CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
 
o posilování chemické, biologické,  radiologické a jaderné bezpe čnosti v Evropské unii – 
akční plán EU v oblasti CBRN 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
{KOM(2009) 273 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 790} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument k 
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
 
o posilování chemické, biologické,  radiologické a jaderné bezpe čnosti v Evropské unii – 
akční plán EU v oblasti CBRN 
 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
1. BALÍČEK OPATŘENÍ  V OBLASTI  CBRN 
V souladu se záv ěry Rady ze zasedání v prosinci 2007 týkajícími se chemických, 
biologických, radiologických a jade rných (CBRN) rizik a biologické p řipravenosti, v nichž 
byla Komise vyzvána, aby pokra čovala ve své práci v oblasti CBRN, a které schválily její 
záměr navrhnout v roce 2009 p říslušná opat ření politiky, Komise zamýšlí p řijmout 
v červnu 2009 balí ček návrhů týkajících se CBRN. 
Celkovým cílem balí čku týkajícího se CBRN je boj proti terorismu, a to dopln ěním 
příslušných opat ření přijatých na úrovni členských stát ů, odstraněním nedostatk ů v této 
oblasti a podporou sdílení informací a vým ěny osvědčených postup ů mezi členskými státy. 
Měl by napomoci rovn ěž při určování opat ření k snížení hrozby te rorismu v chemické, 
biologické a radiologické/jaderné oblasti. 
Balíček byl vypracován po dlouhém a rozsáhlém konzulta čním procesu. Hlavní hnací silou, 
která stála za vypracováním ak čního plánu, byla pracovní skupi na pro CBRN. Tato pracovní 
skupina, která byla z řízena v únoru 2008, zahrnovala více než 200 členů zastupujících 
vnitrostátní orgány a organizace. V pr ůběhu roku 2008 bylo uspo řádáno celkem 15 zasedání, 
která se zabývala r ůznými oblastmi této problematiky. V lednu 2009 byla zve řejněna 
závěrečná zpráva pracovní skupiny, kter á obsahovala 264 zvláštních doporu čení, jež 
potvrzovala nejen skute čnost, že dosud zbývá hodn ě práce, nýbrž rovn ěž to, že mezi 
odborníky panuje velká shoda, pokud jde o co nejlepší možnosti řešení stávajících otázek. 
Na práci pracovní skupiny pro CBRN se aktivn ě podílela řada útvar ů Komise. Ze všech G Ř 
podílejících se na tomto procesu hrály zvláš ť aktivní úlohu v chemické, biologické a 
radiologické/jaderné oblasti G Ř ENTR, G Ř SANCO a G Ř TREN spolu se SVS. 
2. VYMEZENÍ  PROBLÉMU 
K vymezení problému souvisejícího s chem ickou, biologickou, radiologickou a jadernou 
bezpečností v EU bylo nutno vzít v úvahu řadu prom ěnných, včetně celkové úrovn ě hrozby a 
možných náklad ů spojených s teroristickými útoky či jinými událostmi v souvislosti 
s chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými materiály. 
2.1. Posouzení konkrétních problém ů 
Posouzení problém ů spojených s chemickou, biolog ickou, radiologickou a jadernou 
bezpečností se zam ěřuje na otázky prevence a odha lování rizik a na otázky 
připravenosti/reakce na chemické , biologické, radiologické či jaderné události. 
CS 3   CS 2.1.1.  Problémy týkající se pr evence, detekce a p řipravenosti/reakce v oblasti CBRN 
• Existuje mnoho mezinárodních právních p ředpisů a právních p ředpisů EU a dohod, 
mezi jednotlivými členskými státy však je řada rozdíl ů při jejich uplat ňování. 
• Existují nedostatky a zdvojování práce, pokud jde o stávající sdílení informací 
a iniciativy v oblasti spolupráce. 
• Existují r ůzná právní a praktická omezení spolupr áce EU v boji proti teroristickým 
chemickým, biologickým, radiologickým či jaderným hrozbám. 
• Normy s ohledem na spolehlivost pracovník ů se liší mezi jednotlivými členskými 
státy, jež mají r ůzné postupy pro prov ěřování pracovník ů a pro provád ění 
bezpečnostních prov ěrek. 
• A čkoli se v n ěkterých oblastech uskute čňuje hodn ě výzkumných činností, řada 
výzkumných pot řeb není v sou časnosti přiměřeně řešena. 
• Zve řejňování vědeckých poznatk ů a postup ů financování výzkumu nep řihlíží 
dostatečně k bezpečnostním otázkám. 
2.1.2.  Prevence chemických, biologických, r adiologických a jaderných rizik 
• Mnoho chemických, biologických, radi ologických a jaderných materiál ů je poměrně 
snadno dostupných a m ůže být p řeměněno na zbran ě. To zahrnuje p ředevším 
chemické látky a v menším rozsahu biologické prost ředky a radiologické zdroje. 
• Neexistuje dostate čná koordinovaná kontrola trh ů s chemickými, biologickými, 
radiologickými a jadernými materiály a členské státy mají r ůzné přístupy a normy, 
pokud jde o sledování t ěchto materiál ů a transakcí s t ěmito materiály a dohled nad 
nimi. 
2.1.3.  Odhalování chemických, biologických, r adiologických a jaderných rizik  
• Existují rozdíly v úrovni schopností jednotlivých členských stát ů s ohledem na 
odhalování t ěchto rizik a v úrovni p řipravenosti. 
• Neexistují žádné minimální harmonizova né normy pro detekci rizik, z nichž by 
členské státy mohly vycházet, a dosud neex istuje ani evropský systém zkoušení, 
testování a certifikace. 
2.1.4.  Připravenost a reakce na chemické, biologické, radiologické či jaderné události  
• Mezi jednotlivými členskými státy existují významné rozdíly v kvalit ě havarijních 
plánů a plánů reakce na chemické, biologické, radiologické či jaderné události, jež 
mají jednotliví ú častníci dodavatelského řetězce a provozovatelé vysoce rizikových 
pracovišť nebo kritické infrastruktury k dispozici. Do t ěchto plán ů často nejsou 
výslovně nebo náležit ě začleněny bezpečnostní aspekty. 
• Existují významné nedostatky v odborné p řípravě záchraná řů, pokud jde o reakci na 
chemické, biologické, radiologické či jaderné události v jednotlivých členských 
státech. P říliš často nejsou zahrnuta bezpe čnostní opat ření s ohledem na soudní 
vyšetřování nebo dekontaminaci. 
• Mezi členskými státy se liší rozsah a pokr ytí zavedených zdravotních protiopat ření. 
2.2. Zásada subsidiarity a proporcionality 
Zásada subsidiarity  je dodržena, jelikož opat ření v rámci balí čku týkajícího se CBRN nelze 
přijmout na úrovni jednotlivých členských stát ů EU, a je proto nutno se jimi zabývat na 
CS 4   CS úrovni EU. A čkoli bezpe čnostní otázky jsou do zna čné míry v p ůsobnosti jednotlivých 
členských stát ů, existuje řada důvodů, proč je třeba řešit některé z nich na úrovni EU: 
• P říčina problému je mezinárodním jevem. Mnoho ze stávajících bezpe čnostních 
iniciativ a právních p ředpisů má mezinárodní charakter. 
• V sou časnosti existuje v členských státech mnoho r ůzných bezpe čnostních opat ření. 
Jelikož neexistují vnit řní hranice, mohou nižší normy bezpe čnosti v jednom 
členském stát ě umožnit zneužití chemických, biologických, radiologických či 
jaderných materiál ů v jiném členském stát ě. 
• Existují možné úspory z rozsahu, jichž je možno dosáhnout ur čením a ší řením 
osvědčených postup ů na mezinárodní úrovni a na úr ovni EU. Na úrovni EU je nutno 
zabývat se zejména osv ědčenými postupy p ři provádění a prosazování právních 
předpisů EU. 
Evropská unie má vhodné postavení k tomu, aby se ujala vedení a p ůsobila jako katalyzátor 
při této spolupráci a plánovala činnosti v oblasti CBRN, jež jsou v souladu se zásadou 
subsidiarity. 
Posouzení proporcionality  politiky s ohledem na boj  proti terorismu je mimo řádně obtížné. 
Svévolná a zjevn ě iracionální povaha terorism u znamená, že jeho hrozbu a d ůsledky lze 
předvídat jen obtížn ě. Na druhé stran ě jsou potenciální nep říznivé účinky teroristického útoku 
s využitím chemických, biologických, radiologických či jaderných materiál ů značné, pokud 
jde o finan ční ztráty, dlouhodobé hospodá řské důsledky, ztráty na životech, spole čenský 
rozvrat a celkové blaho. Náležit ě zaměřené a relevantní opat ření v této oblasti je proto 
opodstatn ěné, aby bylo možno p ředcházet t ěmto útokům, zjistit plánované útoky a náležit ě 
řešit důsledky útok ů. 
3. CÍLE 
Vzhledem k problém ům zjištěným v oddíle 2 je ú čelem akčního plánu CBRN dosáhnout 
obecných a specifických cíl ů, které jsou stanoveny v tabulce č. 3. 
 
CS 5   CS Tabulka č. 3: Cíle v oblasti chemické, biologické, radiologické a jaderné bezpe čnosti 
Obecný horizontální cíl 
1. Zvýšení schopnosti EU čelit chemickým, biologickým, ra diologickým a jaderným hrozbám 
Specifické horizontální cíle 
1.1 Zvýšit ú činnost mezinárodní 
spolupráce, koordinace a dialogu o chemické, biologické, 
radiologické a jaderné 
bezpečnosti 1.2 Zvýšit informovanost a pov ědomí 
a sdílení informací v oblasti CBRN 1.3 Snížit pokud možno soudní, 
právní a kompeten ční překážky 
a omezení 1.4 Zvýšit spolehlivost 
pracovník ů 1.5 Posílit 
a upřednostnit výzkum 
týkající se CBRN 1.6 Zvýšit 
informovanost o bezpečnostních 
důsledcích 
v rozhodnutích o financování 1.7 Při zveřejňování 
informací zvýšit informovanost 
o bezpečnostních aspektech 
Cíle — Prevence  Cíle — Detekce Cíle — P řipravenost a reakce 
Obecné  Specifické  Obecné  Specifické  Obecné  Specifické  
4.1 Zlepšit plány reakce a nouzové 
plánování a protokoly, rovn ěž na 
úrovni EU 2.1 Zamezit p řístupu terorist ů 
nebo jiných pachatel ů trestných 
činů k legitimn ě vyráběným 
a používaným chemickým, 
biologickým, radiologickým a 
jaderným materiál ům 3.1 Zvýšit schopnost a zp ůsobilost 
v oblasti detekce a identifikace 
4.2 Vypracovat p řístup EU 
s ohledem na plány reakce 
a nouzové plánování 
2.2 Zlepšit monitorování 
a kontrolu chemických, 
biologických, radiologických a 
jaderných materiál ů 4.3 Zajistit trvalé informa ční toky 
v případě chemických, 
biologických, radiologických a 
jaderných událostí  
4.4 Zvýšit vyhlídky na dopadení 
a potrestání terorist ů a jiných 
pachatelů trestných činů 2. Zvýšit zabezpe čení 
chemických, biologických, 
radiologických a jaderných 
materiálů a bezpečnost občanů 
a potenciálních cíl ů  
2.3 Zvýšit celkovou 
informovanost o možných 
nebezpečích a rizicích a p řispívat 
k vysoké „kultu ře bezpečnosti“ 3. Zvýšit vyhlídky na odhalení 
a identifikaci chemických, 
biologických, radiologických a 
jaderných materiál ů před 
teroristickými útoky a po nich 
3.2 Vypracovat p řístup EU 
k detekci a identifikaci 4. Snížit na nejnižší možnou 
míru účinky teroristických 
útoků s použitím chemických, 
biologických, radiologických a 
jaderných materiál ů 
4.5 Zlepšit záchranná opat ření na 
úrovni členských stát ů i na úrovni 
EU a schopnost reakce na míst ě 
 
 
CS 6   CS 4. MOŽNOSTI  OPATŘENÍ 
Zvláštní p řístup k posouzení dopad ů se zaměřuje na dvě hlavní možnosti opat ření: 
• posouzení dopadu zachování stávající situace; • posouzení dopadu p říslušných opat ření týkajících se CBRN pro up řednostňovanou 
možnost. 
Celkem bylo ur čeno 147 možných opat ření, z toho se: 
• 99 opatření považovalo za bezproblémová; 
• 34 opatření považovalo za potenciáln ě sporná a tato opat ření byla posouzena 
podrobněji; 
• 14 opatření považovalo za nerealiz ovatelná a tato opat ření byla z up řednostňované 
možnosti vylou čena. 
5. UPŘEDNOST ŇOVANÁ
 MOŽNOST 
Na základ ě prověření a podrobného posouzení jednotlivých možných opat ření zahrnuje 
upřednostňovaná možnost celkem 133 opat ření, která jsou uspo řádána do čtyř hlavních 
oblastí: horizontální; prevence; detekce; a p řipravenost a reakce. 
Tabulka č. 4: Opatření podle jednotlivých oblastí a druh ů 
 Horizontální C B R/N Celkem 
Prevence 13 17 7 21 58
Detekce 10 1 7 2 20
Připravenost a reakce 15  3 6 24
Opatření vztahující se 
na prevenci, detekci a připravenost/reakci 19 5 6 1 31
Celkem 57 23 23 30 133
5.1. Hlavní dopady up řednostňované možnosti  
5.1.1.  Finanční a hospodá řské dopady 
Předpokládá se, že u v ětšiny ze 133 opat ření zahrnutých v up řednostňované možnosti budou 
finanční náklady nízké, a to náklady vzniklé r ůzným zúčastněným stranám na úrovni EU i na 
úrovni jednotlivých členských stát ů v průběhu několika let. Tyto náklady by zahrnovaly 
například studie, mapování, ur čení a šíření osvědčených postup ů a účast v sítích, na 
zasedáních a jiných akcích. 
Odhaduje se, že by p řibližně 18 opatření mohlo mít vysoké finan ční náklady na financování 
nového výzkumu, vytvo ření komplexního systému a kapacity v časného varování, zavedení 
bezpečnostních plán ů / systém ů řízení bezpe čnosti pro doty čná zařízení a vytvo ření režim ů 
zkoušení, testování a certifikace pro detek ční systémy a za řízení v celé EU. P řesné náklady 
lze odhadnout jen obtížn ě, jelikož mnoho z t ěchto opatření by vyžadovalo další práci týkající 
se proveditelnosti za ú čelem přesnějšího posouzení náklad ů a přínosů. 
Je obtížné posoudit p řesně očekávané náklady na provedení ak čního plánu, jelikož ty budou 
záviset na řadě činitelů, například na délce seznam ů EU. Je však nutno zmínit, že i v p řípadě, 
 
CS 7   CS že by celkové náklady mohly dosáhnout výše n ěkolika desítek milion ů eur, by byla tato 
částka rozd ělena mezi jednotlivé úrovn ě provádění (tj. Komise, agentury EU a 27 členských 
států) a rozložena na n ěkolik let. A čkoli by některá opat ření byla zahájena okamžit ě, mnoho 
z nich by bylo zavád ěno až od roku 2011. To poskytne dostate čnou dobu pot řebnou pro 
přiměřené plánování t ěchto náklad ů. Finanční podporu pro provád ění těchto opat ření bude 
možno poskytnout ze stávajících finan čních program ů na období do roku 2013, zejména 
zvláštního programu „Prevence, p řipravenost a zvládání následk ů teroristických útok ů a 
jiných rizik spojených s bezpe čností“ a zvláštního programu „P ředcházení trestné činnosti 
a boj proti ní“. 
5.1.2.  Sociální dopady 
Předpokládá se, že v ětšina opat ření zahrnutých do up řednostňované možnosti nebude mít 
vážné sociální dopady. Celkovým pozitivním sociálním dopadem úsp ěšného čelení 
chemickým, biologickým, radiologickým  a jaderným hrozbám je lepší ve řejné zdraví a v ětší 
bezpečnost v souvislosti se snížením ztrát na  životech a dlouhodobých zd ravotních potíží, 
menšími obavami a v ětším pocitem bezpe čí. 
Řada opatření bude mít rovn ěž kladný dopad na správu, jelikož zvýší spolupráci a komunikaci 
mezi institucemi, zlepší organizaci informa čních toků nebo pom ůže vytvořit protokoly apod. 
Přibližně deset opat ření by mohlo mít nep říznivé sociální dopady. Možné nep říznivé dopady 
se týkají zásahu do základních práv na  soukromí a na ochranu osobních údaj ů. Obsah 
a skutečné provedení opat ření však lze navr hnout tak, aby se t ěmto účinkům zamezilo. 
5.1.3.  Dopady na základní práva 
Možné problémy ve vztahu k základním práv ům byly zjišt ěny u pěti opatření. Dvě z těchto 
akcí zahrnují opat ření k zvýšení spolehlivosti u hostujících pracovník ů z třetích zemí. Ty by 
mohly v p řípadě, že nebudou pe člivě vyřešeny, ovlivnit nep říznivě zásadu zákazu 
diskriminace a akademické svobody. Požadavky na prov ěřování pracovník ů a na bezpe čnostní 
prověrky mohou nep říznivě ovlivnit svobodnou volbu povolání a právo pracovat. Vzájemné 
uznávání postup ů bezpečnostních prov ěrek v celé EU by na druhou stranu mohlo usnadnit 
přijetí práce v obdobných oblastech v ostatních členských státech. 
Existují rovn ěž tři opatření, která se zabývají oznamováním a hlášením podez řelých transakcí. 
Tato opat ření mohou zasahovat do soukromého života jednotlivc ů a do jejich práva na 
ochranu osobních údaj ů. Je-li zajišt ěna přiměřená ochrana osobních údaj ů, lze obsah 
a skutečné provedení opat ření navrhnout tak, aby se t ěmto účinkům zamezilo. 
5.2. Přínosy upřednostňované možnosti  
5.2.1.  Zvýšení ú činnosti mezinárodní spolupráce, k oordinace a dialogu o chemické, 
biologické, radiologické a jaderné bezpe čnosti 
Upřednostňovaná možnost opat ření přispěje kladně k zvýšení ú činnosti mezinárodní 
spolupráce, koordinace a dialogu o chemické, biologické, radiologické a jaderné bezpe čnosti. 
Řada opatření by vedla k: 
• lepšímu mapování stávajících mechanism ů mezinárodní spolupráce a koordinace 
v souvislosti s problematikou CBRN; 
• lepší spolupráci s p říslušnými agenturami na mezinár odní úrovni, na úrovni EU a na 
vnitrostátní úrovni; 
• lepšímu stanovení a vým ěně osvědčených postup ů s mezinárodními, evropskými 
a vnitrostátními partnery; 
 
CS 8   CS • lepší komunikaci s ve řejností. 
5.2.2.  Snížení soudních, právních a kompeten čních překážek a omezení 
Řada opatření zahrnutých v up řednostňované možnosti by p řispěla k zvýšení spolehlivosti 
pracovník ů: 
• zavedením spole čných odstup ňovaných kritérií pro prov ěřování pracovník ů a 
bezpečnostní prov ěrky; 
• lepším stanovením a vým ěnou osvědčených postup ů v oblasti bezpe čnostního 
prověřování; 
• posílením řídících struktur v chemických, biol ogických, radiologic kých a jaderných 
zařízeních tak, aby byli pracovníci p řiměřeně a pravideln ě hodnoceni a sledováni. 
5.2.3.  Lepší monitorování a kontrola chemickýc h, biologických, radiologických a jaderných 
materiálů 
Upřednostňovaná možnost opat ření zahrnuje řadu akcí zam ěřených na lepší monitorování a 
kontrolu chemických, biologických, ra diologických a jaderných materiál ů, pokud jde o vedení 
účetní evidence, vým ěnu informací a hlášení hrozeb, ztrát a jiných událostí, p řepravu a dovoz 
a vývoz: 
• lepší dodržování mezinárodních závazk ů a využívání stávajících monitorovacích 
a kontrolních mechanism ů; 
• lepší kontrola vydávání povolení, registr ace a dodávek s cílem zajistit, aby byly 
chemické, biologické, radiologi cké a jaderné látky náležit ě evidovány a sledovány; 
• lepší komunikace a vým ěna informací o úrovni hrozeb, odcizení, ztrátách 
a událostech; 
• v ětší kontrola nad p řepravou chemických, biologických, radiologických a jaderných 
materiálů; 
• v ětší zaměření se na vysoce rizikové chemické, biologické, radiol ogické a jaderné 
zdroje. 
5.3. Přidaná hodnota EU 
Terorismus je svou povahou mezinárodní a EU má spole čné hranice, což terorist ům umožňuje 
volně se v EU pohybovat. Spolupráce, kterou navrhuje up řednostňovaná možnost opat ření, 
sahá od vým ěny zkušeností a osv ědčených postup ů u některých opat ření k vým ěně informací 
a poznatk ů s provozním významem u jiných opat ření. Všechna tato opat ření by pomohla 
posílit kanály pro dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci mezi členskými státy. 
5.3.1.  Očekávané p řijetí ze strany p říslušných zú častněných stran 
Očekává se, že p řijetí ze strany p říslušných zú častněných stran bude velmi vysoké vzhledem 
ke skutečnosti, že všichni ú častníci, kte ří mají akční plán provád ět, se aktivn ě podíleli na jeho 
vypracování v pr ůběhu konzultací v celé EU, zejména  v rámci pracovní skupiny pro CBRN . 
Takovýto p řístup zajiš ťuje, aby všechny p říslušné zú častněné strany m ěly vlastnickou 
odpovědnost za opat ření, jež mají být provedena. V zájmu zajišt ění co nejv ětšího přijetí se 
zamýšlí nadále navazovat na spole čenství vytvo řené pracovní skupinou pro CBRN . 
5.3.2.  Ucelený/rámcový p řístup na úrovni EU 
Cílem up řednostňované možnosti opat ření je vytvo řit počáteční horizontální rámec  jako 
výchozí bod pro cílené iniciativy v budoucnu. Volba nástroje (133 opat ření) je výsledkem 
 
CS 9   CS jedenapůlletého období konzultací  s odborníky z členských stát ů, útvarů Komise, akademické 
obce a průmyslu. 
Dodatečnou výhodou zvoleného jednotného p řístupu je to, že umož ňuje určit synergie . 
Mnoho z opat ření, jež byla odborníky st anovena jako nezbytná, lze uplatnit na všechny 
jednotlivé materiály – to znamená, že k provedení ur čitých opat ření a k zvýšení ú činnosti lze 
využít podobnosti metodiky .