12)

článek 21 se nahrazuje tímto: „Článek 21 Podpora rizikového financování 1. Režimy podpory v oblasti rizikového financování ve prospěch malých a středních podniků jsou slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku a v kapitole I. 2. Členské státy provádějí opatření v oblasti rizikového financování buď přímo, nebo prostřednictvím pověřeného subjektu, s pomocí jednoho nebo více finančních zprostředkovatelů. Členské státy nebo pověřené subjekty poskytnou finančním zprostředkovatelům příspěvek z veřejných prostředků v souladu s níže uvedenými odstavci 9 až 13 a finanční zprostředkovatelé investují do způsobilých podniků v rámci rizikového financování. Členské státy ani pověřené subjekty nesmí do způsobilých podniků investovat přímo bez zapojení finančního zprostředkovatele. 3. Způsobilými podniky jsou podniky, které jsou v době počáteční investice v rámci rizikového financování nekotovanými malými nebo středními podniky a splňují alespoň jednu z těchto podmínek: a) nepůsobí na žádném trhu; b) působí na libovolném trhu po dobu kratší než deset let od jejich registrace, a/nebo v případě inovativních podniků sedm let od jejich prvního komerčního prodeje. U způsobilých podniků, které přezvaly činnosti jiného podniku nebo vznikly spojením podniků; v takovém případě zahrnuje období způsobilosti rovněž činnosti dotyčného podniku nebo spojených podniků. U způsobilých podniků, které nepodléhají registraci, se má za to, že období způsobilosti začíná běžet buď od okamžiku zahájení hospodářské činnosti podniku, nebo od okamžiku, kdy mu s ohledem na jeho hospodářskou činnost vznikla daňová povinnost, podle toho, co nastane dříve; c) potřebují počáteční investici v rámci rizikového financování, která podle podnikatelského záměru zpracovaného pro účely nové hospodářské činnosti přesahuje 50 % jejich průměrného ročního obratu za předchozích pět let. Investice zaměřené na významné zlepšení environmentální výkonnosti činnosti v souladu s čl. 36 odst. 2 a jiné environmentálně udržitelné investice ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) 2020/852 se považují za nové hospodářské činnosti, pokud jejich počáteční požadavky na financování přesahují [30 %] průměrného ročního obratu za předchozích pět let. 4. Investice v rámci rizikového financování mohou zahrnovat rovněž následné investice do způsobilých podniků, a to i po uplynutí období způsobilosti podle odst. 3 písm. b), jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: a) není překročena celková výše rizikového financování podle odstavce 8; b) možnost následných investic byla stanovena v původním podnikatelském záměru; c) podnik, do nějž je realizována následná investice, se nestal propojeným podnikem ve smyslu čl. 3 odst. 3 přílohy I jiného podniku, u kterého se nejedná o finančního zprostředkovatele ani nezávislého soukromého investora, jenž rizikové financování v rámci daného opatření poskytuje, pokud tento nový subjekt není malým nebo středním podnikem. 5. Investice v rámci rizikového financování do způsobilých podniků mohou mít podobu kapitálových, kvazikapitálových investic, půjček, záruk nebo jejich kombinace. 6. Jsou-li poskytnuty záruky, nesmí záruka přesáhnout 80 % podkladové půjčky. 7. U investic v rámci rizikového financování ve formě kapitálových a kvazikapitálových investic do způsobilých podniků může opatření v oblasti rizikového financování zahrnovat náhradní kapitál pouze v případě, je-li způsobilému podniku současně poskytnut i nový kapitál, na nějž v jednotlivých kolech investování připadá nejméně 50 %. 8. Celková nesplacená částka investic v rámci rizikového financování podle odstavce 5 nesmí na základě jakéhokoli opatření v oblasti rizikového financování překročit 15 milionů EUR na způsobilý podnik. Za účelem výpočtu této maximální výše investic v rámci rizikového financování se zohlední: a) v případě půjček a kvazikapitálových investic strukturovaných jako dluh nominální výše nástroje; b) v případě záruk nominální výše podkladové půjčky. 9. Příspěvek z veřejných prostředků poskytnutý finančním zprostředkovatelům může mít jednu z těchto forem: a) kapitálová či kvazikapitálová investice nebo finanční dotace, z níž jsou přímo či nepřímo realizovány investice do způsobilých podniků v rámci rizikového financování; b) půjčky, z nichž jsou přímo či nepřímo realizovány investice do způsobilých podniků v rámci rizikového financování; c) záruky na pokrytí ztrát, jež plynou z investic v rámci rizikového financování realizovaných přímo či nepřímo do způsobilých podniků. 10. Ujednání o sdílení rizik a výnosů mezi členským státem nebo jím pověřeným subjektem a finančním zprostředkovatelem jsou přiměřená a splňují tyto podmínky: a) v případě podpory v oblasti rizikového financování v jiných formách, než jsou záruky, se dává přednost asymetrickému sdílení zisku před stanovením horního limitu ztráty za účelem ochrany investice; v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice v rámci rizikového financování; b) u podpory v oblasti rizikového financování ve formě záruk je míra zajištění omezena na 80 % a celkové ztráty převzaté členským státem jsou omezeny maximálně na 25 % podkladového portfolia krytého zárukou. Bezúplatně lze poskytnout pouze záruku, která pokrývá očekávané ztráty z jí krytého podkladového portfolia. Vztahuje-li se záruka rovněž na neočekávané ztráty, je finanční zprostředkovatel povinen za část záruky pokrývající neočekávané ztráty zaplatit prémii v obvyklé tržní výši. 11. Pokud má příspěvek z veřejných prostředků poskytnutý finančnímu zprostředkovateli podobu vlastního a kvazivlastního kapitálu podle odst. 9 písm. a), lze pro účely řízení likvidity použít nejvýše 30 % z celkového kapitálového vkladu finančního zprostředkovatele a přislíbeného, avšak nesplaceného kapitálu. 12. U opatření v oblasti rizikového financování, jež mají poskytnout způsobilým podnikům investice v rámci rizikového financování ve formě vlastního kapitálu, kvazivlastního kapitálu nebo půjček, musí příspěvek z veřejných prostředků poskytnutý finančnímu zprostředkovateli na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo způsobilého podniku aktivovat dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů tak, aby celkový podíl soukromé účasti dosahoval těchto minimálních prahových hodnot: a) 10 % investic v rámci rizikového financování poskytnutých způsobilým podnikům uvedeným v odst. 3 písm. a); b) 40 % investic v rámci rizikového financování poskytnutých způsobilým podnikům uvedeným v odst. 3 písm. b); c) 60 % investic v rámci rizikového financování poskytnutých způsobilým podnikům uvedeným v odst. 3 písm. c) a následných investic do způsobilých podniků v rámci rizikového financování po uplynutí období způsobilosti podle odst. 3 písm. b). Finanční prostředky poskytnuté nezávislými soukromými investory, kteří využívají podporu v oblasti rizikového financování ve formě daňových pobídek podle článku 21a, se pro účely dosažení celkových podílů soukromé účasti na rizikovém financování uvedených v prvním pododstavci neberou v úvahu. Podíly soukromé účasti uvedené v prvním pododstavci písm. b) a c) se sníží na 20 % v případě písm. b) a na 30 % v případě písm. c) u investic uskutečněných v podporovaných oblastech vymezených v mapě regionální podpory schválené podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, která je platná v době poskytnutí investice v rámci rizikového financování. 13. Je-li opatření v oblasti rizikového financování realizováno prostřednictvím finančního zprostředkovatele zaměřujícího se na způsobilé podniky v různých fázích vývoje podle odstavců 3 a 4, dosáhne finanční zprostředkovatel takového celkového podílu soukromé účasti, který odpovídá alespoň váženému průměru, jenž vychází z objemu jednotlivých investic v podkladovém portfoliu a odpovídá uplatnění minimálních podílů účasti na tyto investice podle odstavce 12, pokud není požadované účasti nezávislých soukromých investorů dosaženo na úrovni způsobilých podniků. 14. Finanční zprostředkovatelé a správci fondů jsou vybíráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního řízení v souladu s platnými právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy. Toto řízení se zakládá na objektivních kritériích, jimiž je hodnocena praxe, odborné znalosti a provozní a finanční způsobilost, a splňuje tyto podmínky: a) zajišťuje, aby způsobilí finanční zprostředkovatelé a správci fondů byli usazeni v souladu s platnými právními předpisy; b) nerozlišuje mezi finančními zprostředkovateli a správci fondů podle jejich místa usazení či sídla v určitém členském státě; c) může vyžadovat, aby způsobilí finanční zprostředkovatelé a správci fondů splňovali předem stanovená kritéria, která jsou objektivně odůvodněna povahou investic; d) zaměřuje se na zavedení přiměřených ujednání o sdílení rizik a výnosů, jak je popsáno v odstavci 10. 15. Opatření v oblasti rizikového financování zajistí, aby finanční zprostředkovatelé, kteří dostávají příspěvek z veřejných prostředků, přijímali při investování do způsobilých podniků v rámci rizikového financování rozhodnutí motivovaná ziskem. Tato povinnost je splněna, jsou-li dodrženy všechny tyto podmínky: a) členský stát nebo subjekt odpovídající za realizaci opatření zajistí hloubkovou kontrolu, která ověří komerční solidnost investiční strategie pro účely realizace opatření v oblasti rizikového financování, včetně náležité strategie diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí relevantního investičního portfolia; b) investice v rámci rizikového financování poskytnuté způsobilým podnikům vycházejí ze životaschopného podnikatelského záměru, který obsahuje podrobnosti o vývoji výrobku, tržeb a ziskovosti a předem dokládá finanční životaschopnost; c) pro jednotlivé kapitálové a kvazikapitálové investice je stanovena jasná a realistická výstupní strategie. 16. Finanční zprostředkovatelé jsou řízeni podle komerčních zásad. Tento požadavek je splněn, pokud finanční zprostředkovatel a – v závislosti na druhu opatření v oblasti rizikového financování – správce fondu splňují tyto podmínky: a) jsou ze zákona nebo na základě smlouvy povinni jednat v souladu s osvědčenými postupy a s péčí řádného hospodáře a v dobré víře a vyhýbat se střetu zájmů; použije se regulatorní dohled; b) jejich odměna odpovídá tržním podmínkám. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud jsou vybráni prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení v souladu s odstavcem 14; c) jimi pobíraná odměna musí být vázána na výkon nebo se musejí podílet na části investičních rizik tím způsobem, že spoluinvestují vlastní zdroje, aby bylo zajištěno, že jejich zájmy jsou trvale sladěny se zájmy členského státu nebo jím pověřeného subjektu; d) musí vypracovat investiční strategii a kritéria a navrhnout harmonogram investic; e) investoři musí mít možnost být zastoupeni ve správních orgánech investičního fondu, například v dozorčí radě nebo poradním výboru. 17. V případě opatření v oblasti rizikového financování, kdy se způsobilým podnikům poskytuje investice v rámci rizikového financování ve formě záruk, půjček nebo kvazikapitálových investic strukturovaných jako dluh, realizuje finanční zprostředkovatel investice do způsobilých podniků v rámci rizikového financování, které by nebyly bez podpory realizovány, nebo by byly realizovány v omezeném rozsahu či odlišným způsobem. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby veškeré výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům. 18. Opatření v oblasti rizikového financování poskytující investice v rámci rizikového financování určené malým a středním podnikům, jež nesplňují podmínky stanovené v odstavci 3, jsou slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky: a) na úrovni malých a středních podniků splňuje podpora podmínky stanovené v nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (*27), nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (*28) nebo nařízení Komise (EU) č. 717/2014 (*29), podle toho, co je použitelné; b) jsou splněny všechny podmínky stanovené v tomto článku, s výjimkou podmínek uvedených v odstavcích 3, 4, 8, 12 a 13; c) u opatření v oblasti rizikového financování, která poskytují způsobilým podnikům investice v rámci rizikového financování ve formě vlastního kapitálu, kvazivlastního kapitálu nebo půjček, aktivuje opatření na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo malých a středních podniků dodatečné zdroje financování od nezávislých soukromých investorů tak, aby celkový podíl soukromé účasti na rizikovém financování poskytnutém malým a středním podnikům dosahoval alespoň 60 %. (*27) Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1)." (*28) Nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9)." (*29) Nařízení Komise (EU) č. 717/2014 ze dne 27. června 2014 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 190, 28.6.2014, s. 45).“;"