Souhrnný přehled

Posouzení dopadů týkající se revize systému EU pro obchodování s emisemi v oblasti letectví

A. Potřeba opatření

V čem spočívá problém a proč se jedná o problém na úrovni EU?

Tato iniciativa se zabývá třemi problémy. Zaprvé musí být v souladu se Zelenou dohodou zajištěno, aby letectví přispívalo k novému cíli snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a k cíli klimatické neutrality do roku 2050. Zadruhé by měl být systém EU ETS popřípadě upraven, pokud jde o program kompenzace a snižování emisí oxidu uhličitého v mezinárodním civilním letectví organizace ICAO („CORSIA“), aby byl v souladu se závazkem EU týkajícím se celohospodářského snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030. A konečně by mělo být omezeno přidělování povolenek v oblasti letectví, aby se zvýšila účinnost signálu o ceně uhlíku a odstranila se narušení trhu.

Čeho by mělo být dosaženo?

Cílem je revidovat systém ETS v oblasti letectví nákladově efektivním a soudržným způsobem v souladu se zvýšeným klimatickým cílem, a přitom zohlednit potřebu spravedlivého přechodu a potřebu, aby k úsilí EU v oblasti klimatu přispěla všechna odvětví.

Jakou přidanou hodnotu budou mít tato opatření na úrovni EU (subsidiarita)?

Změna klimatu je přeshraničním problémem. Jako trh s uhlíkem stimuluje systém EU ETS snižování emisí především nákladově nejefektivnějšími řešeními, a to napříč činnostmi a zeměmi, na které se vztahuje, čímž díky svému rozsahu dosahuje vyšší účinnosti. Zavedení podobného opatření na vnitrostátní úrovni by vedlo k menším, roztříštěným trhům s uhlíkem, riziku narušení hospodářské soutěže a pravděpodobně k vyšším celkovým nákladům na snížení emisí. Vzhledem k tomu, že letecká doprava se uskutečňuje převážně mezi zeměmi, jsou nadnárodní opatření při řešení emisí z letectví účinnější a zároveň zajišťují rovné zacházení prostřednictvím práva Unie.

B. Řešení

Prostřednictvím kterých možností lze cílů dosáhnout? Je některá možnost upřednostňována? Pokud ne, proč?

Klíčovým prvkem je posílení stávajícího systému ETS za účelem zvýšení jeho ambicí v souladu s cílem čistého snížení alespoň o 55 % do roku 2030 a zajištění, aby k dosažení tohoto cíle přispělo letectví. Možnosti provádění programu CORSIA se případně liší v rozsahu, v jakém bude stávající systém EU ETS zachován, omezen nebo rozšířen. Upřednostňovanou možností (C3CLEAN) je zachovat stávající systém EU ETS (lety v rámci EHP, včetně letů odlétajících do Švýcarska a do Spojeného království) a použít kompenzační přístupy programu CORSIA pro lety, na které se v současné době systém EU ETS nevztahuje (lety do/z jiných třetích zemí, které se programu účastní), přičemž kompenzační jednotky by měly pocházet ze zemí Pařížské dohody, které provádějí program CORSIA, a mělo by být vyloučeno dvojí započítávání. Tato možnost kombinuje pokračování účinného a prokázaného evropského politického nástroje, který stimuluje snižování emisí a zároveň vysílá konstruktivní mezinárodní signál, že EU chce, aby emisní program CORSIA uspěl a přinesl smysluplné snižování emisí. Možnosti pro zvýšení draženého podílu při přidělování leteckých povolenek se liší tempem růstu. Upřednostňovanou možností je okamžité úplné dražení od vstupu změny v platnost.

Jaké jsou názory jednotlivých zúčastněných stran? Kdo podporuje kterou možnost?

V rámci veřejné konzultace 91 % respondentů souhlasí s tím, že by mělo letecké odvětví na opatření v oblasti klimatu přispívat více. 88 % respondentů se domnívá, že tržní opatření mohou být v boji proti emisím z letectví v souladu s klimatickými cíli účinná. 82 % respondentů v rámci veřejné konzultace souhlasilo, že by tržní nástroje měly být kombinovány s dalšími politikami, jako je podpora inovativních leteckých technologií, provozní zlepšení, zdanění a výroba a používání udržitelných leteckých paliv. Zúčastněné strany měly na možnosti provádění programu CORSIA smíšené názory. Pokud jde o zvýšení draženého podílu, upřednostňovaly zúčastněné strany co nejrychlejší ukončení, přičemž zachování současného stavu považovaly za nejméně upřednostňovanou možnost. Velká většina zúčastněných stran se domnívala, že zvýšení draženého podílu by zvýšilo náklady na létání, přičemž většina také souhlasila s tím, že toto opatření by přispělo ke zmírnění změny klimatu.

C. Dopady upřednostňované možnosti

Jaké jsou výhody upřednostňované možnosti (případně hlavních možností, není-li žádná upřednostněna)?

Cenové pobídky jsou zásadní, pokud jde o stimulaci ke snižování emisí a uplatňování zásady „znečišťovatel platí“. Pobídky v rámci systému EU ETS při tom mají pozitivní výsledky a jsou řádově vyšší než pobídka související s kompenzacemi programu CORSIA. Upřednostňovaná možnost tedy lépe přispívá k cíli EU v oblasti snižování emisí a současně zachovává domácí snižování emisí.

Jaké jsou náklady na upřednostňovanou možnost (případně na hlavní možnosti, není-li žádná upřednostněna)?

Zvýšení draženého podílu zvýší leteckým společnostem uhlíkové náklady. Vzhledem k tomu, že schopnost přenášet náklady v letectví je relativně vysoká, bude to mít za následek zvýšení cen letenek. Dopad tohoto zvýšení na spotřebitele je hodnocen jako minimální.

Jaké budou dopady na malé a střední podniky a na konkurenceschopnost?

K narušení hospodářské soutěže by došlo, pokud by politiky na trasách neplatily stejně a pokud by nebyly stejně uplatňovány. Prosazování bylo pro dosavadní úspěch systému EU ETS klíčové. Upřednostňovaná možnost uplatňuje systém EU ETS jednotně na všechny letecké společnosti létající na stejné trase, a proto nevytváří přímá narušení. Existuje riziko, že letecké společnosti, které mají vyšší podíl letů na trasách s vysokými uhlíkovými náklady, budou ovlivněny více než letecké společnosti létající na trasách s nižšími uhlíkovými náklady. Tento dopad na odvětví je však hodnocen jako minimální. Malé a střední podniky nejsou zvolenou upřednostňovanou možností významně dotčeny.

Očekávají se významné dopady na vnitrostátní rozpočty a správní orgány?

V rámci stávajícího systému ETS připadá většina příjmů z dražeb na členské státy, a proto jsou dopady na vnitrostátní rozpočty kladné. Upřednostňované možnosti přispívají nejvíce k vytváření příjmů v rámci EU. Rozsah, v jakém je tomu tak u dodatečných příjmů plynoucích ze zvýšeného draženého podílu, závisí na míře využití příjmů pro vlastní zdroje EU.

Pokud jde o stávající systém EU ETS, neexistují žádné další administrativní dopady na vnitrostátní správní orgány. Dopady spojené s prováděním programu CORSIA by mohly být omezeny použitím stejných infrastruktur.

Očekávají se jiné významné dopady?

Upřednostňovaná možnost zachová domácí cíle a zároveň vyšle konstruktivní mezinárodní signál, že EU chce, aby globální systém emisí uspěl a přinesl smysluplné snížení emisí. To je v souladu s jejími vysokými cíli v oblasti klimatu a podporou mnohostranných klimatických opatření prostřednictvím Pařížské dohody a dalších organizací OSN. Aby program CORSIA fungoval a byl účinný, musí se ho zúčastnit všichni strategičtí partneři a zajistit jeho vnitrostátní provádění. EU bude i nadále podporovat úsilí, mnohostranné v organizaci ICAO a dvoustranné se strategickými partnery, s cílem stimulovat účast a vnitrostátní provádění, jakož i usilovat o to, aby program CORSIA dosáhl přinejmenším své původní cílové úrovně a byl dále posílen a předešlo se jakémukoli zpětnému posunu u příležitosti prvního přezkumu naplánovaného na rok 2022.

Proporcionalita?

Hlavní možnosti politiky jsou úměrné tomu, co je nezbytné k dosažení cíle snížení emisí alespoň o 55 %. Činí tak způsobem, který je z hlediska nákladů co nejhospodárnější.

D. Návazná opatření

Kdy bude tato politika přezkoumána?