CS Úřední věstník Evropské unie C 99/1

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 16. února 2011

k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o systémech pojištění vkladů (přepracované znění) a k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES o systémech pro odškodnění investorů

(CON/2011/12)

2011/C 99/01

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 22. září 2010 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o systémech pojištění vkladů (přepracované znění) (1) (dále jen „navrhované přepracované znění směrnice“). Dne 30. září 2010 obdržela ECB žádost Rady o stanovisko k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES o systémech pro odškodnění investorů (2) (dále jen „navrhovaná pozměňující směrnice“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož navrhované přepracované znění směrnice a navrhovaná pozměňující směrnice obsahují ustanovení, která mají vliv na příspěvek Evropského systému centrálních bank k řádnému provádění opatření v oblasti stability finančního systému ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

1. ECB vítá cíl navrhovaného přepracovaného znění směrnice, kterým je vytvoření uceleného harmonizovanějšího rámce pro systémy pojištění vkladů. ECB oceňuje skutečnost, že do navrhovaného přepracovaného znění směrnice byla promítnuta mnohá z doporučení uvedených: a) ve stanovisku ECB CON/2008/70 (3) k dřívějšímu návrhu změn směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (4) a b) v příspěvku Eurosystému do veřejné konzultace Evropské komise k přezkumu směrnice 94/19/ES (5). ECB oceňuje, že do navrhovaného přepracovaného znění směrnice byla zapracována její doporučení: a) dále harmonizovat kritéria způsobilosti a úrovně krytí pro pojištění vkladů (6), b) zvýšit informační povinnost úvěrových institucí ohledně rozsahu ochrany vkladů poskytované prostřednictvím příslušných systémů pojištění vkladů (7) a c) zavést částečné ex ante financování pro všechny systémy pojištění vkladů (8). ECB považuje tyto prvky regulatorního rámce systémů pojištění vkladů za klíčové z hlediska finanční stability.

2. ECB si též všímá, že zpráva Evropské komise připojená k navrhovanému přepracovanému znění směrnice (9) se zabývá otázkou vývoje dalších opatření ke koordinaci pojištění vkladů na úrovni Unie poté, kdy finanční prostředky systémů pojištění vkladů dosáhnou stanovené cílové výše. Nedávno přijaté sdělení Komise o rámci EU pro řízení krizí ve finančním odvětví (10) zároveň poukazuje na prověření možných synergií mezi systémy pojištění vkladů a nově vytvořenými fondy pro řešení problémů finančních institucí. Eurosystém se o tuto oblast vzhledem ke své úloze v oblasti finanční stability velmi zajímá a bude sledovat postup těchto prací ve spolupráci s Komisí.

3. ECB bere na vědomí, že navrhovaná pozměňující směrnice, kterou se aktualizuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (11), prohloubí harmonizaci systémů pro odškodnění investorů v Unii. I když se k tomuto legislativnímu nástroji podrobně nevyjadřuje, považuje za důležité, aby byl regulatorní rámec Unie i nadále založen na předpokladu odlišných rizikových profilů vkladatelů a investorů.

Konkrétní připomínky týkající se systémů pojištění vkladů

Rozsah krytí

4. Podle navrhovaného přepracovaného znění směrnice budou všechny úvěrové instituce povinny účastnit se systémů pojištění vkladů, které budou poskytovat pojištění vkladů na základě harmonizovaných podmínek (12) a které budou v zásadě financovány formou individuálních ex ante příspěvků členů systému pojištění vkladů. ECB považuje takovou harmonizaci za nezbytný předpoklad pro zajištění rovných podmínek v kontextu jednotného trhu Unie v oblasti finančních služeb. Rovněž Basilejský výbor pro bankovní dohled (Basel Committee on Banking Supervision – BCBS) podporuje co možná nejširší členství v systémech pojištění vkladů (13). ECB si je současně vědoma, že v některých členských státech dlouhodobě úspěšně působí vzájemné záruční společnosti a systémy na dobrovolném základě, které ochrany vkladů dosahují jinak než předem stanoveným pojištěním vkladů, např. prostřednictvím ujednání o vzájemné pomoci. ECB vychází z toho, že cílem navrhovaného přepracovaného znění směrnice není omezit schopnost těchto vzájemných a dobrovolných systémů nadále poskytovat ochranu svým členským institucím způsobem, který je pro tyto systémy charakteristický, a že taková ochrana by byla poskytována souběžně s pojištěním, jež bude chránit vklady klientů těchto členských institucí v souladu s navrhovaným přepracovaným zněním směrnice. V této souvislosti ECB vítá desetileté přechodné období pro dosažení cílové výše ex ante finančních prostředků, jež navrhované přepracované znění směrnice stanoví s cílem zmírnit zatížení těch úvěrových institucí, které dosud nebyly povinny hradit příspěvky do systému pojištění vkladů (14).

5. ECB doporučuje (15), aby vyloučení vkladů veřejných orgánů z režimu navrhovaného přepracovaného znění směrnice bylo formulováno s použitím přesnější původní dikce směrnice 94/19/ES. Příslušné ustanovení by proto mělo odkazovat na „stát a ústřední správní orgány“ a na „krajské, regionální, místní a obecní orgány“. (16)

Lhůta pro výplatu

6. ECB vítá zásadu dalšího zkracování lhůt pro výplatu v případě pojištěných vkladů (17). Navrhované zkrácení lhůty na sedm dnů by však mohlo být obtížné realizovat, protože by bylo zavedeno krátce po původním zkrácení lhůty na 20 pracovních dnů, jež měly členské státy provést do konce roku 2010 (18). ECB doporučuje (19) změnit navrhované přepracované znění směrnice tak, aby stanovilo, že Komise i) přezkoumá provedení původního zkrácení lhůty na 20 pracovních dnů a ii) na základě výsledků takového přezkumu předloží návrhy ohledně dalšího zkrácení lhůty pro výplatu.

Financování

7. Podle navrhovaného přepracovaného znění směrnice musí systém pojištění vkladů dosáhnout během desetiletého přechodného období finančních prostředků ex ante na úrovni vymezené procentem způsobilých vkladů (20). ECB vítá zavedení výslovné cílové výše finančních prostředků ex ante, což značně zvýší finanční stabilitu a přispěje k vytvoření rovných podmínek tím, že se zátěž spojená s financováním systému pojištění vkladů přesune na členské úvěrové instituce, tj. subjekty kontrolující rizika, která systémy pojištění vkladů pojišťují. ECB chápe, že výše financování ex ante je předmětem diskuse vedené jako součást unijního legislativního procesu. Doporučuje (21), aby tato výše financování ex ante byla vymezena na základě „pojištěných vkladů“, tj. způsobilých vkladů, jež nepřevyšují limit pojištění (22), jelikož pojištěné vklady odrážejí úroveň závazků systému pojištění vkladů přesněji než způsobilé vklady.

8. Pokud jde o výpočet jednotlivých příspěvků členů systému pojištění vkladů, ECB v zásadě vítá navrhovaný model, ve kterém jsou příspěvky částečně založeny na stupni rizika a který je doplněn ustanoveními, jež zajišťují porovnatelnost různých tříd aktiv (23). Cílem tohoto modelu, který vychází z doporučení Společného výzkumného střediska Komise (24), je, aby byl výpočet dostatečně jednoduchý a umožnil tak srovnatelnost jednotlivých příspěvků při uplatnění řady relevantních klíčových (založených na riziku) a doplňkových (nezaložených na riziku) ukazatelů. ECB doporučuje (25), aby navrhované přepracované znění směrnice stanovilo, že jednotlivé prvky metodologie výpočtu budou podrobně upraveny v technických normách a pokynech, které vypracuje Evropský orgán pro bankovnictví a které budou založeny na ověřených empirických údajích a podpoří rovné zacházení.

9. Pro případ, že finanční prostředky ex ante nebudou postačovat k vyplacení vkladatelů, stanoví navrhované přepracované znění směrnice tři kroky pro dodatečné ex post financování. ECB má v tomto ohledu tyto připomínky: 9.1 Jako první krok budou členové systému pojištění vkladů povinni uhradit mimořádné příspěvky do výše 0,5 % způsobilých vkladů. (26) ECB vítá toto řešení, neboť do plnění mimořádných požadavků zapojuje samotné finanční odvětví, čímž omezuje podněty k morálnímu hazardu, které jsou se systémem pojištění vkladů spojeny, a vytváří podmínky pro účinný tlak ze strany ostatních členů. 9.2 Jako druhý krok bude možné využít mechanismu vzájemných půjček, který umožní, aby jakýkoli systém pojištění vkladů působící v některém členském státě poskytl půjčku jinému takovému systému pojištění vkladů až do výše 0,5 % jeho způsobilých vkladů, s tím, že tato půjčka musí být splacena i s úroky do pěti let (27). ECB poznamenává, že aktivace přeshraničních ujednání o půjčce mezi systémy pojištění vkladů může vést k případům, kdy systém poskytující půjčku čelí později situaci, že musí pokrýt vlastní potřeby výplat nebo kdy systém přijímající půjčku má širší rozsah funkcí než systém poskytující půjčku, např. má pravomoc rekapitalizovat nebo poskytovat úvěry hroutícím se úvěrovým institucím ve svém členském státě. Proto ECB vítá omezení zavedená navrhovaným přepracovaným zněním směrnice, včetně toho, že vypůjčené prostředky lze použít pouze k úhradě pohledávek vkladatelů (28). ECB vychází z toho, že v současné fázi legislativní diskuse k navrhovanému přepracovanému znění směrnice se počítá s tím, že by mechanismus půjček mezi systémy pojištění vkladů fungoval na dobrovolném základě. Dalšími prvky, které je třeba při regulaci této oblasti zvážit, jsou: i) minimální předpoklady pro aktivaci mechanismu půjček, pokud jde o povinné vyčerpání jiných zdrojů financování systémem pojištění vkladů, který přijímá půjčku, a ii) podmínky, za kterých lze půjčku poskytnout včetně záruk splacení pro systém pojištění vkladů poskytující půjčku. Zároveň je předmětem širší diskuse, zda by měl systém pojištění vkladů používat své prostředky pro účely krizového řízení nad úzce vymezený rámec vyplácení vkladatelů. (29) ECB se domnívá, že tato otázka by měla být řešena v rámci legislativních prací iniciovaných sdělením Komise o krizovém řízení. 9.3 Jako třetí krok a současně krajní východisko by měly mít systémy pojištění vkladů k dispozici alternativní způsoby financování. ECB nicméně poznamenává, že pokud jde o případnou účast centrálních bank, financování systémů pojištění vkladů musí být v souladu se zákazem měnového financování stanoveným ve Smlouvě, a zejména se zákazem pro národní centrální banky poskytovat možnost přečerpání zůstatku bankovních účtů nebo jakýkoli jiný typ úvěru ve smyslu článku 123 Smlouvy, jak je upřesněn prostřednictvím sekundární legislativy Unie a ustálených zásad ECB (30).

10. ECB vychází z toho, že se uvažuje o případném stažení původního návrhu, kterým se stanoví omezení co se týče souhrnné výše vkladů a investic systému pojištění vkladů ve vztahu k jedinému subjektu (31). ECB je toho názoru, že jakékoli případné omezení investování je třeba posoudit mimo jiné s ohledem na to, jaký dopad takové opatření může mít na trhy s nástroji specifických tříd aktiv. Tuto otázku může být potřebné zvážit zvláště ve vztahu k investicím systému pojištění vkladů do nástrojů vydaných subjekty veřejného sektoru členských států.

11. Z hlediska finanční integrace podporuje ECB ustanovení navrhovaného přepracovaného znění směrnice, podle kterého budou úvěrovým institucím, v případě, že ukončí členství v jednom systému a stanou se členy jiného systému, jejich příspěvky za posledních šest měsíců vráceny nebo budou převedeny do nového systému (32). Toto ustanovení může usnadnit reorganizaci úvěrových institucí působících na přeshraničním základě. Aby se však zabránilo případnému zneužití, měla by se tato úprava omezit na převod uhrazených příspěvků do nového systému (s vyloučením možnosti jejich vrácení) a neměla by zahrnovat mimořádné příspěvky zaplacené za účelem krytí nedostatečných zdrojů původního systému pojištění vkladů (33).

Dohled

12. ECB vítá, že dohled nad systémy pojištění vkladů vykonávaný členskými státy bude posílen prostřednictvím zátěžových testů a že tyto testy budou předmětem srovnávacího hodnocení prováděného Evropským orgánem pro bankovnictví a Evropským fórem pojistitelů vkladů (34). Skutečnost, že Evropský orgán pro bankovnictví bude dostávat informace od systémů pojištění vkladů a příslušných orgánů, zejména pokud jde o financování systémů pojištění vkladů a přeshraniční půjčky mezi těmito systémy, může pomoci zajistit rovné podmínky a řešit některé z výše uvedených problémů týkajících se přeshraničních půjček.

Pozměňovací návrhy

Tam, kde ECB doporučuje změnu navrhovaného přepracovaného znění směrnice, jsou v příloze uvedeny konkrétní pozměňovací návrhy spolu s příslušným odůvodněním.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. února 2011. prezident ECB Jean-Claude TRICHET

(1) KOM(2010) 368 v konečném znění.

(2) KOM(2010) 371 v konečném znění.

(3) Stanovisko ECB CON/2008/70 ke změnám směrnice o systémech pojištění vkladů, pokud jde o úroveň krytí a lhůtu k výplatě (Úř. věst. C 314, 9.12.2008, s. 1).

(4) Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5. Návrhy změn, ke kterým se ECB vyjádřila ve stanovisku CON/2008/70, byly přijaty jako směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/14/ES ze dne 11. března 2009, kterou se mění směrnice 94/19/ES o systémech pojištění vkladů, pokud jde o úroveň krytí a lhůtu k výplatě (Úř. věst. L 68, 13.3.2009, s. 3).

(5) Viz „The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes“, srpen 2009 (dále jen „příspěvek Eurosystému z roku 2009“), k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu

(6) Viz s. 4 příspěvku Eurosystému z roku 2009.

(7) Viz s. 7 příspěvku Eurosystému z roku 2009.

(8) Viz s. 12 příspěvku Eurosystému z roku 2009.

(9) Viz Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě „Přezkum směrnice 94/19/ES o systémech pojištění vkladů“ ze dne 12. července 2010, KOM(2010) 369 v konečném znění, s. 4.

(10) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – „Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví“ – ze dne 20.10.2010, KOM(2010) 579 v konečném znění (dále jen „sdělení Komise o krizovém řízení“), oddíl 5.2, s. 15; viz též poslední věta 22. bodu odůvodnění navrhovaného přepracovaného znění směrnice a oddíl 7.4, s. 8 důvodové zprávy k navrhovanému přepracovanému znění směrnice.

(11) Úř. věst. L 84, 26.3.1997, s. 22.

(12) Viz čl. 3 odst. 1 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(13) Viz „Core Principles for Effective Deposit Insurance systems. A proposed methodology for compliance assessment“, konzultační dokument BCBS z 25. listopadu 2010, který byl předložen k připomínkám do 8. prosince 2010 (dále jen „konzultační dokument BCBS“), s. 15 („Zásada č. 8 – povinné členství“), k dispozici na internetových stránkách BCBS http://www.bis.org

(14) Viz čl. 20 odst. 1 druhý pododstavec ve spojení s čl. 9 odst. 1 třetím pododstavcem a dále čl. 2 odst. 1 písm. h) navrhovaného přepracovaného znění směrnice; viz též oddíl 7.4, s. 7 důvodové zprávy k navrhovanému přepracovanému znění směrnice; viz též 16. bod odůvodnění navrhovaného přepracovaného znění směrnice a oddíl 7.5, s. 8 důvodové zprávy k navrhovanému přepracovanému znění směrnice.

(15) Viz navrhovaná změna č. 2 v příloze tohoto stanoviska.

(16) Viz body 3 a 4 přílohy I směrnice 94/19/ES.

(17) Viz čl. 7 odst. 1 první pododstavec navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(18) Viz článek 10 směrnice 94/19/ES ve znění čl. 1 odst. 6 písm. a) ve spojení s čl. 2 odst. 1 druhým pododstavcem směrnice 2009/14/ES.

(19) Viz navrhovaná změna č. 3 v příloze tohoto stanoviska.

(20) Viz poznámka pod čarou 14.

(21) Viz navrhovaná změna č. 1 v příloze tohoto stanoviska.

(22) Čl. 2 odst. 1 písm. c) navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(23) Viz článek 11 a přílohy I a II navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(24) Zpráva Společného výzkumného střediska Evropské komise nazvaná „Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes“ (červen 2009).

(25) Viz navrhovaná změna č. 4 v příloze tohoto stanoviska.

(26) Viz čl. 9 odst. 3 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(27) Viz článek 10 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(28) Viz čl. 10 odst. 1 písm. d) navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(29) Viz konzultační dokument BCBS, s. 33.

(30) Viz s. 11 příspěvku Eurosystému z roku 2009.

(31) Čl. 9 odst. 2 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(32) Viz čl. 12 odst. 3 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.

(33) Viz navrhovaná změna č. 5 v příloze tohoto stanoviska.

(34) Viz čl. 3 odst. 6 navrhovaného přepracovaného znění směrnice.