Podpora v rámci tohoto nástroje bude vyžadovat, aby Ukrajina dále posilovala právní stát, řádnou správu věcí veřejných a opatření proti podvodům a korupci. Proto by finanční podpora měla být při zohlednění vývoje na místě rámována politickými podmínkami a měla by být stále více zaměřena na posílení ukrajinských institucí a přípravu půdy pro úspěšné úsilí o obnovu, jakož i na podporu úsilí Ukrajiny na její evropské cestě.

Aby bylo zajištěno zdravé finanční krytí, měly by být půjčky Ukrajině zajištěny zárukou z rozpočtové rezervy EU, tj. z rozpočtového prostoru nad stropem pro platby víceletého finančního rámce (VFR) až do výše stropu vlastních zdrojů. To by investorům poskytlo vysoký stupeň ochrany a jistoty, přičemž by se předešlo nutnosti vytvářet rezervy na úvěry nebo zavádět vnitrostátní záruky, aniž by se změnila velikost nebo stropy víceletého finančního rámce. To vyžaduje omezenou změnu nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, která umožní, aby se s podmíněnými závazky vyplývajícími z finanční pomoci Ukrajině, která je k dispozici pro roky 2023 a 2024, zacházelo stejně jako s finanční pomocí členským státům.

Za tímto účelem Komise navrhuje vytvořit nástroj pro poskytování podpory Ukrajině (makrofinanční pomoc+) pro rok 2023. Tento nástroj poskytne krátkodobou finanční úlevu ve formě vysoce zvýhodněných půjček předvídatelným, průběžným, řádným a včasným způsobem, přičemž z těchto půjček budou financovány okamžité potřeby, obnova kritické infrastruktury a počáteční podpora udržitelné poválečné obnovy s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci. EU bude dotovat úrokové náklady Ukrajiny, které budou do konce roku 2027 financovány z příspěvků členských států ve formě vnějších účelově vázaných příjmů. Aby bylo zajištěno pokrytí úrokových nákladů po dobu trvání půjček, měly by být příspěvky členských států po roce 2027 obnoveny a pokračovat jako vnější účelově vázané příjmy, pokud nebudou pokryty jinými prostředky v budoucích víceletých finančních rámcích. Kromě toho mohou částky pocházející z dalších dobrovolných příspěvků členských států a případné příspěvky třetích zemí a stran poskytnout nevratnou podporu.

Makrofinanční pomoc Unie Ukrajině v roce 2022 byla velkorysá a účinná. Unie v rámci balíčků nouzové a mimořádné makrofinanční pomoci poskytla vysoce zvýhodněné půjčky, včetně subvencí na platby úroků, ve výši 7,2 miliardy EUR, z nichž 4,2 miliardy EUR byly vyplaceny již v polovině října a zbývající 3 miliardy EUR by měly na Ukrajinu dorazit do konce roku. Pomoc však byla dosud poskytována ad hoc, vždy na několik měsíců. Vyžádalo si to značné rezervy z rozpočtu EU a vnitrostátní záruky. Proto je třeba zvážit strukturálnější a účinnější přístup k podpoře Ukrajiny ze strany Unie v roce 2023. Tento návrh stanoví řádný a udržitelný rámec pro směřování finanční pomoci Ukrajině a zároveň nabízí dostatečnou pružnost pro přizpůsobení podpory vyvíjejícím se finančním potřebám země a připravuje půdu pro budoucí nástroj „Rebuild Ukraine“ v souladu se sdělením ze dne 18. května 2022 o „pomoci Ukrajině a její obnově“ a zásadami dohodnutými na konferenci o reformě Ukrajiny konané v Luganu v červenci 2022.

Škody, které ruská válečná agrese způsobila ukrajinskému hospodářství, občanům a podnikům, jsou obrovské. Mezinárodní měnový fond předpovídá, že v krátkodobém horizontu by se ukrajinské hospodářství mohlo do konce letošního roku reálně snížit až o 35 %. Inflace se zrychluje a do konce roku 2022 by v důsledku nedostatku zboží, logistických problémů při zásobování a financování vládních potřeb prostřednictvím tvorby peněz měla dosáhnout 30 %.

Individuální přístup k finanční pomoci Ukrajině v roce 2022 však v souvislosti s válkou ukázal značné nedostatky, zejména pokud jde o dohodu o financování. Vyžádalo si to značné rezervy z rozpočtu EU a/nebo vnitrostátní záruky. Aby se předešlo opakovanému jednání EU a vnitrostátních zákonodárců o otázkách finanční podpory, mělo by se o širokých parametrech podpory Unie na pomoc a obnovu rozhodnout na celý rok 2023 na základě stabilního rámce.

Komise má v úmyslu poskytnout půjčky v rámci nástroje s dlouhou dobou splatnosti (s maximální dobou trvání 35 let) a bez splacení jistiny před rokem 2033. To bude spojeno s úhradou výše uvedených nákladů na úroky.

Makrofinanční pomoc Unie je mimořádný nouzový nástroj pro řešení vážných problémů s platební bilancí ve třetích zemích. Návrhy Komise na poskytnutí makrofinanční pomoci vycházely z poznatků získaných na základě hodnocení ex post provedených u minulých operací v sousedství EU. Tento nástroj makrofinanční pomoci+ pomůže zmírnit krátkodobé finanční potřeby Ukrajiny v roce 2023 vzhledem k současným mimořádným okolnostem. Požadavky na podávání zpráv a související politické podmínky mají zajistit účinnost, transparentnost a odpovědnost podpory. Tento nástroj makrofinanční pomoci+ by měl vycházet z výsledků sedmi programů makrofinanční pomoci od roku 2015, včetně poslední mimořádné makrofinanční pomoci v souvislosti s pandemií COVID-19, operací nouzové makrofinanční pomoci na počátku roku 2022 a operací mimořádné makrofinanční pomoci v roce 2022.

Na závěr Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě posouzení provádění podpory ze strany Unie Ukrajině v rámci tohoto nástroje, a to včetně hodnocení. Do dvou let od konce doby dostupnosti předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost podpory, kterou Unie poskytla v rámci nástroje, a také míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této podpory.

Evropská unie by měla dát Ukrajině k dispozici tento nástroj makrofinanční pomoci+ v celkové výši až 18 miliard EUR ve formě vysoce zvýhodněných úvěrů, a to předvídatelným, průběžným, řádným a včasným způsobem, který přispěje k pokrytí jejích krátkodobých finančních potřeb, financování obnovy kritické infrastruktury a počáteční podpoře poválečné obnovy s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci. Podpora přispěje k pokrytí zbývajícího nedostatku vnějších finančních prostředků Ukrajiny v roce 2023 a její vyplacení je plánováno v několika splátkách. Výplaty by byly dále podmíněny splněním požadavků na podávání zpráv a zavedením politických reforem, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění a uvedeno v tomto nařízení, včetně zprávy, kterou má Ukrajina předložit před vyplacením každé splátky. Komise bude úzce spolupracovat s vnitrostátními orgány na sledování příslušného vývoje a uplatňování požadavků a politických podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. Za správu podpory bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem.

(5)Rozhodnutí (EU) 2022/1628 představovalo další krok v provádění uvedené mimořádné makrofinanční pomoci Unie. Stanovilo základ pro poskytnutí další částky až do výše 5 miliard EUR Ukrajině ve formě úvěrů za vysoce zvýhodněných podmínek, z nichž 2 miliardy EUR byly vyplaceny dne 18. října a zbývající 3 miliardy EUR by měly být vyplaceny do konce roku 2022.

(9)Evropská rada udělila Ukrajině status kandidátské země v červnu 2022. Pokračující silná podpora Ukrajiny je pro Unii klíčovou prioritou. Vyžaduje to organizovaný kolektivní přístup stanovený v tomto nástroji, protože škody způsobené ruskou válečnou agresí ukrajinskému hospodářství, občanům a podnikům jsou obrovské.

(10)Ruská válečná agrese proti Ukrajině představuje strategickou geopolitickou hrozbu pro celou Unii a vyžaduje, aby členské státy byly silné a jednotné. Je proto nezbytné, aby podpora Unie byla poskytována rychle a mohla se na cestě k budoucí obnově pružně a postupně přizpůsobovat potřebám, které vznikají v souvislosti s okamžitou pomocí a krátkodobou obnovou.

(11)V této souvislosti je cílem nástroje zřízeného podle tohoto nařízení přispět k překlenutí nedostatku finančních prostředků na Ukrajině v roce 2023, zejména poskytováním vysoce zvýhodněné krátkodobé finanční pomoci státnímu rozpočtu předvídatelným, průběžným, řádným a včasným způsobem, včetně financování obnovy a počáteční podpory poválečné rekonstrukce, je-li to vhodné, s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci.

(12)Aby bylo dosaženo obecného cíle, měla by být pomoc poskytnuta na podporu makrofinanční stability na Ukrajině a na zmírnění omezení v oblasti vnějšího financování Ukrajiny. Komise by měla provádět podporu v souladu s hlavními zásadami a cíli opatření, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími relevantními politikami Unie.

(13)Mezi hlavní oblasti podpory v rámci nástroje by mělo patřit také poskytování podpory na obnovu, opravy a údržbu kritických funkcí a infrastruktury, jakož i pomoc lidem v nouzi a nejvíce postiženým oblastem, pokud jde o materiální a sociální podporu, dočasné bydlení, výstavbu obytných budov a infrastruktury.

(14)Nástroj by měl rovněž podpořit posílení kapacity ukrajinských orgánů pro přípravu na budoucí poválečnou obnovu a případně na počáteční přípravnou fázi předvstupního procesu, včetně posílení ukrajinských institucí, reformy a posílení účinnosti veřejné správy, jakož i transparentnosti, strukturálních reforem a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních.

(15)Nástroj podpoří vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly v průběhu celé podpůrné operace úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti. Podpora Ukrajině podle tohoto nařízení nadále významně přispívá k uspokojení finančních potřeb Ukrajiny, jak je odhaduje MMF, Světová banka a další mezinárodní finanční instituce, s přihlédnutím ke schopnosti Ukrajiny financovat se z vlastních zdrojů. Při určování výše podpory se rovněž zohledňují očekávané finanční příspěvky od bilaterálních a multilaterálních dárců, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů zajišťujících Ukrajině finanční prostředky ze zahraničí a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.

(16)Situace na Ukrajině vyžaduje postupný přístup, kdy by nástroj zaměřený na makrofinanční stabilitu a okamžitou úlevu a obnovu měla doprovázet trvalá podpora v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa a nástroje humanitární pomoci.

(17)Nařízení by mělo stanovit zdroje, které jsou pro nástroj k dispozici na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2023 s možným čerpáním do 31. března 2024. Ve formě půjček by měla být k dispozici maximální částka 18 miliard EUR. Kromě toho by nařízení mělo pro období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 stanovit úrokovou subvenci. Aby bylo zajištěno pokrytí úrokových nákladů po dobu trvání půjček, měly by být příspěvky členských států po roce 2027 obnoveny a pokračovat jako vnější účelově vázané příjmy, pokud nebudou v budoucích víceletých finančních rámcích pokryty jinými prostředky. Z tohoto důvodu není vyloučena možnost, že příspěvky členských států budou prodlouženy i na období po roce 2027.

(18)Nařízení by mělo členským státům umožnit, aby poskytly další zdroje jako vnější účelově vázané příjmy, které mají být provedeny v rámci memoranda o porozumění tohoto nástroje. Takovou možnost dodatečného příspěvku by měly mít i třetí země a zúčastněné strany jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. d) a e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046. V zájmu podpory synergií a doplňkovosti je vhodné umožnit, aby tyto dodatečné příspěvky členských států, třetích zemí a dalších třetích stran mohly být rovněž poskytnuty programům zřízeným podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 a nařízení Rady (ES) č. 1257/96 k financování opatření přispívajících k cílům tohoto nástroje.

(19)Dobrovolné příspěvky členských států by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a splatné na požádání. Za tímto účelem by měl členský stát poskytující podporu uzavřít s Komisí dohodu o přiznání příspěvku ve smyslu čl. 22 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Dohoda o přiznání příspěvku by měla zahrnovat příspěvek na úrokovou subvenci a v případě, že si je členský stát přeje poskytnout, také další částky.

(20)Podpora v rámci tohoto nástroje by měla být podmíněna tím, že Ukrajina bude i nadále respektovat účinné demokratické mechanismy a své instituce, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, právní stát a zaručí dodržování lidských práv.

(21)Podpora v rámci nástroje by měla být vázána na politické podmínky, které budou stanoveny v memorandu o porozumění. Měly by rovněž zahrnovat závazky k posílení hospodářské výkonnosti a odolnosti země, podnikatelského prostředí, usnadnění kritické rekonstrukce a řešení problémů v odvětví energetiky.

(22)Politické podmínky by měly být doplněny přísnými požadavky na podávání zpráv, jejichž cílem je zajistit, aby byly finanční prostředky využívány efektivně, transparentně a odpovědně.

(23)Vzhledem k současné situaci na Ukrajině je vhodné stanovit přezkum memoranda o porozumění v polovině období.

(24)Podpora by měla být uvolněna pod podmínkou splnění předběžných podmínek, uspokojivého provádění a pokroku při plnění podmínek politiky.

(25)Je vhodné stanovit možnost přehodnotit finanční potřeby Ukrajiny a snížit, pozastavit nebo zrušit podporu, pokud se v průběhu období vyplácení podpory Unie v rámci nástroje oproti původním prognózám zásadně sníží. Je rovněž vhodné stanovit možnost pozastavit nebo zrušit výplaty v případě, že nejsou splněny požadavky pro uvolnění podpory podle nástroje.

(26)V současném kontextu naléhavých finančních potřeb země je vhodné organizovat finanční pomoc Ukrajině v rámci jednotné metody financování podle článku 220a nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, která by měla zvýšit likviditu dluhopisů Unie a atraktivitu a nákladovou efektivnost emisí Unie.

(27)Vzhledem k obtížné situaci Ukrajiny způsobené ruskou válečnou agresí a s cílem podpořit ji na cestě k dlouhodobé stabilitě je vhodné poskytnout Ukrajině úvěry za vysoce zvýhodněných podmínek s maximální dobou trvání 35 let a zahájením splácení jistiny nejdříve v roce 2033. Je rovněž vhodné odchýlit se od čl. 220 odst. 5 písm. e) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 a umožnit, aby Unie měla možnost hradit náklady na úrokové sazby a odpustit Ukrajině správní náklady. Subvence úrokových sazeb by měla být poskytnuta jako nástroj považovaný za vhodný k zajištění účinnosti podpory ve smyslu čl. 220 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Měla by být financována z dodatečných dobrovolných příspěvků členských států a měla by být k dispozici postupně, jakmile vstoupí v platnost dohody s členskými státy.

(28)Ukrajina může požádat o úrokovou subvenci a o odpuštění správních nákladů do konce března každého roku.