Výjimka pro centrální banku Spojeného království („Bank of England“) podle nařízení o trzích finančních nástrojů (MiFIR)

a.ustanovení, která jsou v příslušných třetích zemích použitelná na povinné uveřejňování obchodů centrálních bank, včetně obchodů prováděných členem ESCB v těchto třetích zemích. To zahrnuje režim transparentnosti trhu vztahující se na obchody centrální banky („transparentnost trhu“) a/nebo transparentnost provozního rámce centrální banky („provozní transparentnost“) a

3.ANALÝZA SITUACE BANK OF ENGLAND

Britská centrální banka (Bank of England) nebyla ve výše uvedené zprávě a nařízení v přenesené pravomoci zohledněna vzhledem k tomu, že se jednalo o centrální banku členského státu EU. S ohledem na blížící se změnu statusu Spojeného království na třetí zemi je však nyní vhodné předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu podle čl. 1 odst. 9 nařízení MiFIR, která analyzuje, zda je vhodné rozšířit výjimku z oblasti působnosti nařízení MiFIR na Bank of England.

Za tímto účelem Komise do 1. června 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se přistupuje k obchodům centrálních bank třetích zemí, za kterou se pro účely tohoto odstavce považuje též Banka pro mezinárodní platby. Tato zpráva zahrnuje rozbor jejich statutárních úkolů a objemů jejich obchodů v Unii. V této zprávě:

b.potenciální dopad požadavků na povinné uveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí. V této souvislosti se posuzuje objem obchodů, které centrální banka realizovala s protistranami z EU nebo s finančními nástroji kotovanými v EU.

Pro účely posouzení se splnění těchto dvou kritérií považovalo za zásadní, neboť jsou vyjádřením faktorů stanovených v čl. 1 odst. 9 nařízení MiFIR. V tomto ohledu se „transparentnost trhu“ vztahuje k transparentnosti jednotlivých obchodů v souvislosti s jednotlivými cennými papíry, zatímco „provozní transparentnost“ označuje širší pravidla transparentnosti, kterými se řídí fungování centrální banky. Aby bylo možné posoudit vhodnost udělení výjimky centrálním bankám třetích zemí podle čl. 1 odst. 9 písm. a) nařízení MiFIR, byla vzhledem k cílům a oblasti působnosti nařízení MiFIR považována za nezbytnou analýza regulačních požadavků týkajících se transparentnosti trhu pro obchody i transparentnosti provozního rámce. Dále je důležitý objem obchodů mezi centrální bankou příslušné třetí země a EU, neboť se jedná o ukazatel potenciálního dopadu, který mohou mít požadavky na povinné zveřejňování v Unii na obchody centrální banky třetí země ve smyslu čl. 1 odst. 9 písm. b) nařízení MiFIR.

Kromě toho s ohledem na požadavky a cíle vyplývající z nařízení MiFIR byla zvážena ještě následující kritéria:

i) existence postupu oznamování, kterým centrální banka třetí země oznamuje protistraně z EU, že se na obchod vztahuje výjimka;

ii) schopnost centrální banky třetí země odlišit obchody z důvodů souvisejících s klíčovými politikami stanovenými v nařízení MiFIR od obchodů realizovaných pouze z „čistě“ investičních důvodů a

iii) existence podobné výjimky dostupné centrálním bankám třetích zemí v posuzované jurisdikci.

Výše uvedená doplňující kritéria byla posouzena s přihlédnutím k požadavkům a cílům nařízení MiFIR. Především se při posouzení zjišťovalo to, zda centrální banka třetí země zavedla postup pro informování své protistrany z EU o tom, že se na určitou transakci vztahuje výjimka. Výjimky podle čl. 1 odst. 6 nařízení MiFIR nelze podle tohoto nařízení udělit centrálním bankám, když realizují operace z čistě investičních důvodů. Při posouzení se tudíž zjišťovalo, zda jsou centrální banky třetích zemí schopny rozlišit obchody realizované z důvodů regulace a z investičních důvodů. S ohledem na dopad požadavků na zveřejňování informací na trh a potenciální vliv na účinnost měnové politiky se rovněž posuzuje dostupnost zákonné výjimky pro centrální banky obchodující v obchodních systémech třetí země.

Podrobný popis kritérií lze najít ve studii, kterou vypracovalo Centrum pro evropská politická studia (CEPS).

Shrnutí analýzy situace Bank of England

Komise dospěla k závěru, že Bank of England má zaveden právní rámec, který zajišťuje dostatečnou úroveň transparentnosti. Kromě toho obchodní činnost v EU pocházející ze Spojeného království je dostatečně významná na to, aby odůvodnila udělení výjimky z požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost pro Bank of England.

Níže je uvedeno stručné shrnutí analýzy situace Bank of England s ohledem na výše zmíněná kritéria.

Hlavní kritéria

Z hlediska provozní transparentnosti poskytuje Bank of England informace o položkách ve své rozvaze, oznamuje svoje každodenní operace na volném trhu a prostřednictvím elektronických zpravodajských služeb podává souhrnné informace o svých obchodech poté, co k těmto obchodům došlo.

Evropská komise obdržela údaje o obchodní činnosti Bank of England na finančních trzích EU a s protistranami z EU. Objemy obchodování Bank of England s protistranami z EU jsou vysoké.

Doplňující kritéria

Výjimka z požadavků na transparentnost pro zahraniční centrální banky obchodující ve Spojeném království je k dispozici.

Bank of England je schopna rozlišovat mezi obchody z důvodů politik a obchody z jiných důvodů (zejména „investičních“), které mají okrajovou úlohu.

Existuje také oznamovací postup pro informování protistran z EU, že transakce nepodléhají požadavkům na transparentnost.