EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 13.6.2017 COM(2017) 351 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU Výroční zpráva za rok 2016 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU



Obsah Úvod Shrnutí Oddíl 1 Výkonnost a výsledky Klíčové prvky rozpočtu EU Shrnutí pokroku v horizontálních otázkách 1.1. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A) 1.1.1. Pokrok programů na období 2014–2020 1.1.2. Výsledky programů na období 2007–2013 1.2. Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B) 1.2.1. Pokrok programů na období 2014–2020 1.2.2. Výsledky programů na období 2007–2013 1.3. Udržitelný růst: Přírodní zdroje (rozpočtový okruh 2)42 1.3.1. Pokrok programů na období 2014–202043 1.3.2. Výsledky programů na období 2007–201350 1.4. Bezpečnost a občanství (rozpočtový okruh 3)53 1.4.1. Pokrok programů na období 2014–202055 1.4.2. Výsledky programů na období 2007–201360

1.5. Globální Evropa (rozpočtový okruh 4)63 1.5.1. Pokrok programů na období 2014–202065 1.5.2. Výsledky programů na období 2007–201366 Oddíl 2 Výsledky vnitřní kontroly a finančního řízení 68 2.1Dosažení cílů vnitřní kontroly70 2.1.1. Efektivnost finančního řízení71 2.1.2. Účinnost řízení rizik legality a správnosti71 2.1.3. Nákladová efektivnost kontrol79 2.1.4. Strategie proti podvodům79 2.2Záruky řízení a výhrady82 2.3Záruka věrohodnosti na základě činnosti Útvaru interního auditu85 2.4Shrnutí závěrů týkajících se práce Výboru pro pokrok v oblasti auditu87 2.5Opatření v návaznosti na doporučení vyplývající z udělení absolutoria a externího auditu88 2.6Závěry týkající se výsledků vnitřní kontroly a finančního řízení89 2.7Průřezové organizační výsledky řídicí činnosti90 2.7.1. Silné mechanismy řízení90 2.7.2 Posílený výkonnostní rámec90 2.7.3 Synergie a účinnost90 Poznámky 92 Poděkování 100





Úvod Rozpočet EU je pro provádění evropských politik klíčovým nástrojem. Spolu s regulačními nástroji doplňuje vnitrostátní rozpočty a přispívá tak k plnění sdílených politických priorit a schopnosti reagovat na problémy, kterým EU čelí. Nutnost zajistit, aby prioritám byly přiřazovány zdroje a aby akce financované z rozpočtu EU měly vysokou výkonnost a přidanou hodnotu, je jádrem iniciativy Komise „Rozpočet EU zaměřený na výsledky“. Tato iniciativa vychází z výkonnostních rámců v programech 2014 – 2020 a prosazuje jasnou rovnováhu mezi souladem s pravidly a výkonností. Výroční zpráva za rok 2016 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU poskytuje komplexní přehled výkonnosti, řízení a ochrany rozpočtu EU. Vysvětluje, jak rozpočet EU podporuje politické priority EU, a popisuje, jakých výsledků bylo za pomoci rozpočtu EU dosaženo a jakou úlohu Komise sehrává při zajišťování nejvyšších standardů finančního řízení. Toto druhé vydání výroční zprávy o řízení a výkonnosti ilustruje úsilí Komise o zjednodušení podávání zpráv o výkonnosti, zahrnuje dřívější Sdělení o ochraně rozpočtu Evropské unie1 a stejně jako loni bude součástí Integrovaného balíčku účetního výkaznictví o rozpočtu EU. Tento balíček je základním zdrojem dat pro každoroční „postup udělování absolutoria“, díky kterému Evropský parlament a Rada kontrolují plnění rozpočtu EU.





Shrnutí Výroční zpráva za rok 2016 o řízení a výkonnosti rozpočtu EU spojuje nejnovější informace o výsledcích dosažených za pomoci rozpočtu EU a způsobech jeho správy a ochrany. Současný víceletý finanční rámec, který běží od roku 2014 do roku 2020, byl schválen v roce 2013 s ohledem na finanční a hospodářskou krizi a konsolidaci veřejných financí v členských státech. Byl vypracován na podporu dosažení cílů strategie růstu Evropa 2020 a klade velký důraz na investice do zaměstnanosti a růstu. Tyto cíle se projevují ve všech deseti politických prioritách Komise vytyčených předsedou Junckerem a jsou stále velmi aktuální. Kromě toho se objevilo mnoho nových výzev, zejména nutnost zajistit na evropské úrovni jasnou a jednotnou reakci na migrační krizi a bezpečnostní hrozby, které vyplývají z globální nestability. Rozpočet EU sehrál při řešení těchto výzev klíčovou úlohu. V roce 2016 mělo vysokou prioritu posílení růstu, konkurenceschopnosti, investic a zaměstnanosti a evropská reakce na globální výzvy. To vyžadovalo, aby Komise plně využila pružnosti víceletého finančního rámce a tím zajistila rychlé směrování fondů tam, kde je jich nejvíce potřeba.

Komise také v roce 2016 předložila důležité návrhy pro lepší fungování současného víceletého finančního rámce. Součástí sdělení Komise o přezkumu/revizi víceletého finančního rámce 2014–2020 v polovině období2 předloženého v září 2016 byl ambiciózní balíček legislativních návrhů, jehož cílem bylo: (i) poskytnout dodatečné finanční prostředky k řešení migrace a bezpečnostních rizik a podpořit hospodářský růst, tvorbu pracovních míst a konkurenceschopnost;

(ii) zvýšit pružnost rozpočtu EU, aby bylo možné rychle a účinně reagovat na nepředvídané okolnosti; a (iii) zjednodušit finanční pravidla, a tím snížit administrativní zátěž pro příjemce finančních prostředků EU3. Tyto návrhy čerpají z probíhající práce Komise pod záštitou iniciativy Rozpočet EU zaměřený na výsledky. Dalším významným vývojem v roce 2016 bylo zlepšení struktury a obsahu programových prohlášení připojených k návrhu rozpočtu na rok 2017 tak, aby poskytla rozpočtovému orgánu přesnější obrázek o výkonnosti programů. Kromě toho v roce 2016 Komise poprvé vytvořila jednotný integrovaný balíček účetního výkaznictví, který v souladu s osvědčenou praxí v oblasti transparentnosti a odpovědnosti poskytuje podrobné informace o příjmech, výdajích, řízení a výkonnosti rozpočtu EU. Transparentnost zajišťuje také zveřejnění v „systému pro finanční transparentnost“ (SFT)4, který poskytuje informace o příjemcích finančních prostředků EU spravovaných přímo Komisí. Výkonnost a výsledky Růst, zaměstnanost a odolná společnost Evropská ekonomika se nadále zotavuje, ačkoliv růst je stále mírný a brzdí ho dozvuk finanční a hospodářské krize. Kvůli tomuto křehkému zotavování je v době celosvětové nejistoty naprosto nezbytné, aby byl rozpočet EU nadále zaměřen na udržitelný hospodářský růst podporující začlenění. Posilování zaměstnanosti, růstu a investic zůstává i nadále zastřešující prioritou rozpočtu EU, což 14. září 2016 potvrdil ve svém projevu o stavu Unie předseda Juncker. V něm Juncker zdůraznil, že Evropa potřebuje posílit hospodářské oživení a výrazně investovat do mladých lidí, uchazečů o práci, začínajících podniků a malých a středních podniků (MSP). Již dva roky od svého zavedení přinesl Evropský fond pro strategické investice, středobod investičního plánu pro Evropu, hmatatelné výsledky. Očekává se, že počínaje polovinou května 2017 financování v rámci Evropského fondu pro strategické investice podpoří ve všech členských státech EU investice ve výši nad 190 miliard, což tvoří více než polovinu z cíle 315 miliard EUR do poloviny roku 20185. Na základě této dobré výkonnosti navrhla Komise v září 2016 prodloužení doby existence fondu a zdvojnásobení jeho finanční kapacity, což by umožnilo uvolnit nejméně 500 miliard EUR v investicích do roku 2020. Většina tohoto nárůstu bude pocházet ze soukromých investic a bude znamenat trvalý stimul zajištěný rozpočtem EU. Komise také pracuje na usnadnění zkombinování Evropského fondu pro strategické investice s dalšími evropskými programy financování. Dobrým příkladem je nástroj pro úvěrové záruky v rámci programu COSME (konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků), který byl v roce 2016 stále velmi úspěšný, a to i díky dodatečné kapacitě nést riziko na straně Evropského fondu pro strategické investice. Za podpory programu COSME obdrželo na konci roku 2016 již více než 143 000 malých a středních podniků ve 21 zemích finanční prostředky ve výši přes 5,5 miliardy EUR. Vedle investičního plánu pro Evropu jsou mocnými nástroji na posílení inteligentního růstu podporujícího začlenění také evropské strukturální a investiční fondy. Do konce roku 2016, který byl prvním celým rokem provádění cílů programového období členskými státy, byly pro získání podpory z evropských strukturálních a investičních fondů schváleny projekty v investiční hodnotě nad 176 miliard EUR6. Kromě finanční podpory mají evropské strukturální a investiční fondy za cíl motivovat členské státy k tomu, aby prováděly zásadní strukturální reformy a reformy politik, které jsou příznivé pro růst, včetně reforem spojených s doporučeními pro jednotlivé země vydanými v rámci evropského semestru. Následná hodnocení fondů politiky soudržnosti za programové období 2007–2013, která byla dokončena v roce 2016, prokázala, jak tyto fondy přispěly k růstu a tvorbě pracovních míst a jaký prospěch přinesla politika soudržnosti jednotlivým regionům a zemím v rámci EU. Z hodnocení například vyplynulo, že: V zemích EU-12 díky fondům politiky soudržnosti a investicím do rozvoje venkova v období 2007–2013 dosáhl HDP v roce 2015 růstu o 4 % vyššího, než jakého by dosáhl bez nich. Fondy politiky soudržnosti za období 2007–2013 se ukázaly být účinné, i pokud jde o boj proti nezaměstnanosti. Předběžné údaje ukázaly, že: Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti vedly k vytvoření 1,2 milionu pracovních míst a díky podpoře Evropského sociálního fondu získalo 9,4 milionu účastníků následně práci. Ačkoliv o úspěšných výsledcích lze informovat až po dokončení přijatých opatření, akce Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí společně s akcemi Evropského sociálního fondu přináší, co se týče zaměstnanosti, první pozitivní výsledky. Do konce roku 2015 se činností organizovaných v rámci zmíněných akcí účastnilo 2,7 milionu mladých lidí, z toho 1,6 milionu nezaměstnaných a 700 000 neaktivních osob.

Po přijetí opatření Evropského sociálního fondu a Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí se 235 000 osob opět vrátilo do práce, 181 000 získalo kvalifikaci a 100 000 se účastnilo vzdělávání nebo odborné přípravy. V některých členských státech však trvalo déle, než se podařilo zavést potřebné procesy a struktury k provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Důležitým prostředkem k vytvoření společnosti a ekonomiky založené na znalostech a inovacích napříč EU je program pro výzkum a inovace Horizont 2020. Podařilo se mu získat 49 000 účastníků a byly podepsány grantové dohody v celkové hodnotě 20,5 miliardy EUR. Přes 21 % všech účastníků tvořily malé a střední podniky. V roce 2016 oslavily 20. výročí akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA), které mezi lety 2014 a 2016 financovaly 25 000 výzkumníků. Třem laureátům, kteří získali financování počínaje čtvrtým rámcovým programem pro výzkum, byla společně udělena Nobelova cena za chemii. K cílům růstu a zaměstnanosti v EU také přispívá řada rozsáhlých infrastrukturních programů. V roce 2016 přešel ze zaváděcí fáze do fáze využití program Galileo, který vytvořil vlastní evropský globální družicový navigační systém. Vypuštění šesti nových družic v roce 2016 umožnilo začít s poskytováním služeb. Po ohlášení počátečních služeb systému Galileo v roce 2016 mohou výrobci čipových sad a přijímačů a vývojáři aplikací využívat k rozvoji svých činností signály systému Galileo a na trhu je již řada zařízení připravených pro systém Galileo7. Je třeba poznamenat, že provádění projektů v rámci programu Horizont 2020 podpořilo vývoj nových aplikací Galileo. Tyto projekty stojí za uvedením 13 inovací na trh, 5 patenty, 34 vyspělými prototypy, dvěma produkty na trhu a publikací 223 vědeckých prací. Očekává se, že trh s globálním družicovým navigačním systémem vzroste do roku 2020 z 5,8 miliardy zařízení používaných v roce 2017 odhadem na 8 miliard používaných zařízení. Pokud jde o Nástroj pro propojení Evropy v oblasti dopravy, byla poskytnuta podpora 452 projektům v celkové hodnotě 19,4 miliardy EUR v investicích napříč Evropou. To pomohlo v Evropě nastartovat velké investice do infrastruktury a přispělo to k plnění celkových cílů Nástroje pro propojení Evropy, jako je doplnění chybějících dopravních spojení a odstraňování překážek. Například: Nástroj pro propojení Evropy v oblasti dopravy přispěl na Brennerský úpatní tunel, který bude se svými 64 km nejdelším vysokokapacitním železničním tunelem na světě. Na strategickém úseku z Mnichova do Verony tento tunel významně posílí konkurenceschopnost železniční dopravy a v citlivé alpské oblasti přispěje k lepšímu přechodu na jiný druh dopravy. Pokud jde o vzdělávání, celoživotní učení, odbornou přípravu a podporu podnikání, přes dva miliony účastníků využilo do konce roku 2016 program Erasmus+. Ten v roce 2016 umožnil zhruba 497 000 mladých lidí studovat, účastnit se odborné přípravy, poskytovat dobrovolnické služby a účastnit se výměnných programů pro mládež v zahraničí. Jeho první zpráva o provádění8 zdůraznila, že:



Studenti programu Erasmus+ mají (ve srovnání se svými nemobilními vrstevníky) nejen větší pravděpodobnost získat zaměstnání, ale také dostat se do vedoucích funkcí. Vedoucí funkci obsadí do pěti až deseti let od absolvování školy v průměru 64 % studentů programu Erasmus+ ve srovnání s 55 % jejich nemobilních vrstevníků. Pět bank9 se zapojilo do programu půjček pro studenty magisterského studia Erasmus+ a jedna univerzita zavedla inovativní model financování. I přes pozitivní zpětnou vazbu od studentů je úroveň využití (ve smyslu počtu finančních zprostředkovatelů a rozsahu požadovaných záruk) nižší, než se zpočátku očekávalo, a Komise usiluje o rozšíření geografické působnosti a využití. Konečně, rok 2016 byl prvním rokem provádění nového systému přímých plateb v rámci reformované společné zemědělské politiky. Členské státy spravovaly přímé platby pro zhruba 7 milionů zemědělců a programy rozvoje venkova. V reakci na nepříznivý vývoj trhu v letech 2015 a 2016 bylo provedeno několik opatření na podporu trhu, která v zemědělských odvětvích pomohla nalézt novou rovnováhu. V reakci na pokles ceny mléka v EU v první polovině roku 2016 a přetrvávající nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou Komise v červenci 2016 oznámila výjimečné opatření k omezení výroby mléka, které přispělo k účinnému nalezení nové rovnováhy na trhu EU s mlékem. Opatření financovalo omezení výroby o více než 850 000 tun ve čtvrté čtvrtině roku 2016 (64 % celkového poklesu výroby mléka v Unii), což podpořilo zvýšení ceny mléka v EU v druhé polovině roku 2016 o 29 %. Evropské zemědělství prokázalo svou odolnost, jak to ukazují obchodní statistiky: Vývoz zemědělsko-potravinářských produktů z EU dosáhl hodnoty 130,7 miliardy EUR, což je o 1,5 % více než v roce 2015.



Evropská reakce na globální výzvy V roce 2016 vzešla evropská reakce na nové výzvy z toho, jak pokračovala proměna geopolitické situace. Rozpočet EU poskytl členským státům podporu při řádném řízení migračních toků, řešení hlavních příčin migrace a zabezpečení schengenského prostoru. V souvislosti s globálními výzvami podporoval rozpočet EU nadále i další priority EU, jako jsou klimatické změny.

V roce 2016 nabralo na tempu provádění vnitrostátních programů členských států v rámci Azylového, migračního a integračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost. Za podpory Azylového, migračního a integračního fondu zvýšily členské státy v roce 2016 úsilí jak v dobrovolném, tak v nuceném návratu. Z 37 748 vrácených lidí se 26 187 lidí vrátilo prostřednictvím programů pro dobrovolný návrat. První údaje ukazují, že počet nelegálních migrantů zadržených na vnějších hranicích EU poklesl (z 1,8 milionu v roce 2015 na 0,5 milionu v roce 2016). Díky provádění prohlášení EU a Turecka výrazně poklesl počet nelegálních příjezdů v Řecku, nicméně počet nelegálních příjezdů z Libye zůstává stále velmi vysoký. V roce 2016 přijaly členské státy EU prostřednictvím vnitrostátních a multilaterálních programů10 14 205 uprchlíků, kteří byli do Unie přesídleni. To je nejvyšší dosud zaznamenaný počet přesídlených osob v jednom roce11 a je přímým výsledkem programů přesídlování v rámci celé EU. Nárůst ukazuje hodnotu a potenciál posílené spolupráce a koordinace na úrovni EU v oblasti přesídlování. V Řecku a Itálii pokračovalo provádění "ohniskového" přístupu. V roce 2016 zřídilo Řecko pět hot spotů s kombinovanou kapacitou 7 450 míst a Itálie uvedla do provozu čtyři hot spoty s kombinovanou kapacitou 1 600 míst. Na efektivní přítomnosti na moři pracovala Komise a nově zřízená Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž: v roce 2016 bylo přímo ve Středozemním moři zachráněno 174 500 osob.

Bezprecedentní rozsah uprchlických a migračních toků (zejména ze Sýrie) také vedly Komisi k inovacím v typu nástrojů a pomoci, které EU uvolnila. Kromě poskytování humanitární pomoci mimo Evropu začala EU prostřednictvím nového Nástroje pro mimořádnou podporu poprvé financovat humanitární akci uvnitř svých hranic. V Řecku bylo v roce 2016 zajištěno přístřeší pro 35 000 osob, od stanů v počáteční fázi po kontejnery uzpůsobené k použití v zimě, a v určených zařízeních bylo vytvořeno 417 bezpečných míst pro nezletilé osoby bez doprovodu. Kromě toho se díky nástroji pro uprchlíky v Turecku významně zvýšily finanční prostředky na humanitární pomoc v Turecku. To umožnilo Komisi kromě dalších iniciativ zavést inovativní program s názvem nouzová sociální záchranná síť, který má za cíl pravidelnými peněžními příděly pomáhat až jednomu milionu nejzranitelnějších uprchlíků v Turecku. To je příklad vzrůstajícího využívání pomoci z rozpočtu EU jako efektivního a účinného způsobu poskytování pomoci osobám v nouzové situaci.

Dále Komise kromě humanitární pomoci podporuje také dlouhodobější možnosti obživy a socioekonomické a vzdělávací vyhlídky uprchlíků a jejich hostitelských komunit v Turecku. Některé první orientační výsledky projektu „Generation Found“ zaměřeného na vzdělávání a prováděného ve spolupráci s UNICEF: 60 000 dětí využilo vzdělávací materiály a 10 392 dětí využilo programy psychosociální a sociální soudržnosti.

Bylo vyškoleno 2 081 pracovníků v oblasti vzdělávání

7 950 syrských pracovníků v oblasti vzdělávání získalo pobídky Akci rozpočtu EU mimo EU ovlivňovala také podpora stability a udržitelného rozvoje. Při řešení humanitárních výzev hraje EU jako světově největší poskytovatel humanitární pomoci ústřední roli. V roce 2016 Komise spravovala: Bezprecedentní rozpočet na humanitární pomoc ve výši asi 2 miliardy EUR určených na potraviny, přístřeší, ochranu a zdravotní péči pro 120 milionů lidí ve více než 80 zemích. Na základě úspěšných zkušeností s Investičním plánem pro Evropu navrhla Komise v roce 2016 jako prostředek řešení hlavních příčin migrace ambiciózní Evropský plán vnějších investic pro Afriku a sousedství Evropy. Očekává se, že v rámci plánu bude spolu s prostředky z fondů z obecného rozpočtu Unie uvolněno až 44 miliard EUR v investicích z Evropského fondu pro udržitelný rozvoj12. Rozpočet EU je také důležitým nástrojem při řešení klimatických změn. EU se rozhodla, že nejméně 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020 – mírně nad 200 miliard EUR za celé období – by mělo být vydáno na opatření v oblasti klimatu. V roce 2016 byl celkový příspěvek k začleňování oblasti klimatu do politik EU odhadován na 20,9 %.









Řízení a ochrana rozpočtu EU Komisí Kromě výsledků dosažených pomocí výdajů EU má důležitý vliv na celkovou výkonnost rozpočtu EU i způsob, jakým je rozpočet EU spravován. To je důvod, proč Komise usiluje o dosažení nejvyšších standardů finančního řízení, pokud jde o efektivnost, účinnost a hospodárnost. Ochrana rozpočtu EU pomocí účinného řízení Komise přikládá nejvyšší prioritu tomu, aby zajistila, že rozpočet EU bude dobře řízen a že budou uplatňována veškerá opatření pro ochranu peněz daňových poplatníků. Ačkoliv za řízení rozpočtu nese konečnou odpovědnost Komise, 74 % výdajů provádí orgány členských států v rámci sdíleného řízení. Komise chrání rozpočet EU, tj. výdaje EU, před nesprávnými nebo neoprávněnými výdaji dvěma hlavními způsoby, a to prostřednictvím: (i) preventivních mechanismů (např. předběžných kontrol, přerušení a pozastavení plateb); a (ii) nápravných mechanismů (především finančních oprav uložených členským státům, ale také zpětná inkasa finančních prostředků od příjemců plateb EU). Pokud nejsou preventivní mechanismy účinné, musí Komise jako orgán dohledu v krajním případě uplatnit nápravné mechanismy. Útvarům Komise se v průběhu let podařilo snížit roční míru chybovosti. I přes klesající trend odhadované míry chybovosti však evropský Účetní dvůr dosud nevydal kladné prohlášení o věrohodnosti, pokud jde o jeho názor na legalitu a správnost uskutečněných plateb, protože jeho odhad roční míry chybovosti u Komise stále zůstává nad 2% prahem významnosti13. Nicméně zatímco lze chyby odhalit v jakémkoliv konkrétním roce, v následujících letech jsou také náležitě napraveny. Nutná a vhodnější je tudíž víceletá analýza těchto chyb a jejich oprav. Proto jsou také v souvislosti s víceletým finančním rámcem výdajové programy Komise, systémy kontroly a cyklus řízení také ve svém návrhu víceleté. V roce 2016 dosáhly celkové provedené finanční opravy a zpětná inkasa výše 3,4 miliardy EUR, což se rovná 2,5 % provedených plateb. V průběhu období 2010–2016 činila průměrná potvrzená částka 3,3 miliardy EUR, tj. 2,4 % průměrné výše plateb z rozpočtu EU, zatímco průměrná provedená částka činila 3,2 miliardy EUR, tj. 2,3 % plateb. Výhledová celková výše rizikové částky při uzavření, tj. po provedení všech oprav, se odhaduje na méně než 2 % celkových příslušných výdajů. To znamená, že víceleté kontrolní mechanismy útvarů Komise obecně zajišťují vhodné řízení rizik souvisejících s legalitou a správností transakcí a že finanční opravy a zpětná inkasa provedené v následujících letech rozpočet EU celkově chrání. Mezitím jsou přijímána další opatření pro programy s trvale vysokou mírou chybovosti, která mají řešit hlavní příčiny chyb14 a předcházet, odhalovat a napravovat podvody15. V této souvislosti vstoupil za účelem ochrany finančních zájmů EU 1. ledna 2016 v účinnost nový systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES), který posiluje ochranu rozpočtu EU proti nespolehlivým hospodářským subjektům. Věrohodnost údajů o řízení Ve svých výročních zprávách o činnosti za rok 2016 všech 49 pověřených schvalujících osob prohlásilo, že mají přiměřenou jistotu, že informace obsažené v jejich zprávě podávají věrný a úplný obraz skutečnosti, že zdroje vyčleněné na činnosti byly použity k zamýšlenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. Kvůli transparentnosti jsou ve výročních zprávách o činnosti vydávány výhrady k programům, u nichž v době podání zprávy neklesla míra zbytkových chyb pod 2 %. V roce 2016 vydalo 29 pověřených schvalujících osob prohlášení o věrohodnosti bez výhrad, zatímco 20 prohlášení bylo podmíněno celkem 37 výhradami (33 v roce 2015). Výhrady se v tomto roce týkají výdajů a příjmů. Ve všech případech přijaly dotyčné pověřené schvalující osoby akční plán s cílem řešit příslušné nedostatky a zmírnit vzniklá rizika.

Pokud jde o budování věrohodnosti v roce 2016, byl díky ročnímu schvalování účetní závěrky a zadržení 10 % z každé průběžné platby, které zavedlo GŘ REGIO16, EMPL a MARE, diferencovanému prahu významnosti u programu Horizont 2020 pro GŘ pro výzkum a výkonné agentury a lepšímu členění budování věrohodnosti podle typu výdajů GŘ DEVCO a NEAR učiněn výrazný pokrok. Účinné, efektivní a nákladově efektivní systémy vnitřní kontroly Vysoká úroveň finančního řízení vyžaduje, aby opatření zavedená k zajištění účinné ochrany rozpočtu EU byla nákladově efektivní. Proto jsou přijímána opatření, jež umožňují rozvíjet synergie a usilovat o zvýšení efektivity, například zjednodušením pravidel a postupů, zlepšením a propojením finančních IT systémů a další externalizací a výměnou odborných poznatků v oblasti financí. To nakonec vede k nižší byrokratické zátěži, přiměřeným nákladům na kontrolu příjemců, nižší míře chybovosti, zlepšení kvality údajů a kratší době „pro udělení grantu“ a kratší době „k zaplacení“. Bylo dosaženo pokroku zejména v oblasti zjednodušení finančních pravidel, digitálního řízení zadávání zakázek a grantů (včetně zřízení jednoho vstupního bodu pro komunikaci a výměnu informací se zúčastněnými stranami) a zkrácení platebních lhůt. S ohledem na další zlepšení zahájila Komise v roce 2016 přezkum finančního řízení hlavních obchodních procesů. Kromě toho každý útvar Komise pravidelně posuzuje účinnost svých systémů vnitřní kontroly. Celkově všechny útvary Komise dospěly k závěru, že v roce 2016 standardy vnitřní kontroly fungovaly a byly prováděny účinně. Ke konci roku 2016 posoudily všechny útvary Komise také nákladovou efektivnost svých kontrolních systémů. Na základě tohoto posouzení (např. rizik, nákladů na kontroly, platebních lhůt) velká většina z nich přezkoumala své kontrolní systémy, aby zlepšila svoji organizační způsobilost. Útvary Komise přijímají čím dál více opatření s cílem zajistit, aby jejich kontrolní systémy stále zohledňovaly míru rizika a byly nákladově efektivní. Příkladem kombinace zdrojů za účelem dosažení úspor z rozsahu a zlepšení nákladové efektivnosti kontrol je zřízení společného střediska podpory, které slouží 20 útvarům a dalším subjektům jako výkonným agenturám nebo společným podnikům, jejichž společným rysem je uskutečňování programu pro výzkum Horizont 2020.



Struktura výroční zprávy o řízení a výkonnosti Oddíl 1 této zprávy shrnuje výkonnost rozpočtu EU na základě nejnovějších dostupných důkazů o výsledcích, jichž bylo dosaženo s rozpočtem EU do konce roku 2016.. Tyto výkazy čerpají z informací programových prohlášení, které jsou součástí návrhu rozpočtu na rok 2018, z výročních zpráv o činnosti za rok 2016 zpracovaných útvary Komise a z dalších zdrojů, jako jsou hodnotící17 a prováděcí zprávy o programech EU. Těmto dokumentům poskytuje vstupní bod, kde jsou k dispozici další podrobné výkazy o cílech programů a pokroku u ukazatelů posuzovaných na základě výchozích hodnot a cílů. Ačkoli zpráva pojednává o vykazovaném roku 2016, čerpá z nejnovějších dostupných údajů, které se někdy týkají předchozích vykazovaných let. Pro každý z okruhů rozpočtu zpráva poskytuje prováděcí informace o pokroku programů víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 a nejnovější dostupné důkazy o výsledcích programů víceletého finančního rámce na období 2007–2013. Na základě požadavku Evropského parlamentu a Evropského účetního dvora zpráva též navazuje na strategii Evropa 2020 a uvádí konkrétní příklady přidané hodnoty financování EU.



Oddíl 2 popisuje vnitřní kontrolu, finanční řízení a ochranu rozpočtu EU Komisí v roce 2016. Toto výkaznictví vychází z výročních zpráv o činnosti útvarů Komise, v nichž je podrobně popsáno prostředí vnitřní kontroly a související otázky. Jestliže se v průběhu roku objevily problémy, zpráva popisuje, jak se útvary Komise s těmito výzvami vypořádaly. V tomto oddíle jsou shrnuty informace o dosažení cílů vnitřní kontroly (řízení rizik legality a správnosti, nákladová efektivnost kontrol a strategie boje proti podvodům), ochraně rozpočtu EU a věrohodnosti údajů o řízení poskytovaných sboru komisařů. Tato věrohodnost je založená nejen na vlastních závěrech vedení (které vychází ze statistických i nestatistických ukazatelů výsledků kontrol a oprav), ale také na porovnání s názory nezávislých stran (s auditními zjištěními a omezenými závěry Útvaru interního auditu a připomínkami Evropského účetního dvora) a se závěry práce Výboru pro pokrok v oblasti auditu. Závěr vyvozený z věrohodnosti údajů o řízení získané od všech útvarů a z věrohodnosti údajů získané na základě vnitřního auditu umožňuje Komisi převzít přijetím této zprávy celkovou politickou odpovědnost za řízení rozpočtu EU na rok 2016.



Oddíl 1

Výkonnost a výsledky

Komise je rozhodnuta zajistit, aby rozpočet EU dosahoval pro občany nejlepších výsledků tím, že poskytne silnou podporu politickým prioritám EU. V roce 2016 byly zvláště vysokými prioritami podpora zaměstnanosti, růstu a investic a poskytování rychlé a ucelené reakce na mnoho výzev, kterým EU čelila. Aby zajistila, že prioritám jsou přidělovány zdroje a že každá akce přináší vysokou výkonnost a přidanou hodnotu, provádí Komise iniciativu nazývanou Rozpočet EU zaměřený na výsledky. Na základě výkonnostního rámce na období 2014–2020 podporuje lepší rovnováhu mezi souladem s pravidly a výkonností. Hlavními zásadami této iniciativy jsou „orientace, rychlost a výsledky“ a iniciativa má za cíl zajistit, aby každé euro z rozpočtu EU bylo vydáno na oblasti s nejvyšší přidanou hodnotou EU, aby byla výkonnost rozpočtu EU důsledně posuzována a aby dosažené výsledky byly jasně sdělovány. V této souvislosti představila Komise 14. září 2016 komplexní přezkum fungování víceletého finančního rámce v polovině období, včetně přezkumu výkonnostního rámce rozpočtu EU. Tento přezkum byl příležitostí ke zhodnocení úspěchů a potřeby reagovat na největší nepředvídané výzvy jako migrační a bezpečnostní krize. Přezkum podpořil řadu návrhů předložených spolu se sdělením s cílem navýšit financování hlavních priorit a potřeb Unie o přibližně 6 miliard EUR v oblasti zaměstnanosti, růstu, migrace a bezpečnosti. Návrhy mají také za cíl zajistit rozpočtu EU větší pružnost a zjednodušit finanční pravidla pro příjemce. Aby Komise prokázala, že je odhodlána zajistit potřebné podmínky pro přístup zaměřený na výsledky, a aby zajistila, že v centru pozornosti jsou výsledky, nikoliv vynaložené finanční obnosy, navrhla řadu úprav finančního nařízení. Tyto úpravy by například umožnily platby na základě splněných podmínek či „jednorázové paušální platby“ pokrývající veškeré způsobilé náklady akce a také upřednostnění zjednodušené formy grantů a ujasnění rozsahu kontrol zjednodušených forem grantů. Jednodušší a pružnější pravidla by měla přispět k rychlejšímu a efektivnějšímu uskutečňování v praxi s cílem snížit náklady související s prováděním pravidel EU a s mírami chybovosti. Návrh Komise na zjednodušení finančního nařízení má za cíl vytvořit jednotný soubor pravidel, který bude čitelnější a o čtvrtinu kratší, než je současné finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla. V rámci této iniciativy byl v roce 2016 učiněn i další pokrok. Zejména došlo ke zlepšení struktury a obsahu programových prohlášení připojených k návrhu rozpočtu na rok 2017 tak, aby poskytla rozpočtovému orgánu přesnější obrázek o výkonnosti programů. Kromě toho v roce 2016 Komise poprvé uvedla v integrovaném balíčku podrobné informace o příjmech, výdajích, řízení a výkonnosti rozpočtu EU v souladu s osvědčenou praxí v oblasti transparentnosti a odpovědnosti (Integrovaný balíček účetního výkaznictví o rozpočtu EU)18. Komise také aktivně spolupracovala s odborníky z členských států, s dalšími institucemi EU a mezinárodními organizacemi s cílem dosáhnout společného postoje v otázce existujících výkonnostních rámců a vytvořila příležitost ke sdílení nových myšlenek a osvědčené praxe. V roce 2016 se konala tři taková zasedání odborných skupin a byla uspořádána druhá konference iniciativy Rozpočet EU zaměřený na výsledky. Klíčové prvky rozpočtu EU Výkonnostní rámec na období 2014–2020 Provádění solidního výkonnostního rámce pro rozpočet EU je nezbytným předpokladem pro větší zaměření na výsledky a lepší řízení programů EU. Do víceletého finančního rámce na období 2014–2020 byly jako nový povinný prvek v právním základu programů a jako klíčový pilíř zvýšeného zaměření na výsledky tohoto programového období zahrnuty výkonnostní rámce. Tyto výkonnostní rámce vyžadují stanovení jasných a měřitelných cílů, ukazatelů a ujednání o monitorování, výkaznictví a hodnocení. Komise má za to, že monitorování těchto ukazatelů spolu s jejich hodnocením poskytuje dobrý základ, na kterém lze výkonnost posuzovat, a zajistit tak, aby programy směřovaly k dosažení zamýšlených cílů. Kromě toho pomáhá předcházet problémům a řešit je, pokud nastanou. Během prvních let provádění programu jsou informace o výkonnosti v zásadě založeny na vstupech (přidělených finančních zdrojích) a, pokud je to možné, na výstupech. Tento první soubor informací poskytuje dobrou představu o čerpání rozpočtu EU a jeho přispívání k plnění politických priorit. Jak postupuje uskutečňování programu, začnou být k dispozici informace o výsledcích a dopadu; to však nastane až po uplynutí dostatečně dlouhé doby na to, aby vynaložené peníze mohly mít nějaký dopad. Audity evropského Účetního dvora také pomáhají zlepšit výkonnost programů, operací, systémů řízení a postupů subjektů a institucí, které řídí fondy EU19. Nedávné zprávy například potvrzují, že je potřeba zjednodušit pravidla a posílit či zefektivnit výkonnostní rámec. Tato získaná ponaučení pomohou Komisi při přípravě další generace programů. Sdílená odpovědnost za výsledky Přibližně tři čtvrtiny rozpočtu EU jsou plněny v rámci sdíleného řízení mezi členskými státy. Ačkoliv konečnou odpovědnost za řízení rozpočtu EU nese Komise, je odpovědnost za výsledky dosažené pomocí rozpočtu EU sdílena s širokou škálou aktérů na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni. Všichni hrají svou roli při zajišťování toho, aby každé euro čerpané z rozpočtu EU splnilo zamýšlené účely efektivně a účinně. Silný katalytický účinek Rozpočet EU je ve spojení s vnitrostátními rozpočty nástrojem, který doplňuje politické a regulační nástroje ve snaze naplnit priority EU. Přestože má poměrně malý rozsah (odpovídá přibližně 2 % celkových veřejných výdajů v EU), má silný pákový a katalytický efekt. Pomocí finančních nástrojů dokáže zajistit pákový efekt. Významným příkladem je Evropský fond pro strategické investice. Prostřednictvím spolufinancování také dokáže nasměrovat vnitrostátní veřejné investice směrem ke společně schváleným cílům EU. Soudržnost s vnitrostátními rozpočty Pro zajištění komplementarity rozpočtu EU a vnitrostátních rozpočtů a pro posílení koordinace hospodářských politik mezi členskými státy spolupracuje Komise úzce s členskými státy. Tato činnost vykonávaná v rámci evropského semestru (včetně doporučení pro jednotlivé země) je zásadní pro vytváření synergií a případné minimalizaci daňové zátěže.

Víceletá povaha Na rozdíl od vnitrostátních rozpočtů je rozpočet EU svou povahou víceletý, což z něj dělá v první řadě investiční rozpočet. Víceletý finanční rámec podporuje akci EU ve střednědobém a dlouhodobém horizontu a pro své příjemce i spolufinancující vnitrostátní orgány usiluje o zajišťování soudržné a stabilní dlouhodobé vize. Nepředvídatelná povaha nedávných krizí v Evropě i mimo ni však ukázala, že rozpočet EU potřebuje být také schopen rychle se přizpůsobit nepředvídaným událostem a rychle uvolnit své zdroje k jejich využití v terénu. Správná rovnováha mezi předvídatelností a reaktivitou rozpočtu EU se musí neustále znovu posuzovat a uzpůsobovat.



Rozpočet EU na rok 2016: Graf: Rozpočet EU na rok 2016 podle rozpočtových okruhů vyjádřených v procentech celkového rozpočtu EU na rok 2016 ve výši 155,3 milionu EUR. Rozpočet EU v roce 2016 činil 155,3 miliardy EUR. Zhruba polovina z toho (45 % neboli 69,8 miliardy EUR) byla přidělena okruhu 1 „Inteligentní růst podporující začlenění“ rozdělené na okruh 1A „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (12,2 %) a okruh 1B „Hospodářská, sociální a územní soudržnost“ (32,7 %). Okruh 2 – „Udržitelný růst: přírodní zdroje“ byl druhou největší oblastí rozpočtu, která představovala 40,2 %.20 V roce 2016 bylo přijato šest opravných rozpočtů. Ty, které nepředstavovaly standardní úpravy (přebytku za předchozí období nebo kvůli aktualizaci právních předpisů), byly navrženy s cílem posílit zaměření na prioritní oblasti jako humanitární pomoc v rámci EU a rozšíření Evropského fondu pro strategické investice a pro řešení potřeb nižších než očekávaných plateb, většinou v oblasti soudržnosti. Téměř 1 % bylo čerpáno na zvláštní nástroje: rezervu na pomoc při mimořádných událostech, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a Fond solidarity Evropské unie.



Shrnutí pokroku v horizontálních otázkách Rozpočet EU a strategie Evropa 2020 Víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 a programy, které jsou jeho součástí, byly vytvořeny, aby pomohly dosáhnout společně schválených cílů strategie Evropa 2020, a jsou zaměřeny na to, aby z EU do roku 2020 učinily inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění. Přidělování rozpočtu EU různým prioritám ukazuje, že celková struktura víceletého finančního rámce pro období 2014–2020 odráží cíle strategie Evropa 2020. Za účelem měření pokroku směrem k dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění se strategie Evropa 202021 zaměřila na pět hlavních cílů: zaměstnanost, výzkum a vývoj, klima a energetiku, vzdělávání a boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Těchto pět hlavních cílů bylo zakomponováno každým členským státem do vnitrostátních cílů. Pro dosažení konkrétních výsledků dochází k uskutečňování široké škály akcí na vnitrostátní, evropské i mezinárodní úrovni. Rozpočet EU je jen jednou z pák, které přispívají k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020. Její úspěch závisí na všech aktérech Unie a jejich společném jednání. Existuje jasné spojení mezi jednotlivými cíli a trojitou prioritou strategie Evropa 2020 - inteligentním a udržitelným růstem podporujícím začlenění22. Cíle byly vybrány tak, aby se vzájemně posilovaly a společně přispívaly ke všem třem rozměrům priority. Cíle se snaží poukázat na vybraný počet klíčových faktorů růstu, které jsou významné pro všechny členské státy a které by jim mohly sloužit jako vodítka při jejich činnosti podporovaných z rozpočtu EU. Jsou záměrně nekomplexní a nezachycují všechny páky růstu.

Hlavní cíle strategie Evropa 2020 monitoruje Komise na základě devíti ukazatelů. Informace o pokroku těchto ukazatelů jsou pravidelně aktualizovány a zveřejňovány na internetové stránce Eurostatu.23 Následující graf představuje aktuální dostupné údaje24 pro těchto devět ukazatelů. Ukazuje pokrok, kterého bylo dosaženo od roku 2008, a vzdálenost, kterou je ještě nutné urazit směrem k souvisejícím cílům strategie Evropa 2020. Nejnovější údaje ukazují, že ukazatele související s cíli v oblasti životního prostředí a vzdělávání naznačují postup k dosažení hlavních cílů, zatímco další úsilí je stále vyžadováno v oblastech zaměstnanosti, výzkumu a vývoje a boje proti chudobě či sociálnímu vyloučení. Graf: Hlavní cíle strategie Evropa 2020 – základ vs. 2015 vs. cíl (100 %) – zdroj internetová stránka Eurostatu.



Začleňování opatření v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti Rozpočet EU je důležitým nástrojem i pro plnění průřezových cílů politik, jako je oblast klimatu a biologická rozmanitost. S cílem zareagovat na výzvy a investiční potřeby týkající se změny klimatu se EU rozhodla, že nejméně 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020 – až 200 miliard EUR za celé období – by mělo být vynaloženo na opatření související se změnou klimatu. Pro dosažení tohoto výsledku jsou do všech významných výdajových programů EU, zejména do regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti, do energetiky, dopravy, výzkumu a inovací, společné zemědělské politiky i rozvojové politiky EU, začleňována opatření pro zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům. Počínaje návrhem rozpočtu na rok 2014 jsou odhady výdajů v souvislosti s klimatem sledovány v ročních cyklech v souladu s metodikou opírající se o tzv. ukazatele z Ria (Rio markers). V roce 2016 byl celkový příspěvek k začleňování oblasti klimatu do politik EU odhadován na 20,9 %. Podobně jako v případě začleňování opatření v oblasti klimatu, postup sledování výdajů souvisejících s biologickou rozmanitostí předpověděl, že 7 % rozpočtu na rok 2015 a 9 % rozpočtu na rok 2016 bylo vyčleněno na omezení a zvrácení poklesu biologické rozmanitosti v EU, čímž se důležitou měrou přispělo k cílům udržitelného růstu podle strategie Evropa 2020. Graf: Příspěvek rozpočtu EU na opatření v oblasti klimatu v letech 2014–2017: 105,589 milionu EUR na oblast rozpočtu EU, zdrojový výkaz odhadů na rok 2018 – **"Další oblasti“ zahrnují výdaje v dalších programech (a PS) v okruhu 1a (Copernicus, Nástroj pro propojení Evropy, COSME), okruhu 3 (mechanismus civilní ochrany Unie), okruhu 4 (mechanismus civilní ochrany Unie, nástroj předvstupní pomoci II, iniciativa Humanitární dobrovolníci EU, nástroj finanční podpory tureckého společenství na Kypru, evropský nástroj sousedství, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva, nástroj rozvojové spolupráce, spolupráce s Grónskem, nástroj přispívající ke stabilitě a míru, nástroj partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi a humanitární pomoc).



Rozpočet EU a cíle udržitelného rozvoje Rok 2015 byl pro udržitelný rozvoj na celém světě určující. Světoví lídři přijali nový globální rámec udržitelného rozvoje: Agendu pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen Agenda 2030)25 zaměřenou na cíle udržitelného rozvoje, přijatou na 70. valném shromáždění Organizace spojených národů 25. září 2015. Tentýž rok byla přijata Pařížská dohoda o změně klimatu (COP21)26, Akční agenda z Addis Abeby27 jako nedílná součást Agendy 2030 a Sendajský rámec pro snižování rizika katastrof28. Agenda 2030 představuje závazek dosáhnout do roku 2030 celosvětového vymýcení chudoby a udržitelného rozvoje. Všech 17 cílů udržitelného rozvoje a 169 s nimi souvisejících cílů jsou svou podstatou globální, všeobecně použitelné a propojené. 22. listopadu 2016 předložila EU svou reakci na Agendu 2030 a cíle udržitelného rozvoje a přijala soubor opatření zaměřených na udržitelný rozvoj29.Tento soubor obsahuje zastřešující sdělení o dalších krocích k udržitelné evropské budoucnosti30 společně s pracovním dokumentem útvarů Komise31, který široce popisuje příspěvek různých politik a právních předpisů EU k cílům udržitelného rozvoje. Dosažení všech těchto cílů bude výrazně záviset na akcích, které členské státy uskuteční. EU v mnoha oblastech podporuje, koordinuje a doplňuje politiky členských států nebo sdílí odpovědnost. Rozpočet EU doplňuje vnitrostátní rozpočty a široký soubor nástrojů politik a regulačních nástrojů EU, které řeší výzvy udržitelného rozvoje. Komise již do rozpočtu EU a výdajových programů do značné míry začlenila hospodářské, sociální a ekologické aspekty, které jsou základem cílů udržitelného rozvoje. Výkonnostní rámec výdajových programů EU na období 2014–2020 obsahuje pro vykazování těchto třech aspektů relevantní prvky.

Výsledky dosažené za pomoci rozpočtu EU do konce roku 2016 popisuje výroční zpráva o řízení a výkonnosti, a to v souladu s různými úrovněmi zralosti programů počínaje vstupními údaji v počáteční fázi programů a konče výsledky u dokončených programů. Informace předložené v této zprávě se opírají o údaje, které jsou k dispozici v době přípravy výroční zprávy o řízení a výkonnosti.

1.1. Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost (rozpočtový okruh 1A)32 Na programy pro „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ (závazky v okruhu 1A) byla v roce 2016 vyčleněna částka ve výši 19 miliard EUR. To představuje 12,2 % celkových ročních rozpočtových výdajů. Hlavními programy v rámci rozpočtového okruhu „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ jsou: rámcový program pro výzkum a inovace Horizont 2020, velké projekty v oblasti infrastruktury (Galileo, Mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER), Copernicus), program Erasmus+ financující akce v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu, Nástroj pro propojení Evropy financující propojení transevropských dopravních, energetických a IKT sítí, a Evropský fond pro strategické investice, součást investičního plánu pro Evropu.33 Graf: dole: Podíl okruhu 1A na celkovém rozpočtu na rok 2016. / Nahoře: hlavní programy financované v roce 2016 v rámci okruhu 1A. Kategorie „Ostatní programy“ zahrnuje mimo jiné program EU pro zaměstnanost a sociální inovace (EASI), Clo a Fiscalis. Kategorie „Velké projekty infrastruktury“ zahrnuje mimo jiné program Galileo, evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS), Copernicus a ITER. Všechny částky jsou v milionech EUR. Podpora priorit Komise, kterou programy poskytují Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají především k prioritám Junckerovy Komise v oblasti „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“, „Energetická unie a klima“ a „Hlubší a spravedlivější hospodářská a měnová unie“. Přispívají k plnění priorit strategie Evropa 2020, jimiž jsou „inteligentní a udržitelný růst“ a zejména „růst podporující začlenění“, především tvorbou pracovních míst a účinky programu Horizont 2020 a Erasmus+ na zaměstnatelnost. Programy v rámci tohoto rozpočtového okruhu přispívají ke strategii Evropa 2020 také podporou výzkumu a inovací, zvyšováním kvalifikační úrovně a (celoživotního) vzdělávání, podporou podnikání, usnadněním využití inteligentních sítí a digitální ekonomiky, výstavbou propojených transevropských sítí, investicemi do celoevropské infrastruktury a usilováním o větší energetickou účinnost a účinnější využívání zdrojů. 1.1.1. Pokrok programů na období 2014–2020 Rozpočet v rámci okruhu 1A „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ přispěl k plnění priorit inteligentního a udržitelného růstu strategie Evropa 2020. Na pozadí předpovědí o mírném růstu a pomalého zotavování evropské ekonomiky hlavní programy stimulovaly investice a tvorbu pracovních míst. S cílem překonat současnou investiční mezeru v EU Evropský fond pro strategické investice, v úzkém partnerství s Evropskou investiční bankou, dále mobilizoval soukromé financování strategických investic v rámci inovativních a strategických projektů. Rozpočet EU podporuje Evropský fond pro strategické investice prostřednictvím záručního fondu EU34.

Další hlavní programy financovaly iniciativy vytvářející sítě a know-how napříč EU, jako např. program pro výzkum a inovace Horizont 2020, program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) a nástroj pro propojení Evropy. Kromě toho rozsáhlé projekty jako Galileo, Copernicus a ITER přispěly k zajištění vedoucí role Evropy ve vesmírném odvětví a k prokázání, že termonukleární fúze může být udržitelným zdrojem energie. Programy jako Erasmus+ pomáhají rozvíjet klíčové dovednosti budoucích uchazečů o zaměstnání a tím zajišťují, že občané mohou plně využívat příležitostí, které Evropa vytváří. Evropský fond pro strategické investice (EFSI) – podporovaný záručním fondem EU Implementace Evropského fondu pro strategické investice byla na konci prosince 2016, tj. v polovině jeho investičního období, na dobré cestě. Očekávaný mobilizovaný objem investic schválených operacemi Evropského fondu pro strategické investice činil 163,9 miliardy (a k polovině května 2017 stoupl ve všech členských státech na více než 190 miliard), což je více než polovina cíle 315 miliard EUR do poloviny roku 201835. Je rozdělen napříč svými dvěma směry takto:

-V případě okna pro infrastrukturu a inovace schválila Evropská investiční banka 175 projektů v hodnotě asi 94,4 miliardy EUR v investiční hodnotě, které bude financovat Evropská investiční banka s podporou záruky EU v rámci Evropského fondu pro strategické investice s předpokládanou částkou 22,4 miliardy EUR. Tyto projekty jsou umístěny do 25 členských států, a přesáhnou tak milník 20 zemí pro rok 2016. -V případě okna pro malé a střední podniky bylo Evropským investičním fondem schváleno 244 operací o celkové investiční hodnotě 69,5 miliardy EUR. Očekává se, že z nich bude těžit přes 380 000 malých a středních podniků a podniků se střední kapitalizací. Projekty financované Evropským fondem pro strategické investice se liší podle zajištění; i) plán dostupného bydlení v Polsku, který zahrnuje výstavbu 1300 finančně dostupných domů, ii) výstavba čtrnácti středisek primární péče v Irsku, iii) výstavba dvou elektráren s kombinovanou výrobou tepla a elektřiny z biomasy, které zlepší energetickou bezpečnost a dodávky elektřiny a iv) rozšíření nové vysokorychlostní širokopásmové sítě v asi 700 obcích v Alsasku ve Francii. Všechny projekty lze nalézt na mapě projektů Evropského fondu pro strategické investice: http://www.eib.org/efsi/map/index.htm Hodnocení prvního roku zkušeností s Evropským fondem pro strategické investice36 ukázalo, že záruka EU je efektivním a účinným způsobem, jak zvýšit objem zvláštních činností Evropské investiční banky a záruk Evropského investičního fondu ve prospěch malých a středních podniků a podniků se střední kapitalizací. Měly by se však vyvinout nové modely spolupráce s národními podpůrnými bankami nebo finančními zprostředkovateli, aby se tak v rámci okna pro infrastrukturu a inovace usnadnilo zavedení nástrojů pro sdílení rizika a podřízeného financování. Záruky EU sice Evropské investiční bance umožnily provádět riskantnější činnosti, při hodnocení však bylo zjištěno, že Evropský fond pro strategické investice není určen na podporu tranší nesoucí ztrátu jako první v investičních platformách, které řeší vážná selhání trhu. Proto byla Evropská investiční banka méně schopná poskytovat dlouhodobé financování s pevnou sazbou v určitých zemích mimo eurozónu s méně rozvinutými finančními trhy. Komise také pracuje na realizaci kombinací Evropského fondu pro strategické investice s dalším evropským financováním. Příkladem je dluhový nástroj v rámci nástroje pro propojení Evropy. Tyto nové zkušebně zavedené finanční produkty pro udržitelnou dopravu, jako je program záruky ekologické lodní dopravy37, který byl zahájen v roce 2016 a který má být rozšířen s pomocí Evropského fondu pro strategické investice, jenž potenciálně uvolní investice ve výši 3 miliardy EUR pro vybavení plavidel čistými technologiemi. Pilotní fázi programu, v níž se očekává částka až 250 milionů EUR, bude podporovat dluhový nástroj v rámci nástroje pro propojení Evropy, zatímco bilanci programu ve výši až 500 milionů EUR bude podporovat Evropský fond pro strategické investice. Horizont 2020 Pokrok při provádění Na základě výzev k předkládání návrhů mohou zúčastněné strany předložit návrh na financování, který vyhodnotí nezávislý odborníci. Do programu Horizont 2020 bylo do konce roku 2016 předloženo přes 102 000 způsobilých návrhů. Bylo podepsáno přes 11 000 grantových dohod s 49 000 účastníky, zavazujících EU k investicím do výzkumu a inovací ve výši přibližně 20,5 miliardy EUR. Míra úspěšnosti návrhů zůstala nízká, okolo 12 % (ve srovnání s 19 % v předchozím programu EU pro výzkum), a pouze něco přes čtvrtinu projektů bylo ohodnoceno kladně a vybráno pro financování, což ukazuje na velký zájem o program a konkurenceschopnost procesu výběru.

I přes nízkou míru úspěšnosti je zde 52 % nových účastníků, kteří se neúčastnili předchozího programu pro výzkum, sedmého rámcového programu (FP7).

102 000 způsobilých návrhů Míra úspěšnosti návrhů pod 12 % 11 108 podepsaných grantů Účastníci ze 131 různých zemí Programu Horizont 2020 využili v prvních třech letech jeho provádění účastníci ze 131 různých zemí (včetně 87 třetích zemí). 28 zemí EU získalo 92,9 % financování, přidružené země 6,5 % a třetí země 0,6 %. Efektivitu programu Horizont 2020 pozitivně ovlivnila externalizace řízení programu, zjednodušení a vytvoření společného střediska podpory. Úsilí o zjednodušení výrazně snížilo dobu do udělení grantu, která je nyní v průměru 192 dní, což ve srovnání se sedmým rámcovým programem představuje snížení o více než 100 dní. Externalizace zvýšila ve srovnání se sedmým rámcovým programem nákladovou efektivitu: Administrativní výdaje programu Horizont 2020 jsou i nadále pod úrovní zaznamenanou v sedmém rámcovém programu a pod 5 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020. Aby program Horizont 2020 přilákal nejlepší výzkumníky a inovátory, zůstává prioritou jeho další zjednodušování. Nový soubor zjednodušujících opatření, který má být použit od roku 2017, sníží administrativní náklady účastníků a pomůže předcházet účetním chybám. Navíc zlepší podmínky financování pro výzkumníky financované ze strany EU v zemích, v nichž rozdílnost mezi projekty EU a vnitrostátními projekty vytvořila výzkumníkům překážku. Kromě toho tato opatření připraví prostor pro nová zjednodušující opatření v rámci příštího rámcového programu. Výsledky Program Horizont 2020 byl zahájen v roce 2014, první projekty byly tudíž podepsány až ke konci roku 2014. To znamená, že smysluplný objem údajů týkající se činností projektů v rámci provádění programu budou k dispozici až v roce 2017. Bez ohledu na to ukazují některé výsledky, že stav provádění programu Horizont 2020 je dobrý a že výkonnost je na dobré cestě, aby splnila cíle tohoto programu. Příspěvek na opatření v oblasti klimatu, biologické rozmanitosti a udržitelného rozvoje Ve srovnání se sedmým rámcovým programem příspěvek na opatření v oblasti klimatu a udržitelného rozvoje v programu Horizont 2020 výrazně vzrostl. Předběžné výsledky za období 2014–2016 ukazují, že cílových 60 % výdajů pro udržitelný rozvoj lze dosáhnout, ale výdaje na opatření v oblasti klimatu v současnosti klesají pod cílových 35%. Tomuto cíli bude věnována zvláštní pozornost – a rozpočet – v pracovním programu na období 2018–2020. Graf: Výdaje související s klimatem a udržitelností v programu Horizont 2020 (kumulativní čísla).



PROMOTioN

Projekt PROMOTioN (Pokrok v zasmyčkovaných přenosových sítích HVDC na moři) zkoumá přínosy zasmyčkované přenosové sítě na moři pro evropský trh s elektřinou a vyvine technologie HVDC (stejnosměrný proud s vysokým napětím), které připojí větrné parky v Severním moři k pozemním elektrickým sítím v různých zemích. V programu Horizont 2020 je to v současnosti největší projekt v oblasti energetiky s příspěvkem EU ve výši 39,3 milionu EUR v průběhu čtyř let. Projekt zahrnuje 34 partnerů z 11 zemí, včetně všech největších výrobců HVDC, provozovatelů přenosové soustavy (TSO) napojených na Severní moře, několika dodavatelů větrných turbín, vývojářů větrné energie na moři, významných akademických pracovníků a odvětví. Účinnost: Projekt řeší nadnárodní výzvu: propojení větrných parků na moři s pozemními sítěmi v různých evropských zemích. Efektivita: Studie z roku 201438 ukázala, že výsledkem EU koordinovaného přístupu v této oblasti budou významně nižší celkové náklady na infrastrukturu a emise CO2. Očekává se, že tento projekt do určité míry daný potenciál realizuje. Má vliv na životní prostředí, protože umožňuje větší začlenění větrné energie, čímž se snižuje vliv na mořské prostředí. Vliv sítě na životní prostředí dále snižují inovace na úrovni komponentů, menší velikost a hmotnost měníren na moři a biologicky rozložitelné izolační kapaliny. Synergie: Na konsorciu PROMOTioN jsou zastoupeni velcí hráči evropského odvětví HVDC. Posunutím nových technologických inovací v oblasti HVDC na vyšší úroveň technologické připravenosti (TRL) projekt dále posílí vedoucí postavení EU jako znalostního střediska pro HVDC ve světě a tím v Evropě vytvoří pracovní místa. https://www.promotion-offshore.net/ Pákový efekt a intenzivnější spolupráce v průmyslu Malé a střední podniky dosud ve financování získaly přes 3 miliardy EUR. Cíl stanovený Evropským parlamentem a Radou, které uvedly, že nejméně 20 % „společenských výzev“ a „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ (LEIT) by mělo jít malým a středním podnikům, byl překročen téměř o 4 procentní body. Program Horizont 2020 představil nový nástroj financování, který je speciálně určen inovativním malým a středním podnikům. Atraktivita tohoto nástroje v mnoha menších členských státech svědčí o jeho dostupnosti. Již 5,6 % tohoto kombinovaného rozpočtu bylo, v souladu se 7% cílem na celé období (jak jej stanovily zákonodárné orgány), věnováno prostřednictvím nástroje pro malé a střední podniky39 na přímou podporu malých a středních podniků. Asi 21 % všech účastníků napříč programem Horizont 2020 spadalo do této kategorie podniků.



Graf: Podíl přidělený prostřednictvím nástroje SME z podílu finančních prostředků přidělených malým a středním podnikům ve společenských výzvách a LEIT programu Horizont 2020. Účast zástupců průmyslu, jak z hlediska předložených návrhů, tak z hlediska vybraných projektů, ukázala za poslední dva roky velmi povzbudivý trend. Bylo podepsáno již 5 399 grantů s nejméně jedním účastníkem z průmyslu40, což představuje finanční příspěvek EU ve výši 45,7 miliardy EUR. Pilotní projekt „Rychlá cesta k inovacím“, který byl uveden v roce 2015 a má na trh prostřednictvím konsorcií uvést inovace v těsné návaznosti na trh, se v průmyslu dočkal pozitivních reakcí: pro financování bylo vybráno 46 projektů a 204 subjektů a příspěvek EU činil 98,7 milionu EUR. Asi 75 % vybraných subjektů byly průmyslové subjekty, z nichž 63 % tvořily malé a střední podniky. Pokračování projektu Rychlá cesta k inovacím však bude muset kvůli 5% míře úspěšnosti návrhů zvážit nutnost doplňkového financování. Nakonec již role finančních nástrojů posílila díky jejich pákovému efektu na zdroje pro veřejné investice, jejich schopnosti kombinovat různé formy veřejných a soukromých zdrojů a jejich dlouhodobé finanční udržitelnosti. Přes 5 700 inovativních společností, hlavně malé a střední podniky a malé podniky se střední kapitalizací, získalo prostřednictvím finančních nástrojů programu Horizont 2020 finanční prostředky ve výši přes 8 miliard EUR. Tato finanční podpora spustila v celé EU a přidružených zemích přes 20 miliard EUR v doplňkových investicích. Rychlý start finančních nástrojů programu Horizont 2020 umožnila vysoká poptávka ze strany inovativních společností a synergie s Investičním plánem pro Evropu/ Evropským fondem pro strategické investice, které pro činnosti v oblasti výzkumu a inovací zajistily další zdroje. Z transakcí Evropského fondu pro strategické investice zatím schválených Evropskou investiční bankou spadá 21 % do sektoru výzkumu, vývoje a inovací a dvě třetiny těchto projektů mají silný prvek výzkumu, vývoje a inovací. Znalostní a inovační společenství (KIC), která založil Evropský inovační a technologický institut, slučují asi 1 000 vzdělávacích, obchodních a výzkumných organizací. Vytvořila přes 300 nových začínajících podniků, které zaměstnávají asi 5 500 lidí a od externích investorů přinesla více než 500 milionů EUR. Posilování a rozšiřování excelence EU ve vědě V roce 2016 slavily akce „Marie Curie-Skłodowska“ (MSCA) své 20. výročí a překročení hranice 100 000 stipendistů. Mezi léty 2014 a 2016 program financoval 25 000 výzkumníků (přibližně 11 000 studentů PhD). V roce 2015 mělo přes 33 000 výzkumníků41 díky podpoře Unie přístup k výzkumným infrastrukturám, včetně e-infrastruktur. Celoevropská výzkumná infrastruktura nabízí sofistikované technologie, jejichž hostitelskými základnami mohou být pouze rozsáhlé platformy, které kombinují výzkum s vývojem a integraci s validací.

Kromě toho 3 laureátům (Jean-Pierre Sauvage, Sir J. Fraser Stoddart a Bernard L. Feringa), kteří byli od čtvrtého výzkumného rámcového programu (FP4) zapojeni do několika projektů financovaných EU, včetně akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a grantů Evropské rady pro výzkum, byla společně udělena Nobelova cena za chemii. 25 000 výzkumníků MSCA (včetně 11 000 studentů PhD) Třem laureátům, kteří získali financování počínaje čtvrtým rámcovým programem pro výzkum, byla společně udělena Nobelova cena za chemii. Přes 33 000 výzkumníků mělo přístup k výzkumné infrastruktuře podporované EU. Program Horizont 2020 je také prováděn prostřednictvím partnerství, jejichž cílem je řešit největší výzvy, podporovat konkurenceschopnost sektorů, které zajišťují vysoce kvalitní pracovní místa, podporovat větší soukromé investice do výzkumu a inovací a rozvíjet bližší synergie s vnitrostátními a regionálními programy. Sedm partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) řeší strategické technologie, které podporují růst a zaměstnanost v klíčových evropských sektorech v oblastech jako inovativní medicína, odvětví palivových článků a vodíku, elektronika, letecký a biotechnologický průmysl. Hmatatelné měřítko pro posouzení přidané hodnoty EU u společného podniku je pákový efekt42. První odhady ukazují, že společné podniky jsou na dobré cestě k dosažení a v některých případech i překročení zákonného minima předpokládaného pákového efektu. Vzhledem k tomu, že počet podepsaných grantových dohod stoupá, bude možné podávat o pákovém efektu podrobnější zprávy. Je však třeba zdůraznit, že celkový pákový efekt lze posoudit až na konci programu. Další investice se budou přenášet prostřednictvím smluvních partnerství veřejného a soukromého sektoru, které fungují v oblastech jako továrny budoucnosti, robotika, ekologická vozidla a také kybernetická bezpečnost, u nichž bylo partnerství podepsáno na začátku července 2016. Nové příležitosti pákového efektu: 5 700 inovativních společností získalo prostřednictvím finančních nástrojů více než 8 miliard EUR. Tím se nastartovaly investice do inovativních projektů v hodnotě 20 miliard EUR.



Program pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na MSP (zkráceně „COSME“) COSME usnadňuje přístup k finančním prostředkům (60 % rozpočtu) a přístup na trhy (21,5 % rozpočtu) a tím usiluje o posílení konkurenceschopnosti a udržitelnosti podniků, zvláště malých a středních. Zbylých 18,5 % je určeno na posílení podnikatelské kultury a podporu tvorby a růstu malých a středních podniků. Přístup malých a středních podniků k finančním prostředkům: Finanční nástroje programu COSME staví na úspěchu finančních nástrojů zřízených v rámci rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) v období 2007–2013, které pro více než 387 000 malých a středních podniků v Evropě pomohly mobilizovat přes 21 miliard EUR v půjčkách a 3 miliardy EUR v rizikovém kapitálu43. COSME poskytuje finančním zprostředkovatelům nástroj pro úvěrové záruky, pokud financují rizikovější malé a střední podniky, které by jinak finanční prostředky nezískaly. Jeho provádění je na dobré cestě. Ke konci roku 2016 bylo podepsáno celkem 67 dohod o úvěrových zárukách ve výši 612 milionů EUR. Díky nim ke 31. prosinci 2016 již přes 143 000 malých a středních podniků získalo v rámci zlepšeného nástroje pro úvěrové záruky finanční prostředky ve výši přes 5,5 miliardy EUR44. 91 % těchto malých a středních podniků má méně než 10 zaměstnanců a kolem 40 % bylo zřízeno před méně než pěti lety. Tyto malé a střední podniky se nacházejí ve 21 zemích.

Jak dokládá níže uvedená tabulka, současné odhady ukazují, že předpokládaný milník roku 2017 bude překročen, částečně díky podpoře, kterou poskytl Evropský fond pro strategické investice: Počet malých a středních podniků využívajících dluhového financování Finanční prostředky mobilizované ze záruk Milník ke 31.12.2017 108 000 – 161 000 7 – 10,5 miliardy EUR Situace ke 31.12.201645 143 000 5,5 miliardy EUR Kromě úvěrových záruk poskytuje COSME také kapitálový nástroj. Ten měl kvůli specifičnosti trhu s rizikovým kapitálem pomalejší start a první dohody o financování byly podepsány až na konci roku 2015. Na konci roku 2016 bylo podepsáno devět dohod o financování (z nichž jedna podmíněná). V rámci těchto dohod bude do malých a středních podniků ve fázi expanze nebo růstu investováno celkem 471 milionů EUR. V současnosti bylo investováno 64 milionů EUR do dvanácti malých a středních podniků v sedmi členských státech. Napomáhání malým a středním podnikům při internacionalizaci a přístupu na trh: Přes dvě třetiny rozpočtu COSME pro přístup na trhy je věnováno síti Enterprise Europe Network (EEN), která pomáhá malým a středním podnikům v internacionalizaci, zejména vyhledáváním obchodních a technologických zahraničních partnerů. Síť se nyní skládá ze 479 organizací v rámci EU a z 85 v osmi zemích účastnících se programu COSME. 20 % z nich jsou nové organizace. Mezi malými a středními podniky bylo podepsáno 5 088 partnerství, čímž tato síť překročila své cíle na první dva roky. Síť také malým a středním podnikům, které tvoří většinu vnitřního trhu, aktivně pomáhá informacemi, radami a zprostředkovatelskými službami: Bylo poskytnuto 56 244 poradenských služeb a 21 676 klientů se zúčastnilo zprostředkovatelských akcí a podnikových misí. V rámci Programu Erasmus pro mladé podnikatele (EYE), který je součástí COSME, proběhlo od jeho začátku 4 600 výměnných pobytů mezi novými a zkušenými podnikateli. Hodnocení programu realizovaného v roce 2014 již dospělo k závěru, že celkový koncept programu se při řešení potřeb podnikatelů na evropském trhu ukázal jako úspěšný. Asi 36,5 % účastníků Programu Erasmus pro mladé podnikatele začalo během referenčního období podnikat a 30 % nových podnikatelů46 a 56 % hostitelských podnikatelů47, kteří se účastnili průzkumu, přijali po dokončení Programu Erasmus pro mladé podnikatele zaměstnance. Galileo a EGNOS – programy družicové navigace EU Programy Galileo a evropská služba pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) rozvíjí vlastní evropský globální družicový navigační systém a poskytuje vysoce přesnou globální službu určování polohy v rámci civilní kontroly. Protože nové generace vysoce výkonných služeb družicové navigace nabízí značné hospodářské příležitosti, přispívají tyto programy k tvorbě pracovních míst a k růstu zajišťováním toho, že průmysl EU zvětšuje svůj tržní podíl na navazujícím trhu s celosvětovým globálním družicovým navigačním systémem (GNSS), . Pokrok při provádění Co se týče rozšiřování kosmické infrastruktury, bylo v roce 2016 úspěšně vypuštěno šest družic Galileo. Především byly poprvé vypuštěny čtyři navigační družice zároveň. To je pro program Galileo vynikajícím úspěchem a toto rychlé tempo rozmístění družic je relativně nové ve světě družicové navigace. Pokrok ilustruje níže uvedený graf, který porovnává plánovaný a skutečný pokrok týkající se rozvoje infrastruktury Galileo.48

Graf: Počet plně funkčních družic Galileo. Ke konci roku 2016 byly počáteční služby systému Galileo prohlášeny za funkční a byly splněny všechny podmínky poskytování služeb. Služby systému Galileo: - „otevřená služba“ (tzv. „Open Service“ nebo OS) je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro aplikace masového používání družicové navigace pro masové tržní využití;

- příspěvek v rámci otevřené služby programu Galileo ke službám sledování integrity zaměřených na uživatele aplikací pro zajištění bezpečnosti života, a to v souladu s mezinárodními normami; - obchodní služba (tzv. „Commercial Service“ nebo CS) umožňující vývoj aplikací pro profesionální či obchodní účely díky zvýšeným výkonům a údajům s vyšší přidanou hodnotou oproti aplikacím otevřené služby; - veřejná regulovaná služba (tzv. „Public Regulated Service“ nebo PRS) určená pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují maximální nepřetržitost služby; - příspěvek ke službě pátrání a záchrany (tzv. „Search and Rescue Support Service“ nebo SAR) systému COSPAS-SARSAT odhalováním tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv. Nyní je zajištěno, že evropský systém Galileo má na trhu s globální družicovou navigací svou pozici v situaci, kdy systémy USA a Ruska posilují a čínský systém je rychle budován. To je prvním krokem k dosažení plné operační schopnosti. Počáteční služby systému Galileo jsou plně interoperabilní s GPS a jejich kombinovaným užitím dosáhne koncový uživatel řady výhod. Čím více družic bude k dispozici, tím přesnější a spolehlivější určování polohy bude k dispozici pro koncové uživatele. Zvláště navigace ve městech, kde mohou družicové signály často blokovat vysoké budovy, bude mít z větší přesnosti určování polohy prospěch. Používání systému Galileo vysoce profitoval z ohlášení počátečních služeb. Na trhu je nyní řada produktů s možností využít systém Galileo.49 Po ohlášení počátečních služeb systému Galileo v roce 2016 mohou výrobci čipových sad a přijímačů a vývojáři aplikací využívat k rozvoji svých činností signály systému Galileo a na trhu je již řada zařízení připravených pro systém Galileo.50 Tyto projekty stojí za uvedením 13 inovací na trh, 5 patenty, 34 vyspělými prototypy, dvěma produkty na trhu a publikací 223 vědeckých prací. Očekává se, že trh s globálním družicovým navigačním systémem vzroste do roku 2020 z 5,8 miliardy zařízení používaných v roce 2017 odhadem na 8 miliard používaných zařízení. V roce 2016 pokračovalo podrobné posuzování zavedení na trh. Pokud jde o pronikání technologií, počet modelů přijímačů, které nabízí kompatibilitu se systémem Galileo, vzrostl z 25 % v roce 2012 na 35 % v roce 2014 a dnes dosahuje téměř 40 %. Pokud jde o EGNOS, byla tato míra v roce 2015 na 63 % a v roce 2016 se zvýšila na 75 %. V zemědělském sektoru 80 % traktorů s možností využívat globální družicový navigační systém umožňovalo využívat systém EGNOS.51 Na konci roku 2016 umožňovalo využití systému EGNOS 219 letišť a na systému EGNOS bylo založeno 401 postupů ve 20 zemích světa. V silniční dopravě byl počet kamionů využívajících EGNOS k placení mýtného 1,1 milionu. Všechny tři služby systému EGNOS Otevřená služba (OS): otevřená a bezplatná služba pro určování polohy a určování času (od roku 2009). bezpečnost života (SoL): služby pro použití v oblasti dopravy, která jsou kritická z hlediska bezpečnosti života, jako např. v civilní letecké dopravě, která vyžaduje systém varování týkající se integrity (od roku 2011). služba přístupu k údajům EGNOS (EDAS): služba šíření obchodních údajů za účelem poskytnutí signálu EGNOS registrovaným uživatelům, kteří nejsou v dosahu družic EGNOS, prostřednictvím internetu (od roku 2012). Copernicus Program Copernicus má za cíl řešit mezery v evropské kapacitě a využití pozorování Země a zajišťovat evropským institucím a průmyslu nezávislý přístup k údajům a informacím o pozorování Země. Za účelem dosažení tohoto cíle jsou financovány tři složky: 1. Kosmická složka – zahrnuje zadávání zakázek, vypuštění, provoz družic typu Sentinel a provoz v pozemním segmentu. 2. Složka in-situ – podporuje kosmickou složku a nabízí přístup k údajům generovaným sítí vnitrostátních zařízení pro pozorování Země za účelem vyrábění produktů Copernicus pro složku služeb. 3. Složka služeb – poskytuje volně k dispozici údaje a produkty ušité na míru potřebám široké škály uživatelů. Co se týče rozšiřování infrastruktury, bylo úspěšně vypuštěno 5 družic Sentinel, které jsou v současnosti na oběžné dráze: Sentinely 1A a 1B (radarové snímání z oběžné dráhy bez ohledu na denní dobu nebo počasí), Sentinely 2A a 2B (multispektrální optické snímkování s vysokým rozlišením prováděné z oběžné dráhy) a Sentinel 3A (mise používající optická a výškoměrná zařízení pro monitorování parametrů souše a oceánů). Souběžně byl posílen pozemní segment pro příjem, zpracování, distribuci a ukládání údajů tak, aby se dokázal účinně vypořádat s nebývalým množstvím údajů. Pro lepší oslovení koncových uživatelů bylo v různých oblastech vyvinuto nebo se právě vyvíjí šest různých hlavních služeb. Provádění těchto šesti hlavních služeb programu Copernicus přináší přímý užitek sektoru poskytování služeb (evropské malé a střední podniky) a vytváří růst a pracovní místa. Kromě toho program Copernicus v roce 2016 i nadále přinášel přímý užitek evropskému kosmickému průmyslu a v současnosti využívá přes 230 dodavatelů, včetně 48 malých a středních podniků, 530 milionů EUR ve smlouvách financovaných EU.

V roce 2016 zahájila Komise komplexní strategii uživatelského využití za účelem posílení využití údajů z programu Copernicus a stimulace nových hospodářských příležitostí vzniklých díky vesmírným údajům. Souběžně Komise spolupracovala s mezinárodními partnery, aby podpořila využití programu Copernicus globálně. Se Spojenými státy a Austrálií byla podepsána ujednání týkající se přístupu k údajům programu Copernicus a jejich sdílení. Program Copernicus již poskytl údaje z pozorování v případech přírodních katastrof. V roce 2016 bylo provedeno celkem 38 aktivací služby krizového řízení, které si vyžádaly 33 odpovědí rychlého mapování a 5 mapování rizik a obnovy. Aktivacím dominovaly povodně a požáry v celé Evropě. Příkladem mezinárodních aktivací během největších katastrof byla zemětřesení v Ekvádoru (duben 2016) a na Kapverdách (srpen 2016), záplavy bahna v Tádžikistánu (květen 2016) a tropické cyklony na Fidži (únor 2016) a Tchaj-wanu (červenec a září 2016). Další významný úspěch souvisí se službou monitorování mořského prostředí programu Copernicus (CMEMS), která se stala plně funkční a například prostřednictvím svých příspěvků na rozvoj energií z obnovitelných mořských zdrojů, udržitelné využívání mořských zdrojů (rybolov, biologická rozmanitost) a na boj proti znečišťování dodává produkty s vysokou přidanou hodnotou. Počet uživatelů, kteří pravidelně využívají produkty, jež nabízí služba monitorování mořského prostředí programu Copernicus, trvale narůstal a dosáhl nyní milníku 8 600 registrovaných uživatelů (oproti 5 000 v roce 2015) většinou z pobřežních zemí EU, ale také ze 120 dalších zemí po celém světě. Sentinel 2B podporuje zemědělskou politiku EU. Bezplatné snímky, které program Copernicus poskytuje, odhalí změny v průběhu času včetně možnosti podívat se na záznamy z minulosti se 100% územním pokrytím. Analýzou druhů plodin může správa kontrolovat, zda zemědělec, který využívá „zelených plateb“, udržoval trvalé travní porosty nebo diverzifikoval plodiny. Údaje z programu Copernicus nabízí příležitosti přesunout se z kontrol souladu s předpisy na místě ke vzdálenému a automatickému sledování plnění politiky, a tak přispívá ke zjednodušení, nákladové efektivitě a lepšímu plnění politiky. Navíc k údajům z veřejně přístupných zdrojů budou mít volný přístup dodavatelský a odběratelský sektor a nevládní organizace, a to pro účely rozvíjení obchodních příležitosti a nezávislého sledování politiky. Projekt ITER ITER je mezinárodní projekt zaměřený na pokrok vědy v oblasti termonukleární fúze, na němž se podílí i EU. Rizika a komplikace, na která projekt naráží, především z hlediska zpoždění, rizika překročení nákladů a celkového řízení jsou spojena s vlastní povahou projektu, který je první svého druhu a který přesahuje současný stav termonukleární technologie, a se složitou strukturou řízení tvořenou globálním konsorciem, které projekt vede. V roce 2015 schválila rada ITER akční plán organizace ITER, který má výzvy projektu řešit. Jednou z největších akcí tohoto plánu byl přezkum dlouhodobého harmonogramu projektu a jeho přidružených nákladů, který byl úspěšně dokončen v listopadu 2016. Nový harmonogram se řídí tzv. odstupňovaným přístupem, který v dubnu 2016 doporučili nezávislí odborníci a jež se zaměřuje v prvé řadě na konstrukci komponent, které jsou zásadní pro dosažení fáze "první plazma" v roce 2025, po které bude následovat postupná série fází instalace a testování před zahájením fáze plného provozu (provoz deuterium-tritium) v roce 2035. Konstrukce projektu ITER zahrnuje více než 10 milionů komponent, které jsou vyráběny na celém světě. Asi 75 % investic do ITER se vydává na vytváření nových znalostí a špičkových materiálů a technologií, které nabízejí evropským odvětvím a malým a středním podnikům velkou příležitost inovovat a rozvíjet „vedlejší“ produkty v sektorech mimo kompetence ITER, jako je širší energetický sektor, letectví a špičkové nástroje jako skenery nukleární magnetické rezonance. Příkladem je úspěšná evropská výroba supravodičů a toroidních budících cívek ITER, které nikdy předtím nebyly vyráběny v takové velikosti, a představují tedy velký technologický pokrok. Organizace ITER podepsala celkem 108 ze 136 dohod o zadávání veřejných zakázek na různé pracovní balíčky pro výstavbu reaktoru ITER. To představuje 91,1 % celkové věcné hodnoty projektu. To znamená, že významná část činnosti související s projektem ITER je nyní v rukou členů ITER, kteří dodají součásti tohoto projektu. Společný evropský podnik pro ITER (F4E), jehož úkolem je poskytovat příspěvek EU organizaci ITER, již uzavřel většinu smluv na zakázky velké hodnoty (více než 100 milionů EUR). K 31. prosinci 2016 podepsal Společný evropský podnik pro ITER (F4E) 1 015 veřejných zakázek na provoz a 156 grantů v celkové výši zhruba 3,1 miliardy EUR (hodnota z roku 2008). Souběžně s tímto akčním plánem organizace ITER schválil v březnu 2015 Společný evropský podnik pro ITER (F4E) akční plán pro zlepšení fungování a řešení připomínek Evropského parlamentu a Účetního dvora v jejich zprávách o udělení absolutoria za rok 2013. Tento akční plán je v současnosti prováděn. Kromě toho v reakci na audit dozoru Komise nad ITER, který byl zpracován útvarem interního auditu Komise v roce 2016, odpovědný útvar Komise vydal akční plán, jenž usiluje o posílení jeho účasti v řízení projektu ITER a v dozoru nad ním jako takovým a zvláště v dalším rozvoji dozoru nad Společným evropským podnikem pro ITER (F4E). Erasmus+ Program Erasmus+ vstoupil ve svém třetím roce provádění do fáze větší stability ve srovnání s předchozími roky. Byly minimalizovány změny v pravidlech programu, díky čemuž se mohly zúčastněné strany lépe seznámit se strukturou programu a tím i plně využít všech příležitostí, které program Erasmus+ nabízí. Program Erasmus+ je na dobré cestě splnit cíl 4 milionů účastníků do roku 2020. Ke konci roku 2016 většina projektů (87 %) stále probíhala s více než 2 miliony účastníků a 168 000 organizacemi zapojenými do projektu.52 Projekt umožnil asi 497 000 mladých lidí studovat, účastnit se odborné přípravy, poskytovat dobrovolnické služby a účastnit se výměnných programů pro mládež v zahraničí. Vliv tohoto programu EU byl posouzen jako pozitivní: Zprávy Komise53 zdůraznily, že studenti programu Erasmus+ mají (ve srovnání se svými nemobilními vrstevníky) nejen větší pravděpodobnost získat zaměstnání, ale také dostat se do vedoucích funkcí. Vedoucí funkci obsadí do pěti až deseti let od absolvování školy v průměru 64 % studentů programu Erasmus ve srovnání s 55 % jejich nemobilních vrstevníků. To platí zejména pro studenty programu Erasmus ze střední a východní Evropy, z nichž ve vedoucí funkci skončí asi 70 %.54 Již pět bank55 a jedna univerzita se zapojily do systému půjček pro studenty magisterského studia Erasmus+56, včetně Evropského investičního fondu. Ke konci roku 2016 bylo k dispozici celkem 159 milionů EUR ve studentských půjčkách pro cca 11 500 půjček pro studenty magisterského studia, z nichž 25,9 milionu EUR bylo vyčleněno v dohodách o zárukách. Ačkoliv předmětem průzkumu bylo jen malé množství příjemců, zpětná vazba od příjemců v roce 2015 byla povzbuzující a dosahovala vysoké úrovně spokojenosti (70 %). 70 % příjemců také uvedlo, že bez podpory systémem půjček by se magisterského studia v zahraničí nemohli účastnit. Asi polovina respondentů byla ve svých rodinách prvními studujícími na vysoké škole. V této časné fázi systému ještě úroveň jeho využití nenaplnila očekávání, proto Evropský investiční fond a Komise usilují o rozšíření geografické působnosti u zprostředkovatelů (bank a univerzit) a rozšíření využití u mobilních studentů magisterského studia.

Nástroj pro propojení Evropy (CEF) Nástroj pro propojení Evropy (CEF) financuje projekty společného zájmu, které podporují propojení transevropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií. V oblasti dopravy byla poskytnuta podpora 452 projektům v celkové hodnotě 19,4 miliardy EUR v investicích napříč Evropou. Grant, který financoval transevropskou dopravní síť (TEN-T), pomohl v Evropě nastartovat velké investice do infrastruktury, což přispělo k plnění celkových cílů nástroje pro propojení Evropy, jako je překlenutí chybějících dopravních spojení a odstraňování překážek. Například: V červenci 2016 se prvním železničním projektem nástroje pro propojení Evropy, který bude dokončen, stalo zlepšení bezpečnosti na centrální železniční trati v Polsku. Projekt byl realizován v rámci priority "bezpečná a chráněná infrastruktura". Sestával z odstranění dvou úrovňových přejezdů na trati. Trať je součástí baltsko-jadranského koridoru hlavní železniční sítě ve středním Polsku. Projekt přispěl ke zvýšení bezpečnosti a odstranění překážek a na vybraných úsecích umožnil zvýšení rychlosti na 200 km/h. Projekt je výborným příkladem, jak relativně malá akce (celková hodnota: 4,1 milionu EUR, grant nástroje pro propojení Evropy 3,5 milionu EUR) může přispět k dosažení cílů politiky. Příspěvek nástroje pro propojení Evropy na Brennerský úpatní tunel – S délkou 64 km bude Brennerský úpatní tunel mezi Innsbruckem v Rakousku a Fortezzou v Itálii nejdelším vysokokapacitním železničním tunelem na světě. Spolu se strategickým úsekem z Mnichova do Verony tento tunel významně posílí konkurenceschopnost železniční dopravy a v citlivé alpské oblasti přispěje k lepšímu přechodu na jiný druh dopravy. V oblasti energetiky bylo přiděleno 1,18 miliardy EUR 75 akcím. Následující příklad financovaný v rámci první výzvy k předkládání návrhů v roce 2016 vypovídá o tom, jak se řeší klíčové politické priority nástroje pro propojení Evropy a přeshraniční záležitosti. Výstavba prvního propojovacího plynovodu mezi Finskem a Estonskem ukončí energetickou izolaci (Balticconnector) – Balticconnector a plynovod mezi Polskem a Litvou má být dokončen v roce 2020 a umožní Finsku a Pobaltským státům diverzifikovat jejich zdroje a trasy plynu. To je zabezpečí vůči možnému narušení dodávek od jejich v současnosti jediného dodavatele. Plynovod se bude skládat ze tří úseků: 22 km na finské pevnině, 80 km na moři a 50 km na estonské pevnině. Umožní transport 7,2 milionu metrů krychlových plynu za den s toky oběma směry. Grant ve výši 187 milionů EUR pokryje 75 % nákladů na výstavbu. V oblasti telekomunikací pomáhá nástroj pro propojení Evropy zavádět infrastruktury digitálních služeb a širokopásmové sítě v celé EU. Tyto infrastruktury digitálních služeb umožní všem občanům, podnikům a správám v celé EU plně využívat digitálního jednotného trhu. Například v případě cesty do zahraničí bude občan moci prostřednictvím přeshraničních služeb týkajících se přístupu ke klinickým informacím využívat kontinuity zdravotní péče. V roce 2016 podpora infrastruktury digitálních služeb pokračovala. Byly zahájeny čtyři výzvy k předkládání návrhů a již v rámci první výzvy byly 40 návrhům přiděleny finanční prostředky ve výši 26,2 milionu EUR. 1.1.2. Výsledky programů na období 2007–2013 V předchozím vydání výroční zprávy o řízení a výkonnosti jsou uvedena hlavní následná hodnocení57 týkající se programů za období 2007–2013 rozpočtového okruhu 1A.



1.2. Hospodářská, sociální a územní soudržnost (rozpočtový okruh 1B)58 Na programy v okruhu 1B na rok 2016 bylo přiděleno 50,8 miliardy EUR, což odpovídá 32,7 % celkového rozpočtu EU na rok 2016. Graf: nahoře: hlavní programy financované v roce 2016 v rámci okruhu 1B/ dole: podíl okruhu 1B na celkovém rozpočtu. Všechny částky jsou v milionech EUR.

Tento okruh zahrnuje „Evropský fond pro regionální rozvoj“ (EFRR), „Fond soudržnosti“ (FS), „Evropský sociální fond“ (ESF)59 – včetně „Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí“ (YEI) (zvláštní nadrámcový příděl) – a „Fond evropské pomoci nejchudším osobám“ (FEAD). Všechny tyto programy jsou prováděny v rámci sdíleného řízení. Podpora priorit Komise, kterou programy poskytují: Politiku soudržnosti EU s rozpočtem ve výši 351,8 miliardy EUR na období 2014–2020 tvoří Evropský fond pro regionální rozvoj, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond. Politika soudržnosti je nejdůležitějším investičním nástrojem EU k naplňování cílů strategie Evropa 2020 spočívajících v podpoře růstu a tvorbě pracovních míst na úrovni EU a strukturálních reforem na úrovni členských států. Opatření přijatá v rámci politiky soudržnosti přispívají k dosažení některých priorit Junckerovy Komise, zejména priorit „Zaměstnanost, růst a investice“, „Jednotný digitální trh“ a „Energetická unie a klima“. Politika soudržnosti přispívá též k rozvoji vnitřního trhu a řadě opatření souvisejících s reakcí na uprchlickou krizi a s migrační politikou. Politika soudržnosti v letech 2014–2020 je plně sladěna se strategií Evropa 2020 pro „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. Politika soudržnosti strategicky investuje do výzkumu a inovací, podporuje inteligentní specializaci, malé podniky a digitální technologie a tím přispívá k cílům rychlého růstu EU. Je také zásadní pro udržitelný růst EU a prostřednictvím finančních investic do energetiky, životního prostředí, klimatu a udržitelné dopravy významně přispívá k řízení Evropy na cestě k nízkouhlíkovému hospodářství. Kromě investic do klíčových infrastruktur, jako například do širokopásmového připojení, dopravy či dodávek vody, a kromě investic do vzdělávání a odborné přípravy, sociálního začleňování a profesní přizpůsobivosti evropských pracovníků podporuje politika soudržnosti přímo podniky napříč Evropou, aby tak zvýšila jejich konkurenceschopnost a pomohla jim vyvíjet inovativní produkty a vytvářet nová pracovní místa. V některých členských státech financování v rámci politiky soudržnosti odpovídá více než 60 % rozpočtu na veřejné investice a i nadále hraje stěžejní roli při podpoře dlouhodobých investičních strategií tím, že podporuje strukturální reformy, posiluje financování soukromého sektoru, řeší selhání trhu a zlepšuje investiční prostředí. V roce 2016 pokračovaly snahy posílit vazby mezi mechanismy správy ekonomických záležitostí EU a politikou soudržnosti. Programy politiky soudržnosti na období 2014–2020 řeší příslušná doporučení pro jednotlivé země (CSR)60 v rámci evropského semestru. Analýza, kterou uskutečnila Komise v roce 2016, vedla k 66 doporučením pro jednotlivé země „týkající se investic“ (nárůst z 32 při realizaci v roce 2015). Tato doporučení pro jednotlivé země se týkala aktualizace a úprav doporučení provedených při realizacích v semestru 2015 nebo přehodnocení dříve učiněných doporučení pro jednotlivé země. Žádná z doporučení pro rok 2016 nevyžadovala úpravy u nedávno přijatých programů na období 2014–2020. V roce 2016 byla předložena řada návrhů a úprav v této oblasti. Komise například provedla úpravu přidělených prostředků politiky soudržnosti pro jednotlivé členské státy na období 2017 až 2020 o celkovém nárůstu ve výši 4,6 miliardy EUR na období 2017–2020, kdy hlavními příjemci byly Řecko, Itálie a Španělsko. Tento dodatečný příděl by měl být zaměřen na zaměstnanost mládeže, rostoucí výzvy spojené s uprchlickou a migrační krizí a investice ve spojení s Evropským fondem pro strategické investice, přičemž je nutné zohlednit specifické potřeby a relevantnost těchto priorit pro jednotlivé členské státy. Kromě této úpravy dané pokračujícími hospodářskými a sociálními výzvami, kterým čelí některé členské státy, byly předloženy například tyto návrhy: i) rozšíření způsobilosti ke zvýšení o 10 % pro členské státy, které dočasně čelí rozpočtovým potížím, přijaté v roce 2016, a 85% míra spolufinancování použitelná pro všechny operační programy, které podporuje Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropský sociální fond (ESF) na Kypru přesahující původní lhůtu 30. června 2017 až do uzavření programu, ii) v rámci operačního programu Evropského fondu pro regionální rozvoj možnost zavést samostatnou prioritní osu pro rekonstrukční operace. Podpora Evropského fondu pro regionální rozvoj doplní pomoc, kterou poskytuje Fond solidarity EU (EUSF), na rekonstrukce v případech velkých nebo regionálních přírodních katastrof a iii) zřízení nového programu strukturálních reforem (SRSP), který bude tvořit integrovaný nástroj pro poskytování podpory členským státům na provádění reforem v široké škále tematických oblastí souvisejících s postupem správy ekonomických záležitostí EU a práva EU, včetně podpory reforem, které členské státy určily jako své priority. 1.2.1. Pokrok programů na období 2014–2020 Dohody o partnerství zavedené v období 2014–2020 se u investičních priorit EU ukázaly být účinným nástrojem pro účelově vázané finanční prostředky. Evropský účetní dvůr dospěl k závěru, že nové dohody o partnerství ukazují, že Komise a členské státy fondy více zaměřily na růst a tvorbu pracovních míst, určily investiční potřeby a úspěšně je převedly do požadovaných cílů a výsledků.61 Rok 2016 byl pro operační programy politiky soudržnosti na programové období 2014–2020 prvním celým rokem provádění realizovaného členskými státy. V těchto časných fázích provádění byl klíčovým krokem k úspěšnému provádění investic výběr projektů. V roce 2016 se zvýšil rytmus výběru projektů členskými státy s celkovou kvótou výběru dosahující 26,1 % (z 4,6 % v roce 2015) celkového přídělu Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti. Na konci roku 2016 bylo uděleno již 67 miliard EUR z Evropského fondu pro regionální rozvoj a 19,1 miliardy EUR z Fondu soudržnosti. Díky těmto investicím je prováděno na místě již 59 000 konkrétních projektů díky Evropskému fondu pro regionální rozvoj a 2500 konkrétních projektů díky Fondu soudržnosti. Včetně vnitrostátního spolufinancování se na podporu cíle EU 2020 týkající se tvorby pracovních míst a růstu do reálné ekonomiky investuje přes 48 miliard EUR z Evropského fondu pro regionální rozvoj a 16 miliard EUR z Fondu soudržnosti. Úroveň výběru projektů je však napříč programy a členskými státy nerovnoměrná. Stejně tak u Evropského sociálního fondu překročila průměrná kvóta výběru projektů 13 %, a to navzdory nízké úrovni certifikovaných výdajů na konci roku 2015. Ke konci roku 2016 se úroveň výběru projektů více než zdvojnásobila (byla přes 30 %), což ukazuje na značné zrychlení projektů v praxi. Tento zrychlený výběr projektů nebyl ještě převeden do vysoké míry absorpce, co se týče plateb provedených Komisí.62 Míra absorpce byla na konci roku 2016 nižší, než se předpokládalo, s celkovou hodnotou 3,7 % u Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, 2,37 % u Evropského sociálního fondu a 9,87 % u Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Pro toto zpoždění existuje mnoho důvodů: Hlavní důvody souvisí se zpožděním při určování programových orgánů, s dobou mezi výběrem projektů a skutečným podáním žádosti o platbu Komisi, s obezřetným přístupem, který některé orgány mají vzhledem k zpřísněným požadavkům týkajícím se legality a správnosti a účetních závěrek, a prací odpovědných orgánů na procesu ukončení programů za období 2007–2013. Graf: Výběr projektů a výdaje vykázané za období 2014–2020 na členský stát ke 3. lednu 2017 u Evropského fondu pro regionální rozvoj.

Předběžné podmínky provádění63 Předběžné podmínky64 (ExACs) jsou jedním z klíčových nových prvků evropských strukturálních a investičních fondů na období 2014–2020 a jejich cílem je zvýšit účinnost fondů. Jejich cílem je zajistit, že jsou zavedeny přiměřené regulační a politické rámce a že existuje dostatečná správní kapacita ještě před provedením investic, což zvyšuje efektivitu a účinnost investic podporovaných z evropských strukturálních a investičních fondů, ale i dalších veřejných a soukromých investic. Jak je stanoveno v právním základu, členské státy měly do 31. prosince 2016 splnit všechny předběžné podmínky a o jejich splnění budou muset podat zprávu Komisi nejpozději do června 2017 ve výročních zprávách o provádění nebo do srpna 2017 ve zprávách o pokroku. Pokud předběžné podmínky nebyly splněny v okamžiku přijetí programu, musí členské státy dosáhnout včasného provedení akčního plánu, který jejich splnění zajistí. Členské státy k začátku roku 2017 vykázaly velkou část z 660 různých akčních plánů použitelných pro priority Evropského fondu regionálního rozvoje a Fondu soudržnosti jako dokončenou: K 25. lednu 2017 jich bylo dokončeno 358 a 115 jich bylo vykázáno jako dokončené, ale zatím bez posouzení Komise. Na začátku února 2017 vyhodnotila Komise jako dokončené nebo těsně před dokončením 89 % akčních plánů souvisejících s plněním předběžných podmínek, které ovlivňují investice Evropského sociálního fondu. Relativně krátký časový rámec provádění předběžných podmínek dosud neumožnil plné posouzení jejich účinnosti. Na základě předběžného posouzení mechanismu předběžných podmínek však tyto podmínky přispěly ke zlepšení systému, v jehož rámci rozpočet EU funguje. Zajistily přímou vazbu mezi investicemi, které jsou spolufinancované strukturálními a investičními fondy, a politikami na úrovni EU. Přispěly k uplatňování a provádění příslušných právních předpisů Unie, pomohly řešit investiční překážky v EU a podpořily cíle politiky v oblasti změny klimatu. Předběžné podmínky spustily strategické, regulační a institucionální a administrativní změny. Spustily také reformy politik a provádění doporučení pro jednotlivé země na vnitrostátní a regionální úrovni, které by měly vést k účinnějšímu a efektivnějšímu vynakládání prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů. Tyto výhody se neomezují na evropské strukturální a investiční fondy, ale mají pozitivní vliv i na provádění strukturálních změn a na zlepšení investičního prostředí v EU.65 Na konci května 2016 předaly členské státy Komisi první údaje o provádění programů politiky soudržnosti za roky 2014 a 2015 a Komise je shrnula ve výroční souhrnné zprávě za rok 2016 o evropských strukturálních a investičních fondech66, která byla první z řady výročních zpráv určených institucím EU se zaměřením na provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Stejně tak platforma veřejně přístupných údajů o evropských strukturálních a investičních fondech67 byla modernizována, aby ukazovala finanční objem výběru projektů a odhady a výsledky společných ukazatelů, jak je uvádějí programy v roce 2016. Platforma veřejně přístupných údajů pokrývá přes 40 % rozpočtu EU a na počátku roku 2017 získala první cenu evropského veřejného ochránce lidských práv za vynikající výsledek v transparentnosti správy. V oblasti inteligentního růstu 3,4 miliardy EUR přidělených na specifické výzkumné a inovační projekty v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj představuje 5,7 z celkového plánovaného množství na období 2014–2020. Na konci roku 2015 mají projekty vybrané pro podporu v rámci systémů Evropského fondu pro regionální rozvoj podporujících spolupráci s výzkumnými institucemi za cíl podpořit přes 19 000 společností (15 cílových) a 5 000 výzkumníků, kteří těží z vylepšené infrastruktury výzkumu a vývoje (7 cílových)68. Počet projektů spolupráce podniků s výzkumnými institucemi 36 421 Výběr projektů v oblastech, které přispívají k Jednotnému digitálnímu trhu, je v plném proudu. Do konce roku 2016 bylo reálně vybráno 1 200 projektů, jež mají pomoci dosáhnout propojení Jednotného digitálního trhu v hodnotě 2,6 miliardy EUR celkových investic (Evropský fond pro regionální rozvoj plus vnitrostátní spolufinancování). Díky těmto projektům získá pokrytí širokopásmovým připojením skoro 80 000 dalších domácností a tím se přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti a hospodářského růstu v dotčených oblastech. Do konce roku 2015 byla specifickým projektům v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj přidělena podpora EU ve výši 7,5 miliardy EUR, čímž se posílila konkurenceschopnost malých a středních podniků (8,9 % z celkově plánovaného množství). Finanční prostředky Evropského fondu pro regionální rozvoj získaly projekty, které podporují 113 000 malých a středních podniků.69 Předpokládá se, že 95 % této podpory poskytne osm členských států (Německo, Španělsko, Finsko, Francie, Irsko, Portugalsko, Švédsko, Spojené království) a několik programů iniciativy Interreg. 85 000 těchto společností získá podporu ve formě poradenství a konzultací. Předpokládá se účast 25 000 začínajících podniků. V této časné fázi se očekává přímé vytvoření 65 000 pracovních míst v podporovaných společnostech. Soudě podle projektů, které jsou již plně prováděny, hlášené úspěchy ukazují 36 379 podpořených podniků (z nichž bylo 3 238 začínajících) a již přes 2 500 přímo vytvořených pracovních míst (z nichž 174 byly výzkumníci). Finanční nástroje (FIs) jsou stále důležitějšími prováděcími nástroji pro cíle politiky soudržnosti a jejich prostřednictvím byl již postupně poskytnut významný podíl zdrojů. Současné plánování ukazuje, že 20,1 miliardy EUR z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, které se rovnají 8 % celkového přídělu, bude spadat pod tyto finanční nástroje. Evropský fond pro regionální rozvoj je čím dál tím více prováděn prostřednictvím finančních nástrojů, díky nimž jsou vyvolány pákové efekty u veřejných a soukromých investic. Z toho začaly těžit nejen malé a střední podniky (prostřednictvím těchto nástrojů bude pro malé a střední podniky poskytnuto asi 50 % podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj), ale také projekty související s dopravní, energetickou a oběhovou ekonomikou. Nejnovější údaje konkrétně ukazují, že opatření v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj prováděná prostřednictvím finančních nástrojů vytvořila pákový efekt ve výši 43 milionů EUR v soukromých investicích odpovídajících veřejné podpoře podniků poskytnuté ve formě grantů a dalších 35,5 milionu EUR v soukromých investicích odpovídajících negrantové veřejné podpoře podniků. Významnou podporu z evropských strukturálních a investičních fondů na programové období 2014–2020 ve výši přes 114 miliard EUR, z nichž téměř polovina, tedy asi 55 miliard EUR, pochází z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, získávají v souvislosti s udržitelným růstem oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Mezi hlavní typy investic patří:  investice do energetické účinnosti, zejména energetické účinnosti budov a malých a středních podniků;  energie z obnovitelných zdrojů, inteligentní distribuční sítě, inteligentní infrastruktura pro skladování a přenos energie a energeticky účinná dekarbonizovaná doprava;  přizpůsobování se změně klimatu a předcházení rizikům, s podporou široké škály opatření včetně opatření pro předcházení povodním a opatření založených na ekosystémech jako je např. zelená infrastruktura. V této oblasti se o investicích rozhoduje ve stabilním tempu, přičemž na konci roku 2016 bylo reálně vybráno již 5 000 projektů, což odpovídá kvótě výběru projektů asi 20 %. Rozhodnuté částky představují více než 10 miliard EUR celkových investic (Evropský fond regionálního rozvoje a Fond soudržnosti plus vnitrostátní spolufinancování). V souhrnné podobě akce Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti v této oblasti poskytly: lepší klasifikaci spotřeby energie pro více než 17 000 domácností;

snížení roční spotřeby primární energie o 294 197 kWh/rok u veřejných budov; odhadované roční snížení emisí skleníkových plynů o 13 227 tun ekvivalentu CO2; opatření pro ochranu proti povodním pro 6 020 dalších lidí; podporu více než 13 400 hektarům přírodních stanovišť s cílem zlepšit jejich stav zachování. V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti nebyly dosud vykázány žádné významné hodnoty u společných ukazatelů pro měření výstupů týkajících se kapacit na recyklaci odpadu, dokonalejšího čištění odpadních vod nebo lepšího zásobování vodou, ačkoli programy vykázaly hodnoty u konkrétních ukazatelů. Je to proto, že související investice, jako ostatně všechna infrastrukturní opatření, mají delší programový cyklus, který vyžaduje více času, aby byly skutečné úspěchy vidět. V souvislosti s investicemi do strategických sítí jsou v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti plánovány významné investice do transevropské dopravní sítě a další dopravní investice: např. plánovaná celková délka nových železničních tratí: 1 136 km (z nichž 571 km v rámci TEN-T); plánovaná celková délka zrekonstruovaných nebo zmodernizovaných železničních tratí je 8 610 km (z nichž 4 636 km v rámci TEN-T); plánovaná celková délka nově postavených silnic je 3 414 km (z nichž 2022 km v rámci TEN-T); plánovaná celková délka zrekonstruovaných nebo zmodernizovaných silnic je 9 742 km (z nichž 798 km v rámci TEN-T).70 Celkově byly do konce roku 2015 vybrány projekty v hodnotě 4,1 miliardy EUR (6,2 % plánované částky)71. Jako je tomu i v případě infrastruktury životního prostředí, specifický programový cyklus v oblasti dopravních inv