Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010 /* SEK/2005/0141 konecném znení */





V Bruselu dne 2.2.2005 SEK(2005) 141 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanovuje, že zúčastněné členské státy, tj. státy, které přijaly jednotnou měnu, musí Radě a Komisi do 1. března 1999 předložit konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musela Rada přezkoumat každý konvergenční program na základě posudků vypracovaných Komisí a výborem zřízeným článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na základě doporučení Komise a po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem vydala Rada po přezkoumání programu stanovisko. Podle nařízení musí členské státy každoročně předkládat aktualizované konvergenční programy, které může Rada rovněž přezkoumat v souladu se stejným postupem. První konvergenční program Dánska, pokrývající období 1998–2005, byl předložen dne 30. října 1998 a Rada jej posuzovala dne 1. prosince 1998. V každém dalším roce byly předkládány aktualizované programy. Dánsko předložilo poslední aktualizovaný konvergenční program dne 29. listopadu 2004. Útvary Komise provedly technické zhodnocení aktualizovaného programu a vzaly přitom v úvahu výsledky vlastních hospodářských předpovědí z podzimu 2004, kodex chování[2], společně dohodnutou metodiku odhadu potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald, doporučení obsažená v hlavních směrech hospodářské politiky pro období 2003–2005 a zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posilování koordinace rozpočtových politik[3] podpořené Radou. Toto hodnocení je následující: - Aktualizovaný konvergenční program Dánska pro rok 2004 byl schválen vládou dne 29.listopadu 2004 a ve stejný den předložen Komisi. Aktualizace byla dána na vědomí dánskému parlamentu. Stávající aktualizovaný program, který pokrývá období do roku 2010, je šestou aktualizací konvergenčního programu předloženého v říjnu 1998. Aktualizovaný program splňuje požadavky kladené na údaje „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”[4]. - Aktualizovaný program předpovídá pro roky 2004 a 2005 tempo růstu HDP ve výši 2,2 % a 2,5 % díky obnovení domácí poptávky a zvláště soukromé spotřeby po zpomalení v roce 2003. Pro rok 2006 je růst HDP nastaven podstatně níže. Situace na trhu práce se zatím zlepšila jen mírně, avšak v nadcházejících letech se očekává její ozdravení. Celkově se na základě dostupných informací zdá, že makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, je poměrně opatrný a obecně v souladu s hodnocením útvarů Komise včetně předpovědi z podzimu 2004. Pro rok 2006 a roky následující se však předpoklad růstu jeví jako opatrný a mírně nižší než jsou odhady potenciálního tempa růstu ve střednědobém horizontu ze strany útvarů Komise. - Inflace se koncem roku 2003 zpomalila díky klesajícím cenám dovozů a energií a roční inflace byla po většinu roku 2004 utlumená. Ke konci roku inflace o něco vzrostla, protože snížení spotřebních daní u několika položek na konci roku 2003 nebylo zohledněno v meziročním srovnání a došlo ke zvýšení cen energií; průměrná inflace činila v roce 2004 1,2 %. Na směnný kurz krone nepůsobily žádné závažné tlaky. Odchylky směnného kurzu od centrální parity byly výrazně omezenější než oficiální rozpětí a rozdíl krátkodobé úrokové míry k eurozóně byl i nadále nízký. To odráží silnou důvěru v rámec makroekonomické politiky v Dánsku, což také nadále přináší nízké výnosy dlouhodobých dluhopisů. V uplynulém roce byl vývoj vzhledem k výnosům dánských dluhopisů v souladu s trendy na hlavních trzích dluhopisů. - Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí ve výši 1½-2½ % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posilněna prostřednictvím tzv. zmrazení daní. Subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží podle očekávání v období pokrytém programem stabilní přebytky. Předpokládá se, že místní samosprávy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy. Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % HDP v roce 2006. Přebytek dosáhne v roce 2010 2,0 % HDP. Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu pomocí společné metodiky má cyklicky očištěné saldo rozpočtu pohodlný přebytek během celého období předpovědi. Předpokládané cíle přebytku veřejných financí se blíží aktualizovanému programu z roku 2003. Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů s ohledem na růst HDP a také účinků nedávných politických opatření včetně fiskálního balíku z března 2004, který zahájil daňové reformy přijaté v roce 2003. Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých fiskálních požadavků. Celkově se dá říci, že stávající program obecně odpovídá strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře. - Rizika pro rozpočtové předpoklady jsou poměrně dobře vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklání k výsledku, který je lepší než předpokládaný v prvních letech programu. Po řadu let vykazovalo Dánsko solidní přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy byl přebytek 1,0 % HDP i přesto, že HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Tempo růstu HDP, které se blíží trendu v roce 2006 a je vyšší než očekávané, by mělo v daném roce posílit veřejné finance s ohledem na scénář programu. Ceny ropy, které jsou vyšší než předpokládané v aktualizovaném programu, by navíc mohly vést ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by měla umožnit udržitelné příjmy a tudíž podpořit příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu patří mezi nepříznivá rizika ohrožující předpovědi jakýkoli neúspěch při omezování veřejných výdajů na cílový růst, především na úrovni místních samospráv, nebo při plnění střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti. Vzhledem k posouzení rizik se zdá být přístup k rozpočtu v programu dostatečný k zachování střednědobého stavu „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu pro období pokryté programem. Zaručuje také dostatečnou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP s běžnými makroekonomickými výkyvy. - Míra hrubého dluhu činila v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že dosáhne 28¾ % HDP v roce 2010. Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP. - Aktualizovaný program z roku 2004 přezkoumává vládní program strukturálních reforem, který se zaměřuje na zvyšování zaměstnanosti a posilování hospodářské soutěže. V posledních letech došlo k přijetí řady opatření. Cílem nedávné daňové reformy, která byla úplně provedena v roce 2004, je zmírnit negativní dopad vysokého zdanění pracovní síly, včetně počtu odpracovaných hodin. I po reformě však zůstává horní hranice sazby daně nejvyšší v EU a nadále se vztahuje na relativně velký počet pracovníků na plný úvazek. Cílem daňového dobropisu pro příjem z pracovní činnosti zavedeného v rámci daňové reformy je silněji pobídnout ke vstupu či setrvání na trhu práce, zvláště s ohledem na osoby s nízkým příjmem. Podle střednědobých fiskálních předpokladů dojde ke zvýšení zaměstnanosti na základě budoucích reforem, které jsou dánskými úřady považovány za nezbytné, avšak zatím nebyly konkretizovány. S blížící se polovinou časového rámce programu do roku 2010 je tedy situace v tomto ohledu ne zcela jednoznačná. - Dánsko se zdá být v příznivé situaci vzhledem k dlouhodobé udržitelnosti svých veřejných financí, a to i přes předpokládané značné rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Rozpočtová strategie nastíněná v programu založená především na další stabilizaci dluhu prostřednictvím pokračujících rozpočtových přebytků, by měla postupně zajistit udržitelný stav. Výzvou však může být zajištění trvalé a přísné kontroly výdajů a podstatné zvýšení zaměstnanosti, na čemž je strategie také závislá. - Celkově je možno říci, že hospodářská politika nastíněná v aktualizovaném programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky v oblasti veřejných financí pro jednotlivé země. Na základě tohoto hodnocení přijala Komise přiložené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska a postupuje ho Radě. Doporučení pro STANOVISK O RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2004–2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne [15. února] 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Dánska, který pokrývá období 2004 až 2010. Tento program plně odpovídá požadavkům na údaje stanoveným v „ kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. 2. Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá reálný růst HDP v rozmezí 2,2 % v roce 2004 až 2,5 % v roce 2005 s průměrným růstem ve výši 1,7 % pro období 2006–10. Na základě dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží poměrně opatrné růstové předpoklady. Inflace předpokládaná v programu se zdá být reálná. 3. Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí ve výši 1½-2½ % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posílena prostřednictvím tzv. zmrazení daní. Subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží podle očekávání v období pokrytém programem stabilní přebytky. Předpokládá se, že místní samosprávy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy. Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % HDP v roce 2006. Přebytek dosáhne 2,0 % HDP v roce 2010. Míra výdajů i příjmů se v průběhu období předpovědi postupně sníží. Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu pomocí společné metodiky má cyklicky očištěné saldo rozpočtu pohodlný přebytek během celého období předpovědi. Předpokládané cíle přebytku veřejných financí se blíží aktualizovanému programu z roku 2003. Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů s ohledem na růst HDP a také účinků nedávných politických opatření včetně fiskálního balíku z března 2004, který nastartoval daňové reformy přijaté v roce 2003. Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých fiskálních požadavků. Celkově se dá říci, že stávající program obecně odpovídá strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře. 4. Rizika pro rozpočtové předpoklady jsou poměrně dobře vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklání k výsledku, který je lepší než předpokládaný v prvních letech programu. Po řadu let vykazovalo Dánsko solidní přebytky veřejných financí. Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy byl přebytek 1,0 % HDP i přesto, že HDP vzrostl pouze o 0,5 %. Tempo růstu HDP, které se blíží trendu v roce 2006 a je vyšší než očekávané, by mělo v daném roce posílit veřejné finance s ohledem na scénář programu. Ceny ropy, vyšší než předpokládané v aktualizovaném programu, by navíc mohly vést ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je čistým vývozcem ropy. Skladba růstu HDP v nadcházejících letech vycházející především z domácí poptávky by měla umožnit udržitelné příjmy, a tudíž podpořit příznivý vývoj veřejných financí. Ve střednědobém horizontu patří mezi nepříznivá rizika ohrožující předpovědi jakýkoli neúspěch při omezování veřejných výdajů na cílový růst, především na úrovni místních samospráv, nebo při plnění střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti. 5. Vzhledem k posouzení rizik se zdá být přístup k rozpočtu v programu dostatečný k zachování střednědobého cíle „téměř vyrovnaného nebo přebytkového“ stavu rozpočtu v souladu s Paktem o stabilitě a růstu pro období pokryté programem. Zaručuje také dostatečný stupeň bezpečnosti proti překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP s běžnými makroekonomickými výkyvy. 6. Míra hrubého dluhu činila v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že dosáhne 28¾ % HDP v roce 2010. Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP. 7. Dánsko se zdá být v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i přes značné předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. Rozpočtová strategie nastíněná v programu a založená především na další stabilizaci dluhu prostřednictvím pokračujících rozpočtových přebytků, by měla postupně zajistit udržitelný stav. Výzvou však může být zajištění trvalé a přísné kontroly výdajů a podstatné zvýšení zaměstnanosti, na čemž je strategie také závislá. 8. Celkově je možno říci, že hospodářská politika nastíněná v aktualizovaném programu obecně odpovídá hlavním směrům hospodářské politiky v oblasti veřejných financí pro jednotlivé země. Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 | Reálný HDP (změna v %) | KP listopad 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | KOM | 2,3 | 2,4 | 2,0 | n.a. | n.a. | KP listopad 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | Inflace HISC (%) | KP listopad 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | KOM | 1,1 | 1,9 | 1,6 | n.a. | n.a. | KP listopad 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP listopad 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 | KOM2 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | n.a. | n.a. | KP listopad 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 | Primární saldo(v % HDP) | KP listopad 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 | KOM | 4,4 | 4,9 | 4,9 | n.a. | n.a. | KP listopad 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 | Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) | KP listopad 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 | KOM | 2,6 | 2,9 | 3,0 | n.a. | n.a. | KP listopad 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP listopad 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 | KOM | 41,5 | 37,5 | 34,2 | n.a. | n.a. | KP listopad 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 | Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě informací obsažených v programu 2 Ve zprávě s ohledem na postup při nadměrném schodku ze září 2004 předložilo Dánsko údaje o saldu veřejných financí a hrubém dluhu, kde byl doplňkový důchodový fond klasifikován vně státního sektoru, což snížilo přebytek veřejných financí o přibližně 1 procentní bod HDP. Na základě toho předpověď útvarů Komise z podzimu 2004 přebytek doplňkového důchodového fondu také vyloučila. V tomto hodnocení byly údaje útvarů Komise s ohledem na saldo veřejných financí a hrubý dluh přepočítány tak, aby zahrnuly doplňkový důchodový fond, k čemuž došlo i ve stávajícím aktualizovaném programu. Údaje útvarů Komise, pokud jde o saldo veřejných financí a hrubý dluh, se tudíž liší od podzimní předpovědi. . 3 Aktualizovaný program předkládá primární salda s vyloučením čistých úrokových výdajů a nikoliv hrubých úrokových výdajů, což je jinak obvyklé; tato tabulka předkládá primární salda bez hrubých úrokových výdajů. Zdroje: Aktualizovaný konvergenční program, listopad 2003 a listopad 2004 (KP); hospodářské předpovědi útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM; viz pozn. 2 výše); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na které se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 ze dne 27.6.2001 schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance dne 10.7.2001. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na které se odkazuje v tomto textu, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.