávání a pro bankovní sektor. V parlamen tu se diskutuje o návrhu zákona o zm ěnách 
zákona o elektronických komunika čních prost ředcích, který by m ěl být přijat v listopadu. 
Středisko bylo nadále aktivní v řadě oblastí: 
Období  Počet 
konzultací 
k návrhu 
právního 
předpisu  Počet 
přezkoumaný
ch žádostí  Počet akcí na 
zvyšování 
povědomí 
veřejnosti  Účast v soudním 
řízení Počet 
vykonan ých 
kontrol  Počet trestních 
řízení / řízení u 
správních soud ů 
zahájených 
střediskem  
rok 2011  35 90 63 0 46 0 
rok 2012  41 214 85 35 82 4/6 
rok 2013 
(1.1.–30.6.) 27 171 70 23 71 9/0 
Pokud jde konkrétn ě o zpracování osobních údaj ů donucovacími orgány, vyvíjejí se zvláštní 
pokyny. V první polovin ě roku 2013 vydal Nejvyšší soud 6 rozhodnutí v návaznosti na 
odvolání, která byla zahájena st řediskem, v nichž objasnil postupy pro klasifikaci informací o 
zpracování osobních údaj ů donucovacími orgány.  
Středisko nadále aktivn ě zvyšovalo pov ědomí o otázkách ochrany údaj ů včetně elektronické 
komunikace. Pokud jde konkrétn ě o elektronickou komunikaci, zástupci st řediska se 
pravideln ě účastnili a ú častní mediálních program ů zabývajících se touto problematikou. 
Středisko rovn ěž poskytuje konzultace p ři navrhování právních p ředpisů, které se vztahují na 
otázky týkající se ochrany osobních údaj ů při elektronické komunikaci. Krom ě toho jsou na 
webových stránkách st řediska k dispozici veškeré informace o pov ědomí veřejnosti. 
Středisko je řádně zajištěno finančními zdroji, rozpo čet na rok 2013 činí 2 975 300 MDL a má 
k dispozici celkem 21 stálých pracovních míst, z nichž 19 je obsazeno. V zájmu posílení jeho 
logistické kapacity byl kontrolní tým st řediska letos vybaven dopravními prost ředky 
a technickým vybavením pro dokumentování p řestupků a pro ov ěřování, zda kontrolo ři při 
zpracování osobních údaj ů v rámci informa čních systém ů dodržují požadavky na bezpe čnost 
těchto údaj ů. Byla zorganizována da lší školení: pracovníci st řediska vykonali 3 studijní 
návštěvy zaměřené na technickou pomoc a vým ěnu informací (TAIEX), a to: ve Švédsku 
v oblasti vzd ělávání a shromaž ďování osobních údaj ů o nezletilých, v České republice v 
souvislosti s ochranou osobních údaj ů v tisku, vizuálních a audiovizuálních sd ělovacích 
prostředcích a v N ěmecku v souvislosti s ochranou údaj ů o zdravotním stavu. 
Blok 3 – celkové hodnocení 
Moldavská republika úsp ěšně provedla hlavní část reformy ministerstva vnitra a všechna jeho 
oddělení byla efektivn ě reorganizována a dosahují žádoucích výsledk ů. Nedílnou sou částí 
operací je analýza zpravodajských inform ací a analýza rizik. V rostoucí intenzit ě a míře jsou 
uplatňovány pravomoci zabavovat majetek. Zl epšily se databáze s informacemi o 
obchodování s lidmi a je zaru čena sociální podpora ob ětí. Výrazn ě vzrostly platy všech 
úředníků, zejména t ěch, kteří pracují v oblasti boje proti korupci, což umožnilo splnit cíle 
týkající se po čtu zaměstnanců. Dosud nebyl vypracován soupis trest ů za korupci na vysoké 
úrovni, zárove ň je třeba navrhnout nezávislejší post up jmenování vedoucího pracovníka 
střediska NAC. Nadále probíhala hladká  soudní spolupráce v trestních v ěcech s členskými 
státy, byly také harmonizovány metody shromaž ďování statistických údaj ů. Eurojust 
CS 32   CS v současné době provádí další kroky, aby byla podepsána/uzav řena dohoda o spolupráci a aby 
mohla být do konce roku 2013 p ředložena Rad ě. Díky mezinárodní policej ní spolupráci byla 
úspěšně vyšetřena řada případů a provedena řada operací, byl také vytvo řen pevný základ pro 
prohloubení spolupráce s Ukrajinou. V nadcházejících m ěsících bude dokon čena dohoda 
o operativní spolupráci s Europolem. St ředisko pro ochranu údaj ů rozšířilo svoji p ůsobnost a 
nyní je již v plném provozu a soustavn ě poskytuje odbornou p řípravu příslušným orgán ům.  
Nad rámec kritérií VLAP pro blok 3 je t řeba uvést, že Moldavská republika provádí další 
kroky v reform ě soudnictví, jakož i ú řadu prokurátora, a to rovn ěž tím, že zna čně investuje do 
odborné p řípravy soudc ů a prokurátor ů. 
Moldavská republika uspokojivým zp ůsobem provedla akce požadované v doporu čeních 
čtvrté zprávy o VLAP a sou časně nadále účinně provádí p říslušné právní p ředpisy. Komise se 
domnívá, že Moldavská republika spl ňuje kritéria druhé fáze stanovená v bloku 3 . 
2.4. Blok 4: Vn ější vztahy a základní práva 
2.4.1. Kritéria VLAP 
• Zajistit, aby svoboda pohybu moldavských ob čanů a cizinc ů s legálním pobytem 
nebo osob bez státní p říslušnosti v rámci Moldavské  republiky nebyla neoprávn ěně 
omezována, a to ani opat řeními diskrimina ční povahy, jež diskriminují 
z kteréhokoliv d ůvodu, nap ř. na základ ě pohlaví, rasy, barvy pl eti, etnického nebo 
sociálního p ůvodu, genetických rys ů, zdravotního stavu (v četně nákazy HIV/AIDS), 
jazyka, náboženství nebo p řesvědčení, politického nebo jiného názoru, p říslušnosti k 
národnostní menšin ě, na základ ě majetku, rodinné p říslušnosti, postižení, v ěku nebo 
sexuální orientace 
Došlo k ur čitým omezením svobody pohybu moldavských ob čanů a cizích státních 
příslušníků s legálním pobytem nebo osob bez státní p říslušnosti na území Moldavské 
republiky v souvislosti s postupem jejic h registrace / zrušení registrace. Ú řad pro migraci 
a azyl tato omezení postupn ě rušil tím, že otev řel šest teritoriálních ú řadů podél správní 
hranice v Podn ěstří, a tím umožnil snadn ější a konzistentn ější registraci cizinc ům, kteří do 
země vstupují ve st řední části společné hranice s Ukrajinou. 
Pokračovalo provád ění změn, které byly v roce 2012 zavedeny do zákona o HIV, zejména 
s cílem zaru čit práva migrant ů, uprchlík ů a žadatel ů o azyl, a to rozší řením prevence rizik 
a program ů dobrovolného testování pro zr anitelné skupiny, posílením léka řského sledování 
osob s HIV/AIDS (v osmi regionálních ú řadech, včetně Podněstří, a ve vězeních) a zvýšením 
počtu zdravotnických míst, která jsou schopna poskytovat antiretrovirální lé čbu (v současnosti 
tato střediska bezplatn ě ošetřují 1185 pacient ů včetně pacientů v Podněstří). Kromě toho byl 
10. října 2013 zm ěněn přestupkový zákon a byly z n ěj odstraněny sankce ukládané cizinc ům v 
případě, že odmítnou podstoupit test na HIV/AIDS. 
• Plný, skute čný přístup k cestovním doklad ům a doklad ům totožnosti pro všechny 
moldavské ob čany, včetně žen, dětí, osob se zdravotním postižením, osob pat řících k 
menšinám a jiných ohrožených skupin 
Jsou nadále provád ěna zvláštní opat ření, která mají usnadnit vydávání cestovních doklad ů 
a dokladů totožnosti mladým lidem a sociáln ě zranitelným skupinám. Na základ ě výnosu 
vlády z 18. února 2013 mohou moldavští ob čané požádat o cestovní doklady a doklady 
CS 33   CS totožnosti v kterékoli územní subdivizi Regi stru CSIR bez ohledu na místo pobytu a jsou 
zajištěna zařízení pro osoby s postižením (mobilní dokumenta ční úřady, donáška do domu). 
Zkušební laborato ř Registru zárove ň získala akreditaci ISO 17025, a m ůže tak provád ět 
zkoušky surovin, kone čných materiál ů a výrobk ů a identifikaci podle obli čeje. V roce 2013 
bylo provedeno devadesát dev ět zkoušek za ú čelem testování výrobk ů či identifikace podle 
obličeje. 
Pokud jde o etnické menšiny, cílové skupiny aktivn ě využívají opat ření, která mají provád ět 
integrační politiku orgán ů pro mnohonárodnostní moldavskou spole čnost (za prvních osm 
měsíců roku 2013 bylo etnickým menšinám vydáno p řibližně 25 % všech vydaných 
cestovních doklad ů a doklad ů totožnosti). Moldavští ob čané s bydlišt ěm v Podn ěstří nadále 
žádali o moldavské cestovní doklady a doklady totožnosti v rámci zvláštních postup ů pro 
určení totožnosti, které jsou vymezeny v rozhodnutí vlády č. 525 ze dne 11. července 2013 o 
provádění změn v zákon ě o státní p říslušnosti ze dne 2. června 2000. Ke konci července 2013 
bylo těmto rezident ům vydáno 239  758 pasů. Kromě toho byla uspo řádána dvoustranná 
setkání s p říslušnými faktickými orgány „Podn ěstří“, aby bylo dosaženo pokroku v otázce 
jednotného národního identifika čního čísla, které se má používat v rodných list ech, jež tyto 
faktické orgány vydávají. 
• Účinné provád ění právních p ředpisů a politik proti diskriminaci, provád ění 
příslušných nástroj ů OSN a Rady Evropy 
Základním pilí řem rámce pro potírání diskriminace je zákon o zajišt ění rovnosti ze dne 25. 
května 2012 a jeho provád ěcí akty.  Moldavské orgány se vážn ě zavázaly, že tento zákon 
provedou, což znovu potvrdily b ěhem dialogu o lidských právech mezi EU a Moldavskou 
republikou dne 16. dubna 2013. Zrychleným tempem probíhají programy odborné p řípravy 
pro úředníky se soudní pravomocí, právníky, ú ředníky odpov ědné za prosazování práva a 
veřejnost. S ur čitým zpožd ěním byla v červnu 2013 z řízena Rada pro otázky rovnosti, dne 23. 
července byl z volen její p ředseda a dne 31. července 2013 byla rada  ustavena s rozpo čtem ve 
výši 1,8 milionu MDL (112 000 EUR) na období  do konce roku. Dosud bylo na období 2014–
2016 vyčleněno 3,3 milionu MDL, tato částka je považována za úm ěrnou činnostem, které 
jsou vymezeny ve strategickém plánu na období let 2014–2016 p řipraveném členy rady za 
pomoci Rady Evropy. Rada pro otázky rovnosti se aktivn ě scházela s cílem z řídit vlastní 
správu, vyvinula vnit řní řídicí dokumentaci (rovn ěž s pomocí Rady Evropy), za čala pracovat 
na vývoji sít ě mezinárodních kontakt ů a zahájila komplexní p řezkum právních p ředpisů 
v oblasti lidských práv a boje proti diskriminaci. 
Současně dne 11. října 2013 vláda a parlament odvrátily snahu n ěkolika poslanc ů zpochybnit 
antidiskrimina ční rámec a odstranit ze zm ěn zákona o p řestupcích z kv ětna 2013 zmínku o 
„jiných vztazích než vztazích v manželství a rodin ě“. Změny měly údajně chránit d ěti 
a provést Úmluvu Rady Evropy o ochran ě dětí proti sexuálnímu vyko řisťování a pohlavnímu 
zneužívání („úmluva z Lanzarote“), zejména zavedením pokut za ve řejné šíření informací „s 
nepříznivým vlivem na nezletilé a/nebo informací propagujících prostituci, pedofilii a 
pornografii“. Vláda p řijala pokyny, podle nichž mají být zm ěny provád ěny v souladu se 
zákonem o rovnosti a zásadami nediskriminace, dokud zm ěny zákona o p řestupcích nezruší 
parlament. Ve stejném duchu zahájil ochránce lidských práv dne 27. kv ětna 2013 
občanskoprávní řízení proti zákonným ustanovením, která p řijal samosprávný region Gagauz–
Yeri a která porušují zásady r ovnosti, spravedlnosti a objektivity, jež jsou zakotveny v zákon ě 
o zajištění rovnosti; dne 20. června 2013 soudní dv ůr v Komratu žalobu podpo řil a příslušná 
právní ustanovení anuloval. 
CS 34   CS Benátská komise Rady Evropy35 uvítala, že soudy Moldavské republiky p řijaly rozhodnutí, 
jimiž zruší zákaz „agresivní pr opagace homosexuality“, který p řijaly místní orgány, a že jiné 
místní orgány dobrovoln ě stáhly další návrhy zákon ů36, a zárove ň podotkla, že rozhodnutí 
soudů se nicmén ě soustředí především na zásadu rovnosti, za tímco opomíjejí otázku sexuální 
orientace a s ní související formy vyjád ření. 
Zákonem z 21. prosince 2012 Moldavská republika uznala pravomoc Výboru pro odstran ění 
rasové diskriminace OSN p řijímat sdělení jednotlivých osob podle článku 14 Úmluvy OSN 
o odstranění všech forem rasové diskriminace. Zákon vstoupil v platnost dne 13. kv ětna 2013; 
21. srpna 2013 Moldavská republika dokon čila přípravy tím, že Ú řad pro vztahy mezi etniky 
označila za orgán odpov ědný za podávání zpráv o provád ění úmluvy. Krom ě toho vláda 
v souladu s národním ak čním plánem v oblasti lidských práv  zahájila studii proveditelnosti 
s cílem ratifikovat protokol č. 12 k Úmluv ě o ochran ě lidských práv a základních svobod 
(ETS č. 177). Vláda rovn ěž zavedla dalekosáhlá opat ření za účelem provád ění zákona 
o sociálním za členění osob s postižením ze dne 30. b řezna 2012, zejména prost řednictvím 
nově vytvořené sociální služby zam ěřené na „osobní pomoc“ (430 osobních asistent ů včetně 
179 asistent ů, kteří jsou v plném rozsahu financováni z úst ředního rozpo čtu). 
• Účinné provád ění opatření národního ak čního plánu v oblasti lidských práv v boji 
proti diskriminaci (v četně přidělení přiměřených zdroj ů), všeobecné kampan ě ke 
zvýšení pov ědomí zam ěřené proti rasismu, xenofobii, antisemitismu a jiným formám 
diskriminace, posíle ní postavení orgán ů odpovědných za protidiskrimina ční politiku 
a boj proti rasismu, xenofobii a antisemitismu 
Byl nadále provád ěn přepracovaný národní ak ční plán v oblasti lidských práv na období 
2011–2014, a to pod dohledem stálé komise pro lidská práva, v níž jsou zastoupeny r ůzné 
agentury, a za technické podpory minist erstva spravedlnosti. Každý úst řední a regionální 
orgán navrhl a provádí vlastní ak ční plán pro uplat ňování národního ak čního plánu v oblasti 
lidských práv. V zá ří 2013 stálá komise rozhodla, že  zvýší viditelnost a podporu své činnosti 
tím, že nabídne ú čast Radě Evropy, OSN, EU, Organizaci pro bezpe čnost a spolupráci 
v Evropě (OBSE) a moldavským a mezinárodním nevládním organizacím. Krom ě toho byla 
prováděna doporu čení obsažená v národní zpráv ě zvláštního zpravodaje pro svobodu 
náboženského vyznání nebo p řesvědčení. Posílily rovn ěž snahy o provedení ak čního plánu na 
podporu Rom ů pro období let 2011–2015, který byl p řepracován podle návrhu mezinárodních 
organizací, zejména byla po řádána pravidelná školení v regi onech, aby místní orgány, okresní 
policejní ú ředníci a okresní léka ři byli v častém kontaktu s pracovní skupinou pro provád ění 
akčního plánu složenou ze zástupc ů různých ministerstev, p řičemž se pozornost soust ředila 
zejména na sektor vzd ělávání, a byla z řízena síť 15 mediátor ů pro romskou komunitu (jak 
předpokládá st řednědobý rozpo čtový rámec, dalších 33 mediátor ů pro romskou komunitu 
bude nasazeno v letech 2014–2015). 
Strategie pro reformu soudnictví p řikládá náležitý význam reform ě instituce Centra pro lidská 
práva v rámci ú řadu veřejného ochránce práv, aby posílil a jeho nezávislost a zvýšila 
efektivitu, a reform ě souvisejícího národního mechanismu pro zabrán ění mučení. Pracovní 
skupina ad hoc  vypracovala podrobnou studii o činnosti centra, v četně hodnocení jeho 
výkonnosti, finan čních potřeb a případných opat ření k optimalizaci jeho činností. Na základ ě 
závěrů této skupiny a za ú časti mezinárodních partner ů (např. místního poradce OSN pro 
lidská práva a bývalého zvláštního zpravodaje OSN pro otázky mu čení) a místních nevládních 
                                                 
35 Viz Benátská komise Rady Evropy z června 2013. 
36 Viz rovn ěž COM(2013) 459 final, strana 37. 
CS 35   CS organizací vypracovalo mini sterstvo spravedlnosti p ředlohu právních p ředpisů k reorganizaci 
centra, výb ěru a jmenování ve řejných ochránc ů práv a zavedení autonomie ve řejného 
ochránce práv p ři výběru a jmenování pracovník ů centra, utvá ření vnitřní organizace a řešení 
rozpočtových otázek. Dne 4. zá ří 2013 vláda p ředlohu zákona p řijala a ihned ji p ředložila 
parlamentu. To potvrzuje v ůli orgánů posílit instituci ochr ánce lidských práv.  
Centrum zárove ň vyvinulo vlastní iniciativu ke zlepšení ú činnosti své činnosti a k posílení 
důvěryhodnosti své role. Za čalo využívat své pravomoci ke zpochybn ění ústavnosti 
konkrétních zákon ů u Ústavního soudu a k zahájení soudn ího projednávání nebo k zasahování 
do soudního řízení jako amicus curiae  (tzv. přítel soudu), v četně protidiskrimina čního řízení. 
Centrum otev řelo regionální st ředisko v takzvané bezpe čnostní zón ě Podněsterského konfliktu 
ve Varnit ě, což je p ředměstí Benderu ovládané Moldavskou republikou, za ú čelem řešení 
požadavk ů místních obyvatel a zlepšení spolupráce s p říslušným orgánem ve řejného ochránce 
práv v Podn ěstří. 
2.4.2. Doporu čení vyplývající z posouzení dopad ů 
• Nadále provád ět akční plán v oblasti lidských práv na období 2011–2014 a nadále 
usilovat o zapojení mezinárodního spole čenství při řešení otázky menšin. 
Moldavské orgány prokázaly d ůsledné odhodlání a zlepšující se výsledky v provád ění 
akčního plánu v oblasti lidských práv  na období 2011–2014, a to na základ ě značných, 
třebaže nikoli optimálních, p řidělených rozpo čtových prost ředků. V září 2013 pozvala stálá 
komise pro lidská práva mezinárodní organizace, nap ř. Radu Evropy, OSN, EU, OBSE 
a mezinárodní nevládní organizace, ale se zap ojily do jejích sledovacích a posuzovacích 
činností. Pozvání bylo vydáno krátce poté, co moldavská vláda oznámila sv ůj záměr provádět 
akční plán transparentn ějším a odpov ědnějším způsobem. 
• Zajistit účinné provád ění právních p ředpisů zaměřených proti diskriminaci v souladu s 
evropskými a mezinárodními normami, zejm éna tím, že se budou vydávat komplexní 
pokyny a bude pln ě fungovat Rada pro rovnost. 
Moldavské orgány, soudní orgány, ob čanská spole čnost a široká ve řejnost vykazují vysokou 
míru povědomí o protidiskrimina čních otázkách, tedy o tématu, jež je ve spole čnosti doposud 
kontroverzní.  Po období neji stoty, které trvalo od b řezna do června 2013, byla urychlen ě 
zřízena Rada pro otázky rovnosti s odpovídajícím rozpo čtem na probíhající rok, což potvrdilo 
vůli orgánů v plném rozsahu a udržiteln ě provést právní p ředpisy z roku 2012 týkající se boje 
proti diskriminaci. 
• Zachovat finan ční úsilí o provedení ak čního plánu na podporu Rom ů na období 2011–
2015 účinným a konzistentním zp ůsobem. 
Jak již bylo uvedeno d říve, moldavské orgány d ůsledně provádějí akční plán na podporu 
Romů pro období let 2011–2015. Navzdory ur čité prodlev ě byl jejich p ředchozí závazek, že 
institucionalizují mediátory pro romské komunity, v roce 2013 podpo řen účinnými 
rozpočtovými závazky. V sou časnosti nic nenasv ědčuje tomu, že tento závazek nebude 
v budoucnosti dodržen. V této otázce i v problematice lidských práv obecn ě je důležitým 
faktorem pro zajišt ění úspěšnosti plánovaných opat ření spolupráce s mezinárodním 
společenstvím i podpora od n ěj. 
CS 36   CS • Pokračovat ve spolupráci s fak tickými orgány v Tiraspolu, což by umožnilo vým ěnu 
informací o vydávání doklad ů, jakož i o aspektech prosazování práva. 
Doklady totožnosti vydávají obyvatel ům Podněsterské oblasti ústavní orgány Moldavské 
republiky na základ ě informací poskytnutých podle moldavských právních p ředpisů a 
zkontrolovaných porovnáním s informace mi, jimiž disponují ústavní orgány. 
Spolupráce mezi Kišin ěvem a Tiraspolem v záležitostech prosazování práva probíhá ad hoc  
na základ ě dohody z roku 1994.  Tato dohoda však nem ůže být provád ěna v současné podob ě 
vzhledem k pokroku Moldavské republiky v ot ázkách lidských práv, jelikož neposkytuje 
dostatečné záruky, pokud jde o ochranu osobních údaj ů a dodržování lidských práv 
podezřelých, jejichž vyšet řování si vyžádají faktické orgány Podn ěsterské oblasti. Tuto 
úpravu je t řeba změnit; v červnu 2013 byla zahájena práce na této problematice na základ ě 
návrhu předloženého misí OBSE v Moldavské republice. 
• Zvýšit úsilí o p řekonání možných bezpe čnostních a migra čních problém ů a nalezení 
možných řešení pro posílení kontroly, aniž by byl dot čen proces jednání „5+2“. 
V březnu 2013 moldavský vicepremiér pro znovuza členění (politický zástupce Moldavské 
republiky v procesu jednání „5+2“) informoval prost řednictvím dopisu faktickou vládu 
v Podněsterské oblasti, ostatní ú častníky procesu jednání „5+2“ a spole čnou kontrolní komisi 
zřízenou v rámci dohody o p říměří mezi Ruskou federací a Moldavskou republikou z roku 
1992 o zám ěru Moldavské republiky vytvo řit šest teritoriálních kancelá ří moldavského Ú řadu 
pro migraci a azyl na správní hranici s Podn ěstřím s cílem zlepšit sledování a kontrolu 
migračních toků středním úsekem hranice Moldavské re publiky s Ukrajinou (na níž jinak 
probíhají ukrajinské a neuznané „podn ěsterské“ hrani ční kontroly). Tyto teritoriální kancelá ře 
byly zřízeny v říjnu 2013 po další informa ční kampani, která se zam ěřila na rezidenty 
v Podněstří, jejich faktické orgány a ú častníky jednání „5+2“. Tyto kancelá ře budou 
registrovat cizí státní p říslušníky, kte ří na území Moldavské republiky vstupují p řes Podněstří 
nebo je touto cestou opoušt ějí.  
Cizí státní p říslušníci usazení v Podn ěstří (moldavští ob čané bez moldavského pasu), kte ří 
chtějí opustit Moldav skou republiku p řes území pod kontrolou Kišin ěva nebo na n ě touto 
cestou vstoupit, budou osvobozeni od povinné registrace u migra čního úřadu, jakmile bude 
zaveden nezbytný legislativní rámec. Tento mechanismus nemá mít vliv na pohyb cizích 
státních p říslušníků v rámci mezinárodn ě uznaných hranic Moldavské republiky. Sou časně 
byly zřízeny mobilní kontrolní jednotky moldavské pohrani ční policie, aby provád ěly 
kontroly v druhé linii na území pod kontrolou Kišin ěva, a moldavské policii je povoleno 
provádět takovéto kontroly také v tzv. bezpe čnostní zón ě podél správní hranice. 
Moldavská republika zlepšuje ve vztahu ke svým ob čanům pobývajícím v Podn ěstří politiku 
obecně podporující za čleňování, a navíc jim umož ňuje na základ ě dobrovolnosti zdarma 
získat přístup k moldavskému ob čanství (nebo jim p ři první evidenci zdarma vydá doklad 
totožnosti). Vzhledem k tomu, že Mold avská republika neuznává doklady o ob čanském stavu 
vydané v Podn ěstří, uplatňuje ministerstvo informa čních technologií a komunikací k 
potvrzení ob čanství žadatel ů zvláštní opat ření, a to v souladu se zm ěnami zákona o ob čanství 
z roku 2004 a rozhodnutím vlády č. 959 ze dne 9. zá ří 2005, č. 337 ze dne 10. kv ětna 2011 a 
č. 525 ze dne 11. července 2013. Pokra čovaly diskuse s Tiraspolem v záležitostech policejní 
spolupráce: o zavedení mechanismu vým ěny informací a o umožn ění opětovné registrace 
dokladů vydaných faktickými orgány Podn ěsterské oblasti v Moldavské republice. Dalším 
důležitým zlepšením, o n ěmž se diskutuje, je zavedení prvk ů k určení totožnosti na celostátní 
CS 37   CS úrovni (číslo vygenerované moldavským rejst říkem ob čanského stavu) v dokladech 
o občanském stavu vydaných faktickými orgány Podn ěsterské oblasti, jelikož by se tím 
zjednodušil proces podávání žádostí pro obyvatele Podn ěsterské oblasti, kte ří žádají 
o moldavské doklady totožnosti. 
Moldavská republika navíc jednala s Ukrajinou o vým ěně informací z hrani čních přechodů, 
které se týkají cizích státních p říslušníků vstupujících do Podn ěstří z Ukrajiny, a hodlá rozší řit 
praxi spole čných kontrol a hlídkování s ukrajinskou pohrani ční stráží na st ředním úseku 
hranice mezi Moldavsk ou republikou a Ukrajinou. S touto praxí se zapo čalo v roce 2012 
v severním úseku hranice na spole čně provozovaném hrani čním přechodu Rosošany–Briceni 
a dochází k jejímu rozší ření i na hrani ční přechod Palanca–Majaky v jižním úseku hranice. 
Blok 4 – celkové hodnocení 
Moldavská republika u činila pokrok k ú činnému provád ění důležitých legislativních zm ěn 
zavedených v první fázi VLAP . Moldavské orgány vyvinuly zna čné úsilí, aby provedly zákon 
o zaručení rovnosti, národní ak ční plán v oblasti lidských práv, aby posílily ú řad veřejného 
ochránce práv, z řídily registra ční kancelá ře pro cizí státní p říslušníky, kte ří do země vstupují 
přes území „Podn ěstří“, a aby usnadnily dokumentaci a evidenci obyvatel Podn ěsterské 
oblasti.  
Moldavská republika uspokojivým zp ůsobem provedla opat ření požadovaná v doporu čeních 
čtvrté zprávy o VLAP a sou časně nadále účinně provádí p říslušné právní p ředpisy. Komise se 
domnívá, že Moldavská republika spl ňuje kritéria druhé fáze stanovená v bloku 4 . 
3. Z ÁVĚRY 
Od zahájení vízového dialogu mezi  EU a Moldavskou republikou v červnu roku 2010 
a od předložení ak čního plánu na uvoln ění vízového režimu (VLA P) moldavským orgán ům 
v lednu 2011 Komise pravideln ě podávala zprávy Evropskému parlamentu a Rad ě o pokroku, 
jehož Moldavská re publika dosáhla p ři plnění kritérií stanovených v rámci čtyř bloků první 
a druhé fáze VLAP. 
Komise rovn ěž pokračovala v sledování pokroku, jehož Moldavská republika v p říslušných 
oblastech VLAP dosáhla prost řednictvím: 
• zasedání vyšších ú ředníků Evropské unie a Moldavské republiky v rámci vízového 
dialogu, 
• smíšeného výboru Evropské unie a Moldavsk é republiky pro zjednodušení vízového 
režimu, 
• smíšeného readmisního výboru Evropské unie a Moldavské republiky, 
• smíšeného podvýboru č. 3 Evropské unie a Moldavské republiky, 
• zasedání vyšších ú ředníků Evropské unie a Moldavské republiky v rámci partnerství 
v oblasti mobility a 
• dialogu o lidských právech mezi Ev ropskou unií a Moldavskou republikou. 
V každém z t ěchto výbor ů a dialogů se pravideln ě řeší otázka spoluprá ce EU a Moldavské 
republiky. B ěhem posledních zasedání smíšeného výboru pro zjednodušení vízového režimu 
a smíšeného readmisního výboru, která se uskute čnila dne 12. června 2013 v Bruselu za ú časti 
CS 38   CS zástupců členských stát ů EU, Komise konstatovala, že provád ění obou dohod je celkov ě 
velmi uspokojivé. 
Ukázalo se, že dialog o vízech mezi Evr opskou unií a Moldavskou republikou je d ůležitým a 
obzvláště účinným nástrojem pro prosazování dalekosáhlých a náro čných reforem v 
oblasti soudnictví a vnit řních věcí, ale také nad její rámec, p řičemž ovliv ňuje situaci v 
oblastech, jako jsou problematika právního státu či reforma soudnictví, v četně zdravého 
financování politických stran, p řezkumu imunity a administrati vní modernizace. Nad rámec 
kritérií VLAP Moldavská republika podnikla další kroky v reform ě soudnictví, jakož i ú řadu 
prokurátora. Tyto záležitosti jsou sle dovány v jiných rámcích pro dialog, nap ř. ve výboru pro 
spolupráci a rad ě pro spolupráci a budou sledovány i v rámci budoucího programu p řidružení. 
Pokrok, kterého Moldavská republika za poslední t ři roky dosáhla ve všech oblastech, na n ěž 
se vztahují čtyři bloky VLAP, je vyrovnaný a ú činný . Dokládá odhodlání a neutuchající úsilí 
jednotlivých po sob ě jdoucích moldavských vlád a všech státních institucí, které spln ění 
kritérií VLAP ozna čily za vrcholnou národní prioritu. 
Je pozoruhodné, že v řadě klíčových oblastí byly reformy VLAP v první polovin ě roku 2013 
dokončeny navzdory nestabilní politic ké situaci, která trvala n ěkolik měsíců, což je d ůkazem 
odpovídající úrovn ě řádné správy v ěcí veřejných a vysp ělosti orgán ů veřejné správy. 
Změnami vízových pravidel  EU bude zaveden nový mechanismus pro pozastavení zrušení 
vízové povinnosti , který přispívá k ochran ě integrity procesu uvol ňování vízového režimu a 
jako krajní opat ření zaručuje, že bezvízové cestování ne povede ke vzniku nesrovnalostí nebo 
ke zneužívání. 
Moldavská republika vy členila odpovídající finan ční a lidské zdroje, aby zaru čila udržitelnost 
reforem. Byl vytvo řen národní dlouhodobý víceletý  plán. K tomuto procesu p řispívá také 
EU. Z ročního akčního programu EU na rok 2012 pro Moldavskou republiku bude poskytnuto 
60 milion ů EUR ve form ě odvětvové rozpo čtové podpory pro reformy soudnictví , první 
splátka ve výši 15 milion ů EUR je naplánována na listopad 2013. Z tohoto programu bude 
rovněž poskytnuto 21 milion ů EUR výhradn ě na podporu provád ění akčního plánu na 
uvolnění vízového režimu . Kromě toho jsou reformy v tomto odv ětví podporovány také 
z programu CIB na roky 2011–2013. Jsou organizovány pr ůběžné, cílené informa ční 
kampaně, jejichž cílem je objas nit práva a povinnosti p ři cestování bez víz a poskytnout 
informace o pravidlech upravujících p řístup na pracovní trh v EU. Tyto kampan ě by měly 
nadále probíhat i ve fázi p řed uvolněním vízového režimu a po n ěm. 
Byly předloženy čtyři zprávy o pokroku p ři provádění VLAP (v zá ří 2011, únoru 2012, 
červnu 2012 a červnu 2013). Všechny čtyři zprávy potvrdily, že Mo ldavská republika obecn ě 
splňuje všechna kritér ia stanovená ve čtyřech blocích VLAP a že vymezila opat ření, která, 
budou-li p řijata, umožní, aby bylo dokon čeno provád ění všech kritérií pro druhou fázi VLAP. 
Komise má za to, že Moldavská republika od té doby dosáhla nezbytného pokroku, aby 
zaručila účinné a udržitelné provád ění zbývajících reforem. Byla provedena všechna 
opatření, která požadovala čtvrtá zpráva o VLAP. Legislativní a politický rámec, 
institucionální a organiza ční zásady a provád ění postup ů ve všech čtyřech blocích je v 
souladu s evropskými a mezinárodními normami. 
Na základ ě tohoto hodnocení a vzhledem k výsledk ům soustavného sledování a podávání 
zpráv, které probíhá od zahájení dialogu o ví zech mezi EU a Mold avskou republikou v červnu 
2010, má Komise za to, že Moldavská republika spl ňuje všechna kritéria stanovená ve 
CS 39   CS čtyřech blocích druhé fáze VLAP . S ohledem na celkové vztahy mezi EU a Moldavskou 
republikou Komise tudíž bezprost ředně po vrcholné sch ůzce Východního partnerství ve 
Vilniusu zváží, zda v souladu s metodikou dohodnutou v rámci ak čního plánu VLAP p ředloží 
legislativní návrh na zm ěnu nařízení (ES) č. 539/2001. 
Komise bude v rámci stávajících struktur a dialog ů týkajících se partnerství a spolupráce 
a v případě potřeby pomocí navazujících mechanism ů ad hoc  nadále aktivně sledovat , zda 
Moldavská republika soustavn ě plní všechna kritéria stanovená v čtyřech blocích VLAP.