PŘÍLOHA

Následující protistanovisko bylo v diskusi zamítnuto, obdrželo však alespoň čtvrtinu odevzdaných hlasů (čl. 43 odst. 2 jednacího řádu):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH 1

SOC/709 – Balíček opatření týkajících se pracovních podmínek – práce prostřednictvím platforem

Nahradit celé stanovisko:

1. Závěry

1.1 Digitální pracovní platformy podporují inovativní služby a nové obchodní modely a vytvářejí mnoho příležitostí pro spotřebitele, podniky, pracovníky a osoby samostatně výdělečně činné. Digitální platforma jako pojem zahrnuje širokou škálu činností, služeb, úkolů a obchodních modelů. To znamená, že univerzální řešení se mohou stát překážkou inovací a investic do budování a rozvoje digitálních platforem v EU.

1.2 EHSV uznává potřebu řešit některé výzvy, které aktuálně ztěžují práci prostřednictvím digitálních platforem. Jakákoli regulace práce prostřednictvím platforem by však měla být navržena tak, aby byla zachována flexibilita coby zásadní motivační faktor a zároveň vznikly nezbytné prvky ochrany pracovníků s tím, že pro mnohé představuje práce prostřednictvím platforem pouze doplňkovou činnost ( 1 ) . EHSV proto obecně podporuje přístup Evropské komise k balíčku opatření týkajících se pracovních podmínek, to jest použití různých nástrojů k vytvoření nezbytného příznivého prostředí, které umožní zlepšit pracovní podmínky digitálních platforem. V této oblasti je též zapotřebí zajistit náležitý přístup k sociální ochraně a podmínkám bezpečnosti a ochrany zdraví řádným provedením obou doporučení Rady ( 2 )

1.3 I když správně určit pracovněprávní vztah je jednou z hlavních otázek a možné nesprávné klasifikace je třeba řešit, tento problém se týká pouze menšiny pracovníků platforem – jak také plyne z čísel Komise, která udává, že podle odhadu může být 5,5 milionu z 28,8 milionu pracovníků platforem nesprávně klasifikováno co do postavení v zaměstnání.

1.4 EHSV se však domnívá, že mnohé z otázek, na něž cílí návrh směrnice, se již řeší ve stávajících či připravovaných právních předpisech EU, tj. ochrana údajů, právo na informace a konzultace pracovníků apod. To znamená, že je třeba posílit provádění stávající legislativy a dle potřeby ji zlepšit. Nová směrnice, která opakuje již existující práva, pouze vytváří zmatení a fragmentaci acquis EU. Pokud v rámci procesu provádění vyvstane potřeba něco vyjasnit, je třeba zanést úpravy do příslušných aktů EU. V této souvislosti EHSV připomíná orgánům EU, že zvláště nyní EU potřebuje skutečně inteligentní regulaci a testování konkurenceschopnosti, které podnikům umožní inovace, růst a vytváření pracovních míst a přidané hodnoty pro naši společnost a hospodářství.

1.5 V zájmu posílení právní jistoty a předcházení zbytečným sporům je třeba položit důraz na vyjasnění stávajících vnitrostátních předpisů a definic týkajících se postavení pracovníka, při současném respektování pravidel, která umožňují autonomii podnikatelů a dalších samostatně výdělečně činných osob. Právní definice EU, která rozliší, kdo je zaměstnanec a kdo je samostatně výdělečně činný pracovník prostřednictvím platformy, by nebyla vhodná ani účinná, neboť nemůže odpovídat různým modelům v členských státech a držet krok s dynamickým vývojem na trzích práce. Vytváří zmatení a právní nejistotu a zaváděním zvláštní definice pro omezenou skupinu pracovníků digitálních platforem oslabuje definice zavedené v členských státech.

1.6 Dalším zdrojem zmatení je pokus směrnice zahrnout zaměstnance i osoby samostatně výdělečně činné tím, že zavádí dvě oddělené definice pro „osoby vykonávající práci prostřednictvím platformy“ a zaměstnance platformy“. Míchání různých kategorií subjektů spadajících do oblasti působnosti směrnice a přiřazování různých souborů práv a povinností těmto subjektům vytváří právní nejistotu a složitost.

1.7 Není důvod stírat rozdíl mezi skutečnou samostatně výdělečnou činností a zaměstnáním vytvářením pravidel, která mají dopad na podnikatele/osoby samostatně výdělečně činné, na základě článku 153 SFEU, který vůbec není vhodným právním základem pro regulaci vztahů mezi podnikateli.

1.8 Návrh směrnice pracuje s předpokladem, že při splnění alespoň 2 z 5 kritérií se smluvní vztah považuje za pracovní poměr. Významný podíl kritérií navržených v čl. 4 odst. 2 přitom tvoří standardní doložky mezi podnikateli, jako např. a) [ horní limity výše odměny ], c) [ ověřování kvality výsledků práce ], d) [ časová organizace práce ] a e) [ možnost budovat klientskou základnu ]. To znamená, že i osoba skutečně samostatně výdělečně činná by byla nesprávně zařazena mezi zaměstnance a musela by tuto domněnku vyvrátit, pokud by chtěla pokračovat ve výkonu své činnosti. Status osoby samostatně výdělečně činné by mohl být potvrzen pouze soudem nebo ve správním řízení, což vytváří zbytečnou administrativní zátěž všech stran, včetně orgánů.

1.9 Zavedení mechanismu pro vyvrácení této právní domněnky je matoucí a pravděpodobně sníží právní jasnost vzhledem ke skutečnosti, že podobný mechanismus je již obsažen ve směrnici o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách ( 3 ) jako jedna z možností pro členské státy.

1.10 Namísto dvou z pěti kritérií považuje EHSV za správnou cestu ponechat posouzení kritérií pro určení existence postavení zaměstnance na členských státech a v souladu s judikaturou ESD. V této souvislosti EHSV vítá záměr Komise podporovat sdílení osvědčených postupů.

1.11 EHSV se domnívá, že samostatný soubor pravidel pro otázky týkající se práce prostřednictvím platforem ani algoritmické řízení nejsou vhodné ani nezbytné. Stávající pravidla stanovená v obecném nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR) ( 4 ) a v připravovaném aktu o umělé inteligenci poskytnou pracovníkům rovněž různá práva, pokud jde o jejich osobní údaje, a spolu s tím stanoví komplexní soubor požadavků, které se týkají řízení rizik, lidského dohledu a transparentnosti a jejichž účelem je zmírnit rizika v oblasti zdraví a bezpečnosti i riziko, že nebudou dodržována základní práva. Mělo by se tudíž zabránit zbytečnému překrývání a zdvojování.

2. Obecné připomínky

2.1 V rámci procesu rychlé transformace ekonomiky a podniků získala digitalizace zásadní strategickou funkci do té míry, že pronikla do všech odvětví činnosti, ovlivňuje celý cyklus hodnotového řetězce výrobků a služeb a týká se jak velkých podniků, tak malých podniků a mikropodniků. Důsledky pro svět práce, vzešlé z nových forem práce a nových forem organizace podniků, jsou zásadní jak z hlediska obsahu, tak z hlediska rychlosti, s jakou změny probíhají.

2.2 Digitální pracovní platformy umí účinně sladit nabídku práce a poptávku po ní a nabízejí možnosti výdělku nebo přivýdělku. Pro spotřebitele to znamená lepší přístup k výrobkům a službám, které by jinak byly obtížně dosažitelné, i přístup k novému a rozmanitějšímu výběru služeb ( 5 ) . Vedle příležitostí však práce prostřednictvím digitálních platforem jako nedílnou součást vývoje forem páce současně vytváří potenciální výzvy, které mohou vyžadovat uzpůsobená řešení.

2.3 Status pracovníků platforem na trhu práce je klíčovou otázkou, kterou řeší již členské státy a jejich vnitrostátní judikatura. Tento vývoj vedl ke vzniku určitého souboru různých pravidel a rozsudků na základě různých vnitrostátních koncepcí, modelů a definic, a odrážejí se v něm a dodržují vnitrostátní systémy trhu práce a související postupy. Je třeba položit důraz na vyjasnění stávajících vnitrostátních předpisů a definic týkajících se postavení pracovníka, při současném respektování pravidel, která umožňují autonomii podnikatelů a dalších samostatně výdělečně činných osob. V tomto ohledu by mohla být rovněž podporována opatření na evropské úrovni, jako např. výměny informací, vzdělávání a odborná příprava a spolupráce mezi orgány veřejné správy. Důležitou úlohu hrají také sociální partneři, jakož i samotné platformy. Regulační rámec lze na vhodné úrovni upravit, nelze však podrývat řádně fungující postupy a právní předpisy na úrovni členských států. Dle potřeby je třeba zlepšit ochranu pracovníků platforem.

3. Obecné připomínky k návrhu směrnice

3.1 Evropská komise dne 9. prosince navrhla soubor opatření ke zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím platforem a současně na podporu udržitelného růstu digitálních pracovních platforem v EU ( 6 ) . Stanovisko sekce SOC přijaté dne 7. března 2022 se týká pouze návrhu směrnice o zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím platforem. Také toto protistanovisko se tak zaměřuje na uvedený návrh.

3.2 EHSV uznává, že nedávný vývoj ekonomiky pracovních platforem přinesl nové výzvy těm, kdo jejich prostřednictvím pracují. Jak Komise uvádí, může jít o výzvy různého druhu, od nedostatečné transparentnosti a předvídatelnosti smluvních ujednání až po problémy v oblasti zdraví a bezpečnosti, chybnou klasifikaci postavení v zaměstnání nebo nedostatečný přístup k sociální ochraně ( 7 ) , stejně jako o problémy algoritmického řízení práce prostřednictvím platforem.

3.3 Navržená směrnice však není tím pravým nástrojem řešení těchto výzev. Navíc se zdá, že návrh se zaměřuje především na činnost kurýrů, řidičů a méně kvalifikovaných služeb na místě obecně a pomíjí fakt, že práce prostřednictvím platforem je mnohem rozmanitější. Navržená regulace není vůbec přizpůsobena těm, kteří svoji práci prostřednictvím platforem vykonávají online. Zohledněny nejsou ani možné dopady legislativy EU na internetové platformy, které mohou dodávat služby ze zemí mimo EU ( 8 ) . Riziko ztráty a přemístění těchto činností mimo EU (např. do Spojeného království) by mělo být alespoň předmětem posouzení.

3.4 Tyto výzvy by se měly primárně řešit dle potřeby posíleným prováděním stávající regulace a postupů. Navíc je zde značný potenciál opatření, která mohou provádět platformy samy spolu s místními partnery a se sociálními partnery. To by Komise měla podpořit.

3.5 Právní definice EU, která rozliší, kdo je zaměstnanec a kdo je samostatně výdělečně činný pracovník prostřednictvím platformy, by nebyla vhodná ani účinná, neboť by nemohla odpovídat různým modelům v členských státech a držet krok s dynamickým vývojem na trzích práce. Vytvořila by pouze další zmatení a právní nejistotu a zaváděním zvláštní definice pro omezenou skupinu pracovníků by oslabila definice zavedené v členských státech.

4. Zvláštní připomínky k návrhu směrnice

4.1 Oblast působnosti a definice

4.1.1 Je zde jasné riziko, že by oblast působnosti a definice dle návrhu směrnice mohly pokrývat mnohem širší škálu činností digitálních platforem, než bylo zamýšleno. Zdá se, že jejím hlavním cílem jsou činnosti nevyžadující vyšší kvalifikaci, ale navrhované definice a kritéria by pokrývaly všechny kategorie práce prostřednictvím platforem, a to i v případě, že je vykonávají skutečně samostatně výdělečně činné osoby.

4.2 Správné určení postavení v zaměstnání a právní domněnka

4.2.1 EHSV souhlasí se záměrem zajistit, aby členské státy disponovaly nezbytnými mechanismy k zajištění „správného určení postavení v zaměstnání v případě osob vykonávajících práci prostřednictvím platformy (…)“. EHSV má však vážné pochybnosti týkající se navrhovaného rámce pro právní domněnku v tom smyslu, že jde z právního hlediska o pracovní poměr, pokud jsou splněna dvě z pěti kritérií uvedených ve směrnici.

4.2.2 EHSV se domnívá, že zejména kritéria v písmenech a) [ horní limity výše odměny ], c) [ ověřování kvality výsledků práce ], d) [ časová organizace práce ] a e) [ možnost budovat klientskou základnu ] jsou pravidelně používána ve smlouvách mezi podniky a vedla by k situaci, kdy by osoba skutečně samostatně výdělečně činná podléhala domněnce o zaměstnání, a byla tak nucena stát se zaměstnancem.

4.2.3 Tento přístup je v rozporu s postupem celkového posouzení kritérií pracovního poměru, který se uplatňuje v judikatuře členských států. Dále, jak bylo uvedeno výše, pracovníci platforem by byli standardně klasifikováni jako zaměstnanci a byla by jim odpírána individuální volba jednotlivce být osobou samostatně výdělečně činnou. Bránění v podnikatelské činnosti by nemělo být v zájmu nikoho. Vzhledem k tomu, že většina pracovníků platforem se sama považuje a chce být považována za osoby samostatně výdělečně činné, by byl tento přístup v rozporu se základními právy a svobodami, jako je právo svobodné volby povolání a svoboda podnikání.

4.2.4 Vzhledem k rozmanitosti vnitrostátních systémů trhu práce, pracovněprávních tradic a judikatury i různých definic mj. v pracovním právu, daňových systémech a systémech sociálního zabezpečení hrozí, že uvedených pět kritérií dle návrhu směrnice neodráží dostatečně složitou realitu různých situací. EHSV by dal přednost tomu, aby bylo v členských státech a v judikatuře ESD při definování existence zaměstnaneckého poměru jako obecně použitelný přístup uplatňováno nikoliv kritérium splnění dvou skutečností z pěti, ale celkové posouzení skutečností.

4.3 Možnost právní domněnku vyvrátit

4.3.1 EHSV považuje možnost vyvrátit právní domněnku za nástroj, který bude pravděpodobně působit spíše problémy než vyjasňovat složité právní situace. Zavedení tohoto mechanismu je matoucí vzhledem ke skutečnosti, že podobný mechanismus je již obsažen ve směrnici o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách jako jedna z možností pro členské státy.

4.3.2 Možnost vyvrátit právní domněnku není v souladu se spravedlivou rovnováhou mezi stranami procesu vyvrácení domněnky, neboť při důkazním břemenu na straně platformy by bylo v praxi obtížné právní domněnku, jak ji definuje pět kritérií, zpochybnit. Vzhledem k rozmanitosti vnitrostátních definic je pravděpodobné, že pět kritérií a jejich význam bude v jednotlivých členských státech vykládáno různě, což povede k ještě složitější směsici evropské judikatury. Vzhledem k tomu, že by tento proces mohl probíhat jak u soudů zabývajících se otázkami pracovního práva, tak u správních soudů zabývajících se daňovými otázkami a otázkami sociálního zabezpečení, mohlo by to vést k menší právní jasnosti, a nikoli k větší.

4.4 Algoritmické řízení

4.4.1 EHSV souhlasí se záměrem Komise zvýšit informovanost a transparentnost, pokud jde o využití algoritmů v práci prostřednictvím platforem. EHSV se však domnívá, že samostatný soubor pravidel pro otázky týkající se práce prostřednictvím platforem není vhodný ani nezbytný. Stávající pravidla stanovená v obecném nařízení o ochraně osobních údajů ( 9 ) a v připravovaném aktu o umělé inteligenci ( 10 ) poskytnou pracovníkům rovněž různá práva, pokud jde o jejich osobní údaje, a spolu s tím stanoví komplexní soubor požadavků, které se týkají řízení rizik, lidského dohledu a transparentnosti a jejichž účelem je zmírnit rizika v oblasti zdraví a bezpečnosti i riziko, že nebudou dodržována základní práva. Mělo by se tudíž zabránit zbytečnému překrývání a zdvojování.

4.4.2 Pokud jde o formu a obsah informací, které mají platformy poskytovat, je třeba zajistit, aby platformy měly potřebný manévrovací prostor, co se týče vymezení technických prostředků, jejichž pomocí budou tyto informace poskytnuty. Totéž platí pro metody hodnocení rizik a lidského přezkumu významných rozhodnutí. Dále by mělo být zajištěno, aby se požadavky na zveřejňování týkající se algoritmů nevztahovaly na žádné obchodní tajemství ani na žádné důvěrné informace. EHSV též zdůrazňuje, že je třeba umožnit zmírnění správních postupů přijatých v důsledku opatření, která se týkají algoritmického řízení ( 11 ) , v případě malých a středních podniků. Jedná se například o delší lhůty pro poskytnutí odpovědí na žádosti o přezkum algoritmických rozhodnutí a snížení četnosti aktualizace příslušných informací.

4.5 Kolektivní práva

4.5.1 Cílem návrhu je zajistit informování zaměstnanců platforem nebo jejich zástupců o rozhodnutích, která pravděpodobně povedou k zavedení podstatných změn v používání automatizovaných monitorovacích a rozhodovacích systémů (jak uvádí čl. 6 odst. 1 směrnice), a jejich projednání. Za tímto účelem návrh odkazuje na směrnici 2002/14 ( 12 ) . Vzhledem k tomu, že tento odkaz umožňuje použití stávajících mechanismů informování a projednávání definovaných na vnitrostátní úrovni a také podporu sociálního dialogu, aniž by byly zaváděny nové nebo duplicitní mechanismy, lze toto řešení podpořit. Odpovědnost digitální pracovní platformy za úhradu nákladů na odborníka (čl. 9 odst. 3) se však neslučuje s obecnými pravidly informování a projednávání na základě směrnice 2002/14/ES.

4.6 Právní ochrana

4.6.1 EHSV zdůrazňuje, že je třeba vyjasnit rozdíl mezi „pracovníky“ a „osobami vykonávajícími práci prostřednictvím platforem“, zejména pokud jde o právní ochranu a vymáhání směrnice. Článek 18 obsahuje podobná pravidla pro ochranu před propuštěním pro obě kategorie, což může vést k nejasnostem a nedostatku právní jistoty, neboť soudní ochrana v oblasti pracovního práva a soudní ochrana v oblasti smluvního práva v členských státech jsou založeny na různých souborech právních předpisů, a tudíž nejsou podobné. Stejně tak může k nežádoucím důsledkům a problémům v soudních systémech členských států vést článek 17 (Ochrana před nepříznivým zacházením nebo následky), a to pokud budou na různé smluvní vztahy nuceně uplatňována stejná pravidla.

4.7 Zákaz snížení úrovně právní ochrany a příznivější ustanovení

4.7.1 EHSV vyzdvihuje skutečnost, že pro podporu spravedlivých pracovních podmínek při práci prostřednictvím digitálních platforem mají velký význam sociální dialog a kolektivní smlouvy na příslušných úrovních a v rámci působnosti, mandátu a autonomie sociálních partnerů v členských státech. EHSV tudíž zpochybňuje omezení oblasti působnosti kolektivních smluv pouze na smlouvy, které jsou pro pracovníky platforem příznivější (článek 20). Toto omezení zasahuje do autonomie sociálních partnerů.

Odůvodnění

Text představuje pozměňovací návrh, jehož cílem je vyjádřit celkově odlišný postoj od postoje stanoviska předloženého sekcí, a proto se považuje za protistanovisko. Uvádí důvody, proč není návrh Komise tím správným nástrojem k řešení výzev práce prostřednictvím digitálních platforem a proč dostatečně neodráží složitou realitu různých situací v rychle se měnícím světě platforem. Cílem protistanoviska je též poukázat na hlavních nedostatky a výzvy v návrhu směrnice, zejména co se týče právní domněnky pracovního poměru a algoritmického řízení.

Výsledek hlasování:

pro: 149 proti: 80 zdrželi se hlasování: 17

(1) Pokud však jde o tempo vývoje, z údajů shromážděných na základě průzkumů COLLEEM I a II vyplývá, že jev práce prostřednictvím platforem v Evropě pomalu, ale trvale roste. Za druhé, pouze malá část – přibližně 1,4 % – populace v produktivním věku vykonává práci prostřednictvím platforem jako hlavní formu zaměstnání. Dále podle studie, na niž se odkazuje ve zprávě Komise o posouzení dopadu, může být podle odhadu 5,5 milionu z 28,8 milionu pracovníků platforem nesprávně klasifikováno co do postavení v zaměstnání. Viz JRC Publications Repository – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (europa.eu) (Knihovna publikací Společného výzkumného střediska – Zjištění o pracovnících platforem v Evropě dle průzkumu COLLEEM (europa.eu)) a JRC Publications Repository – New evidence on platform workers in Europe (europa.eu) (Knihovna publikací Společného výzkumného střediska – Nová zjištění o pracovnících platforem v Evropě (europa.eu)); viz COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT IMPACT ASSESSMENT REPORT (PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE – ZPRÁVA O POSOUZENÍ DOPADU). Podle studie, jejíž vypracování zadaly kurýrní platformy, evropští kurýři práci prostřednictvím platforem z velké části (72 %) označují za doplňkovou činnost, kdy 34 % jich doručuje při studiu a další třetí (34 %) uvádí, že platformy využívají k doplnění příjmu z jiné práce na plný či částečný úvazek. Pro dvě třetiny respondentů (67 %) je hlavním důvodem pro práci kurýra flexibilita. Umožňuje jim kombinovat doručování s jinou prací nebo studiem, péčí o rodinné příslušníky a jde o možnost přilepšit si k jinému výdělku. Flexibilita je též nejvíce oceňovaným atributem práce kurýra (pro 58 %).

(2) Doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně a Council recommendation on improving the protection of the health and safety at work of the self-employed (Doporučení Rady o zlepšení ochrany zdraví a bezpečnosti při práci osob samostatně výdělečně činných).

(3) Směrnice o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách.

(4) Nařízení (EU) 2016/679 a COM/2021/206 final.

(5) COM/2021/762 final, důvodová zpráva, s. 1.

(6) Patří sem: 1) návrh směrnice o zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím platforem; 2) návrh pokynů k uplatňování práva EU v oblasti hospodářské soutěže na kolektivní smlouvy týkající se pracovních podmínek osob samostatně výdělečně činných bez zaměstnanců, které se vztahují na osoby pracující prostřednictvím digitálních pracovních platforem; 3) výzvy adresované vnitrostátním orgánům, sociálním partnerům a všem příslušným zúčastněným stranám k přijetí nových opatření, jak je uvedeno níže, s cílem dosáhnout lepších pracovních podmínek pro ty, kdo pracují prostřednictvím digitálních pracovních platforem (sdělení Lepší pracovní podmínky pro silnější sociální Evropu: plné využití přínosů digitalizace ve prospěch budoucnosti práce).

(7) Tamtéž (sdělení) s. 2.

(8) Podle studie Komise „I kdyby všechny externí služby poskytované prostřednictvím platforem byly ukončeny ve všech 27 státech EU, tyto podniky by stále mohly využívat služby externích dodavatelů v jiných částech světa.“ Viz Studie Komise vypracovaná coby podklad pro posouzení dopadů týkající se zlepšení pracovních podmínek při práci prostřednictvím platforem.

(9) Nařízení (EU) 2016/679.

(10) COM(2021) 206 final.

(11) COM/2021/762 final, důvodová zpráva, s. 13.

(12) Směrnice 2002/14/ES.