EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 17.1.2023 COM(2023) 32 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Využívání talentů v evropských regionech































































SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Využívání talentů v evropských regionech 1.Úvod V našich společnostech a ekonomikách dochází k výrazným demografickým změnám. Populace v EU obecně stárne a porodnost se od 60. let 20. století neustále snižuje. Několik regionů v EU se potýká s problémem intenzivního odlivu mladých a kvalifikovaných pracovních sil. Kombinace těchto demografických trendů vede k poklesu počtu obyvatel v produktivním věku. Po poklesu o 3,5 milionu osob mezi lety 2015 a 2020 se očekává, že v příštích letech a desetiletích se počet obyvatel EU v produktivním věku bude dále snižovat a do roku 2050 dojde k jeho snížení o dalších 35 milionů osob. Tento problém se týká většiny členských států, ale některé regiony jsou zasaženy více než jiné. Souběžně s narušením způsobeným pandemií COVID-19 totiž regiony, které jsou často již znevýhodněné, utrpí další ránu, když přijdou o své nejlepší a nejschopnější pracovníky, kteří odcházejí hledat štěstí jinam, a zároveň se jim nedaří přilákat pracovníky z jiných regionů. Pokud se tato situace nebude řešit, vyvolá nové územní rozdíly, které se budou prohlubovat s tím, jak budou regiony stárnout a zaostávat, pokud jde o počet pracovních sil a jejich kvalifikaci. Změna demografické situace v Evropě bude brzdit odolnost a konkurenceschopnost EU jako celku a ohrozí soudržnost. Děje se tak v kontextu silného celosvětového úsilí o získávání talentů a na pozadí dalších strukturálních přeměn, jako je přechod na klimaticky neutrální a odolné hospodářství a technologické změny, které mohou rozdíly mezi regiony rovněž prohlubovat. Úbytek pracovní síly je tedy současně demografickým, hospodářským i společenským jevem. V některých regionech jsou problémy, které z této situace vyplývají, ještě prohloubeny nízkým a stagnujícím podílem osob s terciárním vzděláním. Tato skutečnost snižuje schopnost regionů řešit hospodářské důsledky úbytku pracovní síly. Týká se to zejména venkovských oblastí, ale okrajové regiony, nejvzdálenější regiony a regiony procházející průmyslovou transformací jsou rovněž postiženy vylidňováním, odchodem zejména mladších a kvalifikovaných pracovníků do bohatších regionů a problémy s podporou, udržením a získáváním talentovaných lidí. Toto sdělení se zaměřuje na regiony, které čelí řadě souvisejících problémů, a to: prudkému úbytku obyvatelstva v produktivním věku v kombinaci s nízkým a stagnujícím podílem osob s terciárním vzděláním, a také na regiony, které zažívají výrazný odchod mladých lidí. Tyto regiony se ocitají v pasti rozvoje talentů, nebo jim hrozí, že se do ní dostanou. Stárnutí a úbytek obyvatelstva v produktivním věku, stejně jako nedostatečná hospodářská dynamika vedou k úbytku vysoce kvalifikovaných a mladých pracovníků. Kromě toho se tyto regiony potýkají s významnými socioekonomickými problémy, jako jsou nedostatečné možnosti hospodářské diverzifikace, přílišná závislost na upadajících odvětvích a nízká inovační kapacita. To úzce souvisí s nedostatečně výkonnými trhy práce, nižší mírou vzdělávání dospělých, horšími sociálními výsledky a omezenějším přístupem k základním službám. Taková kombinace problémů omezuje schopnost těchto regionů budovat udržitelná, konkurenceschopná hospodářství založená na znalostech. Prohloubení územních rozdílů v důsledku zmíněných pastí rozvoje talentů by mohlo vést k tomu, že se stále více lidí a komunit bude cítit opomíjeno, což by mohlo dále posilovat současné trendy politické nespokojenosti. To by oslabilo důvěru v naše demokratické hodnoty a snížilo podporu veřejnosti vůči reformám, včetně těch, které souvisejí se zelenou a digitální transformací. Aby se předešlo riziku prohlubující se pasti rozvoje talentů, je nezbytné zvýšit jak poptávku po talentovaných lidech, zejména podněcováním dynamičtějších a rozmanitějších ekonomických příležitostí, tak i nabídku talentovaných lidí. To si žádá soubor investic a reforem, které budou mimo jiné podpořeny novou generací programů politiky soudržnosti a plány pro oživení a odolnost. Politická reakce by měla zahrnovat komplexní soubor opatření vypracovaných a prováděných prostřednictvím místně orientovaných přístupů, přizpůsobených místním podmínkám, řízených politikou soudržnosti a doplněných odvětvovými strategiemi. Dotčené regiony by měly rovněž zlepšit podnikatelské prostředí a kvalitu života, aby byly pro život a práci přitažlivějšími místy. Tato opatření mohou pomoci vychovávat talenty potřebné pro zdejší hospodářský rozvoj, který je čím dál více závislý na znalostech a inovacích, a tedy na vysoce kvalifikovaných lidech. Současně bude při prosazování potřebných reforem, zejména na trhu práce nebo ve vzdělávacím systému, hrát významnou roli evropský semestr, který bude stimulovat rozvoj talentů. Toto sdělení je prvním důležitým výstupem Evropského roku dovedností, jak jej navrhla Komise, jehož cílem je dále podporovat změnu kvalifikace a prohlubování dovedností a zajistit, aby během souběžné zelené a digitální transformace a hospodářského oživení nikdo nezůstal opomenut. Zásadní význam v tomto úsilí bude mít územní rozměr, neboť znevýhodněné a odlehlé regiony, včetně těch nejvzdálenějších, čelí naléhavějším výzvám. Toto sdělení nastiňuje cílená opatření na podporu, udržení a získávání talentů za účelem přeměny všech regionů na dynamické lokality podporující jejich rozvoj. Taková opatření vyžadují především zapojení vnitrostátní a regionální úrovně, přičemž je třeba vycházet z hlavních regionálních aktiv, jako jsou malá a střední města, univerzity, instituce odborného vzdělávání a přípravy (OVT), poskytovatelé vzdělávání dospělých, výzkumná zařízení, jakož i společnosti a klastry malých podniků, které mohou zajistit dlouhodobý regionální rozvoj. Tyto cíle jsou rovněž v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030. Opatření navrhovaná v tomto sdělení budou podpořena zvláštním mechanismem EU na podporu navrhování a provádění cílených regionálních a územních strategií, které vycházejí z konkrétních podmínek a předností regionů, a ambiciózním prováděním evropského pilíře sociálních práv a dlouhodobé vize pro venkovské oblasti EU spolu se záměrem přizpůsobit jejich využívání demografickým trendům, které se v EU projevují. 2.Mnohé regiony EU nejsou dostatečně vybaveny k tomu, aby využily potenciál talentů potřebný pro svůj rozvoj 2.1V mnoha regionech EU dochází ke zrychlenému poklesu počtu obyvatel v produktivním věku a tyto regiony zaostávají v rozvoji a získávání a/nebo udržení kvalifikovaných pracovníků Úbytek obyvatelstva v produktivním věku je rozsáhlý a více než polovina obyvatelstva EU žije v regionech, kde dochází k jeho snižování, přičemž v některých regionech se tento úbytek navíc prolíná s dalšími strukturálními problémy. V porovnání s průměrem EU je v některých regionech výrazně nižší podíl osob s terciárním vzděláním, přičemž u mladých dospělých (ve věku 20–24 let) je pravděpodobnost, že se budou účastnit terciárního vzdělávání, podstatně nižší. Navíc zatímco na úrovni EU podíl osob s terciárním vzděláním ve věkové skupině 25–64 let roste, neboť osoby v mladších věkových skupinách jsou vzdělanější než osoby starší, v těchto regionech tento podíl narůstá pomaleji a předpokládá se, že tento trend bude pokračovat. S klesajícím nebo stagnujícím podílem pracovníků s terciárním vzděláním se těmto regionům nepodaří kompenzovat úbytek pracovní síly vysoce kvalifikovanými pracovníky. Pokud se tato situace nebude řešit, budou se prohlubovat rozdíly v podílu talentů a v ekonomické úrovni ve srovnání s dynamičtějšími regiony EU. Regiony, které se potýkají s pastí rozvoje talentů, vykazují rovněž vyšší podíl osob, které předčasně ukončují vzdělávání a odbornou přípravu. Míra mladých lidí, kteří nejsou ani zaměstnaní, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), je v těchto regionech výrazně vyšší (19 % oproti průměru EU, který činí 13 %). Příliš mnoho mladých lidí v těchto regionech nedokončí vyšší sekundární vzdělání a jejich pracovní vyhlídky jsou špatné.

Účast dospělých na vzdělávání je výrazně nižší v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů (podíl 5,6 % oproti průměru EU ve výši 10 %): stále méně osob si doplňuje své dovednosti nebo si osvojuje nové dovednosti, včetně těch, které jsou potřebné pro souběžnou transformaci, což s sebou nese riziko vyššího nesouladu s rychle se vyvíjejícími potřebami trhu práce. V rámci členských států se situace v oblasti vzdělávání dospělých značně liší, přičemž v městských oblastech je míra vzdělávání mnohem vyšší než ve venkovských oblastech. V těchto regionech je také nižší fyzická dostupnost vzdělávací infrastruktury. Ačkoli se v každém z těchto regionů nachází jedna nebo více univerzit, ve srovnání s ostatními regiony žije ve vzdálenosti kratší než 45 minut jízdy autem od nejbližší univerzity mnohem méně lidí. V rámci členských států existují velké rozdíly, zejména mezi regiony hlavních měst a ostatními regiony, a někdy i územní rozdíly v rámci regionů. Ve většině členských států přitahuje mnoho mladých lidí region hlavního města se svými univerzitami, koncentrací vysoce kvalifikovaných pracovních míst, ekonomickými příležitostmi, dynamickými kulturními a sociálními vyhlídkami. Ti se sem stěhují za studiem nebo za prací krátce po ukončení svých studií. Je možné, že ve vyšším věku se z regionu hlavního města odstěhují. Tato cirkulace talentů je oboustranně prospěšná, ale může fungovat pouze tehdy, pokud jsou všechny regiony k získávání talentů stejně dobře vybaveny. 2.2Regionům, které se potýkají s odchodem mladých talentů, hrozí, že se dostanou do pasti rozvoje talentů K dynamice a atraktivitě regionu může významně přispět terciární vzdělávání. Stejně důležité je však na jedné straně vytvářet ekonomické příležitosti, aby se do regionů talentovaní jedinci stěhovali a zůstávali v nich, a na druhé straně sladit nabídku pracovních sil se současnými a budoucími potřebami trhu. Nedostatek profesních vyhlídek může mladé lidi odradit od toho, aby investovali do terciárního vzdělávání, a vést některé z nich k tomu, aby hledali profesní příležitosti jinde. Míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–34 let) v regionech, které se nacházejí v rozvojové pasti nebo jimž taková past hrozí, je 14,6 %, což je výrazně více než v EU (11,1 %). Kromě toho odchod mladých lidí sice přináší nové příležitosti pro jednotlivce, ale stejně tak může vést k vytvoření dalšího napětí na trhu práce a k prohloubení nedostatku pracovních míst v některých odvětvích. Na mobilitu lidí mají vliv různé faktory: pracovní příležitosti, mzdy, pracovní podmínky, rovné příležitosti, lokalita a služby dostupné v blízkém okolí a důvěra v instituce. V tomto ohledu jsou mzdy, příjmy a hospodářský rozvoj v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů, podstatně nižší než ve zbytku EU (s odměnou na zaměstnance na úrovni 82 % průměru EU). Nižší je také kvalita institucí, neboť evropský index kvality veřejné správy těchto regionů se v současnosti pohybuje pouze okolo 60 % průměru EU. Bez ucelené strategie na podporu talentů a vytváření nových příležitostí k rozvoji by se regiony postižené vysokou mírou odchodu mladých lidí mohly dostat do podobné strukturální situace jako regiony, které se potýkají s pomalým, ale zrychlujícím se poklesem počtu obyvatel v produktivním věku a stagnujícím podílem absolventů terciárního vzdělávání. 2.3Regiony, které se ocitly v pasti rozvoje talentů nebo jim hrozí, že se do ní dostanou Past rozvoje talentů má více rozměrů a představuje významné riziko pro dlouhodobou prosperitu regionů. Na mapě je zvýrazněno 46 regionů (červeně), které se nacházejí v pasti rozvoje talentů. Tyto regiony čelí v letech 2015 až 2020 zrychlujícímu se úbytku obyvatel v produktivním věku a nízkému a stagnujícímu počtu osob s terciárním vzděláním. Do této skupiny regionů spadá 16 % obyvatelstva EU. Většina těchto regionů je méně rozvinutá a jejich průměrný HDP na obyvatele dosahuje 64 % průměru EU. Tato skupina regionů má ve srovnání se zbytkem EU více venkovských oblastí, ve kterých žije 31 % obyvatel, zatímco v EU je to v průměru 21 %. Mapa rovněž vymezuje druhou skupinu 36 regionů (žlutě), kterým hrozí, že se v budoucnu ocitnou v pasti rozvoje talentů, neboť jsou silně postiženy odchodem obyvatel ve věku 15–39 let (pokles o více než –2 na tisíc obyvatel oproti průměru EU, který činí 5,3 na tisíc obyvatel). Do této skupiny spadá 13 % obyvatelstva EU. Společně tyto dvě kategorie regionů představují 30 % obyvatelstva EU. Kombinací různých výše uvedených faktorů v těchto regionech vzniká sestupná spirála, která brzdí a zpomaluje dlouhodobý růst. Pro přerušení tohoto začarovaného kruhu a vytvoření silnější hospodářské dynamiky je proto nezbytná komplexní strategie v oblasti zdrojů a pobídek. 3.Zvyšování poptávky po talentech a nabídky talentů s cílem vyhnout se rozvojovým pastem Aby se regiony neocitly v pasti rozvoje talentů, musí najít způsoby, jak stimulovat nabídku talentů i poptávku po nich a jak obojí současně přizpůsobit měnícím se potřebám svých ekonomik. K tomu je zapotřebí řešit nedostatky na trhu práce, v systémech vzdělávání, odborné přípravy a vzdělávání dospělých, zlepšovat inovace a fungování veřejné správy, rozvíjet podnikatelské prostředí a zvyšovat úroveň služeb a přístup k těmto službám. Všechny regiony a území EU, které se potýkají s poklesem počtu obyvatel v produktivním věku a chtějí zvýšit svou atraktivitu a lépe rozvíjet, získávat a udržet talentované lidi, budou moci využít novou zvláštní iniciativu EU: mechanismus podpory talentů. Regiony, které se nacházejí v pasti rozvoje talentů nebo jim taková past hrozí, budou navíc v rámci některých složek tohoto mechanismu moci využívat zvláštní podporu (viz bod 3.5). 3.1Využití rozvoje talentů s podporou místně orientovaných politik

3.1.1Podpora hospodářského oživení a lepšího přístupu ke službám Pro oživení regionů je nutná diverzifikace jejich hospodářské struktury společně s lepší dostupností služeb v rámci místně orientovaných strategií. Politika soudržnosti EU coby katalyzátor místně orientovaných politik poskytuje těmto regionům v součinnosti s dimenzí rozvoje venkova v rámci společné zemědělské politiky integrovaný strategický rámec pro plánování dlouhodobých investic, a to pomocí účinné správy a zapojení místních aktérů. Vzhledem k demografickým rozdílům na nižší než vnitrostátní úrovni je pro úspěch těchto strategií zásadní zapojení regionálních a místních orgánů do definování a provádění priorit financování v rámci programů soudržnosti na období 2021–2027. Tyto místně orientované strategie na podporu hospodářského oživení regionů, které se potýkají s pastí rozvoje talentů, mohou rovněž pomoci řešit problematiku rychlé průmyslové transformace vyvolané cíli zmírnění změny klimatu. Bez hospodářské dynamiky a správných potřebných dovedností, které by do těchto regionů přilákaly činnosti s vysokým potenciálem, se nepodaří plně využít možností růstu a přínosů, které pro rozvoj těchto regionů plynou ze zelené a digitální transformace. Vzhledem k tomu, že tyto transformace vyžadují inovace a nové technologie a že pracovníci přizpůsobují své dovednosti a mění zaměstnání nebo profese, bude obzvláště důležité zachovat si kvalitní úroveň potřebných dovedností a možnosti odborné přípravy. Jednotlivé pilíře mechanismu pro spravedlivou transformaci, které doplňují další nástroje politiky soudržnosti, podporují rozvoj a provádění komplexních strategií v postižených územích, umožňují diverzifikaci jejich hospodářské struktury, prohlubování dovedností a změnu kvalifikace jejich pracovní síly, a tím stimulují jejich dynamiku a atraktivitu. Specifický místně orientovaný přístup zdola nahoru, který vyvinuly místní akční skupiny (MAS) v rámci společné zemědělské politiky a programu LEADER a který je nyní podporován z EZFRV, ENRAF a fondů politiky soudržnosti, umožňuje místním komunitám vytvářet na místní úrovni strategie a projekty, které mají potenciál oživit území. Například v oblastech, kde je důležitou činností rybolov a akvakultura, místní akční skupiny s podporou ENRAF připravují a provádějí integrované strategie, které řeší pokles příjmů a zaměstnanosti v rybářských komunitách. Finsko: V Laponsku financovaly místní akční skupiny v letech 2017–2020 projekt náboru a odborné přípravy v oblasti rybolovu, jehož cílem bylo omladit stárnoucí odvětví rybolovu v oblasti kolem nádrží Lokka a Porttipahta. Řada mladých lidí se díky tomu této činnosti ujala a začala v regionu působit. Zásluhou projektu byly realizovány nové investice do přístavní a zpracovatelské infrastruktury, byly poskytnuty i další finanční prostředky na rozvoj a předpokládá se, že v této oblasti dojde k ještě rozsáhlejším investicím. Těmto novým rybářům se podařilo oživit místní odvětví rybolovu a vnést do něj nové nápady a energii pro rozvoj. Mezi hospodářská odvětví, která mohou zlepšit socioekonomické podmínky regionů, jež čelí pasti rozvoje talentů, patří tzv. stříbrná ekonomika. Španělsko: Kastilie a León jakožto rychle stárnoucí region prosazuje model „Atención en Red“ (péče v rámci sítě), který nabízí alternativu k ústavní péči a opírá se o nové technologie použitelné v sociální a zdravotní péči o občany. Jeho cílem je zejména umožnit starším lidem realizovat své individuální záměry s co nejvyšší mírou autonomie a kvality života, ať už se rozhodnou žít kdekoli. Tento model napomáhá sociální soudržnosti, podporuje místní zaměstnanost, oživení území a udržení obyvatelstva, a to zejména tím, že do regionu přivádí zdravotnické pracovníky, kterým nabízí příznivé pracovní podmínky. Pro mnoho těchto regionů je dalším důležitým hospodářským odvětvím cestovní ruch. Cesta transformace pro cestovní ruch zdůrazňuje potřebu dobře naplánovaných strategií, které berou v úvahu environmentální, ekonomické a sociální dopady cestovního ruchu a zapojují místní komunity. Tyto strategie mohou pomoci vytvářet nové příležitosti a napomoci blahobytu místních komunit. Přehled ukazatelů EU v oblasti cestovního ruchu, který monitoruje zelenou a digitální transformaci a socioekonomické faktory odolnosti aktivit cestovního ruchu v Evropě, dokládá, jak výrazně se tyto faktory mohou v jednotlivých regionech lišit. Rovný přístup ke kvalitním službám a infrastruktuře, jako je předškolní vzdělávání a péče, vzdělávání a odborná příprava, zdravotní a dlouhodobá péče, cenově dostupné bydlení a kulturní služby, doprava, dodávky energie a přístup k internetu, hraje zásadní roli v rámci celosvětového konkurenčního boje o rozvoj, získávání a udržení talentů. Na rozhodnutí některých lidí, kde chtějí žít, měla vliv pandemie COVID-19. V důsledku pandemie se také změnila velikost a umístění kanceláří a pracovních prostor. To by mohlo přispět jednak ke zvýšení atraktivity regionů, kde jsou náklady na nemovitosti nižší a které nabízejí lepší kvalitu života, jednak ke zvýšení příležitostí pro tyto regiony, od nichž se nicméně bude vyžadovat, aby zajistily odpovídající infrastrukturu a přístup ke službám, což je klíčovým faktorem motivace lidí zůstat nebo se přestěhovat do jiného regionu. V tomto ohledu jsou regiony, zejména ty méně rozvinuté, které čelí pasti rozvoje talentů, nuceny v napjaté rozpočtové situaci přijímat obtížná rozhodnutí. Jejich rozpočtové příjmy se snižují úměrně poklesu počtu obyvatel a hospodářské činnosti, zároveň se však očekává, že budou muset čelit rostoucím výdajům na služby na podporu stárnoucí populace. Aby mohly regiony, které se ocitly v pasti rozvoje talentů, plně využívat výhod, které jim nabízí digitální transformace, je nezbytné zlepšit jejich digitální konektivitu. V těchto regionech je zatím spíše nepravděpodobné, že by domácnosti byly vybaveny širokopásmovým připojením, a podíl obyvatelstva s vysokorychlostním širokopásmovým připojením je mnohem nižší než v jiných regionech. Kvalitnější širokopásmové připojení by v těchto regionech znamenalo lepší ekonomické podmínky pro podniky a pro práci na dálku. Vytvářelo by také více příležitostí pro vzdělávání a odbornou přípravu na dálku, což by mohlo pomoci snížit nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Investice potřebné k urychlení zavádění sítí s velmi vysokou rychlostí a sítí 5G může podpořit několik nástrojů financování EU, především politika soudržnosti, politika rozvoje venkova a Nástroj pro oživení a odolnost, a to zejména ve venkovských a odlehlých oblastech, kde nižší hustota obyvatelstva může vytvářet mezeru na trhu odůvodňující veřejnou intervenci. Rumunsko: Projekt „RO-NET“ podpořený z EFRR rozšířil širokopásmové pokrytí vybudováním infrastruktury, která poskytuje přístup k internetu lidem v takzvaných „bílých místech“, kde není přístup k sítím elektronických komunikací a kde soukromí investoři nepředložili žádný plán rozvoje. Tím, že tyto investice snižují digitální rozdíly mezi městskými a venkovskými oblastmi postiženými vylidňováním, přispívají ke zlepšení kvality života obyvatel a atraktivity regionů. Veřejné investice mohou být doplněny vhodnými regulačními opatřeními, jejichž cílem je zajistit přiměřený přístup k základním službám pro všechny. Otevírání nových lékáren je ve Francii regulováno prostřednictvím schvalovacích postupů. Nové lékárny mohou být otevírány buď na znevýhodněných územích (oživení venkovských oblastí a prioritních městských čtvrtí), nebo na základě demografických kritérií (nárůst počtu obyvatel). Cílem této politiky je zajistit rovný přístup k lékárnám na všech územích, a zejména v těch, která se potýkají se sociálními a ekonomickými problémy. Přeshraniční spolupráce podporovaná programy Interreg podporuje atraktivitu příhraničních regionů, které čelí pasti rozvoje talentů. Sdílením lidských zdrojů, vybavení a infrastruktury a dostupností digitálních veřejných služeb provozovaných přeshraničně lze zlepšit dostupnost veřejných služeb a poskytnout více pracovních příležitostí na přeshraničním trhu práce. Kromě toho, že je třeba překonat právní a administrativní překážky vyplývající z podstaty hranic, lze technické překážky řešit zajištěním interoperability digitálních veřejných služeb. To by posílilo interakce mezi zúčastněnými stranami ze sousedních regionů, čímž by se zlepšily pracovní vyhlídky na protější straně hranice a přeshraniční regiony by si tak mohly udržet více talentů.

Německo/Polsko: Program spolupráce Interreg V-A Polsko-Německo/Sasko vytvořil přeshraniční učební osnovy přizpůsobené potřebám společného trhu práce, a to posílením spolupráce mezi vysokoškolskými institucemi a zlepšením přístupu k institucím odborného vzdělávání a přípravy, zejména v oborech, po kterých je mezi místními a regionálními podniky největší poptávka. 3.1.2Stimulace dynamických inovačních ekosystémů prostřednictvím strategií pro inteligentní specializaci a technologických a sociálních inovací Jednou z příčin nižšího podílu vysoce kvalifikovaných pracovních míst v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů, je struktura regionálního hospodářství. Vytváření nových hospodářských perspektiv a odpovídajících vysoce kvalifikovaných pracovních příležitostí je předpokladem pro to, aby lidé s terciárním vzděláním na těchto územích zůstali. Dále je ke zmírnění dopadů snižujícího se počtu obyvatel v produktivním věku zapotřebí zvýšit produktivitu a v tomto ohledu jsou rozhodující inovace. Inovační výkonnost regionů, které čelí pasti rozvoje talentů nebo jsou touto pastí ohroženy, je mnohem nižší než průměr EU. Mezi regiony s hlavním městem a ostatními regiony existují značné rozdíly a nerovnosti v inovační kapacitě. Řešením nedostatků v šíření a přijímání nových myšlenek a technologií a podporou široce založených inovací, jakož i uznáním a podporou excelence se v těchto regionech zajistí vyšší produktivita, lepší pracovní příležitosti a využití výhod ekonomiky, která se stále více zakládá na znalostech. Tyto regiony by proto měly provádět místně orientované inovační strategie a optimalizovat dopad zdrojů dostupných v rámci politiky soudržnosti a Nástroje pro oživení a odolnost svých členských států. Inovace by měly být chápány v širokém slova smyslu a zahrnovat výrobní procesy, marketing, včetně digitálního marketingu a digitalizace služeb. Mohou podpořit podnikání a pracovní příležitosti v nových a rostoucích odvětvích, ale také v tradičních odvětvích, jako je zemědělství nebo cestovní ruch. Tyto strategie přímo přispívají k modernizaci regionálních hospodářských systémů, stimulují podnikání a vytváření vysoce kvalifikovaných a atraktivních pracovních míst, řeší nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a případně podporují získávání talentů v těchto regionech pomocí nových center pro zvýšení konkurenceschopnosti a atraktivity. K podpoře inovací v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů, lze na úrovni EU využít řadu nástrojů. Strategie pro inteligentní specializaci řízené v rámci politiky soudržnosti upřednostňují investice založené na místních aktivech, podporují přechod na hospodářství založené na znalostech a inovacích a posilují spolupráci mezi různými zúčastněnými stranami inovačních ekosystémů (správní orgány, univerzity, podniky, instituce odborného vzdělávání a přípravy) na všech úrovních správy. Evropský inovační a technologický institut (EIT) uplatňuje prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství místně orientovaný inovační přístup, který integruje strategii pro inteligentní specializaci zapojením místních aktérů zastupujících vzdělávací, podnikatelský a výzkumný sektor. Regionální inovační program EIT (EIT RIS) podporuje zejména inovační výkonnost regionů s průměrným nebo nízkým inovačním skóre. K dnešnímu dni se více než 90 regionálních center EIT v osmnácti zemích EIT RIS nachází převážně v regionech, které se ocitly v pasti rozvoje talentů, a pomáhá zapojovat místní partnery do podpory místních inovátorů a zvyšování povědomí místních, regionálních a vnitrostátních orgánů, jakož i do rozvoje talentů. Nedávná studie o mobilitě výzkumných pracovníků v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) ukazuje, že mobilita vynikajících výzkumných pracovníků se řídí především faktory, které přímo přispívají k jejich schopnosti provádět kvalitní výzkum a rozvíjet své dovednosti, konkrétně možností pracovat s předními vědci, kvalitou výzkumné infrastruktury a nabídkou odborné přípravy. Nový evropský program inovací stanoví iniciativu pro talentované pracovníky v oblasti deep tech technologií, která je zvláštní stěžejní iniciativou reagující na nedostatek talentů v odvětvích deep tech a integruje všechny regiony v Evropě. Iniciativa, kterou koordinuje EIT, se v průběhu tří let zaměří na technologické talenty ve všech členských státech a v roce 2023 zahájí program inovačních stáží, aby více než 600 výzkumných pracovníků a absolventů, včetně těch z regionů, které se potýkají s nedostatkem talentů, mohlo získat zkušenosti v oblasti inovací v partnerských společnostech ERI a EIT. V rámci programu Digitální Evropa budou vyškoleni odborníci v oblastech, jako je datová věda, umělá inteligence, kybernetická bezpečnost a kvantová technologie. Tato iniciativa bude sdružovat méně a více inovativní regiony s cílem usnadnit spolupráci při budování nových hodnotových řetězců EU využitím specifických předností každého regionu. Vytvoření propojených regionálních údolí pro deep tech inovace v EU umožní udržet a rozvíjet talenty. Iniciativa zohledňuje význam úlohy odborného vzdělávání a přípravy pro inovace a regionální rozvoj, zejména prostřednictvím center excelence odborného vzdělávání a přípravy podporovaných programem Erasmus+ v doplňkovosti s Nástrojem pro oživení a odolnost nebo fondy politiky soudržnosti. Západní Řecko: Iniciativa „ReBrain“ podporovaná politikou soudržnosti má za cíl podpořit digitální transformaci hospodářského systému se zaměřením na změnu kvalifikace a prohlubování dovedností vědeckého potenciálu regionu a podporu růstu založeného na inovacích. Regionální mechanismus pro diagnostiku potřeb trhu práce má za cíl zlepšit politiky zaměstnanosti a snížit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Aliance pro inovace v rámci programu Erasmus+ podpoří rozvoj podnikatelských dovedností se zvláštním zaměřením na dovednosti v oblasti deep tech technologií s cílem pomoci podnikajícím studentům pocházejícím z regionů, které čelí pasti rozvoje talentů, proměnit své nápady v podnikatelskou praxi, jak bylo oznámeno v Evropské strategii pro univerzity. Stipendia evropského výzkumného prostoru v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“ programu Horizont Evropa umožňují excelentním výzkumným pracovníkům, kteří nemohli být financováni v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“, absolvovat stipendijní program v některé ze zemí zapojených do programu „rozšiřování účasti“, aby se v těchto zemích podpořila vyváženější mobilita výzkumných pracovníků. Jejich předchůdci v rámci programu Horizont 2020, kterými byla stipendia v rámci programu rozšiřování účasti, měla významný pozitivní dopad na mobilitu talentů do těchto zemí a pomohla jim získat zpět zkušené výzkumné pracovníky a udržet si talenty. Kromě toho by měl nástroj na podporu politik v rámci programu Horizont Evropa, který je nástrojem řízeným poptávkou a který mají členské státy k dispozici, pomoci při provádění některých doporučení, která již byla stanovena a která mají v několika členských státech zlepšit fungování systému výzkumu a inovací. Obzvláště důležitý je v regionech, které se potýkají s pastí rozvoje talentů, zejména v Rumunsku, Řecku a Chorvatsku. Německo: Inovační centrum Simul+ v Sasku je platformou pro inovativní regionální rozvoj, která sdružuje občany a aktéry z oblasti výzkumu, podnikání a regionální a místní samosprávy. Shromažďuje znalosti, dovednosti a zdroje pro řešení demografických změn, nedostatku kvalifikovaných pracovníků a územních rozdílů. Centrum se opírá o tři pilíře: předávání znalostí, soutěž inovativních myšlenek a podporu pilotních projektů. V rámci platformy Simul+ se sdružují lidé z celého Saska, kteří rozvíjejí myšlenky a vyměňují si je, aby se jejich region stal atraktivním pro talenty a aby v něm stálo za to žít. Malé a střední podniky a podniky v těchto regionech mohou využívat podpory center pro digitální inovace v oblasti inovací a digitalizace. 3.1.3Revitalizace venkovských oblastí

Dvojímu dopadu demografického poklesu a nedostatečného rozvoje talentů jsou vystaveny zejména venkovské regiony. V návaznosti na dlouhodobou vizi pro venkovské oblasti EU byl zahájen komplexní soubor opatření. Akční plán EU pro venkov určil s ohledem na lidský kapitál konkrétní oblasti činnosti, které by měly do roku 2040 posílit tato území a jejich příslušné komunity a zvýšit jejich propojenost, odolnost a prosperitu. Jeho provedení přispěje ke zvýšení atraktivity venkovských oblastí pro talentované jedince, k vytvoření nových příležitostí pro přilákání inovativních podniků, ke zpřístupnění vysoce kvalitních pracovních míst, k podpoře nových a lepších dovedností, lepší infrastruktury a služeb a k využití výhod plynoucích z diverzifikace jejich hospodářských činností. ·Platforma pro revitalizaci venkova poskytuje venkovským orgánům v oblastech postižených úbytkem obyvatelstva, stárnutím a nedostatkem ekonomických příležitostí informace a osvědčené postupy týkající se nástrojů a strategií pro řešení úbytku talentů. ·V rámci programu Horizont Evropa (Výzkum a inovace pro venkovské komunity) budou vyhlášeny zvláštní výzvy k předkládání projektů ve venkovských oblastech a bude podporována odborná příprava a výměna znalostí s cílem urychlit šíření a přijímání inovací, a to například prostřednictvím „odborného a školicího střediska pro inovace na venkově“ zřízeného v rámci projektu RURALITIES. V rámci této stěžejní iniciativy bylo rovněž zahájeno evropské fórum Startup Villages, které má pomoci lépe porozumět potřebám začínajících podniků na venkově. ·Digitální budoucnost venkova s významným rozměrem lidského kapitálu se zaměřuje na dovednosti potřebné pro digitální transformaci venkovských oblastí, včetně digitálních dovedností a podnikání. ·Podnikání a sociální ekonomika ve venkovských oblastech podporují inovativní prostředí ve venkovských oblastech tím, že povzbuzují a posilují podnikatele. V rámci projektu Územní agenda 2030 se kromě vize venkova bude v rámci spolupráce v oblasti víceúrovňové správy podporovat zásadní úloha malých měst a vesnic při integrovaném rozvoji území a posilovat spolupráce mezi územími. Cílem bude zachovat a rozvíjet malá místa jako místa přitažlivá pro život a práci mladých lidí. Integrované rozvojové politiky, které jsou na místní úrovni podporovány politikou soudržnosti, navíc přispějí k rozvoji venkovských oblastí a budou stimulovat vazby mezi městy a venkovem. Mohou přilákat nové hospodářské činnosti, odstranit digitální propast, poskytnout více příležitostí ke vzdělávání, zlepšit přístup k infrastruktuře, službám a kulturnímu vyžití a zvýšit kvalitu života, a tím přilákat do venkovských oblastí talenty a udržet je zde. 3.1.4Zlepšení kvality veřejné správy Kvalita a účinnost veřejné správy je jedním z klíčových faktorů, které určují přitažlivost regionů pro investice. Nízká kvalita veřejné správy, zejména korupce, a nedodržování zásad právního státu podkopávají růstový potenciál, ale také důvěru investorů a hospodářských subjektů, a je známo, že jsou jedním z faktorů, které mají vliv na rozhodnutí opustit region. Naopak u regionů, které investují do kvality správy věcí veřejných, je větší pravděpodobnost, že budou strategie na podporu rozvoje provádět účinně a účelně. Proto by regiony, které čelí pasti rozvoje talentů, měly dále zlepšovat kvalitu své správy a veřejné správy, mimo jiné s využitím možností, které nabízí Nástroj pro technickou podporu. V bulharském regionu Severoiztochen byl vypracován a proveden plán regionálního rozvoje, který přinesl konkrétní sociální a ekonomická zlepšení. Především v oblasti zakládání podniků dosáhl tento region lepších výsledků, než je průměr EU. Rovněž se zde neustále zlepšuje kvalita veřejné správy. V důsledku toho se míra zaměstnanosti za posledních deset let zvýšila o 10,6 % ve srovnání s nárůstem o 4,4 % na úrovni EU. 3.2Zvyšování účinnosti vzdělávání a trhu práce Regiony, které se ocitly v pasti rozvoje talentů, nedosahují v oblasti rozvoje a získávání talentů, které potřebují pro svůj udržitelný rozvoj, dostatečných výsledků, zejména pokud jde o systémy vzdělávání a odborné přípravy, dovednosti, integraci na trhu práce a pracovní podmínky. V této souvislosti je třeba integrovat více lidí na trh práce a zároveň vytvářet nové hospodářské příležitosti a zvyšovat produktivitu. Provádění evropského pilíře sociálních práv a jeho akčního plánu je nezbytné nejen pro dosažení hlavních cílů EU pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti, získávání dovedností a snižování chudoby, ale také pro sociální a hospodářskou konvergenci mezi regiony i v rámci nich. Pro dosažení sociální a ekonomické odolnosti je i nadále zásadní pokračovat v provádění strategií Unie rovnosti. K dosažení úspěchu bude nezbytné, aby se regionální a místní orgány aktivně zapojily do provádění dvaceti zásad pilíře v souladu se svými specifiky. Hlavním nástrojem pro monitorování provádění pilíře na vnitrostátní a regionální úrovni je evropský semestr. V rámci posledního evropského semestru vydala Komise téměř všem členským státům doporučení pro jednotlivé země v oblasti vzdělávání, dovedností a odborného vzdělávání a přípravy, rovných příležitostí a účasti na trhu práce. Semestr tak řídil programování finančních prostředků politiky soudržnosti (EFRR, ESF+, Fond soudržnosti a Fond pro spravedlivou transformaci) na programové období 2021–2027 s cílem snižovat regionální rozdíly. Zejména ESF+ bude podporovat občany ve všech fázích života a zasahovat do všech aspektů dovedností, od očekávání budoucích potřeb, zejména v důsledku zelené a digitální transformace, až po odstranění nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Pomocí modernizace služeb zaměstnanosti podpoří rovněž řízení těchto přechodů a pomůže zlepšit odolnost systémů vzdělávání a odborné přípravy. 3.2.1Zvýšení účinnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy Podpora vzdělávání a účasti dospělých na celoživotním učení vede ke zvýšení produktivity, a tím přispívá ke konkurenceschopnosti těchto regionů, zejména v souvislosti se zelenou a digitální transformací.

Účast na celoživotním vzdělávání dospělých je významnou hybnou silou nabídky talentů (cílem EU je, aby se do roku 2030 každoročně účastnilo vzdělávání 60 % všech dospělých), zejména v souvislosti s rychle se měnícím technologickým prostředím, digitalizací a zelenou transformací, kdy je třeba udržovat dovednosti zaměstnanců aktuální. Stejně rozhodujícím způsobem k tomu může přispět i odborné vzdělávání a příprava a doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě z roku 2020 vymezuje klíčové zásady, které mají zajistit, aby se odborné vzdělávání a příprava rychle přizpůsobovaly potřebám trhu práce a poskytovaly kvalitní vzdělávací příležitosti jak mladým lidem, tak dospělým. Klade velký důraz na větší flexibilitu odborného vzdělávání a přípravy, posílení příležitostí pro učení založené na praxi, učňovské vzdělávání a lepší zajištění kvality. Za jednu ze strategických priorit Rada rovněž označila cíl „Celoživotní učení a mobilita realitou pro všechny“. Za účelem odstranění propasti ve vzdělávání provádějí členské státy prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost a ESF+ značný počet reforem v oblasti dovedností a vzdělávání dospělých a investují do nich. Výše uvedené priority je třeba účinně uplatňovat zejména v regionech, které se potýkají s pastí rozvoje talentů. 3.2.2Zlepšení integrace na trh práce Zatímco se míry regionální zaměstnanosti na úrovni EU již deset let sbližují, regiony, které čelí pasti rozvoje talentů, mají nižší míry zaměstnanosti a vyšší míry nezaměstnanosti než zbytek EU a v posledních deseti letech se jim s výjimkou několika regionů nepodařilo tyto rozdíly snížit. Ke snížení tohoto rozdílu by přispělo zvýšení zaměstnanosti nedostatečně zastoupených skupin, zejména žen, mladých a starších lidí a osob se zdravotním postižením. Rovněž je důležité podporovat zaměstnanost Romů v regionech, kde tvoří významnou část mladé populace. Důležitým nevyužitým potenciálem pro zvýšení míry zaměstnanosti v těchto regionech je posílení zaměstnanosti žen (míra zaměstnanosti v postižených regionech činí 59 %, což je pod průměrem EU, který činí 66 %) vzhledem k tomu, že ženy v produktivním věku se z těchto regionů stěhují častěji než muži. EU se v rámci Akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv zavázala, že do roku 2030 sníží rozdíl v zaměstnanosti žen a mužů přinejmenším na polovinu. Hlavními způsoby, jak mohou tyto regiony zvýšit účast žen na trhu práce, jsou proto poskytování placeného pracovního volna z rodinných důvodů a placené dovolené za účelem péče, zajištění kvalitního předškolního vzdělávání a péče a snížení rozdílů v odměňování žen a mužů. Zejména v technologických oborech, kde je jejich nedostatečné zastoupení výraznější, podporuje zaměstnanost žen hned několik iniciativ: ·Program na podporu podnikání žen a podporu žen ve vedoucích pozicích bude i nadále podporovat technologické startupy vedené ženami v rané fázi prostřednictvím rozšířené výzvy „WomenTech EU“. Další související iniciativy EU, jako je „Women4Cyber“, a případně vnitrostátní akcelerační programy přispějí k urychlení růstu společností vedených ženami v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů. ·Projekt E-STEAM financovaný z programu Erasmus+ podporuje terciární vzdělávání a účast na trhu práce, zejména v oblasti vědy, technologií, inženýrství a matematiky (STEM), a může v takových regionech pomoci vytvořit synergie mezi školami a trhem práce s cílem podpořit tvůrčí a smysluplné zapojení dívek do vzdělávání v oblasti STEM (prostřednictvím mentorského programu). ·Dále lze zmínit projekt Girls Go Circular, který provádí EIT a znalostní a inovační společenství v rámci Akčního plánu digitálního vzdělávání 2021–2027 a který zlepšuje digitální a podnikatelské dovednosti dívek s cílem posílit jejich postavení a pozitivní přístup k volbě povolání v této oblasti. Pro zmírnění nedostatku dovedností a pracovních míst je rovněž důležitá podpora zaměstnávání starších osob , jejichž míra zaměstnanosti dosahuje v postižených regionech 54 %, což je pod průměrem EU, který činí 59 %. Zejména v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů, je nezbytné poskytovat starším osobám motivující pracovní příležitosti, mimo jiné formou flexibilních částečných úvazků, možností celoživotního vzdělávání a mentorských partnerství. Starší osoby jsou pro mladší generaci zdrojem znalostí a dovedností. Důležitým faktorem je v tomto ohledu také přínos starších členů společnosti v oblasti dobrovolnictví. Vytváření kvalitních pracovních a vzdělávacích příležitostí pro mladé lidi má navíc zásadní význam pro udržení talentů v regionech, které se nacházejí v pasti rozvoje talentů nebo jim taková past hrozí. Politický rámec na úrovni EU poskytují posílené záruky pro mladé lidi, které jsou podporovány iniciativami, jako je Evropská aliance pro učňovskou přípravu a iniciativa ALMA . ESF+ a Nástroj pro oživení a odolnost k těmto cílům přispívají investicemi do zaměstnanosti mladých lidí a integrace mladých uchazečů o zaměstnání ve výši téměř 22 miliard EUR na období 2021–2027. 3.2.3Investice do změny kvalifikace a prohlubování dovedností s cílem řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatek pracovních sil Trh práce v EU jako celek se již několik let potýká s rostoucím nedostatkem pracovních sil, který by se v souvislosti se zrychlujícím se přechodem na klimatickou neutralitu mohl ještě prohloubit, pokud nedojde k odpovídajícímu sladění dovedností s vyvíjejícími se požadavky trhu práce. Nedostatek pracovních sil však není v EU rozložen rovnoměrně, přičemž některá odvětví a regiony se v tomto ohledu potýkají s obzvláště závažnými problémy. Regiony, které trpí vážným nedostatkem pracovních sil a dovedností, mohou čelit problémům v oblasti konkurenceschopnosti a mohou se pro investory stát neatraktivními lokalitami. Proto je v těchto regionech obzvláště nutné posílit změnu kvalifikace a prohlubování dovedností. Investice do vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení jsou však účinné pouze tehdy, pokud se zaměřují na ty dovednosti, které odpovídají současným a budoucím potřebám místního trhu práce. V této souvislosti je důležité, aby byly k dispozici kvalitní poznatky o dovednostech a aby regionální a místní orgány, organizace sociálních partnerů, veřejné a soukromé služby zaměstnanosti, místní podniky a poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy úzce spolupracovali s cílem zajistit, aby se společně vynaložené úsilí v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení zaměřilo na správné dovednosti potřebné v daném regionu. V oblastech, které se potýkají s pastí rozvoje talentů, mohou při poskytování poradenských služeb v oblasti volby povolání, možností odborné přípravy a osvětové činnosti hrát významnou roli regionální a místní orgány a další správní orgány. Doporučení Rady o cestách prohlubování dovedností vyzývá vnitrostátní a regionální orgány, aby zajistily, že dospělí s nízkou úrovní dovedností a kvalifikace budou mít přístup k „cestám prohlubování dovedností“, aby mohli své dovednosti rozvíjet a případně dosáhnout vyšší kvalifikace. Takové cesty by měly nabízet podporu spočívající v posouzení dovedností, nabídce učení přizpůsobené konkrétním potřebám a v odpovídajícím ověřování a uznávání dovedností doprovázeném osvětou, poradenstvím a školením vzdělávacích pracovníků. V rámci Evropského paktu dovedností Komise v současné době podporuje čtrnáct rozsáhlých partnerství v různých evropských průmyslových ekosystémech, kterým pomáhá vybavit pracovní sílu dovednostmi potřebnými k úspěšnému zvládnutí přechodu na klimaticky neutrální a digitální ekonomiku. Do projektu se mezitím zapojilo více než 1 000 členů, včetně velkých nadnárodních společností, malých a středních podniků, místních poskytovatelů odborné přípravy a obchodních komor. Ti se společně zavázali, že pomohou zvýšit kvalifikaci šesti milionům lidí. Přibližně 50 regionálních nebo místních orgánů, které spolupracují v rámci paktu, již ve spolupráci s průmyslem, sociálními partnery a poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy navrhuje řešení pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace a Komise vyzývá všechny regiony, zejména pak ty, které se nacházejí v rozvojové pasti, aby se k paktu připojily a s pomocí zvláštní podpůrné služby zakládaly regionální partnerství v oblasti dovedností. Komise svým návrhem vyhlásit rok 2023 Evropským rokem dovedností podpoří konkrétní opatření na podporu konkurenceschopnosti evropských podniků a plné využití potenciálu digitální a zelené transformace sociálně spravedlivým a řádným způsobem. Evropský rok dovedností bude podporovat politiky a investice v oblasti dovedností s cílem řešit nedostatek pracovní síly, aby EU získala kvalifikovanější a přizpůsobivější pracovní sílu . Je to dobrá příležitost pro regiony, které čelí pasti rozvoje talentů, aby rozpoznaly překážky, které brání jejich podnikům a pracovní síle v přesunu k produktivnějším a pro budoucnost vhodnějším odvětvím. Tento krok bude významný zejména pro zaostávající regiony, kde je nízký HDP na obyvatele způsoben vysokým podílem zaměstnanosti v málo produktivních odvětvích. EU se nyní potýká zejména s výrazným nedostatkem digitálních dovedností, který, pokud se nebude řešit, bude dále narůstat. V současné době již 90 % pracovních míst vyžaduje určitou úroveň digitálních dovedností, avšak miliony podniků mají problém najít digitálně kvalifikované pracovníky, zejména odborníky v oblasti informačních a komunikačních technologií. V zájmu řešení těchto výzev si politický program Digitální dekáda klade dva důležité cíle. Prvním je zvýšit do roku 2030 počet dospělých se základními digitálními dovednostmi ze současných 54 % na 80 %. Druhým je zvýšit do roku 2030 počet odborníků zaměstnaných v oblasti informačních a komunikačních technologií na 20 milionů a zároveň podporovat přístup žen k tomuto oboru a zvyšovat počet absolventů tohoto oboru. Členské státy využily Nástroj pro oživení a odolnost k reformě systému vzdělávání dospělých a vyčlenily značné prostředky na zlepšení kvality prohlubování dovedností a změny kvalifikace a na zlepšení přístupu k nim.

Kypr: Aby se Kypr vypořádal s výrazným nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, vypracoval vnitrostátní plán na prohloubení dovedností a změnu kvalifikace nejméně 25 600 osob v programech relevantních pro trh práce v oblasti digitálních dovedností, dovedností souvisejících s modrou a zelenou ekonomikou a podnikatelských dovedností pro nezaměstnané a neaktivní osoby. Při předcházení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatkům hrají významnou roli vysokoškolské instituce. V červnu 2022 bylo přijato doporučení Rady o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost. Rychlé návazné kroky povedou k mobilizaci vysokoškolských organizací a organizací odborného vzdělávání a přípravy na podporu celoživotního učení a přispějí ke změnám kvalifikace a prohlubování odborných dovedností s cílem vyhovět novým a vznikajícím potřebám ve společnosti a na trhu práce. Aliance evropských univerzit a centra excelence odborného vzdělávání zvolená v rámci programu Erasmus+ budou rovněž působit jako centra odborné přípravy a rekvalifikace dospělých, včetně aktivních profesionálů, která jim umožní získat kompetence na vysoké úrovni orientované na budoucnost, a pomohou tak podnikům s nedostatkem kvalifikované pracovní síly. Španělsko: S cílem rozvíjet ekonomické příležitosti v zemědělsko-potravinářském průmyslu v regionu Andalusie, který je jednou z perspektivních oblastí rozvoje regionální strategie pro inteligentní specializaci, univerzita v Córdobě vytvořila a zahájila magisterský program Digitální transformace zemědělského a lesnického sektoru. Reaguje tak na zjištěné nedostatky v podpoře inovací a digitalizace v rámci hodnotového řetězce zemědělsko-potravinářského odvětví, neboť se ukázalo, že v oblasti agrotechniky chybí odpovídající odborné profily. V rámci tohoto magisterského programu bylo vyškoleno velké množství odborníků, kteří jsou nyní schopni napomáhat digitální transformaci ve venkovských oblastech, podporovat ji a prosazovat a vybízet k využívání technologií, jako jsou senzory, internet věcí, data velkého objemu, cloud computing, průmysl 4.0 v potravinářství, umělá inteligence nebo přesné zemědělství. Po úspěšném provedení tohoto magisterského programu převzala tento model také univerzita v Seville. 3.2.4Zajištění spravedlivých pracovních podmínek pro rozvoj talentů Atraktivita regionů, které se nacházejí v pasti rozvoje talentů nebo jimž taková past hrozí, bude v konečném důsledku záviset na jejich schopnosti talenty rozpoznat a ocenit. K tomu, aby se hospodářská soutěž na jednotném trhu opírala o vysoké sociální standardy, stimulovala zvyšování produktivity a podporovala hospodářskou a sociální konvergenci v těchto regionech, jsou nezbytné přiměřené minimální mzdy. Obzvláště důležitá je v této souvislosti nová směrnice o přiměřených minimálních mzdách, protože stanoví rámec pro zajištění přiměřenosti zákonem stanovených minimálních mezd, který podporuje kolektivní vyjednávání o stanovení mezd a zlepšuje přístup pracovníků k ochraně minimální mzdy. Pro vytváření lepších pracovních podmínek, přiměřených mezd a řešení nedostatku kvalifikací a pracovních sil je obzvláště přínosné posílit zapojení sociálních partnerů v regionech, které čelí pasti rozvoje talentů. Tuto konvergenci podporuje politika soudržnosti a příslušné reformy, které pomáhají odstraňovat rozdíly ve mzdách a zvyšovat atraktivitu regionů, které čelí pasti rozvoje talentů. 3.3Posilování mobility talentů a podpora návratu pracovníků do regionů jejich původu Rostoucí potřeby trhu práce nelze dlouhodobě uspokojit pouze mobilizací domácí pracovní síly. Regiony, které čelí pasti rozvoje talentů nebo jim taková past hrozí, by měly využívat mobilitu v rámci EU a přilákat mladé lidi pocházející z jiných regionů a členských států EU. A zatímco se regiony mnohdy zaměřují na odchod mladých lidí, málokterý z nich se soustředí na zajištění atraktivních příležitostí pro příchozí vracející se pracovníky. Jednou ze strategií, jak přilákat talenty z jiných členských států, je snaha některých regionů využít diaspory a podpořit návrat kvalifikované pracovní síly, která emigrovala, do místa jejího původu, aby tak podpořila regiony, z nichž pochází. Například členské státy, jako Bulharsko, Portugalsko a Řecko, vytvořily zvláštní programy na posílení vazeb s výzkumnými pracovníky ze svých mezinárodních vědeckých diaspor, a to jak za účelem zvýšení celkové atraktivity, tak za účelem přilákání vlastních státních příslušníků zpět. Rumunsko: Program Diaspora Start-up spolufinancovaný z ESF poskytuje granty na podporu malých městských podniků zaregistrovaných rumunskými občany, kteří se vracejí do země svého původu. Dlouhodobé strategie pro opětovné přilákání talentů by však měly vycházet především ze strukturálních faktorů atraktivity a zaměřit se na podnikání a dovednosti, jakož i na doklady o vzdělání, po nichž je na trhu práce největší poptávka. Regiony by proto měly vypracovat komplexní dlouhodobou strategii na podporu hospodářské diverzifikace a inovací, do níž by se zapojily místní a regionální orgány, soukromý sektor, úřady práce a vzdělávací instituce, výzkumné a vysokoškolské instituce i instituce odborného vzdělávání a přípravy. 3.4Podpora legální migrace a integrace v EU Komise prosazuje ambiciózní a udržitelnou politiku legální migrace do EU. V zájmu zachování globální konkurenceschopnosti přispívá směrnice o studentech a výzkumných pracovnících a přepracovaná směrnice o modré kartě EU pomocí zjednodušených postupů ke zvýšení atraktivity regionů EU pro vysoce kvalifikované pracovníky ze zemí mimo EU a k usnadnění jejich mobility v rámci EU. Komise rovněž navrhla zintenzivnit spolupráci s cílovými partnerskými zeměmi, mimo jiné prostřednictvím zahájení talentových partnerství, která byla oznámena v paktu o migraci a azylu do roku 2020. Tato partnerství přizpůsobená na míru třetím zemím posilují legální cesty do EU a zároveň strategicky zapojují partnerské země do řízení migrace. Cílem talentových partnerství je poskytnout komplexní politický rámec, jakož i finanční podporu s cílem posílit vzájemně výhodnou mezinárodní mobilitu založenou na lepším sladění potřeb trhu práce a dovedností mezi EU a partnerskými zeměmi, a zároveň mít na paměti rizika odlivu mozků. Rovněž bude vytvořen rezervoár talentů EU, jehož cílem bude nalézt vhodné kvalifikované pracovníky ze zemí mimo EU pro potenciální pracovní místa v členských státech EU. Aby se dosáhlo účinných a udržitelných výsledků, je třeba úsilí vynaložené v oblasti legální migrace do EU doplnit účinnými integračními politikami. Jak je zdůrazněno v akčním plánu pro integraci a začleňování , je pro účinnou integrační politiku migrantů zásadní místní úroveň, a to i formou spolupráce s místními a regionálními orgány a organizacemi občanské společnosti. Úsilí všech zúčastněných stran (členských států, místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů, nevládních organizací, soukromého sektoru a hostitelské společnosti) by mělo být komplexní, aby pomohlo zvýšit schopnost regionů přilákat nové talenty a integrovat státní příslušníky třetích zemí na svém území. 3.5Podpora regionů pomocí nového zvláštního mechanismu EU – mechanismu podpory talentů