ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP



č. […]



ze dne […],

kterým se mění Protokol 30 k Dohodě o EHP o zvláštních ustanoveních o organizaci spolupráce v oblasti statistiky

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Statistický program EHP na období 2018 až 2020 by měl vycházet z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1951 ze dne 25. října 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu do roku 2020, a měl by zahrnovat ty prvky programu, které jsou nezbytné pro popis a sledování všech příslušných hospodářských, sociálních a environmentálních ukazatelů Evropského hospodářského prostoru.

(2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1951 ze dne 25. října 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 99/2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 prodloužením tohoto programu do roku 2020, by mělo být začleněno do Protokolu 30, aby se zajistilo, že spolupráce bude pokračovat do roku 2020.

(3)Protokol 30 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval pokračování spolupráce od 1. ledna 2018,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol 30 k Dohodě o EHP se mění takto:

1)V nadpisu článku 5 se číselný údaj „2017“ nahrazuje číselným údajem „2020“.

2)V čl. 5 odst. 1 se doplňuje nová odrážka, která zní:

„–32017 R 1951: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1951 ze dne 25. října 2017 (Úř. věst. L 284, 31.10.2017, s. 1).“

3)V čl. 5 odst. 2 se slova „2013 až 2017“ a „31. prosincem 2017“ nahrazují slovy „2013 až 2020“ a „31. prosincem 2020“.

4)V čl. 5 odst. 3 se slova „2013 až 2017“ nahrazují slovy „2013 až 2020“.

5)Znění čl. 5 odst. 4 se nahrazuje tímto:

„Podle čl. 82 odst. 1 písm. a) Dohody o EHP a podle finančních nařízení k uvedené dohodě přispějí státy ESVO finanční částkou, která představuje 75 % částky uvedené v rozpočtových položkách 29 02 05 (Evropský statistický program na období let 2013 až 2017) a 29 01 04 05 (Informační politika v oblasti statistiky – Výdaje na správu a řízení) v rozpočtu Evropské unie na rok 2013, a finanční částkou, která představuje 75 % částky uvedené v rozpočtových položkách 29 02 01 (Poskytování kvalitních statistických informací, zavedení nových metod tvorby evropských statistik a posílení partnerství v rámci Evropského statistického systému) a 29 01 04 01 (Podpůrné výdaje na evropský statistický program) v rozpočtu Evropské unie na období let 2014 až 2020.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem […] za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP.
V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení a poté, co byly ve výdajových okruzích Hospodářská, sociální a územní soudržnost (podokruh 1b) a Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v nich byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise uvolnit v roce 2019 prostředky z nástroje pružnosti. Roční částka, která je k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 703 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 520 milionů EUR v části na rok 2018

(5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.

(6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2019,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1)Pro potřeby souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2019 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 927 518 138 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství) a částka ve výši 38 069 903 EUR ke krytí prostředků na závazky v podokruhu 1b (Hospodářská, sociální a územní soudržnost).

Částky uvedené v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami, jakož i rozšíření programu na podporu strukturálních reforem.

2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:

a)486 597 803 EUR v roce 2019;

b)194 720 174 EUR v roce 2020;

c)116 110 590 EUR v roce 2021;

d)116 871 924 EUR v roce 2022;

e)51 287 550 EUR v roce 2023.

Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2019.

V Bruselu dne
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a zejména článek 10 uvedeného nařízení umožňuje uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky do výše ročního stropu 500 milionů EUR (v cenách roku 2011), a to nad rámec příslušných okruhů finančního rámce.

Bližší podmínky k uvolnění prostředků z fondu vymezuje bod 11 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.

Podmínky způsobilosti k čerpání z fondu jsou podrobně uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Podle tohoto předpisu má být do rozpočtu zapsána částka do maximální výše 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby určená na výplatu záloh.

Tyto částky Komise zahrne do návrhu rozpočtu na rok 2019.

Návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2019

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, a zejména na čl. 4a odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, a zejména na bod 11 této dohody,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii, aby mohla rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených katastrofami.

(2)Fond nesmí překročit maximální částku ve výši 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), kterou stanoví článek 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013.

(3)Ustanovení čl. 4a odst. 4 pozměněného nařízení (ES) č. 2012/2002 stanoví, že kdykoli je to nutné pro zajištění včasné dostupnosti rozpočtových zdrojů, lze z fondu uvolnit částku do výše 50 000 000 EUR na výplaty záloh, přičemž odpovídající prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.

(4)K zajištění včasné dostupnosti dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2019 by měla být z fondu uvolněna částka ve výši 50 000 000 EUR na výplaty záloh.

(5)K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2019,
ex 3926 30 00 ex 3926 90 97 ex 8708 29 10 ex 8708 29 90

10 23 10 10

Plastový kryt vnějšího zpětného zrcátka pro motorová vozidla, opatřený úchyty

0 %

p/st
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Nařízení Rady (EU) 2017/1939, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (dále jen „Úřad“), bylo přijato dne 12. října 2017 a v platnost vstoupilo dne 20. listopadu 2017. V souladu s článkem 20 zmíněného nařízení odpovídá Komise za zřízení a počáteční administrativní fungování Úřadu až do doby, než bude mít Úřad kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Komise vyvíjí veškeré úsilí, které je nezbytné k zajištění rychlého zřízení Úřadu. V souladu s článkem 120 nařízení usiluje Komise o to, aby po tříleté fázi budování Úřad začal fungovat do konce roku 2020.

Klíčový aspekt při zřizování Úřadu a zajištění jeho fungování se týká výběru a jmenování jeho zaměstnanců, zejména evropského nejvyššího žalobce a evropských žalobců. Za účelem výběru evropského nejvyššího žalobce a evropských žalobců Úřadu je v čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) 2017/1939 uvedeno, že Rada stanoví pravidla fungování výběrové komise a přijímá rozhodnutí o jmenování jejích členů na návrh Komise. Za tímto účelem navrhuje Komise prováděcí rozhodnutí Rady s pravidly fungování výběrové komise stanovenými v příloze.

Hlavním úkolem výběrové komise bude vypracování užšího seznamu způsobilých kandidátů na místo evropského nejvyššího žalobce před jeho jmenováním Evropským parlamentem a Radou a vydání odůvodněného stanoviska ke způsobilosti kandidátů na evropské žalobce před jejich jmenováním Radou. Pravidla fungování navržená Komisí zajišťují, aby mohla výběrová komise plnit své úkoly co nejefektivněji. Příloha proto obsahuje pravidla týkající se úkolů, složení, sekretariátu a rozhodovacích postupů výběrové komise a rovněž pravidla pro stanovení pořadí kandidátů, finanční ustanovení, zpracovávání osobních údajů a jazykový režim výběrové komise.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Na základě požadavku členských států EU a provozovatelů rybolovu z EU Komise navrhuje, aby EU přistoupila k Úmluvě o zachování a řízení rybolovných zdrojů v oblasti volného moře severního Tichého oceánu (dále jen „úmluva“) jako člen Komise pro rybolov v severním Tichém oceánu (NPFC), orgánu zřízeného úmluvou k řízení rybolovu v této oblasti.

Přistoupení EU k úmluvě by bylo v souladu s přáním usilovat o získání přístupu k jejím zdrojům vyjádřenému členskými státy EU a příslušným loďstvem Unie. Získala by se tím rovněž pevná základna pro udržitelné řízení a zachování biologických mořských zdrojů a mořského prostředí řízená komisí NPFC. To je v souladu s článkem 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 o společné rybářské politice a se závěry Rady ze dne 19. března 2012 o sdělení Komise o vnější dimenzi společné rybářské politiky.

Úmluva nestanovuje žádná obchodovatelná práva ani povinnosti mezi přistupující smluvní stranou a NPFC. Přistoupení k úmluvě a členství nebo status spolupracující nesmluvní strany v komisi NPFC vyžaduje plné přijetí ustanovení platných v okamžiku přistoupení.
Článek 3

Prozatímní opatření k zachování a řízení týkající se rybolovu

1. Každá smluvní strana udělí povolení k provádění komerčního rybolovu v oblasti působnosti dohody plavidlům plujícím pod její vlajkou pouze na základě:

a) opatření k zachování a řízení za účelem udržitelného řízení rybích populací, která byla přijata jednou nebo více regionálními nebo subregionálními organizacemi, nebo ujednání o řízení rybolovu, jež byla nebo mohou být zavedena nebo prováděna v souladu s mezinárodním právem za účelem řízení udržitelného rybolovu v souladu s uznávanými mezinárodními normami, nebo

b) prozatímních opatření k zachování a řízení, která mohou být zavedena smluvními stranami podle čl. 5 odst. 1 písm. c) bodu ii).

2. Smluvní strany se vybízejí k provádění vědeckého výzkumu v rámci společného programu vědeckého výzkumu a monitorování zřízeného na základě článku 4 a v rámci svých příslušných vnitrostátních vědeckých programů.

3. Smluvní strana může plavidlům plujícím pod její vlajkou udělit povolení k provádění průzkumného rybolovu v oblasti působnosti dohody pouze na základě opatření k zachování a řízení stanovených smluvními stranami na základě čl. 5 odst. 1 písm. d).

4. Smluvní strany zajistí, aby jejich činnost v rámci vědeckého výzkumu zahrnující lov ryb v oblasti působnosti dohody neohrožovala předcházení neregulovanému komerčnímu a průzkumnému rybolovu a ochranu zdravých mořských ekosystémů. Smluvní strany se vybízejí, aby se navzájem informovaly o svých plánech udělit povolení k takovýmto činnostem v rámci vědeckého výzkumu.

5. Smluvní strany zajistí dodržování předběžných opatření stanovených v tomto článku a jakýchkoliv dalších nebo jiných předběžných opatření, která mohou být stanovena podle čl. 5 odst. 1 písm. c).

6. V souladu s článkem 7 dohody z roku 1995 smluvní pobřežní státy a další smluvní strany spolupracují, aby zajistily kompatibilitu opatření k zachování a řízení rybích populací, které se vyskytují v oblastech vně i uvnitř vnitrostátních jurisdikcí ve střední části Severního ledového oceánu, s cílem zajistit zachování a řízení těchto populací v celém jejich rozsahu.

7. Kromě ustanovení uvedených v odstavci 4 výše nesmí být žádná část této dohody vykládána tak, aby omezovala práva smluvních stran ve vztahu k vědeckému výzkumu na moři, jak je stanoveno v úmluvě.

Článek 4

Společný program vědeckého výzkumu a monitorování

1. Smluvní strany usnadňují spolupráci v rámci vědeckých činností s cílem rozšířit poznatky o živých mořských zdrojích ve střední části Severního ledového oceánu a ekosystémů, v nichž se tyto zdroje vyskytují.

2. Smluvní strany se zavazují do dvou let od vstupu této dohody v platnost založit společný program vědeckého výzkumu a monitorování s cílem zlepšovat porozumění ekosystémům spadajícím do oblasti působnosti dohody a především zjistit, zda v oblasti působnosti dohody existují nebo v budoucnu budou existovat rybí populace, které by bylo možné lovit udržitelným způsobem, a určit případné dopady takového rybolovu na ekosystémy v oblasti působnosti dohody.

3. Smluvní strany řídí rozvoj, koordinaci a provádění společného programu vědeckého výzkumu a monitorování.
Článek 3

Prozatímní opatření k zachování a řízení týkající se rybolovu

1. Každá smluvní strana udělí povolení k provádění komerčního rybolovu v oblasti působnosti dohody plavidlům plujícím pod její vlajkou pouze na základě:

a) opatření k zachování a řízení za účelem udržitelného řízení rybích populací, která byla přijata jednou nebo více regionálními nebo subregionálními organizacemi, nebo ujednání o řízení rybolovu, jež byla nebo mohou být zavedena nebo prováděna v souladu s mezinárodním právem za účelem řízení udržitelného rybolovu v souladu s uznávanými mezinárodními normami, nebo

b) prozatímních opatření k zachování a řízení, která mohou být zavedena smluvními stranami podle čl. 5 odst. 1 písm. c) bodu ii.

2. Smluvní strany se vybízejí k provádění vědeckého výzkumu v rámci společného programu vědeckého výzkumu a monitorování zřízeného na základě článku 4 a v rámci svých příslušných vnitrostátních vědeckých programů.

3. Smluvní strana může plavidlům plujícím pod její vlajkou udělit povolení k provádění průzkumného rybolovu v oblasti působnosti dohody pouze na základě opatření k zachování a řízení stanovených smluvními stranami na základě čl. 5 odst. 1 písm. d).

4. Smluvní strany zajistí, aby jejich činnost v rámci vědeckého výzkumu zahrnující lov ryb v oblasti působnosti dohody neohrožovala předcházení neregulovanému komerčnímu a průzkumnému rybolovu a ochranu zdravých mořských ekosystémů. Smluvní strany se vybízejí, aby se navzájem informovaly o svých plánech udělit povolení k takovýmto činnostem v rámci vědeckého výzkumu.

5. Smluvní strany zajistí dodržování předběžných opatření stanovených v tomto článku a jakýchkoliv dalších nebo jiných předběžných opatření, která mohou být stanovena podle čl. 5 odst. 1 písm. c).

6. V souladu s článkem 7 dohody z roku 1995 smluvní pobřežní státy a další smluvní strany spolupracují, aby zajistily kompatibilitu opatření k zachování a řízení rybích populací, které se vyskytují v oblastech vně i uvnitř vnitrostátních jurisdikcí ve střední části Severního ledového oceánu, s cílem zajistit zachování a řízení těchto populací v celém jejich rozsahu.

7. Kromě ustanovení uvedených v odstavci 4 výše nesmí být žádná část této dohody vykládána tak, aby omezovala práva smluvních stran ve vztahu k vědeckému výzkumu na moři, jak je stanoveno v úmluvě.

Článek 4

Společný program vědeckého výzkumu a monitorování

1. Smluvní strany usnadňují spolupráci v rámci vědeckých činností s cílem rozšířit poznatky o živých mořských zdrojích ve střední části Severního ledového oceánu a ekosystémů, v nichž se tyto zdroje vyskytují.

2. Smluvní strany se zavazují do dvou let od vstupu této dohody v platnost založit společný program vědeckého výzkumu a monitorování s cílem zlepšovat porozumění ekosystémům spadajícím do oblasti působnosti dohody a především zjistit, zda v oblasti působnosti dohody existují nebo v budoucnu budou existovat rybí populace, které by bylo možné lovit udržitelným způsobem, a určit případné dopady takového rybolovu na ekosystémy v oblasti působnosti dohody.

3. Smluvní strany řídí rozvoj, koordinaci a provádění společného programu vědeckého výzkumu a monitorování.
Pilotní projekt musí být vyhodnocen, zejména proto, aby se zjistilo, zda splňuje všechny cíle programu (nejen snížení míry chyb). Ale větší využití paušálního financování by samozřejmě míru chyb snížilo. Tím by se ovšem přesunula rizika do jiných fází systému vnitřní kontroly – vyhodnocení, stejně jako posouzení výstupu, bude důležitější.

Návrh programu Horizont Evropa Komisi umožňuje používat model paušálního financování, přičemž Komise hodlá tento model používat ve větší míře. Je však příliš brzy na to říct, do jaké míry jej lze použít. Bude to záviset na výsledcích v současné době probíhajícících pilotních projektů.

Počet dotčených transakcí znamená, že vysoká úroveň systematických kontrol ex ante by byla velmi drahá. Současná kontrolní strategie tudíž spoléhá na kontroly ex ante a kontroly ex post založené na analýze rizik s cílem posoudit míru chyb a odhalit a získat zpět nezpůsobilé částky. Jelikož míry chyb zůstaly ve stanoveném rozmezí, považuje se tato kontrolní strategie za účinnou. Počítá se s dalším rozvojem některých aspektů, například zahrnutím auditu systémů a procesů, ale radikální změna se nenavrhuje.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Cílem návrhu je upravit výši prostředků, které jsou k dispozici v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost a v rámci cíle Evropská územní spolupráce, stanovenou v čl. 91 odst. 1 a čl. 92 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, a roční rozpis prostředků na závazky uvedený v příloze VI, aby odpovídala změnám finančního plánu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí (YEI). Konkrétně by prostředky na závazky pro zvláštní příděl na YEI měly být v souladu s přijatým rozpočtem na rok 2018 zvýšeny o částku 116,7 milionu EU a celková částka pro rok 2018 by měla činit 350 milionů EUR. Prostředků na závazky pro rok 2020 byly upraveny tak, aby odrážely předsunutí finančních prostředků do roku 2018.

Kromě toho je nutné opravit některé chyby v částkách a procentech týkajících se prostředků na cíl Investice pro růst a zaměstnanost v čl. 1 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2017/2305, který mění čl. 92 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Viz níže uvedená rozpočtová prognóza.

4.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Účelem Haagské úmluvy o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí ze dne 25. října 1980 (dále též „úmluva z roku 1980“), kterou do dnešního dne ratifikovalo 98 zemí včetně všech členských států EU, je obnovit stávající stav formou bezodkladného návratu protiprávně přemístěných nebo zadržovaných dětí prostřednictvím systému spolupráce mezi ústředními orgány, které její smluvní strany určí.

Vzhledem k tomu, že zabránit únosům dětí je důležitou součástí politiky EU na podporu práv dítěte, Evropská unie se zasazuje na mezinárodní úrovni o zlepšení uplatňování úmluvy z roku 1980 a vyzývá třetí státy, aby k ní přistoupily.

Dominikánská republika uložila dokument o přistoupení k úmluvě z roku 1980 dne 11. srpna 2004. Úmluva vstoupila v Dominikánské republice v platnost dne 1. listopadu 2004.

Úmluva z roku 1980 je již v platnosti mezi Dominikánskou republikou a 20 členskými státy EU. Dánsko, Chorvatsko, Kypr, Lucembursko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko a Spojené království přistoupení Uzbekistánu k úmluvě dosud nepřijaly.

Ustanovení čl. 38 odst. 4 úmluvy z roku 1980 uvádí, že úmluva je účinná jen ve vztazích mezi přistupujícím státem a smluvními státy, které prohlásí, že s přistoupením souhlasí.

Výlučnou pravomoc EU v oblasti souhlasu s přistoupením třetího státu k úmluvě z roku 1980 potvrdil Soudní dvůr Evropské unie, který byl konzultován z podnětu Komise.

Dne 14. října 2014 Soudní dvůr Evropské unie ve svém posudku 1/13 uvedl, že souhlas s přistoupením třetího státu k Haagské úmluvě o občanskoprávních aspektech mezinárodních únosů dětí z roku 1980 spadá do výlučné pravomoci Evropské unie.

Soudní dvůr zdůraznil potřebu jednotnosti ohledně této otázky na úrovni EU, aby se zabránilo nejednotnému uplatňování mezi členskými státy.

Vzhledem k tomu, že oblast mezinárodních únosů dětí spadá do výlučné vnější pravomoci Evropské unie, musí se rozhodnutí, zda by se mělo přijmout přistoupení Dominikánské republiky, na úrovni EU přijmout formou rozhodnutí Rady. Chorvatsko, Kypr, Lucembursko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko a Spojené království by tudíž měly učinit prohlášení, že přistoupení Dominikánské republiky v zájmu Evropské unie přijímají.

Přijetím ze strany Chorvatska, Kypru, Lucemburska, Portugalska, Rakouska, Rumunska a Spojeného království by byla úmluva z roku 1980 použitelná mezi Dominikánskou republikou a všemi členskými státy EU s výjimkou Dánska.