Vzhledem k čl. 3 odst. 3 však musí poskytovatelé internetových služeb při poskytování služeb přístupu k internetu nakládat s veškerým provozem stejně, bez diskriminace, omezení nebo narušování. Podle týchž pokynů by tedy nabídka typu „zero-rating“, kdy jsou všechny aplikace blokovány nebo zpomaleny, jakmile je dosaženo datového limitu, s výjimkou aplikací zahrnutých do nabídky typu „zero-rating“, byla v rozporu s ustanoveními čl. 3 odst. 3 prvního a třetího pododstavce.

Zájmová sdružení zastávají k dopadu nabídek typu „zero-rating“ různá – často protichůdná – stanoviska. Například sdružení spotřebitelů vnímají celkový dopad nabídek typu „zero-rating“ jako nepříznivý pro spotřebitele a podle jejich názoru by měly být zakázány. Domnívají se, že tyto nabídky narušují hospodářskou soutěž mezi společnostmi nabízejícími obsah nebo aplikace, které jsou zahrnuty do nabídky typu „zero-rating“, a jinými společnostmi, které nabízejí podobný obsah a aplikace. Poskytovatelé internetových služeb se naproti tomu domnívají, že nařízení jim umožňuje předkládat různé nabídky s odlišnými cenami a poskytuje koncovému uživateli svobodu volby mezi těmito nabídkami.

Poskytovatelé internetových služeb nastolili otázku možných budoucích nabídek, kdy se propojené objekty budou moci připojit pouze k aplikaci svého výrobce a kdy koncový uživatel může chtít omezit možnost připojení pouze na svá vlastní zařízení. Typickým příkladem by byl uživatel, který si koupí poplašný systém proti vloupání nebo webovou kameru a omezí okruh zařízení, z nichž je povoleno tento systém nebo kameru konfigurovat, pouze na zařízení ve vlastnictví obyvatel příslušného areálu. V takovém případě by poskytovatel internetových služeb zavedl v síti omezení přístupu, avšak na žádost koncového uživatele. V tomto případě je podstatná volba, kterou konečnému uživateli nabízí čl. 3 odst. 2, totiž dohodnout se na technických podmínkách s poskytovatelem internetových služeb. V takové situaci se povinnosti uvedené v čl. 3 odst. 3, které se vztahují na blokování koncových bodů provozovatelem, nevztahují na případy, kdy o tom, co bude blokováno či nikoli, rozhoduje – a to jednotlivě v každém konkrétním případě – v plném rozsahu uživatel (přičemž ostatní technické nebo obchodní podmínky služby přístupu k internetu se v závislosti na volbě uživatele nemění). Tyto praktiky by však měly být pečlivě sledovány, aby se zajistilo, že poskytovatel internetových služeb k takové volbě nenutí. Naopak by tato volba měla zůstat pod trvalou kontrolou koncového uživatele, který by měl mít jednoduchou možnost se rozhodnout pro její využití, stejně jako následně její využívání ukončit.

Kvalita služeb se může lišit v závislosti na použitém koncovém zařízení, pokrytí sítě, obsahu a dalších objektivních faktorech. Pokud jsou například dva koncoví uživatelé účastníky služeb různé kvality, mohou zaznamenat odlišnou výkonnost při přenosu dat. V zásadě se však má za to, že je s nimi nakládáno stejně, jestliže jsou opatření pro řízení provozu založena na objektivních technických důvodech, které prospívají celkové kvalitě a/nebo účinnosti sítě. Z dosavadních důkazů nevyplývá, že by dostupnost služeb s různou rychlostí, objemem nebo jinými vlastnostmi za různé ceny obecně poškozovala spotřebitele nebo výkon jejich práv podle čl. 3 odst. 1.

Ustanovení čl. 3 odst. 3 druhého pododstavce stanoví, že poskytovatelé mohou zavádět opatření přiměřeného řízení provozu. Tato opatření však „nesmí sledovat konkrétní obsah a nesmí být uplatňována po dobu delší, než je nezbytné“. V závislosti na volbách učiněných při zavádění sítí 5G by v budoucnu mohla nastat potřeba přesně posoudit, co je a co není „konkrétní“ obsah. V této fázi si Komise není vědoma žádného konkrétního případu, kdy by toto ustanovení bránilo zavádění technologie „network slicing“. Komise bude nadále tuto otázku pozorně sledovat v souvislosti s rozvojem technologií 5G na trhu.

Sdružení BEREC oznámilo, že vítá dialog mezi zájmovými sdruženími a vnitrostátními regulačními orgány v případech, kdy si tato sdružení nejsou jista, zda je konkrétní použití technologie 5G v souladu s nařízením. Komise tento dialog se zainteresovanými stranami podporuje a bude úzce spolupracovat se sdružením BEREC na aktualizaci pokynů.

6.Technologický vývoj a specializované služby – čl. 3 odst. 5

Jiné služby než služby přístupu k internetu

Ustanovení čl. 3 odst. 5 dává možnost nabízet jiné služby než služby přístupu k internetu (dále jen „specializované služby“), které jsou optimalizovány pro konkrétní obsah, aplikace nebo služby, případně jejich kombinaci, pokud je optimalizace nezbytná ke splnění požadavků na obsah, aplikace nebo služby pro určitou úroveň kvality.

Stanoví, že poskytovatelé internetových služeb mohou nabízet nebo umožňovat takovéto služby pouze tehdy, pokud je kapacita sítě dostatečná k jejich poskytování jako doplnění k poskytovaným službám přístupu k internetu bez újmy jejich na kvalitě.

Od vstupu nařízení v platnost se objevilo jen několik otázek ohledně použití čl. 3 odst. 5, protože nebylo spuštěno mnoho nových typů specializovaných služeb.

Podle průzkumu nabízí už nějakou dobu široká škála poskytovatelů internetových služeb stejné druhy specializovaných služeb – především řízené hlasové hovory (internetová telefonie – VoIP) a televizi přes internetový protokol (IPTV).

Odvětví očekává, že se objeví nové specializované služby, jejichž zavedení umožní sítě 5G. Zatím nejsou žádné komerční služby 5G dostupné a zúčastněné strany vyjádřily nejistotu ohledně budoucího výkladu čl. 3 odst. 5 vnitrostátními regulačními orgány. Podmínka stanovená v čl. 3 odst. 5 spočívá v tom, že specializované služby mohou být nabízeny pouze tehdy, „pokud je kapacita sítě dostatečná k jejich poskytování jako doplnění k poskytovaným službám přístupu k internetu“, a že „[t]yto služby nesmějí být používány ani nabízeny jako náhrada za služby přístupu k internetu a nesmějí být na úkor dostupnosti nebo obecné kvality služeb přístupu k internetu pro koncové uživatele“.

I když poskytovatelé internetových služeb podporují základní zásadu nařízení, jsou – spolu s některými poskytovateli obsahu – znepokojeni tím, že stávající pokyny sdružení BEREC neposkytují dostatečnou pružnost, pokud jde o příklady, jak tyto podmínky splnit, takže poskytovatelé jsou nuceni vyhrazovat zdroje pro tyto nové služby, čímž přicházejí o výhodu dynamického přidělování kapacity. Poskytovatelé rovněž zdůrazňují, že každá specializovaná služba, která splňuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 5, by měla být povolena, aniž by se vyžadovalo povolení předem před jejím spuštěním. Zdůrazňují, že chtějí předejít situaci, kdy by předpokládaná složitost ex post hodnocení vedla v praxi k tomu, že by před vývojem nebo spuštěním nějaké služby žádali o výslovné povolení. Zdůrazňují také, že příklad uvedený v pokynech, totiž měření výkonosti pomocí testu služby přístupu k internetu, při němž jsou všechny specializované služby odstaveny, je v praxi sotva proveditelný, protože některé vertikální služby nelze z důvodu jejich zvláštní povahy pozdržet.

Spotřebitelské organizace, organizace občanské společnosti a poskytovatelé obsahu považují nařízení i pokyny za dostatečně flexibilní na to, aby zohlednily služby 5G.

V souvislosti s novou generací specializovaných služeb mohou vyvstat otázky týkající se použití čl. 3 odst. 5. Mohla by vyvstat potřeba blíže vyjasnit, kdy lze optimalizaci služeb považovat za nezbytnou z technických nebo obchodních důvodů, kdy je „kapacita sítě dostatečná“ a kdy jsou specializované služby „na úkor dostupnosti nebo obecné kvality služeb přístupu k internetu“. Tato vyjasnění mohou být nezbytná, aby byla zajištěna ochrana koncového uživatele a zaručeno trvalé fungování internetového ekosystému coby hnací síly pro inovace.

Sdružení BEREC oznámilo, že zváží poskytnutí bližšího vyjasnění v pokynech ohledně toho, jak v jednotlivých případech posuzovat, zda služba jiná než služba přístupu k internetu splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 5. Komise bude se sdružením BEREC na této aktualizaci pokynů úzce spolupracovat.

Měření výkonnosti sítě

Rostoucí rozvoj technologie „network slicing“ a specializovaných služeb vyvolává otázku, jak poskytnout koncovým uživatelům flexibilitu, jež jim umožní využívat dynamické přidělování zdrojů, a zároveň splnit povinnost podle čl. 3 odst. 5 a zabránit tomu, aby specializované služby byly na úkor kvality obecných služeb přístupu k internetu.

Měření výkonnosti sítě je složitý úkol, protože závisí na množství faktorů, jako jsou ostatní koncoví uživatelé, kteří síť využívají, nebo vzdálenost mezi mobilním telefonem a anténou základnové stanice, a k porovnání výkonnosti v čase je nutná statistická analýza.

Poskytovatelé internetových služeb trvají na tom, že je důležité, aby při interpretaci naměřených údajů byla zohledněna řada faktorů, které výkonnost sítě ovlivňují. Spotřebitelské organizace a organizace na ochranu občanských práv uznávají složitost tohoto úkolu, trvají však na potřebě ověřit kvantitativní informace.

Sdružení BEREC pracuje na aktualizaci pokynů v této oblasti a zahájilo zadávací řízení na vývoj příslušného softwarového nástroje.