EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.9.2022 COM(2022) 662 final 2022/0274(COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o neuznávání ruských cestovních dokladů vydaných v okupovaných cizích regionech



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu V reakci na protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu Ruskou federací v roce 2014 a na pokračující destabilizující činnosti na východní Ukrajině již Evropská unie zavedla i) hospodářské sankce vzhledem k činnostem Ruska destabilizujícím situaci na Ukrajině, spojeným s neúplným plněním minských dohod; ii) sankce za činnosti narušující nebo ohrožující územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny; iii) sankce v reakci na protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu Ruskou federací. Rozhodnutí Ruské federace uznat části Doněcké a Luhanské oblasti Ukrajiny, které nejsou kontrolovány vládou, za nezávislé subjekty a rozhodnutí vyslat na Ukrajinu ruské jednotky, což představuje nebývalou vojenskou agresi vůči její územní celistvosti, svrchovanosti a nezávislosti, jsou závažným porušením mezinárodního práva a mezinárodních dohod, včetně Charty OSN, Helsinského závěrečného aktu, Pařížské charty a Budapešťského memoranda. Jako signatář minských dohod je Rusko jednoznačně a přímo odpovědné za to, aby usilovalo o mírové urovnání. Rozhodnutím uznat regiony východní Ukrajiny, které nejsou kontrolovány vládou, za nezávislé subjekty Rusko jednoznačně porušilo minské dohody, jež stanoví úplný návrat těchto oblastí pod kontrolu ukrajinské vlády. Dne 23. února 2022 se EU jednomyslně dohodla na prvním balíčku sankcí, které Rusku v reakci na jeho činnost uložily dodatečné náklady. Tento balíček zahrnoval individuální sankce, finanční omezení a omezení hospodářských vztahů mezi EU a částmi Doněcké a Luhanské oblasti, které nejsou kontrolovány vládou. Dne 24. února 2022 Evropská rada co nejdůrazněji odsoudila nevyprovokovanou a neodůvodněnou vojenskou agresi Ruska vůči Ukrajině a spolu se svými mezinárodními partnery vyjádřila plnou solidaritu s Ukrajinou a jejími občany. Rusko poté svými nezákonnými vojenskými akcemi dále hrubě porušovalo mezinárodní právo, páchalo krutosti vůči ukrajinskému obyvatelstvu a ohrožovalo evropskou a globální bezpečnost a stabilitu. Evropská rada dále požadovala, aby Rusko okamžitě ukončilo vojenské akce, bezpodmínečně stáhlo veškeré síly a vojenské vybavení z celého území Ukrajiny a plně respektovalo územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic. Následně Unie reagovala dalšími balíčky sankcí, včetně zmrazení majetku a zákazu cestování pro jednotlivce. Unie rovněž přijala omezující opatření týkající se finančního odvětví, energetiky, dopravy a technologií. Přijala rovněž další opatření, zejména částečné pozastavení uplatňování dohody o zjednodušení vízového režimu. Toto částečné pozastavení se týkalo některých kategorií ruských občanů, včetně členů ruských oficiálních delegací, členů celostátních a regionálních výkonných a zákonodárných sborů a podnikatelů. Od počátku ruské agrese vůči Ukrajině se situace zhoršovala a nesla s sebou tragické humanitární důsledky pro civilní obyvatelstvo i infrastrukturu a Rusko dále protiprávně pokračovalo v plné nebo částečné okupaci ve východních a jižních regionech Ukrajiny. Vztahy mezi EU a Ruskem byly čím dál více ovlivňovány negativním vývojem ruské vnitřní politiky, jež se vyznačuje rostoucími politickými represemi ze strany vlády za účelem zachování stávajícího politického a hospodářského řádu. V reakci na to Komise souběžně s tímto návrhem rovněž navrhla, aby bylo uplatňování dohody o zjednodušení vízového režimu mezi EU a Ruskem zcela pozastaveno. Vzhledem k tomu, že členské státy neuznaly protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu Ruskou federací ani jiných Ruskem okupovaných regionů Ukrajiny, nejsou cestovní doklady, které na těchto územích vydaly ruské orgány, členskými státy obecně uznávány pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic. Totéž platí pro cestovní doklady vydávané na Ruskem okupovaných gruzínských územích Abcházie a Jižní Osetie. Tyto postoje se odrážejí v tabulce uznávaných cestovních dokladů vydávaných třetími zeměmi, kterou Komise na základě oznámení členských států často aktualizuje. V návaznosti na protiprávní anexi Krymu Ruskem v roce 2014 vydala Komise pokyny pro konzuláty členských států na Ukrajině a v Ruské federaci týkající se podávání žádostí o udělení schengenského víza obyvateli Krymu. V roce 2016 byly vypracovány další pokyny v rámci společného přístupu k otázce neuznávání některých kategorií běžných ruských mezinárodních pasů vydávaných ruskými správními orgány zřízenými Ruskem na Krymu a v Sevastopolu. V roce 2019 vypracovaly útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost pokyny o tom, jak vyřizovat žádosti o udělení víza podané obyvateli ukrajinské Doněcké a Luhanské oblasti, kteří jsou držiteli běžných ruských mezinárodních pasů. Ruská federace v současné době rozšiřuje praxi vydávání běžných ruských mezinárodních pasů na další části Ukrajiny, které nejsou kontrolovány vládou, zejména na Chersonskou a Záporožskou oblast. V květnu 2022 zavedlo Rusko zjednodušené řízení o nabytí ruského státního občanství pro osiřelé děti z tzv. Doněcké lidové republiky a tzv. Luhanské lidové republiky, jakož i Ukrajiny. Vyhláška se vztahuje i na děti bez rodičovské péče a na nesvéprávné osoby, které jsou obyvateli těchto dvou okupovaných regionů. Cílem tohoto návrhu je zajistit, aby ruské cestovní doklady vydané v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech, bez ohledu na zeměpisnou polohu, nebyly uznávány členskými státy pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic. Tímto opatřením se stanoví společný přístup týkající se neuznávání těchto cestovních dokladů. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tato iniciativa je v souladu s opatřeními stanovenými v závěrech Evropské rady ze dne 24. února 2022 a dále rozvíjí Pokyny pro konzuláty členských států a zemí přidružených k Schengenu v Ruské federaci a na Ukrajině o tom, jak vyřizovat žádosti o udělení víza podané obyvateli ukrajinské Doněcké a Luhanské oblasti, kteří jsou držiteli běžných ruských mezinárodních pasů vydaných po 24. dubnu 2019. Tento návrh doplňuje částečné pozastavení uplatňování dohody mezi EU a Ruskem o zjednodušení vízového režimu a návrh Komise na úplné pozastavení uplatňování této dohody, který je předkládán souběžně. Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování rozhodnutí 1105/2011/EU ani povinnosti členských států podle uvedeného rozhodnutí, pokud jde o cestovní doklady, k nimž Unie nezaujala postoj. •Soulad s ostatními politikami Unie Tento návrh představuje další reakci Unie na vojenskou agresi Ruska vůči Ukrajině a na praxi vydávání ruských pasů v okupovaných cizích regionech. Návrh je plně v souladu s prohlášením vysokého představitele jménem EU k pokusům Ruské federace o násilnou integraci částí ukrajinského území. Kromě toho zahrnutí cestovních dokladů vydávaných na Ruskem okupovaných gruzínských územích Jižní Osetie a Abcházie je v souladu s výzvami Evropské rady, která jednoznačně odsoudila jednostranné rozhodnutí Ruska uznat nezávislost Abcházie a Jižní Osetie a apelovala na další země, aby jejich nezávislost neuznaly.

Tímto návrhem není dotčeno právo na volný pohyb občanů Unie ve smyslu čl. 20 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a státních příslušníků třetích zemí, kteří požívají právo volného pohybu rovnocenné právu občanů Unie, jakož i jejich rodinných příslušníků. Směrnice 2004/38/ES stanoví pravidla pro vstup státních příslušníků třetích zemí požívajících právo volného pohybu. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Tento návrh je založen na čl. 77 odst. 2 písm. a) a b) Smlouvy o fungování EU. Návrh stanoví povinnost členských států neuznávat cestovní doklady vydané ruskými orgány v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Činnost v prostoru svobody, bezpečnosti a práva spadá do oblasti sdílené pravomoci Unie a členských států podle čl. 4 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. Na základě čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii proto platí zásada subsidiarity, podle níž jedná Unie pouze tehdy a do té míry, pokud cílů zamýšlené činnosti nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy na úrovni ústřední, regionální či místní, ale spíše jich, z důvodu jejího rozsahu či účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie. Uznávání cestovních dokladů bylo dosud v pravomoci členských států, neboť Unie zatím neuplatnila svou sdílenou pravomoc podle čl. 77 odst. 2 písm. a) a b) Smlouvy o fungování EU, pokud jde o uznávání cestovních dokladů v oblasti společné vízové politiky a kontrol, jimž podléhají osoby překračující vnější hranice. Cílů tohoto návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy jednajícími samostatně, a může jich být lépe dosaženo na úrovni Unie. Důvodem je skutečnost, že tyto cíle se týkají zneplatnění cestovních dokladů, které jsou vyžadovány v souvislosti s podáním žádosti o vízum nebo k překročení vnějších hranic členských států. Integrita schengenského prostoru a potřeba zajistit jednotnou reakci na praxi vydávání ruských pasů v okupovaných cizích regionech vyžadují soudržný přístup v celém schengenském prostoru. Bez tohoto návrhu by uznávání či neuznávání takových cestovních dokladů podléhalo rozhodnutím jednotlivých členských států a mohlo by vést k závažným nesrovnalostem, pokud jde o udělování víz osobám s obvyklým bydlištěm v regionech okupovaných Ruskem a jejich schopnost překročit vnější hranice. Toto opatření přinese v předmětné záležitosti právní jistotu a bude přímo použitelné v členských státech. Unie proto může v souladu se zásadou subsidiarity navrhované opatření přijmout. •Proporcionalita Podle zásady proporcionality stanovené v čl. 5 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii je třeba přizpůsobit povahu a intenzitu daného opatření zjištěnému problému. Cílem opatření je zajistit dobře fungující společnou vízovou politiku a politiku týkající se kontrol na vnějších hranicích a chránit bezpečnost Unie a jejích členských států. Navrhované opatření je reakcí na nevyprovokovanou a neodůvodněnou vojenskou agresi Ruska vůči Ukrajině. Tento návrh plně respektuje svrchované právo členských států podle mezinárodního práva veřejného v oblasti uznávání států. Navrhovaným neuznáváním cestovních dokladů není dotčeno právo států přijmout jakékoli rozhodnutí týkající se uznání jakéhokoli územního subjektu jako osoby s mezinárodněprávní subjektivitou v rámci mezinárodního společenství. Navrhované opatření navíc nemá dopad na možnou platnost těchto cestovních dokladů v souvislosti s prokazováním totožnosti ve vnitrostátních řízeních nebo interakcích. Proto by bylo i nadále na jednotlivých členských státech, aby rozhodly, jaké druhy dokumentů lze k prokázání totožnosti předložit. Vzhledem k tomu, že EU neuznala protiprávní anexi Krymského poloostrova Ruskou federací ani jiných Ruskem okupovaných regionů Ukrajiny, měly by být cestovní doklady vydané na těchto územích ruskými orgány pro účely cestování jednoznačně zneplatněny právem Unie. Totéž platí pro cestovní doklady vydávané na Ruskem okupovaných gruzínských územích Abcházie a Jižní Osetie. Podobně by se toto opatření týkající se neuznávání vztahovalo na všechny cestovní doklady vydávané ruskými orgány v jakýchkoli cizích regionech, jež by Rusko v budoucnosti případně a protiprávně napadlo či okupovalo. •Volba nástroje Návrh se zabývá neuznáváním cestovních dokladů vydávaných ruskými orgány v okupovaných cizích regionech týkajícím se celého schengenského prostoru v rámci společné vízové politiky a kontrol, jimž podléhají osoby překračující vnější hranice. S ohledem na skutečnost, že se použije řádný legislativní postup, a na cílenou oblast působnosti navrhovaného opatření je rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady vhodným nástrojem. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Otázka neuznávání ruských cestovních dokladů vydaných v okupovaných cizích regionech byla projednána na zasedání Pracovní skupiny Rady pro víza dne 13. července 2022. V návaznosti na neformální zasedání ministrů zahraničních věcí (Gymnich) konané dne 31. srpna 2022 vysoký představitel informoval, že se členské státy na politické úrovni dohodly na neuznávání ruských cestovních dokladů vydaných v okupovaných cizích regionech. •Základní práva Navrhované opatření respektuje základní práva a zásady stanovené v Listině základních práv Evropské unie, zejména volný pohyb a pobyt, jakož i právo na azyl, práva dítěte a zásady nenavracení a zákazu diskriminace.

I když navrhované opatření bude mít v podstatě za následek překážku cestování do EU pro některé kategorie státních příslušníků třetích zemí z důvodu neuznávání jejich cestovních dokladů za platné pro účely udělení víza a překračování vnějších hranic, nebude se opatření rovnat zákazu cestování pro tyto osoby. Členské státy si ponechávají právo udělit vízum s omezenou územní platností a připojit vízový štítek na samostatný list v souladu s články 25 a 29 nařízení (ES) č. 810/2009 nebo se odchýlit od podmínek pro vstup stanovených v článku 6 nařízení (EU) 2016/399. Členské státy by tohoto práva měly využívat zejména s cílem zajistit dodržování práv dítěte a zásady nenavracení. Právo na azyl a acquis Unie v oblasti azylu nejsou navrhovaným opatřením dotčeny. Konečně, přestože by cestovní doklady vydané Ruskem v okupovaných cizích regionech nebyly uznávány pro účely vstupu do schengenského prostoru, platnost těchto dokladů jako dokladů totožnosti ve vnitrostátním kontextu tím není dotčena. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet EU. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby sledování, hodnocení a podávání zpráv Komise bude sledovat a hodnotit provádění navrhovaného opatření v rámci místní schengenské spolupráce a v rámci Výboru pro cestovní doklady zřízeného podle článku 8 rozhodnutí 1105/2011/EU. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Návrh stanoví neuznávání ruských cestovních dokladů, které byly vydány v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech, pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic. V zájmu právní jistoty, jasnosti a transparentnosti by Komise měla sestavit seznam těch ruských cestovních dokladů, které by neměly být uznávány pro účely cestování do schengenského prostoru. Tento seznam bude veřejně přístupný na internetových stránkách Komise jako součást tabulky týkající se uznávání cestovních dokladů a seznamu cestovních dokladů vydávaných třetími zeměmi, jak stanoví rozhodnutí 1105/2011/EU. 2022/0274 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o neuznávání ruských cestovních dokladů vydaných v okupovaných cizích regionech EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) a b) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům:

(1)V reakci na protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu Ruskou federací v roce 2014 a na pokračující destabilizační činnosti Ruska na východní Ukrajině zavedla Evropská unie hospodářské sankce s ohledem na činnosti Ruska destabilizující situaci na Ukrajině v souvislosti s neúplným prováděním minských dohod; sankce s ohledem na činnosti narušující nebo ohrožující územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny a sankce v reakci na protiprávní anexi Autonomní republiky Krym a města Sevastopolu Ruskou federací. (2)Ruská federace coby signatář minských dohod je jednoznačně a přímo odpovědná za to, aby usilovala o nalezení mírového urovnání konfliktu v souladu s těmito zásadami. Rozhodnutím uznat regiony východní Ukrajiny, které nejsou kontrolovány vládou, za nezávislé subjekty Ruská federace jednoznačně porušila minské dohody, jež stanoví úplný návrat těchto oblastí pod kontrolu ukrajinské vlády. (3)Rozhodnutí Ruské federace uznat části Doněcké oblasti a Luhanské oblasti Ukrajiny, které nejsou kontrolovány vládou, za nezávislé subjekty a následné rozhodnutí vyslat do těchto oblastí ruské jednotky dále narušuje svrchovanost a nezávislost Ukrajiny a představuje závažné porušení mezinárodního práva a mezinárodních dohod, včetně Charty OSN, Helsinského závěrečného aktu, Pařížské charty a Budapešťského memoranda. (4)Taková vojenská agrese, ke které dochází v zemi sousedící s Evropskou unií, jako je ta na Ukrajině, a která vedla k přijetí omezujících opatření, odůvodňuje opatření určená k ochraně základních bezpečnostních zájmů Evropské unie a jejích členských států. (5)Od protiprávní anexe Krymského poloostrova vydává Rusko obyvatelům Krymu ruské mezinárodní pasy. V květnu 2022 zavedla Ruská federace zjednodušené řízení o nabytí ruského státního občanství pro osiřelé děti z tzv. Doněcké lidové republiky a tzv. Luhanské lidové republiky, jakož i Ukrajiny. Vyhláška se vztahuje i na děti bez rodičovské péče a na nesvéprávné osoby, které jsou obyvateli těchto dvou okupovaných regionů. Systematické vydávání ruských pasů v těchto okupovaných regionech představuje další porušení mezinárodního práva a územní celistvosti, svrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny. (6)S ohledem na porušování mezinárodního práva a vojenskou agresi vůči Ukrajině ze strany Ruska a s cílem zajistit společnou vízovou politiku a společný přístup ke kontrolám, jimž podléhají osoby překračující vnější hranice, by proto všechny ruské cestovní doklady vydané v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech neměly být uznávány za platné cestovní doklady pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic. (7)Členské státy jsou a měly by zůstat příslušné k uznávání cestovních dokladů pro účely udělování víz a k tomu, aby držiteli umožnily překročit vnější hranice, pokud ohledně těchto záležitostí Unie nezaujala postoj. (8)Neuznávání ruských cestovních dokladů vydaných v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic by se mělo rozšířit na všechny územní regiony, včetně gruzínských území okupovaných Ruskem v Abcházii a Jižní Osetii. Neuznávání nemá vliv na platnost těchto dokladů pro jiné účely, včetně prokázání totožnosti ve vnitrostátním kontextu. (9)Z důvodů právní jistoty a transparentnosti by Komise měla zveřejnit seznam ruských cestovních dokladů, které jsou vydávány v okupovaných cizích regionech nebo osobám s bydlištěm v okupovaných cizích regionech a které by neměly být uznávány. Tento seznam by měl být začleněn do seznamu cestovních dokladů sestaveného podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1105/2011/EU a do doprovodné tabulky týkající se uznávaní dokladů, která obsahuje informace o uznávaných a neuznaných cestovních dokladech a je veřejně přístupná online. (10)Tímto rozhodnutím není dotčeno právo občanů Unie a jejich rodinných příslušníků na volný pohyb, včetně možnosti vstupu těchto rodinných příslušníků na území členských států bez platného cestovního dokladu ve smyslu zejména směrnice 2004/38/ES a dohod o volném pohybu osob uzavřených Unií a členskými státy na jedné straně a některými třetími zeměmi na straně druhé. Směrnice 2004/38/ES povoluje za podmínek v ní uvedených omezit volný pohyb z důvodů veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a veřejného zdraví. (11)Toto rozhodnutí respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Tímto rozhodnutím by nemělo být dotčeno právo na azyl. (12)Členské státy si ponechávají možnost umožnit držitelům cestovních dokladů, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, kteří nevyužili svého práva požádat o mezinárodní ochranu, vstup na území členských států v jednotlivých případech, jak je stanoveno v článcích 25 a 29 nařízení (ES) č. 810/2009 a v čl. 6 odst. 5 nařízení (EU) 2016/399. (13)Cílem tohoto rozhodnutí je posílit fungování společné vízové politiky a schengenského prostoru. Těchto cílů nemůže být dosaženo pouze na úrovni členských států. Je proto nezbytné zavést povinnost neuznávat určité cestovní doklady pro účely udělování víz a překračování vnějších hranic na úrovni Unie. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak to stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů. (14)V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schengenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. (15)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. (16)Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES. (17)Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES. (18)Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU. (19)Ustanovení čl. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003, čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2005 a čl. 4 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2011, zatímco čl. 1 písm. b) představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2003, čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2005 a čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení z roku 2011. (20)Vzhledem k naléhavosti situace a pokračující protiprávní přítomnosti Ruska v cizích regionech by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,