ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

Při posuzování navrhovaných změn by Komise měla vzít v potaz skutečnost, že celosvětové odvětví lodní dopravy je pevně odhodláno snížit do roku 2030 emise CO 2 alespoň o 40 % a usilovat pak dále o 70 % snížení těchto emisí do roku 2050 ve srovnání s rokem 2008 a snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů alespoň o 50 % ve srovnání s rokem 2008, což odpovídá cílům Pařížské dohody. IMO OSN přijala v dubnu 2018 první strategii, již hodlá v roce 2023 přezkoumat a která tvoří rámec pro navrhování a zavádění konkrétních opatření zaměřených na snížení emisí CO 2 v krátkodobém horizontu a pro případná střednědobá až dlouhodobá opatření s cílem dosáhnout v dohodnutých lhůtách a harmonogramech provádění odpovídajícího snížení emisí, a to v souladu s přijatým plánem IMO OSN pro dekarbonizaci do roku 2050.
Návrh Komise COM (2018) 819 final zavádí další pravidla, která by měla zlepšit fungování balíčku týkajícího se DPH v oblasti elektronického obchodu, který byl přijat v prosinci 2017 a vstoupí v platnost 1. ledna 2021. Uvádí další vysvětlení ohledně zacházení s dodavateli, co se týče DPH, pomocí elektronického rozhraní pro usnadnění dodávek zboží spotřebitelům v EU, pokud jsou považováni za dodavatele podle čl. 14a odst. 2 směrnice o DPH, a tudíž jsou odpovědní za výběr DPH a její odvod správci daně. Podle článku 369b směrnice 2006/112/ES o DPH ( 2 ) lze jednoho správního místa v zásadě použít pouze k přiznání a odvodu DPH u přeshraničního poskytování služeb a při prodeji zboží na dálku v rámci Společenství, a nikoli u domácího dodání zboží. Jelikož však dodavatelé prodávající zboží prostřednictvím elektronického rozhraní mohou zboží skladovat v různých členských státech, z nichž uskutečňují domácí dodání, znamenalo by to, že by se obchodníci provozující tato elektronická rozhraní, kteří by byli považováni za dodavatele těchto dodávek, museli zaregistrovat ve všech členských státech EU, kde mají původní dodavatelé zásoby a uskutečňují domácí dodávky. Proto se navrhuje umožnit jim rovněž využívání jednoho správního místa i pro domácí dodávky, u nichž jsou považováni za dodavatele ve smyslu čl. 14a odst. 2 směrnice o DPH. Tak zůstane zjednodušení jednoho správního místa pro elektronická rozhraní zachováno a předejde se dalším zatěžujícím postupům pro podniky. Návrh Komise COM(2018) 819 final stanoví pomocí určitých cílených změn stávajícího právního rámce specifická pravidla, která jsou potřebná pro podporu přijetí jednoho správního místa.
2.7.

Informace se v systému CESOP budou uchovávat po dobu dvou let a kontaktní úředníci sítě Eurofisc uvidí, zda platby, které daný příjemce obdržel v daném období ze všech členských států, přesahují 10 000 EUR. Systém by byl přístupný pouze kontaktním úředníkům sítě Eurofisc z členských států a jediným účelem, pro který by systém CESOP umožnil dotazování, by bylo vyšetřování podezření z podvodu s DPH nebo zjištěného podvodu s DPH.
1.8.

ad hoc , které by toto zapojení co největšího okruhu subjektů do evropského systému normalizace zajistilo. Tento orgán by měl za úkol pořádat každoročně veřejné slyšení, v jehož rámci by byl vyhodnocován pokrok v této oblasti EHSV opětovně žádá, aby byla důkladně monitorována činnost hlavních subjektů procesu normalizace, jejímž cílem je zapojit do evropského systému normalizace co největší okruh subjektů. EHSV by mohl v prvé řadě zřídit fórum, které by toto zapojení co největšího okruhu subjektů do evropského systému normalizace zajistilo. Tento orgán by měl za úkol pořádat každoročně veřejné slyšení, v jehož rámci by byl vyhodnocován pokrok v této oblasti ( 6 )
4.9.

ad hoc týkající se inkluzivnosti evropského systému normalizace. Tento orgán by byl pověřen, aby každý rok pořádal veřejná slyšení za účelem vyhodnocení pokroku v této oblasti, což by podpořilo i výměnu osvědčených postupů mezi různými výrobními odvětvími. EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky ( 12 ) požaduje, aby byly podrobně monitorovány činnosti hlavních subjektů normalizace, a to za účelem posílení aspektu inkluzivnosti evropského systému normalizace. EHSV by za tímto účelem mohl vytvořit fórumtýkající se inkluzivnosti evropského systému normalizace. Tento orgán by byl pověřen, aby každý rok pořádal veřejná slyšení za účelem vyhodnocení pokroku v této oblasti, což by podpořilo i výměnu osvědčených postupů mezi různými výrobními odvětvími.
3.3.1.

Je velkým zklamáním, že nebyla využita příležitost předložit skutečně důkladnou vizi budoucího vývoje vztahu a propojení mezi EU a Asií. Nezjišťovalo se, co mohou asijské země od EU na oplátku chtít: investice, trhy, pomoc s budováním kapacit? Dokument působí spíše jako seznam „základních prvků“, které již existují, namísto toho, aby stanovil jakékoli spektrum ambicí ohledně toho, co pozitivního by si EU přála vybudovat do budoucna. Neobsahuje mnoho neotřelých pokrokových myšlenek, zejména kreativních. Možná to nebylo cílem společného sdělení, domníváme se však, že bylo promarněno značné množství klíčových příležitostí. Ty již byly podrobně popsány výše.
1.5.

Pokud se má Evropa posunout na další úroveň hospodářského rozvoje, musí politika soudržnosti stále více zaujímat regionálně rozrůzněný přístup, co se týče investic a politických reakcí. EHSV se domnívá, že by to mohlo přispět k přístupu, jenž bude individuálněji přizpůsoben z územního hlediska a který současně podpoří v rozvoji nejizolovanější a nejřidčeji osídlené oblasti (velmi nízká hustota obyvatelstva, ostrovy, hory atd.), jakož i „oblíbené“funkční městské oblasti, které přesto čelí problémům.
4.2.

Z toho plyne, že pokud by těmto aktivitám byly kladeny překážky, mělo by to závažné důsledky pro obchod, zaměstnanost a hospodářský růst na obou stranách a výrazně by to narušilo dodavatelské řetězce.
3.2.

Zatímco hlavní směr zlepšování některých aspektů programu PEACE může být určen z „Bruselu“, je nový program PEACE Plus po roce 2020 příležitostí k opětovnému zapojení občanské společnosti v zájmu posílení cílů a hodnot EU v Severním Irsku. Nemělo by to vést ke zvýšení byrokracie, ale mělo by to přispět k budování důvěry a pochopení úlohy EU při podpoře míru a usmíření.
5.3.

Pilotní projekty by měly být uskutečněny co nejdříve a ve spolupráci s místními volenými zástupci, vysokými školami, výzkumnými středisky, odborníky a příslušnými subjekty občanské společnosti. Tyto projekty by měly umožnit přípravu a testování hlavních činností a opatření s cílem zlepšit současný nevyhovující stav v pilotních lokalitách. EHSV doporučuje provést dostatečný počet pilotních projektů ve Středomoří, v Černém moři, na pobřeží Atlantského oceánu, v Severním moři a Baltském moři a také v oblastech ležících u pevninských vod, v nichž by mohlo dojít k významnému zlepšení. Tyto projekty by mohly zahrnovat například čištění vody bohaté na živiny nebo znečištěné vody v oblastech, jako jsou přístavy nebo turistické zóny, při němž by se využívaly specifické filtrační druhy, např. ústřice, ježovky, slávky nebo hydrofyty (řasy), nebo také obnovení migračních cest a míst výtěru migrujících druhů ryb s cílem zachovat jejich životní cyklus. Zároveň by v rámci těchto pilotních projektů mohla být testována také schopnost zachycovat CO 2 ve velkém měřítku. Zkoumat by se mohlo také to, zda lze nové technologie využívat k získávání energie z moří a jezer nebo k nalezení nových metod šetření s vodními zdroji.
1.8.

EHSV sice uznává, že si orgány veřejné správy možná budou muset pro provádění nezbytných kontrol najmout specializované agentury, trvá ale na tom, že by si orgány veřejné správy přesto měly uchovat primární odpovědnost za přijímání či zamítání žadatelů. Orgány musejí také přijmout soubor opatření v zájmu zamezení rizikům střetu zájmů či podplácení. Specializované agentury by především měly být vybírány podle zásad tzv. solidního uzavírání smluv, které upřednostňují vysoce kvalitní služby oproti nákladům na provedení a mělo by jim být zakázáno propagovat režimy nebo poskytovat žadatelům další služby a jejich odměňování by nemělo záviset na výsledku žádostí.
1.5.

Tato strategie udržitelného rozvoje by měla zahrnovat jak vnitřní, tak vnější činnosti EU a měla by podporovat co největší soudržnost těchto činností. Prováděcí plán by měl udržitelnost začlenit do všech oblastí politiky, vymezit hlavní opatření, jež bude EU v zájmu provádění cílů udržitelného rozvoje přijímat, jakož i přehledný harmonogram a plán, konkrétní cíle a ukazatele a základní úlohy a pravomoci všech orgánů a institucí, agentur a subjektů EU. Základními kameny provádění by měly být inovace, na udržitelnost orientovaná mezinárodní spolupráce a obchodní dohody a mobilizace podniků a občanské společnosti.
3.8

S výjimkou toho, že by došlo k rozšíření práv občanské společnosti na informace, by se obsah Smlouvy o Euratomu nezměnil, a byly by tak zajištěny přeshraniční konzultace mezi členskými státy v případech potenciálního přeshraničního dopadu a bylo by zaručeno, že by se v takových případech výrazněji zapojila Skupina evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost (ENSREG) a zvýšila by se schopnost reagovat na jadernou havárii. Přezkum proto bude nutné provést za použití řádného postupu pro přijímání změn Smluv podle článku 48 SEU.
1.2.

EHSV konstatuje, že Tribunál poskytl Komisi dostatečně dlouhé období (do února roku 2020) na to, aby napravila nedostatky, které byly v nařízení údajně nalezeny, a nedošlo tak k narušení řádného fungování trhu, a to nezávisle na tom, že Komise podala opravný prostředek.
1.4.

EHSV navrhuje, aby Komise zvážila vytvoření nástroje EU, který by v budoucnu mohl podobné politické situace a krize řešit. Pokud by však takový nový nástroj byl zaveden, mělo by se jednat pouze o výjimečné situace a mělo by se o něm formálně rozhodnout případ od případu. Je třeba jasně definovat zvláštní podmínky, za nichž bude náhrada poskytnuta.
4.15.

EHSV je známo, že některé letecké společnosti zakazují členství v odborech, jež jim nevyhovuje, a v některých případech dokonce pracovníky za to, že vstoupili do odborové organizace, propouštějí. Pracovníci tedy musejí svá práva hájit u soudu. EHSV připomíná dotčeným členským státům, že právo zakládat odborové organizace a stát se jejich členem, právo vyjednávat kolektivní smlouvy, právo na stávku apod. jsou lidská práva zaručená na mezinárodní, evropské a vnitrostátní úrovni a musí být důsledně dodržována. Zaručeno by mělo být právo být informován a konzultován. Za účelem řešení otázek týkajících se uplatňování sociálních norem na vnitrostátní úrovni by na úrovni EU mohl být zřízen zprostředkující subjekt, jenž by pomáhal vyřešit spory ohledně uplatňování nařízení.
2.6.

I přes tento pozitivní trend, příznivé sociální dohody a úsilí vyvíjené v oblasti zlepšování mezd a podmínek pobytu na palubě, pohodlí a telekomunikací stále není rybolov pro nejmladší generaci lákavý. Příčinou je někdy to, že jde o činnost prováděnou v nepříznivém přírodním prostředí, jindy zase absence náležitého sladění pracovního a rodinného života osob pracujících na lodích nebo nedostatečná informovanost o uvedených zlepšeních. Jisté je, že ani během hospodářské krize posledních let se nepodařilo nejmladší generaci tomuto odvětví přiblížit. Mnoho potenciálních podnikatelů si při zakládání podniků nezvolí profesi rybáře, jelikož v některých zemích nemají vlastníci malých plavidel možnost předčasného odchodu do důchodu, i když pracují za stejně tvrdých podmínek jako jejich zaměstnanci. Sociální otázky se neomezují pouze na podmínky pro rybolov na palubě. Je nutné zlepšit i životní podmínky na pevnině. Podle některých studií se rybářské komunity a přístavní města často potýkají s vysokou mírou chudoby, nedostatečnými veřejnými službami a špatnými životními podmínkami. Rovněž se nedoceňuje úloha žen, zejména manželek zapojených do činností souvisejících s rybolovem, pokud jde o prosperitu tohoto odvětví. Tyto sociální aspekty je třeba dále zkoumat.
3.14.

Aby bylo možné v rámci dovednostního soupeření uspět, je důležité plně využít celý potenciál společnosti. Zvláštní pozornost je třeba věnovat digitálním dovednostem žen a dívek a jejich zájmu o obory STEM, aby je bylo možné do pokroku v oblasti digitalizace a umělé inteligence více zapojit. Zlepšilo by to podmínky v řadě odvětví a v hospodářství a společnosti jako celku a také by to pomohlo překonat genderové stereotypy související s daty a technologiemi.
1.5.

EHSV požaduje více veřejných a soukromých investic do BOZP a více finančních pobídek pro společnosti, které do BOZP investují. Veřejné investice by měly být uzpůsobeny na míru potřebám konkrétních typů subjektů na trhu práce a měly by se zaměřovat zejména na malé a střední podniky. Větší podniky s větší finanční kapacitou by měly zlepšení BOZP a investování do BOZP prosazovat mj. v rámci svých dodavatelských sítí.
4.5.

Otázkou také je, zda EU dokáže konkurenceschopné odvětví pro vývoj a výrobu baterií vůbec vybudovat, vzhledem k tomu, že suroviny, které jsou pro to potřeba, nejsou v EU v dostatečné míře dostupné. Ačkoli se vyvíjí iniciativy např. na těžbu lithia v některých členských státech EU (včetně znovuotevření dříve uzavřených dolů), bylo by naivní se domnívat, že by EU mohla být v budoucnu plně soběstačná. Kromě toho je také u evropského obyvatelstva ve vztahu k těžbě patrná značná obezřetnost a i zde většinou platí zásada NIMBY (Not In My Back Yard, tedy „ne na mém dvorku“). Pozitivní dopady sociálně a environmentálně odpovědné těžby surovin na místní společenství si zaslouží větší publicitu mezi obyvateli. Ukazuje se také, že „místní odpovědnost“, tj. zainteresovanost místního obyvatelstva, ať už finanční či jiná, může zabránit vzniku odporu proti takovým aktivitám, který by mohl zablokovat jejich rozvoj.
3.20.

EHSV opětovně žádá, aby byla monitorována činnost hlavních subjektů procesu normalizace, jejímž cílem je zapojit do evropského systému normalizace co největší okruh subjektů. EHSV zejména navrhuje, aby byla podporována veškerá opatření k šíření, koordinování a chápání problematiky norem, případně i zřízením ad hoc fóra pro inkluzivnost evropského systému normalizace, které by každoročně hodnotilo pokrok, jehož bylo v této oblasti dosaženo.
8.1.4.

Vytvoření regulačního a finančního rámce, který by stimuloval investice do infrastruktury, aby se fyzická i digitální infrastruktura mohla podstatně zlepšit a stala se interoperabilní, přičemž by inovace a flexibilita umožnily podnikům držet krok s rychle se měnícím světem, podpořily by se nové obchodní modely a posílila technologická neutralita prostřednictvím právních předpisů o jednotném trhu, které by usnadnily vstup na trh, neboť by omezily překážky.
7.3.

V tomto ohledu EHSV vítá návrh Komise, aby byl lépe prosazován právní závazek evropských stran, který spočívá v dodržování hodnot, na nichž je založena EU, jak stanoví článek 2 SEU, což platí také pro jejich vnitrostátní členy. Týká se to hodnot, jež přijaly ve svých politických programech a kampaních, a jejich interních postupů v oblasti rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace, ale i toho, jak dodržují zásady právního státu a bojují proti korupci. Bude-li to považováno za nezbytné, Komise by mohla požádat Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, aby soulad s podmínkami stanovenými v uvedeném nařízení ověřil ( 40 )
6.2.2

Je důležité pravidelně přezkoumávat účelnost finančních i nefinančních podpůrných opatření při oslovování cílových skupin dospělých a účinné využívání zdrojů. Je třeba mít zavedena spolehlivá opatření v oblasti monitorování a hodnocení. Výsledky hodnocení by se měly promítnout do informované tvorby politik týkajících se celoživotního učení. Hodnocení založená na spolehlivých důkazech mohou naznačit potřebu změny (či ukončení) stávajících opatření a/nebo zavedení nových. Mohou také určit efektivní postupy, které by bylo možné prostřednictvím dalšího nebo trvalejšího financování rozšířit . Do monitorování a hodnocení tohoto systému by měli být zapojeni sociální partneři.
3.8

EHSV požaduje, aby se rozsáhleji investovalo do veřejných služeb a sociální politiky za účelem řešení demografických výzev. EHSV znovu zdůrazňuje, že by se zvýšení objemu veřejných investic v členských státech dalo podpořit uplatňováním tzv. zlatého pravidla u investic se sociálními cíli, které by do rozpočtových pravidel vneslo větší flexibilitu. Stávající a budoucí fondy EU, zejména pak investiční plán pro Evropu, by se měly více zaměřit na sociální investice, podporu rodin a podporu rovnosti a navýšit s nimi související výdaje, jelikož to pomůže vyřešit demografické výzvy.
1.2

Podle návrhu Komise by mělo přechodné období, které začne 1. ledna 2021, trvat jeden rok. EHSV důrazně doporučuje. aby byl zaveden flexibilní mechanismus, který by umožnil prodloužení tohoto období o další rok a byl by automaticky aktivován, pokud by nebyl do 30. října 2020 odsouhlasen a schválen budoucí dlouhodobý rozpočet EU (VFR) a společná zemědělská politika.
1.9.

EHSV nicméně souhlasí se všemi strategickými doporučeními týkajícími se růstu a utváření evropského semestru pro rok 2020. Souhlasí rovněž se zjištěnými problémy při dosahování jednotlivých cílů, zejména cíle nezbytných investic do provádění programů v oblasti životního prostředí, což by vzhledem ke stávajícímu platnému Paktu o stabilitě a jeho přísným pravidlům mohlo ztížit zajištění jednotného provádění plánů v oblasti energetiky a klimatu v členských státech. Může se snadno stát, že cílů souvisejících s obnovou životního prostředí dosáhnou pouze ty členské státy EU, které splňují požadavky Paktu o stabilitě nebo je překračují, v důsledku čehož by nebyl splněn cíl, jehož musí EU dosáhnout jako celek. Bylo by tak dosaženo jen dílčího výsledku v rámci celého světa, a EU by se tak vzdálila ambici stát se jako celek vzorem pro ostatní země na světě.
3.13.

EHSV je přesvědčen, že existuje prostor pro hlubší úvahy ohledně relevantnosti a udržitelnosti stávajících parametrů daňové soustavy. Eurozóna se vyznačuje relativně vysokou daňovou zátěží, jež je navíc vychýlená směrem ke zdanění práce, přičemž ekologicky zaměřené daně a majetkové daně v průměru představují velmi malý podíl celkových daňových příjmů. Proto EHSV registruje potřebu zavedení takových forem zdanění, které ulehčují daňové břemeno v případě práce a zvyšují zdanění například u finančních spekulací. Je doporučováno zavést spravedlivé daňové podmínky zejména vůči novým formám digitální ekonomiky, kde je kapitál koncentrován spíše na získávání hodnoty (exctraction of value), než na výrobu zboží a poskytování služeb. V budoucnu by ekologicky zaměřené daně mohly být významným nástrojem pro nasměrování ekologičtějšího chování spotřebitelů a výrobců, aniž by byly podstatně ovlivněny podmínky pro hospodářský růst. Současně EHSV podotýká, že jakékoliv změny v daňových systémech nesmějí již zhoršovat těžce vychýlené rozložení příjmů a bohatství. EHSV žádá, aby bylo pokračováno a zesíleno úsilí v aktivitách proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se povinnostem (agresivní daňové plánování), což učiní daňový systém efektivnější. EHSV souhlasí s Evropskou komisí, že má dojít k užší koordinaci a spolupráci mezi členskými státy při určování parametrů daňové politiky směrem k vytvoření spravedlivých podmínek na jednotném trhu. EHSV též podporuje Evropskou komisi v úsilí a úvahách k dosažení shody ohledně CCCTB a přehledu o alokaci zisků mezi členskými státy. EHSV podporuje iniciativu Komise týkající se hlasování kvalifikovanou většinou, přičemž považuje za důležité, aby bylo takové hlasování zaváděno postupně a aby bylo dosaženo širokého konsenzu ohledně podmínek jeho uplatňování.
1.8.

Přínos energetiky a dopravy ke snižování emisí uhlíku by se podle EHSV měl opírat o pobídky pro spotřebitele a podporu zavádění klíčových technologií s cílem dosáhnout do roku 2050 „nulových emisí“. EHSV doporučuje vypracovat zvláštní strategie pro energeticky náročná odvětví (mj. s využitím systému EU pro obchodování s emisemi a mechanismů trhu s uhlíkem v odvětvích LULUCF), jež by měly být výslovnou součástí integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, stejně jako reformy prováděné v zájmu vytvoření dekarbonizovaného velkoobchodního trhu, který bude více integrovat sektor elektřiny, plynu a tepla, a v zájmu vytvoření transparentnějšího maloobchodního evropského trhu. EHSV doporučuje věnovat zvláštní pozornost spravedlivému uplatňování systému EU pro obchodování s emisemi v zájmu konkurenceschopnosti, tzn. že bude na energeticky náročné výrobky dovážené do EU uvalována přiměřená uhlíková hraniční daň.
1.3.

EHSV vyrozuměl, že dvěma podmínkami pro osvobození stanovené v návrhu Komise je jednak to, že ozbrojené síly jsou nasazeny mimo svůj členský stát, a dále to, že jsou zapojeny do společného evropského obranného úsilí.
3.2.

Nicméně stávající zpomalení růstu (aktuálně potvrzené například nízkými zářijovými hodnotami indexu ekonomického sentimentu), který nadto nikdy nebyl v rámci eurozóny nijak silný, a nárůst rizikových krizových faktorů by měly nyní vést evropské instituce i členské státy ke krokům naplňujícím hlavní ekonomický cíl evropské hospodářské politiky: vytvoření účinných preventivních opatření k zabránění návratu do všeobecné recese a reorientace ekonomiky eurozóny i ekonomiky EU na cestu udržitelného růstu. Pro to je podstatné sladění fiskální a měnové politiky. Jak se domnívá ECB, uvolněná měnová politika nemůže být v příštím období zpřísněna, neboť by to mělo negativní dopad na hospodářský růst. Nicméně prostor pro prorůstovou fiskální politiku je vytvořen. Členské státy s významnými přebytky běžných účtů by měly vyvinout toto fiskální úsilí ve větším rozsahu, což za předpokladu provedení udržitelných investic může mít dodatečný přínos pro jejich ekonomiky i společnost. Měnová a fiskální politika, podporující růst a především investice, a strukturální reformy posilující ekonomickou odolnost by měly být podle EHSV třemi osami hospodářské politiky reagující na nastalou situaci.
1.1.

vyzývá k tomu, aby byla v rámci Zelené dohody pro Evropu přijata aktualizovaná strategie EU v oblasti lesnictví pro období po roce 2020. Tato nová strategie by reálně mohla poskytnout výhled do roku 2050, a to s cílem zajistit soudržné provádění uznávaných politických závazků, jako jsou například strategický plán OSN pro lesy, cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Význam lesů i lesnictví a na něm založených průmyslových oborů při plnění těchto cílů by měl být uznáván napříč všemi odvětvími, což by mělo vést k optimalizované meziodvětvové spolupráci;
1.6.

Organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí a malé a střední podniky by měly být více zapojeny do poskytování informací zaměstnancům a do utváření vzdělávání a odborné přípravy v oblasti životního prostředí, aby tak bylo zajištěno, že široká veřejnost získá základní povědomí o těchto otázkách. Tuto spolupráci by měly podporovat a financovat členské státy. Povinné vzdělávání v oblasti klimatu a životního prostředí (pro děti ve věku 6–18 let) by mělo být součástí učebních osnov každé země, přičemž organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí by měly být od roku 2020 povinně zapojeny do teoretické nebo praktické činnosti.
2.21.

Změny navržené Komisí významným způsobem nezmění stávající obezřetnostní regulační rámec a usnadnily by vyvíjení společného úsilí o zmírnění dopadů pandemie a potažmo o rychlé oživení. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že by bylo vhodné odložit aktuální křivky tvorby rezerv týkající se úvěrů v selhání o 24 měsíců, aby bylo možné reagovat na potřebu zajistit odpovídající toky financování schopné omezit dopad pandemie. Bez tohoto zásahu by banky čelily dvěma protichůdným pobídkovým systémům zakotveným v pravidlech: na jedné straně jsou to všechna opatření směřující k uvolňování kapitálu bank pro nové financování nebo bránící přílišnému tlaku na tento kapitál (jako například přezkum přechodných pravidel týkajících se standardu IFRS 9) a na druhé straně pak pravidla, která mohou v konečném důsledku vyvolat obrovský tlak na kapitál nebo odrazovat banky od poskytování financování v situaci hospodářské krize, aby se vyhnuly negativním dopadům na kapitál. Pokud nebude obezřetnostní jištění (prudential backstop) přezkoumáno, mohlo by představovat podobnou normu, která by mohla mít odrazující účinek v případě hospodářské krize a recese. Přizpůsobení by se mělo vztahovat na zajištěné i nezajištěné úvěry v selhání.