Usnesení Evropského parlamentu o námořní dopravě na krátké vzdálenosti 2004/2161(INI))



Úřední věstník 033 E , 09/02/2006 S. 0142 - 0146



P6_TA(2005)0086 Doprava na krátké vzdálenosti Usnesení Evropského parlamentu o námořní dopravě na krátké vzdálenosti 2004/2161(INI)) Evropský parlament, - s ohledem na své usnesení ze dne 7. července 2000 o sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů "Rozvoj námořní dopravy na krátké vzdálenosti v Evropě: Dynamická alternativa v udržitelném dopravním řetězci — druhá zpráva o pokroku za období dvou let" [1], - s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 2003 o Bílé knize Komise "Evropská dopravní politika pro rok 2010: Čas rozhodnout" [2], - s ohledem na Bílou knihu Komise "Evropská dopravní politika pro rok 2010: Čas rozhodnout" (KOM(2001)0370 — C5-0658/2001), - s ohledem na sdělení Komise "Program podpory námořní dopravy na krátké vzdálenosti" (KOM(2003)0155), - s ohledem na sdělení Komise o námořní dopravě na krátké vzdálenosti (KOM(2004)0453), - s ohledem na sdělení Komise — "Hlavní směry Společenství týkající se státní pomoci námořní dopravě" (C(2004)0043), - s ohledem na závěry neformální schůze dopravní rady ve dnech 9. a 10. července 2004, - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0055/2005), A. vzhledem k tomu, že námořní doprava na krátké vzdálenosti je vodní doprava zboží a osob po moři nebo po vnitrozemských vodních cestách, je částí logistického dopravního řetězce v Evropě a v oblastech k Evropě připojených, je integrální částí logistického dopravního řetězce mezi dodavatelem a uživatelem a je prostředkem vodní dopravy v zeměpisné Evropě, ať už uvnitř Společenství nebo mezi EU a třetími zeměmi, jako jsou země kolem Středozemního nebo Černého moře, B. vzhledem k tomu, že nově vytvořená síť trans-evropských "mořských dálnic", především těch vedoucích Baltským mořem, západní Evropou, jihovýchodní Evropou a jihozápadní Evropou by měla mít za cíl soustředit pohyb zboží na námořních logistických trasách tak, aby došlo ke zlepšení služeb námořní dopravy na krátké vzdálenosti nebo k vytvoření nových, životaschopných, pravidelných a častých služeb námořní dopravy na krátké vzdálenosti pro dopravu zboží i osob mezi členskými státy a k omezení zahlcování silnic a zlepšení dopravního spojení mezi okrajovými nebo ostrovními oblastmi a vlastními zeměmi, C. vzhledem k tomu, že námořní doprava na krátké vzdálenosti představující více než 40 % přeprav v rámci Společenství je nedílnou součástí evropského dopravního systému, protože pod pojmem námořní doprava na krátké vzdálenosti se rozumí přeprava zboží a cestujících po moři nebo vnitrozemskou vodní cestou mezi evropskými přístavy nebo mezi těmito přístavy a přístavy v mimoevropských zemích majících pobřeží na uzavřených mořích sousedících s Evropou, D. vzhledem k tomu, že námořní doprava na krátké vzdálenosti nabízí významný potenciál v oblasti osobní dopravy, E. vzhledem k tomu, že námořní doprava na krátké vzdálenosti se musí dále rozvíjet, aby splnila svou ekonomickou, obchodní, společenskou a environmentální úlohu; vzhledem k tomu, že národní vlády, a rovněž regionální a místní samosprávy budou muset poskytnout politickou, ekonomickou a finanční podporu, jež je nezbytná pro dosažení těchto cílů ve spolupráci s příslušnými průmyslovými odvětvími, F. zdůrazňuje, že s ohledem na její potenciál z hlediska slučitelnosti se životním prostředím, boj se zahlcením četných silnic a omezené náklady, má námořní doprava na krátké vzdálenosti schopnost stát se ještě významnějším propojením různých dopravních systémů v Evropě, se slibnou budoucností, pokud státní orgány a soukromý sektor přijme ve snaze zajistit její plný rozvoj řadu opatření na úrovni Společenství, jednotlivých zemí, jakož i na regionální a místní úrovni, G. vzhledem k významu, jaký má námořní doprava na krátké vzdálenosti pro ekonomický a sociální rozvoj všech regionů Evropy, zejména pobřežních regionů a odlehlých námořních regionů, a tedy i pro soudržnost Společenství, H. vzhledem k tomu, že rozvoj námořní dopravy na krátké vzdálenosti poskytuje rovněž ojedinělou možnost vytvořit v nadcházejících letech statisíce pracovních míst v námořním sektoru, I. vzhledem k tomu, že námořní doprava na krátké vzdálenosti pomáhá rozvíjet obchod a tím podporuje sociální a ekonomický růst třetích zemí, které sousedí s okrajovými námořními oblastmi a mají zájem na propojení s infrastrukturou evropské dopravní sítě, J. znovu opakuje myšlenku, že za rozvoj námořní dopravy na krátké vzdálenosti je odpovědné především odvětví námořního průmyslu a logistiky, zásah evropských, vnitrostátních a regionálních institucí má však podstatný význam pro vytváření příznivých podmínek pro tento rozvoj; vzhledem k tomu, že již byly učiněny pozitivní podněty, například stanovení národních uzlových bodů, dohody o právních předpisech Evropské unie v souvislosti s programem Marco Polo a zjednodušené používání formulářů IMO-FAL (mezinárodní námořní organizace — usnadnění mezinárodní dopravy), K. vítá regionální iniciativy směřující k podpoře námořní dopravy na krátké vzdálenosti a k zakládání krátkých námořních dopravních linek, jako je iniciativa pro oblast Středozemního moře zahrnující Španělsko, Itálii, Francii, Portugalsko a Řecko a iniciativy členských států zaměřené na podporu a zavádění pojmu "námořní dálnice" ve čtyřech oblastech stanovených v rozhodnutí 884/2004/ES [3], především iniciativu z oblasti Baltského moře, iniciativu zemí středozemního oblouku včetně Francie, Španělska, Řecka a Itálie a Komise atlantického oblouku, 1. žádá, aby byla výrazněji podporována námořní doprava na krátké vzdálenosti jako věrohodný, trvalý a bezpečný článek evropského dopravního systému, který je úspěšně začleněn do dopravního řetězce díky např. říční dopravě a železničním spojům s cílem snížit přetížení; žádá přechod ze silniční dopravy na námořní dopravu na krátké vzdálenosti a zlepšení spojení s odlehlými a ostrovními oblastmi, se státy závisejícími na námořní dopravě a mezi regiony oddělenými přírodními překážkami a tím posílení soudržnosti v rámci Evropské unie a mezi Unií a jejími sousedy; 2. žádá, aby byly co nejvíce omezeny administrativní formality, které brání rozvoji námořní dopravy na krátké vzdálenosti, aniž by tím byly dotčeny otázky bezpečnosti a bezpečí, a zejména postupy, které narušují logistický proces a oslabují konkurenční postavení tohoto druhu dopravy oproti silniční dopravě; postupy by měly být zjednodušeny a usnadněny, zejména cestou plného využití možností elektronické komunikace; 3. vyzývá k rozvoji vysoce kvalitních koridorů pro námořní dopravu na krátké vzdálenosti mezi členskými státy Evropské unie s plnou účastí všech zúčastněných veřejných a soukromých stran tam, kde lze vhodně využít nedávno vytvořené nástroje Evropské unie, zejména nástroje týkající se transevropské dopravní sítě a programu Marco Polo; 4. žádá, aby se prioritou staly investice do infrastruktury a zlepšil se tak přístup k přístavům jak z vnitrozemí, tak z moře, včetně např. přeshraničních projektů v rámci transevropské dopravní sítě; 5. v souvislosti s tím podporuje programy Komise zaměřené na zjednodušení právního rámce vztahujícího se na námořní dopravu na krátké vzdálenosti a na vnitrozemskou vodní dopravu, na organizování systému jediných zastávek zřízených podle soukromého nebo veřejného práva v souladu s právními předpisy každého členského státu pomocí zjednodušení administrativních a celních formalit a pomocí multimodálního partnerství, například mezi silničními a námořními dopravci, což rovněž umožní, aby se na inter-modální dopravě podílely malé a střední podniky; 6. zdůrazňuje nutnost spolupráce mezi všemi zúčastněnými veřejnými i soukromými stranami při podpoře a rozvoji kvality činností v námořní dopravě na krátké vzdálenosti na regionální, národní a evropské úrovni; 7. zdůrazňuje potenciál námořní dopravy na krátké vzdálenosti jako doplňkového druhu dopravy, který může být k dispozici velice rychle a s nízkými náklady, než budou dokončeny některé transevropské železniční dopravní sítě; zdůrazňuje například naléhavou potřebu alternativní dopravy mezi Francií a Španělskem do zahájení spojení mezi městy Montpellier a Figueras, které se očekává kolem roku 2020; 8. žádá, aby námořní doprava na krátké vzdálenosti byla propagována jako druh dopravy příznivý pro životní prostředí a následně žádá založení "mořských dálnic" při zachování pevných požadavků na ochranu životního prostředí; Jednotný evropský systém odpovědnosti: 9. žádá, aby se v rámci Společenství znovu zvážilo zavedení jednotných pravidel v oblasti odpovědnosti pro multimodální řetězce, především pomocí vyhodnocení různých modelů občanskosprávní odpovědnosti a aktivní účasti na práci prováděné na mezinárodní úrovni (především v rámci Komise OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL)) s cílem dosáhnout celosvětového a evropského jednotného systému odpovědnosti přizpůsobeného potřebám intermodální dopravy v Evropě a zajišťujícího jednotnější, jednodušší a výhodnější systém; Intermodální přepravní jednotky (IPJ): 10. zdůrazňuje nutnost vyřešit otázku standardizace IPJ tím, že se vyvine přijatelný systém standardizace umožňující široké a efektivní používání přepravních jednotek s tím, že bude zajištěna spolupráce mezi jednotlivými druhy dopravy, především dopravou námořní, dopravou po vnitrozemských vodních cestách, železniční a silniční dopravou; 11. připomíná v této souvislosti svůj postoj ze dne 12. února 2004 [4] v prvním čtení návrhu směrnice týkající se intermodálních přepravních jednotek, že by měly být vytvořeny evropské intermodální přepravní jednotky, které by spojily výhody kontejneru a výměnného těla a maximalizovaly intermodalitu; žádá Radu, aby přijala společný postoj k návrhu, aby bylo možno co nejdříve ukončit legislativní proces; Cla: 12. připomíná, že námořní doprava na krátké vzdálenosti spadá jako námořní způsob přepravy zboží do celních právních předpisů Společenství; 13. vyjadřuje svůj souhlas s optimálním využitím zproštění od cla, jež umožňují celní předpisy Společenství, a s prosazováním zjednodušených celních režimů uplatňovaných na zboží, které se může volně pohybovat v rámci služeb schválených pravidelných linek; 14. v souvislosti s tím vyzývá všechny dotčené strany, aby rozvíjely a používaly nový systém automatizovaného tranzitu (NSAT), který zavedly celní správy, jelikož je schopný zefektivnit a zkrátit celní operace pro námořní dopravu na krátké vzdálenosti; Elektronická komunikace: 15. žádá, aby se v námořních přístavech pokračovalo v zavádění elektronických přepážek, u nichž lze všechny povinné formality vyřídit jedinou operací; 16. vyzývá členské státy, aby zvážily možnost vybavit své přístavy elektronickým komunikačním zařízením, které by získalo nezbytné financování ze zdrojů Společenství, a tam, kde je to jen trochu možné, používaly centralizovaný systém elektronické komunikace (jediná zastávka); 17. zdůrazňuje, že pro urychlení rozvoje elektronické komunikace by se v Evropské unii mělo navrhnout zřízení přístavních elektronických komunit a jejich propojení do sítě celé Unie a pokud možno i do států s Evropskou unií sousedících, čímž by se využily nejlepší zkušenosti získáné v řadě členských států; Podpůrné struktury pro námořní dopravu na krátké vzdálenosti: 18. vítá akční plán evropské síě námořní dopravy na krátké vzdálenosti a žádá podpůrná střediska, aby jej bezodkladně zavedly; 19. oceňuje významnou práci prováděnou středisky pro podporu námořní dopravy na krátké vzdálenosti a jejich evropskou sítí a apeluje na členské státy, aby tato střediska v potřebných případech podporovaly v souladu s právními předpisy Společenství; 20. zdůrazňuje, že členské státy a Komise musí společně provést strategické posouzení dopadu plánovaných "mořských dálnic" na životní prostředí; upozorňuje, že tato analýza dopadu na životní prostředí by neměla zkoumat jen vliv samotných tras, ale i vliv rozvoje přístavů a vliv vyvolaného dopravního pohybu v jejich zázemí; 21. vyzývá Komisi, aby podporu námořní dopravy na krátké vzdálenosti doprovodila i návrhy na zlepšení sociálních standardů pro zaměstnance tohoto sektoru; Aspekty životního prostředí: 22. připomíná, že je třeba propagovat pozitivní obraz námořní dopravy na krátké vzdálenosti v souvislosti se životním prostředím, především pokud se týká znečistění vzduchu a vody, a proto jako minimální požadavek stanovit environmentální požadavky jako použití paliva s nízkým obsahem síry a mezní hodnoty emisí (SOX, NOX, CO2, atd.) do ovzduší a vody; domnívá se, že by se větší pozornost měla věnovat propagaci koncepce "čisté lodě", která byla přijata v roce 2002 na páté ministerské Konferenci Severního moře; 23. zdůrazňuje přesto potřebu přísnějších právních předpisů Společenství ohledně emisí plynů a znečistění vody způsobených námořní dopravou na krátké vzdálenosti; 24. znovu opakuje potřebu povzbuzovat a pokračovat ve výzkumu méně znečisťujících paliv; 25. znovu opakuje nutnost aktualizovat statistické údaje o nárůstu různých druhů dopravy v Evropě, především data o původu a místu určení zboží dopravovaného po souši, aby tak usnadnily intermodální převod na námořní dopravu; Mořské dálnice: 26. uznává význam "mořských dálnic" a skutečnost, že se mohou stát užitečným nástrojem podpory námořní dopravy na krátké vzdálenosti tím, že umožňují ve vhodných případech poskytnutí podpory zejména spolufinancováním infrastruktury, aby došlo k přesunu od silniční k námořní dopravě, nebo aby se vhodným způsobem zlepšilo spojení odlehlých oblastí a centrálních trhů; 27. je si vědom současné debaty o "označení kvality mořských dálnic", které by se mohlo vyvinout pro inter-modální provoz využívající námořní dopravu na krátké vzdálenosti a splňující kritéria kvality; zaznamenává, že "označení kvality mořských dálnic" by mohlo být uděleno stávajícím vysoce kvalitním provozům a dalším provozům usilujícím o dosažení požadovaného standardu kvality, ať už jsou nebo nejsou podporovány z veřejných fondů přidělovaných v souladu s pravidly Společenství, především s pravidly hospodářské soutěže; 28. žádá přijetí účinných, jasných a adekvátních finančních opatření ve prospěch akcí spojených s "mořskými dálnicemi" a s námořní dopravou na krátké vzdálenosti přičemž umožňuje optimální úroveň doplnění a přidání financí tak, aby mohly podle potřeby vzniknout nové trvalé a životaschopné trasy (které však v žádném případě nesmí ohrožovat existující služby námořní dopravy na krátké vzdálenosti) využívající veřejné služby v souladu s předpisy Společenství; 29. žádá, aby byl souhrn poptávky prvotním kritériem pro podmínky stanovené ve vodítcích Společenství o státní podpoře námořní dopravě; 30. žádá, aby byly upřesněny předpisy Společenství pro postupy uzavírání úmluv o využívání "mořských dálnic" a podmínky veřejné soutěže vnitrostátního veřejného financování projektů námořní dopravy na krátké vzdálenosti a "mořských dálnic"; * * * 31. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. [1] Úř. věst. C 121, 24.4.2001, s. 489. [2] Úř. věst. C 43 E, 19.2.2004, s. 250. [3] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 884/2004/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se pozměňuje rozhodnutí č. 1692/96/ES o směrnicích Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1). [4] Úř. věst. C 97 E, 22.4.2004, s. 612. --------------------------------------------------