EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 29.6.2017 COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a o změně nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a zrušení nařízení (EU) č. 1077/2011



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU ·Odůvodnění a cíle návrhu Nařízení, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „eu-LISA“) bylo přijato v roce 2011 (nařízení (EU) č. 1077/2011) a změněno v roce 2015 nařízením (EU) č. 603/2013. Agentura eu-LISA v současnosti odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a systému Eurodac na ústřední úrovni. Agentuře eu-LISA může být rovněž svěřen vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje. Agentura eu-LISA se ujala svých hlavních úkolů dne 1. prosince 2012 a provozuje VIS od 1. prosince 2012, SIS II od května 2013 a Eurodac od června 2013. Agentura sídlí v Tallinu a systémy jsou provozovány z technického místa ve Štrasburku. Zálohové místo se nachází v Sankt Johann im Pongau. Cílem tohoto návrhu je přezkum nařízení o zřízení agentury s cílem přizpůsobit je doporučeným legislativním změnám, jež vyplynuly z hodnocení, zlepšit fungování agentury a posílit a upevnit její úlohu tak, aby její mandát odpovídal současným výzvám na úrovni EU v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Cílem rovněž je zapracovat do nařízení změny vyplývající z politického, právního nebo faktického vývoje, a zejména zohlednit skutečnost, že agentuře budou, pokud se na tom spolunormotvůrci dohodnou, svěřeny nové systémy a že agentuře by mělo být v návaznosti na sdělení Komise nazvané „Silnější a inteligentnější informačních systémy pro ochranu hranic a bezpečnost“ ze dne 6. dubna 2016, závěrečnou zprávu expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu ze dne 11. května 2017 a sedmou zprávu Komise o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii ze dne 16. května 2017 uloženo přispívat k rozvoji interoperability mezi rozsáhlými informačními systémy. Zabývá se též doporučením na provedení změn, jež předložila správní rada agentury, a tím, aby v případě potřeby agentura eu-LISA provozovala a spravovala společná technická řešení pro vnitrostátní zavádění decentralizovaných systémů v členských státech, které o to projeví zájem. Návrh rovněž slaďuje zakládající akt agentury se zásadami společného prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Evropské komise o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012 (dále jen „společný přístup“). V souladu s článkem 31 zřizovacího nařízení provedla Komise na základě externího hodnocení a v úzké konzultaci se správní radou agentury eu-LISA hodnocení s cílem zjistit, jakým způsobem a v jaké míře agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a jakým způsobem a v jaké míře plní své úkoly stanovené ve zřizovacím nařízení. Zkoumala též, do jaké míry je třeba revidovat nebo rozšířit úkoly svěřené agentuře eu-LISA ve zřizovacím nařízení. Na základě tohoto hodnocení by Komise po konzultaci se správní radou měla vydat doporučení týkající se změn zřizovacího nařízení a spolu se stanoviskem správní rady a vhodnými návrhy je předat Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů. Tato doporučení byla zahrnuta do Zprávy Komise Evropskému parlamentu a Radě o fungování Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise o hodnocení agentury eu-LISA, jejichž přijetí se předpokládá ve stejné době jako tento návrh. Tento návrh tedy souvisí s hodnocením agentury, ale je rovněž v souladu s jiným legislativním vývojem a vývojem politik a odráží výše uvedená doporučení a stanovisko správní rady. ·Zohlednění doporučení vyplývajících ze zprávy o externím hodnocení agentury eu-LISA Z hodnocení vyplynulo, že za čtyři roky od prosince 2012, kdy se agentura ujala svých úkolů, prokázala, že je schopna účinně a efektivně plnit své úkoly, jakož i nové úkoly, které jí byly svěřeny, a sice DubliNet, VISION a provádění pilotního projektu inteligentních hranic. Hodnocení rovněž dospělo k závěru, že agentura eu-LISA účinně přispívala k vytvoření koordinovaného, účinného a soudržného informačního prostředí pro řízení rozsáhlých informačních systémů podporujících provádění politik v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Existují však nedostatky, které je třeba napravit, aby se zlepšilo fungování agentury a posílila a upevnila se její úloha, přičemž je třeba přizpůsobit její mandát tak, aby odpovídal současným výzvám v oblasti migrace a bezpečnosti na úrovni EU. Většinu nedostatků zjištěných při hodnocení lze řešit bez legislativních změn. U doporučení, jež nejsou legislativní povahy, zajišťuje další postup výkonný ředitel agentury eu-LISA, správní rada přijala dne 21. března 2017 příslušný akční plán. Nedostatky zjištěné při hodnocení, které by vyžadovaly legislativní změny, jsou tyto: –soudržnost řízení komunikační infrastruktury by měla být zlepšena přenesením příslušných úkolů Komise (zejména plnění rozpočtu, pořizování a obnovu a smluvní záležitosti) na agenturu prostřednictvím změny legislativních nástrojů upravujících zřízení a provozování systémů provozovaných agenturou, –v mandátu agentury eu-LISA by měl být vyjasněn rozsah spolupráce s jinými agenturami v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, –správní rada by měla do konce srpna každého roku přijmout průběžnou zprávu o pokroku při provádění naplánovaných činností, která bude zahrnovat prvních šest měsíců téhož roku, –rozsah pilotních projektů, jež může agentura eu-LISA provádět, je omezen na projekty uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) finančního nařízení (tj. bez základního právního aktu) a měl by být rozšířen alespoň na pilotní projekty s existujícím základním právním aktem. Z hodnocení rovněž vyplynulo doporučení, že by se mělo vypracovávat posouzení rizik a předběžné posouzení u projektů nad 500 000 EUR, které provádí agentura eu-LISA v rámci svého současného mandátu (tj. které nevycházejí z legislativního nástroje, který jí svěřuje nový systém, u něhož posouzení dopadů bude zajišťovat Komise). Jedná se o důležité doporučení, kterým se agentura eu-LISA musí náležitě zabývat. Nevyžaduje však změnu nařízení o agentuře, neboť čl. 29 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 a finanční nařízení agentury již vyžadují předběžná a následná hodnocení programů a činností, které jsou spojeny s významnými výdaji. Z hodnocení vyplynula i jiná doporučení na změny mandátu agentury. Tato doporučení by měla být zapracována do legislativních nástrojů systémů, a pokud jde o stanovení rozšířené odpovědnosti agentury eu-LISA v oblasti statistiky, nevyžadovala by změnu ve zřizovacím nařízení agentury: –rozšířená odpovědnost agentury eu-LISA při vytváření/zveřejňování statistik o každém systému,

–nový úkol agentury vypracovávat zprávy o kvalitě údajů a o analýze údajů s cílem zlepšit kontrolu nad prováděním právních nástrojů týkajících se systémů. Zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení jsou uvedena ve Zprávě o fungování Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, která byla přijata v tentýž den jako tento návrh. V hodnocení bylo rovněž poukázáno na to, že zřizovací nařízení, jež vymezilo úkoly agentury, reaguje na právní, politické a ekonomické prostředí, v němž byla agentura vytvořena. Vývoj politik a legislativy v nedávné době vyžaduje další revizi nebo rozšíření úkolů svěřených agentuře ve zřizovacím nařízení a v jiných příslušných právních nástrojích (tj. právních nástrojích pro jednotlivé systémy). Komise v roce 2016 předložila návrhy na svěření nových systémů agentuře: systému vstupu/výstupu (EES), automatizovaného systému pro registraci, sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu a systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Budou-li tyto iniciativy spolunormotvůrci přijaty, budou vyžadovat změny nařízení o agentuře eu-LISA, které by měly nabýt platnosti, jakmile se tyto návrhy stanou použitelnými, tak aby se tyto nové úkoly odrážely v nařízení o agentuře eu-LISA, zejména pokud jde o povinnosti správní rady a výkonného ředitele. Návrh o EES obsahuje změny nařízení (EU) č. 1077/2011. V případě návrhu o ETIAS a návrhu přepracovaného znění nařízení o Eurodacu byly takové změny zapracovány předsednictvím v průběhu projednávání v Radě. Jelikož se však tento návrh předkládá dříve, než bude přijat kterýkoli ze tří návrhů svěřujících agentuře nové systémy, je nezbytné, aby se požadované změny odrážely také v tomto návrhu v závorkách, přičemž jejich konečné znění bude do textu zapracováno poté, co budou tyto návrhy spolunormotvůrci přijaty. Komise rovněž dne 6. dubna 2016 přijala sdělení nazvané Silnější a inteligentnější informační systémy pro ochranu hranic a bezpečnost. Agentuře eu-LISA by měl být dán ve zřizovacím nařízení výslovný mandát k provádění jí svěřených úkolů, které jsou popsány v tomto sdělení a v sedmé zprávě Komise o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii, která byla přijata dne 16. května 2017. Součástí mandátu by pak zejména mělo být poskytování podpory Komisi a členským státům při posuzování technické proveditelnosti vývoje a opatření zaměřených na interoperabilitu systémů, a to i prostřednictvím studií a/nebo testovacích činností. Do návrhu by měly být také zapracovány změny vyplývající z hodnocení SIS provedeného v roce 2016, které je uvedeno v návrzích na revizi legislativních nástrojů týkajících se SIS, jakož i změny vyplývající z návrhu přepracovaného znění nařízení o Eurodacu. Kromě toho existují rozdíly mezi zřizovacím nařízením a společným přístupem, jenž tvoří přílohu společného prohlášení Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské komise o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012 (dále jen „společný přístup“) a oproti novému finančnímu nařízení a rámcovému finančnímu nařízení. Tyto rozdíly by měly být v revizi právního předpisu řešeny. Jako příklad lze uvést možnost prodloužení mandátu výkonného ředitele o dobu nepřesahující pět let, a nikoli nejvýše o tři roky, jak je stanoveno v současnosti. Druhým příkladem je požadavek na hodnocení agentury každých pět let, a nikoli každé čtyři roky, jak je stanoveno v současnosti. Nařízení by rovněž mělo stanovit, že agentura eu-LISA může poskytovat členským státům poradenství týkající se připojení vnitrostátních systémů k ústředním systémům a podporu/pomoc členským státům podle potřeby (jako byla např. podpora, která byla počátkem roku 2016, během uprchlické krize, poskytována v hotspotech v Řecku). Mělo by se též agentuře eu-LISA umožnit, aby, bude-li o to požádána, mohla poskytovat pomoc/podporu příslušným útvarům Komise v technických otázkách souvisejících se stávajícími nebo novými systémy. ·Zohlednění doporučení na provedení změn, jež předložila správní rada agentury Doporučení změn ve zřizovacím nařízení agentury byla se správní radou agentury konzultována dne 25. listopadu 2016 a správní rada přijala stanovisko dne 27. února 2017. Správní rada uvítala doporučené změny a záměr Komise rozšířit povinnosti agentury eu-LISA a předložila další doporučení změn. Z těchto dodatečných doporučení změn Komise převzala návrh na rozšíření mandátu v oblasti výzkumu a na rozšíření pravomocí předsedů poradních skupin. Správní rada navrhla, aby agentura mohla po schválení správní radou zřizovat další technická místa vedle těch, která již existují ve Štrasburku a v Sankt Johann im Pongau v Rakousku. Komise nemůže toto doporučení přijmout, protože není podloženo žádnými relevantními důkazy o nutnosti opatření, přidané hodnotě nebo zvýšení účinnosti. Je třeba poznamenat, že umístění centrálních a záložních systémů pro SIS II a VIS ve Štrasburku ve Francii a v Sankt Johann im Pongau v Rakousku bylo již spolunormotvůrci stanoveno v legislativních nástrojích pro SIS II (přijato v letech 2006 a 2007) a pro VIS (přijato v roce 2008). Při jednáních o zřizovacím nařízení agentury bylo spolunormotvůrci na základě společné nabídky Francie a Estonska, že se stanou hostitelskými zeměmi agentury, rozhodnuto, že sídlem agentury bude Tallin a že technické a zálohové místo zůstane ve Štrasburku a v Sankt Johann im Pongau. Agentura navíc nepředložila žádné hodnocení, které by odůvodňovalo potřebu dalšího místa. S cílem zajistit flexibilitu do budoucna však tento návrh poskytuje agentuře možnost využívat zálohové místo v Sankt Johann im Pongau k provozování záložních systémů souběžně v aktivním režimu. To by mělo umožnit zpracovávání obchodních transakcí nejen při selhání systémů, ale i za běžného provozu. ·Aby bylo možné zabývat se změnami, bylo nezbytné, aby agentuře eu-LISA byly svěřeny úkoly uvedené v závěrečné zprávě expertní skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu ze dne 11. května 2017 a v sedmé zprávě Komise o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii ze dne 16. května 2017 Tyto změny mimo jiné zahrnují: a)uložit agentuře eu-LISA širší povinnosti, pokud jde o kvalitu údajů, budou-li k tomu přijaty konkrétní legislativní změny/návrhy Expertní skupina na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu posoudila doporučení předložené ve sdělení o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost, aby agentura eu-LISA vyvinula schopnost ústředního sledování kvality údajů. Expertní skupina byla toho názoru, že by měly být vylepšeny nebo dokončeny automatizované kontroly kvality, formátu a úplnosti prováděné nebo doporučované ústředními systémy. Je zapotřebí další analýza možnosti vývoje automatizovaných kontrol kvality údajů pro různé oblasti údajů v SIS, VIS a Eurodacu a ve všech nových systémech, např. EES. Cílem takového kontrolního mechanismu pro kvalitu údajů bude, aby ústřední systémy automaticky zjišťovaly zjevně nesprávné nebo nekonzistentní předložené údaje, tak aby členský stát původu mohl tyto údaje ověřit a provést veškerá potřebná opatření k nápravě. Tuto činnost by mohlo usnadnit společné úložiště údajů pro sestavování statistických zpráv a zpráv o kvalitě údajů (datový sklad) obsahující anonymizované údaje extrahované ze systémů. V sedmé zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii bylo poukázáno na to, že Komise pokročí v realizaci doporučení odborné skupiny týkajících se automatizované kontroly kvality, „datového skladu“ schopného analyzovat anonymizované údaje získané z příslušných informačních systémů pro statistické účely a pro účely podávání zpráv, jakož i modulů odborné přípravy o kvalitě údajů pro zaměstnance odpovědné za zadávání vstupních údajů do systémů na vnitrostátní úrovni. Tento nový úkol a také vytvoření „datového skladu“ by vyžadovaly, aby v nástrojích pro jednotlivé systémy nebo ve zvláštním legislativním nástroji byla zavedena konkrétní podrobná ustanovení o kvalitě údajů. b)uložit agentuře eu-LISA povinnost vypracovávat opatření pro zajištění interoperability, v závislosti na přijatých příslušných legislativních návrzích. V sedmé zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii přijaté dne 16. května 2017 bylo konstatováno, že v souladu se sdělením z dubna 2016 a na základě zjištění a doporučení odborné skupiny stanoví Komise nový přístup ke správě údajů pro ochranu hranic a bezpečnost, v němž budou všechny centralizované informační systémy EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace interoperabilní, a to při plném dodržování základních práv, s cílem: ·umožnit souběžné vyhledávání v systémech pomocí evropského portálu pro vyhledávání v plném souladu s účelovými omezeními a přístupovými právy, aby bylo možné lépe využívat stávající informační systémy; pravděpodobně se budou také uplatňovat jednodušší pravidla pro přístup pro účely prosazování práva, ·zajistit, aby systémy používaly jednu sdílenou službu pro porovnávání biometrických prvků, která umožní vyhledávat v různých informačních systémech obsahujících biometrické údaje a případně ihned naznačí vztah k souvisejícím biometrickým údajům nalezeným v jiném systému, ·zajistit, aby systémy sdílely společné úložiště údajů o totožnosti založené na alfanumerických údajích o totožnosti, jež umožní zjistit, zda je osoba zaregistrována v různých databázích pod různými identitami. Cílem tohoto návrhu je umožnit agentuře eu-LISA provádět úkoly vycházející ze sedmé zprávy o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii přijaté dne 16. května 2017 a vyvíjet evropský portál pro vyhledávání, sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů a společné úložiště údajů o totožnosti, budou-li přijaty příslušné legislativní nástroje pro interoperabilitu.

c)zohlednit, že může být nutné, aby agentura eu-LISA pro členské státy, které o to projeví zájem, vyvíjela, spravovala a/nebo hostovala společná technická řešení pro vnitrostátní zavádění technických aspektů povinností vyplývajících z právních předpisů EU o decentralizovaných systémech v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Jak bylo připomenuto v sedmé zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii přijaté dne 16. května 2017, závěrečná zpráva odborné skupiny na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu rovněž zdůraznila, že je důležité v plném rozsahu zavádět a používat stávající informační systémy. Zpráva se také zabývala decentralizovaným prümským rámcem pro výměnu údajů o DNA, otiscích prstů a registraci vozidel a doporučila vypracovat studii proveditelnosti týkající se přechodu na centralizovaný komponent pro směrování a případného doplnění nových funkcí. Pokud jde o předběžné informace o cestujících (API), odborná skupina doporučila, aby Komise nechala vypracovat studii proveditelnosti centralizovaného mechanismu API, včetně potřeby centrálního směrovače. Cílem by bylo umožnit zúčastněným členským státům, aby měly připojení pro letecké společnosti přes jedno kontaktní místo a mohly poskytovat údaje API do vnitrostátních systémů i do ústředních systémů (EES, ETIAS). Pokud jde o decentralizovaný systém zřízený směrnicí směrnici EU o jmenné evidenci cestujících (směrnice o PNR), doporučila odborná skupina vypracovat studii proveditelnosti týkající se ústředního komponentu pro předběžné informace o cestujících a údaje o jmenné evidenci cestujících jakožto nástroje technické podpory, který umožňuje propojení s leteckými dopravci. Cílem by bylo umožnit zúčastněným členským státům, aby měly připojení pro letecké společnosti přes jedno kontaktní místo a mohly poskytovat údaje PNR do vnitrostátních systémů členských států, které směrnici o PNR provedly. Podle názoru expertní skupiny by se tím poté, co členské státy provedou směrnici EU o jmenné evidenci cestujících, posílila účinnost útvarů pro informace o cestujících. Návrh proto poskytuje možnost, aby úkoly týkající se vývoje, správy a/nebo hostování společného informačního systému mohla agentuře ukládat i skupina členských zemí, což jim pomůže společně provádět technické aspekty povinností vyplývajících z právních předpisů EU o decentralizovaných systémech v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a to po předchozím schválení Komisí a po přijetí příslušného rozhodnutí správní radou. Toto by se mohlo provádět na základě pověřovací dohody mezi příslušnými členskými státy a agenturou, která by agentuře svěřovala výše uvedené úkoly a zajišťovala by odpovídající rozpočet. V takovém případě musí agentura účtovat členským státům poplatek, který pokryje všechny související náklady. Jak bylo uvedeno v sedmé zprávě o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii, Komise podpořila práci, kterou v této fázi provádí skupina členských států s cílem zachovat e-CODEX, systém pro přeshraniční justiční spolupráci a digitální přístup k právním postupům. Komise vzala na vědomí, že tyto členské státy nepovažují uvedené řešení za udržitelné. Členské státy prověřily na úrovni pracovních skupin Rady různé možnosti a dospěly k závěru, že nejlepším místem pro udržování systému e-CODEX a zajištění jeho provozuschopnosti by byla agentura eu-LISA. Komise zahájila hodnocení dopadu různých možností udržování systému e-CODEX s cílem nalézt nejvhodnější řešení. Výsledek tohoto posouzení dopadů bude k dispozici do podzimu 2017. ·Zohlednění změn, které jsou nezbytné v případě přijetí návrhu nařízení o systému ECRIS-TCN Návrh rovněž odráží změny, které jsou nezbytné v případě přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro zjišťování členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti, za účelem doplnění a podpory Evropského informačního systému rejstříků trestů (systém ECRIS-TCN) (dále jen „systém ECRIS-TCN“). Stejně jako v případě ostatních návrhů svěřujících agentuře nové systémy, také návrh nařízení o systému ECRIS-TCN bude vyžadovat změny nařízení o eu-LISA. Tyto změny se musí odrážet jak v návrhu nařízení o systému ECRIS-TCN, tak v návrhu nařízení o agentuře. Pokud by návrh nařízení o systému ECRIS-TCN byl přijat před návrhem nařízení o agentuře, změny navrhované v uvedeném textu se uplatní na stávající nařízení o eu-LISA. Jakmile bude návrh nařízení o agentuře přijat, byly by tyto změny nahrazeny změnami obsaženými v návrhu nařízení o agentuře. V závislosti na rychlosti, s níž budou oba návrhy přijaty, budou upraveny během jednání s cílem zajistit mezi nimi soudržnost, pokud jde o úkoly agentury eu-LISA. *** Stanovené nové úkoly/systémy agentury eu-LISA posílí potvrzenou přidanou hodnotu této agentury, která soustředila tři rozsáhlé informační systémy pod jednou střechou. Díky tomu bylo možné sdružit odborné znalosti, využít synergie, a vytvořit flexibilnější rámec, než jaký byl možný před vytvořením agentury, kdy systémy vyvíjela a spravovala Komise, přičemž určité úkoly byly svěřeny subjektům veřejného sektoru ve dvou členských státech. Nové úkoly budou rovněž reagovat na potřebu, aby tam, kde to bude požadováno, mohla agentura poskytovat členským státům pomoc a podporu. Tato iniciativa bude mít přímý dopad na agenturu, její zaměstnance včetně výkonného ředitele, členské státy zastoupené ve správní radě a poradních skupinách a také na útvary Komise, které s agenturou interagují; přinese – z širšího hlediska – prospěch členským státům a agenturám, které jsou konečnými uživateli daných systémů, neboť agentura bude mít větší roli, pokud jde o budoucí rozvoj informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a bude poskytovat podporu členským státům, pokud o to požádají. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Návrh navazuje na stávající nařízení o agentuře eu-LISA, které bylo následně, v roce 2015, změněno nařízením (EU) č. 603/2013 s cílem zohlednit změny zavedené nařízením o Eurodacu v revidovaném znění, včetně přístupu k systému Eurodac pro účely vymáhání práva. Tento návrh rozšiřuje mandát agentury, což jí umožní přejímat nové úkoly. Evropské programy pro bezpečnost a pro migraci stanoví směr pro vypracování a provádění politiky EU zaměřené na řešení paralelních výzev pro řízení migrace a boj proti terorismu a organizovanému zločinu. Evropský program pro migraci zdůraznil důležitost plného využití rozsáhlých informačních systémů SIS, VIS a Eurodac, které mohou být prospěšné při správě hranic a mohou také posílit schopnost Evropy omezovat nelegální migraci a vracet nelegální migranty. Poukázal rovněž na to, že s přijetím návrhu na zřízení systému vstupu/výstupu (EES), který posílí boj proti nelegální migraci vytvořením záznamů o přeshraničním pohybu státních příslušníků třetích zemí, nastane nová fáze. Evropský program pro bezpečnost připomněl, že klíčovou úlohu při rozvíjení operativní spolupráce sehrávají agentury EU. Vyzval členské státy, aby plně využívaly podpory ze strany agentur při potlačování trestné činnosti prostřednictvím společného postupu, a poukázal na to, že by se rovněž měla podporovat větší spolupráce mezi agenturami v rámci jejich mandátů. Tímto návrhem nařízení Komise přispívá k zajištění účinnější a bezpečnější správy hranic, k posílení bezpečnosti a boji proti trestné činnosti a jejímu předcházení tím, že posiluje úlohu a povinnosti agentury eu-LISA, pokud jde o stávající a nové rozsáhlé informační systémy v oblasti spolupráce a výměny informací v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a na podporu členských států a Komise. Zohledňuje rovněž navrhované změny legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání systémů, které agentura eu-LISA v současnosti řídí, a návrhy, aby jí byly svěřeny budoucí systémy, a je s těmito navrhovanými změnami a návrhy plně v souladu. •Soulad s ostatními politikami Unie Tento návrh je úzce propojen a s dalšími politikami Unie a doplňuje je. Konkrétně to jsou tyto politiky: a)vnitřní bezpečnost. Jak bylo zdůrazněno v Evropském programu pro bezpečnost, zásadní význam pro předcházení přeshraniční trestné činnosti a terorismu mají společné vysoké normy správy hranic. Tento návrh dále přispívá k dosažení vysoké úrovně vnitřní bezpečnosti tím, že umožňuje, aby agentura eu-LISA převzala vývoj a provozní řízení případných nových systémů (EES, ETIAS a systém ECRIS-TCN) a související úkoly, které budou k tomuto účelu účinně přispívat; b)společný evropský azylový systém, pokud bude agentura provozovat Eurodac, DubliNet a bude jí svěřen vývoj a provozní řízení automatizovaného systému pro registraci a sledování a systému přidělování žádostí o mezinárodní ochranu (návrh přepracovaného znění dublinského nařízení), a také z hlediska spolupráce mezi agenturou a Agenturou Evropské unie pro azyl; c)správa vnějších hranic a bezpečnost, pokud bude agentura provozovat systémy SIS a VIS, které přispívají k účinné kontrole vnějších hranic Unie, a pokud jí budou svěřeny EES a ETIAS; d)ochrana údajů, neboť tento návrh zajistí ochranu bezpečnosti údajů v ústředních systémech a komunikační infrastruktuře ze strany agentury.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Právní základ Tento legislativní návrh je založen na článku 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, jež poskytují právní základ pro změnu nařízení o zřízení agentury eu-LISA a právních nástrojů pro jednotlivé systémy. Článek 74 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví základ, podle kterého se přijímají opatření k podpoře a posílení správní spolupráce mezi příslušnými útvary členských států. Jde o vhodný právní základ, jelikož agentura usnadní komunikaci a spolupráci mezi příslušnými útvary správních orgánů jednotlivých členských států ve výše uvedených oblastech. Úkoly v oblasti provozního řízení svěřené agentuře podporují aspekty politiky, na nichž jsou založeny legislativní nástroje pro SIS a VIS. V souladu s čl. 77 odst. 2 písm. b) a čl. 79 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování EU, které jsou vhodným právním základem pro úkoly, které plní agentura v souvislosti se SIS II, zajišťuje agentura po technické stránce činnosti spojené s kontrolami osob na vnějších hranicích a rovněž opatření v oblasti nedovoleného přistěhovalectví a nedovoleného pobytu. Co se týče záležitostí souvisejících s VIS, činnosti agentury po technické stránce podpoří postupy vydávání víz členskými státy; a proto je právním základem čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU. Pokud jde o Eurodac, úkoly v oblasti provozního řízení svěřené agentuře po technické stránce podporují určení, který členský stát je příslušný k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (čl. 78 odst. 2 písm. e) Smlouvy o fungování EU), identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti (čl. 79 odst. 2 písm. c) Smlouvy o fungování EU), shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýzu a výměnu příslušných informací pro účely prosazování práva (čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU) a oblast činností a úkolů Europolu týkajících se Eurodacu pro účely vymáhání práva (čl. 88 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU). Podle čl. 82 odst. 1 písm. d) Smlouvy o fungování EU se přijímají opatření, která mají za cíl usnadňovat spolupráci mezi justičními nebo obdobnými orgány členských států v rámci trestního řízení a výkonu rozhodnutí. Čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU navíc stanoví, že pro účely policejní spolupráce, do níž jsou zapojeny příslušné orgány členských států, se přijímají opatření týkající se shromažďování, uchovávání, zpracovávání, analýzy a výměny příslušných informací. Tato ustanovení tvoří vhodný právní základ pro svěření úkolů v této oblasti agentuře. Opatření uvedená v čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d) a čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování EU se přijímají řádným legislativním postupem. Řádný legislativní postup se proto vztahuje na přijetí nařízení jako nedělitelného celku. · Proměnná geometrie Jelikož právním základem tohoto návrhu nařízení je hlava V Smlouvy o fungování Evropské Unie, vztahuje se na něj zásada „proměnné geometrie“ vyplývající z protokolů o postavení Spojeného království, Irska a Dánska. Tento návrh nařízení navazuje na schengenské acquis a ustanovení o opatřeních souvisejících s Eurodacem. Ve vztahu k jednotlivým protokolům a dohodám o přidružení je proto nutno uvážit níže uvedené důsledky. Dánsko: Podle Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Dánsko neúčastní přijímání opatření podle hlavy V Smlouvy o fungování EU Radou s výjimkou „opatření k určení těch třetích zemí, jejichž státní příslušníci při překračování vnějších hranic členských států musí mít vízum, a na opatření o jednotném vzoru víz“. Vzhledem k tomu, že toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS a VIS, [EES] a [ETIAS], navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s obdobným článkem 5 dříve platného Protokolu o postavení Dánska se Dánsko rozhodlo provést nařízení (ES) č. 1987/2006 a nařízení (ES) č. 767/2008 do vnitrostátního práva. V míře, do jaké se tento návrh týká Eurodacu [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/20XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)]. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy má však Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení v rozsahu, v jakém se týká Eurodacu [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/20XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)]. Dánsko po oznámení podle této dohody uplatňuje stávající nařízení o Eurodacu (EU) č. 603/2013. [V rozsahu, v jakém se nařízení týká ECRIS-TCN, se Dánsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU neúčastní přijímání tohoto nařízení a není pro ně závazné ani použitelné.] Spojené království a Irsko: V rozsahu, v jakém jeho ustanovení souvisejí se SIS II, jejž upravuje nařízení (ES) č. 1987/2006 a VIS, [EES] a [ETIAS], navazuje tento návrh na ustanovení schengenského acquis, jichž se Spojené království a Irsko neúčastní podle rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, a rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. V rozsahu, v jakém se týká SIS II upraveného nařízením (ES) č. 1987/2006 a VIS, [EES] a [ETIAS] proto není toto navrhované nařízení pro Spojené království a Irsko závazné ani použitelné. Spojené království a Irsko mohou požádat o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie. V rozsahu, v jakém se ustanovení tohoto nařízení týkají SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, se Spojené království a Irsko účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 20. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, a také v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají Eurodacu [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/20XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], Spojené království a Irsko mohou oznámit předsedovi Rady, že se chtějí účastnit přijímání a uplatňování tohoto nařízení v souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie. Spojené království a Irsko jsou vázány nařízením (EU) č. 603/2013 v návaznosti na své oznámení, že se chtějí účastnit přijímání a uplatňování uvedeného nařízení na základě Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvám. [V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají systému ECRIS-TCN, v souladu s články 1 a 2 a čl. 4a odst. 1 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto nařízení a není pro ně závazné ani použitelné. V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 mohou tyto členské státy oznámit, že se chtějí účastnit přijímání tohoto nařízení.] Vzhledem k tomu, že Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Unie, přestanou být Smlouvy v souladu s článkem 50 Smlouvy o Evropské unii pro Spojené království použitelné dnem vstupu dohody o vystoupení v platnost, nebo nedojde-li k tomu, dva roky po oznámení, nerozhodne-li Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím o prodloužení této lhůty. V důsledku toho, a aniž je dotčeno jakékoli ustanovení dohody o vystoupení, tento výše uvedený popis účasti Spojeného království na návrhu platí pouze do doby, než Spojené království přestane být členským státem.

Norsko a Island: Pokud jde o Norsko a Island, tento návrh v rozsahu, v jakém se týká SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS], rozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis. Souběžně s přidružením čtyř zemí, jež nejsou členskými státy, k schengenskému acquis Unie rovněž uzavřela dohody o přidružení uvedených zemí k opatřením souvisejícím s Dublinskou úmluvou, včetně Eurodacu. Dohoda o přidružení Islandu a Norska byla uzavřena v roce 2001. Švýcarsko: Co se týče Švýcarska, v rozsahu, v jakém se ustanovení tohoto návrhu týkají SIS a VIS, {EES} a {ETIAS}, tento návrh rozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přistoupení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis spadající do oblasti uvedené v čl. 1 písm. A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES. Co se týče opatření souvisejících s Dublinskou úmluvou, dohoda o přidružení Švýcarska byla uzavřena dne 28. února 2008 a je použitelná ode dne 12. prosince 2008. Lichtenštejnsko: Co se týče Lichtenštejnska, tento návrh v rozsahu, v jakém se jeho ustanovení týkají SIS a VIS, {EES} a {ETIAS}, rozvíjí ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis spadající do oblasti uvedené v čl. 1 písm. A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/261/ES. Co se týče opatření souvisejících s Eurodacem {a Dublinskou úmluvou}, dohoda o přidružení Lichtenštejnska byla uzavřena dne 7. března 2011. Společná ustanovení pro země přidružené k opatřením souvisejícím s Eurodacem {a Dublinskou úmluvou}: V souladu s třemi výše uvedenými dohodami přidružené země bez výjimky přijmou opatření související s Eurodacem {a Dublinskou úmluvou} a jejich rozvoj. Neúčastní se přijímání aktů, které mění nebo které navazují na opatření související s Eurodacem (včetně tohoto návrhu), musí však Komisi ve stanoveném časovém rámci oznámit své rozhodnutí, zda přijmou či nepřijmou obsah daného aktu, jakmile je schválen Radou a Evropským parlamentem. K vytvoření práv a povinností mezi Dánskem, které (jak bylo objasněno výše) je přidruženo k opatřením souvisejícím s Eurodacem {a Dublinskou úmluvou} prostřednictvím mezinárodní dohody, a výše uvedenými přidruženými zeměmi byly mezi bývalým Společenstvím (nyní Unií) a přidruženými zeměmi uzavřeny další dva nástroje. •Subsidiarita Návrh dodržuje zásadu subsidiarity, jelikož cílem navrhovaného opatření je potvrdit svěření provozního řízení ústředního SIS, ústředního VIS a národních rozhraní, ústředního Eurodacu, jejich komunikačních infrastruktur, jakož i jiných systémů a svěřit agentuře eu-LISA nové dodatečné úkoly. Těchto úkolů nemůže být dosaženo na úrovni jednotlivých členských států, ale může jich být lépe dosaženo opatřením na úrovni Unie v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. •Proporcionalita Návrh nařízení má reagovat na doporučení vyplývající z hodnocení i na vývoj v návaznosti na nové výzvy a nové situace, kterým musí Unie čelit jak z hlediska řízení migrace, tak z hlediska vnitřní bezpečnosti. Zohledňuje proto nové úkoly agentury, pokud jde o navrhované nové systémy v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Pověřuje rovněž agenturu omezeným počtem nových úkolů, budou-li pro ně v případě potřeby přijaty příslušné legislativní nástroje. Agentuře financované z rozpočtu EU se udělují pravomoci k řízení pouze ústředních částí SIS II, ústředních částí VIS a národních rozhraní, ústřední části Eurodacu, jakož i příslušné komunikační infrastruktury, aniž by odpovídala za údaje vložené do systémů. Členské státy zodpovídají zasvé vnitrostátní systémy, i když budou nyní agentuře uloženy širší úkoly v oblasti poradenství a podpory členských států ve zvláštních případech. Pravomoci agentury jsou proto omezeny na minimum nezbytné pro podporu účinné, bezpečné a neustálé výměny údajů mezi členskými státy. Potvrzení formování agentury jako specializované struktury pro řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a rozšíření jejího mandátu a úkolů se považuje za přiměřené oprávněným zájmům uživatelů a těmto systémům, které jsou z podstaty vysoce zabezpečené, snadno dostupné a mají zásadní význam. •Volba nástroje Vzhledem k tomu, že Agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečností a práva byla zřízena nařízením, je tentýž právní nástroj vhodný také pro tento návrh. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů V souladu s nařízením (EU) 1077/2011 Komise v úzké spolupráci se správní radou do tří let od 1. prosince 2012 provedla hodnocení činnosti agentury. Hodnocení Komise bylo založeno na zprávě o externím hodnocení, které provedla společnost Ernst & Young v době od března 2015 do března 2016 a které se vztahuje k období od prosince 2012 do září 2015. Zpráva o externím hodnocení byla zveřejněna v březnu 2016. Zpráva Komise o fungování Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise o hodnocení agentury eu-LISA se překládají společně s tímto návrhem. Výsledky hodnocení a z něho vyplývající doporučení jsou shrnuty v bodě 1. •Konzultace se zúčastněnými stranami Návrh Komise vychází z výše uvedeného hodnocení, jež navazuje na konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami. Tyto konzultace zahrnovaly členské státy EU, zejména zástupce ve správní radě a poradních skupinách; země přidružené k Schengenu, dublinskému acquis / acquis Eurodacu; Evropský parlament; Radu Evropské unie; Evropského inspektora ochrany údajů; Evropský účetní dvůr; agentury EU, zejména CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust a FRA, a smluvní dodavatele agentury eu-LISA. Komise dále konzultovala s agenturou její doporučení ohledně možných změn zřizovacího nařízení, které mohou vyplývat z technického vývoje, a požádala agenturu o provedení stručných posouzení dopadů k odůvodnění těchto změn. V souladu s nařízením konzultovala Komise tato doporučení ohledně změny nařízení o agentuře se správní radou agentury. Jak bylo vysvětleno v bodě 1, Komise v co největší možné míře převzala doporučení správní rady, zejména doporučení rozšířit mandát agentury v oblasti výzkumu, rozšířit mandát předsedů poradních skupin a umožnit využití místa v Sankt Johann im Pongau pro souběžné provozování systémů v aktivním režimu. Stanovisko správní rady k doporučením Komise je připojeno jako příloha výše uvedené zprávy Komise. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Nezávislé externí hodnocení agentury provedla společnost Ernst & Young, která při hodnocení agentury využila svých dlouhodobých zkušeností a odborných znalostí a provedla obsáhlé konzultace se zúčastněnými stranami. Vzala rovněž v úvahu zprávy agentury eu-LISA o technickém fungování SIS II a VIS a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu a celkové hodnotící zprávy Komise o VIS a SIS II. •Posouzení dopadů Návrh je do značné míry založen na výsledcích a doporučeních zprávy o nezávislém externím hodnocení uvedené v bodě 1. Neprovádělo se žádné posouzení dopadů, jelikož hodnocení dospělo k závěru, že změny jsou zásadně technické povahy v tom smyslu, že jsou buď nezbytné pro zlepšení fungování agentury a její provozní účinnosti, anebo kvůli jinému legislativnímu a politickému vývoji, tj. svěření nových systémů nebo úkolů agentuře. Na jedné straně by tyto změny v omezené míře rozšířily mandát agentury a nevyplývají z nich významné dopady. Na druhé straně, a pokud jde o změny, jež vyplývají z legislativního nebo politického vývoje, Komise nemá posuzovací pravomoc při volbě politik, protože příslušné změny jsou vynuceny právě tímto vývojem. •Základní práva Tento návrh ctí základní práva a dodržuje zásady stanovené v Listině základních práv Evropské unie. Návrh rozšiřuje rozsah úkolů a povinností agentury, zejména tím, že jí svěřuje nové rozsáhlé informační systémy v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Jeho dopad na základní práva je však omezen, neboť agentura prokázala, že dokáže účinně zajišťovat provozní řízení SIS, VIS a Eurodacu, jakož i nové svěřené úkoly za současného dodržování základních práv a zejména článku 8 o ochraně osobních údajů. Navrhované nové systémy, které budou agentuře svěřeny, budou v souladu s příslušnými legislativními nástroji zahrnovat přiměřené záruky z hlediska ochrany údajů, které bude muset agentura zabezpečovat. Návrh je proto v souladu s články 2 a 6 Smlouvy o Evropské unii a s Listinou základních práv Evropské unie. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Subvence pro Agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva je již nyní součástí rozpočtu Unie. Tento návrh rozšiřuje rozsah úkolů agentury. Každý nový systém, který jí bude svěřen, bude podléhat konkrétnímu legislativnímu aktu založenému na hlavě V Smlouvy o fungování EU, který také přidělí potřebný rozpočet na vývoj systému a provozní řízení, avšak další nové úkoly, jež tento návrh předpokládá, vyžadují zvláštní zdroje a rozpočet, jak je podrobněji popsáno v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. To je případ úkolů týkajících se komunikační infrastruktury SIS, které budou přeneseny na agenturu, úkolů vyplývajících ze sdělení o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost ze dne 6. dubna 2016 a sedmé zprávy Komise o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii ze dne 16. května 2017. Měl by se rovněž vyčlenit rozpočet na pokrytí nových úkolů agentury poskytovat poradenství a podporu ad hoc členským státům a poskytovat podle potřeby pomoc útvarům Komise v technických záležitostech souvisejících se stávajícími nebo novými systémy. Rozšíření úkolů v oblasti výzkumu, pokud jde o provádění částí rámcového programu pro výzkum a inovace, které se týkají rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, by mělo být pokryto příspěvkem Unie stanoveným v příslušném pověřovacím aktu Komise ve prospěch agentury. Možnost, aby skupina členských zemí svěřila agentuře eu-LISA vývoj, správu a/nebo hostování centralizovaných řešení pro provádění technických aspektů povinností vyplývajících z právních předpisů EU týkajících se decentralizovaných systémů, by měla být plně financována příspěvky hrazenými příslušnými členskými státy, které budou pokrývat veškeré příslušné náklady. Aby mohla agentura přiměřeně plnit nové úkoly, jež stanoví tento návrh, bude zapotřebí v období 2018 až 2020 zvýšit subvenci Unie agentuře o částku 78,354 milionu EUR a v témže období bude nutno vytvořit dalších 52 pracovních míst včetně 23 pracovních míst podle plánu pracovních míst (dočasných zaměstnanců), 2 smluvních pracovníků, 2 vyslaných vnitrostátních odborníků a 25 smluvních zaměstnanců na základě interního převedení z dočasných zaměstnanců. Tato částka nezahrnuje rozpočet nezbytný pro nové systémy, které stanoví příslušné legislativní návrhy, ani náklady na návrhy změn stávajících systémů. Podrobný rozpis podle jednotlivých let a podle jednotlivých systémů je uveden v oddíle 3.2.2 legislativního finančního výkazu připojeného k tomuto návrhu.

5.OSTATNÍ PRVKY ·Monitorování, hodnocení a podávání zpráv Agentura eu-LISA má řadu povinností v oblasti podávání zpráv a sledování svých činnosti. Především musí agentura sestavovat souhrnnou výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, která zejména porovnává dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu. Jedním z úkolů výkonného ředitele je vytvořit a zavést účinný systém umožňující pravidelné monitorování a hodnocení rozsáhlých informačních systémů a agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů. Agentura bude mít větší úlohu při tvorbě statistik souvisejících se systémy, jež provozuje. Je též odpovědná za zveřejňování statistik o systémech. Podrobná ustanovení v tomto ohledu budou stanovena ve zvláštních legislativních nástrojích upravujících jednotlivé systémy. Správní rada bude každé dva roky přijímat zprávy o technickém fungování SIS a VIS, jež vyžadují legislativní nástroje upravující tyto systémy, a také výroční zprávu o činnosti ústředního systému Eurodacu. Bude rovněž přijímat zprávy o vývoji a zprávy o technickém fungování nových systémů, jež budou agentuře svěřeny. Komise musí provést hodnocení práce agentury do pěti po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let. Komise podá Evropskému parlamentu, Radě a správní radě zprávu o zjištěních, která z hodnocení vyplynou. Výkonný ředitel zajistí provedení náležitých opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení. Evropský parlament a Rada dále mohou také vyzvat výkonného ředitele, aby podal těmto orgánům zprávu o plnění svých úkolů, a výkonný ředitel bude před svým jmenováním a před prodloužením svého mandátu vyzván, aby učinil prohlášení v Evropském parlamentu a zodpověděl otázky členů příslušného výboru. Klíčovou úlohou agentury v oblasti provozního řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva je a mělo by i nadále být zajišťovat provozní řízení stávajících rozsáhlých informačních systémů v této oblasti politiky a připravovat, vyvíjet a řídit nové systémy, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje na základě článků 69 až 89 Smlouvy o fungování EU. Agentura bude muset v krátké době vyvinout zejména tyto systémy: systémy EES a ETIAS, budou-li pro to přijaty příslušné legislativní nástroje. Z prvního hodnocení agentury však vyplynulo, že je nezbytné rozšířit její mandát. S cílem zohlednit doporučení vyplývající z hodnocení, jakož i další právní vývoj, vývoj politik a faktický vývoj, shrnuté v bodě 1, stanoví tento návrh tyto prvky posilující úlohu agentury ve srovnání s mandátem agentury podle nařízení (EU) č. 1077/2011. ·Rozšíření mandátu agentury eu-LISA Článek 1: Toto ustanovení nyní podává výčet pravomocí agentury. Stanoví zejména, že agentura může nést odpovědnost za tyto nové úkoly: –příprava, vývoj a provozní řízení systému vstupu/výstupu (EES), sítě DubliNet, systému EU pro cestovní informace a povolení (ETIAS), automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu a systému ECRIS-TCN (budou-li pro to přijaty příslušné legislativní nástroje), –zajištění kvality údajů v souladu s článkem 8, –vypracování nezbytných opatření umožňujících interoperabilitu v souladu s článkem 9, –poskytování podpory členským státům a Komisi v souladu s článkem 12. ·Konkrétní úkoly související s novými systémy (k těmto úkolům je nutné přijmout příslušné legislativní nástroje) Článek 5a se týká úkolů souvisejících se systémem vstupu/výstupu, který Komise navrhla dne 6. dubna 2016 a v současnosti je projednáván spolunormotvůrci. Článek 5b se týká úkolů souvisejících se systémem EU pro cestovní informace a povolení. Předpokládá se, že návrh o ETIAS přijatý dne 16. listopadu 2016 bude přijat na podzim 2017. Článek 5d se týká úkolů souvisejících s automatizovaným systémem pro registraci a sledování a přidělovacím mechanismem pro žádosti o mezinárodní ochranu (dublinský přidělovací systém). Návrh přepracovaného znění dublinského nařízení přijatý dne 4. května 2016 je v současnosti projednáván spolunormotvůrci. Článek 5e se týká úkolů souvisejících s centralizovaným systémem pro zjišťování členských států, jež mají informace o odsouzeních státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti, za účelem doplnění a podpory Evropského informačního systému rejstříků trestů (systém ECRIS-TCN). Návrh systému ECRIS-TCN byl přijat dne 29. června 2017.

·Přenesení úkolů Komise souvisejících s komunikační infrastrukturou SIS a VIS na agenturu. Článek 7 je přizpůsoben tak, aby odrážel přenesení úkolů Komise, jež souvisejí s komunikační infrastrukturou mezi ústředním systémem a jednotným národním rozhraním v každém členském státě, která umožňuje připojení ústředních systémů SIS a VIS k vnitrostátní infrastruktuře v členských státech, na agenturu. Vyjasní též, že k tomuto přenesení nedojde u systémů používajících síť EuroDomain (v současnosti pouze Eurodac), což je zabezpečená telekomunikační infrastruktura poskytovaná sítí TESTA-ng (Transevropské služby pro telematiku mezi správními orgány), kterou provozuje a financuje Komise, a na agenturu eu-LISA proto v blízké budoucnosti nebudou přeneseny žádné smluvní úkoly ani rozpočet. ·Zajištění kvality údajů Článek 8 ukládá agentuře úkol vytvořit automatizované mechanismy pro kontrolu kvality údajů a společné ukazatele kvality údajů a vyvinout centrální úložiště pro účely podávání zpráv a statistiky, budou-li pro to přijaty konkrétní legislativní změny stávajících nástrojů pro jednotlivé systémy a/nebo zvláštní ustanovení v nových nástrojích. ·Vypracování nezbytných opatření umožňujících interoperabilitu Článek 9 svěřuje agentuře úkol vypracovat nezbytná opatření umožňující interoperabilitu systémů, v případě potřeby s výhradou přijetí příslušných legislativních nástrojů. ·Rozšíření úkolů agentury eu-LISA v oblasti výzkumu Článek 10 rozšiřuje mandát agentury, pokud jde o výzkum. Ukládá agentuře zejména úkol provádět části rámcového programu pro výzkum a inovace, které se týkají informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. ·Rozšíření pilotních projektů Článek 11 rozšiřuje rozsah pilotních projektů, které lze svěřit agentuře eu-LISA. Komise může prostřednictvím pověřovací dohody svěřit agentuře úkoly plnění rozpočtu pro ověření koncepce, které jsou financovány v rámci nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz stanoveného nařízením (EU) č. 515/2014. Agentura může rovněž po rozhodnutí správní rady plánovat a provádět testovací činností související se záležitostmi, na které se vztahuje toto nařízení a legislativní nástroje upravující vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů řízených agenturou. ·Poskytování podpory členským státům a Komisi Článek 12 stanoví, že agentura může na požádání poskytovat členským státům poradenství, pokud jde o připojení vnitrostátních systémů k ústředním systémům, a podporu ad hoc členským státům. Agentura může rovněž na požádání poskytovat Komisi poradenství a/nebo podporu v technických otázkách souvisejících se stávajícími nebo novými systémy, a to i prostřednictvím studií a testování. Článek 12 dále stanoví, že skupina alespoň šesti členských států, které se dobrovolně rozhodly pro centralizované řešení, může agentuře uložit, aby vyvinula, řídila a/nebo hostovala společný informační systém a pomohla jim při provádění technických aspektů povinností vyplývajících z právních předpisů EU týkajících se decentralizovaných informačních systémech v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a to po předchozím schválení Komisí a v návaznosti na rozhodnutí správní rady. Členské státy v takovém případě svěří agentuře výše uvedené úkoly prostřednictvím pověřovací dohody, která bude obsahovat podmínky pro pověření a stanoví výpočet všech příslušných nákladů a způsob fakturace. ·Rozšíření možného využití zálohového místa pro aktivní provoz systémů Článek 13 stanoví možnost využit zálohové místo v Sankt Johann im Pongau pro souběžný aktivní provoz rozsáhlých informačních systémů provozovaných agenturou pod podmínkou, že agentura je rovněž schopna zajistit jejich provoz v případě selhání systému. Veškeré další podrobnosti použití zálohy každého systému budou stanoveny ve zvláštních legislativních nástrojích pro jednotlivé systémy. ·Další úkoly správní rady Článek 15 vyjasňuje, které úkoly lze uložit správní radě, aby mimo jiné odrážely její povinnost určovat celkové zaměření činnosti agentury. Článek 15 byl doplněn tak, aby byla jeho ustanovení sladěna se společným přístupem, který je přiložen ke společnému prohlášení Evropského parlamentu, Rady Evropské unie a Evropské komise o decentralizovaných agenturách ze dne 19. července 2012. Je rovněž změněn s cílem včlenit novou povinnost správní rady přijímat do konce srpna každého roku průběžnou zprávu o pokroku při provádění naplánovaných činností, která bude zahrnovat prvních šest měsíců téhož roku; zohlednit vývoj v souvislosti s novým finančním nařízením a rámcovým finančním nařízením a zohlednit nové úkoly, které pro správní radu vyplývají z toho, že jí byly svěřeny další systémy. ·Změny týkající se správní rady Článek 18 prodlužuje mandát předsedy správní rady ze dvou let na čtyři roky, který může být v souladu se společným přístupem jedenkrát obnoven. Článek 19 byl doplněn o možnost, aby se určité agentury EU účastnily zasedání správní rady, pokud je na pořadu jednání otázka týkající se nového systému, ke kterému mají přístup jako koncoví uživatelé podle příslušných legislativních nástrojů, jakmile budou přijaty.

·Změny týkající se úkolů a mandátu výkonného ředitele Článek 21 objasňuje úkoly výkonného ředitele, tak aby zohledňoval jeho odpovědnost za správní řízení agentury a za plnění povinností uložených agentuře. Článek 21 se doplňuje v souladu se společným přístupem a s cílem zohlednit nové úkoly vyplývající z přijetí legislativních nástrojů, jež svěřují agentuře nové systémy. Byla zrušena povinnost výkonného ředitele předkládat správní radě návrh rámců pro hodnocení. Článek 22 stanoví, že mandát výkonného ředitele lze v souladu se společným přístupem prodloužit o dobu nepřesahující pět let, a nikoli až o tři roky, jak je tomu v současnosti. ·Změny týkající se poradních skupin (budou-li přijaty příslušné legislativní nástroje) Článek 23 stanoví zřízení poradních skupin, jež předpokládají příslušné legislativní návrhy pro EES, ETIAS a pro systém ECRIS-TCN. ·Požadavek na předchozí schválení bezpečnostních pravidel Komisí na základě legislativních nástrojů Komise Článek 33 zavádí povinnost, aby bezpečnostní předpisy agentury na ochranu utajovaných skutečností a neutajovaných citlivých skutečností, založené na pravidlech Komise, byly správní radou přijímány po schválení Komisí ·Změna článku týkajícího se hodnocení Článek 35 se mění tak, že vyjasňuje, že Komise posoudí práci agentury a o zjištěních tohoto hodnocení podá zprávu Evropskému parlamentu, Radě a správní radě. Hodnocení se uskuteční každých pět let, a nikoli každé čtyři roky, jak je tomu nyní, aby bylo uvedeno do souladu se společným přístupem k decentralizovaným agenturám. ·Vložení ustanovení o spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie Článek 37 stanoví pravidla pro spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, zejména těmi, jež byly zřízeny v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. ·Sladění ustanovení o rozpočtu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 Články 39 až 42 jsou uvedeny do souladu s ustanoveními nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 o rámcovém finančním řízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, zohledněnými ve finančních předpisech agentury. ·Vložení ustanovení o předcházení střetům zájmů Článek 43 stanoví povinnost, aby agentura přijala vnitřní pravidla k zamezení střetu zájmů. ·Kapitola VI se týká změn jiných nástrojů Unie V článcích 46 a 47 se navrhují změny právních nástrojů pro SIS II s cílem zohlednit přenesení úkolů Komise, jež souvisejí s komunikační infrastrukturou, na agenturu. Tato změna není nutná ve vztahu k nařízení o VIS, jelikož návrh o EES stanoví změnu čl. 26 odst. 2 nařízení o VIS v tom smyslu, že řídící orgán (agentury) po uplynutí šesti měsíců od vstupu nařízení o VIP v platnost odpovídá za úkoly Komise související s komunikační infrastrukturou. Pokud jde o Eudodac, není zapotřebí žádná změna, jelikož komunikační infrastrukturu Eurodacu pokrývá síť EuroDomain provozovaná a financovaná Komisí, a proto na agenturu eu-LISA nebudou v blízké budoucnosti přeneseny žádné smluvní úkoly ani rozpočet. Pokud bude spolunormotvůrci přijat legislativní nástroj, bude infrastrukturu EuroDomain používat také systém ECRIS-TCN, a za plnění rozpočtu, pořizování a obnovu a za smluvní záležitosti komunikační infrastruktury ECRIS-TCM bude proto odpovídat Komise. Po přijetí tohoto návrhu by memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva mělo být změněno prostřednictvím dohody mezi Komisí a agenturou eu-LISA tak, aby odráželo výše uvedené změny právních nástrojů pro jednotlivé systémy týkající se komunikační infrastruktury.





2017/0145 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o Evropské agentuře pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a o změně nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a zrušení nařízení (EU) č. 1077/2011 EVROPSKÝ PARLAMENT a RADA, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem (), vzhledem k těmto důvodům: (1)Schengenský informační systém (SIS) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán. (2)Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán. (3)Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000. Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 stanovilo nezbytná prováděcí pravidla. Tyto nástroje byly s účinností ode dne 20. července 2015 zrušeny a nahrazeny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013. (4)Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva byla zřízena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 s cílem zajistit provozní řízení SIS, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a to v závislosti na přijetí samostatných legislativních nástrojů. Nařízení (EU) č. 1077/2011 bylo změněno nařízením (EU) č. 603/2013 s cílem zohlednit změny zavedené v Eurodacu. (5)Bylo nutné, aby řídící orgán byl právně, administrativně a finančně samostatný, a proto byl zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, sídlo agentury bylo zřízeno v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS a VIS a přípravou na jejich provozní řízení byly prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy bylo, také v souladu s umístěním systémů SIS a VIS, o němž bylo rozhodnuto v rámci příslušných legislativních návrhů, umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být i nadále prováděny úkoly spojené s provozním řízením Eurodacu a zřízeno zálohové místo pro Eurodac. Ve Štrasburku by měl také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj, v Sankt Johann im Pongau by se mělo nacházet zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání. Aby se zvýšila možnost případného využití zálohového místa, mělo by být toto místo rovněž schopné provozovat systémy souběžně v aktivním režimu pod podmínkou, že bude i nadále schopné zajistit jejich provoz v případě selhání systémů. Od převzetí svých povinností dne 1. prosince 2012 agentura převzala i úkoly svěřené řídícímu orgánu v souvislosti s VIS nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím Rady 2008/633/SVV. Úkoly svěřené řídícímu orgánu v souvislosti se SIS II nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV převzala v dubnu 2013 po uvedení systému do provozu a úkoly svěřené Komisi v souvislosti s Eurodacem podle nařízení (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 převzala v červnu 2013. První hodnocení práce agentury založené na nezávislém externím hodnocení a provedené v letech 2015–2016 dospělo k závěru, že agentura eu-LISA účinně zajišťuje provozní řízení rozsáhlých informačních systémů a jiné úkoly, které jí byly svěřeny, ale že jsou také nutné některé změny ve zřizovacím nařízení, např. přenést na agenturu úkoly týkající se komunikační infrastruktury, které si ponechávala Komise. V návaznosti na externí hodnocení Komise vzala v úvahu vývoj politik a právní a faktický vývoj a navrhla, zejména ve své zprávě o fungování Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA), že mandát agentury by měl být rozšířen, aby mohla plnit úkoly vyplývající z přijetí návrhů, jimiž spolunormotvůrci svěří agentuře nové systémy, úkoly uvedené ve sdělení Komise o silnějších a inteligentnějších informačních systémech pro ochranu hranic a bezpečnost ze dne 6. dubna 2016, v závěrečné zprávě expertní komise na vysoké úrovni ze dne 11. května 2017 a v sedmé zprávě Komise o pokroku na cestě k účinné a skutečné bezpečnostní unii ze dne 16. května 2017, což v případě potřeby předpokládá přijetí příslušných legislativních nástrojů. Agentuře by zejména měl být uložen vývoj evropského portálu pro vyhledávání, sdílené služby pro porovnávání biometrických údajů a společného úložiště údajů o totožnosti, a to v závislosti na přijetí příslušného legislativního nástroje pro interoperabilitu. Jakákoli opatření prováděná v oblasti interoperability by se v příslušných případech měla řídit sdělením Komise Evropský rámec interoperability – Strategie provádění. (6)Výše uvedená zpráva Komise dospěla rovněž k závěru, že by měl být rozšířen mandát agentury, aby mohla poskytovat členským státům poradenství, pokud jde o připojení vnitrostátních systémů k ústředním systémům, a pomoc/podporu ad hoc podle potřeby, jakož i poskytovat pomoc/podporu útvarům Komise v technických otázkách týkajících se nových systémů. (7)[Agentuře by proto měla být svěřena příprava, vývoj a provozní řízení systému vstupu/výstupu, zřízeného nařízením XX/XX ze dne XX [, kterým se zřizuje systém vstupu/výstupu (EES) pro registraci údajů o vstupu a výstupu a údajů o odepření vstupu, pokud jde o státní příslušníky třetích zemí překračující vnější hranice členských států Evropské unie, kterým se stanoví podmínky přístupu do systému EES pro účely vymáhání práva a kterým se mění nařízení (ES) č. 767/2008 a nařízení (EU) č. 1077/2011].] (8){[Mělo by jí být svěřeno provozní řízení sítě DubliNet, samostatného bezpečného elektronického nástroje zřízeného podle článku 18 nařízení Komise (ES) č. 1560/2003, v souvislosti s nařízením XX/XX ze dne XX o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování [nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, za účelem identifikace neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti a o žádostech orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (přepracované znění)]. (9)[Měla by jí být svěřena příprava, vývoj a provozní řízení evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS) zřízeného nařízením XX/XX [ze dne XX, kterým se zřizuje evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 a (EU) 2016/1624].

(10)[Měla by jí být svěřena příprava, vývoj a provozní řízení automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/20XX [, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)]. (11)[Měla by jí být rovněž svěřena příprava, vývoj a provozní řízení centralizovaného systému pro vymezení členských států, jež disponují informacemi o trestné činnosti státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti, zřízeného nařízením XX/XX [ze dne XX, kterým se zřizuje centralizovaný systém pro vymezení členských států, jež disponují informacemi o trestné činnosti státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti (TCN), s cílem doplnit a podpořit Evropský informační systém rejstříků trestů (ECRIS) a kterým se mění nařízení (EU) č. 1077/2011 (systém ECRIS-TCN)] a údržba referenčního provedení systému ECRIS podle uvedeného nařízení]. (12)Agentura by měla zůstat touž právnickou osobou s úplnou kontinuitou všech činností a postupů. (13)Ústřední funkcí agentury by i nadále mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS, VIS a Eurodacu, [EES], [sítě DubliNet], [ETIAS], [automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu] a [systému ECRIS-TCN], a bude-li přijato rozhodnutí v tom smyslu, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře. Není již odůvodněné, aby si Komise ponechala některé úkoly týkající se komunikační infrastruktury systémů, a proto by tyto úkoly měly být přeneseny na agenturu, aby se zlepšila soudržnost jejího řízení. U těch systémů, které používají síť EuroDomain, zabezpečenou komunikační infrastrukturu poskytovanou sítí TESTA-ng (Transevropské služby nové generace pro telematiku mezi správními orgány), což je projekt v podobě síťové služby na základě článku 3 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES, by si však úkoly týkající se plnění rozpočtu, pořizování a obnovy a smluvních záležitostí měla ponechat Komise. (14)Kromě toho by agentura měla i nadále vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS, VIS a Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které jí budou v budoucnu svěřeny. (15)Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a samostatnými legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů. (16)Měl by být rozšířen mandát agentury, pokud jde o výzkum, aby se zvýšila její schopnost aktivněji navrhovat příslušné a potřebné technické změny informačních systémů, za něž odpovídá. Agentura by mohla nejen sledovat výzkumné činnosti související s provozním řízením systémů, jež řídí, ale i přispívat k jejich provádění. Informace o takovém sledování by mohla pravidelně zasílat Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů. (17)Agentura by měla v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 zodpovídat za provádění pilotních projektů. Komise kromě toho může v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 svěřit agentuře úkoly plnění rozpočtu pro ověření koncepce, které jsou financovány v rámci nástroje pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 515/2014. Agentura může rovněž plánovat a provádět testovací činnosti týkající se záležitostí, na které se výlučně vztahuje toto nařízení a legislativní nástroje upravující vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů řízených agenturou. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací. (18)Agentura by měla poskytovat členským státům poradenství v souvislosti s propojením vnitrostátních systémů s ústředními systémy. (19)Agentura by rovněž měla členským státům poskytovat podporu ad hoc, pokud to vyžadují mimořádné potřeby související s bezpečnosti nebo migrací. Zejména v případě, že členský stát na konkrétních úsecích svých vnějších hranic čelí zvláštním a nepřiměřeným migračním výzvám, jež spočívají ve velkých, dovnitř směřujících migračních tocích, měl by se moci spolehnout na zvýšenou operativní a technickou posilu. Tuto podporu by měly poskytovat v oblastech hotspotů podpůrné týmy pro řízení migrace tvořené odborníky z příslušných agentur Unie. Pokud by v této souvislosti byla nutná podpora agentury eu-LISA, pokud jde o otázky týkající se rozsáhlých informačních systémů, jež řídí, žádost o podporu by měla agentuře zaslatKomise. (20)Agentura by také měla, je-li to zapotřebí, podporovat útvary Komise v technických otázkách souvisejících se stávajícími nebo novými systémy, zejména při přípravě nových návrhů týkajících se rozsáhlých informačních systémů, jež mají být agentuře svěřeny. (21)Mělo by být rovněž možné pověřit agenturu vývojem, řízením a/nebo hostováním společného informačního systému pro skupinu členských států, které se dobrovolně rozhodnou pro centralizované řešení, jež jim pomůže splnit technické aspekty povinností vyplývajících z právních předpisů Unie o decentralizovaných rozsáhlých informačních systémech v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. To by mělo vyžadovat předchozí schválení Komise a rozhodnutí správní rady a mělo by být zohledněno v pověřovací dohodě mezi dotčenými členskými státy a agenturou a financováno z příspěvků účtovaným příslušným členským státům, které pokryjí veškeré náklady. (22)Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměly být dotčeny zvláštní předpisy platné pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů. (23)V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů použitelných na agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury. Agentura by měla být řízena a provozována při zohlednění zásad společného přístupu k decentralizovaným agenturám Unie, který dne 19. července 2012 přijaly Evropský parlament, Rada a Komise. (24)Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV [nebo na základě nařízení XX ze dne XX o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce v trestních věcech, o změně nařízení (EU) č. 515/2014 a o zrušení nařízení (ES) č. 1986/2006, rozhodnutí Rady 2007/533/SVV a rozhodnutí Komise 2010/261/EU}] právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Evropská pohraniční a pobřežní stráž, která má na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1624 a nařízení XXX [o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech] právo přístupu k SIS a právo vyhledávání v SIS, by měla mít status pozorovatele ve správní radě v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním nařízení (EU) 2016/1624 nebo nařízení XXX ze dne XXX [o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému (SIS) v oblasti policejní spolupráce a justiční spolupráce v trestních věcech]. Europol, Eurojust a Evropská pohraniční a pobřežní stráž by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS zřízené tímto nařízením. (25)Pokud jde o VIS, Europol by měl mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV. Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS zřízené tímto nařízením. (26)Pokud jde o Eurodac, Europol by měl mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu otázky týkající se uplatňování nařízení (EU) č. 603/2013 [nebo nařízení XX ze dne XX o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států}] za účelem identifikace neoprávněně pobývajícího státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti a o žádostech orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (přepracované znění)}; Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro Eurodac. (27)[Pokud jde o EES, Europol by měl mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky související s nařízením XX/XXXX [, kterým se zřizuje systém EES].] (28)[Pokud jde o ETIAS, Europol by měl mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky související s nařízením XX/XXXX [, kterým se zřizuje ETIAS].] Také Evropská pohraniční a pobřežní stráž by měla mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky týkající se systému ETIAS v souvislosti s uplatňováním nařízení XX/XX, kterým se zřizuje ETIAS. Europol a Evropská pohraniční a pobřežní stráž by měly mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro [EES-[ETIAS]. (29)[Pokud jde o automatizovaný systém pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedený v článku 44 nařízení (EU) …/… [, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států], Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu (EASO) by měl mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky související s tímto systémem.]

(30)[Pokud jde o systém ECRIS-TCN, Eurojust, Europol [a Úřad evropského veřejného žalobce] by měly mít status pozorovatele na zasedáních správní rady, která mají na pořadu jednání otázky související s nařízením XX/XXXX [, kterým se zřizuje systém ECRIS-TCN]}. Eurojust, Europol a [a Úřad evropského veřejného žalobce] by měly mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro systém ECRIS-TCN]. (31)Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. (32)Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu č. 22 o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. (33)Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení. Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr. (34)Za účelem plnění svého poslání a v míře nezbytné pro plnění úkolů by agentuře mělo být umožněno spolupracovat s orgány, institucemi a dalšími subjekty Unie, zejména těmi, jež působí v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení a legislativní nástroje upravující vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů řízených agenturou, a to v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s právem a politikou Unie a v rámci jejich příslušných pravomocí. Tato pracovní ujednání by měla být předem schválena Komisí. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by agentura případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení. (35)Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací. (36)Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení (ES) č. 45/2001 [nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady XX/2018 o ochraně osobních údajů v orgánech a institucích Unie]. Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora ochrany údajů, jenž vydal stanovisko dne XX XX. (37)V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001. Agentura by měla být ohledně svých činností co nejtransparentnější, aniž by však ohrozila dosažení cíle svých operací. Měla by zveřejňovat informace o veškeré své činnosti. Měla by rovněž zajistit, aby o její činnosti byly rychle informovány veřejnost a všechny zúčastněné strany. (38)V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv. (39)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 by se mělo vztahovat na agenturu, která by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). (40)S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance (včetně výkonného ředitele agentury) měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie („služební řád“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie („pracovní řád ostatních zaměstnanců“), stanovené v nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost. (41)Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením. (42)Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1271/2013 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. (43)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. (44)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS], navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo v jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení v rozsahu, v jakém se týká Eurodacu. [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)]. [V rozsahu, v jakém se toto nařízení týká ECRIS-TCN, se Dánsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU neúčastní přijímání tohoto nařízení a není pro ně závazné ani použitelné.] (45)V rozsahu, v jakém se ustanovení tohoto nařízení týkají SIS ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, se Spojené království tohoto nařízení účastní v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. V rozsahu, v jakém se tato ustanovení týkají SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a VIS, [EES] [a ETIAS,] jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, může Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis požádat předsedu Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Dále pak v rozsahu, v jakém se ustanovení tohoto nařízení týkají Eurodacu [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], Spojené království může oznámit předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a uplatňování tohoto nařízení v souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (Protokol o postavení Spojeného království a Irska). V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají systému ECRIS-TCN, v souladu s články 1 a 2 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Spojené království neúčastní přijímání tohoto nařízení a není pro ně závazné ani použitelné. V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 může Spojené království oznámit, že se chce zúčastnit přijímání tohoto nařízení. Vzhledem k tomu, že Spojené království dne 29. března 2017 oznámilo svůj záměr vystoupit z Unie, přestanou být Smlouvy v souladu s článkem 50 Smlouvy o Evropské unii pro Spojené království použitelné dnem vstupu dohody o vystoupení v platnost, nebo nedojde-li k tomu, dva roky po oznámení, nerozhodne-li Evropská rada po dohodě se Spojeným královstvím o prodloužení této lhůty. V důsledku toho, a aniž je dotčeno jakékoli ustanovení dohody o vystoupení, tento výše uvedený popis účasti Spojeného království na návrhu platí pouze do doby, než Spojené království přestane být členským státem. (46)V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, se Irsko účastní tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu č. 19 o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají SIS ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a VIS, [s EES] [a s ETIAS,] rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis. Irsko může požádat předsedu Rady o povolení účasti na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis.

Dále pak v rozsahu, v jakém se ustanovení tohoto nařízení týkají Eurodacu [a automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedeného v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], může Irsko oznámit předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a uplatňování tohoto nařízení v souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“). V rozsahu, v jakém se ustanovení nařízení týkají systému ECRIS-TCN, v souladu s články 1 a 2 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a není pro ně závazné ani použitelné. V souladu s článkem 3 a čl. 4a odst. 1 Protokolu č. 21 může Irsko oznámit, že se chce účastnit přijímání tohoto nařízení. (47)Co se týče Islandu a Norska, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS,] ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, jež patří do oblasti uvedené v čl. 1 písm. A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování této dohody. Pokud jde o Eurodac [a automatizovaný systém pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedený v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], toto nařízení představuje nové opatření ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku. Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právním řádu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání. (48)Co se týče Švýcarska, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týká SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS,] ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES. Pokud jde o Eurodac [a automatizovaný systém pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedený v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], toto nařízení představuje nové opatření týkající se Eurodacu ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku. Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání. (49)Co se týče Lichtenštejnska, rozvíjí toto nařízení v rozsahu, v jakém se týkají SIS II a VIS, [EES] [a ETIAS,] ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU. Pokud jde o Eurodac [a automatizovaný systém pro registraci a sledování a přidělovací mechanismus pro žádosti o mezinárodní ochranu uvedený v článku 44 nařízení (EU) XX/XX, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění)], toto nařízení představuje nové opatření ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku. Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I

PŘEDMĚT Článek 1

Předmět 1.Toto nařízení se týká Agentury Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“), která byla zřízena nařízením (EU) č. 1077/2011. 2.Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému (SIS), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu. 3.[Agentura odpovídá za přípravu, vývoj a/nebo provozní řízení [systému vstupu/výstupu (EES)], [sítě DubliNet], [evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS)], [automatizovaného systému pro registraci a sledování a přidělovacího mechanismu pro žádosti o mezinárodní ochranu] a [systému ECRIS-TCN a referenčního provedení systému ECRIS]. 4.Agenturu lze pověřit přípravou, vývojem a/nebo provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, než které jsou uvedeny v odstavcích 2 a 3, včetně stávajících systémů, pouze pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, s přihlédnutím k případnému vývoji v oblasti výzkumu ve smyslu článku 10 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů a ověření koncepce ve smyslu článku 11 tohoto nařízení. 5.Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací nebo poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ. 6.Agentura rovněž odpovídá za tyto úkoly: –zajištění kvality údajů v souladu s článkem 8, –vypracování nezbytných opatření umožňujících interoperabilitu v souladu s článkem 9, –provádění výzkumných činností v souladu s článkem 10, –provádění pilotních projektů, ověření koncepce a testovacích činností v souladu