ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžné hodnocení evropského metrologického výzkumného programu – EMRP /* COM/2012/0174 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžné hodnocení evropského metrologického výzkumného programu – EMRP 1. Souvislosti a shrnutí EMRP Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. září 2009 EU souhlasila s účastí na společném výzkumném programu označovaném jako evropský metrologický výzkumný program – EMRP[1], a to s příspěvkem až do 200 milionů EU na období 2009–2017, což odpovídá příspěvkům 22 zúčastněných států[2]. Výše uvedené rozhodnutí (dále jen „rozhodnutí o EMRP“) vychází z článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie (dříve článek 169 Smlouvy o ES), který při provádění víceletého rámcového programu umožňuje koordinovat výzkumné programy členských států dobrovolným integračním procesem mezi zúčastněnými státy zahrnujícím vědeckou integraci, integraci řízení a finanční integraci. Toto společné provádění výzkumných programů jednotlivých členských států vyžaduje zřízení či existenci specializované prováděcí struktury. Zúčastněné státy se dohodly, že jako prováděcí strukturu určenou k provádění EMRP navrhnou EURAMET e.V[3]. Určená prováděcí struktura by měla být příjemcem finančního příspěvku Unie a měla by zajistit účinné provádění EMRP. Hlavní činnost v rámci EMRP spočívá ve financování nadnárodních projektů EMRP s mnoha partnery, které se týkají výzkumu, technologického rozvoje, vzdělávání a osvětové činnosti (dále jen „projekty EMRP“). Vzhledem ke koncentrovaným kapacitám v oblasti metrologie provádějí hlavní část projektů EMRP národní metrologické instituty a určené ústavy (totiž specializované ústavy odpovědné za některé vnitrostátní normy a přidružené služby, které neposkytují národní metrologické instituty) ze zúčastněných států. S cílem zvýšit a všestranně rozvíjet kapacity v oblasti metrologie se z EMRP rovněž financuje několik grantových programů pro výzkumné pracovníky, které doplňují projekty EMRP. V rozhodnutí o EMRP Parlament a Rada připomněly, že metrologie je mezioborová vědecká disciplína, která je zásadní složkou moderní znalostní společnosti. Spolehlivé a srovnatelné normy měření a vhodné validované měřicí a zkušební metody podporují procesy vědeckého pokroku a technologických inovací, a mají proto významný dopad na hospodářství a kvalitu života v Evropě. Komise ve sdělení o stěžejní iniciativě s názvem „Unie inovací“[4], přijaté v souvislosti s prorůstovou strategií EU „Evropa 2020“[5], zdůraznila význam inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění pro naše občany s cíli a opatřeními na úrovni EU i na úrovni členských států. Stěžejní význam pro strategii EU má veškeré úsilí o přeměnu Evropské unie v Unii inovací. V nedávném sdělení Komise[6] Radě a Evropskému parlamentu byl představen koncept uzavírání partnerství v evropském výzkumu a inovacích s cílem spojení sil, dosahování průlomových pozic a řešení společenských výzev. Rada ve svých závěrech[7] uznala, že uzavírání partnerství může usnadnit optimální využití zdrojů, zajistit tak plné využití intelektuálního kapitálu Evropy a přispět k integraci Evropského výzkumného prostoru (EVP), jakož i snížit zbytečné zdvojování úsilí. Partnerství přivádí dohromady evropské i národní aktéry k vytváření kritického množství, společných vizí a strategických agend využitím flexibility a úspor z rozsahu. Stejným způsobem se v rámci EMRP vytvořilo silné partnerství mezi 22 zúčastněnými státy, a to od roku 2009. V rozhodnutí o EMRP se vyžaduje, aby Komise za pomoci nezávislých odborníků provedla tři roky po zahájení EMRP průběžné hodnocení. Toto hodnocení se týká pokroku dosaženého při plnění cílů a musí obsahovat doporučení pro EMRP ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího zlepšení integrace a zvýšení kvality a účinnosti provádění, včetně vědecké integrace, integrace řízení a finanční integrace, a dále posouzení toho, zda je výše finančních příspěvků zúčastněných států přiměřená vzhledem k možným potřebám různých vědeckých obcí v jednotlivých státech. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě závěry tohoto hodnocení spolu se svými připomínkami. Komisi při tomto hodnocení podpořila skupina odborníků svými nálezy a vydala zprávu o průběžném hodnocení (dále jen „zpráva“), v níž se podává hloubková analýza EMRP, pokud jde o pokrok při plnění původních cílů, jakož i doporučení ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího posílení integrace, kvality a efektivnosti této iniciativy. V této zprávě jsou podány názory Komise na hlavní doporučení, jež ve zprávě[8] odborníci formulovali. 2. Průběžné hodnocení skupiny nezávislých odborníků: Připomínky Komise Zpráva skupiny se týká všech relevantních aspektů, jak vyžaduje rozhodnutí o EMRP, a podává významné množství faktů, komentářů a doporučení. Komise považuje celou zprávu za nedílnou součást průběžného hodnocení. Proto v následujících pododstavcích této kapitoly Komise zdůrazní nejrelevantnější zjištění doporučení ohledně EMRP a vyjádří k nim svůj názor. 2.1 Kvalita a účinnost provádění Delegováním provádění EMRP na určenou prováděcí strukturu (DIS) se Komise řídila ustanovením článku 185 SFEU a pravidly pro nepřímé centralizované řízení podle finančního nařízení. Jako určená prováděcí struktura bylo vybráno sdružení EURAMET a jeho správní struktura se prokázala jako efektivní a vysoce kvalitní pro provádění EMRP. Nejenom vzhledem k operační kapacitě EMRP, ale také k jeho vědeckému obsahu skupina poznamenala, že zvýšená viditelnost EMRP nad rámec metrologické komunity by byla prospěšná pro širší obec zúčastněných stran a společnost obecně. Komise vítá velké nasazení a profesionální řízení sdružení EURAMET e.V. a výboru EMRP při provádění EMRP během prvních tří let od roku 2009 a vyzývá všechny instance relevantní pro provádění EMRP, aby soustavně zlepšovaly kvalitu provádění programu a jeho viditelnost. Komise schvaluje doporučení skupiny k vytvoření klíčového ukazatele výkonnosti (KPI) pro lhůtu k zadání zakázek a stanovit cíle pro zlepšení s cílem zahájit všechny projekty co nejrychleji po jejich výběru. 2.2 Finanční příspěvky od zúčastněných států (1) V důsledku rozhodnutí o EMRP se příspěvek Unie stal závislým na formálním závazku každého zúčastněného státu přispět svým podílem na financování EMRP a na skutečné platbě finančního příspěvku příjemcům. Celkový národní závazek všech 22 zúčastněných států byl stanoven na nejméně 200 milionů EUR a zahrnoval 10 % v hotovosti hlavně na pokrytí veškerých provozních nákladů (až do 16 milionů EUR) řízení EMRP a zbývající část v příspěvcích na grantové programy. Sdružení EURAMET navíc poskytlo důkazy o odpovídajících finančních zárukách ze strany zúčastněných států vůči Komisi v souladu s článkem 8 rozhodnutí. Částky kryté zárukami členských států se vypočtou podle předem stanoveného, pevně určeného rozdělovacího klíče na každý zúčastněný stát. Záruky byly vytvořeny pomocí prohlášení o záruce nebo prohlášení o ručení zúčastněných států nebo jejich národních metrologických institutů vůči Komisi. (2) Až doposud vyplatily zúčastněné státy všechny finanční příspěvky při plném dodržení stanovených prováděcích postupů EMRP. Vyplacení národních příspěvků na vybrané projekty proběhlo za plného dodržení veškerých dohodnutých postupů. Komise uznává, že zúčastněné státy splnily své původní závazky podle rozhodnutí o EMRP a souhlasí se skupinou, že EMRP dosáhl se svým modelem financování vysoké úrovně finanční integrace. 2.3 Integrace národních výzkumných metrologických programů Iniciativa EMRP má sladit a integrovat relevantní vnitrostátní metrologické výzkumné činnosti s cílem vytvořit společný výzkumný program integrovaný po stránce vědecké, řídicí a finanční. Úroveň vědecké integrace lze považovat za hlavní úspěch EMRP, ale i za hlavní přínos pro dotčené národní metrologické programy. Koncepce velké výzvy („Grand Challenge“) podpořila široce mezioborovou spolupráci mezi národními metrologickými výzkumnými programy. Ačkoli jsou do určité míry do projektů EMRP zapojeny třetí strany, jejich zapojení a vliv na programování se zdají být místy omezené a mohly by být zvýšeny v oblastech silně víceoborové povahy. Přestože se zdá vhodné, aby EMRP byl zaměřen hlavně na vývoj a posílení kompetencí a kapacit národních metrologických ústavů nebo specializovaných určených ústavů, skupina se domnívá, že odborníci třetích stran mohou této specializované komunitě přidat hodnotu. Zapojení širší výzkumné komunity by mohlo být nadto dále posíleno v některých oblastech, jež přesahují typické aspekty metrologického výzkumu. Protože výbor EMRP společně schvaluje potenciální výzkumná témata pro každé veřejné nabídkové řízení a rozhoduje o výběru témat k dalšímu zvážení, je instancí, která zaujímá společné strategické stanovisko k prioritám metrologického výzkumu po celé Evropě. Skupina zdůraznila, že témata pro výzkum v rámci EMRP byla vybrána dobře, že EMRP je po celém světě uznáván a že napomáhá zamezit velmi nákladnému zdvojování úsilí. Odhaduje se, že v současné době je koordinováno 50 % národních investic v rámci působnosti a témat EMRP, takže je jednoznačné, že se realizuje značná vědecká integrace základního národního financování. Existuje však značný rozdíl ve vyčleněných prostředcích na EMRP mezi velkými a malými přispěvateli, jak bylo dohodnuto v rozhodnutí. Vědecká kompetence a stávající výzkumné infrastruktury jsou v důsledku toho značně divergentní, což činí plnou vědeckou integraci mezi všemi 22 zúčastněnými státy někdy obtížnou. Hlavní překážkou pro malé a vyvíjející se národní metrologické ústavy jsou jejich omezená kapacita k účasti na projektech EMRP s odborným personálem a jejich omezené finanční zdroje. Skupina je názoru, že to vytváří značné riziko, že stávající rozestup v kompetenci a kapacitě mezi etablovanými, velkými metrologickými ústavy a rozvíjejícími se, malými metrologickými ústavy se bude zvětšovat, nikoli zmenšovat. Komise sdílí názor skupiny, že propast v kapacitě mezi zúčastněnými zeměmi se v některých případech zřejmě zvětšuje, a souhlasí s názorem skupiny, že systém grantů pro výzkumné pracovníky by se dal využívat efektivněji k dalšímu zvýšení možností pro země s omezenými kapacitami metrologického výzkumu. Komise plně podporuje doporučení skupiny prozkoumat stupeň pružnosti, který by se mohl použít na řízení grantů na podporu individuální mobility k překonání překážky pro přemístění výzkumného pracovníka. Integrace řízení bylo dosaženo v rámci sdružení EURAMET e.V., jež se osvědčilo jako profesionální, dobře fungující organizace. Pokud bylo třeba, byla provedena a stále se provádějí zlepšení, aby se EMRP dal co do provádění považovat za efektivní. Stávající řídicí struktura se považuje za efektivní i integrovanou. Skupina však zaznamenala, že je třeba prozkoumat způsoby snižování a zjednodušování zbytečných byrokratických postupů. Administrativní zátěž pro koordinátory a pro účastníky se považuje za vysokou a provádění projektů se může zdržovat obtížemi souvisejícími s grantovými smlouvami. Vzorová smlouva o poskytnutí grantu výzkumnému pracovníkovi byla v roce 2011 vylepšena a od roku 2012 se týká pouze podstatných aspektů grantu. Přes tato zlepšení skupina oznámila, že přetrvává názor, že systém grantů pro výzkumné pracovníky řádně nefunguje a měl by se přehodnotit. Několik členů výboru EMRP a skupina dále poukázaly na to, že je třeba mít v dostatečném počtu kompetentní koordinátory projektů, kteří s realizací projektů začnou co možná nejdříve po rozhodnutí o výběru. Skupina dospěla k závěru, že zřejmě existuje obecný nedostatek profesionální kompetence v řízení komplexních mezinárodních výzkumných projektů. Komise tudíž souhlasí s tím, aby skupina dále harmonizovala postupy řízení, a vyzývá sdružení EURAMET e.V., aby poskytovalo školení v oblasti řízení evropských výzkumných projektů pro koordinátory projektů a potenciální partnery projektů. Finanční integrace EMRP je na vysoké úrovni a skupina dospěla k závěru, že by bylo obtížné dosáhnout další finanční integrace vzhledem k povaze blokového financování národních ústavů, což odpovídá národním závazkům zúčastněných států. EMRP používá systém „virtuálního společného fondu“ s přiměřeným mechanismem rezervního financování, které umožňuje financování projektů odpovídající systému „skutečného společného fondu“. Správa EMRP a jeho vysoká finanční integrace zajišťují, aby dostupné financování na jednotlivé výzvy vždy odpovídalo potřebě na straně navrhovatelů. Tímto způsobem se bez výjimky respektovalo pořadí klasifikačních seznamů centrálních a nezávislých hodnocení v případě všech tří výzev. 2.4 Pokrok při realizaci cílů Pro rozbor pokroku dosaženého při plnění cílů EMRP se skupina vrátila k posouzení dopadů ex ante[9], jež nastínilo obecné cíle politiky, konkrétní cíle a operační cíle EMRP. Pokud jde o obecné cíle politiky, skupina dospěla k závěru, že EMRP dosáhl značného pokroku ve volném pohybu znalostí v rámci EVP. Bylo dosaženo intenzivní spolupráce mezi hlavními aktéry výzkumu v dané oblasti, aby se podpořil rozvoj znalostí a růst a posílila se konkurenceschopnost Evropy v celosvětovém měřítku. Částečné zaměření na velké výzvy v souvislosti s energetikou, životním prostředím a zdravím umožňuje více mezioborové spolupráce v rámci metrologické komunity k řešení společenských potřeb. Skupina dospěla k závěru, že EMRP přispívá k realizaci Evropského výzkumného prostoru (EVP) vytvářením skutečného „Evropského metrologického výzkumného prostoru“ (EMVO). Ohledně konkrétních cílů skupina zdůrazňuje strukturační efekt u finanční integrace, k němuž došlo už během prvních let EMRP. Lze pozorovat i další užitečný strukturační efekt, který je patrný na základě propracovaného ročního procesu stanovení priorit u společných výzev, což zřejmě ovlivňuje národní priority v některých zemích. Strukturační efekt a odstraňování roztříštěnosti jsou zřetelně větší v zemích, jež provozují centralizovaný metrologický systém. Je příliš brzy k posouzení těchto strukturačních efektů na průmysl, společnost a využívání nových technologií, ale skupina je, zdá se, přesvědčena, že je dosahováno kritického množství, což by bez EMRP bylo nemožné. Operační cíle EMRP zahrnují témata související s velkými výzvami, vytváření kapacit, otvírání přístupu k infrastrukturám, zvyšování spolupráce se širší vědeckou komunitou, modernizaci, mobilitu mladých výzkumných pracovníků, lepší koordinaci mezinárodních záležitostí, podporu právní úpravy a norem a podporu průmyslu a hospodářského růstu. Podle rozhodnutí se očekává, že EMRP dosáhne těchto operačních cílů takto: a) spojením excelence v metrologickém výzkumu – vytvořením konkurenčních společných výzkumných projektů (dále jen „projekty EMRP“), jež čerpají potenciál dostatečného kritického množství zdrojů ze sítí národních metrologických ústavů a určených ústavů zúčastněných států k řešení hlavních problémů v oblasti metrologie, které existují na evropské úrovni; b) otevřeností systému co nejlepší vědecké práci – zvýšením účasti z širší evropské výzkumné obce prostřednictvím grantů pro výzkumné pracovníky; c) budováním kapacit – zvýšením potenciálu evropské metrologické výzkumné obce prostřednictvím grantů na podporu mobility výzkumných pracovníků se zaměřením na členské země EURAMET s omezeným potenciálem metrologického výzkumu. Skupina s velkým uspokojením vyzdvihla, že v rámci evropské metrologické komunity se v metrologickém výzkumu podařilo sdružit excelenci. Podle skupiny si EURAMET e.V. a výbor EMRP zaslouží chválu za usnadnění vědecké koordinace. Skupina vyzvala k možným zlepšením v procesu výběru strategických témat výzkumu pro každou výzvu, aby se EMRP mohl lépe otevřít potřebám všech relevantních zúčastněných stran. Takový přístup by mohl umožnit lepší využívání výsledků na úrovni průmyslu a regulace a mohl by odůvodnit rozšíření stávajících kapacit metrologického výzkumu v rámci národních ústavů i mimo ně. Komise schvaluje doporučení skupiny a vyzývá sdružení EURAMET e. V., aby prozkoumalo potenciální přidanou hodnotu organizování pracovních seminářů pro zúčastněné strany s cílem upřednostňovat strategická témata výzkumu, zejména pro výběrová řízení týkající se velkých výzev, kde by byl žádoucí otevřenější postoj. Komise dále souhlasí s doporučením skupiny, aby se u některých témat výzkumu více zohlednila kritéria dopadu v souvislosti s rychlým využitím výsledků v rámci Evropy. Oproti velmi úspěšnému sdružování excelence v samotné základní metrologické komunitě se cíl otevřít systém nejlepší vědecké práci zatím podařilo naplnit jenom v omezené míře. Skupina hlásí, že zvnějšku je EMRP doposud jasně vnímán jako značně uzavřený pro širší evropskou výzkumnou komunitu. Komise proto vyzývá sdružení EURAMET e.V. v souladu s doporučením skupiny, aby prozkoumalo způsoby lepšího využití grantových programů k podpoře vazeb s nejlepšími středisky excelence po celé Evropě. V dalším rozboru skupina nakonec dospěla k závěru, že EMRP nemá žádoucí efekt co do budování kapacity v zemích s omezenou nebo žádnou kapacitou metrologického výzkumu. I když některé země využily programu k vybudování kapacity ve strategických oblastech zájmu, propast v kapacitě oproti zemím s nejintenzivnějším výzkumem se zřejmě zvětšuje. Je třeba též poznamenat, že ve stávajícím EMRP byly mechanismy související s otvíráním systému pro nejlepší vědu a pro budování kapacit založeny hlavně na grantovém systému v rámci EMRP. Zdá se, že finanční kapacita samotného grantového systému není hlavním problémovým místem. Skupina připomněla, že stávající EMRP je rozhodnutím o EMRP se svými zvláštními provozními procesy a finančními nástroji koncipován jako výzkumný program usilující o vědeckou excelenci a že probíhající EMRP nemůže navíc snadno podporovat komplexní úkol budování kapacity. V tomto ohledu poskytla skupina zajímavá a významná doporučení pro možnou budoucnost EMRP v dlouhodobějším horizontu. Komise sdílí názory skupiny na pokrok na cestě k cílům podle zprávy a bezvýhradně podporuje doporučení k využívání odborných prostředníků k posilování lepšího začlenění zemí s omezenou kapacitou metrologického výzkumu s cílem odstranit propast oproti zemím pokročilejším. 2.5 Evropská přidaná hodnota EMRP Skupina vyjádřila své silné přesvědčení, že EMRP je vynikající vzor toho, čeho lze dosáhnout koordinací národních výzkumných a vývojových programů se základním financováním. Skupina vyzdvihla tři konkrétní aspekty EMRP při poskytování podstatné evropské přidané hodnoty: · EMRP svým kritickým množstvím umožňuje řešit i složité mezioborové otázky, jako jsou kupříkladu velké společenské výzvy, jež by přesahovaly kapacity jedné země. · EMRP sdružuje podstatné zdroje a koncentruje výzkumné úsilí v oblasti metrologie ze 22 zemí. Podle odhadů skupiny se prostřednictvím EMRP nyní koordinuje přibližně 50 % celkových finančních prostředků vyčleněných na metrologii v Evropě, což spolu s příspěvkem EU činí 400 milionů EU v jediném společném programu. · Skupina uznává, že dochází k odstraňování roztříštěnosti výzkumného úsilí a konstatovala, prostřednictvím důkladného plánování a realizace každé společné výzvy (společným vytvářením programů) se podařilo omezit zbytečné zdvojování úsilí. Vzhledem k výše uvedenému skupina vyzývá sdružení EURAMET e. V., aby prozkoumalo možnosti rychlého využití výsledků projektů z EMRP v evropském průmyslu, a navrhuje, aby z dlouhodobějšího hlediska soustředilo více pozornosti na činnosti v oblasti transferu inovací a znalostí. Další oblast, kde má EMRP přidanou hodnotu evropskou i národní, představuje jeho podpora právní úpravy obecně, kupříkladu právní úpravy v oblasti životního prostředí, jako je evropská rámcová směrnice o vodě. Skupina připomenula, že vypracování a definice metrologických aspektů takových právních úprav jsou příklady oblastí, kde by metrologická výzkumná komunita spolupracující v rámci EMRP a sdružení EURAMET e.V. měla hrát vedoucí úlohu ve vývoji nových základních měřicích metod. Skupina zastává názor, že to vyžaduje značný stupeň prognostických činností a ranou angažovanost u politických činitelů a legislativních orgánů na úrovni národní i evropské. Pouze pokud se dosáhne této úrovně spolupráce, bude EMRP s to plně využívat svůj potenciál při podpoře politiky Unie. Komise na základě doporučení skupiny vyzývá sdružení EURAMET e.V., aby prozkoumalo možnosti organizace prognostických pracovních seminářů s regulačními orgány (ministerstvy / ostatními úřady) a relevantními generálními ředitelstvími Komise. Kromě možných prognostických činností v souvislosti s regulačními otázkami skupina poznamenala, že metrologické aspekty týkající se „nových technologií“ představují oblast, kde může metrologická komunita podpořit růst rozvíjejících se odvětví, jež potřebují vyvinout nové nebo přesnější metodologie měření. „Nové technologie“ se proto jeví jako oblast, kde by se měla posílit spolupráce s širší výzkumnou komunitou, a to buď přímo v rámci projektů EMRP, nebo také potenciálně koordinací s doplňkovými projekty a aktéry v rámci FP7 (sedmého rámcového programu). Komise vítá doporučení skupiny prozkoumat možnou přidanou hodnotu vytváření pobídek k umožnění vzájemného ovlivňování mezi doplňkovými aktéry a projekty EMRP a FP7. 2.6 Budoucí vývoj EMRP nad rámec FP7 a poučení pro budoucí společné programy obecně Skupina je názoru, že vedle možných výše uvedených zlepšení probíhajícího EMRP je tu také řada poučení pro budoucí společné programy obecně. Tato poučení jsou jednak obecná, jednak specifická pro situaci evropské metrologické komunity, například časté využívání národního „institucionálního nebo blokového“ financování. Aniž je dotčeno případné rozhodnutí o budoucnosti EMRP nad rámec FP7, Komise vítá iniciativu skupiny zaměřenou na poskytování poradenství k jedenácti možným otázkám, jež by se měly zohlednit při koncipování budoucí iniciativy, jež by měla sdružení EURAMET e.V. umožnit dosáhnout vyšší úrovně evropské integrace. Pokud jde o poučení pro budoucí společné programy, skupina vyjádřila názor, že EMRP by v některých případech mohl být příkladem pro činnosti společného vytváření programů nebo pro jiné iniciativy, pokud by pro účely realizace společného programu vycházely z článku 185 SFEU. Skupina dospěla k závěru, že je možné, že ne všechny zainteresované členské státy už mají vhodné probíhající programy k integraci v rámci společného programu nebo tyto programy nejsou pro takovou integraci dostatečně pružné. Je třeba si uvědomit, že ve většině zemí EU jsou pro koordinaci na evropské úrovni dostupné jen omezené finanční prostředky, jež jsou přiznávány na konkurenčním základě. Podle názoru skupiny odborníků je obzvlášť obtížné dosáhnout finanční integrace v rámci iniciativ podle článku 185 a EMRP je názornou ukázkou toho, jak „společný virtuální fond“ založený na příspěvcích ve formě věcných plnění může dosáhnout velmi vysoké úrovně finanční integrace. Komise vítá úvahy skupiny o budoucích společných programech a bude dál koordinovat různé probíhající iniciativy podle článku 185, aby se vyvodila poučení do budoucna pro podporu možných partnerství v rámci veřejného sektoru v rámci iniciativy Horizont 2020. 3. Závěr EMRP, který se začal realizovat roku 2009 a který provádí sdružení EURAMET e.V., dosáhl plné operační výkonnosti jako společný výzkumný program 22 zúčastněných států. Integrace mezi zúčastněnými národními programy se považuje za vysokou. Komise bude proto stávající program nadále podporovat, jak je stanoveno v rozhodnutí o EMRP. EMRP po třech letech existence dosahuje dobrých výsledků při plnění většiny svých původních operačních cílů, což odpovídá téměř 85 % zdrojů EMRP; jde zejména o sdružování excelence v metrologickém výzkumu. Značné mezery však existují mezi očekáváním a skutečností, pokud jde o tři kvalitativní ukazatele dopadů: budování kapacit, interakci s širší vědeckou komunitou a mobilitu. Sdružení EURAMET e.V. a výbor EMRP jakožto nejvyšší instance v řízení EMRP se vyzývají, aby vynaložily veškeré nezbytné úsilí na zlepšení této situace během zbývajícího období programu. Ačkoli se má za to, že není třeba měnit původní rozhodnutí, sdružení EURAMET e.V. by mělo provést výše uvedená doporučení skupiny, jakož i případná další opatření, jež členové sdružení EURAMET mohou považovat za užitečná nebo nezbytná ke zlepšení budování kapacit, interakce s širší vědeckou komunitou a mobility v rámci EMRP. Komise bude dále během nejbližších let otevřena myšlence zahájit se sdružením EURAMET e.V. předběžné diskuse o možných následných opatřeních ke stávajícímu EMRP v kontextu příštího programového období, aniž jsou dotčeny konečné rozhodnutí o iniciativě Horizont 2020 a víceletý finanční rámec EU, s přihlédnutím k širším politickým souvislostem strategie Evropa 2020. [1] ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 912/2009/ES ze dne 16. září 2009 o účasti Společenství na evropském metrologickém výzkumném programu prováděném několika členskými státy (Úř. věst. L 257, 30.9.2009, s. 12). [2] Belgie, Česká republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko, Švédsko a Spojené království, jakož i Norsko, Švýcarsko a Turecko. [3] Neziskové sdružení podle německého práva. [4] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. října 2010 „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, KOM(2010) 546 v konečném znění. [5] Sdělení Komise ze dne 3. března 2010 „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, KOM(2010) 2020 v konečném znění. [6] KOM(2011) 572 v konečném znění: Partnerství v oblasti výzkumu a inovací. [7] RADA EVROPSKÉ UNIE v Bruselu, 8. prosince 2011 18349/11 RECH. [8] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [9] SEK(2008) 2949 Zpráva o posouzení dopadů.