CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 24.4.2006 
KOM(2005)20 v kone čném znění/2 
 
CORRIGENDUM 
Ce document annule et remplace le 
COM(2005)20 final du 28.1.2005 
(problèmes de traduction) Concerne les versions CS et PL 
 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Strategie Spole čenství týkající se rtuti 
{SEC(2005)101} 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
V prosinci 2002 p ředložila Komise Rad ě zprávu týkající se rtuti pocházející 
z průmyslu výroby chloru a alkalických hydroxid ů1. Zpráva jednala o osudu 12-15 
tisíc tun nadbyte čné rtuti z p řeměny tohoto odv ětví, které upouští od technologie 
rtuťových elektrolyzér ů. Rada vzáp ětí vyzvala Komisi, aby p ředložila „soudržnou 
strategii ... s opat řeními na ochranu lidského zdraví a životního prost ředí před 
vypouštěním rtuti, která budou založena na p řístupu životního cyklu týkajícího se 
výroby, použití, nakládání s odpadem a em isí“. Strategie posky tuje též základ 
příspěvku Spole čenství k mezinárodní debat ě o rtuti, která prob ěhne na Řídící radě 
UNEP v únoru 2005. 
Toto sdělení je dopln ěno Rozší řeným vyhodnocením dopadu2 (Extended Impact 
Assessment - ExIA), které se podrobn ě zaobírá problémem rtuti a volbami politik. 
Bere v úvahu také širokou škálu vyjád ření o pot řebě jednat, vyslovených b ěhem 
konzultací se zainteresovanými stranami o strategii, jejichž postupy a výsledky jsou 
v tomto vyhodnocení ExIA popsány. 
2. PROBLÉM RTUTI  
2.1. Ohrožení rtutí 
Rtuť a její složky jsou vysoce toxické pro člověka, ekosystémy a voln ě žijící zvěř. 
Původně se na zne čištění rtutí pohlíželo jako na nalé havý a místní problém, nyní je 
však chápáno jako problém celosv ětový, rozší řený a chronický. Vysoké dávky rtuti 
mohou být pro člověka smrtelné, ale i relativn ě nízké dávky mohou velmi vážn ě 
poškodit nervový systém a vývoj, a v poslední dob ě byly spojovány i s možnými 
škodlivými ú činky na kardiovaskulár ní, imunitní a reproduk ční systém. Rtu ť také 
zpomaluje mikrobiologické procesy v p ůdě a podle rámcové sm ěrnice o vod ě3 patří 
mezi nejvýznamn ější nebezpe čné látky. 
Rtuť je perzistentní v životním prost ředí a může se zde p řeměnit na methylrtu ť, 
nejtoxičtější formu rtuti. Methylrtu ť lehce proniká jak pla centárními tak mozkovými 
bariérami, čímž brání potencionálnímu duševnímu vývoji plodu už p řed narozením. 
Vystavení žen v reproduktivním v ěku a dětí účinkům rtuti je tedy nejv ětším 
problémem. 
Největším zdrojem vystavení ú činku rtuti je pro v ětšinu lidí v rozvinutých zemích 
inhalace rtu ťových par ze zubních amalgám ů. K vystavení ú činkům methylrtuti 
dochází v ětšinou prost řednictvím stravy. Methylrtu ť se shromaž ďuje a koncentruje 
zvláště ve vodním potravinovém řetězci, čímž je zna čně ohrožena populace 
s vysokou spot řebou ryb a mo řských produkt ů. 
                                                 
1 KOM(2002)489 v kone čném znění, 6.9.2002. 
2 SEC(2005)101. 
3 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec 
pro činnost Spole čenství v oblasti vodní politiky, Ú ř. věst. L 327, 22.12.2000 ve zn ění rozhodnutí 
Evropského parlamentu a Rady 2001/2455/ES ze dne 20. listopadu 2001, kterým se stanoví seznam 
prioritních látek v oblasti vodní politiky, Ú ř. věst. L 331, 15.12.2001. 
 
CS 3   CS U většiny lidí ve st řední a v severní Evrop ě jsou bioindikátory vystavení ú činkům 
rtuti nižší než mezinárodn ě přijaté bezpe čnostní limity pro methylrtu ť. Ovšem 
většina lidí v p římořských oblastech okolo St ředozemního mo ře a asi 1-5 % populace 
ve střední a v severní Evrop ě dosahuje vystavení p řibližně těchto limit ů, přičemž 
velké množství st ředomořských rybá řských spole čenství a arktické obyvatelstvo je 
značně převyšují. 
2.2. Celosvětová perspektiva 
Ačkoliv je rtu ť uvolňována z p řírodních zdroj ů jako jsou sopky, další uvol ňování 
z antropogenních zdroj ů jako je spalování uhlí a je jí použití ve výrobcích vedlo 
k výraznému nár ůstu vystavení životního prost ředí účinkům rtuti a jejímu ukládání. 
Minulé úniky též vytvo řily „globální kaluž“ rt uti v životním prost ředí, jejíž část se 
neustále aktivuje, ukládá a op ět aktivuje. Další emise zv ětšují tuto globální kaluž, 
a to cirkulací vzduchem, vodou, usazeninami, p ůdou a flórou a faunou. 
Zvýšené koncentrace rtu ti se objevuje v mnoha částech sv ěta. Některé vyplývají 
z místních zdroj ů, hlavně z těžby zlata v malém m ěřítku v Jižní Americe, Africe 
a Asii. Ale rtu ť jako přeshraniční znečišťující látka se m ůže také celkov ě 
přemísťovat do oblastí nacházejících se daleko od zdroj ů rtuti. To znamená, že 
některá zne čištění lokálního charakteru z krátkodobého hlediska p řispívají ke 
globální kaluži z dlouhodobého hlediska. To vede rovn ěž k znečištění oblastí 
s malými či žádnými zdroji rtuti, jako je Arktida. 
3. CÍLE 
Hlavním cílem je snížení hladiny rtuti v životním prost ředí a vystavení člověka 
účinkům rtuti, zejména ú činkům methylrtuti v rybách. Ale vylou čení problému 
methylrtuti v rybách pravd ěpodobně potrvá celá deset iletí, jelikož sou časné limity 
vyplývají z minulých emisí, a jejich snížení si vyžádá čas, i kdyby už k dalším 
únikům rtuti nedocházelo. Spole čenství již p řijalo množství opat ření pro snížení 
emisí a pro používání rtuti. Neznamená to však, že se nedá u činit více, ale poukazuje 
to na význam d ůsledného uskute čňování sou časných opat ření ze strany členských 
států a na vytvá ření pokroku na celosv ětové úrovni. 
Strategie má proto tyto cíle: 
• Snížení emisí rtuti. 
• Snížení vstupu rtuti do ob ěhu ve spole čnosti zastavením nabídky a poptávky . 
• Řešení dlouhodobého osudu přebytků a lidskou spole čností naakumulovaných 
zásob (ve stále používaných či uskladněných výrobcích). 
• Ochrana proti vystavení ú činkům rtuti. 
• Zlepšení porozum ění problému rtuti a jeho řešení. 
• Podpora a propagace mezinárodních akcí týkajících se rtuti. 
 
CS 4   CS Postupy, dopl ňující texty a dodate čné akce, které je t řeba učinit, jsou pro každý z cíl ů 
popsány níže. Odkazy na krátkodobé lh ůty se vztahují na 3 roky, st řednědobé na 4–6 
let. Dlouhodob ější akce se ur čí po posouzení strategie. 
4. SNÍŽENÍ EMISÍ  
Emise rtuti se obecn ě zvýšily s industrializací. Ce lkové atmosférické emise se 
v letech 1990 až 2000 zvýšily asi o 20 %.  Za toto období se emise v Evrop ě snížily 
asi o 60 %, ale i tak Evropa z ůstává hlavním zdrojem rtuti uložené v jiných 
kontinentech a Arktid ě. 
Jedním z hlavních zdroj ů uvolňování rtuti je spalování uhlí. Spalování uhlí ve 
spalovnách nad 50 MW je p ředmětem směrnice IPPC4 – stejně jako ostatní hlavní 
zdroje, jako je hutní, cementá řský a chemický pr ůmysl – a sm ěrnice 2001/80/ES5. 
Směrnice IPPC je proto hlavním nástrojem Spole čenství pro snížení emisí rtuti 
a ostatních zne čišťujících látek. Možnost zavád ění IPPC za řízení bude, s omezenými 
výjimkami pro n ěkteré členské státy, ukon čena do 30. října 2007. Komise zve řejňuje 
sérii referen čních materiál ů BAT (BREF) na podporu zavád ění IPPC. 
Akce 1. Komise posoudí ú činky uplat ňování IPPC na emise rtuti, a zváží další akce 
týkající se p řípadných hodnot limit ů emisí ve Spole čenství, jakmile budou 
předloženy údaje ve smyslu uvedených požadavk ů IPPC a EPER6, a v širším 
strategickém p řehledu ke konci roku 2010. To bude zahrnovat p řehled o spole čných 
kladných ú čincích řízení, které má být zaved eno od 1. ledna 2008 podle sm ěrnice 
2001/80/ES pro snížení emisí oxidu si řičitého z velkých spaloven. 
Akce 2. Komise vyzve členské státy a pr ůmysl, aby poskytovaly více informací 
o vypoušt ění rtuti a o preven čních a kontrolních technikách tak, aby mohly být 
navrženy záv ěry v BREF pro pomoc p ři dalším snižování emisí. Druhé vydání BREF 
týkající se alkalických hydroxid ů a chloru bude obsahovat informace pro řešení 
rizika únik ů při vyřazování rtu ťových elektrolyzér ů. 
Malé spalovny a spalování uh lí obyvatelstvem jsou také vý znamnými zdroji rtuti. 
Kontrola takových za řízení bude pravd ěpodobně rentabiln ější, pokud se místo na 
jedinou látku zam ěří na více zne čišťujících látek. To se již zkoumalo v programu 
Čistý vzduch pro Evropu (CAFE) pro „klasické“ látky zne čišťující ovzduší, jako jsou 
čpavek či oxid siřičitý. 
Akce 3. Komise vypracuje v roce 2005 studii o možnostech snížení emisí rtuti ze 
spalování uhlí v malém rozsahu, která bude posuzována spolu s širším 
vyhodnocením programu CAFE. 
                                                 
4 Sm ěrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. zá ří 1996 o integrované prevenci a omezování zne čištění, Úř. věst. 
L 257, 10.10.1996. 
5 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí n ěkterých 
znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích za řízení, Úř. věst. L 309, 27.11.2001. 
6 Rozhodnutí Komise 2000/479/ES ze dne 17. července 2000 o vytvo ření evropského registru emisí 
znečišťujících látek (EPER) podle článku 15 sm ěrnice Rady 96/61/ES o integrované prevenci a 
omezování zne čištění, Úř. věst. L 192, 28.7.2000. 
 
CS 5   CS Některé členské státy ozna čily zubní amalgámy za výrazný zdroj úniku rtuti, v četně 
chirurgických zubních zákrok ů a kremací. Zacházení s odpadem zubních amalgám ů 
stanoví právní p ředpisy Spole čenství o odpadech7. 
Akce 4. Komise p řezkoumá v roce 2005 uskute čňování požadavk ů Společenství 
o zacházení s odpady ze zubních amalgám ů ze strany členských stát ů a poté 
přijme příslušné kroky pro zajišt ění jejich řádného uplat ňování.  
Emise z krematorií nejsou upraveny právními p ředpisy Spole čenství, ale v n ěkolika 
členských státech jsou regulovány, a jsou také p ředmětem doporu čení OSPAR. 
Zprávy o emisích zú častněných stran ve smyslu tohoto doporu čení, které se poprvé 
budou předkládat do 30. zá ří 2005, podají dobrou p ředstavu o ú činnosti a o tom, zda 
je třeba dalších akcí. K podobné kontrole jsou vyzývány další členské státy, ve 
kterých kremace probíhají. 
Všeobecn ě jsou do návrhu sm ěrnice o prioritních lá tkách podle rámcové sm ěrnice 
o vodě zahrnuté standardy kvality pro rtu ť, které je nutno spln it do roku 2015, což se 
bude týkat nap říklad povolování IPPC. P řijetí těchto opat ření zahájí dvacetileté 
období rámcové sm ěrnice pro zastavení či postupné ukon čení emisí, vypoušt ění 
a úniků. 
5. SNÍŽENÍ NABÍDKY  
Se rtutí se na sv ětovém trhu obchoduje voln ě. Současná celková nabídka je p řibližně 
3 600 tun ro čně. Hlavním vývozcem je EU, s čistým ročním vývozem okolo 1 000 
tun. Cena rtuti výrazn ě poklesla od doby, kdy dosáhla svého maxima v šedesátých 
letech dvacátého století, a po v ětšinu minulého dese tiletí byla na pom ěrně stabilní 
úrovni kolem 5 EUR za kilogram. Ekonomi cký dopad obchodování se rtutí je proto 
velmi malý. Nízká cena a p řipravenost dodávat také podporují pokra čující používání 
rtuti mimo Evropu na činnosti jako je t ěžba zlata. 
Sloučeniny rtuti používané ja ko pesticidy podléhají Rotterdamské úmluv ě o postupu 
předchozího souhlasu pro ur čité nebezpe čné chemické látky a pesticidy 
v mezinárodním obchodu. Spole čenství toto uskute čňuje nařízením (ES) 
č. 304/20038, kterým se zakazuje také vývoz ko smetických mýdel obsahujících rtu ť 
a kterým se vyžaduje vývozní oznámení týkající se slou čenin rtuti pro veškeré další 
použití. Neexistují žádná omezení, a ť už mezinárodní či ze strany Spole čenství, která 
se týkají obchodování  se rtutí ve form ě kovu. Analýzy v hodnocení ExIA ovšem 
navrhují, aby vývoz rtuti ze Spole čenství byl postupn ě ukončován. 
                                                 
7 Rozhodnutí Komise (2000/532/ES) ze dne 3. kv ětna 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí 94/3/ES, 
kterým se stanoví seznam odpad ů podle čl. 1 písm. a) sm ěrnice Rady 75/442/EHS o odpadech, a 
rozhodnutí Rady 94/904/ES, kterým se stanoví seznam nebezpe čných odpad ů ve smyslu čl. 1 odst. 4 
směrnice Rady 91/689/EHS o nebezpe čných odpadech, Ú ř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3 (ve zn ění 
pozdějších předpisů). 
8 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 304/2003 ze dne 28. ledna 2003 o vývozu a dovozu 
nebezpečných chemických látek, Ú ř. věst. L 63, 6.3.2003. 
 
CS 6   CS Akce 5. Komise zamýšlí navrhnout zm ěnu nařízení (ES) č. 304/2003, kterou by 
se postupn ě ukončil vývoz rtuti ze Spole čenství do roku 2011, aby tak aktivn ě 
přispěla k navrhovanému celosv ětovému úsilí ukon čit primární výrobu rtuti a 
zastavit zp ětné uvádění přebytků na trh, jak se uvádí v bodu 10. 
Hlavním sv ětovým dodavatelem rtuti je špan ělská státem vlastn ěná firma MAYASA. 
Na základ ě dohody z roku 2001 nakupuje spole čnost MAYASA p řebytky rtuti EU 
z odvětví výroby chloru a alkalických hydroxid ů pro opětovný prodej. Spole čnost 
MAYASA také prodává rtu ť, která byla získána z rudy vyt ěžené ve špan ělském 
Almadénu. Produkce rtuti v Almadénu dosáhla vrcholu v roce 1941, který činil 
přibližně 2 800 tun, ale od té doby se snížila , jelikož došlo k propadu trhu a v 
poslední dob ě se také pr ůmysl výroby chloru a alkalických hydroxid ů stal náhradním 
zdrojem. Poslední celkové  množství, které spole čnost MAYASA dodala, bylo okolo 
1 000 tun rtuti za rok.  
Vyhodnocení ExIA shledalo, že i pokud by neexistoval zákaz vývozu, negativní 
dopady, které má t ěžba a výroba rtuti na životní prost ředí, a sporná hospodárnost 
podporují ukon čení těchto konkrétních činností. Špan ělsko uvedlo, že t ěžba 
a produkce rtuti v Almadénu již byla p řechodně zastavena p řed přijetím této 
strategie, a nep ředpokládá se, že dojde k jejímu obnovení.  
Komise uznává historický, ekonomický a sociální význam produkce a obchodování 
se rtutí v Almadénu, které se datuje již od římských časů. Komise také pevn ě 
podporuje poskytování pomoci na vytvá ření nových oblastí obchodování 
a zaměstnanosti. Oblast má již nárok na podporu Spole čenství jako část regionu Cíle 
1 (Castilla-la-Mancha) a o čekává se, že jím z ůstane i v p říštím programovém období 
strukturálních fond ů.  
6. SNIŽOVÁNÍ POPTÁVKY  
Poptávka po rtu ti se pohybuje celosv ětově okolo 3 600 tun za rok; v roce 2003 to 
bylo v tehdejších 15 členských státech EU okolo 300 tun. Využití rtuti se snižuje jak 
na světové tak na evropské úrovni, avšak n ěkteré významné oblasti využití z ůstávají. 
Hlavním celosv ětovým využitím je t ěžba zlata, výroba baterií a pr ůmysl výroby 
chloru a alkalických hydroxid ů, které dohromady p ředstavují 75 % spot řeby. Z 
těchto způsobů využití je v sou časné době v EU významný pouze pr ůmysl výroby 
chloru a alkalických hydroxid ů, ale technologie rtu ťových elektrolyzér ů se ve smyslu 
směrnice IPPC nepovažuje za BAT9 a přestává se používat. Je známo, že rtu ť se ve 
značné míře používá p ři těžbě zlata ve francouzské Guayan ě (tam zvažují 
francouzské ú řady její zákaz), ale ne v evropských regionech EU. Sm ěrnice 
91/157/EHS10 omezuje použití rtuti v bateriích. 
                                                 
9 Referen ční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) v pr ůmyslu výroby chloru a 
alkalických hydroxid ů přijatý Komisí v prosinci 2001, http://eippcb.jrc.es . 
10 Sm ěrnice Rady 91/157/EHS ze dne 18. b řezna 1991 o bateriích a akumulátorech obsahujících ur čité 
nebezpečné látky, Ú ř. věst. L 78, 26.3.1991. 
 
CS 7   CS Jelikož pr ůmysl výroby chloru a alkalických hydroxid ů přestává používat rtu ťové 
elektrolyzéry, hlavní oblastí  použití rtuti v EU se stanou zubní amalgámy. Z toho 
důvodu je vhodné znovu p řezkoumat možnosti jejich nahrazení. Je to obzvlášt ě 
důležité, jelikož členské státy mohou podpo řit jejich nahrazení, ale zahrnutí zubních 
amalgámů do směrnice o léka řských za řízeních11 omezuje rozsah restriktivních 
vnitrostátních opat ření.  
Akce 6. V krátkodobém výhledu požádá  Komise Expertní skupinu pro 
zdravotní za řízení (Medical Devices Expert Group) o zvážení používání rtuti v 
zubních amalgámech a vy žádá si stanovisko V ědeckého výboru pro zdravotní 
a environmentální rizika, které má poso udit, zda jsou vhodná další regula ční 
opatření. 
Hlavní skupina výrobk ů ze rtuti, jež nejsou zahrnuty v právních p ředpisech 
Společenství, jsou m ěřicí a kontrolní p řístroje. Komise musí p ředložit návrhy na 
zahrnutí léka řských zařízení a monitorovacích a kontrolních p řístrojů do směrnice 
2002/95/ES12, která již zahrnuje osv ětlovací a ostatní elektrické a elektronické 
přístroje. N ěkteré rozsáhlejší využití rtuti v této skupin ě výrobků (teploměry, 
tlakoměry a barometry) nejsou ani el ektrické ani elektronické p řístroje, proto je 
směrnice nezahrnuje. Vyhodnocení ExIA konsta tuje, že je v této oblasti zapot řebí 
dodatečných aktivit. 
Akce 7. Komise plánuje v roce 2005 navrhnout zm ěny směrnice 76/769/EHS13 
s cílem omezit obchodování s m ěřicími a kontrolními p řístroji obsahujícími 
rtuť, určenými pro spot řebitelské využití a zdravotní pé či, jež nejsou elektrické 
ani elektronické. 
Akce 8. Komise dále v krátké dob ě přezkoumá n ěkolik zbývajících výrobk ů 
a aplikací v EU, které používají malé množství rtuti. Ve st řednědobém 
a dlouhodobém výhledu m ůže být jakékoliv zbývající použití p ředmětem 
udělení oprávn ění a úvahy o nahrazení ve  smyslu navrhovaného na řízení 
REACH 14, jakmile bude p řijato. 
7. ŘEŠENÍ P ŘEBYTKŮ A ZÁSOB  
Největší zásoba rtuti v EU se nachází v pr ůmyslu výroby chloru a alkalických 
hydroxidů. Za předpokladu zamýšleného ukon čení vývozu bude muset být mnoho z 
těchto zásob rtuti uskladn ěno a zlikvidováno. N ěkteré členské státy již v této oblasti 
                                                 
11 Sm ěrnice Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prost ředcích, Ú ř. věst. L 169, 
12.7.1993. 
12 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES ze dne 27. ledna 2003 o omezení používání 
některých nebezpe čných látek v elektrický ch a elektronických za řízeních (RoHS), Ú ř. věst. L 37, 
13.2.2003. 
13 Sm ěrnice 76/769/EHS o sbližování právních a správních p ředpisů členských stát ů týkajících se omezení 
uvádění na trh a používání n ěkterých nebezpe čných látek a p řípravků, Úř. věst. L 262, 27.9.1976. 
14 Návrh na řízení Evropského parlamentu a Rady o re gistraci, vyhodnocení, autorizaci a omezení 
chemických látek (REACH), kterým se zakládá Evrops ká agentura pro chemické látky, a kterým se 
mění směrnice 1999/45/ES a na řízení (ES) {o odolných organických zne čišťujících látkách}, 
KOM(2003) 644 v kone čném znění, 29.10.2003. 
 
CS 8   CS vytvářejí politiky15. Vyhodnocení ExIA konstatuje, že trvalá likvidace by byla z 
pohledu životního prost ředí optimální, ale v sou časné době je příliš drahá a její 
realizace je na úrovni Spole čenství technicky nejistá. D ůležitou oblastí dalšího 
zkoumání je p ředevším pot řeba najít rentabilní nákladová opat ření pro uskladn ění. 
Akce 9. Komise podnikne akce na uskute čnění uskladn ění rtuti z pr ůmyslu 
výroby chloru a alkalických hydroxid ů na základ ě časového harmonogramu, 
který odpovídá p ředpokládanému ukon čení vývozu rtuti do roku 2011. V první 
řadě prozkoumá Komise prostor pro dohodu s p ředstaviteli pr ůmyslu. 
Velké množství rtuti se n achází také ve výrobcích, které už jsou ve spole čnosti 
v oběhu. Jakmile se z výrobku stane „odpad“, sou časná politika Spole čenství obecn ě 
upřednostňuje jeho nové využití p řed odstran ěním. Mělo by být uváženo aktivn ější 
sbírání a recyklace rtuti. N ěkteré členské státy ovšem namítají, že rtu ť by se nem ěla 
recyklovat pro op ětovné použití, ale m ěla by se stáhnout z ob ěhu prostřednictvím 
uskladnění nebo odstran ění. 
Akce 10. Komise nechá v krátkodobém až st řednědobém výhledu vypracovat 
další studie o osudu rtuti ve výrobcích, které jsou již v ob ěhu. 
8. OCHRANA PROTI VYSTAVENÍ Ú ČINKŮM 
Nedávné stanovisko Evropského ú řadu pro bezpe čnost potravin (EFSA) o riziku rtuti 
v potravinách16 konstatovalo, že lidé, kte ří jedí příliš mnoho ryb a rybích výrobk ů, 
zejména velkých dravýc h ryb, mohou dosáhnout či překročit stanovené bezpe čné 
hladiny. Komise zkoumá možnosti řízení rizik na základ ě stanoviska EFSA, v četně 
maximálních limit ů v nařízení (ES) č. 466/200117 o obsahu rtuti v rybích výrobcích. 
Prostor na snížení t ěchto hladin je však omezený. Je t řeba i dalších řešení, jako 
cílených rad spot řebiteli zve řejňovaných Komisí18 a členskými státy. 
Akce 11. V krátkodobém výhledu prošet ří EFSA specifické p říjmy různých 
druhů ryb a mo řských živo čichů ve strav ě mezi ohroženou skupinou populace 
(např. těhotných žen, d ětí). 
Akce 12. Komise poskytne dodate čné informace o rtuti v potravinách, jakmile 
budou k dispozici nové údaje. Vnitrostát ní orgány budou vyzvány, aby poskytly 
informace na základ ě místních specifik. 
                                                 
15 Nap říklad Švédsko zavedlo požadavek na stabilizaci a ukládání rtuti v hlubin ných skalních masivech, 
zatímco N ěmecko zkoumá myšlenku skladování kovové rtuti v již nepoužívaných solných dolech.  
16 http://www.efsa.eu.in t/science/contam/contam _opinions/259_en.html . 
17 Na řízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. b řezna 2001, kterým se stanoví maximální limity 
některých kontaminujících látek v potravinách, Ú ř. věst. L 77, 16.3.2001. 
18 http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety /contaminants/informati on_note_mercury-fish_12-
05-04.pdf . 
 
CS 9   CS Právní předpisy Spole čenství také omezují ob sah rtuti v pitné vod ě19. Nedávno 
schválená čtvrtá dce řiná směrnice o kvalit ě ovzduší20 nestanoví žádnou cílovou 
hodnotu ani standardy kvality pro rtu ť – hladiny zaznamenané v okolním ovzduší 
jsou nižší než ty, které se považují za š kodlivé pro lidské zdraví – ale je nutno m ěřit 
koncentrace a depozity, aby byly odhaleny geografické a p řechodné trendy.  
Stávající právní p ředpisy Spole čenství o zdraví a bezpe čnosti při práci stanoví 
příslušný rámec pro ochranu pracovník ů před ohrožením zdraví a na zabezpe čení 
před vystavením ú činků rtuti. V tomto rámci Komise stanoví mezní hodnoty 
vystavení pracovník ů účinkům rtuti.  
Obecněji se podniknou akce v souladu s Evropským ak čním plánem pro životní 
prostředí a zdraví na léta 2004–201021, aby se zlepšily metody pro stanovení 
expozice lidského organismu vyvinutím in tegrovaného monitorování životního 
prostředí a potravin a zkoumání m prostoru pro spole čný přístup k biomonitorování. 
To bude zahrnovat celou řadu zátěžových faktor ů životního prost ředí, včetně rtuti.  
9. ZLEPŠENÍ POROZUM ĚNÍ 
Mezery v poznání problému týkajícího se rtuti a jeho možných řešení mohou zaplnit 
výzkumné, vývojové a pilotní projekty. Oblasti t ěchto činností zahrnují ú činky rtuti 
na lidské zdraví, pohyb nebo hromad ění rtuti v životním prost ředí a otázky citlivosti 
ekosystému a toxicity. Úsilí je nutno také nasm ěrovat k řešení problém ů spojených 
se rtutí ve výrobcích, v emisích a v odpad ech, zejména s vývojem technik pro snížení 
úniků rtuti ze spalování uhlí a z ostatních velkých zdroj ů, stejně jako na nakládání, 
stabilizaci a trvalou likvidaci p řebytků rtuti a odpad ů obsahujících rtu ť.  
Akce 13. Priority výzkumu rtuti se ur čí v 7. rámcovém programu RTD 
a v ostatních p říslušných mechanismech financování. 
10. PODPORA A PROPAGACE MEZINÁRODNÍCH AKCÍ  
Důležité je postupovat v řešení problému týkajícího se rtuti celkov ě, zejména snížit 
emise a také snížit nabídku a poptávku. 
Existuje zna čný potenciál ve snižování emisí rtuti a v podpo ře používání BAT, 
zejména v energetickém, hutním a cementá řském odv ětví, v průmyslu výroby chloru 
a alkalických hydroxid ů a v odvětví odpad ů. Aktivity EU již emise významn ě snížily 
a mohou být p říkladem na mezinárodních, regi onálních a dvoustranných fórech. 
Významný bude i transfer technologií. 
                                                 
19 Sm ěrnice Rady 98/83/EHS ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody ur čené k lidské spot řebě, Úř. věst. L 
330, 5.12.1998. 
20 Návrh sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se arseniku, kadmiu, rtuti, niklu a 
polycyklických aromatických uhlovodících v okolní atmosfé ře, KOM(2003) 423 v kone čném znění, 
16.7.2003. Kone čné znění nebylo dosud zve řejněno v Úředním věstníku.  
21 KOM(2004)416 v kone čném znění, 9.6.2004. 
 
CS 10   CS Celková poptávka po rtuti v sou časnosti klesá, ale podstata problému se rtutí 
zvýrazňuje důležitost p řijetí krok ů k jejímu dalšímu snižování. Je t řeba přijmout 
opatření pro postupné ukon čování používání rtuti tam, kde existují vhodná 
alternativní řešení, a opat ření pro p řísnou kontrolu tam, kde takováto řešení 
neexistují. Komise se domnívá, že cílev ědomé usilování o snížení poptávky m ůže 
výrazně snížit celkové používání rtu ti – až na hodnotu 1 000 tun ro čně či nižší do 
roku 2020. Spoléhá se zejména na zastavení používání rtuti v pr ůmyslu výroby 
chloru a alkalických hydroxid ů a v bateriích, kde byly v EU op ět zaznamenány velké 
možnosti, a také v t ěžbě zlata. 
Snížení celkové poptávky se však nesetká s pat řičnou odezvou, pokud nabídka rtuti 
zůstane vysoká a spolu s nízkými náklady bude podn ěcovat pokra čování 
v dosavadních i nových zp ůsobech jejího využití. Pro dosažení snížení nabídky je 
zapotřebí postupovat soub ěžně. Vítané je rozhodnutí USA o uskladn ění rtuti dříve 
uchovávané pro strategické ú čely. 
Akce 14. Spole čenství, členské státy a ostatní zainteresované subjekty budou p ři 
řešení problému týkajícího se rtuti p řispívat vlastními vklady a ú častnit se 
mezinárodních fór a činností, dvoustranných jednání a projekt ů se třetími 
zeměmi, včetně transferu technologií.  
Akce 15. Komise zváží ustanovení specifických postup ů na financování 
výzkumných a pilotních projekt ů na snížení emisí rtuti ze spalování uhlí v 
zemích s velkou závislostí na pevných palivech, jako je Čína, Indie, Rusko atd., 
podobně jako program CARNOT, který podporuje čisté a účinné používání 
pevných paliv. 
Akce 16. Spole čenství bude podporovat iniciativu na zahrnutí rtuti do 
procedury PIC Rotterdamské úmluvy. 
Akce 17. Spole čenství a členské státy budou pokra čovat v podpo ře práce podle 
Protokolu o t ěžkých kovech k Úmluv ě UNECE o dálkovém zne čišťování ovzduší 
přesahujícím hranice stát ů. 
Akce 18. Spole čenství, členské státy a ostatní za interesované subjekty budou 
podporovat také program UNEP Global Mercury Programme, nap říklad 
zkoumáním materiál ů a poskytnutím technickýc h znalostí a lidských a 
finančních zdroj ů. 
Akce 19. Spole čenství a členské státy budou podporovat celkové snahy 
přispívající ke sníženému používání rtuti v oblasti t ěžby zlata, nap ř. projekt 
UNDP/GEF/UNIDO Global Mercury Project. Zváží také možnosti individuální 
podpory rozvojových zemí pomocí r ůzných nástroj ů souvisejících s pomocí 
rozvojové spolupráce v souladu s národními strategiemi rozvoje. 
Akce 20. Aby došlo ke snížení nabídk y rtuti na mezinárodní úrovni, bude 
Společenství obhajovat celkové postupné zastavování primární výroby a podnítí 
ostatní zem ě, aby ukon čily zpětné uvádění přebytků na trh, na základ ě podobné 
iniciativy jako je ta stanovená v Mo ntrealském protokolu o látkách, které 
poškozují ozonovou vrstvu. Pro podpo ření tohoto cíle by uvažovaná zm ěna 
nařízení (ES) č. 304/2003 zastavila vývoz rtuti ze Spole čenství do konce roku 
2011. 
 
CS 11   CS 11. PŘEZKUM  
ExIA určuje množství krátkodobých až st řednědobých významných mezník ů 
z hlediska sou časných opat ření Spole čenství i mezinárodních opat ření, které umožní 
další zkoumání problému rtuti, úsp ěšnost politik a možné dodate čné akce. Komise 
plánuje p řezkoumat celou strategii týkající se  rtuti do konce roku 2010. Toto 
přezkoumání také splní požadavek podle 4. dce řiné směrnice o kvalit ě ovzduší na 
vypracování zprávy o možnosti dalšího postupu v souvislosti se rtutí p ři zohledn ění 
opatření přijatých na základ ě této strategie. Komise plánuje zavést p řezkum 
s použitím údaj ů z různých zdroj ů a se zahrnutím všech médií, a ne jen z hlediska 
kvality ovzduší. 
12. ZÁVĚRY 
Rtuť ohrožuje Spole čenství, ale i celý sv ět. Toto sd ělení je prvním krokem 
k uskutečnění soudržné strategie Spole čenství v této záležitosti. P ředkládá se ješt ě 
před plánovanými v n ěm uvedenými legislativními návrhy, aby umožnilo 
Společenství vyjád řit stanovisko ke rtuti pro Řídící radu UNEP v únoru 2005. 
Komise žádá Radu, aby odpov ěděla na její výzvu p ředložením strategie týkající se 
rtuti a aby Evropský parlament podpo řil přístup uvedený v tomto sd ělení.