CS Úřední věstník Evropské unie C 204/1

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost jednotného trhu – působit globálně

(2008/C 204/01)

Dne 27. září 2007 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Budoucnost jednotného trhu – působit globálně.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. února 2008. Zpravodajem byl pan CASSIDY.

Na 443. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. března 2008 (jednání dne 12. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 39 hlasy pro, 9 hlasů bylo proti a 12 členů se zdrželo hlasování.

1. Exekutivní shrnutí závěrů a doporučení

1.1 EHSV zřídil Středisko pro sledování jednotného trhu za účelem monitorování pokroku v dokončování jednotného trhu a během posledních let předložil několik průzkumných stanovisek, která si vyžádaly jiné instituce (Rada, Komise a Parlament) a předsednictví EU (1). Posledním z nich bylo stanovisko vypracované v reakci na zprávu Komise o pokroku v přezkumu jednotného trhu (2). K tomuto tématu dosud EHSV předložil navíc několik stanovisek z vlastní iniciativy.

1.2 Toto stanovisko z vlastní iniciativy je správně načasované: Evropská rada na svém zasedání ve dnech 18. a 19. října 2007 totiž rozhodla o tom, že EU bude v mezinárodním měřítku udávat tempo v oblasti regulace a otevírání trhu. Pokud EU naváže na svůj model rozvoje, který spájí udržitelný růst, sociální spravedlnost a zájem o životní prostředí, může globalizaci usměrňovat. Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost je lepší reakcí na globalizaci než ústup k protekcionismu.

1.3 Zaměstnavatelé a odborové svazy se shodují na tom, že flexikurita (3) sjednaná sociálními partnery může zajistit oboustranně výhodné podmínky pro podniky i jejich pracovníky. Představuje tedy vhodný rámec modernizace evropských trhů práce, který zahrnuje pracovní právo, efektivní systémy celoživotního učení a zajištěnou a lepší sociální ochranu. Efektivní sociální dialog (zejména formou kolektivního vyjednávání) navíc přispěje k hladkému fungování trhů práce.

1.4 EHSV bere na vědomí sdělení Komise V evropském zájmu je uspět ve věku globalizace (4), jež předložila na neformálním zasedání Evropské rady v Lisabonu.

1.5 Většina občanů EU považuje úspěch jednotného trhu v tolika vnitřních činnostech EU za samozřejmý. Jednotný trh však ještě nebyl završen, ale činnost směřující k jeho dokončení stále probíhá, jak uvedl komisař McCreevy (5). Kromě potřeby dokončit jednotný trh se od EU nyní vyžaduje, aby čelila výzvám globalizace a podporovala zásady volného trhu, na kterých je založena, tj. prostředí nenarušené hospodářské soutěže, ve kterém protekcionismus nemá místo.

1.6 Součástí obecného poslání EU je vytvořit harmonizované normy a umožnit volný pohyb kapitálu, zboží, služeb a osob. To znamená, že třetí země, které chtějí obchodovat v EU, nebudou moci obcházet pravidla vnitřního trhu, ať už se týkají ochrany spotřebitele, technických norem, pracovních podmínek či respektování životního prostředí.

1.7 Důležitou součástí globalizačních výzev je úloha Světové obchodní organizace WTO a Mezinárodní organizace práce a vzrůstající vzájemná závislost světových finančních trhů, již podtrhla finanční a burzovní krize v druhé polovině roku 2007.

1.8 Evropský jednotný trh není sám o sobě postačující. EU musí obchodovat a rozvíjet vztahy se zbytkem světa. Musí si také zachovat svoji konkurenceschopnost, ze které mají prospěch pracovníci, zaměstnanci a všichni občané. Lisabonská strategie byla vypracována za účelem dosáhnout tohoto cíle a učinit z EU konkurenceschopnější ekonomiku v celosvětovém měřítku. Samotná EU musí zabezpečit odstranění zbývajících vnitřních překážek.

1.9 Úmyslem tohoto stanoviska z vlastní iniciativy je pobídnout EU k tomu, aby se postavila globalizaci a využila příležitostí z ní plynoucích. Hospodářský úspěch Evropy se nezakládá na protekcionismu, ale na čtyřech svobodách, na kterých bylo vybudováno původní Evropské hospodářské společenství. (EU musí ještě zrušit některá ze svých omezení obchodu.)

1.10 Měla by být taktéž obezřetná a nechytnout se do pasti spočívající v dotaci výroby biopaliv, jako v případě USA. Pokud tyto dotace neomezí v rámci WTO, nebudou ničím jiným než plýtváním a nevyhnutelně povedou k růstu cen potravin a k hladomoru v rozvojových a zaostalých částech světa (6).

1.11 EHSV nabádá Komisi a členské státy, aby stejně jako on vzaly na vědomí doporučení sociálních partnerů uvedená v jejich společné revizi a analýze klíčových výzev, před kterými evropské trhy práce stojí (7).

1.12 EHSV vítá sdělení Komise neformální Evropské radě v Lisabonu (8). Podporuje především čtyři strategie schválené tehdy jak pro Unii, tak pro členské státy: výzkum, vývoj a inovace, správné podnikatelské prostředí, investice do lidí a energetika a změna klimatu. Ve všech čtyřech oblastech je však nutné prohloubit reformní program, má-li se vyjít vstříc skutečnému potenciálu růstu a zaměstnanosti.

1.13 EHSV vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že sociální partneři budou blíže zapojeni do navrhování a provádění politických opatření týkajících se flexikurity na vnitrostátní úrovni.

1.14 Podniky a zaměstnanci v EU nesmějí být znevýhodněni oproti svým konkurentům z třetích zemí jen proto, že EU by chtěla být nositelem norem pro pokročilé environmentální praktiky.

1.15 Řešením je, aby EU neústupným a vytrvalým způsobem jednotně prosazovala svoje mínění v mezinárodních jednáních o globálním oteplování a aby byl vyvinut tlak na země neplnící závazky.

2. Uspět ve věku globalizace – hlavní prvky

2.1 Sdělení Komise určené pro říjnové setkání hlav států a předsedů vlád navázalo na jejich neformální setkání uspořádané v říjnu 2005 v Hampton Court, na němž byly projednány výzvy globalizace v oblastech jako například inovace, energetika, přistěhovalectví, vzdělávání a demografie. V roce 2007 byla uzavřena dohoda, jež si klade za cíl získat pro Evropu vedoucí postavení v celosvětové snaze o řešení klimatické změny a zavést evropskou politiku pro zabezpečení udržitelných dodávek energie za konkurenční ceny, tj. v podstatě postavit Evropu na práh třetí průmyslové revoluce.

2.2 Povědomí veřejnosti o globalizaci, jejích přínosech a s ní spojených obtížích vzrostlo. Někteří ji vítají, jiní se jí obávají: globalizace zpochybňuje některé poválečné hypotézy o světovém hospodářství (např. dominantní postavení USA) a o tom, jak mohou vlády pomoci svým občanům přijímat změnu. Globalizace je pro EU jak příležitostí, tak výzvou.

2.3 Během padesáti let evropské integrace se hospodářský vývoj členských států vzájemně provázal tak, jako nikdy předtím, čímž se dosáhlo nevídaného společenského pokroku. Cílem dalšího vývoje by mělo být umožnit EU stanout v čele měnících se trendů globálního hospodářství a vytvořit mezinárodní normy založené na hodnotách EU.

2.4 Měnová unie a úspěch eura jsou a i nadále budou katalyzátorem hlubší integrace trhu a posílení vnitřního trhu. Prostředí s nízkou inflací, nízkými úrokovými sazbami, levnými a transparentními transakcemi a hlubší finanční integrací vede k přeshraničnímu obchodu a investování v EU a pomáhá evropským společnostem čelit konkurentům z celého světa. Externě poskytuje euro ochranu před současnými výkyvy na finančních trzích a jeho síla zmírňuje některé dopady zvyšování cen na světových trzích potravin a energie zapříčiněného zejména vysokou poptávkou ze strany nově se objevujících gigantů. Síla eura však musí odrážet hospodářské základy. Rychlé zhodnocování eura na trzích, podepřené příliš vysokou referenční sazbou ECB je vázáno na měnové politiky spojené s konkurenční devalvací v jiných částech světa, což představuje nebezpečí pro prosperitu EU. Pro evropské podniky, které produkují v eurech a prodávají za dolary, to znamená veliké znevýhodnění, čímž vzniká riziko přesunu výroby.

3. Vnější rozměr jednotného trhu

3.1 Liberalizace obchodu

Světová obchodní organizace je nejdůležitější hybnou silou liberalizace mezinárodního obchodu. Úspěšné kolo jednání v Dohá by umožnilo otevřít trhy pro vývoz EU ve více než stovce zemí celého světa. Pomalý postup vyjednávání je velkým zklamáním. Kromě dohod ve WTO se rozšířily i bilaterální obchodní dohody. Společnosti a jejich zaměstnanci naléhavě potřebují získat nový přístup k rychle rostoucím trhům v hlavních obchodních partnerských zemích. Strategie EU směřující k uzavření dohod o volném obchodu s Koreou, zeměmi ASEAN a Indií představuje pozitivní krok tímto směrem. Tyto dohody musejí být co nejširší a nejambicióznější a musejí se týkat zboží (včetně necelních překážek), služeb, investic, práv duševního vlastnictví, usnadnění obchodu, politiky hospodářské soutěže, environmentálních norem a norem ILO. Za úvahu stojí také zahrnutí modelu SOLVIT do těchto dohod.

3.2 Kromě přímých dohod o volném obchodu vidí EHSV jiné inovační způsoby řešení problémů objevujících se v praxi v bilaterálním kontextu. Stačí přemýšlet o diskusích v Transatlantické hospodářské radě, jež byla založena po summitu EU-USA, který se konal 30. dubna. První zasedání rady dne 9. listopadu učinilo dobrý první krok k řešení problémů toho, jak zlepšit obchodní a investiční podmínky v hospodářsky největší partnerské zemi EU. Otázky, které jsou v rovnováze, nemusí nutně zajímat jiné obchodní bloky, proto mají význam tyto bilaterální úmluvy. (Tvrdí se, že od dubna učinily obě strany značný pokrok v odstraňování překážek obchodu a investování a v odlehčování regulační zátěže.) Okruhy a oblasti dohody se týkají: — přijatelných účetních standardů v USA (Generally Accepted Accounting Principles, GAAP) tam, kde byly finanční výkazy EU vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví přijaty u společností z EU s povolením obchodovat na burzách cenných papírů v USA; — zlepšování záruk a zjednodušování v oblasti obchodu – plán na dosažení vzájemného uznání programů obchodního partnerství EU a USA v roce 2009 bude plněn v několika klíčových fázích orientovaných na výkon; — odlehčování zátěže spojené se zaváděním nových léčiv na vzácně se vyskytující choroby dohodou o společné formě žádostí o označení léků na vzácné choroby; — činnosti EU související s návrhem právního předpisu, který umožní pacientům přístup k informacím o schválených léčivech; — Komise navrhla, aby EU i nadále umožňovala dovoz výrobků označených jak americkými imperiálními, tak metrickými měrnými jednotkami, aby se snížily náklady transatlantického obchodu; — do příštího zasedání Rady projedná Occupational Safety and Health Administration (OSHA) (Úřad pro bezpečnost a zdraví při práci) Spojených států se svými protějšky na Komisi EU pokrok dosažený při usnadňování obchodu s elektrickými výrobky pokud jde o posouzení shody v oblasti bezpečnosti a stanoví oblasti, ve kterých by mohlo dojít k pokroku příští rok; — Federal Communications Commission (FCC) Spojených států provede revizi výrobků podléhajících povinnému testování třetí stranou, jehož účelem je poskytnout dodavatelům prohlášení o shodě pro výrobky, které vyhovují odpovídajícím normám; — existuje dialog o regulaci na finančních trzích, prostřednictvím něhož se stanovují způsoby a oblasti vzájemného uznávání co se týče obchodu s cennými papíry a další postupy usnadňování přeshraničního obchodu s finančními službami. Činnost je teprve v začátcích a summity EU-USA budou společně se zainteresovanými stranami určovat další priority.

3.3 Evropská unie by navíc měla posílit a prohloubit hospodářskou spolupráci se sousedními zeměmi, např. Ukrajinou, a s Ruskem. Vstup Ruska do WTO, společná hospodářská zóna EU-Rusko a nová rámcová smlouva mezi EU a Ruskem jsou důležitými milníky na cestě k opravdu strategickému hospodářskému partnerství. Posílená spolupráce by měla připravit půdu pro budoucí jednání o společném hospodářském prostoru a podpořila by volný pohyb zboží a služeb, kapitálu a osob, znalostí a technologie.

3.3.1 Vstupem do WTO se mohou širší otázky strategického hospodářského partnerství řešit pouze částečně, a proto by EU a Rusko měly vybudovat (tam, kde je to možné) svoje budoucí hospodářské vztahy na strukturách WTO+ a vytvořit společný hospodářský prostor pro širší Evropu. To vyžaduje silnější závazek ze strany EU i Ruska řešit mnohem širší a hlubší škálu otázek, než ty, co se vyskytují v tradičních dohodách o volném obchodu.

3.3.2 Dohoda mezi EU a Ruskem by měla mimo jiné zahrnovat společná opatření pro nakládání s přeshraničními investicemi, odstranění cel a necelních překážek, sblížení předpisů, vzájemné uznání posouzení standardů a shody, usnadnění obchodu a celních otázek, spolupráci a hospodářskou soutěž, liberalizaci služeb, zadávání veřejných zakázek, sanitární a fytosanitární předpisy, ochranu práv k duševnímu vlastnictví, řešení sporů a používání mezinárodních účetních standardů. Příklady otázek zahrnutých do tak rozsáhlé dohody lze nalézt například v dohodách o Evropském hospodářském prostoru.

3.4 Výzkum a vývoj a inovace

Úspěšné fungování jednotného trhu je také předpokladem rozvoje evropské inovační kapacity. Opravdový jednotný trh vyvolává velký pákový efekt a je příležitostí pro inovační zboží, výrobky a služby. Na evropské úrovni je třeba koordinovat úsilí v oblasti výzkumu a vývoje mezi MSP a velkými podniky, výzkumnými ústavy, vysokými školami a novým Evropským institutem pro inovace a technologii. Bude tak upevněna celková síla evropského průmyslu tím, že do jejich výrobků bude zahrnuta vyšší úroveň technologie. Společným cílem je zabránit přesunu investic v EU a zvýšit konkurenceschopnost průmyslu produkcí výrobků a poskytováním služeb s vyšší přidanou hodnotou na celosvětové úrovni.

3.5 Díky globalizaci probíhají změny ještě rychleji – mění se tempo vývoje technologií, myšlení, způsobu práce i života. EHSV soustavně podporuje tyto cíle a věří, že pokud se Evropě podaří uvolnit svůj inovační a tvůrčí potenciál, může ovlivňovat směr změny ve světě s důrazem na evropské hodnoty a evropskou kulturní rozmanitost.

3.6 Ochrana duševního vlastnictví

Evropské úsilí v oblasti inovací je třeba podpořit vhodnými podmínkami pro ochranu výsledného duševního vlastnictví, které vyžaduje značné finanční i lidské investice. Mezi jinými iniciativami je žádoucí (a fakticky opožděné) vytvořit jednotnou unijní ochranu prostřednictvím patentu Společenství (9). Úspěch v této oblasti se promítne do tržní výhody u výrobků EU na světovém trhu.

Klíčovým úkolem je navíc zásadním způsobem posílit práva duševního vlastnictví a účinně bojovat proti padělání a pirátství. Základní podmínkou zůstává dokončení právního rámce EU. Pro řešení tohoto problému v celosvětovém měřítku je také nezbytná větší mezinárodní spolupráce. Bilaterální dialog o duševním vlastnictví, který vede Evropská komise s Čínou, Ruskem a jinými regiony, je užitečným nástrojem řešení tohoto problému, ale musí přinést konkrétní výsledky. Pozitivním krokem správným směrem je také nově navržená Obchodní dohoda proti padělání.

3.7 Pracovní podmínky

To nejmenší, co může EU udělat, aby evropskému průmyslu zajistila spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v celosvětovém měřítku, je zajistit, aby jiné země respektovaly minimální pracovní standardy MOP a další mezinárodní úmluvy týkající se práv jednotlivce, svobody sdružování, práva organizovat se, práva na kolektivní vyjednávání, práva na rovné zacházení a zrušení dětské a nucené práce.

3.8 Dohled nad trhem s dováženými výrobky

Nedávno zveřejněné zprávy o dovážených výrobcích nesplňujících kritéria kvality a škodlivých lidskému zdraví vyzdvihly neexistenci účinné kontroly trhu v EU. To je další příklad toho, jak nespravedlivé podmínky obchodu dále zkreslují úroveň konkurenceschopnosti podniků v EU. Posílení dohledu členských států nad trhem by mělo zajistit, aby standardy kvality uváděné zahraničními výrobci byly prověřeny a spravedlivě vyrovnány se standardy výrobců v EU, čímž dojde k ochraně spotřebitelů před nebezpečnými výrobky nesplňujícími kritéria kvality.

3.9 Zabezpečení dodávek energie – společná vnější energetická politika EU

V důsledku nedávného vývoje událostí v energetice je nutné, aby členské státy EU uzavíraly spojenectví a vypracovaly strategickou energetickou politiku, již podpoří bilaterální dohody mezi EU a jinými zeměmi, které je třeba uzavřít, aby v rámci sektoru průmyslu v EU bylo možné plánovat další investice. Tato politika také pomůže chránit životní úroveň spotřebitelů v EU. Členské státy EU budou muset zvyšovat dodávky energie vyrobené z alternativních zdrojů (např. obnovitelných nebo jaderných (10) zdrojů) a snížit svoji závislost dodávkách zemního plynu a ropy z Ruska a Blízkého východu (11). EHSV vyzývá Komisi, aby zaručila, že nedávno zveřejněný balíček týkající se energie a klimatu (12) zajistí předvídatelnost, vyloučí negativní ekonomické dopady, především na konkurenceschopnost energeticky náročných odvětví v EU, podpoří rozvoj hlavních evropských trhů v této oblasti a podnítí ekologické inovace.

3.10 Environmentální otázky

Podniky a zaměstnanci v EU nesmějí být znevýhodněni oproti svým konkurentům z třetích zemí jen proto, že EU by chtěla být nositelem norem pro pokročilé environmentální praktiky. Strategie, jejíž cílem je to, aby EU předstihla jiné země v dosažení vysokých environmentálních standardů nemá z ekonomického hlediska smysl, a to ze tří důvodů:

1. Samotná EU nemůže zvrátit globální oteplování a konečný efekt opatření EU bude jistě neutralizován, pokud jiné země neučiní kroky na kontrolu využívání energie a omezování emisí.

2. EU by se měla vyvarovat vytváření nerovnováhy konkurenceschopnosti výrobců zboží v EU, kteří by vzhledem k vyšší ekologické dani museli zvýšit svoje provozní náklady, čímž by se v celosvětovém měřítku snížila jejich konkurenceschopnost. To by navíc vedlo k přesměrování investic, které by mohly mít strategický význam pro jednotný trh EU.

3. EHSV neuznává argument, že vyšší environmentální standardy vyvolávají větší poptávku po výzkumu v oblasti výrobků šetrných k životnímu prostředí. Než budou tyto výrobky zkoumány a uvedeny na trh uplyne nutně dlouhá doba. Výrobci zboží náročného na spotřebu energie v EU by mezitím mohli být vytlačeni z trhu nekalou konkurencí výrobců ze zemí, které nepřijímají opatření na omezení emisí s takovým nadšením.

3.10.1 Řešením je, aby EU neústupným a vytrvalým způsobem jednotně prosazovala svoje mínění v mezinárodních jednáních o globálním oteplování a aby byl vyvinut tlak na země neplnící závazky. Pokud se EU rozhodne pokračovat samostatně ve zvyšování určitých vyšších environmentálních standardů, měla by zvážit zavedení hraničních opatření podle WTO u výrobků pocházejících ze zemí, které jsou známy jako těžcí hříšníci z hlediska škod na životním prostředí, aby evropští výrobci neprovozovali svoji činnost v konkurenční nevýhodě.

3.10.2 Otevřený celosvětový obchodní režim je v zájmu EU. Dříve Evropská unie potřebovala chránit své občany, zájmy i hodnoty. Dne však protekcionismus nemůže být řešením. Jelikož je EU v čele světového obchodu a investic, skýtá naše otevřenost prostor pro snížení nákladových vstupů v průmyslu a snížení cen pro spotřebitele a také stimul k hospodářské soutěži pro podniky a nové investice. Pro EU je rovněž důležité využít svého vlivu při mezinárodních jednáních, a usilovat tak o otevřenost u druhých: z politického hlediska lze otevřenost udržet pouze tehdy, pokud ostatní strany oplácejí stejnou, pozitivní měrou.

3.10.3 Komise musí zajistit, aby byly třetí země vůči vývozcům a investorům z EU úměrně otevřené a také aby existovala základní pravidla, jež by nesnižovala naši schopnost chránit své zájmy a zachovat vysokou úroveň ochrany zdraví, sociální ochrany, bezpečnosti a ochrany životního prostředí a spotřebitele.

4. Větší zaměstnatelnost a investice do lidských zdrojů – vytváření více lepších pracovních míst

4.1 V důsledku globalizace i technologické změny vzniká riziko nárůstu nerovností, v jejichž důsledku se prohlubuje propast mezi kvalifikovanými a nekvalifikovanými pracovníky a mezi bohatými a chudými zeměmi. Tuto situaci lze nejlépe řešit tak, že se jednotlivcům i zemím pomůže přizpůsobit se zlepšením kvality a dostupnosti vzdělání a odborné přípravy pro všechny věkové skupiny.

4.2 EHSV a sociální partneři uvedli své názory k tomu, jak by měla být uzpůsobeny flexikurita, aby pomohla lidem lépe zvládat změny zaměstnání v době stále rychlejších hospodářských změn

4.3 Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (13) přijala dne 5. prosince obecné zásady flexikurity, čímž byla připravena půda pro zahrnutí flexikurity do národních programů reforem jednotlivých členských států a její následné provádění v úzké spolupráci se sociálními partnery daného státu.

4.4 EHSV by uvítal, kdyby byly věnována větší pozornost aktivním politikám na podporu začleňování a na zajištění rovných příležitostí pro skupiny, které se setkávají s diskriminací na trhu práce, tj. osoby starší 50 let, ženy, etnické menšiny a osoby, které ukončí školní docházku s nedostatečnou kvalifikací.

5. Nestabilita na světových finančních trzích

5.1 EU v současnosti pociťuje dopady globální finanční a burzovní krize. Měnová unie a pohotová reakce ECB na otřes sehrály kladnou úlohu. Za prvé, ECB vložila velké množství hotovosti na peněžní trhy, čímž přispěla ke zmírnění krize důvěry v bankovní sektor a omezila riziko značného zpřísnění úvěrových podmínek pro společnosti a domácnosti. Za druhé, při neexistenci měnových rizik a při nízkém rizikovém pojistném v jednotlivých zemích mohly slabší ekonomiky EU z otřesů na finančních trzích vyváznout relativně nezasažené.

5.2 Otřesy na světových finančních trzích a oslabení amerického dolaru ovlivňují Evropu, včetně zřetelného posilování eura způsobeného udržováním příliš vysoké referenční sazby ECB a měnovými politikami spojenými s konkurenční devalvaci v jiných částech světa, což bude mít nepříznivé důsledky pro ekonomiku EU a její střednědobé perspektivy.

5.3 Nejnovější vývoj na světových finančních trzích ukazuje na potřebu posílit finanční pravidla, zlepšit koordinaci a komunikaci mezi monitorovacími orgány a centrálními bankami a zvýšit transparentnost a zlepšit výkaznictví.

V Bruselu dne 12. března 2008. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Úř. věst. C 24, 31.1.2006, zpravodaj: pan Retureau (na žádost britského předsednictví).

(2) Úř. věst. C 93, 27.4.2007, zpravodaj pan Cassidy.

(3) Úř. věst. C 256, 27.10.2007, zpravodaj pan Janson.

Předběžná zpráva expertní skupiny pro flexikuritu, 20. dubna 2007: „Flexikurita je politická strategie záměrné současné podpory flexibility trhů práce, pracovních organizací a pracovních vztahů na jedné straně a jistoty (jistoty zaměstnání a sociální jistoty) na straně druhé. Základním principem, na kterém je strategie flexikurity založena, je, že flexibilita a jistota by neměly být považovány za protiklady, ale že se mohou vzájemně podporovat. Podněcování flexibilních trhů práce a zajišťování vysoké jistoty bude účinné pouze pokud pracovníkům bude nabídnut způsob, jak se přizpůsobit změně, vstoupit do pracovního poměru, zůstat na trhu práce a činit pokroky v pracovním životě. Koncepce flexikurity klade proto silný důraz na aktivní politiky trhu práce a motivaci k celoživotnímu učení a vzdělávání, ale také na silné systém sociálního zabezpečení poskytující podporu příjmů a umožňující lidem kombinovat práci s pečovatelstvím. To by mělo také přispět k rovným příležitostem a rovnosti žen a mužů.“

(4) KOM (2007) 581 v konečném znění ze dne 3.10.2007.

(5) Viz balíček k přezkumu jednotného trhu, který Komise přijala v listopadu 2007 (KOM(2007) 724 v konečném znění).

(6) Úř. věst. C 44, 16.2.2008, zpravodaj: pan Iozia.

(7) Sociální partneři: ETUC/CES, CEEP, UEAPME a BUSINESSEUROPE. Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners (Klíčové výzvy, kterým čelí evropské trhy práce: společná analýza evropských sociálních partnerů), říjen 2007.

(8) Viz pozn. pod čarou č. 8.

(9) Další informace o činnosti GŘ pro podniky a průmysl v oblasti lepší ochrany duševního vlastnictví viz http://ec.europa.eu/enterprise/library/ee_online/art34_en.htm.

(10) Některé země prohlásily, že jsou proti jakékoli formě jaderné energie a nepovolují výstavbu jaderných elektráren na svém území. Dováží však velké množství energie vyrobené v jaderných elektrárnách, např. Itálie.

(11) Úř. věst. C 318, 23.12.2006, zpravodajka: paní Sirkeinen.

(12) Komise zahájila „akci“ v oblasti klimatu a energie dne 23. ledna 2007. Viz http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/index_en.htm.

(13) Tisková zpráva Rady 16139/07, odkaz: http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/07/st16/st16139.cs07.pdf.