CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 25.7.2008 
SEK(2008) 2279 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k návrh NA ŘÍZENÍ RADY o právním rámci Spole čenství pro 
evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI)  
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů
  
 
{KOM(2008) 467 v kone čném znění} 
{SEK(2008) 2278} 
 
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Toto posouzení dopad ů doprovází návrh „NA ŘÍZENÍ o právním rámci Spole čenství pro 
evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI)“, jenž  je obsažen v legislativním a pracovním 
programu Komise na rok 2008 jako jedna z p řednostních iniciativ.  
Počínaje sdělením Komise EU „Sm ěrem k evropskému výzkumnému prostoru“ (leden 
2000) se všechna opat ření Spole čenství týkající se výzkumu a vývoje řídila myšlenkou 
společného evropského výzkumného prostoru, jež byla i hlavním pilí řem pro 
uskutečňování cíl ů v oblasti výzkumu Lisabonské strategie pro r ůst, zaměstnanost a 
dynamické, na znalostech založené evropské hospodá řství. V zelené knize o ERI z roku 
2007 s názvem Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy bylo ur čeno několik 
klíčových oblastí, ve kterých by ú činné akce podniknuté ve spolupráci členských stát ů 
mohly znamenat významný p řínos pro evropský výzkumný systém a mohly by pomoci 
vytvořit v Evrop ě „pátou svobodu“ – volný pohyb znal ostí. V této souvislosti p ředstavuje 
„Rozvoj špi čkové výzkumné infrastruktury" jeden z pilí řů ambiciózní vize ERI. 
Výzkumné infrastruktury sehrávají stále v ětší roli v pokroku ve znalostech a technologii. 
Například oza řovny, databanky v genomice a databanky ve spole čenských v ědách, 
observato ře pro environmentální v ědy, zobrazovací systémy nebo čisté prostory pro 
nanoelektroniku studium jsou jádrem výzkumných a inova čních proces ů. Vědecké 
infrastruktury napomáhají strukturovat v ědeckou komunitu tím, že nabízí jedine čné služby 
v oblasti výzkumu uživatel ům z různých zemí, zvyšuje p řitažlivost v ědy pro mladé lidi a 
propojuje r ůzná vědecká zařízení. Proto hraje klí čovou úlohu ve výstavb ě efektivního 
výzkumného a inova čního prost ředí. Díky jejich schopnosti shromáždit „kritické 
množství“ lidí a investic p řispívá k vnitrostátnímu, regionálnímu a evropskému 
hospodářskému rozvoji. Jsou proto st ředem znalostního trojúhelníku vzd ělávání, výzkumu 
a inovací.  
S tím, jak mizí hranice mezi jednotlivými oblastmi výzkumu a jak se naše technologie 
stávají čím dál pokro čilejšími, jsou také výzkumné infrastruktury čím dál tím komplexn ější 
a dražší a dostávají se za hranici finan ční dostupnosti pro výzkumnou skupinu, region, 
národ nebo dokonce kontinent. Rozt říštěnost v Evrop ě nenapomáhá čelit těmto výzvám.  
To uznaly Rady pro konkurenceschopnos t na zasedáních ve dnech 1. až 3. července 2004 a 
25. až 26. listopadu 2004, kdy se minist ři dohodli, že v rámci dalšího rozvoje ERI je 
zapotřebí dále posílit konkuren ční výzkum, p ředcházení rozst říštění a spolupráci v oblasti 
výzkumných infrastruktur. Minist ři zdůraznili, že je zapot řebí rozvinout evropskou 
strategii na poli výzkumných infr astruktur, což by zahrnovalo v ětší koordinaci na evropské 
úrovni, jakož i r ůzné přístupy, které budou závslé na velikosti a rozsahu p říslušných 
výzkumných infrastruktur. Minist ři dali za úkol ESFRI, Evrops kému strategickému fóru 
pro výzkumné infrastruktury, aby vypracovalo  strategický plán pro Evropu pro další 
generaci výzkumných infrastruktur. 
Po schválení plánu Evropského strategick ého fóra pro výzkumné infrastruktury v říjnu 
2006 Rady pro konkurenceschopnost a Evropská rada vyzvaly byly členské státy, aby se 
aktivně účastnily realizace výzkumné infrastr uktury celoevropského zájmu a rovn ěž uznaly 
důležitou úlohu Evropské komise v tomto procesu. 
Avšak hlavním problémem p ři zřizování Evropských výzkumných infrastruktur vedle 
omezených zdroj ů a komplexnosti technických a organiza čních otázek z ůstává neexistence 
vhodného právního rámce, jenž by umož ňoval vytvo ření odpovídajících partnerství s 
 
CS 3   CS partnery z r ůzných zemí. Z nejnov ějších prací, jež byly provedeny pod dohledem ESFRI, 
vyplývá, že stávající právní nástroje jsou omezené, p řičemž tyto práce zárove ň stanovily 
potřebu vytvo řit zvláštní právní rámec Spole čenství pro z řízení evropských výzkumných 
infrastruktur, které zahrnují více členských stát ů. 
V této souvislosti zahrnula Komise jako prioritní iniciativu návrh na vytvo ření 
„NAŘÍZENÍ o právním rámci Spole čenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu 
(ERI)“ do svého legislativního a pracovního programu na rok 2008.  
Pro přípravu této iniciativy byly pr ovedeny rozsáhlé konzultace zú častněných stran. 
Hodnocení dopad ů vychází z r ůzných zdroj ů: i) analýz provedených odborníky; ii) 
konzultací ú častníků a iii) příspěvků meziútvarové skupiny a nezá vislého diskusního fóra, 
jež bylo z řízeno k provedení této iniciativy.  
Zvažovaly se čtyři možnosti politiky:  
• Varianta č. 1: Tato možnost, p ři které nebude uskute čněna „žádná specifická činnost 
EU“, odpovídá sou časné situaci, za níž se každé konsor cium snaží ad hoc zjistit, která 
z existujících právních forem by byla nejvhodn ější pro jejich projekt;  
• Varianta č. 2 odpovídá „mírnému" zásahu Evrops ké komise, jež napomáhá subjekt ům, 
které vytvá řejí evropské infrastruktury, identifikovat problémy a pot řeby, vym ěňovat si 
informace o tom, jak tyto problémy řešit a stanovit nejlepší postupy.  
• Varianta č. 3 odpovídá z řízení spole čných podnik ů Společenstvím podle článku 171 
Smlouvy o ES ad hoc vždy, když vyvstane pot řeba tyto podniky z řídit;  
• Varianta č. 4 je konkrétn ějším řešením stávajících problém ů. Navrhuje p řijmout 
legislativní opat ření za ú čelem vytvo ření nového právního nástroje ur čeného pro 
potřeby evropských výzkumných in frastruktur, jenž by zárove ň doplňoval stávající 
formy na vnitrostátní a evropské úrovni; rovn ěž stanoví, že zákonodárce zmocní 
Evropskou komisi udílet status „evro pská výzkumná infrastruktura“.  
Komparativní porovnání r ůzných variant politik jasn ě určuje variantu č. 4 jako nejú činnější 
a nejúčelnější pro dosažení politických cíl ů návrhu.  
 
CS 4   CS  
 
Politické cíle  Varianta 
č.1Varianta 
č. 2 Varianta 
č. 3 Varianta 
č.4
Usnadnění a urychlení procesu z řizování 
evropských výzkumných infrastruktur   Celkově 
nízké Celkově 
nízké Mírné  Vysoké  
Zvýšení po čtu evropských výzkumných 
infrastruktur  Velmi nízké  Mírné  Mírné  Vysoké  
Přispívání k dalšímu rozvoji evropské politiky 
pro výkumné infrastruktury  Velmi nízké  Mírné  Mírné  Vysoké  
Stanovení hospodárného postupu pro z řízení 
nových evropských výzkumných infrastruktur  Celkově 
nízké Celkově 
nízké Nízké  Vysoké  
Poskytnutí všech vlastností, které by m ěla mít 
právní forma pro evropské výzkumné 
if t k tPodle právní 
úpravy  Podle právní 
úpravy  Mírné  Vysoké  
Zlepšení pozitivního vnímání EU na 
mezinárodní úrovni posílením evropského 
ýk é h tVelmi nízké  Mírné  Mírné  Vysoké  
Přispění k dosažení socio-ekonomických, 
enviromentálních a spole čenských cíl ů Celkově 
nízkéMírné Mírné Vysoké