XVI. Naším cílem je získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka ERF neobsahuje významné (materiální) nesprávnosti a že uskutečněné operace jsou legální a správné, a na základě našeho auditu předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací, na nichž se tato účetní závěrka zakládá. Přiměřená jistota představuje vysokou míru jistoty, avšak není zárukou toho, že audit odhalí všechny případy významné (materiální) nesprávnosti nebo nesouladu, které se vyskytly. Může k nim dojít v důsledku podvodu nebo chyby a za významné (materiální) se považují tehdy, pokud lze rozumně soudit, že by jednotlivě nebo v úhrnu ovlivnily ekonomická rozhodnutí uživatelů přijatá na základě této účetní závěrky ERF. XVII. Při provádění auditu v souladu se standardy ISA a ISSAI je naší povinností uplatňovat během celého auditu odborný úsudek a zachovávat profesní skepticismus. Dále je naší povinností: — Identifikovat a vyhodnotit rizika významných (materiálních) nesprávností v účetní závěrce ERF a rizika, že uskutečněné operace nejsou ve významné (materiální) míře, ať z důvodu podvodu nebo chyby, v souladu s požadavky právního rámce ERF. Navrhujeme a provádíme auditorské postupy reagující na tato rizika a získáváme dostatečné a vhodné důkazní informace, abychom na jejich základě mohli vyjádřit výrok. Případy významných (materiálních) nesprávnosti nebo nesouladu, k nimž došlo v důsledku podvodu, se odhalují obtížnější než případy způsobené chybou, protože součástí podvodu mohou být tajné dohody, falšování, úmyslná opomenutí, nepravdivá prohlášení nebo obcházení vnitřních kontrol. U těchto případů tudíž hrozí vyšší riziko, že nebudou odhaleny. — Seznámit se s vnitřním kontrolním systémem účetní jednotky relevantním pro audit v takovém rozsahu, abychom mohli navrhnout vhodné auditorské postupy, nikoli abychom mohli vyjádřit výrok o účinnosti vnitřního kontrolního systému. — Posoudit vhodnost použitých účetních pravidel, přiměřenost provedených účetních odhadů a vysvětlující a popisné informace, které v této souvislosti vedení účetní jednotky uvedlo v účetní závěrce. — Posoudit, zda je vhodné, že vedení použilo účetnictví založené na předpokladu stálého trvání účetní jednotky, a zda s ohledem na získané důkazní informace existuje významná (materiální) nejistota související s událostmi nebo podmínkami, které mohou zásadním způsobem zpochybnit schopnost ERF nepřetržitě trvat. Jestliže dojdeme k závěru, že taková významná (materiální) nejistota existuje, je naší povinností v naší zprávě upozornit na vysvětlující a popisné informace uvedené v této souvislosti v konsolidované účetní závěrce, a pokud tyto vysvětlující a popisné informace nejsou dostatečné, vyjádřit modifikovaný výrok. Naše závěry vycházejí z důkazních informací, které jsme získali do data naší zprávy. Nicméně budoucí události a podmínky mohou vést k tomu, že subjekt přestane nepřetržitě trvat. — Vyhodnotit celkovou prezentaci, členění a obsah roční účetní závěrky, včetně vysvětlujících a popisných informací, a dále to, zda účetní závěrka zobrazuje podkladové operace a události způsobem, který vede k věrnému zobrazení. XVIII. Naší povinností je informovat vedení mimo jiné o plánovaném rozsahu a načasování auditu a o významných zjištěních, včetně zjištěných významných nedostatků ve vnitřním kontrolním systému. XIX. U příjmů prověřujeme všechny příspěvky členských států a vzorek ostatních druhů příjmových operací. XX. Pokud jde o výdaje, kontrolujeme platební operace v okamžiku, kdy vznikly, byly zaznamenány a přijaty. Tato kontrola se vztahuje na všechny kategorie plateb (včetně plateb za pořízení majetku) kromě záloh v okamžiku, kdy jsou provedeny. Zálohové platby se kontrolují, když příjemce prostředků poskytne doklady o jejich řádném využití a orgán či subjekt tyto doklady přijme zúčtováním zálohové platby, a to v témže roce nebo později. XXI. Ze záležitostí, o nichž jsme jednali s Komisí, vybíráme ty, které byly pro audit závěrky ERF nejvýznamnější, a které tudíž představují hlavní záležitosti auditu v běžném období. Tyto záležitosti popisujeme v naší zprávě, pokud právní předpisy jejich zveřejnění nezakazují nebo jestliže v krajně výjimečném případě usoudíme, že bychom o dané záležitosti neměli v naší zprávě informovat, protože lze reálně očekávat, že možné negativní dopady zveřejnění převáží nad přínosem z hlediska veřejného zájmu.