Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES /* KOM/2007/0801 konecném znení */





CS V Bruselu dne 14.12.2007 KOM(2007) 801 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES SHRNUTÍ Statistika v oblasti vědy, techniky a inovací (statistika VTI) je založena na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES. Eurostat provádí toto rozhodnutí v úzké spolupráci s členskými státy, a to na jedné straně ve formě právních opatření a na druhé straně v podobě další práce přesahující tento rámec. V roce 2004 byla přijata dvě nařízení Komise týkající se statistiky VTI (č. 753/2004 a č. 1450/2004). Jedno se věnuje statistice v oblasti vědy a techniky, druhé statistice v oblasti inovací. Tato dvě právní opatření vedla k významnému zlepšení statistiky výzkumu a vývoje a statistiky Společenství v oblasti inovací. Dalšího pokroku bylo dosaženo u statistiky o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu (statistika CDH), statistiky špičkových technologií a statistiky patentů. Vytvořené statistiky a ukazatele byly použity v řadě publikací a politických dokumentů (např. v rámci Srovnávací tabulky evropských inovací - European Innovation Scoreboard). Uvedená opatření Společenství vedla rovněž k přizpůsobení vnitrostátních statistických systémů pro účely statistiky VTI. Obě nařízení Komise rovněž podstatně zlepšila kvalitu údajů statistik VTI. To platí zejména pro statistiky výzkumu a vývoje a statistiky Společenství v oblasti inovací. Kvalitu údajů však bude nutné ještě dále zlepšovat. Byl proveden první pokus změřit náklady a nároky, které statistika VTI klade na respondenty a vnitrostátní orgány. Různé země hlásily různé výsledky. Proto dosud nemohly být vyvozeny žádné jasné závěry. Tato práce musí pokračovat. Další rozvoj statistik VTI je nezbytný na jedné straně s ohledem na to, že je třeba dosáhnout zlepšení ve stávajících statistických oblastech. Mělo by být například dosaženo pokroku ve zvyšování relevance statistik výzkumu a vývoje, v revidování pojmů a definic statistik lidských zdrojů v oblasti vědy a techniky (statistika HRST), ve stabilizaci statistik CDH, v lepším využívání databáze nezpracovaných údajů o patentech PATSTAT nebo v revidování definic u statistik špičkových technologií. Ze střednědobého a dlouhodobého hlediska se jeví jako nutné další akce, například zlepšení měření internacionalizace VTI, lepší přístup k mikroúdajům z VTI nebo zlepšení ukazatelů, kterými se měří toky poznatků, vzájemná propojení, výstupy a dopad VTI. K tomu by mělo dojít současně s revizí obou výše zmíněných nařízení Komise a s přidáním dalšího nařízení Komise o statistikách v oblasti CDH. ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES 1. Úvod Tato zpráva Komise se týká provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ze dne 22. července 2003 o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky [1] a vyžaduje ji článek 5 uvedeného rozhodnutí. V roční politické strategii Komise pro rok 2008 je statistika v oblasti vědy, techniky a inovací (dále jen „statistika VTI“) úzce spjata s Lisabonskou strategií pro růst, zaměstnanost a prosperitu, v níž vzdělávání, výzkum a inovace zaujímají významné postavení. První část této zprávy je zaměřena na provádění v období od přijetí rozhodnutí. Následují kapitoly věnované kvalitě údajů, nákladům a statistické zátěži. Závěrečná kapitola této zprávy přináší výhled na strategickou činnost, která by měla být provedena v následujících letech. 2. Provádění rozhodnutí č. 1608/2003/ES 2.1 Provádění Komisí Rozhodnutí č. 1608/2003/ES provádí Eurostat na jedné straně ve formě právních opatření a na druhé straně v podobě další práce přesahující tento rámec. V roce 2004 byla přijata dvě nařízení Komise týkající se statistiky VTI: · nařízení Komise (ES) č. 753/2004 ze dne 22. dubna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES, pokud jde o statistiku v oblasti vědy a techniky [2]; a · nařízení Komise (ES) č. 1450/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti inovací [3]. Nařízení č. 753/2004 upravuje statistiku výzkumu a vývoje, statistiku lidských zdrojů v oblasti vědy a techniky (dále jen „statistika HRST“), statistiky průmyslu špičkových technologií a služeb založených na znalostech, statistiky patentů a další statistiky VTI. Požadované údaje jsou přesně stanoveny pouze pro statistiky výzkumu a vývoje. Nařízení č. 1450/2004 se zabývá pouze statistikami Společenství v oblasti inovací. Hlavní výsledky obou nařízení v různých oblastech statistik VTI jsou tyto: 2.1.1 Statistika výzkumu a vývoje (včetně statistiky přidělování prostředků ze státního rozpočtu nebo výdajů na výzkum a vývoj, statistika GBAORD) Statistika výzkumu a vývoje měří výkonnost výzkumu a vývoje v Evropě. Údaje o výdajích na výzkum a vývoj a pracovnících výzkumu a vývoje z hlediska podniku nebo instituce zabývající se výzkumem a vývojem se shromažďují v různých rozměrech a struktuře. Tyto statistiky jsou založeny na manuálu Frascati a používají se pro výpočet 3% ukazatele intenzity výzkumu a vývoje uvedeného na zasedáních Rady v Lisabonu a Barceloně. Obr. 1: Intenzita výzkumu a vývoje (výdaje na výzkum a vývoj v % HDP), všechna odvětví, EU-25, 10 nových členských států (NČS 10), Čína (CN), Japonsko (JP), Rusko (RU) a Spojené státy (US), 1994 až 2005. (...PICT...) (...PICT...) Hlavní výsledky: · reorganizace a zvýšení množství vypracovávaných údajů a jejich kvality, · harmonizace dotazníku pro shromažďování údajů a časových řad s OECD, · zřízení a realizace zpráv o kvalitě statistik v oblasti výzkumu a vývoje v různých institucionálních sektorech. 2.1.2 Statistika Společenství v oblasti inovací Zjišťování o inovacích Společenství měří inovační výkonnost podniků v Evropě. Dodávají ukazatele činností v oblasti inovací, různých druhů inovací, výdajů na inovace, účinků nebo spolupráce při inovacích. Tato zjišťování jsou jediným harmonizovaným zdrojem pro měření inovací v Evropě i jinde. Jsou založena v příručce „Oslo Manual“. Obr. 2: Podniky s inovační činností jako % všech podniků, 2002–2004 (...PICT...) Zdroj: Eurostat: Statistiky Společenství v oblasti inovací, 2004 Hlavní výsledky: · příprava čtvrtého zjišťování o inovacích Společenství (dále jen „4. ZIS“) s harmonizovaným dotazníkem a metodikou, rozsáhle uskutečněná v dotčených zemích, · shromáždění a rozšíření údajů a ukazatelů 4. ZIS zpracovaných do tabulek na konci roku 2006, spolu se zprávami o kvalitě 4. ZIS, · vydání příručky Eurostatu/OECD „Oslo Manual“pro rok 2005, která se zabývá rovněž inovacemi v oblasti organizace a marketingu, · příprava zjišťování ZIS 2006 založeného na referenčním roce 2006, které v mnoha členských zemích opakuje 4. ZIS, a příprava a realizace pilotních modulů zaměřených na inovace v oblasti organizace a marketingu s ohledem na ZIS 2008, · poskytnutí přístupu k mikroúdajům ZIS dosud více než 50 výzkumným ústavům. 2.1.3 Statistiky lidských zdrojů v oblasti vědy a techniky (dále jen „statistika HRST“) Statistiky HRST měří tu část pracovní síly, která má vysokoškolské vzdělání v oblasti vědy a techniky nebo která je v této oblasti zaměstnána. U těchto pracovníků se sleduje mnoho různých rozměrů (např. odvětví, ve kterém pracují, věk nebo vnitrostátní a zahraniční mobilita). Tyto statistiky jsou založeny na manuálu Canberra. Obr. 3: Věková pyramida osob zaměstnaných ve vědě a technice se vzděláním v oblasti vědy a techniky a celková zaměstnanost v EU-25, 2004 (...PICT...) Zdroj: Eurostat: Statistiky HRST Hlavní výsledky: · pokračování v pravidelném zpracovávání statistik HRST založených na mikroúdajích ze zjišťování pracovních sil ve Společenství (Community Labour Force Survey, CLFS) a rozšíření, které umožní lepší měření v otázkách mobility, · společně s OECD a statistickým úřadem při UNESCO (UIS) a na základě silné potřeby uživatelů příprava a širší provádění statistik o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu (statistika CDH), které sledují rezidentní nositele doktorského titulu včetně jejich osobních charakteristik, průběhu jejich vzdělávání a zaměstnání, zahraniční mobility atd. 2.1.4 Statistiky průmyslu špičkových technologií a služeb založených na znalostech (dále jen statistiky „špičkových technologií“) Statistiky špičkových technologií sledují hospodářská odvětví charakterizovaná vysokou intenzitou znalostí (např. farmaceutický průmysl, počítače, telekomunikace, letectví, výzkum a vývoj). Pro tato odvětví jsou zpracovávány ukazatele hospodářské povahy, zaměstnanosti nebo obchodu se špičkovými technologiemi. Obr. 4: Rozdělení vývozu a dovozu špičkových technologií podle skupin produktů (1), EU-25, Japonsko a Spojené státy – 2004 (...PICT...) Zdroj: Eurostat/Statistiky špičkových technologií Hlavní výsledky: · pokračování a zvýšení pravidelného zpracovávání statistik špičkových technologií založených jak na úředních, tak neoficiálních zdrojích, · hodnocení podkladových klasifikací (včetně klasifikace obchodu se špičkovými technologiemi) za účelem chystané revize související s revizí nomenklatury hospodářských činností NACE. 2.1.5 Statistiky patentů Statistiky patentů se obecně využívají jako ukazatele výstupu v oblasti vědy, techniky a inovací. Tyto ukazatele jsou zpracovávány na základě správních údajů přicházejících z Evropského patentového úřadu (EPÚ) nebo jiných patentových úřadů. Celosvětové srovnání patentových činností umožňuje hodnocení inovační kapacity jednotlivých ekonomik. Tabulka 1: Patentové přihlášky v oblasti špičkových technologií podané EPÚ podle skupin technologií, EU-27, Japonsko a Spojené státy – 2003 (...PICT...) Zdroj: Eurostat: Statistiky patentů Hlavní výsledky: · společně s dalšími mezinárodními institucemi (např. Evropský patentový úřad (EPÚ), Úřad USA pro patenty a obchodní známky (USPTO) nebo OECD) vytvoření a další zlepšování harmonizované databáze nezpracovaných údajů PATSTAT, která pokrývá mj. patentové přihlášky u EPÚ a patenty udělené USPTO, · vytvoření automatizované metody pro harmonizaci většiny jmen přihlašovatelů patentů; použití této metody umožňuje tvorbu dalších patentových statistik, např. poměrů podaných patentů, · zvýšené využití PATSTAT při tvorbě většího množství patentových statistik a ukazatelů relevantních pro uživatele. 2.1.6 Zpracování a šíření Eurostat v zájmu dalšího zlepšování kvality údajů statistik VTI a zajištění delší časové řady vytvořil vlastní produkční databázi (VTI DB) a začal produkovat generické počítačové aplikace pro zpracování mikroúdajů. Byla vydána řada publikací s využitím statistik VTI, které se rozšiřují zdarma prostřednictvím internetu. Jako příklad je možno uvést každoročně publikovanou sbírku Eurostatu Panorama o vědě, technice a inovacích nebo přibližně 15 pravidelně vydávaných čísel Statistiky v kostce. Statistiky VTI byly rovněž využity v řadě strategických dokumentů a sdělení. Významným příkladem je každoroční Srovnávací tabulka evropských inovací, kterou vydává GŘ pro průmysl a podnikání, nebo hlavní údaje publikované GŘ pro výzkum. 2.1.7 Dosud nerealizované statistiky VTI Kvůli nedostatečným lidským zdrojům se však dosud intenzivně nepracovalo na dalších oblastech zmíněných v oddílu 3 přílohy nařízení č. 753/2004, např. statistikách biotechnologie, nanotechnologie nebo technologické platební bilance. Tyto chybějící akce však byly vyváženy řadou kroků uskutečněných díky potřebám politiky. Některé z nich, např. statistiky CDH, jsou uvedeny v předchozích odstavcích. Ostatním je nutno se dále věnovat, a proto jsou uvedeny v kapitole 5 (např. lepší měření internacionalizace výzkumu a vývoje). 2.2 Provádění statistiky VTI v členských státech Tento oddíl stručně popisuje, jaká opatření byla přijata v členských státech, pokud jde o statistiky VTI, které přímo shromažďují: statistiky výzkumu a vývoje/GBAORD, statistiky Společenství v oblasti inovací a statistiky CDH. V ostatních oblastech se používají úřední nebo neoficiální zdroje údajů, které nejsou zahrnuty ve zjišťováních, jež mají provádět členské státy. Statistiky výzkumu a vývoje/GBAORD Aby splnily požadavky nařízení č. 753/2004, mnohé státy od roku 2002/2003 upravily své vnitrostátní dotazníky a shromažďování údajů. Revidované vnitrostátní dotazníky často již zahrnovaly údaje o výzkumu a vývoji, které byly předkládány dobrovolně. Vnitrostátní metody sestavování údajů, které jsou často založeny na důkladných průzkumech známých ukazatelů výzkumu a vývoje, se v zásadě nezměnily. Namísto toho se musel upravit rozsah vnitrostátních dotazníků pro zjišťování výzkumu a vývoje nebo používání vnitrostátních zdrojů údajů. Řada zemí měla problémy s předáváním údajů o výzkumu a vývoji a údajů GBAORD za první dva povinné referenční roky (2003 a 2004), zejména s úplností údajů a dodržením termínů stanovených nařízením Komise. U statistik výzkumu a vývoje za referenční rok 2005 by však už měly mít méně potíží a rovněž by se měla dále zlepšovat včasnost těchto statistik. Předávání proměnných o výzkumu a vývoji, které se uskutečňuje dobrovolně, však zůstává neúplné. Statistiky Společenství v oblasti inovací Čtvrté zjišťování o inovacích Společenství (4. ZIS) bylo vnímáno jako méně zatěžující a snáze realizovatelné na vnitrostátní úrovni. Členské státy se většinou držely harmonizovaného dotazníku 4. ZIS a harmonizované metodiky zjišťování. To vedlo ke zlepšení kvality údajů, zejména z hlediska porovnatelnosti a včasnosti. Údaje v tabulkách (regionální a celostátní) byly většinou předány včas. Eurostat však nedostává všechny vnitrostátní soubory mikroúdajů 4. ZIS, neboť některé státy tyto údaje dobrovolně nedodávají. Navíc řada zemí nedodává regionální údaje. Statistiky o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu (dále jen „statistiky CDH“) Vzhledem k silné potřebě na straně uživatelů bylo v letech 2006 a 2007 zahájeno širší zpracování statistik CDH ve více než 20 členských státech. V tomto kontextu začaly jednotlivé státy pracovat na využití vnitrostátních administrativních zdrojů údajů a rejstříků, budovat vnitrostátní rámce pro vzorky zahrnující všechny rezidentní nositele doktorského titulu, počítat velikost vzorků, sestavovat vnitrostátní dotazníky a vyvíjet techniky shromažďování údajů. V roce 2008 bude provedeno širší zhodnocení zpracování statistik CDH na vnitrostátní úrovni. Evropská komise (Eurostat) je toho názoru, že:bylo dosaženo značného pokroku při provádění rozhodnutí č. 1608/2003/ES, přičemž nařízení č. 753/2004 a č. 1450/2004 pokrývají všechny oblasti statistik VTI;spuštění dalších projektů, jako např. statistik CDH, bylo oprávněné vzhledem k jejich významu pro posílení souvisejících potřeb politiky;tato opatření na mezinárodní úrovni byla většinou plněna v jednotlivých zemích, které zvýšily úsilí uskutečnit nutné vnitrostátní úpravy nebo investice; to vedlo k nárůstu dostupných statistik VTI, např. statistik výzkumu a vývoje a GBAORD, asi o jednu třetinu od roku 2001. | 3. Statistiky VTI: kvalita údajů Rámcem pro kvalitu údajů statistik VTI je Kodex evropských statistik [4] obsahující 15 hlavních zásad. Hlavní zásady, které mají význam pro kvalitu údajů statistik VTI, jsou tyto: · zásada 3: přiměřenost zdrojů, které mají vnitrostátní statistické úřady k dispozici, · zásada 4: závazek kvality pro všechny členy Evropského statistického systému (ESS), · zásada 7: spolehlivá metodika, o kterou se kvalitní statistika musí opírat, · zásada 9: přiměřené nároky na respondenty, · a zásady 11 až 14 týkající se relevance, přesnosti a spolehlivosti, včasnosti, koherence a porovnatelnosti zpracovaných statistik. Kvalita údajů a náklady a nároky na respondenty jsou rovněž součástí „Sdělení Komise o snížení zatížení při plnění zpravodajské povinnosti, zjednodušení a stanovení priorit v oblasti statistiky Společenství“ [5]. Toto sdělení se mimo jiné zabývá reorganizací statistiky podnikání, což bude mít střednědobě dopad také na statistiky VTI. Níže jsou zvýrazněny některé otázky související s kvalitou statistik, které vznikají v různých oblastech. Mnohá z těchto zjištění jsou převzata ze zpráv o kvalitě jednotlivých zjišťování: · Statistiky výzkumu a vývoje: Kvalita evropských statistik výzkumu a vývoje se zlepšila s prováděním nařízení č. 753/2004. Od referenčního roku 2003 je pozorována zvýšená dostupnost údajů. Rovněž přesnost údajů a porovnatelnost mezi jednotlivými zeměmi je dobrá. Doporučení ohledně sestavování údajů z manuálu Frascati OECD jsou obecně dodržována. · Statistika Společenství v oblasti inovací: Kvalita údajů 4. ZIS se ve srovnání s předchozím ZIS rovněž podstatně zlepšila. Často je to důsledek kratšího, jasnějšího dotazníku, lepších procesů zpracování a provádění na vnitrostátní úrovni a lepší obeznámenosti respondentů se ZIS. Včasnost, úplnost a porovnatelnost vnitrostátních souborů údajů 4. ZIS se rovněž zlepšila. Přesnost údajů je u většiny zemí uspokojivá. · Ostatní statistiky VTI: V jiných oblastech je zvýšení kvality často závislé na pokroku u zdrojových údajů. V tomto ohledu bylo dosaženo značného pokroku u údajů ze zjišťování pracovních sil Společenství (CLFS) nebo z PATSTAT. Pokud jde o nařízení č. 753/2004 a č. 1450/2004, Eurostat zahájil v roce 2006/2007 sledování souladu s právními předpisy o statistikách výzkumu a vývoje a statistikách Společenství v oblasti inovací. Toto sledování se bude opakovat v pravidelných intervalech podle předem stanoveného pořadí akčních priorit ve vztahu k jednotlivým členským státům. Evropská komise (Eurostat):je toho názoru, že kvalita statistik výzkumu a vývoje a statistik Společenství v oblasti inovací se v posledních letech značně zlepšila, mimo jiné díky nařízením č. 753/2004 a č. 1450/2004;nicméně se domnívá, že další zlepšování kvality údajů je v příštích letech nezbytné;hodlá v budoucnu rovněž sledovat kvalitu statistických údajů v různých oblastech. | 4. Statistiky VTI: náklady a nároky Eurostat měří náklady a nároky kladené statistikou podnikání v řadě statistických oblastí. V případě statistik VTI byly náklady a nároky měřeny pouze u statistik výzkumu a vývoje a u statistik Společenství v oblasti inovací, protože šlo dosud o jediná samostatná zjišťování podniků. Skutečnost, že ne každá země odpověděla a že obdržené údaje jsou heterogenní a ne zcela porovnatelné, brání vyslovení pevných celkových závěrů ohledně nákladů a nároků, které statistiky výzkumu a vývoje a ZIS kladou. Nicméně uvádí se příklad dvou zemí: · V Estonsku stráví podnik, který odpovídá na dotazník pro statistiku výzkumu a vývoje, sestavením všech údajů o výzkumu a vývoji, které jsou požadovány, v průměru 4 hodiny. Vzhledem k nízké míře vzorků se tento čas snižuje na pouhých 8 minut, vezmou-li se v úvahu všechny podniky v zemi. U statistiky Společenství v oblasti inovací představuje tato zátěž 95 minut pro šetřený podnik a 55 minut pro všechny podniky. · Naproti tomu v Itálii vyvolalo sestavení požadovaných statistik výzkumu a vývoje v průměru zátěž 95 minut u šetřených podniků a 40 minut, berou-li se v úvahu všechny podniky v zemi. Ve srovnání s Estonskem jsou naopak údaje týkající se statistik Společenství v oblasti inovací mnohem vyšší s přibližně 7 hodinami pro šetřený podnik a méně než 2 hodinami pro všechny podniky v zemi. Tyto dva příklady ukazují, že náklady a nároky kladené statistikami výzkumu a vývoje a statistikami Společenství v oblasti inovací na podniky se velmi liší. To platí také pro měření nákladů/nároků v jiných oblastech, jako např. u strukturálních podnikových statistik, kde jsou v této fázi k dispozici dosti heterogenní informace pouze ze 16 zemí. Vedle dalšího úsilí podstatně zlepšit měření nákladů a nároků kladených zmiňovanými dvěma statistikami VTI Eurostat také zvýší transparentnost metodik sestavování vnitrostátních údajů používaných pro tato dvě zjišťování. To by mělo vytvořit pobídky pro zlepšení vnitrostátních metodik a v důsledku toho snížit zatížení podniků (např. snížením velikosti vzorku, který se zdá být v některých zemích příliš rozsáhlý). Obdobně i nároky kladené na členské státy statistikami CDH budou rozdílné, v závislosti na stávajících rámcích zjišťování nebo jejich existujících zjišťováních CDH nebo jiných vnitrostátních zjišťováních. Respondenty těchto statistik však nejsou podniky, nýbrž osoby. Evropská komise (Eurostat):provedla počáteční měření nákladů a statistických nároků kladených statistikami výzkumu a vývoje a statistikami Společenství v oblasti inovací;vidí, že náklady a nároky, jež tyto statistiky kladou na respondenty a vnitrostátní orgány, jsou dosti rozdílné;domnívá se, že náklady a nároky mohou být v mnoha zemích sníženy již díky promyšlenějšímu používání statistických metod, aniž by byla ohrožena kvalita údajů. | 5. Další rozvoj statistik VTI Další rozvoj statistik VTI by měl mít vztah k celému systému VTI, tedy ke vstupům, propojením, výstupům a dopadům vědy. Tato kapitola se zaměřuje na nejbližších několik let. Na jedné straně lze krátkodobě až střednědobě dosáhnout značných výsledků zlepšením stávajících statistik. Na druhé straně by ve střednědobém až dlouhodobém přístupu měly být hledány nové ukazatele, nové zdroje údajů a nové oblasti statistik VTI. 5.1 Zlepšování stávajících statistik VTI 5.1.1 Zlepšování kvality statistik VTI Aby bylo možné dosáhnout dalšího zlepšení kvality údajů, Eurostat musí v úzké spolupráci s členskými státy zajistit úplné provedení legislativního rámce na vnitrostátní úrovni. To zahrnuje další shromažďování údajů a jiné činnosti, které musí být prováděny a dále zlepšovány. Konkrétními příklady jsou: nové vyvážení statistik výzkumu a vývoje uvedených v nařízení č. 753/2004 (na základě hodnocení kvality údajů a potřeb uživatelů); zavedení povinného rozlišení „výzkumu a vývoje financovaného ze zahraničí“; zlepšení kvality statistiky výzkumu a vývoje za účelem očekávané kapitalizace výzkumu a vývoje v Evropském systému účtů a za účelem lepší reakce na potřeby uživatelů v souvislosti se zastoupením žen ve vědě; zvýšená harmonizace metod sestavování údajů pro statistiky výzkumu a vývoje nebo další zlepšování jejich včasnosti pomocí okamžité zveřejnění („now-cast“). Musí být zlepšena kvalita (konzistence a relevance) statistik VTI týkajících se výzkumných pracovníků. A konečně musí být od roku 2008 do statistik VTI plně zapracována revidovaná klasifikace hospodářských činností (NACE Rev. 2). To by mělo zvýšit jejich relevanci. 5.1.2 Statistiky lidských zdrojů v oblasti vědy a techniky (dále jen „statistiky HRST“) Manuál Canberra vypracovaný OECD, základní metodika pro statistiky HRST, který pochází z roku 1992, musí být revidován. Tato revize by se měla zabývat zejména relevancí pojmů a definic HRST, které jsou nedostatečné. Do pojmů a definic HRST musí být zapracovány také statistiky CDH. Tato práce již byla zahájena. V tomto kontextu je třeba usilovat o úzkou spolupráci na mezinárodní úrovni (zejména s OECD). Nové statistiky o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu (statistiky CDH), které zavedla OECD, statistický úřad při UNESCO a Eurostat, musí být vyhodnoceny a stabilizovány tím, že budou zpracovávány pravidelně. To by mělo být provedeno po prvním souhrnném vnitrostátním programu, kterým se statistiky CDH zavádějí v evropských zemích v roce 2007. Ve druhé fázi by se mělo uvažovat o plné integraci do Evropského statistického systému. 5.1.3 Statistiky patentů PATSTAT, nový zdroj nezpracovaných údajů o patentech, otevírá mnoho nových možností pro vytváření patentových ukazatelů nad rámec těch, které jsou zpracovávány v současné době. Mohou být sestavovány další ukazatele týkající se národních patentových přihlášek, „vyčištění“ jmen žadatelů, internacionalizace patentů nebo vynálezců. Jako příklady mohou být uvedeny poměry podaných patentů nebo ukazatele lépe měřící vazby mezi průmyslem a vědou. Silná potřeba dalších ukazatelů ze strany uživatelů by dokonce mohla vést k úpravě PATSTAT. Nezpracované soubory údajů PATSTAT by mohly být dále využity pro vytváření propojení s jinými soubory mikroúdajů (např. se Stavem investic sektoru průmyslu do výzkumu a vývoje v EU). Kromě toho je nutné zlepšit včasnost statistik patentů a stabilizovat zpracovávání regionálních patentových statistik. 5.1.4 Statistiky průmyslu špičkových technologií a služeb založených na znalostech (dále jen „statistiky špičkových technologií“) Agregované statistiky špičkových technologií (včetně úhrnů obchodu se špičkovými technologiemi) musí být revidovány v souladu se změnou nomenklatury hospodářských činností NACE na verzi NACE Rev. 2 nebo podle potřeb aktualizace skupin produktů. Zlepšení struktury hospodářských činností v NACE Rev. 2 rovněž otevírá nové možnosti promyšlenějších, relevantnějších agregátů. V této oblasti je nutná spolupráce s dalšími mezinárodními partnery. Evropská komise (Eurostat) hodlá:spolu s členskými státy dále zlepšovat kvalitu statistik VTI;zahájit revizi pojmů a definic statistik lidských zdrojů v oblasti vědy a techniky;vyhodnotit a stabilizovat statistiky o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu; lépe využívat PATSTAT k tvorbě mezinárodně srovnatelných statistik o patentech, též vytvořením nových ukazatelů;revidovat pojmy a definice v oblasti průmyslu špičkových technologií a služeb založených na znalostech tak, aby byly relevantnější. | 5.2 Nové ukazatele, nové zdroje údajů a nové oblasti Ve střednědobém až dlouhodobém pohledu je také nutno vyvinout nové ukazatele, otevřít nové zdroje údajů, případně uzavřít jiné, a přidat nové oblasti. Níže je nastíněno několik hlavních oblastí pro střednědobé a dlouhodobé plánování. 5.2.1 Lepší měření internacionalizace VTI Vzhledem ke skutečnosti, že VTI nabývá stále více mezinárodní povahy, se měření internacionalizace VTI jeví jako nedostatečné. Například existují mezery v údajích o výdajích na výzkum a vývoj vynaložených podniky EU mimo jejich území nebo výzkum a vývoj vlastněný zahraničními pobočkami, o mobilitě vysoce kvalifikovaných lidských zdrojů nebo o mezinárodní spolupráci v inovacích. V různých dotčených oblastech lze dosahovat zlepšení postupně (např. statistiky výzkumu a vývoje a statistiky zahraničních poboček). Je také třeba usilovat o úzkou spolupráci s OECD. 5.2.2 Lepší zjišťování o inovacích Společenství pro více uživatelů Příručka Eurostatu/OECD „Oslo Manual“ z roku 2005, který obsahuje dva nové druhy inovací (v organizaci a marketingu), musí být plně proveden v ZIS 2008. Kromě toho budou nové požadavky uživatelů řešeny v nadcházejících zjišťováních o inovacích Společenství, tedy ZIS 2008 a dalších. Budou obsahovat zejména lepší měření ekologických inovací a designu, zaznamenávání inovací vycházejících od uživatelů nebo inovace v oblasti zadávání veřejných zakázek. Následující vlny zjišťování o inovacích Společenství by měly přidat další odvětví hospodářství a dosáhnout plného pokrytí evropských regionů. Na druhé straně je třeba dbát na to, aby dotazník pro ZIS 2008 nebyl přetížen, což by mělo negativní dopad na kvalitu údajů. 5.2.3 Lepší přístup k mikroúdajům Výzkumní pracovníci musí intenzivněji využívat mikroúdaje, nad rámec standardně šířených tabulkových vyjádření a ukazatelů. Např. v případě ZIS přenos mikroúdajů Eurostatu a jejich centralizované využití výzkumnými pracovníky podstatně zlepšuje poměr nákladů a přínosů. Mikroúdaje mohou být využívány buď jako anonymizované mikroúdaje, nebo jako důvěrné mikroúdaje v bezpečném centru Eurostatu. Přístup k oběma souborům údajů se řídí nařízením Komise č. 831/2002. Centrální dostupnost mikroúdajů ZIS v Eurostatu musí být zajištěna prostřednictvím povinného předávání údajů z členských států. Postup pro přístup k těmto mikroúdajům ZIS pro výzkumné pracovníky musí být zjednodušen. Střednědobě by měla být zkoumána možnost přenosu jiných mikroúdajů VTI. Prvními kandidáty by byly statistiky výzkumu a vývoje a CDH. To by však vyžadovalo větší harmonizaci zpracování údajů na vnitrostátní úrovni a dostatečně velkou uživatelskou potřebu těchto údajů ze strany výzkumných pracovníků. Konečně součástí dlouhodobého plánu práce by mělo být propojení různých souborů údajů VTI s jinými soubory mikroúdajů. 5.2.4 Více ukazatelů toku znalostí, propojenosti, výstupů a dopadu VTI Je třeba revidovat stávající ukazatele přenosu znalostí mezi univerzitami a průmyslem, aby bylo možné posoudit jeho rozsah (např. licence a patenty, odstředivé vytváření („spin-off“), spolupráce ve výzkumu, publikace, mobilita lidských zdrojů) a stanovit jeho vazbu na hospodářský dopad, za účelem podpory koherentnějších údajů relevantních pro analýzu přenosu znalostí v celé Evropě a definování souboru harmonizovaných ukazatelů. Zejména by měla být zvážena potřeba tvorby nových ukazatelů, které by ilustrovaly proces tvorby znalostí a jejich šíření v rámci výzkumu a vývoje a inovačních systémů. Takové ukazatele propojenosti by se například zaměřily na sítě výzkumných pracovníků a vynálezců nebo na rozsah, v němž průmyslová základna využívá výsledků vědecké práce ke svým činnostem v oblasti inovací. Do příručky „Oslo Manual“ z roku 2005 byla vložena zvláštní kapitola věnovaná inovačním vazbám. Také ukazatele výstupů a dopadu VTI, podobně jako ukazatele propojenosti, dosud nebyly zkoumány v celé šíři. Dochází k mnoha zlepšením (např. u patentových nebo bibliometrických statistik), avšak dosud nebylo provedeno celkové zmapování potřeb uživatelů v porovnání s údaji, které jsou v této oblasti zpracovávány. To platí zejména pro ukazatele VTI, které měří hospodářský dopad, pro něž neexistuje žádný harmonizovaný soubor ukazatelů. Tyto požadavky platí pro všechny oblasti statistik VTI (statistiky výzkumu a vývoje, inovační statistiky, statistiky HRST, statistiky špičkových technologií a statistiky patentů). Nejprve by měly být vyjasněny a konsolidovány potřeby uživatelů ve vztahu k možnostem statistického zpracování. Stávající zpracování údajů pak musí být zlepšeno, zejména na základě definování a vytvoření nových ukazatelů. Jedním bezprostředním kandidátem je v tomto případě lepší využití mikroúdajů v ZIS. Na druhé straně okamžité zahrnutí oblastí, které dosud nejsou součástí Evropského statistického systému, jako např. bibliometrických statistik, se jeví jako obtížné, ne-li nemožné. Je to způsobeno hlavně nedostatkem zdrojů v Eurostatu nebo souvisejícími právy na duševní vlastnictví. Ohledně této činnosti by měl být zahájen další výzkum a konsolidační opatření. 5.2.5 Screening a nové hodnocení vstupních ukazatelů VTI Tradiční statistiky výzkumu a vývoje a různá rozdělení, členění a přiřazení výkonným odvětvím (podnikatelský sektor - BES, vládní sektor - GOV, sektor vysokoškolského vzdělávání - HES a soukromý neziskový sektor - PNP) existují již déle než 40 let. Jsou založeny na manuálu Frascati (poslední verze z roku 2002). V průběhu let byly upravovány, aniž by se zásadně změnily pojmy a definice. Navíc byly statistiky výzkumu a vývoje a GBAORD v průběhu let zatíženy požadavky na další údaje, pro které nebyly původně zamýšleny. Již se rýsují další nové požadavky, např. ve formě kapitalizace výzkumu a vývoje v rámci revidovaného Systému národních účtů nebo lepší měření internacionalizace výzkumu a vývoje. Může být také ohrožena relevance některých údajů o výzkumu a vývoji a údajů GBAORD zpracovávaných již po mnoho let. Jedním příkladem je statistika GBAORD, která neobsahuje údaje o daňových úlevách. Střednědobě se proto jeví jako nutné provést screening a hodnocení tradičních statistik výzkumu a vývoje a statistik GBAORD, a zejména jejich relevance. Měla by se toho účastnit nejen statistická komunita, ale společně s ní též uživatelé a výzkumní pracovníci. 5.2.6 Údaje o jednotlivých podnicích, skupinách podniků, výzkumných ústavech a institucích vysokoškolského vzdělávání Na evropské úrovni probíhá úsilí zpracovat a zpřístupnit údaje o jednotlivých podnicích, skupinách podniků, výzkumných ústavech a institucích vysokoškolského vzdělávání, jako jsou např. univerzity. Zpracované informace jsou zpravidla založeny na veřejně dostupných informacích, např. údajích zveřejňovaných ve finančních výkazech příslušných subjektů nebo dostupných jako administrativní údaje na vnitrostátní úrovni. Nejvýznamnějším příkladem tohoto úsilí je Stav investic sektoru průmyslu do výzkumu a vývoje v EU, který zpracovává Evropská komise (IPTS pro GŘ pro výzkum). Informace o jednotlivých podnicích nebo ústavech jsou přidávány do agregovaných statistik zpracovávaných jako standardní výstup. Na základě těchto stávajících činností je třeba do budoucna zvážit řadu opatření: · Krátkodobě až střednědobě lze uvažovat o dalším rozvoji ukazatele EU pro investice do výzkumu a vývoje v průmyslu přidáním individuálnějších datových záznamů (např. o patentech) nebo zahájením hledání synergie se skupinou Eurostatu Euro-group business register, která se zabývá skupinami podniků a jejich strukturami. Jedním cílem by bylo poskytovat údaje o přístupu k financím pro inovační podniky. Dlouhodobě by však neměly být zpracovávány dvojí údaje o stejné skupině podniků. · Také Eurostat by časem mohl shromažďovat podobné informace o jednotlivých ústavech (ne podnicích). Prvními kandidáty by byly evropské univerzity s dvojí funkcí – výzkumnou a vzdělávací. Ukazatele pro jednotlivé univerzity by mohly být sestaveny ze statistických nebo administrativních zdrojů údajů na vnitrostátní úrovni a pak předány Eurostatu. V této oblasti již probíhá několik výzkumných činností. Protože uživatelské potřeby v této oblasti se rychle zvyšují, Eurostat bude zkoumat proveditelnost takového zpracování údajů a v přiměřené době na tuto práci naváže. 5.2.7 Integrování statistik o biotechnologiích a nanotechnologiích a dalších nově se rozvíjejících oblastech Rozvoj statistik o biotechnologiích a nanotechnologiích pohání kupředu v posledních letech hlavně OECD. Zejména práce na statistikách o biotechnologiích pokročila směrem k vyšší harmonizaci základních pojmů a definic a k pilotnímu shromažďování údajů. Práce na měření nanotechnologií není v tak pokročilé fázi jako u biotechnologií. Nicméně uživatelé (GŘ pro výzkum) opakovaně vyjádřili potřebu informací v této oblasti. Statistiky o biotechnologiích a nanotechnologiích by měly být střednědobě nějakým způsobem zahrnuty do statistik VTI. Z toho plyne například potřeba zlepšit statistiky výzkumu a vývoje, patentové statistiky nebo statistiky HRST. Na druhé straně je nutné vidět statistiky o biotechnologiích a nanotechnologiích v širším kontextu než jen jako součást statistik VTI. Proto by v přiměřeném termínu měly být použity další úřední nebo neoficiální údaje, které by o biotechnologiích a nanotechnologiích poskytly další potřebné informace. Statistiky a údaje o nanotechnologiích by pokud možno vždy měly obsahovat také konkrétní údaje a statistiky o dopadech nanotechnologie na životní prostředí, zdraví a bezpečnost a související náklady na výzkum. Potřeby údajů o vědě, technice a inovacích pro politiku se vyvíjejí, a to někdy velmi rychle. Statistické infrastruktury nelze sice rychle přizpůsobit, nicméně musí se věnovat novým otázkám. V tomto ohledu je třeba pravidelně vyhodnocovat relevanci používaných klasifikací a metod za účelem jejich zlepšování. Například silné zájmy politik v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví, změny klimatu a výroby energie mají také vazbu na další výzkum a vývoj v těchto oblastech. Stávající nomenklatury jsou sice v současné době dobře přizpůsobené pro zpracovávání statistik na tato témata, nicméně měly by nadále zlepšovat svou relevanci pro zájmy politiky. Evropská komise (Eurostat) hodlá:zlepšit měření internacionalizace VTI;zlepšit zjišťování Společenství v oblasti inovací, aby byla relevantnější;zlepšit přístup k mikroúdajům VTI zavedením povinného předávání mikroúdajů ZIS také Eurostatu;zlepšit ukazatele VTI o tocích znalostí, propojenosti, výstupech a dopadu VTI;provést screening vstupních ukazatelů VTI a prověřit jejich relevanci;dále zkoumat nakládání s údaji VTI týkajícími se jednotlivých ústavů vysokoškolského vzdělávání nebo skupin podniků a v přiměřeném termínu uskutečnit vhodné akce;v maximální možné a potřebné míře začlenit statistiky o biotechnologiích, nanotechnologiích a dalších rozvíjejících se oblastech do statistik VTI. | 5.3 Aktualizace právního rámce statistik VTI Právní rámec statistik VTI musí být střednědobě aktualizován. Eurostat hodlá v tomto ohledu uskutečnit následující akce: · nařízení č. 753/2004 je třeba nově vyvážit a přitom vzít v úvahu nutnost získání dalších údajů, začlenit některé údaje shromažďované dobrovolně, eliminovat jiné, méně relevantní údaje nebo znovu uvážit četnost zpracování údajů, · nařízení č. 1450/2004 rovněž potřebuje revizi, která by byla založena na harmonizovaném dotazníku a metodice zjišťování pro ZIS 2008 a zavedla by povinné předávání mikroúdajů ZIS, · v přiměřené lhůtě by mělo být přijato třetí nařízení Komise o statistice o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu (statistiky CDH). Lze počítat se zpracováváním údajů jednou za dva roky. Může vzniknout potřeba dalších právních předpisů, např. o přístupu k mikroúdajům a propojování mikroúdajů. Eurostat hodlá v tomto ohledu přijmout vhodná opatření. Evropská komise (Eurostat) hodlá:revidovat nařízení č. 753/2004 a č. 1450/2004, aby byla zajištěna jejich větší relevance;přijmout v přiměřené lhůtě třetí nařízení Komise o statistice o rozvoji profesní dráhy nositelů doktorského titulu. | [1] Úř. věst. L 230, 16.9.2003, s. 1. [2] Úř. věst. L 118, 23.4.2004, s. 23. [3] Úř. věst. L 267, 14.8.2004, s. 32. [4] KOM(2005) 217. [5] KOM(2006) 693. --------------------------------------------------