Spolupráce na úrovni EU je proto zásadní jak pro řešení menších, ale potenciálně se šířících kybernetických bezpečnostních incidentů, tak i možného rozsáhlého kybernetického útoku v několika členských státech. EU musí začlenit kybernetické aspekty do stávajících mechanismů krizového řízení. Také musí zajistit účinnou spolupráci a rychlé mechanismy sdílení informací mezi odvětvími a členskými státy, aby mohla na takové incidenty reagovat a zvládat je. Tyto mechanismy by navíc měly působit soudržně, a tím přispívat k boji proti terorismu, organizované trestné činnosti a kyberkriminalitě. Zvýšila by se tak i schopnost EU koordinovat účinnou reakci na celosvětové hrozby a incidenty s mezinárodními partnery.

Aby se zvýšila odolnost a připravenost EU, a to i pro případ možné celoevropské krize v oblasti kybernetické bezpečnosti, je nutno posílit stávající a dohodnuté mechanismy spolupráce. Tyto mechanismy spolupráce by měly být ucelené a zahrnovat celý životní cyklus incidentu, od prevence po stíhání. K účinné spolupráci mezi členskými státy a praktickému provádění bezpečnostních požadavků na kritické provozovatele budou rovněž zapotřebí spolehlivá technická řešení od odvětví kybernetické bezpečnosti.

Vzhledem k povaze a množství kybernetických hrozeb vybízí Komise členské státy, aby co nejlépe využívaly mechanismy spolupráce podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací a aby posílily přeshraniční spolupráci, pokud jde o připravenost na rozsáhlý kybernetický bezpečnostní incident. Takovéto další spolupráci pro případ významného kybernetického bezpečnostního incidentu by prospěl koordinovaný přístup ke krizové spolupráci mezi jednotlivými prvky kybernetického ekosystému. Tento přístup lze stanovit v plánu, jenž by měl zároveň zajistit součinnost a soulad se stávajícími mechanismy krizového řízení. Plán by se poté měl pravidelně ověřovat na cvičeních zaměřených na zvládání kybernetických a jiných krizí. Svou úlohu by v něm měly subjekty na úrovni EU, jako jsou ENISA, CERT-EU a Evropské centrum pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu, a používaly by se nástroje vyvinuté v rámci sítě skupin CSIRT. Komise předloží takový plán spolupráce k projednání skupině pro spolupráci, síti skupin CSIRT a dalším příslušným zúčastněným stranám v první polovině roku 2017.

Znalosti a odborné poznatky o kybernetické bezpečnosti jsou v současnosti na úrovni EU dostupné, ale v rozptýlené a nestrukturované podobě. V zájmu podpory mechanismů spolupráce podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací by informace měly být sdruženy v „informačním uzlu“, aby byly všem členským státům snadno dostupné na vyžádání. Tento uzel by se stal centrálním prostředkem, který orgánům EU a členským státům umožní vyměňovat si příslušné informace. Snazší přístup k lépe strukturovaným informacím o kybernetických bezpečnostních rizicích a možných nápravných opatřeních by měl členským státům pomoci zvýšit jejich kapacity a sjednotit jejich postupy, a tím posílit celkovou odolnost proti útokům. Komise podporovaná agenturou ENISA a CERT-EU a s odbornými poznatky svého Společného výzkumného střediska podpoří vznik uzlu a zajistí jeho udržitelnost.

Dále by na úrovni EU měla být zřízena řádná poradní skupina na vysoké úrovni pro kybernetickou bezpečnost, složená z odborníků a činitelů s rozhodovací pravomocí, kteří budou zastupovat průmysl, akademickou obec, občanskou společnost a jiné příslušné organizace. Skupina by Komisi umožnila získat otevřeným a transparentním způsobem externí odborné poznatky a podklady pro politiky v rámci strategie kybernetické bezpečnosti a pro možná regulační či jiná opatření veřejné politiky. Doplňovala by se a propojila s jinými strukturami pro kybernetickou bezpečnost .

Komise musí kromě toho provést do 20. června 2018 hodnocení agentury ENISA a do 19. června 2020 musí být přijato případné obnovení nebo změna mandátu agentury. Vzhledem k současné situaci v oblasti kybernetické bezpečnosti je cílem Komise pokročit s hodnocením a na základě výsledků předložit návrh co nejdříve.

Při posuzování možné potřeby změnit mandát agentury ENISA vezme Komise v úvahu výše popsané výzvy v oblasti kybernetické bezpečnosti a celkové úsilí o posílení spolupráce a sdílení znalostí. Tento proces poskytne příležitost zabývat se možným posílením schopností a kapacit agentury podporovat udržitelným způsobem členské státy při dosahování odolnosti z hlediska kybernetické bezpečnosti. Při zamyšlení se nad mandátem agentury ENISA je navíc třeba vzít v úvahu nové povinnosti agentury podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací, nové politické cíle na podporu odvětví kybernetické bezpečnosti (strategie pro jednotný digitální trh a zejména smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru), měnící se potřeby v oblasti zajištění bezpečnosti kritických odvětví a nové problémy spojené s přeshraničními incidenty, včetně koordinované reakce na kybernetické krize.

Komise: —v první polovině roku 2017 předloží k projednání plán spolupráce při zvládání rozsáhlých kybernetických bezpečnostních incidentů na úrovni EU, —podpoří založení „informačního uzlu“ za účelem podpory výměny informací mezi subjekty EU a členskými státy, —zřídí poradní skupinu na vysoké úrovni pro kybernetickou bezpečnost a —do konce roku 2017 dokončí hodnocení agentury ENISA. Toto hodnocení se bude zabývat potřebou změnit nebo rozšířit mandát agentury ENISA s cílem případně co nejdříve předložit návrh.

2.2 Intenzivnější úsilí ve vzdělávání, odborné přípravě a cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti

Mezi klíčové aspekty dosahování odolnosti z hlediska kybernetické bezpečnosti patří přiměřené dovednosti a odborná příprava týkající se jak prevence kybernetických bezpečnostních incidentů, tak i řešení a zmírňování jejich dopadů.

V současnosti hrají důležitou úlohu v poskytování podpory pro budování kapacit – též v oblasti kybernetické forenzní vědy – agentura ENISA a Evropská skupina pro odbornou přípravu a vzdělání v oblasti kyberkriminality (ECTEG) ve spolupráci s Evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu a Evropskou policejní akademií (CEPOL), a to vytvářením příruček a pořádáním školení a cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti.

Zároveň je však kyberprostor rychle se rozvíjející oblastí, kde zásadní roli hrají schopnosti dvojího užití. Proto je nezbytné rozvíjet civilně-vojenskou spolupráci a synergie v oblasti odborné přípravy a cvičení s cílem zvýšit odolnost EU a její schopnosti reakce na incidenty.

V reakci na tuto potřebu a v návaznosti na přijetí směrnice o bezpečnosti sítí a informací a politického rámce EU pro kybernetickou obranu budou útvary Komise spolupracovat s členskými státy, Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ), agenturou ENISA a dalšími příslušnými subjekty EU na zřízení platformy pro vzdělávání, cvičení a odbornou přípravu v oblasti kybernetické bezpečnosti, která podpoří synergie mezi civilní a obrannou odbornou přípravou.

Komise: —bude úzce spolupracovat s členskými státy, agenturou ENISA, Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a jinými příslušnými subjekty EU na zřízení platformy pro odbornou přípravu v oblasti kybernetické bezpečnosti.

2.3 Řešení meziodvětvových vzájemných závislostí a odolnosti klíčové veřejné síťové infrastruktury

Významným faktorem při posuzování rizika a dopadu rozsáhlého kybernetického bezpečnostního incidentu je míra přeshraničních a meziodvětvových vzájemných závislostí. Závažný kybernetický bezpečnostní incident v jednom odvětví nebo v jednom členském státě může přímo či nepřímo ovlivnit jiná odvětví nebo jiné členské státy či se do nich rozšířit.

Přeshraniční a meziodvětvová spolupráce usnadňuje výměnu informací a odborných poznatků, a tím i vyšší připravenost a odolnost. Komise podporuje činnost různých odvětví prováděním Evropského programu na ochranu kritické infrastruktury s cílem lépe porozumět vzájemným závislostem.

Nezbytným předpokladem pro řešení meziodvětvových rizik je zároveň schopnost každého jednotlivého odvětví rozpoznat kybernetické bezpečnostní incidenty, připravit se na ně a reagovat na ně. Komise posoudí riziko vyplývající z kybernetických bezpečnostních incidentů v odvětvích s vysokou vzájemnou závislostí uvnitř států i přeshraničně, zejména v odvětvích, na která se vztahuje směrnice o bezpečnosti sítí a informací, a také s přihlédnutím k vývoji na mezinárodní úrovni. Po tomto posouzení Komise zváží, zda jsou pro taková kritická odvětví nutná další zvláštní pravidla a/nebo pokyny, pokud jde o připravenost na kybernetická rizika.

Na evropské úrovni mohou klíčovou úlohu při přípravě na kybernetické bezpečnostní incidenty a reakci na ně hrát odvětvová střediska pro sdílení a analýzu informací (ISAC) a příslušné skupiny CSIRT. Aby bylo zajištěno účinné předávání informací o vyvíjejících se hrozbách a usnadnila se reakce na kybernetické bezpečnostní incidenty, měla by být střediska pro sdílení a analýzu informací motivována, aby spolupracovala se sítí skupin CSIRT podle směrnice o bezpečnosti sítí a informací, Evropským centrem pro boj proti kyberkriminalitě (EC3) při Europolu a skupinou CERT-EU a rovněž s příslušnými donucovacími orgány.

K výměně informací mezi zúčastněnými stranami a s orgány během celého životního cyklu kybernetických rizik je nutné, aby mezi účastníky panovala důvěra, že se tím nevystaví odpovědnosti. Komise zaznamenala řadu takových obav, které podnikům brání ve sdílení cenných informací o hrozbách s jinými podniky, též z různých odvětví, nebo s orgány, zvláště přeshraničně. V zájmu lepší výměny informací o kybernetických hrozbách se Komise bude snažit těmito obavami zabývat a rozptýlit je.

K motivaci podniků, aby hlásily kybernetické krádeže obchodních tajemství, jsou zásadní též důvěryhodné oznamovací kanály, které zaručují důvěrnost. Tyto kanály by umožnily sledovat a posuzovat škody vzniklé evropskému průmyslu (jejichž důsledkem jsou také ztráty prodeje a pracovních míst) a výzkumným subjektům. Také by pomohly při navrhování náležité politické reakce. Za podpory agentury ENISA, Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO) a EC3 při Europolu zřídí Komise v dialogu se soukromými zúčastněnými stranami důvěryhodné kanály pro dobrovolné hlášení kybernetických krádeží obchodních tajemství. Díky tomu by mělo být možné shromáždit anonymizované a agregované údaje na úrovni EU. Tyto údaje lze sdílet s členskými státy jako podklady pro diplomatické úsilí a činnosti zvyšující povědomí, a tak pomoci chránit nehmotná aktiva Evropské unie před kybernetickými útoky.

Za účelem podpory odvětvové kybernetické bezpečnosti bude Komise také podporovat začlenění kybernetické bezpečnosti do tvorby různých odvětvových politik EU, kterých se kybernetická bezpečnost týká.