EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 7.6.2018 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zavádí program pro jednotný trh, konkurenceschopnost podniků, včetně malých a středních podniků, a evropskou statistiku a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 99/2013, (EU) č. 1287/2013, (EU) č. 254/2014, (EU) č. 258/2014, (EU) č. 652/2014 a (EU) 2017/826 (Text s významem pro EHP) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU • Odůvodnění a cíle Dne 2. května 2018 Evropská komise navrhla víceletý finanční rámec Unie na období 2021–2027. Komise mimo jiné navrhla nový program pro jednotný trh. Tento program přispěje k dosažení cílů stanovených v politickém sdělení doprovázejícím návrh víceletého finančního rámce. Učiní tak posilováním správy vnitřního trhu, podporou konkurenceschopnosti průmyslu, a zejména mikropodniků a malých a středních podniků, podporou zdraví lidí, zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat a vytvořením rámce pro financování evropské statistiky. Návrh stanoví rozpočtové prostředky ve výši 4 089 milionů EUR. K plnění cílů tohoto nařízení navíc významně přispěje částka ve výši 2 000 milionů EUR přidělená v rámci fondu InvestEU, a to zejména prostřednictvím jeho specializovaného nástroje pro malé a střední podniky. Vnitřní trh je základním kamenem Unie. Od svého vzniku je významným prvkem přispívajícím k růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Vnitřní trh přispěl k tvorbě pracovních míst a nabídl spotřebitelům větší výběr za nižší ceny. Nadále je hnací silou pro budování silnějšího, vyváženějšího a spravedlivějšího hospodářství. Je jedním z velkých úspěchů EU a největším přínosem Unie v čím dál globalizovanějším světě. Vnitřní trh se nicméně musí neustále přizpůsobovat rychle se měnícímu prostředí, jež se vyznačuje digitální revolucí a globalizací. To představuje obrovskou výzvu pro regulaci a prosazování práva. Fungování vnitřního trhu se opírá o rozsáhlý soubor právních předpisů Unie. To se týká zejména konkurenceschopnosti, normalizace, ochrany spotřebitele, dozoru nad trhem a regulace potravinového řetězce. Má vliv rovněž na pravidla upravující hospodářskou činnost, obchod, finanční služby a instituce a prosazování spravedlivé hospodářské soutěže, jež pomáhá vytvořit rovné podmínky, které jsou pro fungování vnitřního trhu nezbytné. Na cestě k řádnému fungování vnitřního trhu však stále stojí překážky a nové překážky vznikají. Stanovení pravidel je pouze prvním krokem, ale zajistit, aby fungovala, je stejně tak důležité. Proto je nezbytné jednotlivcům a podnikům poskytovat dostatečné informace o jejich právech, veřejným orgánům poznatky týkající se toho, jak pravidla uplatňovat, a soudům požadované odborné znalosti k prosazování pravidel. To znamená, že musejí být zavedeny informační nástroje, vzdělávací programy a postupy pro mimořádné události. Rovněž je zapotřebí posílit spolupráci mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi těmito orgány a Komisí a jejími decentralizovanými agenturami. Kromě toho účinné prosazování a modernizace právního rámce Unie a jeho rychlé přizpůsobování neustále se měnícímu prostředí vyžaduje aktuální analýzy, studie či hodnocení založené na vysoce kvalitních, srovnatelných a spolehlivých údajích. Navrhovaný program sdružuje činnosti financované v rámci pěti předchozích programů v oblasti konkurenceschopnosti podniků, ochrany spotřebitele, finančních služeb pro spotřebitele a konečné uživatele, tvorby politik v oblasti finančních služeb a potravinového řetězce, nebo dříve financované v rámci několika rozpočtových položek Komise, přičemž všechny se týkají vnitřního trhu a konkurenceschopnosti malých a středních podniků. Navrhovaný program zahrnuje také nové iniciativy, jejichž cílem je zlepšit fungování vnitřního trhu. Všechny uvedené činnosti spojují společné cíle regulovat, provádět, usnadňovat, prosazovat a chránit různé činnosti a subjekty na vnitřním trhu a zachovat vnitřní trh nadále fungující bez přerušení. Všechny z těchto činností jsou tak různým způsobem stěžejní pro dobře fungující vnitřní trh a je nezbytné je nadále finančně podporovat. Navrhovaný program zajišťuje kontinuitu různých předchozích činností a zefektivňuje a využívá součinnosti mezi nimi a novými činnostmi. Dalšího zefektivnění je dosaženo konsolidací všech centrálně spravovaných finančních nástrojů na úrovni Unie v rámci fondu InvestEU, včetně dluhových a kapitálových finančních nástrojů, ve prospěch malých a středních podniků. Úvěrové záruky pro malé a střední podniky, které dříve upravoval program COSME, budou tudíž prováděny v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky fondu InvestEU. Pokud jde o příjemce dluhových a kapitálových finančních nástrojů v rámci programu COSME, bude zajištěna kontinuita finanční podpory a hladký přechod k fondu InvestEU. Cílem programu tudíž je zlepšit fungování vnitřního trhu. Stanoví flexibilnější a aktivnější finanční rámec s cílem zachovat dobře fungující vnitřní trh nákladově co nejefektivnějším způsobem. V souvislosti s rozpočtovými omezeními musí Unie v rámci podpory vnitřního trhu hledat součinnost a zamezit zdvojování činností a roztříštěnosti. Musí též zajistit větší zviditelnění a soudržnost své činnosti vůči jednotlivcům, spotřebitelům, podnikům a příslušným orgánům, pro něž může být množství nástrojů a podpůrných programů matoucí. Program proto poskytne rozpočtové prostředky na podporu vytvoření hlubšího a spravedlivějšího vnitřního trhu prostřednictvím zjednodušeného a flexibilního rámce financování. Vzhledem k tomu, že řada iniciativ programu je nová a že podmínky v oblasti hospodářské soutěže významně ovlivňuje dynamický vývoj na vnitřním trhu, jehož tempo a rozsah se obtížně odhadují, předpokládá se, že řešení vyvíjejících se potřeb v této části programu bude vyžadovat flexibilní přístup. Program dále stanoví finanční rámec s cílem poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelnou a spolehlivou evropskou statistku, o niž se může opřít tvorba, monitorování a hodnocení všech politik Unie. Ten nahrazuje předchozí evropský statistický program. Je třeba zdůraznit, že i když evropská statistika nepochybně přispívá k provádění politiky v oblasti vnitřního trhu, má mnohem širší oblast působnosti než vnitřní trh, jelikož slouží všem politikám Unie. • Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Program přispívá k vytvoření hlubšího a spravedlivějšího vnitřního trhu, podporuje provádění strategie pro jednotný trh a strategie pro jednotný digitální trh, Akčního plánu pro vytváření unie kapitálových trhů a balíčku nových politik pro spotřebitele. I předseda Komise ve svém projevu o stavu unie 2017 uvedl, že považuje silný jednotný trh za nezbytný předpoklad pro silnější Unii. Posilování správy vnitřního trhu rovněž odpovídá četným závěrům Rady nebo usnesením Evropského parlamentu týkajícím se jednotného trhu. Jedná se především o závěry Rady pro konkurenceschopnost ze dne 29. února 2016 o strategii pro jednotný trh (č. 6622/16) a usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. května 2016 o strategii pro jednotný trh (č. 2015/2534 (INI)). • Soulad s ostatními politikami Unie Navrhovaný program je v souladu s ostatními navrhovanými akčními programy a fondy Unie, které sledují podobné cíle v souvisejících oblastech působnosti. Opatření v rámci tohoto programu doplňují především opatření programů Clo a Fiscalis, které se též zaměřují na podporu a zlepšení fungování vnitřního trhu.

Navrhovaný program podporuje součinnost a doplňkovost při poskytování podpory malým a středním podnikům a podnikání v rámci fondu InvestEU. Za tímto účelem bude kromě částky ve výši 1 000 milionů EUR vyčleněné na podporu konkurenceschopnosti malých a středních podniků v rámci tohoto programu prostřednictvím nefinančních nástrojů proveden záruční mechanismus pro malé a střední podniky s rozpočtem ve výši 2 000 milionů EUR v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky fondu InvestEU. Program doplňuje podporu pro malé a střední podniky a podnikání poskytovanou v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. Program usiluje o součinnost s programem Horizont Evropa a s Kosmickým programem při podněcování malých a středních podniků, aby využívaly průlomových inovací a dalších řešení vyvinutých v rámci těchto programů. Program se také doplňuje s programem Digitální Evropa, jehož cílem je podporovat digitalizaci hospodářství Unie a veřejného sektoru. Navrhovaný program navíc bude usilovat o součinnost s Fondem pro spravedlnost, práva a hodnoty, který má podporovat další rozvoj evropského prostoru práva v zájmu zajištění účinnosti vnitrostátních systémů soudnictví a který je rozhodujícím činitelem spravedlivého a nákladově efektivního evropského hospodářství. Navrhovaný program je v souladu s programem Erasmus a Fondem solidarity Evropské unie, jakož i Evropským sociálním fondem plus. Bude působit jako katalyzátor pro mobilitu v rámci trhu práce a mezi mladými lidmi, která je pro dobře fungující vnitřní trh nezbytná. A pokud jde o opatření v oblasti potravinového řetězce, která navrhovaný program podporuje, jako jsou veterinární a fytosanitární opatření v případě krizí týkajících se zdraví zvířat a rostlin, ta by mohla být doplněna tržními intervencemi zahrnutými do rozpočtu Unie v oblasti společné zemědělské politiky. Opatření programu by měla být případně využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovala či vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Tento návrh stanoví uplatňování tohoto nařízení od 1. ledna 2021. Předkládá se pro Unii čítající 27 členských států. To je v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA Podle ustálené judikatury se musí volba právního základu opatření Evropské unie zakládat na objektivních skutečnostech, které mohou být předmětem soudního přezkumu. Pokud Smlouva obsahuje specifičtější ustanovení, které by mohlo být právním základem dotčeného opatření, mělo by se toto opatření zakládat na tomto ustanovení. Pokud přezkum opatření ukáže, že sleduje dvojí účel nebo má dvě složky, a pokud lze jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být opatření založeno na jediném právním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka. Pokud jde o opatření, které sleduje najednou několik cílů nebo které má několik složek, které jsou nerozlučně spjaty, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, Soudní dvůr rozhodl, že jestliže jsou použitelná různá ustanovení Smlouvy, musí se takové opatření výjimečně zakládat na různých odpovídajících právních základech. Použití dvojího právního základu je vyloučeno, pokud jsou postupy stanovené pro každý z těchto právních základů navzájem neslučitelné. Základní právní akty, kterými se zřizují platné programy, které budou do programu začleněny, se zakládají na různých právních základech. Ty se týkají těchto článků Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU): ·článek 114 u činností podporujících oblast účetního výkaznictví a auditu (a mnoho opatření týkajících se vnitřního trhu, která obsahují doplňková finanční ustanovení), ·čl. 169 odst. 2 písm. b) týkající se ochrany spotřebitele, ·článek 43 a čl. 168 odst. 4 písm. b) týkající se opatření ve veterinární a rostlinolékařské oblasti, ·článek 197 o správní spolupráci, ·článek 173 podporující příznivé prostředí pro rozvoj podniků, zejména malých a středních podniků, ·článek 195 týkající se cestovního ruchu a ·článek 338 o statistice. S ohledem na získanou součinnost vyústilo spojení předchozích programů v návrh souběžně sledující čtyři cíle, které jsou nerozlučně provázané, přičemž žádný z nich není vůči jinému považován za vedlejší. Těmito cíli jsou: ·vnitřní trh (článek 114 SFEU), ·veterinární a fytosanitární opatření (článek 43 a čl. 168 odst. 4 písm. b) SFEU),

·podpora příznivého prostředí pro rozvoj podniků, zejména malých a středních podniků (článek 173 SFEU), a ·statistika pro politiky Unie (článek 338 SFEU). Právními základy tohoto programu jsou tudíž článek 114, čl. 43 odst. 2 a čl. 168 odst. 4 písm. b) a články 173 a 338 SFEU. • Subsidiarita Vytvoření hlubšího a spravedlivějšího trhu vyžaduje dobře fungující regulační rámec, informované a odpovědné jednotlivce, spotřebitele a podniky a konkurenceschopný průmyslový ekosystém. Toho nelze dosáhnout na úrovni Unie či jednotlivých členských států jednajících samostatně. I když za realizaci vnitřního trhu odpovídají primárně členské státy, Komise jakožto strážkyně Smluv a Unie jako celek mají zájem na tom, aby byla zajištěna soudržná realizace těchto cílů a aby jednotlivci, spotřebitelé a podniky požívali stejných práv a měli stejné příležitosti po celé Evropě. Opatření na úrovni Unie je nezbytné k zajištění konzistentního rozvoje vnitřního trhu, nediskriminace, ochrany spotřebitele, účinné hospodářské soutěže, rozvoje kapacit v členských státech a vzájemné spolupráce a řešení přeshraničních otázek. Společná pravidla a evropská spolupráce jsou zapotřebí k tomu, aby Komise a příslušné orgány členských států mohly soudržně spolupracovat na operativní úrovni. Takto vysoké úrovně spolupráce a koordinace lze dosáhnout pouze centralizovaným přístupem, ideálně na úrovni Unie. Činnosti v rámci navrhovaného programu jsou nákladově efektivnější, než pokud by každý zúčastněný členský stát měl zřídit individuální rámec spolupráce na dvoustranném či mnohostranném základě. Soustředěním zdrojů program využívá úspor z rozsahu. To umožňuje zároveň prohlubovat důvěru veřejnosti, spotřebitelů, podniků i příslušných orgánů členských států ve vnitřní trh. Kromě toho potřeba intervence na úrovni Unie se již ustálila v rámci předchozích programů. Navrhovaný program nebude toto odůvodnění měnit. Program lze proto zavést pouze na úrovni Unie, jelikož opatření vyžadují aktivní spolupráci a koordinaci členských států. • Proporcionalita Navrhovaný program přispěje k účinnému prosazování a modernizaci právního rámce Unie a k jeho rychlému přizpůsobování neustále se měnícímu prostředí. Toho bude dosaženo mimo jiné prostřednictvím shromažďování údajů a analýz, studií, hodnocení a politických doporučení. Více než polovina navrhovaného rozpočtu bude vynaložena na činnosti v oblasti budování kapacit a usnadnění provádění společných opatření členských států a jejich příslušných orgánů a Komise a decentralizovaných agentur Unie. Program bude mimoto financovat mechanismy, které jednotlivcům, spotřebitelům a zástupcům podniků umožní přispět k rozhodovacím procesům. Zároveň posílí výměnu a šíření odborných znalostí a poznatků. Program bude podporovat velice specifické typy opatření v těchto oblastech: zlepšení konkurenceschopnosti, zejména malých a středních podniků, jakož i normalizační a mimořádná opatření v rámci potravinového řetězce. Program dále stanoví rámec pro financování vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky ve smyslu článku 13 nařízení (ES) č. 223/2009. Žádné z uvedených opatření nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení cílů programu, kterým je zavedení fungujícího vnitřního trhu, podpora konkurenceschopnosti malých a středních podniků a vypracovávání evropské statistiky. Opatření vycházejí z analýzy skutečných potřeb v praxi, ale též zohledňují právní požadavky (např. mimořádná opatření ve veterinární a rostlinolékařské oblasti, evropská statistika). Komise bude vykonávat koordinační, výkonnou a řídící funkci v souladu s podmínkami stanovenými Smlouvami. Cílů programu tak bude dosaženo mnohem přiměřenějším způsobem na úrovni Unie než na úrovni členských států. Přidanou hodnotu Unie zmiňuje bod 3.3 posouzení dopadů. • Volba nástroje

V souladu se závěrem posouzení dopadů je zapojení Unie prostřednictvím programu financování náležité. Sloučení všech předchozích programů, činností dříve financovaných v rámci rozpočtových položek týkajících se vnitřního trhu, konkurenceschopnosti malých a středních podniků a evropské statistiky do jednoho programu zlepší soudržnost a integraci opatření. Zároveň sníží počet rozdílných a roztříštěných pravidel týkajících se financování. V souladu s legislativní politikou, již Komise přijala v souvislosti s víceletým finančním rámcem, je program financování navržen formou nařízení. 3.VÝSLEDKY ZPĚTNÝCH HODNOCENÍ, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ • Zpětná hodnocení / kontroly účelnosti platných právních předpisů Navrhovaný program vychází z poznatků získaných při hodnocení předchozích programů. Rovněž zohledňuje výsledky hodnocení a veřejných konzultací ohledně činností financovaných dříve v rámci rozpočtových položek vnitřního trhu nebo posouzení nezbytnosti provádění nových programů. Především stojí za zmínku, že pouze 6 % občanů EU se domnívá, že jsou dobře informovaní o svých právech občana Unie, a pouze 36 % se domnívá, že jsou poměrně dobře informovaní. Při veřejné konzultaci o jednotné digitální bráně 80 % podniků uvedlo, že dodržování vnitrostátních požadavků v jiných zemích je pro ně obtížné. Podle 60 % jednotlivců je obtížné či poměrně obtížné vědět, jaké vnitrostátní požadavky mají splňovat, když se přestěhují do jiného členského státu. Hodnocení fungování dozoru nad trhem s výrobky v rámci programu REFIT též odhalilo nedostatečné povědomí podniků o pravidlech a malou transparentnost, pokud jde o soulad výrobků s právními předpisy. Hodnocení zjistilo, že k nesouladu vede mimo jiné roztříštěnost organizace dozoru nad trhem v Unii. Je nezbytné, aby se financování společných opatření orgánů dozoru nad trhem přesunulo k soudržnějšímu rámci koordinace v zájmu snížení počtu výrobků, které nejsou v souladu s právními předpisy, na vnitřním trhu. Pokud jde o politiku v oblasti hospodářské soutěže, průzkumy „Eurobarometr“ v roce 2010 a 2014 ukázaly nedostatečné povědomí veřejnosti o tom, na koho se obrátit v případě vyšších cen, méně výrobků nebo menšího výběru dodavatelů či nižší kvality. Průzkum Eurobarometr v roce 2016 dále ukázal pouze omezené znalosti a povědomí o pravidlech státní podpory. Hodnocení programu pro spotřebitele poukázalo na pomalost programu při reagování na nové výzvy na trhu, které jsou výsledkem rychlých a často nepředvídatelných společenských a technologických změn. Hodnocení také upozornilo na specifická omezení v některých členských státech, jež brání optimálnímu využití zpravidla v důsledku omezených zdrojů. Z hodnocení programu pro potravinový řetězec v polovině období vyplynulo, že všechny činnosti v této oblasti, které požívají finanční podpory Unie, mají nadále zásadní význam pro zdraví lidí, zvířat a rostlin v celém potravinovém řetězci. Tento program rovněž prokázal flexibilitu při řešení nových potřeb spolufinancování zejména u výskytu nákaz zvířat a škůdců rostlin. V neposlední řadě probíhající hodnocení evropského statistického programu ukázalo, že je nutné vyvinout stálou kapacitu umožňující rychleji reagovat na vznikající potřeby nových údajů. Globalizace, digitalizace a rychlé technologické změny zpochybňují opodstatněnost měření hospodářské výkonnosti, tj. hrubého domácího produktu a klíčových hospodářských ukazatelů. Proto je rovněž zapotřebí investovat značné úsilí do tvorby nových metodik. Sběr údajů je nutné uzpůsobit, aby zahrnoval všechny dostupné zdroje údajů. • Konzultace se zúčastněnými stranami Veřejná konzultace k návrhu víceletého finančního rámce se uskutečnila ve dnech 10. ledna až 9. března 2018. Dotazník se zabýval investicemi, výzkumem a inovacemi, malými a středními podniky a vnitřním trhem. Zhruba 80 % zúčastněných stran se domnívalo, že programy a fondy Unie přidávají větší hodnotu, než by bylo možné dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Vnitřní trh byl hodnocen jako nejlepší příklad přidané hodnoty Unie, jelikož byl považován za veřejný statek poskytující skutečnou a hmatatelnou hodnotu. Mezi nejvýznamnější výzvy týkající se programu patřily podle velké většiny respondentů: podpora malých a středních podniků a rozvoje průmyslu, spravedlivá hospodářská soutěž a bezpečnost potravin. Obecně 20 až 50 % respondentů se domnívalo, že k řešení těchto výzev zcela nebo poměrně hodně přispívají politiky spojené s programem. Na předním místě se umístil hladký pohyb zboží v Unii (50 % ze všech odpovědí). Následovala podpora rozvoje průmyslu (42 %), poskytování statistiky Unie (40 %) a podpora kapitálových toků a investic (39 %). Pouze 12 % respondentů se domnívalo, že tyto politiky nejsou vůbec úspěšné. • Posouzení dopadů Podoba navrhovaného programu byla předmětem posouzení dopadů. Byly analyzovány tyto tři všeobecné scénáře: –Možnost 1: scénář zachování stávajícího stavu, kdy pokračuje provádění současných víceletých programů a rozpočtových položek, které se doplní o nové návrhy výdajů prostřednictvím samostatných základních právních aktů. –Možnost 2: integrovaný scénář spočívající v přijetí nového programu tak, aby bylo možné realizovat stávající a nové programy a rozpočtové položky spadající do oblasti působnosti programu. Toho je dosaženo prostřednictvím jednoho základního právního aktu, který je dostatečně flexibilní pro zachování specifických právních a institucionálních požadavků. –Možnost 3: zcela unifikovaný scénář: kompletní sloučení všech programů spadajících do oblasti působnosti programu do jednoho základního právního aktu s totožnými právními a institucionálními požadavky pro všechny činnosti spadající do jeho oblasti působnosti.

Upřednostňována byla možnost 2, tedy nový integrovaný program. Bylo uznáno, že by oproti možnosti 3 byla méně ambiciózní, byla však proveditelným a pragmatickým způsobem, jak dosáhnout dalšího zjednodušení, flexibility a součinnosti programů a rozpočtových položek v rámci oblasti působnosti programu. Zároveň by umožnila vyhovět specifickým právním a institucionálním požadavkům na správu těchto jednotlivých programů. Jako příklad uveďme mimořádná veterinární a rostlinolékařská opatření a evropský statistický program, které mají specializovaný institucionální a správní rámec a nemají žádný význam pro ostatní části programu. Posouzení dopadů obdrželo kladné stanovisko Výboru pro kontrolu regulace. Výbor však připojil několik připomínek a doporučení ke zlepšení, které byly zohledněny takto: Doporučení Výboru pro kontrolu regulace Provedené změny Zpráva by měla být aktualizována tak, aby odrážela a vysvětlovala nejnovější rozhodnutí o oblasti působnosti programu. Oddíl 1.1 „Oblast působnosti a souvislosti“ byl rozšířen tak, aby odrážel oblast působnosti programu pro jednotný trh. V úvodu by zpráva mohla lépe vysvětlit povahu příloh pro jednotlivé programy. Měly by být opraveny nesrovnalosti mezi přílohami a zprávou. V hlavní zprávě by měla být zahrnuta zjištění z příloh, která mají význam pro rozpočet programu pro jednotný trh. Měly by být uvedeny změny v rámci jednotlivých programů, které budou v příštím období provedeny. V prezentaci politických souvislostí a nových priorit by měly být též zřetelněji zohledněny informace od zúčastněných stran. Zpráva by měla vysvětlit, jak jsou řádně zohledněny obavy vyjádřené zejména z hlediska stanovení priorit, např. co se týče zdraví a bezpečného a udržitelného potravinového řetězce. Povaha příloh specifických pro jednotlivé programy byla vysvětlena v oddílu 1.1 „Oblast působnosti a souvislosti“. Hlavní zjištění z (dílčích) programů Programu pro jednotný trh byla upřesněna v hlavní zprávě posouzení dopadů v tabulce (1.3 Hlavní poznatky z programů a rozpočtových položek v rámci programu pro jednotný trh) a hlavní změny (dílčích) programů byly doplněny v tabulce (2.1 Hlavní změny stávajících programů / rozpočtových položek). Kromě toho byly upřesněny názory zúčastněných stran. Zpráva stanoví společné priority programu pro jednotný trh, ale mohla by se podrobněji zabývat upřednostňováním mezi nimi a mezi dílčími programy. Analýza by se tudíž mohla zamyslet nad scénáři týkajícími se redukování činností a/nebo využívání součinnosti s cílem vystačit s rozpočtem, který by mohl být omezený. Do zprávy byl doplněn oddíl 3.3 věnovaný „možnému stanovení priorit v reakci na základní scénář EU-27“. Zpráva by mohla lépe vysvětlit soudržnost a potenciální součinnost nástrojů programu pro jednotný trh a ostatních programů víceletého finančního rámce. Část „Výjimky z oblasti působnosti a soudržnost s ostatními programy víceletého finančního rámce“ oddílu 1.1 byla doplněna o další informace o soudržnosti a možné součinnosti s ostatními programy. • Zjednodušení Jak bylo vysvětleno výše, navrhovaný program sdružuje činnosti v oblasti vnitřního trhu dříve financované v rámci šesti předchozích programů včetně evropského statistického programu, ale také činnosti dříve financované v rámci několika rozpočtových položek Komise. Program zahrnuje také nové iniciativy, jejichž cílem je zlepšit fungování vnitřního trhu. Navrhovaný program tudíž zefektivňuje a využívá součinnost mezi různými činnostmi. Rovněž stanoví flexibilnější a agilnější rámec s cílem zachovat a prohloubit dobře fungující vnitřní trh nákladově co nejefektivnějším způsobem. • Základní práva Program zajišťuje plné dodržování práv a zásad stanovených v Listině základních práv Evropské unie a přispívá k provádění několika z těchto práv. Konkrétně je cílem programu především zajistit zdraví občanů v souladu s článkem 35 Listiny a ochranu spotřebitele v souladu s článkem 38 Listiny. Přispívá rovněž k právu na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces stanovenému v článku 47 Listiny. Cílem programu je též posílit svobodu podnikání v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi (článek 16). 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Dne 2. května 2018 Komise přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období od roku 2021. V souladu s tímto návrhem obsahuje toto nařízení rozpočtový rámec ve výši 4 088 580 000 EUR (v běžných cenách) na období od roku 2021. 5.OSTATNÍ PRVKY • Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Navrhovaný program bude prováděn převážně prostřednictvím přímého řízení zejména za použití grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že části programu budou provádět výkonné agentury. To se týká zejména činností vztahujících se ke konkurenceschopnosti podniků a malých a středních podniků a ke vzdělávání v oblasti zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci a na podporu dobrých životních podmínek zvířat. Dopad programu bude posuzován prostřednictvím hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení i průběžným monitorováním souboru klíčových ukazatelů výkonnosti na vysoké úrovni. Tato hodnocení se provedou v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 v případě, že všechny tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politiky by měla poskytnout základ k posouzení dopadů budoucích možných opatření. Hodnocení posoudí účinky programu v praxi na základě ukazatelů a cílů a podrobné analýzy, nakolik lze nástroj považovat za relevantní, účinný a efektivní, zda má dostatečnou přidanou hodnotu na úrovni Unie a nakolik je v souladu s ostatními politikami Unie. Budou zahrnovat získané poznatky, na jejichž základě bude možné určit potenciální nedostatky nebo problémy, jakož i potenciál k dalšímu zlepšení opatření nebo jejich výsledků a k maximalizaci jejich dopadu. Výsledky a výstupy programu budou pravidelně posuzovány za použití komplexního monitorovacího systému na základě definovaných ukazatelů s cílem zajistit efektivnost nákladů. Vzhledem k tomu, že program hraje převážně podpůrnou úlohu, přičemž pomáhá správám členských států sdílet informace a posilovat jejich kapacitu, zaměřuje se monitorovací systém mimo jiné na sledování pokroku při plnění činností programu prostřednictvím ukazatelů výstupů. • Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Kapitola I – Obecná ustanovení Oblast působnosti programu pokrývá komplexnějším způsobem oblast vnitřního trhu, konkurenceschopnosti malých a středních podniků a evropskou statistiku. Specifické cíle programu se týkají:

·lepšího fungování vnitřního trhu, ·zlepšení konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků, ·zlepšení normalizace, ·prosazování zájmů spotřebitelů, ·přispívání k vysoké úrovni zdraví lidí, zvířat a rostlin v celém potravinovém řetězci a ·vypracovávání a šíření kvalitní statistiky o Evropě. Do programu se budou moci zapojit členské státy, členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti. V souladu s celkovou politikou Unie budou mít za určitých podmínek možnost účastnit se programu i země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství. Navíc bude program otevřen Švýcarsku v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky. Program bude prováděn prostřednictvím nejčastěji používaných výdajových mechanismů rozpočtu Unie, a sice zadávání veřejných zakázek a grantů. Kapitola II – Granty Tato kapitola stanoví obecné typy opatření, které se uplatní na všechny specifické cíle. Mezi ně patří: ·podpora účinného prosazování a modernizace právního rámce Unie prostřednictvím shromažďování analýz a údajů, ·studie a hodnocení, ·činnosti v oblasti budování kapacit a usnadnění provádění společných opatření členských států a jejich příslušných orgánů a Komise a decentralizovaných agentur Unie, ·financování mechanismů, které jednotlivcům, spotřebitelům a zástupcům podniků umožní přispět k rozhodovacím procesům, a ·posilování výměny a šíření odborných znalostí a poznatků. Tato kapitola dále uvádí velice specifické a cílené, jednoznačně vymezené typy opatření v těchto oblastech: zlepšení konkurenceschopnosti, zejména malých a středních podniků, normalizace a mimořádná opatření v potravinovém řetězci. Tato kapitola kromě toho uvádí specifické činnosti pro provádění rámce pro financování vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky ve smyslu článku 13 nařízení (ES) č. 223/2009. Za účelem dosažení maximálního možného zjednodušení tato kapitola stanoví buď doplňující podmínky, či odchylky od nového finančního nařízení týkající se požadavků na způsobilost pro subjekty, výjimky z požadavku na výzvu k podávání návrhů, pravidel spolufinancování, způsobilých nákladů atd. Kapitola III – Tvorba programů, monitorování a hodnocení Provádění programu by mělo vycházet z ročního nebo víceletého pracovního programu nebo programů. Vzhledem ke střednědobé až dlouhodobé povaze sledovaných cílů a zkušenostem získaným v minulosti by pracovní programy mohly zahrnovat několik let. Víceleté pracovní programy neovlivní provádění programu, ale sníží administrativní zátěž.

V příloze IV byl doplněn seznam hlavních ukazatelů za účelem zlepšení monitorování programu a jeho výkonnosti hned od začátku. Komise bude zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, bude-li potřeba tento rámec pro monitorování a hodnocení a seznam ukazatelů změnit. Návrh víceletého finančního rámce na období 2021–2027 předložený Komisí stanoví ambicióznější cíl začleňovat oblast klimatu do všech programů Unie s tím, že na cíle v oblasti klimatu by se mělo vynakládat celkově 25 % výdajů Unie. Příspěvek tohoto programu k dosažení tohoto celkového cíle bude sledován prostřednictvím unijního systému klimatických ukazatelů na odpovídající úrovni rozlišení, včetně použití přesnějších metodik, jsou-li k dispozici. Komise bude i nadále každoročně předkládat informace vyjádřené prostředky na závazky v souvislosti s návrhem ročního rozpočtu. Na podporu plného využití potenciálu programu přispět k cílům v oblasti klimatu bude Komise usilovat o identifikaci příslušných akcí a opatření prostřednictvím procesu přípravy, provádění, přezkumu a hodnocení programu. Bude provedeno průběžné a závěrečné hodnocení. Kapitola IV – Přechodná a závěrečná ustanovení Budou poskytovány ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti. 2018/0231 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se zavádí program pro jednotný trh, konkurenceschopnost podniků, včetně malých a středních podniků, a evropskou statistiku a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 99/2013, (EU) č. 1287/2013, (EU) č. 254/2014, (EU) č. 258/2014, (EU) č. 652/2014 a (EU) 2017/826 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 168 odst. 4 písm. b) a články 114, 173 a 338 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům:

(1)Vnitřní trh je základním kamenem Unie. Od svého vzniku je významným prvkem přispívajícím k růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti. Vytváří nové příležitosti a úspory z rozsahu pro evropské podniky, zejména mikropodniky a malé a střední podniky, a posiluje konkurenceschopnost průmyslu. Vnitřní trh přispěl k tvorbě pracovních míst a nabídl spotřebitelům větší výběr za nižší ceny. Nadále je hnací silou pro budování silnějšího, vyváženějšího a spravedlivějšího hospodářství. Je jedním z velkých úspěchů EU a nejlepším přínosem Unie v čím dál globalizovanějším světě. (2)Vnitřní trh se musí neustále přizpůsobovat rychle se měnícímu prostředí digitální revoluce a globalizace. Nová éra digitálních inovací nadále poskytuje příležitosti podnikům a jednotlivcům, vytváří nové výrobky a obchodní modely, ale zároveň představuje výzvu pro regulaci a prosazování práva. (3)Fungování vnitřního trhu se opírá o rozsáhlý soubor právních předpisů Unie. To se týká zejména konkurenceschopnosti, normalizace, ochrany spotřebitele, dozoru nad trhem a regulace potravinového řetězce, ale také pravidel upravujících hospodářskou činnost, obchodní a finanční transakce a prosazování spravedlivé hospodářské soutěže zajišťující rovné podmínky, které jsou pro fungování vnitřního trhu nezbytné. (4)Na cestě k řádnému fungování vnitřního trhu však stále stojí překážky a nové překážky vznikají. Přijetí pravidel je pouze prvním krokem, ale zajistit, aby fungovala, je stejně tak důležité. Je to vlastně otázka důvěry občanů v Unii, v její schopnost dosahovat výsledků a vytvářet pracovní místa, přispívat k růstu a současně chránit veřejný zájem. (5)V současné době existuje několik programů pro akce Unie v oblasti konkurenceschopnosti podniků, včetně malých a středních podniků, ochrany spotřebitelů a koncových uživatelů finančních služeb, tvorby politik týkajících se finančních služeb a potravinového řetězce. Některé další činnosti jsou financovány přímo v rámci rozpočtových položek pro vnitřní trh. Je nutné zjednodušit součinnost mezi různými opatřeními, využívat jich a stanovit flexibilnější a agilnější rámec pro financování činností, jejichž cílem je dosáhnout řádného fungování vnitřního trhu nákladově nejefektivnějším způsobem. Je proto nezbytné zavést nový program, který by spojoval činnosti financované v rámci jiných uvedených programů a jiných příslušných rozpočtových položek. Program by měl zahrnovat také nové iniciativy, jejichž cílem je zlepšit fungování vnitřního trhu. (6)Vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky je předmětem samostatného evropského statistického programu zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013. V zájmu zajištění kontinuity vypracovávání a šíření evropské statistiky by měl nový program rovněž zahrnovat činnosti, na něž se vztahuje evropský statistický program, tím, že poskytne rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky. Nový program by měl stanovit finanční rámec pro evropskou statistiku s cílem poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelnou a spolehlivou statistiku o Evropě, o kterou by se opírala tvorba, provádění, monitorování a hodnocení všech politik Unie. (7)Je proto vhodné zavést program pro vnitřní trh, konkurenceschopnost podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, a evropskou statistiku (dále jen „program“). Program by měl být zaveden na dobu trvání sedmi let od roku 2021 do roku 2027. (8)Program by měl podporovat tvorbu, provádění a prosazování právních předpisů Unie, které jsou základem pro řádné fungování vnitřního trhu. Dále by měl podporovat vytváření vhodných podmínek k posílení postavení všech subjektů na vnitřním trhu: podniků, občanů včetně spotřebitelů, občanské společnosti a veřejných orgánů. Za tímto účelem by měl usilovat o zajištění konkurenceschopnosti podniků, a zejména malých a středních podniků, ale také podporovat prosazování pravidel týkajících se ochrany a bezpečnosti spotřebitele a zvyšování informovanosti podniků a jednotlivců tím, že jim poskytne správné nástroje, poznatky a kompetence, aby mohli činit informovaná rozhodnutí a posilovat svou účast na tvorbě politik Unie. Program by měl dále posílit regulační a správní spolupráci, zejména výměnou osvědčených postupů, budováním znalostních a kompetenčních základen, včetně využívání strategického zadávání veřejných zakázek. Program by měl rovněž usilovat o podporu tvorby vysoce kvalitních mezinárodních norem, které jsou základem pro provádění právních předpisů Unie. To také zahrnuje stanovení norem v oblasti účetního výkaznictví a auditu, čímž se přispěje k transparentnosti a dobrému fungování kapitálových trhů Unie a ke zvýšení ochrany investorů. Program by měl podporovat tvorbu pravidel a stanovování norem také tím, že zajistí co nejširší zapojení zúčastněných stran. Cílem programu by měla být též podpora provádění a prosazování právních předpisů Unie, které stanoví vysokou úroveň zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci a zlepšování životních podmínek zvířat. (9)Moderní vnitřní trh podporuje hospodářskou soutěž a je přínosem pro spotřebitele, podniky i zaměstnance. Lepší využití neustále se vyvíjejícího vnitřního trhu služeb by mělo pomoci evropským podnikům vytvářet pracovní místa a přispívat k růstu přes hranice, poskytnout širší výběr služeb za lepší ceny a zachovat vysoké standardy pro spotřebitele a pracovníky. Za tímto účelem by měl program pomoci odstranit zbývající překážky a zajistit regulační rámec, který dokáže zohlednit nové inovativní obchodní modely. (10)Regulační překážky na vnitřním trhu byly u řady průmyslových výrobků odstraněny pomocí preventivních mechanismů, přijetí společných pravidel, a pokud taková pravidla Unie neexistují, pomocí zásady vzájemného uznávání. V oblastech, kde neexistují žádné právní předpisy Unie, zásada vzájemného uznávání znamená, že zboží, které je v souladu s právními předpisy uváděno na trh v jednom členském státě, požívá práva na volný pohyb a může se prodávat v jiném členském státě. Nedostatečné uplatňování vzájemného uznávání však komplikuje situaci společností, které se snaží o vstup na trhy v jiných členských státech. Navzdory vysoké míře integrace trhu se zbožím má tato skutečnost za následek ztrátu příležitostí pro hospodářství jako celek. Program by měl tudíž zlepšit uplatňování vzájemného uznávání, pokud jde o zboží, a snížit množství nezákonného a nevyhovujícího zboží, které vstupuje na trh. (11)Nové výzvy v oblasti regulace a prosazování právních předpisů souvisejí s rychle se měnícím prostředím digitální revoluce, pokud jde například o otázky kybernetické bezpečnosti, internetu věcí nebo umělé inteligence. V případě škody mají přísná pravidla v oblasti bezpečnosti výrobků a odpovědnosti stěžejní úlohu, neboť zajistí následná politická opatření, která evropským občanům – včetně spotřebitelů a podniků – umožní, aby výhod uvedených pravidel využívali. Program by měl tudíž přispět k rychlému přizpůsobení a prosazování režimu Unie upravujícímu odpovědnost za výrobky, který podporuje inovace. (12)Uvádění výrobků, jež nejsou v souladu s právem Unie, na trh znevýhodňuje ty, jejichž výrobky v souladu s předpisy jsou, a může ohrozit spotřebitele. Mnoho podnikatelů nedodržuje pravidla buď proto, že o nich nevědí, anebo úmyslně, aby získali konkurenční výhodu. Orgány dozoru nad trhem často nemají dostatek finančních prostředků a jejich působnost sahá jen po hranice vlastního státu, zatímco podnikatelé obchodují na úrovni Unie či dokonce na celosvětové úrovni. Zejména v případě elektronického obchodu mají orgány dozoru nad trhem velké potíže vysledovat výrobky dovezené ze třetích zemí, které nejsou v souladu s právními předpisy, a označit odpovědný subjekt v rámci své jurisdikce. Program by se měl proto snažit posílit soulad výrobků poskytnutím správných stimulů podnikatelům, zintenzivněním kontroly souladu a prosazováním užší přeshraniční spolupráce mezi donucovacími orgány. Program by měl rovněž přispět ke konsolidaci stávajícího rámce činností dozoru nad trhem, podporovat společná opatření orgánů dozoru nad trhem z různých členských států, zlepšit výměnu informací a podporovat sbližování a užší integraci činností v oblasti dozoru nad trhem. (13)Bezpečnost výrobků je společným zájmem nás všech. Subjekty posuzování shody ověřují, zda výrobky splňují požadavky na bezpečnost, předtím než jsou uvedeny na trh. Je proto nanejvýš důležité, aby subjekty posuzování shody byly spolehlivé a kompetentní. Unie zavedla systém akreditace subjektů posuzování shody, kterým se ověřuje jejich způsobilost, nestrannost a nezávislost. Nyní je hlavní výzvou udržení akreditačního systému v souladu s nejnovějším stavem techniky a zajištění, aby se používal stejně přísně v celé Unii. Program by měl tudíž prosazovat opatření, jimiž se zajistí, že subjekty posuzování shody budou nadále splňovat regulatorní požadavky a že se zdokonalí evropský akreditační systém, a to zejména v nových oblastech politiky, podporou Evropské spolupráce v akreditaci (EA) stanovené v článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008. (14)Jelikož spotřebitelské trhy neznají vzhledem k rozvoji elektronického obchodu a cestovních služeb hranic, je důležité zajistit, aby spotřebitelé s bydlištěm v Unii mohli požívat odpovídající ochrany při dovozu zboží a služeb od hospodářských subjektů usazených ve třetích zemích. Program by měl proto v případě potřeby umožnit podporu spolupráce s příslušnými orgány nacházejícími se ve třetích zemích, které jsou klíčovými obchodními partnery Unie. (15)Veřejné orgány používají zadávání veřejných zakázek k tomu, aby zajistily účinné vynakládání veřejných prostředků a přispěly k inovativnějšímu, udržitelnějšímu a konkurenceschopnějšímu vnitřnímu trhu podporujícímu začleňování. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU poskytují právní rámec pro integraci a účinné fungování trhů s veřejnými zakázkami, které představují 14 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie, což je v zájmu veřejných orgánů, podniků i občanů, včetně spotřebitelů. Program by měl tudíž podporovat opatření k zajištění širšího uplatnění strategického zadávání veřejných zakázek, profesionalizace veřejných kupujících, lepšího přístupu malých a středních podniků na trhy s veřejnými zakázkami, větší transparentnosti, integrity a lepších údajů, intenzivnější digitální transformace zadávání zakázek a prosazování společného zadávání veřejných zakázek prostřednictvím posílení partnerského přístupu s členskými státy, zlepšení shromažďování a analyzování údajů, mimo jiné prostřednictvím vývoje specializovaných nástrojů IT, podpory výměny zkušeností a osvědčených postupů, poskytování pokynů, uzavírání přínosných obchodních dohod, posilování spolupráce vnitrostátních orgánů a zahajování pilotních projektů. (16)Aby bylo možné splnit cíle programu a usnadnit občanům a podnikům život, je zapotřebí zavést vysoce kvalitní veřejné služby zaměřené na uživatele. To znamená, že orgány veřejné správy budou muset začít pracovat novým způsobem, odstranit izolaci mezi různými částmi své administrativy a zapojit do společného vytváření těchto veřejných služeb občany a podniky. Soustavný a stabilní nárůst přeshraničních činností na vnitřním trhu navíc vyžaduje poskytování aktuálních informací o právech podniků a občanů, ale také informací vysvětlujících správní náležitosti. Zásadního významu nabývá rovněž poskytování právního poradenství a pomoc při řešení problémů, k nimž dochází na přeshraniční úrovni. Mimoto je nezbytné zajistit jednoduché a účinné propojení vnitrostátních správ, jakož i vyhodnotit fungování vnitřního trhu v praxi. Program by proto měl podporovat stávající nástroje pro správu vnitřního trhu: portál Vaše Evropa, který by měl být páteří chystané jednotné digitální brány, Vaše Evropa – Poradenství, SOLVIT, systém pro výměnu informací o vnitřním trhu a srovnávací přehled výsledků v oblasti vnitřního trhu v zájmu zlepšování každodenního života občanů a schopnosti podniků obchodovat přes hranice. (17)Program by měl podporovat vývoj regulačního rámce Unie v oblasti práva obchodních společností a správy a řízení společností i smluvního práva s cílem zajistit podnikům větší efektivitu a konkurenceschopnost a zároveň poskytnout ochranu zúčastněným stranám dotčeným operacemi společností a reagovat na nově se objevující politické výzvy. Měl by rovněž zajistit náležité hodnocení, provádění a prosazování příslušného acquis, informovat zúčastněné strany, pomáhat jim a podporovat výměnu informací v dané oblasti. Program by měl dále podporovat iniciativy Komise ve prospěch jasného a uzpůsobeného právního rámce pro ekonomiku založenou na datech a inovace. Uvedené iniciativy jsou potřebné pro posílení právní jistoty s ohledem na smluvní a mimosmluvní právo, zejména s ohledem na odpovědnost a etiku v souvislosti s nově vznikajícími technologiemi, jako je internet věcí, umělá inteligence, robotika a 3D tisk. Program by se měl zaměřit na stimulaci rozvoje podnikání založeného na datech, neboť to bude rozhodující pro postavení hospodářství Unie v celosvětové hospodářské soutěži. (18)Program by měl též podporovat správné a úplné provádění a uplatňování právního rámce Unie pro boj proti praní peněz a potírání financování terorismu členskými státy, jakož i rozvoj budoucích politik zabývajících se novými výzvami v této oblasti. Měl by rovněž podporovat příslušné činnosti mezinárodních organizací evropského zájmu, jako je Výbor expertů pro hodnocení opatření proti praní špinavých peněz a financování terorismu v rámci Rady Evropy. (19)Provádění a rozvoj vnitřního trhu v oblasti finančních služeb, finanční stability a unie kapitálových trhů včetně udržitelného financování do velké míry závisí na politických opatřeních Unie, která jsou založena na důkazech. K dosažení tohoto cíle je zapotřebí, aby Komise zastávala aktivní úlohu a neustále monitorovala finanční trhy a finanční stabilitu, posuzovala provádění právních předpisů Unie členskými státy, hodnotila, zda jsou stávající právní předpisy vhodné pro daný účel, a zjišťovala možné oblasti činnosti, objeví-li se nová rizika, přičemž během celého politického cyklu by měly být neustále zapojeny zúčastněné strany. Takové činnosti vyžadují vypracování analýz, studií, vzdělávacích materiálů, průzkumů, posuzování shody, hodnocení a statistik a opírají se o informační systémy a komunikační nástroje. (20)Vzhledem k tomu, že vnitřní trh ve smyslu článku 3 Smlouvy o Evropské unii zahrnuje systém zajišťující, aby nebyla narušována hospodářská soutěž, měl by program podporovat politiku Unie v oblasti hospodářské soutěže, sítě a spolupráci s vnitrostátními orgány a soudy i oslovení širší skupiny zúčastněných stran v rámci sdělování a vysvětlování práv, přínosů a povinností souvisejících s politikou hospodářské soutěže Unie.

(21)Program se musí zabývat především radikálními důsledky, jaké má pro hospodářskou soutěž a fungování vnitřního trhu probíhající transformace hospodářství a podnikatelského prostředí, k níž dochází zejména exponenciálním nárůstem množství údajů a jejich využívání, s přihlédnutím k rostoucímu využívání umělé inteligence a dalších nástrojů IT a odborných znalostí společnostmi a jejich poradci. Dále je nezbytné, aby program podporoval sítě a spolupráci s orgány a soudy členských států, jelikož nenarušená hospodářská soutěž a fungování vnitřního trhu rozhodujícím způsobem závisí na činnosti těchto subjektů. S ohledem na specifickou úlohu politiky hospodářské soutěže při předcházení poškozování vnitřního trhu v důsledku protisoutěžního chování za hranicemi Unie by program měl v případě potřeby podporovat také spolupráci s orgány třetích zemí. A konečně je nutné rozšiřovat informační činnosti, aby více občanů a podniků mohlo plně využívat výhod spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Vzhledem k tomu, že řada iniciativ programu je nová a že část programu týkající se hospodářské soutěže je zvlášť ovlivněna dynamickým vývojem podmínek hospodářské soutěže na vnitřním trhu – zejména pokud jde o umělou inteligenci, algoritmy, data velkého objemu, kybernetickou bezpečnost a forenzní technologie –, jehož tempo a rozsah se obtížně odhadují, předpokládá se, že řešení vyvíjejících se potřeb v této části programu bude vyžadovat flexibilní přístup. (22)Posilování konkurenceschopnosti evropských podniků při současném zajištění skutečně rovných podmínek a otevřeného a konkurenceschopného vnitřního trhu má zásadní význam. Malé a střední podniky jsou motorem evropského hospodářství a tvoří 99 % všech podniků v Evropě, poskytují dvě třetiny pracovních míst a významně přispívají k vytváření nových pracovních míst s regionálním a místním rozměrem. (23)Malé a střední podniky se potýkají se stejnými problémy, které v takové míře neovlivňují větší firmy, pokud jde o získání finančních prostředků, nábor kvalifikované pracovní síly, snížení administrativní zátěže, zavádění kreativních a inovativních řešení, přístup na trhy a podporu činností týkajících se internacionalizace. Program by se měl na taková selhání trhu adekvátně zaměřit, aniž by nepatřičně narušil hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. (24)Mnohé z problémů Unie v oblasti konkurenceschopnosti souvisejí s tím, že malé a střední podniky obtížně získávají přístup k financování, protože zápasí s prokazováním své úvěruschopnosti a nemají dostatečné zajištění. Další problémy spojené s financováním vyplývají z potřeby malých a středních podniků zachovat si konkurenceschopnost tím, že se zapojí například do činností týkajících se digitalizace, internacionalizace a inovací, jakož i do zvyšování kvalifikace své pracovní síly. Omezený přístup k financování má nepříznivý dopad na zakládání a růst podniků a míru jejich přežití, jakož i na ochotu nových podnikatelů převzít životaschopné podniky v rámci nástupnictví podniků. (25)Aby bylo možné tato selhání trhu překonat a zajistit, že budou malé a střední podniky nadále hrát svou úlohu základů konkurenceschopnosti hospodářství Unie, je nezbytné jim poskytovat zvláštní podporu prostřednictvím dluhových a kapitálových nástrojů, které mají být stanoveny v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky fondu InvestEU zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady [...]. Nástroj pro úvěrové záruky zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 prokazatelně přináší přidanou hodnotu a očekává se, že bude přínosným minimálně pro 500 000 malých a středních podniků. Nástupnický nástroj bude zřízen v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky fondu InvestEU. (26)Politické cíle tohoto programu budou rovněž řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky fondu InvestEU. Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a opatření by neměla zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (27)Program by měl zajistit účinnou podporu malých a středních podniků během celého jejich životního cyklu. Měl by vycházet z jedinečných poznatků a odborných znalostí shromážděných s ohledem na malé a střední podniky a průmyslová odvětví a z dlouholetých zkušeností s prací s evropskými, vnitrostátními a regionálními zúčastněnými stranami. Tato podpora by měla vycházet z úspěšných zkušeností sítě Enterprise Europe Network jakožto jediného kontaktního místa, jež má zvyšovat konkurenceschopnost malých a středních podniků a rozvíjet jejich podnikání na jednotném trhu i na jiných trzích. Síť hodlá nadále poskytovat služby jménem ostatních programů Unie, jmenovitě programu Horizont 2020, za použití finančních zdrojů těchto programů. Systém školení pro nové podnikatele by měl také zůstat nástrojem, který dá novým nebo potenciálním podnikatelům příležitost získat podnikatelské zkušenosti od zkušených podnikatelů z jiné země, čímž jim umožní rozvíjet jejich podnikatelský talent. Program by měl usilovat o další růst a rozšiřování svého zeměpisného pokrytí, a nabízet tak podnikatelům širší škálu příležitostí k výměně zkušeností, čímž se případně zajistí doplňkovost s jinými iniciativami Unie. (28)Klastry jsou považovány za strategický nástroj pro podporu konkurenceschopnosti a rozšiřování malých a středních podniků, neboť nabízejí příznivé podnikatelské prostředí. Společné klastrové iniciativy by měly dosáhnout kritického množství k urychlení růstu malých a středních podniků. Propojením specializovaných ekosystémů klastry vytvářejí nové obchodní příležitosti pro malé a střední podniky a lépe je integrují do evropských a globálních strategických hodnotových řetězců. Je třeba podporovat rozvoj nadnárodních strategií partnerství, jakož i provádění společných činností podporovaných Evropskou platformou spolupráce mezi klastry. Vytváření udržitelných partnerství by mělo být podporováno pomocí pokračujícího financování v případě, že se dosáhne milníků výkonnosti a účasti. Prostřednictvím klastrových organizací by ve prospěch malých a středních podniků měla být poskytována přímá podpora na zavádění moderních technologií, nových obchodních modelů, nízkouhlíkových řešení a řešení účinněji využívajících zdroje, zavádění kreativní činnosti, design, rozšiřování dovedností, získávání talentovaných lidí, zrychlení podnikání a internacionalizaci. Ostatní specializované subjekty na podporu malých a středních podniků by měly být zapojeny do usnadnění průmyslové transformace a provádění strategií inteligentní specializace. Program by měl tudíž přispívat k růstu a vytvářet propojení s centry a investicemi Unie, jež podporují (digitální) inovace a jsou prováděny v rámci politiky soudržnosti a programu Horizont Evropa. Lze také prozkoumat součinnost s programem Erasmus. (29)Kreativita a inovace mají zásadní význam pro konkurenceschopnost průmyslových hodnotových řetězců Unie. Představují katalyzátor modernizace průmyslu a přispívají k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Nicméně jejich využívání ze strany malých a středních podniků stále zaostává. Program by měl proto podporovat cílené akce, sítě a partnerství zaměřené na inovace, které jsou založeny na kreativitě, v celém průmyslovém hodnotovém řetězci. (30)Evropské normy hrají na vnitřním trhu důležitou úlohu. Mají zásadní význam pro konkurenceschopnost podniků, a zejména malých a středních podniků. Jsou též důležitým nástrojem pro podporu právních předpisů a politik Unie v řadě klíčových oblastí, jako je energetika, změna klimatu, informační a komunikační technologie, udržitelné využívání zdrojů, inovace, bezpečnost výrobků, ochrana spotřebitele, bezpečnost a pracovní podmínky zaměstnanců a stárnoucí obyvatelstvo, a tím představují pozitivní přínos pro společnost jako celek. (31)Činnosti v oblasti evropské normalizace se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 a jsou prováděny prostřednictvím dlouhodobého partnerství veřejného a soukromého sektoru, které je stěžejní pro dosažení cílů stanovených v uvedeném nařízení i v obecných a odvětvových politikách Unie v oblasti normalizace. (32)Pro vnitřní trh, efektivní fungování kapitálových trhů, jakož i pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v kontextu unie kapitálových trhů je nezbytný řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví. (33)Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 mají být mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) schválené Radou pro mezinárodní účetní standardy, jakož i související výklady Výboru pro interpretace IFRS, začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU, a jsou v souladu s evropským veřejným zájmem. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Standardy IFRS hrají tudíž pro fungování vnitřního trhu významnou úlohu, a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu vypracovávání a schvalování IFRS byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS. (34)S přihlédnutím k roli Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva a politiky Unie, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je též nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování. Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i na vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, i evropského veřejného zájmu, jak stanoví nařízení (ES) č. 1606/2002, a měl by být zohledněn dopad IFRS na finanční stabilitu a hospodářství. V rámci Evropské poradní skupiny pro účetní výkaznictví (EFRAG) by mělo být zřízeno evropské středisko pro podnikové výkaznictví, které by mělo podporovat inovace a rozvoj osvědčených postupů při zpřístupňování údajů podniky. V rámci tohoto fóra mohou společnosti a investoři sdílet osvědčené postupy, které se týkají zejména podávání nefinančních zpráv a zpráv o udržitelnosti. (35)Pokud jde o oblast povinných auditů, v roce 2005 byla Monitorovací skupinou, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), zřízena Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB). Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. Standardy ISA je možné přijmout pro účely jejich uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že byly vypracovány náležitým a průhledným způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES. S ohledem na zavedení standardů ISA v Unii a na klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené ve směrnici 2006/43/ES, je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB. (36)Unie přispívá k zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů, k posilování postavení spotřebitelů a k tomu, aby se spotřebitelé stali ústředním bodem vnitřního trhu, a to podporou a doplňováním politik členských států ve snaze zajistit, aby občané, pokud vystupují jako spotřebitelé, mohli plně požívat výhod vnitřního trhu a aby při tom byla prostřednictvím konkrétních opatření zajištěna řádná ochrana jejich bezpečnosti a právních a hospodářských zájmů. Unie musí též zajistit řádné a jednotné vymáhání právních předpisů o ochraně spotřebitele a bezpečnosti výrobků v praxi a pro podniky rovné podmínky a spravedlivou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Kromě toho je nutné posílit postavení spotřebitelů, podpořit je a pomáhat jim, aby činili udržitelná rozhodnutí, čímž se přispěje k udržitelnému oběhovému hospodářství účinně využívajícímu energii a zdroje. (37)Program by měl mít za cíl zvyšovat informovanost spotřebitelů, podniků, občanské společnosti a orgánů o právních předpisech Unie o ochraně spotřebitele a bezpečnosti a posilovat postavení spotřebitelů a organizací, jež je zastupují, na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, a to zejména podporou Evropské organizace spotřebitelů (Bureau Européen des Unions de Consommateurs, BEUC), která je uznávanou nevládní organizací s dlouholetou tradicí zastupující zájmy spotřebitelů v souvislosti se všemi příslušnými politikami Unie, a Evropské asociace pro koordinaci zastoupení spotřebitelů při normalizaci (ANEC), která zastupuje zájmy spotřebitelů v souvislosti s otázkami normalizace. Tím by měla být věnována zvláštní pozornost novým potřebám trhu, pokud jde o podporu udržitelné spotřeby a prevenci zranitelnosti i problémy, které přináší digitalizace hospodářství nebo vývoj nových vzorců spotřeby a obchodních modelů. Program by měl podporovat shromažďování příslušných informací o trzích, politických výzvách, nových problémech a chováních, jakož i zveřejňování spotřebitelských srovnávacích přehledů Unie. (38)Program by měl podporovat příslušné vnitrostátní orgány – včetně orgánů odpovědných za monitorování bezpečnosti výrobků –, které spolupracují zejména prostřednictvím systému Unie pro rychlé varování před nebezpečnými výrobky. Měl by rovněž podpořit prosazování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES a nařízení (ES) č. 765/2008, co se týče ochrany spotřebitele a bezpečnosti výrobků, jakož i síť pro spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele a mezinárodní spolupráci mezi příslušnými orgány ve třetích zemích a v Unii. Program by měl též zajistit všem spotřebitelům a obchodníkům přístup ke kvalitnímu mimosoudnímu řešení sporů, řešení sporů on-line a informacím o možnostech nápravy. (39)Síť evropských spotřebitelských center pomáhá spotřebitelům požívat práva spotřebitele v Unii při nákupu zboží a služeb přes hranice na vnitřním trhu a v EHP, a to jak on-line, tak při cestování. Tato silná síť zahrnující třicet center, která je spolufinancována programy Unie v oblasti spotřebitele již déle než deset let, prokázala svoji přidanou hodnotu pro posilování důvěry spotřebitelů a obchodníků ve vnitřní trh. Ročně vyřídí přes 100 000 žádostí spotřebitelů a svými informačními aktivitami v tisku a na internetu osloví miliony občanů. Patří k nejoceňovanějším asistenčním sítím pro občany v Unii a většina z jejích center provozuje kontaktní místa pro právní předpisy upravující vnitřní trh, jako je směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES; z hodnocení této sítě vyplynulo, že je důležité, aby zůstala nadále v provozu. Síť rovněž hodlá uzavřít dohody o vzájemnosti s podobnými subjekty v třetích zemích. (40)Kontrola účelnosti spotřebitelského a marketingového práva EU, kterou provedla Komise v květnu 2017, ukázala, že je potřeba lépe prosazovat pravidla a usnadňovat nápravu v případech, kdy jsou spotřebitelé nedodržením spotřebitelského práva poškozeni. Na základě toho Komise v dubnu 2018 přijala „novou politiku pro spotřebitele“ s cílem zajistit mimo jiné rovné zacházení se spotřebiteli na celém vnitřním trhu, pokud jde o dvojí normy kvality, posílení kapacit členských států pro prosazování právních předpisů, zvýšení bezpečnosti výrobků, posílení mezinárodní spolupráce a nové možnosti nápravy, zejména prostřednictvím žalob podaných v zastoupení kvalifikovanými subjekty. Program by měl mít za cíl podporu spotřebitelské politiky pomocí zvyšování informovanosti a získávání znalostí, budování kapacit a výměny osvědčených postupů organizací spotřebitelů a orgánů odpovědných za ochranu spotřebitele, vytváření sítí a rozvoje průzkumu trhu, posilování vědomostní základny obsahující informace o fungování vnitřního trhu mimo jiné pro spotřebitele, informační systémy a komunikační nástroje.

(41)Občané jsou obzvlášť dotčeni fungováním trhů finančních služeb. Tyto trhy jsou klíčovou součástí vnitřního trhu a vyžadují pevný rámec pro regulaci a dozor, který zajišťuje nejen finanční stabilitu a udržitelné hospodářství, ale též poskytuje vysokou úroveň ochrany spotřebitelům a ostatním koncovým uživatelům finančních služeb, včetně drobných investorů, střadatelů, pojistníků, členů a příjemců dávek z penzijních fondů, individuálních podílníků, dlužníků a malých a středních podniků. Je důležité zlepšit jejich schopnost podílet se na tvorbě politiky pro finanční sektor. (42)Program by měl proto nadále podporovat zvláštní činnosti zahrnuté do oblasti působnosti programu budování kapacit na období 2017–2020 na zvýšení zapojení spotřebitelů a ostatních koncových uživatelů finančních služeb do tvorby politik Unie, jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/826; program navazoval na pilotní program a na přípravnou akci z let 2012–2017. Je to nutné proto, aby se tvůrcům politik poskytly názory jiných zúčastněných stran než odborníků finančního sektoru a zajistilo se lepší zastoupení zájmů spotřebitelů a ostatních koncových uživatelů finančních služeb. Výsledkem by měla být lepší politická opatření v oblasti finančních služeb, a to zejména díky tomu, že veřejnost lépe porozumí otázkám, které se v oblasti regulace finančního sektoru řeší, a že získá větší finanční gramotnost. (43)V rámci pilotního projektu v letech 2012 až 2013 a přípravné akce v letech 2014 až 2016 Komise udělila granty dvěma organizacím na základě roční otevřené výzvy k podávání návrhů. Jedná se o organizaci Finance Watch, která byla zřízena v roce 2011 za použití grantů Unie jako mezinárodní neziskové sdružení založené podle belgického práva, a Better Finance, která vznikla tak, že někdejší evropské svazy investorů a podílníků byly od roku 2009 reorganizovány a přejmenovány. Program budování kapacit zavedený nařízením (EU) 2017/826 uvádí tytéž dvě organizace jako jediné příjemce. Je proto nezbytné, aby tyto organizace byly v rámci programu nadále spolufinancovány. Toto financování by mělo nicméně podléhat přezkumu. (44)Aby vnitřní trh mohl účinně fungovat, je nezbytné dosáhnout vysoké úrovně ochrany zdraví v rámci potravinového řetězce. Bezpečný a udržitelný potravinový řetězec je nutným předpokladem pro společnost i pro vnitřní trh. Přeshraniční zdravotní krize a skandály s potravinami narušují fungování vnitřního trhu tím, že omezují pohyb osob a zboží a nepříznivě ovlivňují výrobu. (45)Obecným cílem práva Unie v oblasti potravinového řetězce je přispět k vysoké úrovni zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci, podporovat zlepšování životních podmínek zvířat, přispívat k vysoké úrovni ochrany a informování spotřebitelů a vysoké úrovni ochrany životního prostředí, včetně zachování biologické rozmanitosti, a zároveň zlepšovat udržitelnost výroby potravin a krmiv v Evropě, zpřísňovat normy kvality v celé Unii, posilovat konkurenceschopnost potravinářského a krmivářského průmyslu Unie a podporovat tvorbu pracovních míst. (46)S ohledem na specifickou povahu opatření týkajících se vysoké úrovně zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci musí toto nařízení stanovit zvláštní kritéria způsobilosti týkající se poskytování grantů a využívání zadávání veřejných zakázek. A sice, odchylně od nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) (dále jen „finanční nařízení“) a jako výjimka ze zásady zákazu retroaktivity by měly být náklady na mimořádná opatření – vzhledem k jejich naléhavé a nepředvídatelné povaze – způsobilé a měly by zahrnovat rovněž náklady, které vznikly v důsledku podezření na výskyt nákazy nebo škodlivého organismu, pokud byl uvedený výskyt následně potvrzen a Komisi oznámen. Poté, co členské státy podepsaly právní závazky a co Komise posoudila žádosti o platbu, které jí členské státy předložily, by Komise měla přijmout odpovídající rozpočtové závazky a proplatit způsobilé výdaje. Způsobilé by měly být rovněž náklady na ochranná opatření přijatá v případě přímé hrozby pro nákazový status v Unii v důsledku výskytu nebo vývoje – na území třetí země, členského státu nebo v zámořských zemích a územích – některé z nákaz zvířat a zoonóz, jakož i na ochranná opatření či jiné příslušné činnosti prováděné na podporu rostlinolékařského stavu v Unii. (47)Úřední kontroly prováděné členskými státy jsou nezbytným nástrojem k ověření a monitorování uplatňování, dodržování a prosazování příslušných požadavků Unie. Účelnost a účinnost systémů úředních kontrol je zásadní pro zachování vysoké úrovně bezpečnosti pro člověka, zvířata a rostliny v potravinovém řetězci při současném zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat. Na tato kontrolní opatření by měla být poskytnuta finanční podpora Unie. Finanční příspěvek by měl být dostupný zejména pro referenční laboratoře Unie s cílem pomoci jim uhradit náklady vyplývající z provádění pracovních programů, které byly schváleny Komisí. Jelikož účinnost úředních kontrol závisí rovněž na tom, zda mají kontrolní orgány k dispozici náležitě vyškolené pracovníky s odpovídajícími znalostmi práva Unie, měla by Unie přispět na jejich vyškolení, jakož i na relevantní výměnné programy organizované příslušnými orgány. (48)Pro rozhodování na základě důkazů je zásadní disponovat vysoce kvalitní evropskou statistikou, která byla vyvíjena, vypracována a šířena v rámci evropského statistického programu. Evropská statistika by měla být včas k dispozici a měla by přispívat k provádění politik Unie, jak je zakotveno ve Smlouvě o fungování Evropské unie, zejména pokud jde o posílenou a integrovanou správu ekonomických záležitostí, sociální, ekonomickou a územní soudržnost, udržitelný rozvoj, zemědělskou politiku, sociální rozměr Evropy a globalizaci. (49)Evropská statistika je nezbytná pro rozhodování Unie a pro měření výkonnosti a dopadu iniciativ Unie. Je tudíž třeba zajistit, aby byla evropská statistika nadále poskytována a vyvíjena – za použití celounijního přístupu přesahujícího hledisko vnitřního trhu –, a byly tak pokryty všechny činnosti a oblasti politiky Unie a podniky a občané mohli přijímat informovaná rozhodnutí. (50)Vzhledem k horizontální povaze evropského statistického programu tento program podléhá zvláštním požadavkům, a zejména požadavkům stanoveným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009, především s ohledem na statistické zásady, fungování Evropského statistického systému a správu a řízení tohoto systému, včetně úlohy a úkolů uložených Výboru pro Evropský statistický systém a Komisi, sestavování a provádění programů statistických činností. (51)Program byl v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 předložen Výboru pro Evropský statistický systém k předběžnému přezkoumání. (52)Unie a členské státy jsou odhodlány provádět Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Tím, že Unie a členské státy budou k realizaci agendy 2030 přispívat, podpoří silnější, udržitelnější, inkluzivnější, bezpečnější a více prosperující Evropu. K provádění agendy 2030 by měl program přispět mimo jiné tím, že dosáhne rovnováhy mezi hospodářským, sociálním a environmentálním rozměrem udržitelného rozvoje. (53)Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje OSN by měl tento program přispět k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosažení celkového cíle 25 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušná opatření budou identifikována během přípravy a provádění programu a znovu posouzena v souvislosti s příslušnými hodnoceními a postupy přezkumu. (54)Toto nařízení stanoví finanční krytí programu, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu [aktualizovat odkaz dle nové interinstitucionální dohody: bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení] pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. (55)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru stanoví pro oblasti zahrnuté v programu spolupráci mezi Unií a jejími členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru, na straně druhé. Je rovněž třeba stanovit možnost, aby se programu účastnily další země, včetně zemí sousedících s Unií a zemí, které žádají o členství v Evropské unii, kandidátů na členství nebo zemí, které k Unii přistupují. Navíc v oblasti evropské statistiky by program měl být otevřen Švýcarsku v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky. (56)Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou programu rovněž zúčastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. (57)Na tento program se vztahuje finanční nařízení. Stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. (58)Opatření prováděná v rámci předchozích programů a rozpočtových položek prokázala, že jsou vhodná, a měla by být zachována. Nová opatření zavedená v rámci tohoto programu mají za cíl posílit zejména dobré fungování vnitřního trhu. V zájmu zajištění většího zjednodušení a flexibility při provádění programu, a tím i lepšího plnění jeho cílů, by opatření měla být vymezena pouze z hlediska celkových, obecných kategorií. Do programu by rovněž měly být doplněny seznamy orientačních činností týkajících se specifických cílů v oblasti konkurenceschopnosti či specifických činností vyplývajících z regulačních požadavků, jako jsou činnosti v oblasti normalizace, regulace potravinového řetězce a evropské statistiky. (59)Je nezbytné upřesnit určité kategorie subjektů způsobilých pro financování i subjektů, které by měly být způsobilé pro financování bez výzvy k podávání návrhů. (60)Vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství by program měl nadále nabízet možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou například úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty.

(61)Je nezbytné uvést zvláštní kritéria týkající se pravidel spolufinancování a způsobilých nákladů. (62)V souladu se závazkem, který si Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, a s cílem dosáhnout soudržnosti a zjednodušení programů financování by zdroje měly být sdíleny s jinými nástroji financování z prostředků Unie, pokud předpokládaná opatření v rámci programu sledují cíle, které jsou společné pro různé nástroje financování, avšak s vyloučením dvojího financování. (63)Tento program by měl přispět k celkové podpoře, jejímž cílem je řešení specifických potřeb nejvzdálenějších regionů a jejich začlenění do vnitřního trhu, jak bylo nedávno potvrzeno ve sdělení Komise s názvem „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“. (64)Program by měl podporovat součinnost se souvisejícími programy a činnostmi Unie, ale zároveň se s nimi nepřekrývat. Opatření v rámci tohoto programu by měla doplňovat opatření programů Clo a Fiscalis zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […] a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […], která též usilují o podporu a zlepšení fungování vnitřního trhu. (65)Program by měl podporovat součinnost a doplňkovost s ohledem na podporu malých a středních podniků a podnikání v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...]. Specializovaný nástroj pro malé a střední podniky fondu InvestEU, jenž je zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...], navíc zajistí dluhovou a kapitálovou podporu ke zlepšení přístupu a dostupnosti financování pro malé a střední podniky. Program by měl rovněž usilovat o součinnost s Kosmickým programem zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...], pokud jde o podněcování malých a středních podniků, aby využívaly průlomových inovací a dalších řešení vyvinutých v rámci těchto programů. (66)Tento program by měl podporovat součinnost s programem Horizont Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...], jehož cílem je podpora výzkumu a inovací. Mělo by se to týkat zejména doplňkovosti s opatřeními budoucí Evropské rady pro inovace ve prospěch inovativních podniků, jakož i podpory služeb pro malé a střední podniky. (67)Program by měl podporovat součinnost a doplňkovost s programem Digitální Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...], jehož cílem je podpora digitalizace hospodářství a veřejného sektoru Unie. (68)Program by měl navíc usilovat o součinnost s Fondem pro spravedlnost, práva a hodnoty zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) [...], který má podporovat další rozvoj evropského prostoru práva v zájmu zajištění účinnosti vnitrostátních systémů soudnictví a který je rozhodujícím činitelem spravedlivého a nákladově efektivního evropského hospodářství. (69)Tento program by měl podporovat součinnost s programem Erasmus zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […], s Fondem solidarity Evropské unie zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […] a Evropským sociálním fondem plus zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […] v oblasti pracovní mobility a mobility mládeže, která je pro dobře fungující vnitřní trh nezbytná. (70)A pokud jde o opatření v oblasti potravinového řetězce – jako jsou veterinární a fytosanitární opatření v případě krizí týkajících se zdraví zvířat a rostlin –, ta by mohla být doplněna tržními intervencemi zahrnutými do programů Unie v oblasti společné zemědělské politiky zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) […]. (71)Opatření programu by měla být případně využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovala či vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (72)Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů pro provádění opatření, jež přispívají k vysoké úrovni zdraví lidí, zvířat a rostlin v potravinovém řetězci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (73)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Mělo by to zahrnovat zvážení použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. (74)Aby bylo zajištěno pravidelné monitorování a podávání zpráv, měl by být již od samého počátku zaveden vhodný rámec pro monitorování opatření a výsledků programu. Monitorování a podávání zpráv by mělo být založeno na ukazatelích měřících účinky opatření v rámci programu ve vztahu k předem stanoveným základním hodnotám. (75)Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 existuje potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky by mohly případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu. (76)Seznam nákaz zvířat a zoonóz, které jsou způsobilé pro financování podle mimořádných opatření a pro financování podle programů na provádění eradikace, tlumení a sledování, by měl být stanoven na základě nákaz zvířat podle kapitoly 2 části I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001. (77)S cílem zohlednit situace způsobené nákazami zvířat, které mají významný dopad na živočišnou výrobu nebo obchod, vývoj zoonóz, které představují hrozbu pro člověka, nebo nový vědecký nebo epizootologický vývoj, jakož i nákazy zvířat, které by mohly představovat novou hrozbu pro Unii, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu seznamu nákaz zvířat a zoonóz. Aby se zajistilo účinné posouzení pokroku programu při dosahování jeho cílů, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přezkum nebo doplnění ukazatelů k měření dosažení specifických cílů, považuje-li se to za nezbytné, a pokud jde o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zřízení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada současně s odborníky z členských států veškeré dokumenty a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. (78)Podle [aktualizovat odkaz podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU] jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (79)V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371. V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (80)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a určují zejména postup sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen, nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se týkají také ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků, pokud jde o dodržování zásad právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je nezbytným předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie.

(81)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 upravuje zpracování osobních údajů v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 45/2001 upravuje zpracování osobních údajů Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány se má uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (EU) 2016/679 a výměna nebo předávání informací ze strany Komise se má uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001. (82)Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy z důvodu nadnárodní povahy příslušných otázek, ale spíše jich z důvodu větších možností opatření Unie může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. (83)Program by měl též zajistit větší zviditelnění a soudržnost vnitřního trhu Unie, konkurenceschopnosti podniků, včetně malých a středních podniků, a činností v oblasti evropské statistiky mezi evropskými občany, podniky a správami. (84)Nařízení (EU) č. 99/2013, nařízení (EU) č. 1287/2013, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 254/2014, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 258/2014, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 a nařízení (EU) 2017/826 by měla být zrušena s účinkem ode dne 1. ledna 2021. (85)Je vhodné zajistit hladký přechod bez jakéhokoli přerušení mezi programy v oblasti konkurenceschopnosti podniků a malých a středních podniků, ochrany spotřebitele, spotřebitelů a koncových uživatelů finančních služeb, tvorby politik v oblasti finančních služeb, potravinového řetězce a evropské statistiky zavedenými nařízením (EU) č. 1287/2013, nařízením (EU) č. 254/2014, nařízením (EU) 2017/826, nařízením (EU) č. 258/2014, nařízením (EU) č. 652/2014, nařízením (EU) č. 99/2013 a tímto programem, a to zejména pokud jde o pokračování víceletých opatření, jakož i o hodnocení úspěchů předchozích programů,



PŘIJALI TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1



Předmět Toto nařízení zavádí program pro zlepšení fungování vnitřního trhu a konkurenceschopnosti podniků, včetně mikropodniků a malých a středních podniků, a rámce pro financování vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky ve smyslu článku 13 nařízení (ES) č. 223/2009 (dále jen „program“). Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. Článek 2



Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1)„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; 2)„evropskou statistikou“ se rozumí statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009; 3)„právním subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) (dále jen „finanční nařízení“); 4)„mikropodniky a malými a středními podniky“ se rozumí mikropodniky a malé a střední podniky vymezené v doporučení Komise 2003/361/ES ve znění z 6. května 2003; 5)„třetí zemí“ se rozumí země, která není členem Unie. Článek 3



Cíle programu

1.Program má tyto obecné cíle: a)zlepšit fungování vnitřního trhu a zejména chránit občany, spotřebitele a podniky, především mikropodniky a malé a střední podniky, a posílit jejich postavení prosazováním práva Unie, usnadňováním přístupu na trh, stanovováním norem a podporou zdraví lidí, zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat, jakož i posílit spolupráci mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi těmito orgány a Komisí a decentralizovanými agenturami Unie; b)poskytovat vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé statistky o Evropě, o něž se může opřít tvorba, monitorování a hodnocení všech politik Unie a které pomáhají tvůrcům politik, podnikům, akademické obci, občanům a médiím činit informovaná rozhodnutí a aktivně se zapojit do demokratického procesu. 2.Program má tyto specifické cíle: a)zvýšit účinnost vnitřního trhu, usnadnit prevenci a odstraňování překážek, podporovat tvorbu, provádění a prosazování práva Unie v oblastech vnitřního trhu se zbožím a službami, zadávání veřejných zakázek, dozoru nad trhem, jakož i v oblastech práva obchodních společností a smluvního práva a mimosmluvních závazků, boje proti praní peněz, volného pohybu kapitálu, finančních služeb a hospodářské soutěže, včetně vývoje nástrojů správy; b)zlepšit konkurenceschopnost podniků se zvláštním důrazem na malé a střední podniky a dosažení doplňkovosti prostřednictvím stanovení opatření, která poskytují různé formy podpory malým a středním podnikům, přístupu malých a středních podniků na trhy včetně jejich internacionalizace, obchodního prostředí příznivého pro malé a střední podniky, konkurenceschopnosti různých odvětví, modernizace průmyslu a podpory podnikání; c)zajistit účinné fungování vnitřního trhu pomocí normalizačních procesů, které: i)umožňují financování evropské normalizace a zapojení zúčastněných stran do tvorby evropských norem; ii)podporují tvorbu vysoce kvalitních mezinárodních norem účetního výkaznictví a auditů, usnadňují jejich začlenění do práva Unie a podporují inovace a rozvoj osvědčených postupů při zpřístupňování údajů podniky; d)podporovat zájmy spotřebitelů a zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele a bezpečnost výrobků: i)poskytováním pomoci spotřebitelům, podnikům a občanské společnosti, posilováním jejich postavení a jejich vzděláváním, zajištěním vysoké úrovně ochrany spotřebitele, udržitelné spotřeby a bezpečnosti výrobků, zejména podporou činností příslušných orgánů v oblasti prosazování právních předpisů a organizací zastupujících spotřebitele a činností v oblasti spolupráce, zajištěním přístupu všech spotřebitelů k nápravě a poskytováním přiměřených informací o trzích a spotřebitelích; ii)posilováním účasti spotřebitelů, ostatních koncových uživatelů finančních služeb a občanské společnosti na tvorbě politik v oblasti finančních služeb a podporou lepšího porozumění finančnímu sektoru; e)přispět k vysoké úrovni zdraví lidí, zvířat a rostlin v celém potravinovém řetězci a souvisejících oblastech, a to i předcházením a eradikací nákaz a škodlivých organismů, a podporovat zlepšování dobrých životních podmínek zvířat, jakož i udržitelné produkce a spotřeby potravin; f)vypracovávat a šířit kvalitní statistiky o Evropě včasným, nestranným a nákladově efektivním způsobem prostřednictvím posílených partnerství v rámci Evropského statistického systému uvedeného v článku 4 nařízení (ES) č. 223/2009 a se všemi příslušnými vnějšími zúčastněnými stranami za použití více různých zdrojů údajů, pokročilých analytických metod, inteligentních systémů a digitálních technologií. Článek 4



Rozpočet 1.Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí 4 088 580 000 EUR v běžných cenách. 2.V rámci částky uvedené v odstavci 1 se přidělí tyto orientační částky těmto cílům: a)1 000 000 000 EUR na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b); b)188 000 000 EUR na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. d) bod i); c)1 680 000 000 EUR na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. e);

d)552 000 000 EUR na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. f). 3.Částku uvedenou v odstavci 1 lze použít na technickou a správní pomoc určenou pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, jakož i využívání sítí informačních technologií zaměřených na zpracování a výměnu informací, a využívání a vývoj nástrojů informačních technologií na úrovni organizace. 4.V případě cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. e) mohou být rozpočtové závazky trvající déle než jeden rozpočtový rok rozděleny na roční splátky v průběhu několika let. 5.Odchylně od čl. 111 odst. 2 finančního nařízení Komise přijme rozpočtový závazek na grant udělený na mimořádná veterinární a rostlinolékařská opatření v rámci specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. e) tohoto nařízení po posouzení žádostí o platbu podaných členskými státy. 6.Do programu mohou být na žádost členských států převedeny zdroje, jež jim byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. Článek 5



Třetí země přidružené k programu Program je otevřen těmto třetím zemím: a)členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP; b)přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie zavedených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; c)země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovených v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; d)třetí země v souladu s podmínkami stanovenými ve specifické dohodě upravující účast dané třetí země na některém programu Unie, za předpokladu, že tato dohoda: i)zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky a výhody třetí země účastnící se daných programů Unie; ii)stanoví podmínky účasti v daných programech, včetně výpočtu finančních příspěvků k jednotlivým programům a jejich správních nákladů; iii)nepřiznává dané třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně daného programu; iv)zaručuje práva Unie na zajištění řádného finančního řízení a ochrany jejích finančních zájmů. Příjmy uvedené v bodě ii) představují účelově vázané příjmy ve smyslu [čl. 21 odst. 5] finančního nařízení. Článek 6



Provádění a formy financování z prostředků EU 1.Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. 2.Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů. 3.Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použijí se ustanovení stanovená v [článku X] nařízení XXX [nástupce nařízení o záručním fondu].

KAPITOLA II GRANTY Článek 7



Granty Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení. Článek 8



Způsobilá opatření 1.Pro financování jsou způsobilá pouze opatření určená k provádění cílů uvedených v článku 3. 2.Způsobilá jsou především tato opatření určená k provádění cílů uvedených v článku 3: a)vytváření vhodných podmínek k posílení postavení všech aktérů na vnitřním trhu, včetně podniků, občanů a spotřebitelů, občanské společnosti a orgánů veřejné správy, prostřednictvím transparentních informačních a osvětových kampaní, výměny osvědčených postupů, prosazování osvědčených postupů, výměny a šíření odborných znalostí a vědomostí a pořádání školení; b)poskytování mechanismů pro občany, spotřebitele, koncové uživatele, zástupce občanské společnosti a podniky z Unie, aby mohli přispívat k politickým diskusím, tvorbě politik a rozhodovacímu procesu, a to zejména prostřednictvím podpory fungování zastupujících organizací na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie; c)budování kapacit, usnadnění a koordinace společných opatření prováděných členskými státy a příslušnými orgány členských států i příslušnými orgány členských států a Komisí, decentralizovanými agenturami Unie a orgány třetích zemí; d)podpora účinného prosazování a modernizace právního rámce Unie a jeho rychlého přizpůsobování neustále se měnícímu prostředí, a to včetně shromažďování údajů a analýz, studií, hodnocení a politických doporučení, pořádání ukázek činností a pilotních projektů, činností v oblasti komunikace a vývoje specializovaných nástrojů IT zajišťujících transparentní a účinné fungování vnitřního trhu. 3.Pro financování jsou způsobilá tato opatření určená k provádění specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. b): a)poskytování různých forem podpory malým a středním podnikům, b)usnadnění přístupu malých a středních podniků na trhy, podpora malých a středních podniků při řešení celosvětových a společenských problémů a internacionalizaci podnikání a posilování vedoucího postavení Unie v oblasti průmyslu v globálních hodnotových řetězcích (včetně sítě Enterprise Europe Network); c)řešení překážek na trhu a administrativní zátěže a vytváření příznivého podnikatelského prostředí za účelem posílení postavení malých a středních podniků, aby mohly využívat výhod vnitřního trhu; d)usnadnění růstu podniků, včetně rozvoje dovedností, a průmyslové transformace odvětví výroby a služeb; e)podpora konkurenceschopnosti podniků a celých hospodářských odvětví i podpora využívání inovací malými a středními podniky a spolupráce v hodnotovém řetězci prostřednictvím strategického propojování ekosystémů a klastrů, včetně společné klastrové iniciativy; f)posilování podnikatelského prostředí a podnikatelské kultury (včetně systému školení pro nové podnikatele) a podpora startupů, udržitelnosti a rozšiřování podniků. 4.Pro financování jsou způsobilá opatření určená k provádění specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. c) bodě i) tohoto nařízení stanovená v článcích 15 a 16 nařízení (EU) č. 1025/2012.

5.Pro financování jsou způsobilá opatření určená k provádění specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. c) bodu ii) poskytující podporu na činnosti zaměřené na rozvoj, uplatňování, hodnocení a monitorování mezinárodních standardů v oblasti účetního výkaznictví a provádění auditů a dohledu nad jejich normalizačními procesy. 6.Pro financování jsou způsobilá opatření určená k provádění specifického cíle uvedeného v čl. 3 odst. 2 písm. e) stanovená v příloze I. 7.Pro financování jsou způsobilá opatření určená k provádění s