Zpráva Komise - 18. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2006) {SEC(2007) 1456} /* KOM/2007/0676 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 6.11.2007 KOM(2007) 676 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE 18. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2006) {SEC(2007) 1456} OBSAH 1. Úvod 3 2. Rozbor provádění 4 3. Soulad a kordinace 8 4. Hodnocení 10 5. Kontroly 10 6. Výbory nápomocné Komisi 12 ZPRÁVA KOMISE 18. výroční zpráva o provádění strukturálních fondů (v roce 2006) Tato zpráva se předkládá v souladu s čl. 45 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech. Týká se činností strukturálních fondů během roku 2006. Podrobnější informace jsou uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise (je přiložen k této zprávě). 1. ÚVOD V roce 2006, přibližně dva roky po předložení prvních návrhů Komise v červenci roku 2004, byl učiněn významný krok v podobě přijetí legislativního rámce pro programové období na léta 2007–2013. Rámec zahrnuje obecné nařízení[1], čtyři nařízení, která stanoví konkrétní pravidla pro Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR)[2], Evropský sociální fond (ESF)[3], Fond soudržnosti (FS)[4] a evropské seskupení pro územní spolupráci (ESÚS)[5], jakož i prováděcí nařízení Komise[6] přijaté dne 8. prosince 2006. Na základě skutečnosti, že se budoucí programy budou provádět v rámci priorit Společenství, byly dne 6. října 2006 přijaty strategické obecné zásady Společenství (SOZS), které činí Lisabonskou strategii pro růst a zaměstnanost ústředním bodem nových programů politiky soudržnosti. Pro léta 2007–2013 byla zavedena řada reforem týkajících se řízení operačních programů. Z hlediska prováděcího systému jsou právní předpisy pro řízení politiky soudržnosti nově upraveny a pravidla jsou zjednodušena. Jedná se zvláště o: - jeden soubor pravidel řízení s jednotným prováděcím nařízením Komise pro programové období na léta 2007–2013, který nahrazuje 10 stávajících nařízení na programové období 2000–2006; - jeden soubor pravidel způsobilosti pro výdaje členských států, které používají vnitrostátní pravidla způsobilosti, namísto evropských pravidel způsobilosti používaných navíc k vnitrostátním pravidlům způsobilosti; - zjednodušení finančního řízení, které poskytuje vnitrostátním orgánům pověřeným řízením operačních programů větší samostatnost; - zvýšenou proporcionalitu a zjednodušení, pokud jde o kontrolní systémy a menší programy (celkové způsobilé veřejné výdaje pod 750 mil. EUR a spolufinancování Společenstvím pod 40 % celkových veřejných výdajů); určité povinnosti v oblasti kontrolních opatření mohou vykonávat vnitrostátní orgány; - organizace politiky rozvoje venkova (financované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova[7]) a politik rybolovu (financovaných z Evropského rybářského fondu[8]) od nynějška nezávislá na strukturálních fondech na základě Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (sladění pravidel řízení a kontroly s pravidly prvního pilíře společné zemědělské politiky) a Evropského rybářského fondu. To vyžaduje účinnou doplňkovost spolufinancovaných činností všemi dotčenými finančními nástroji (soudržnost, rozvoj venkova a politiky rybolovu); - lepší informování občanů a potenciálních příjemců, kteří mají stejný přístup k informacím o možnostech financování, a komunikaci s nimi; - větší využití elektronické státní správy v praxi: výměna údajů mezi členskými státy a Komisí se provádí pouze elektronicky. Komise a mezinárodní finanční instituce dále v zájmu zapojení nových zdrojů podpory a odborných znalostí připravila tři společné iniciativy pro prováděcí fázi: Jaspers (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech) na podporu dvanácti přijímajících zemí při přípravě velkých projektů; Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) v zájmu lepšího přístupu MSP k finančním prostředkům a v zájmu rozvoje mikroúvěrů; a Jessica (Společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí) na podporu udržitelných a recyklovatelných investic do měst a jejich rozvoje. Významná část podpory bude v novém programovém období směrována do posílení veřejné správy a veřejných služeb. Podpoří modernizaci a rozvoj veřejných správ a veřejných služeb tak, aby lépe splňovaly očekávání občanů a podniků a aby rovněž posílily jejich úlohu jakožto významných činitelů sociálního a hospodářského rozvoje. 2. ROZBOR PROVÁDěNÍ 2.1. Plnění rozpočtu 2.1.1. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) Plnění rozpočtu v roce 2006 bylo velmi uspokojivé; na cíle 1 a 2 a na iniciativy Společenství bylo vynaloženo 100 % dostupných zdrojů. V případě položky plateb bylo čerpáno 99,92 % dostupných zdrojů (99,65 % v roce 2005). Předpokládaná výše položky plateb EFRR v roce 2006 byla v průběhu roku snížena o 2,8 mld. EUR v zájmu zohlednění skutečnosti, že Španělsko a Spojené království dočasně pozastavily žádosti o platby (což představovalo 2,3 mld. EUR) do provedení akčních plánů na zkvalitnění aspektů řídících a kontrolních systémů, jakož i v důsledku chybných odhadů EU-10. Závazky z minulých let, u kterých se stále provádějí platby[9], činily na konci roku 2006 celkem 45,8 mld. EUR (ve srovnání s 39,1 mld. v roce 2005). Pokud jde o použití pravidla n+2 na konci roku 2006 a ve vztahu k závazkům z let 2000, 2001, 2002, 2003 a 2004, nebyla na začátku roku 2007 vyplacena částka 1 mld. EUR. Avšak s ohledem na výjimky, které lze činit z pravidla n+2 (u případů týkajících se rozhodnutí o státní podpoře, u velkých projektů atd.), je odhad výše zdrojů, u kterých je riziko zrušení závazku v důsledku neprovedení plateb, daleko menší, a to na úrovni 162 mil. EUR (pouhých 0,0018 % celkových závazků). 2.1.2. Evropský sociální fond (ESF) Plnění rozpočtu za rok 2006 bylo také velmi uspokojivé: v roce 2006 bylo provedeno 99,97 % položek závazků (oproti 99,93 % položek v roce 2005). v případě plateb bylo provedeno 99,87 % položek (99,86 % položek v roce 2005). Celkové neprovedené platby závazků dosáhly na konci roku 2006 částky 22,96 mld. EUR (neuhrazené platby oproti 20,74 mld. EUR v roce 2005), z čehož částka 22,76 mld. EUR byla přidělena na současné programové období ESF (20,44 mld. EUR v roce 2005). Neuhrazené platby z dřívějších programových období ESF značně poklesly z částky 304,7 mil. EUR na konci roku 2005 na 204,6 mil. EUR na konci roku 2006 (snížení o 32,8 %). Pokud jde o uplatnění pravidla n+2 na závazky z let 2000, 2001, 2002, 2003 a 2004 na konci roku 2006, týkalo se to 19 programů, pro něž byla navržena celková částka z ESF ve výši 129,31 mil. EUR (0,19 % z celkových prostředků ESF). Ohledně těchto programů zahájila Komise s členskými státy jednání („kontradiktorní řízení“). Teprve na konci tohoto postupu mohou být známy částky, které budou jakožto závazky zrušeny. 2.1.3. Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF) Rozpočet na rok 2006 byl využit v plném rozsahu: u položek závazků na 99,3 % a u položek plateb na 108,5 % původně schváleného rozpočtu. Uvedeného objemu plateb bylo dosaženo díky skutečnosti, že byla v prosinci 2006 položka plateb v rozpočtu navýšena o 360 mil. EUR. V porovnání s rokem 2005 bylo přiděleno navíc 207 mil. EUR a další 2 mil. EUR byly vyplaceny. Platby činily 3 589 mil. EUR, z čehož byla částka 3 562,1 mil. EUR určena na programy v období 2000 až 2006 (Cíl 1: 3 193,0 mil. EUR; Leader+: 361,1 mil. EUR; Peace: 8,1 mil. EUR) a 26,9 mil. EUR na uzavření 45 programů z programového období 1994 až 1999. Celkové neuhrazené závazky EZOZF na konci roku 2006 činily 7 636 mil. EUR (oproti 7 085 mil. EUR v roce 2005), z čehož 7 288 mil. EUR odpovídalo programům na léta 2000–2006. Uplatnění pravidla n+2 na závazky z roku 2003 vedlo ke zrušení závazků ve výši 9,3 mil. EUR. 2.1.4. Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) Celkem bylo provedeno 99,58 % položek závazků a 84,16 % položek plateb. Míra plateb byla 86,23 % v regionech Cíle 1 a 79,06 % v regionech mimo Cíl 1. Celkové neuhrazené platby závazků FNOR za programové období 2000–2006 činily v roce 2006 1 336 mil. EUR (ve srovnání s 1 111 mil. EUR v roce 2005). Pokud jde o uplatnění pravidla n+2 na závazky z let 2000, 2001, 2002, 2003 a 2004 na konci roku 2006, týkalo se to 9 programů, pro něž je ohroženo celkem 22 mil. EUR. Pro tyto programy zahájila Komise s členskými státy kontradiktorní řízení. Zrušené částky budou známy s konečnou platností teprve na konci tohoto postupu. 2.2. Provádění programů 2.2.1. Cíl 1 Výdaje na programy Cíle 1 plynuly stejným směrem jako v roce 2005. Programy Cíle 1 zaměřily investice do projektů základní infrastruktury (41,6 %) a více než polovina všech investic v této kategorii se použila na dopravní infrastrukturu (54,4 %). Více než jedna třetina (33,5 %) zdrojů Cíle 1 byla investována do výrobního prostředí s dalším zaměřením na pomoc malým a středním podnikům a odvětví řemesel (30 %). Investice do projektů zaměřených na lidské zdroje vyčerpaly 23,2 % prostředků v regionech Cíle 1. Hlavními oblastmi činností byly téměř rovnoměrně politiky pracovního trhu (31,6 %) a vzdělávání a odborná příprava (31 %). 2.2.2. Cíl 2 V regionech Cíle 2 se hlavní pozornost programů i nadále soustředila na výrobní prostředí, a pro tuto kategorii se vyčlenila více než polovina finančních zdrojů (56,3 %). v rámci této oblasti převládala podpora malým a středním podnikům a odvětví řemesel (56,5 %). Druhou nejdůležitější oblastí činnosti byla základní infrastruktura, do níž se vynaložilo 29,1 % veškerých prostředků Cíle 2. Na rozdíl od programů Cíle 1 bylo nejdůležitější oblastí z finančního hlediska plánování a obnova průmyslových zón (44,6 %). Hlavními oblastmi investic v kategorii lidských zdrojů (10,2 % všech investic v regionech Cíle 2) byla flexibilita pracovní síly, podnikatelská činnost, inovace a informační a komunikační technologie (31,6 %). 2.2.3. Cíl 3 V roce 2006 se hlavní důraz programu ESF i nadále kladl na podporu evropské strategie zaměstnanosti, zejména na opatření zaměřená na zlepšení zaměstnatelnosti na trhu práce (31 % výdajů), na celoživotní učení (27 %) a na rovné příležitosti (6 %), zatímco opatření na podporu podnikání zůstala stabilní (19 %), nicméně pod úrovní 21 % doporučenou programovými dokumenty. Kromě toho nadále přetrvával zřetelný rozdíl ve finančním provádění programů mezi EU-15, kde se dále provádějí již zavedené programy, a EU-10, kde se některé členské státy potýkají se značnými obtížemi při zahájení některých projektů a opatření. 2.2.4. Rybolov mimo Cíl 1 Snahy o strukturální zlepšení v odvětví rybolovu pokračovaly i v roce 2006. To se odrazilo ve finančním provádění operačních programů FNOR, což přispělo k plnění cílů společné rybářské politiky. 2.2.5. Iniciativy Společenství 2.2.5.1. Interreg Provádění 81 programů Interreg III/Sousedství pokračovalo v roce 2006 dobře v zájmu splnění cíle, jímž je omezení negativního dopadu hranic na hospodářství a podpora spolupráce. V období 2000–2006 se v rámci 81 programů Interreg III/Sousedství vybralo přibližně 13 000 projektů a sítí. Některé programy bylo nutno změnit v důsledku rozšíření a/nebo začlenění nové koncepce programu sousedství EU. Zrušení závazků podle pravidla n+2 a aktualizace na základě vyhodnocení v polovině realizačního období přispěly k dalším změnám programu ve dvou následujících letech. 2.2.5.2. Equal V roce 2006 i nadále úspěšně pokračovalo provádění 27 programů a více než 3 300 projektů Equal. Podle pravidla n+2 nebylo šest členských států schopno využít část rozpočtových závazků z roku 2004. v zájmu maximálního využití výsledků programů Equal a v zájmu přípravy na jejich začlenění do příští generace operačních programů spolupracovala Komise se členskými státy v průběhu roku 2006 na řešení problémů, jako je jednání se žadateli o azyl, rozmanitost, zaměstnanost mladých lidí, bývalí delikventi, sociální ekonomika, vytváření podniků začleňujících znevýhodněné osoby, sdělovací prostředky a diskriminace, zásady řízení (partnerství, nadnárodní spolupráce, inovace a zohledňování rovnosti žen a mužů ve všech oblastech). 2.2.5.3. Urban V roce 2006 pokračovalo 20 tematických sítí a šest pracovních skupin vytvořených v rámci programu Urban v úsilí o prosazování osvědčených postupů a výměny informací. Tuto práci dokončilo 13 sítí, a byla uspořádána závěrečná konference, na které byly předneseny výsledky a doporučení. Pod záštitou německého předsednictví byla vypracována zpráva o „úloze měst při rozvoji znevýhodněných čtvrtí“ založená na zkušenostech dotyčných měst. 2.2.5.4. Leader Pro období 2000–2006 bylo schváleno 73 programů Leader+. Z 938 navrhovaných místních akčních skupin bylo nakonec vybráno 892. 2.2.6. Inovační akce 2.2.6.1. EFRR V období 2000–2006 bylo schváleno přibližně 181 regionálních programů inovačních akcí. Koncem roku 2006 bylo 59 programů dokončeno. Na tomto základě bylo vybráno 40 projektů jako příklady osvědčených postupů hodné k šíření do jiných regionů (např. prostřednictvím internetových stránek Inforegio). Je třeba připomenout, že se programy zaměřují na níže uvedené tematické okruhy: znalosti a technologické inovace, informační společnost a udržitelný rozvoj. 2.2.6.2. ESF V průběhu roku bylo dokončeno 37 projektů v oblasti místních strategií zaměstnanosti. v roce 2006 bylo v rámci třetího kola výzvy k předkládání návrhů ohledně „Inovačních přístupů k řízení změn“ vybráno 19 projektů. Spolu s 61 již probíhajícími projekty vybranými v předchozích kolech se uvedené projekty zabývají řešením dvou prioritních otázek: řízení restrukturalizace a řízení demografických změn. Aby se výsledky staly součástí běžné praxe, bylo v rámci druhého kola výzvy k předkládání návrhů týkajících se „předávání a šíření inovací získaných z projektů ESF podle článku 6“ vybráno šest projektů. 2.2.6.3. FNOR V roce 2006 bylo dokončeno 9 projektů. Na základě následného hodnocení nadnárodních projektů pro inovační akce v oblasti rybolovu provedeného v roce 2005 bylo rozhodnuto žádné nové výzvy k předkládání návrhů v roce 2006 nevydávat. Hodnocení ukázalo, že celkový přínos těchto projektů pro EU byl dost omezený. Klíčové znaky inovačních akcí – inovace, budování sítí a nadnárodní spolupráce – jsou však zahrnuty v nařízení o evropském rybářském fondu. 3. SOULAD A KORDINACE 3.1. Soulad s ostatními politikami Společenství 3.1.1. Hospodářská soutěž Podle nařízení (ES) č. 1260/99 jsou členské státy povinny ověřovat, zda jsou všechny činnosti v souladu s právními předpisy ES, včetně pravidel pro státní podporu. Pokud je Komise upozorněna na jakékoliv porušení právních předpisů ES nebo prokáže-li se toto porušení na základě auditů, přijmou se příslušná opatření. v zájmu zabezpečení naprosté transparentnosti uvedou členské státy, pro které režimy státní podpory je v jejich programech využívána podpora ze strukturálních fondů. Většina režimů regionální podpory skončila dne 31. prosince 2006. Nové pokyny platí od 1. ledna 2007 a jejich cílem je zlepšit účinnost státní podpory, jakož i zvýšit transparentnost a jednoduchost jejího provádění. 3.1.2. Vnitřní trh Podle nařízení (ES) č. 1260/99 jsou členské státy rovněž povinny ověřovat, zda jsou operace financované fondy v souladu se směrnicemi EU o zadávání veřejných zakázek. Pokud je Komise upozorněna na jakékoliv porušení právních předpisů ES nebo prokáže-li se toto porušení na základě auditů, přijmou se příslušná opatření. v rámci přípravy programů Komise vyžaduje, aby členské státy uváděly informace ve výročních zprávách o programech. Generální ředitelství pro regionální politiku a pro vnitřní trh přispěla k vyjasnění právního výkladu koncesí pocházejících z doby před přistoupením nových členských států dne 1. května 2004, které nebyly v souladu s acquis ES. Byl zaveden nový rámec právních předpisů ohledně zadávání veřejných zakázek v zájmu zajištění větší právní jistoty jak pro soukromý, tak pro veřejný sektor. 3.1.3. Životní prostředí Hlavní důraz byl kladen na využívání náležitých aktivit v rámci programů politiky soudržnosti podporujících soulad s acquis Společenství v oblasti městských odpadních vod, dodávek vody a nakládání s odpady. Dalšími významnými oblastmi investic byly ekologické inovace a obnova znečištěné půdy. Podpory udržitelného rozvoje bylo dosaženo prostřednictvím investic do dopravy a energetiky šetrné k životnímu prostředí, zaváděním ekologických kritérií do výběru projektů, jakož i aktivnějším zajišťováním souladu projektů s právními předpisy pro oblast životního prostředí. 3.1.4. Doprava Programy soudržnosti jsou i nadále hlavním zdrojem podpory Společenství pro realizaci priorit Společenství v dopravě. Hlavní důraz se tedy klade na podporu investic prováděných v souladu s evropskou dopravní politikou. Seznam hlavních projektů podporovaných EFRR v této oblasti je uveden v části 3 přílohy. 3.1.5. Rovnost žen a mužů V březnu 2006 přijala Komise „Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů“ na období 2006–2010, který odráží závazek Komise věnovat se této záležitosti a vztahuje se na všechny vnější i vnitřní politiky EU. Plán vymezuje šest prioritních oblastí pro aktivity EU týkající se rovnosti žen a mužů. Jeho cílem je zdokonalit správu věcí veřejných prostřednictvím zkoumání možností, jak vytvořit rozpočet vycházející z rovnosti žen a mužů na úrovni EU, a to zejména ve strukturálních fondech v rámci možností sdíleného řízení na nové období. 3.2. Koordinace nástrojů 3.2.1. Strukturální fondy a Fond soudržnosti V roce 2006 – před posledním rozšířením o Rumunsko a Bulharsko dne 1. ledna 2007 – z podpory strukturálních fondů čerpalo všech 25 členských států, a 13 členských států přijímalo rovněž podporu z Fondu soudržnosti, který podporuje méně prosperující země. Strukturální fondy jsou mezi sebou a s Fondem soudržnosti (zejména EFRR) pečlivě koordinovány tak, aby se zamezilo duplicitě při podpoře projektů. 3.2.2. Strukturální fondy a Evropská investiční banka (EIB) / Evropský investiční fond (EIF) V roce 2006 byl uveden do chodu nový nástroj technické podpory, jehož smyslem je pomáhat novým členským státům při přípravě velkých projektů, Jaspers (Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech). s 11 z celkového počtu 12 přijímajících zemí byly dohodnuty akční plány (pracovní programy) na rok 2006. Komise a skupina EIB se rovněž dohodly na zahájení společné iniciativy Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) v zájmu zlepšení přístupu MSP k finančním prostředkům a v zájmu rozvoje mikroúvěrů pro příští programové období. Na zavedení další iniciativy Jessica (Společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí) se spolupodílí EIB a Rozvojová banka Rady Evropy a jejím cílem je podpora udržitelných investic do měst a jejich rozvoje v EU ze strukturálních fondů. v rámci programu Jessica mají řídící orgány členských států možnost využít určitou část prostředků přidělených ze strukturálních fondů k investicím do fondů rozvoje měst (FRM) a recyklovat tyto zdroje pro další kola investování do městských oblastí. Jeremie a Jessica představují v rámci politiky soudržnosti kulturní posun, protože se snaží o odklon od výhradní závislosti na dotacích směrem ke stále většímu využívání splatitelných forem podpory. 4. HODNOCENÍ V roce 2006 provedla Komise strategická a tematická hodnocení na podporu rozhodování v rámci politiky soudržnosti. Dále její souhrnné zprávy analyzovaly kvalitu a výsledky hodnocení provedených členskými státy. Další významná úloha Komise spočívala v poskytnutí metodického vedení členským státům a v organizování výměny zkušeností. 5. KONTROLY 5.1. EFRR Pokud jde o programové období na léta 1994–1999, závěrečné audity byly provedeny na vzorku 56 programů vztahujících se na celou EU-15. Činnost v roce 2006 zahrnovala dokončení následných prací u všech auditů, dosažení konečných stanovisek ohledně náprav, které se mají provést, a v případě potřeby zahájení postupů finančních oprav. Pokud jde o období 2000–2006, sestávaly auditorské činnosti provedené v roce 2006 z 85 šetření na místě a týkaly se jak kontroly systémů, tak věcné kontroly 332 provozů. Provedený audit podstatně zvýšil úroveň bezpečnosti, pokud jde o chod systémů v členských státech, a v určitých případech došlo k významnému zkvalitnění díky zavedení akčních plánů. Do konce roku 2006 bylo v EU-15 provedeno celkem 126 auditů 61 programů, což představuje 22,1 % počtu hlavních programů a programu Urban a 52,6 % dostupných zdrojů EFRR. Pokud jde o EU-10, do konce roku 2006 bylo provedeno 28 auditů, což představuje audity 9 programů neboli 45 % počtu hlavních programů a 65,5 % dohodnutých příspěvků z EFRR. Pokud jde o Interreg, byly v roce 2006 provedeny audity 5 programů, což představuje 28 % závazků EFRR. 5.2. ESF V průběhu roku 2006 uspořádala Komise 69 auditů: jednalo se o 53 systémových auditů programového období 2000–2006 a 16 závěrečných auditů programového období 1994–1999. Z celkového počtu 237 programů Evropského sociálního fondu provedla Komise audity u 123 se zvláštním zřetelem k programům vyhodnoceným jako vysoce rizikové. v roce 2006 byly provedeny audity u celkem 34 programů vyhodnocených jako vysoce rizikové, včetně 10 nových programů. Inspekce se uskutečnily ve všech členských státech s výjimkou Lucemburska. v pěti členských státech byl proveden následný audit. V roce 2006 bylo dohodnuto 12 postupů finanční opravy a 14 akčních plánů. 5.3. EZOZF Počátkem roku 2006 byl dokončen plánovaný program následných auditů na období 1994–1999. v této akci byly provedeny audity u programů představujících 32 % celkových výdajů. Probíhá řada postupů finanční opravy: u 18 programů se v roce 2006 konala dvoustranná jednání se členskými státy. Komise během roku přijala čtyři rozhodnutí o finančních opravách týkající se pěti programů. Během roku 2005 byly v EU-25 provedeny audity celkem 21 programů pro období 2000–2006, což představuje 38 % plánovaných výdajů. Do konce roku 2006 byly provedeny audity u celkem 73 ze 152 programů schválených pro Orientační sekci EZOZF. 5.4. FNOR V roce 2006 bylo pro FNOR provedeno celkem 6 kontrol na místě. Tři z těchto kontrol měly za cíl prověřit a sledovat účinné fungování řídících a kontrolních systémů v období 2000–2006 a byly spojeny s namátkovými kontrolami v Itálii, Polsku a Švédsku. Další dvě kontroly byly provedeny ve Francii a v Portugalsku; šlo o kombinaci systémových auditů a namátkových kontrol, jejichž cílem bylo ověřit účinné fungování řídících a kontrolních systémů operačních programů v rámci Cíle 1. 5.5. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) Během roku 2006 provedl OLAF 44 inspekcí v členských státech týkajících se opatření spolufinancovaných v rámci strukturálních fondů. Přibližně 30 z těchto inspekcí se týkalo kontrol na místě[10], zatímco 14 se provedlo za jinými účely, např. za účelem shromáždění informací nebo pomoci buď vnitrostátním správám nebo soudním orgánům. Mezi zjištěné problémy patří nepravdivá prohlášení a fakturace a nedodržování pravidel o zadávání veřejných zakázek. V roce 2006 členské státy sdělily Komisi v souladu s nařízením (ES) č. 1681/94 přibližně 2 988 případů nesrovnalostí ohledně 516 697 561 EUR a týkajících se spolufinancovaných opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006. Počet oznámení vykazuje v porovnání s rokem 2005 mírný pokles, pravděpodobně v důsledku změn zavedených nařízením Komise (ES) č. 2035/2005[11], a obzvláště zvýšením meze pro oznamování nesrovnalostí ze 4 000 na 10 000 EUR. Avšak dotčené finanční částky vzrostly. Uvedená čísla ukazují na zvýšenou bdělost a lepší ohlašování členskými státy v souladu s povinnostmi plynoucími z práva Společenství. 6. VÝBORY NÁPOMOCNÉ KOMISI 6.1. Výbor pro rozvoj a přeměnu regionů (VRPR) V roce 2006 byl VRPR konzultován ohledně technické pomoci z iniciativy Komise nebo jejím jménem a ohledně změny n ařízení Komise (ES) č. 448/2001 . Podle článku 103 nařízení (ES) č. 1083/2006, které vstoupilo v platnost dne 1. srpna 2006, byl zřízen nový Výbor pro koordinaci fondů (VKF). Tento výbor byl jakožto řídící výbor požádán o stanovisko k prováděcím pravidlům k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 a ke způsobu výpočtu strukturálních veřejných a rovnocenných výdajů pro účely doplňkovosti. Výbor byl jakožto poradní výbor z iniciativy nebo jménem Komise požádán o stanovisko k seznamu oblastí způsobilých v rámci cíle evropské územní spolupráce, k metodice pro analýzu nákladů a přínosů, k pokynům pro metodiku hodnocení a k přiznávání technické pomoci. 6.2. Výbor ESF Výbor projednal širokou škálu problémů týkajících se jak provádění programového období 2000–2006 ESF, tak přípravy programového období na léta 2007–2013. Výbor zkoumal otázky týkající se nových nařízení na léta 2007–2013, včetně podpory vzdělávání a odborné přípravy, zdraví, předcházení změnám a jejich řízení a restrukturalizace, sociálních partnerů a migrantů a zohledňování zásad programu Equal. 6.3. Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova (STAR) Výbor pro zemědělské struktury a rozvoj venkova se v roce 2006 sešel dvanáctkrát a vydal kladné stanovisko ke 31 změnám programů rozvoje venkova podle čl. 44 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 a k 6 změnám programů rozvoje venkova podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1268/1999. 6.4. Výbor pro struktury rybolovu a akvakultury (VSRA) V roce 2006 byl výbor požádán o stanoviska k řadě témat: k předloze pracovního dokumentu o předběžném hodnocení operačních programů Evropského rybářského fondu; k předloze pracovního dokumentu o ukazatelích monitorování a hodnocení operačních programů Evropského rybářského fondu; k předloze nařízení Komise, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 o Evropském rybářském fondu; k předloze kodifikace nařízení Komise (ES) č. 908/2000 ze dne 2. května 2000 o pravidlech pro výpočet podpor, které členské státy poskytují organizacím producentů v odvětví rybolovu a akvakultury. [1] Nařízení (ES) č. 1083/2006, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25. [2] Nařízení (ES) č. 1080/2006, Úř .věst. L 210, 31.7.2006, s. 1. [3] Nařízení (ES) č. 1081/2006, Úř .věst. L 210, 31.7.2006, s. 12. [4] Nařízení (ES) č. 1084/2006, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 79. [5] Nařízení (ES) č. 1082/2006, Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 19. [6] Nařízení Komise (ES) č. 1828/2006, Úř. věst. L 45, 15.2.2007, s. 3. [7] Nařízení (ES) č. 1698/2005, Úř. věst. L277, 21.10.2005, s. 1. [8] Nařízení (ES) č. 1198/2006, Úř. věst. L223, 15.8.2006, s. 1. [9] „RAL“ (restes à liquider). Neuhrazené závazky z předchozích let. [10] Nařízení (ES) č. 2185/1996, Úř. věst. L 292, 15.10.1996, s. 2. [11] Úř. věst.L 328, 15.12.2005, s. 8.