ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.6

větší zapojení regionů do evropského rozhodovacího procesu, a to do vypracovávání právních předpisů a politického rozhodování, jakož i do provádění a šíření, je nezbytnou podmínkou pro pozitivní a skutečnou evropskou integraci a zvýšení důvěry evropských občanů. Proto by bylo v očekávání nového evropského politického a institucionálního rámce vhodné zvážit také možnost vytvoření zastupitelské zákonodárné komory regionů a orgánů územní samosprávy;
16.

zdůrazňuje, že EU by se měla ve velké míře zapojit do plnění svých závazků v oblasti životního prostředí, a to tak, že bude provádět konkrétní a důvěryhodné politiky v oblasti klimatu, které vycházejí ze soudržného regulačního rámce a jsou jim přiděleny dostatečné finanční prostředky. Vyzývá proto Komisi, aby ve svém návrhu rozpočtu na rok 2018 poskytla dostatečné prostředky a provedla průběžné hodnocení pokroku, pokud jde o dosažení cíle výdajů na změnu klimatu ve výši 20 %, který je součástí VFR na období 2014–2020;
8.

důrazně se vyslovuje proti jakémukoli ze scénářů pro EU-27 v roce 2025 uvedených v bílé knize o budoucnosti Evropy, který by omezil úsilí EU v oblasti politiky soudržnosti. Naopak Komisi vyzývá, aby předložila komplexní legislativní návrh týkající se silné a účinné politiky soudržnosti po roce 2020, a připomíná svůj požadavek, který v minulosti již několikrát vyjádřil, a sice že do 7. zprávy o soudržnosti musí být zahrnuta nová kapitola, v níž bude posouzeno dosahování územní soudržnosti. Tento legislativní návrh by měl vycházet ze zásad subsidiarity, partnerství a víceúrovňové správy, měl by zohledňovat potřeby a možnosti místních a regionálních orgánů, odrážet výsledky procesu zjednodušování, měl by být založen na jednotném souboru pravidel a měly by v něm být zohledněny rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami. Vyzývá Komisi, aby důkladně posoudila územní dopad navrhovaných právních předpisů, a je připraven s Komisí v tomto ohledu spolupracovat. Žádá, aby byla do návrhů týkajících se politiky soudržnosti na období po roce 2020 zahrnuta harmonizace postupů řízení v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) tak, aby mohly regiony ve vztahu k Evropské komisi jednat jako řídící orgány;
10.

upozorňuje na to, že i když doporučení ohledně právního státu vycházející z postupu z roku 2014 nadále platí, nepřinesl tento postup zatím hmatatelné výsledky. Obzvláště politováníhodné je to, že postup pro posílení právního státu sice zahrnuje pokyny pro „konstruktivní dialog“ mezi Komisí a příslušným členským státem, nezapojuje však v co nejranější fázi různé úrovně správy, včetně úrovně místní a regionální, a ani občanskou společnost. Je to o to politováníhodnější, že instituce EU a její členské státy by měly vždy jasně dávat najevo, že i když s vládou daného členského státu probíhá řízení, nehodlají tuto zemi izolovat a i nadále chtějí spolupracovat se společností tohoto státu;
37.

vyzývá Komisi, aby prozkoumala stávající systémy označování potravin a navrhla povinný jednotný evropský systém barevného označování, který by spočíval v tom, že by na přední straně obalů potravin v rámci celé EU bylo barevné označení vycházející z referenční jednotky 100 g, díky němuž by spotřebitelé měli jednoznačné informace a byli by tak motivováni ke zdravějším stravovacím návykům. Stejně tak by měla být zavedena zvláštní kritéria pro výrobky, na nichž jsou uvedena výživová a zdravotní tvrzení;
20.

vyzývá Komisi, aby provedla posouzení toho, jak byla pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek provedena do vnitrostátní právní úpravy a jak jsou uplatňována, a zaměřila se přitom jednak na způsob jejich uplatňování na místní a regionální úrovni – s ohledem na míru zapojení orgánů na nižší než celostátní úrovni do zadávání veřejných zakázek – a jednak na to, do jaké míry nové normy zjednodušily nebo zkomplikovaly předpisy v této oblasti. Konstatuje, že je nutné dosáhnout výraznějšího pokroku v oblasti digitálního zadávání veřejných zakázek a že by členské státy měly usilovat o urychlené převedení postupů při zadávání do digitální podoby a zavedení elektronických postupů ve všech hlavních fázích;
10.

naléhavě žádá členské státy EU a orgány EU, aby zajistily, že místní a regionální orgány nebudou muset tyto výzvy řešit samy a že tyto výzvy budou v co největší míře zmírněny pomocí budoucích kladných vztahů. V této souvislosti se značným znepokojením poukazuje na nedávné návrhy Evropské komise týkající se VFR a znovu vyjadřuje své přesvědčení, že silná politika soudržnosti včetně posílených programů Evropské územní spolupráce, jako je Interreg, má zásadní význam pro místní a regionální orgány v EU k řešení nepříznivých důsledků vystoupení Spojeného království. Navíc zdůrazňuje, že ke zmírnění těchto negativních následků by měly být využity i další politiky EU, jako například společná zemědělská politika a společná rybářská politika, což by mělo být zohledněno při přijímání rozhodnutí o budoucím financování těchto politik. Vyzývá Evropskou komisi, aby do 29. března 2019 zvážila, zda by nebylo zapotřebí zřídit stabilizační fond pro regiony, jichž se vystoupení Spojeného království z EU dotkne nejzávažněji;
6.

odmítá jakoukoli politickou podmíněnost ex-post, která by mohla mít za následek to, že na místní a regionální orgány budou přenášeny důsledky politik, které jsou prováděny vládami členských států a jež by mohly vést k pozastavení poskytování finančních prostředků EU městům a regionům. Politika soudržnosti nesmí být zatížena podmínkami na evropské úrovni, jejichž splnění nemohou místní a regionální úroveň ani ostatní příjemci nijak ovlivnit. VR nicméně upozorňuje na stávající ustanovení v dohodách o partnerství, která umožňují, aby byl přísun finančních prostředků pozastaven v případě porušení zásad právního státu ze strany místních a regionálních orgánů. Vyjadřuje znepokojení, pokud jde o soulad případné politické podmíněnosti ve vztahu k přístupu měst a regionů k finančním prostředkům EU se zásadou proporcionality;
obává se, že Zelenou dohodu nebude možné realizovat bez odpovídajícího finančního rámce. Vyzývá k plnému provedení akčního plánu Komise pro financování udržitelného růstu a k urychlenému přijetí regulačního rámce pro vytvoření klasifikačního systému za účelem usnadnění udržitelného investování, pro zveřejňování informací ohledně udržitelných investic a rizik týkajících se udržitelnosti a pro stanovení referenčních hodnot pro nízkouhlíkové investice a investice s pozitivním uhlíkovým dopadem ( 8 ) . Tento rámec by se měl vztahovat i na investice do jaderného průmyslu, letectví a železniční dopravy. Do akčního plánu by rovněž měla být co nejdříve doplněna sociální kritéria;
4.

vítá úsilí Komise o zavedení účinných mechanismů k zajištění dodržování zásad právního státu, včetně nejnovějšího plánu opatření, který se opírá o tři pilíře: (1. Budování znalostí a společná kultura právního státu, 2. Předcházení: spolupráce a podpora posílení právního státu na vnitrostátní úrovni, 3. Reakce: vymáhání na úrovni Unie, pokud vnitrostátní mechanismy nefungují). Upozorňuje v této souvislosti na to, že místní a regionální orgány – coby místně zvolené orgány – mohou hrát při prosazování právního státu a identifikaci možných hrozeb v tomto směru zásadní roli, a to zapojováním občanů do participativní demokracie, vytvářením kultury právního státu a podporou organizací, které mají pro tento účel rozhodující význam a k nimž patří mj. svobodné a nezávislé sdělovací prostředky. Je tudíž třeba posílit úlohu místních a regionálních orgánů ve struktuře tří pilířů. VR sice vítá ujištění Komise, že chce zajistit nepřerušované poskytování finančních prostředků konečným příjemcům EU v případě zahájení postupu proti členskému státu, stále však odmítá podmíněnost, která by omezovala přístup regionálních a místních orgánů k financování v rámci politiky soudržnosti z důvodu nedodržování zásad právního státu nebo demokracie na vnitrostátní úrovni. VR proto očekává, že Komise vypracuje další opatření na ochranu zájmů konečných příjemců, a opakuje svou předchozí výzvu, aby formulovala jasná kritéria, na jejichž základě lze definovat, co se rozumí všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu;
15.

upozorňuje na to, že by v rámci evropského semestru měl být každoročně posuzován stav provádění investičních politik. Zdůrazňuje, že by do tohoto posouzení měly být od okamžiku zveřejnění zpráv o jednotlivých zemích zapojeny místní a regionální orgány prostřednictvím organizací, které je zastupují, a to rovněž v rámci dialogu mezi příslušným místopředsedou Komise a členskými státy;
opakuje, že je třeba zapojit místní a regionální orgány do utváření zdravotní unie, neboť ve většině členských států mají značnou odpovědnost v oblasti veřejného zdraví. Vítá v této souvislosti záměr Komise posílit rámec EU pro odhalování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb a reakci na ně, včetně posílení úlohy stávajících agentur a zřízení evropské agentury pro pokročilý biomedicínský výzkum a vývoj. V tomto ohledu vítá balíček týkající se evropské zdravotní unie, který má umožnit rozsáhlejší koordinaci postupu členských států EU a posílit stávající struktury a mechanismy s cílem zajistit na úrovni EU lepší ochranu, prevenci, připravenost a reakci na ohrožení lidského zdraví. VR připomíná, že je nutné zapojit do těchto nových mechanismů regionální a místní poskytovatele zdravotní péče a že by tyto mechanismy rovněž měly podporovat dodávky léčivých přípravků, zdravotnických potřeb a nemocničního vybavení. VR také jednoznačně podporuje návrh, který je v souladu s jeho vlastním návrhem na vytvoření evropského mechanismu pro mimořádné situace, a sice stanovit možnost vyhlásit na úrovni EU mimořádnou situaci, na základě čehož by byla aktivována rozsáhlejší koordinace postupu a začaly by se vyrábět a pořizovat produkty důležité pro překonání krize a vytvářet zásoby těchto produktů;
4.

zdůrazňuje, že výroční regionální a místní barometr 2020 dokládá, že by u jednotlivých regionů měla být uplatňována specifická kritéria pro přidělování finančních prostředků, která by vycházela z komplexního souboru ukazatelů udávajících odlišnou míru zasaženosti a ohroženosti, mj. co se týče poklesu HDP od vypuknutí krize, podílu ohrožených odvětví, závislosti na cestovním ruchu a na přeshraničním a mezinárodním obchodu a dopravě a podílu osob samostatně výdělečně činných a malých a středních podniků v ekonomice daného regionu;
17.

neprodleně navrhnout rozsáhlou reformu evropského semestru a správy ekonomických záležitostí v EU tak, aby se z nich stal transparentní, inkluzivní a demokratický proces. Vzhledem k tomu, že facilita na podporu oživení a odolnosti je pevně provázána s evropským semestrem, je o to naléhavější provést reformu, aby bylo možné zamezit další centralizaci a uplatňování přístupu shora dolů v plánech na podporu oživení a namísto toho položit důraz na hospodářskou, sociální a územní soudržnost mezi členskými státy navzájem i v rámci jednotlivých zemí a na kvalitní veřejné investice, které jsou pro udržitelné oživení v EU potřebné. Do reformovaného evropského semestru, který představuje celkovou evropskou hospodářskou strategii zajišťující provádění cílů udržitelného rozvoje v celé EU, je třeba začlenit zásady partnerství a víceúrovňové správy a územní rozměr, a to v souladu s návrhem VR na zavedení kodexu chování, který umožní zapojit do evropského semestru místní a regionální orgány na vnitrostátní úrovni a Evropský výbor regionů na úrovni evropské;
22.

podporovat kulturní rozmanitost našich místních, regionálních, národních a evropských identit a různé jazyky a tradice, které jsou součástí našeho evropského kulturního dědictví. Upozorňovat na to, že pandemie silně zasáhla kulturní a kreativní odvětví, jež hrají důležitou roli nejenom v místní ekonomice jakožto zaměstnavatelé, ale také ve společenském životě komunit, a že je tudíž nutné jim poskytnout podporu. Přispívat k Nové evropské agendě pro kulturu, mj. začleněním investic do kultury do jednotlivých fondů EU a posílením součinnosti mezi odvětvím kultury a jinými politikami, například regionální politikou a politikou v oblasti cestovního ruchu, vzdělávání, mládeže, výzkumu a inovací.
53.

vítá cíl Evropské komise zmobilizovat během nadcházejícího desetiletí 1 bilion EUR ze soukromých a veřejných udržitelných investic , ale obává se, že: a) by tato částka představovala pouze relativně malý podíl celkových potřebných investic, které Evropská komise sama odhaduje do roku 2030 na 260 miliard ročně; b) se tento odhad omezuje na investice související s klimatem a energetikou, takže pro dosažení širších cílů v oblasti udržitelnosti, včetně sociálních investic a investic do lidského kapitálu, by bylo zapotřebí ještě vyšších částek; c) medializovaná částka 1 bilion EUR se do značné míry neopírá o „dodatečné“ nové zdroje nebo iniciativy, ale spíše o probíhající nebo již naplánované politiky a nástroje EU;
10.

vítá návrh na zavedení zásady „neškodit životnímu prostředí“, do čehož by měl být VR výslovně zapojen. Díky této iniciativě by mělo být možné a) začlenit kritéria udržitelnosti do všech politik, makroekonomických priorit a finančních nástrojů EU a do evropského semestru a víceletého finančního rámce na období 2021–2027, aby tak byly všechny právní předpisy v souladu s cíli Zelené dohody, a b) identifikovat a odstranit překážky a nesrovnalosti v právních předpisech EU. VR se bude na plnění tohoto úkolu podílet prostřednictvím takových iniciativ, jako je síť regionálních center;
17.

poukazuje na to, že unijní model růstu bude moci úspěšně přispět k realizaci globálních cílů vytyčených v rámci cílů udržitelného rozvoje a v Zelené dohodě pouze tehdy, bude-li probíhat náležitá koordinace s místními a regionálními orgány. Připomíná, že je třeba posílit přebírání odpovědnosti za evropský semestr v praxi, aby dokázal účinněji pomáhat při uskutečňování nového a ambiciózního záměru EU dosáhnout cílů udržitelného rozvoje. Je to nezbytné především z toho důvodu, že podle OECD bude realizace 65 % ze 169 dílčích cílů zahrnutých v cílech udržitelného rozvoje vyžadovat plnou spolupráci a koordinaci s místními a regionálními orgány. Aby mohl proces evropského semestru splnit naděje, které jsou do něj vkládány, je třeba zapojit všechny úrovně správy a příslušné zainteresované strany jakožto partnery, na rozdíl od stávajícího postupu, kdy jsou většinou pouze konzultovány v závěrečných fázích tohoto procesu. Tento partnerský přístup by se měl začít uplatňovat co nejdříve a provádění cílů udržitelného rozvoje by mělo být převedeno do místně uzpůsobených cílů a úkolů a souvisejících lhůt. Vyžaduje to větší důraz na operační závazky v oblasti cílů udržitelného rozvoje a dobrovolná hodnocení procesů provádění cílů udržitelného rozvoje na místní úrovni;
3.

zdůrazňuje, že do utváření politik EU i do propojení EU s jejími občany by měl být zapojen více než jeden milion volených místních a regionálních zástupců z celé Unie. V zájmu zviditelnění tohoto procesu se VR zavazuje podporovat diskuse o otázkách EU v regionálních zastupitelských shromážděních a obecních radách;
54.

konstatuje, že občané a delegáti uznávají ústřední úlohu místních a regionálních orgánů při integraci a začleňování migrantů a uprchlíků v obzvláště postižených oblastech; vyzývá proto k zapojení místních a regionálních orgánů do koncipování integračních politik; požaduje vypracování flexibilnějšího souboru politických nástrojů, který by orgánům na nižší než celostátní úrovni umožnil usměrňovat integraci a měřit úspěch politik v oblasti integrace a začleňování na regionální a místní úrovni; vyzývá k tomu, aby byl využit obrovský potenciál dobrovolné solidarity v našich obcích a regionech, a to formou jejich dobrovolného zapojení do přijímání migrantů, které by se mělo stát součástí komplexní a dlouhodobé migrační politiky;
22.

vítá uznání přirozené vazby mezi klimatickou krizí a krizí v oblasti biologické rozmanitosti a opakuje, že Evropská komise musí pokračovat v propagování víceúrovňové správy v EU a na celém světě, a to zejména na nadcházejícím 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti a 27. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu, přičemž by měla vycházet z Edinburského prohlášení; žádá, aby byl navržen právní rámec pro oceány, jenž by místní a regionální orgány zapojil do ochrany mořského prostředí;
11.

zdůrazňuje, že je důležité zapojit místní a regionální orgány i další zainteresované strany, včetně subjektů soukromého sektoru a třetího sektoru, do provádění opatření, jež zajistí začlenění mladých lidí na trhu práce. Domnívá se, že systémy vzdělávání a odborné přípravy by měly lépe propojovat kompetence mladých lidí a potřeby trhu práce tak, aby mladí lidé mohli snáze získat dovednosti a prostředky potřebné ke svému rozvoji a zapojení se do tohoto procesu. Zdůrazňuje, že je to třeba zajistit zejména v případě přeshraničních oblastí;
1.

vyzývá Komisi, aby vzhledem k tomu, že jednou z hlavních priorit jejího pracovního programu na rok 2022 bude provádění nástroje Next Generation EU, zajistila zapojení místních a regionálních orgánů do realizace národních plánů pro oživení a odolnost. Tyto plány totiž mají zásadní význam pro uskutečnění cílů Nástroje pro oživení a odolnost a umožňují dosáhnout lepší koordinace s programy politiky soudržnosti a se strategiemi pro inteligentní specializaci, které vypracovaly regiony, a předejít případné nízké míře čerpání prostředků. Upozorňuje rovněž na to, že je nutné zapojit tyto orgány do procesů v rámci evropského semestru, poněvadž většina doporučení pro jednotlivé země má místní a regionální rozměr;
17.

vyzývá k podpoře lepšího přeshraničního propojení a intermodality při pozemních a námořních hranicích prostřednictvím odpovídajícího financování a strategického plánování. Opatření, jako je Nástroj pro propojení Evropy, by měla vždy zahrnovat projekty zaměřené na vybudování přeshraničních spojení, a to nejen v rámci hlavní sítě TEN-T. Financování přeshraničních projektů by mělo být zajištěno též formou dlouhodobých investic přes Evropskou investiční banku (EIB) a národní podpůrné banky a na odstraňování těchto úzkých míst v dopravě by měly být ve větší míře vyčleňovány prostředky i v rámci operačních programů iniciativy INTERREG;
15.

domnívá se, že na akcích i na digitální platformě musí být zastoupeny nejrůznější názory na EU a její budoucnost, aby konferenci bylo možno brát za skutečně demokratický proces. Podotýká nicméně, že je třeba zachovávat určité minimální hodnoty a do širokého spektra názorů by neměly být připuštěny ty, které se stavějí proti lidské důstojnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, právnímu státu a dodržování lidských práv, ani takové, jež by zahrnovaly vulgární, hanlivá, nenávistná, rasistická nebo veřejný pořádek narušující vyjádření. Pořadatelé i účastníci by se měli zavázat k dodržování těchto hodnot za všech okolností;
20.

vyzývá k tomu, aby byla v souvislosti s otázkami zdraví, které mají velice citlivý a osobní charakter, zaručena ochrana údajů. Žádá evropské normotvůrce, aby důkladně posoudili především to, jaký bude mít navržený certifikát dopad z hlediska ochrany údajů, zda je v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů, zda odpovídá zásadám uchovávání údajů a zda by případně mohlo dojít k předání údajů z EU do třetích zemí. Důrazně upozorňuje na to, že po skončení pandemie by se tyto údaje již neměly vyhodnocovat;
6.

upozorňuje na to, že mnohé místní a regionální orgány disponují pravomocemi v oblasti zdraví a že jsou připraveny pomoci – zejména z hlediska logistiky – se zpřístupňováním očkovacích látek a podílet se na kampaních a osvětových činnostech s cílem posílit důvěru občanů a jejich zájem nechat se očkovat a urychlit proces vakcinace. Naléhavě tedy žádá členské státy, aby tyto orgány aktivně zapojily do svých kampaní a do rychlého provádění svých očkovacích strategií;
6.

domnívá se, že podpora ukrajinských uprchlíků by měla být pobídkou k provedení reformy migračního a azylového systému EU založeného na solidaritě, pobídkách ke spravedlivému sdílení zátěže, dodržování základních práv a ochraně vnějších hranic. To je o to naléhavější, že rostoucí ceny potravin na celém světě mohou vyvolat příliv migrantů do měst a regionů v EU;
3.

vítá proto návrh Konference o budoucnosti Evropy zaměřený na vytvoření systému zastupitelů odpovědných za unijní záležitosti, který inicioval VR, jako způsob, jak občanům lépe přiblížit orgány EU. VR je odhodlán realizovat tento návrh ve spolupráci s Komisí, a to prostřednictvím své Evropské sítě místních a regionálních zastupitelů a projektu nazvaného Budování Evropy ve spolupráci s místními zastupiteli. VR rovněž doporučuje zapojit co nejvíce do procesů tvorby právních předpisů EU mladé místní politiky a administrativní pracovníky, a to mj. prostřednictvím svého programu pro mladé zvolené politiky;
12.

dále se domnívá, že výše uvedené návrhy týkající se subsidiarity by měly vést k přezkumu čl. 5 odst. 3 Smlouvy o EU, Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v EU a Protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality. Při tomto přezkumu by měl být mimo jiné zásadě proporcionality přiřknut stejný význam, jakému se těší zásada subsidiarity, přičemž Výboru regionů by měla být svěřena úloha v ex ante fázi kontroly subsidiarity, jak je popsáno výše, a mělo by se také umožnit častější a lepší uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality v procesech řízení EU. Mezitím by měla být upravena interinstitucionální dohoda o zdokonalení tvorby právních předpisů v EU tak, aby byla úloha VR posílena již v současném institucionálním rámci s cílem pomoci určit, která úroveň správy by měla mít vedoucí úlohu, a to s ohledem na posouzení územního dopadu ze strany VR, jeho činnost v oblasti ověřování dopadu na venkovské oblasti a jeho nedávno zdokonalený systém správy pro zlepšování právní úpravy a aktivní subsidiaritu;
22.

zdůrazňuje, že připravovaný plán REPowerEU by měl zahrnovat plán financování a směrování stávajících nebo nových finančních prostředků EU do podpory jeho provádění místními a regionálními orgány. Vyzývá členské státy, aby přesměrovaly nevyužité finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost do podpory místního plánování v oblasti energetické bezpečnosti a investic do obnovitelných zdrojů;
13.

vyslovuje se pro to, aby byl Ukrajině udělen status kandidátské země v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii, přičemž je třeba uplatnit tutéž revidovanou metodiku jednání o přistoupení jako v případě zemí západního Balkánu a klást silnější důraz na právní stát a demokratické instituce. Zdůrazňuje, že také žádosti Gruzie a Moldavska o udělení statusu kandidátské země by měly být vyřízeny kladně. Mezitím je třeba bezodkladně pokračovat v úsilí o začlenění Ukrajiny do jednotného trhu EU v souladu s dohodou o přidružení;
5.

Návrh je doplněním a upřesněním nařízení (ES) 1073/1999, nařízení Rady (ES) 515/97 a nařízení Rady (ES) 1798/2003 a v mnoha ohledech obsahuje ustanovení, která jsou souběžná s ustanoveními uvedených předchozích právních předpisů. V tomto ohledu platí tyto připomínky: a) V dodatečném ustanovení návrhu by se měl pozměnit čl. 37 odst. 4 nařízení Rady (ES) 515/97 o dohledu nad ochranou osobních údajů, v němž by se zohlednila skutečnost, že nyní je jmenován evropský inspektor ochrany údajů. Vzhledem k tomu by se měl také přezkoumat celý článek 37, aby bylo možno zavést vhodnější a účinnější systém dohledu a spolupráce mezi orgány dohledu. S podobným systémem by se mělo počítat anebo by se měl zavést v navrhovaném nařízení. b) Výbor, zřízený podle článku 43 nařízení (ES) č. 515/97, jehož úkoly se rozšiřují tak, aby obsáhl celý rozsah návrhu, s sebou nese některé problémy, které by se měly řešit, při nejmenším pro účely tohoto návrhu, pokud nebude využito této příležitosti k dalšímu pozměnění nařízení (ES) č. 515/97. Anglické znění tohoto nařízení naznačuje, že složení výboru ad hoc tvoří zástupci uvedení v čl. 43 odst. 1 spolu se zástupci pro ochranu údajů. Mělo by se upřesnit, jako je tomu ve francouzském znění, že složení ad hoc sestává „ze zástupců jmenovaných každým členským státem z jeho vnitrostátního dozorčího orgánu nebo orgánů“. V každém případě by se měl výslovně uvádět i evropský inspektor ochrany údajů.