Návrh ROZHODNUTÍ RADY o předložení změny přílohy III Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) Evropskou unií /* COM/2012/044 final - 2012/0020 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Žralok nosatý (Lamna nasus) je rozšířen v celé oblasti severního Atlantického oceánu a v širokém pásmu okolo zeměkoule na jižní polokouli. Lamna nasus je aktivní, teplokrevný, poměrně pomalu rostoucí a pozdě dospívající druh, který se dožívá vyššího věku a má pouze malý počet mláďat. Organizace FAO jej zařazuje do kategorie nejohroženějších vodních druhů s nejnižší produktivitou. Hodnocení populací žijících v Atlantickém oceánu zaznamenala historický i aktuální pokles stavu tohoto druhu. Využívání populací v dalších oceánech jižní polokoule je z velké části neřízené a je nepravděpodobné, že by bylo udržitelné. Tento druh je obzvláště ohrožen nadměrným rybolovem. Kvůli své nízké produktivitě je velmi citlivý na tlak vyvíjený rybolovem. Během posledních desetiletí zaznamenal v severním Atlantiku (zejména v severovýchodním Atlantiku) jeho stav prudký propad, který vedl EU k tomu, že zakázala rybolov tohoto druhu. Tento zákaz se vztahuje na plavidla EU, jakož i na plavidla plující pod cizí vlajkou, která působí ve vodách EU. Lov žraloka nosatého je rozhodnutím Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) zakázán rovněž v severovýchodním Atlantickém oceánu. Jeho lov se nadále vyskytuje v severozápadním Atlantiku a na jižní polokouli. Kromě Komise NEAFC neexistují v současné době žádná opatření přijatá v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu (RFMO) k řízení a zachování populace žraloků nosatých nebo je jich jen velmi málo a existují pouze omezené informace o vnitrostátních právních předpisech, které jsou v platnosti v jiných areálových státech. Má se rovněž za to, že velký počet úlovků žraloka nosatého zůstává nehlášen. Z tohoto důvodu EU v roce 2007 a 2010 navrhla, aby byl žralok nosatý zařazen do přílohy II úmluvy CITES. Tyto návrhy podporovala většina smluvních stran CITES, avšak nezískaly dvoutřetinovou většinu, která je nutná pro jejich přijetí. EU též v roce 2009 a 2010 navrhla zakázat rybolov tohoto druhu v rámci Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), ale návrh byl zamítnut. Dostupné údaje o rozsahu mezinárodního obchodu se žralokem nosatým a jeho dopad na stav tohoto druhu jsou omezené. V současné době vlastně neexistují žádné konkrétní údaje týkající se exemplářů žraloka nosatého schválené na mezinárodní úrovni, které by umožnily kvantifikaci objemu mezinárodního obchodu s tímto druhem. Existují však jasné náznaky, že části žraloka nosatého nebo výrobky z něj se v mezinárodním obchodu vyskytují a že existuje významný mezinárodní trh s produkty, jako je maso nebo ploutve. EU je pravděpodobně jedním z hlavních trhů s exempláři žraloka nosatého, a proto má hlavní odpovědnost za zajištění toho, aby takový obchod byl udržitelný. Údaje o mezinárodním obchodu se žralokem nosatým jsou nezbytné k posouzení dopadu mezinárodního obchodu na zachování tohoto druhu. Shromažďování údajů o mezinárodním obchodu vyžaduje mezinárodní spolupráci. Nejlepším způsobem jak tuto spolupráci zajistit je, aby členské státy EU zařadily tento druh do přílohy III úmluvy CITES. Podle článku XVI úmluvy může kterákoli strana kdykoli předložit sekretariátu seznam druhů k zařazení do přílohy III. Změna přílohy III nabude automaticky účinnosti 90 dnů po dni, kdy sekretariát o předložení žádosti informuje smluvní strany. Následkem zařazení druhů do přílohy III musí vývoz žraloka nosatého z EU doprovázet vývozní povolení, které potvrzuje zákonnost úlovku. Pro jiné druhy obchodu (vývoz do EU nebo obchod mezi stranami, které nejsou členy EU) se vyžaduje, aby osvědčení o původu vystavila vyvážející země. Zařazením na seznam v příloze III získají všechny strany úmluvy CITES (minimálně) údaje o původu a množství obchodovaných exemplářů. To zlepší znalostní základnu, pokud jde o faktory ovlivňující zachování populace žraloka nosatého s ohledem na jakákoli možná opatření pro zachování tohoto druhu a/nebo obchodní opatření, která by státy nebo mezinárodní organizace mohly chtít v budoucnosti přijmout. Zařazení na seznam v příloze III zajišťuje, že smluvní strany CITES věnují zvláštní pozornost podmínkám, za nichž se exempláře žraloka nosatého loví a obchodují, a může podpořit přijetí opatření pro zachování tohoto druhu, pokud dosud nejsou přijata, aby se zabezpečilo jeho udržitelné využívání. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Návrh zapsat žraloka nosatého na seznam v příloze III úmluvy CITES byl s členskými státy EU projednáván při mnoha příležitostech na zasedáních výboru EU pro obchod s volně žijícími živočichy dne 11. června 2010, 15. září 2010, 6. prosince 2010, 22. března 2011 a 26. července 2011. V tomto výboru byla ve prospěch začlenění žraloka nosatého do přílohy III úmluvy CITES vyjádřena široká podpora. O možném záměru EU zahrnout žraloka nosatého do přílohy III úmluvy CITES byly strany úmluvy CITES rovněž informovány dopisem ze dne 27. května 2011. Kromě Japonska a Číny (které nesouhlasí s tím, aby se problematika tohoto mořského druhu řešila v rámci úmluvy CITES) byla Evropské komisi sdělena spíše souhlasná stanoviska (zejména z USA, Nového Zélandu, Turecka, Chorvatska, Černé Hory, zatímco Austrálie uvedla, že toto začlenění by mohlo ohrozit šanci na úspěch budoucího návrhu na zařazení tohoto druhu do přílohy II úmluvy CITES). Důsledky začlenění by byly z hlediska sociálně-ekonomických a správních nákladů omezené: vyžadovalo by se, aby členské státy EU vyvážející žraloka nosatého vystavily vývozní povolení, které by potvrzovalo, že žralok byl uloven zákonným způsobem. Vzhledem k tomu, že lov žraloka nosatého je v převážné většině vod EU zakázán, daný objem by byl pravděpodobně omezený. Ostatní země, které se žralokem nosatým obchodují, by měly povinnost vydávat osvědčení o původu. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Úmluvu CITES provádí v EU nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi[1]. Zařazení žraloka nosatého do přílohy III úmluvy CITES povede k zahrnutí tohoto druhu do přílohy C nařízení Rady (ES) č. 338/97 a použije se, jakmile začlenění do přílohy III úmluvy nabude účinnosti. Jelikož tento krok bude mít dopad na politiku EU v oblasti životního prostředí i obchodu, hmotněprávním základem pro rozhodnutí Rady by měl být čl. 192 odst. 1 a článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie. Procesněprávním základem by měl být čl. 218 odst. 9, protože toto rozhodnutí se týká zaujmutí postoje EU ke změně přílohy úmluvy CITES, která má právní účinky. 2012/0020 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o předložení změny přílohy III Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) Evropskou unií RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 a článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, vzhledem k těmto důvodům: (1) Úmluvu o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) provádí v Evropské unii (dále jen „EU“) nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996[2]. (2) Kvůli své nízké produktivitě je druh Lamnus nasus velmi citlivý na tlak vyvíjený rybolovem. Během posledních desetiletí zaznamenal v severním Atlantiku (zejména v severovýchodním Atlantiku) jeho stav prudký propad, který vedl Unii k tomu, že zakázala rybolov tohoto druhu. Tento zákaz se vztahuje na plavidla Unie, jakož i na plavidla plující pod cizí vlajkou, která působí ve vodách Unie. Využívání populací v dalších oceánech jižní polokoule je z velké části neřízené a je nepravděpodobné, že by bylo udržitelné. (3) Jelikož se Unie domnívala, že tento druh může být celosvětově ohrožen vyhynutím, pokud se na mezinárodní obchod nebude vztahovat přísná regulace s cílem zabránit, aby byl využíván způsobem, jenž není slučitelný s jeho přežitím, navrhla na 14. a 15. zasedání Konference smluvních stran CITES v roce 2007 a 2010 zahrnutí tohoto druhu do přílohy II úmluvy CITES. Tyto návrhy nezískaly dvoutřetinovou většinu smluvních stran, kterou pro jejich přijetí úmluva CITES vyžaduje. Vzhledem k tomu, že chybí důkazy o obnově tohoto druhu a neexistuje mezinárodní režim, který by zajišťoval jeho řízení a zachování ve všech oblastech jeho výskytu, je třeba, aby Unie přijala na ochranu tohoto druhu další opatření. (4) Mezinárodní obchod sehrál zřejmě v nadměrném využívání populace žraloka nosatého významnou úlohu. V současnosti nejsou k dispozici žádné konkrétní údaje o obchodu s exempláři žraloka nosatého schválené na mezinárodní úrovni a shromáždění těchto údajů je nezbytné k posouzení dopadu mezinárodního obchodu na zachování tohoto druhu. S cílem podporovat mezinárodní spolupráci při kontrole obchodu s exempláři druhu Lamna nasus a zajistit lepší ochranu tohoto druhu by měl být všemi členskými státy zařazen do přílohy III úmluvy CITES. (5) Podle článku XVI úmluvy CITES nabývá změna přílohy III účinnosti automaticky 90 dnů po dni, kdy sekretariát informuje smluvní strany o předložení žádosti. Tato změna příloh úmluvy ovlivní příslušné právní předpisy Unie, jelikož by každý vývoz žraloka nosatého z Unie musel být doprovázen vývozním povolením potvrzujícím zákonnost úlovku. Pro jiné druhy obchodu (vývoz do Unie nebo obchod mezi stranami, které nejsou členy Unie) by musela vyvážející země vystavit osvědčení o původu. (6) Vzhledem k tomu, že tzv. gaboronský dodatek k úmluvě CITES dosud nevstoupil v platnost, Unie se zatím nestala stranou úmluvy. (7) Za těchto okolností by rozhodnutí Unie zařadit druh Lamna nasus do přílohy III úmluvy CITES měl být vyjádřen členskými státy jednajícími společně v zájmu Unie v souladu s požadavkem jednoty při vnějším zastupování Unie. (8) Společné předložení žádosti o zařazení druhu Lamna nasus do přílohy III úmluvy CITES by proto měl sekretariátu úmluvy CITES zaslat členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, vystupující jako zástupce členských států. PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Členské státy jednající v zájmu Evropské unie společně předloží sekretariátu CITES žádost o zahrnutí druhu Lamna nasus do přílohy III úmluvy CITES. Společné předložení žádosti zašle sekretariátu úmluvy CITES členský stát, který předsedá Radě Evropské unie, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí. Článek 2 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne Za Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA Předložení [členským státem, který předsedá Radě Evropské unie] žádosti o zahrnutí druhu Lamna nasus do přílohy III úmluvy CITES sekretariátu úmluvy CITES jménem členských států EU [Členský stát, který předsedá Radě Evropské unie] předloží v souladu s čl. XVI odst. 1 úmluvy a po konzultaci s dalšími zúčastněnými stranami úmluvy CITES žádost o zahrnutí druhu Lamna nasus do přílohy III úmluvy. Sekretariát se proto za 27 členských států Evropské unie (Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Itálie, Irsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko) žádá o zahrnutí níže uvedených druhů do přílohy III úmluvy CITES: FAUNA (ŽIVOČICHOVÉ) Chondrichthyes (podtřída: Elasmobranchii) Lamniformes Lamnidae Lamna nasus (Bonnaterre, 1788) Obrázek 1. Žralok nosatý (Lamna nasus) (Zdroj: identifikační list druhu podle organizace FAO) V příloze 1 Vám zasíláme přehled opatření přijatých Evropskou unií k provedení doporučení uvedených v usnesení 9.25 z 15. zasedání Konference smluvních stran CITES. S úctou Příloha 1 Opatření přijatá Evropskou unií k provedení doporučení uvedených v usnesení 9.25 z 15. zasedání Konference smluvních stran CITES – Právní úprava EU vztahující se na řízení a zachování populace žraloka nosatého a obchod s tímto druhem Právní úprava EU pro zabránění nebo omezení využívání populace žraloka nosatého a kontrolu obchodu pro zachování tohoto druhu je následující: · Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011 zakazuje lov žraloka nosatého[3]. Tento zákaz se vztahuje na plavidla EU, jakož i na plavidla plující pod cizí vlajkou, která působí ve vodách EU. · Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 stanoví opatření pro kontrolu, prosazování a sankce za porušování pravidel společné rybářské politiky EU[4]. Použije se na žraloka nosatého i na všechny ostatní druhy, na něž se vztahuje společná rybářská politika EU. · Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008[5] stanoví pravidla pro dovoz produktů rybolovu do EU. Kromě toho Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) na výročním zasedání v listopadu 2010 odsouhlasila pro rok 2011 zákaz všech forem cíleného lovu žraloka nosatého v jí regulované oblasti. Nařízení Evropské unie jsou přímo použitelná ve všech členských státech Evropské unie. [1] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1. [2] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1. [3] Viz přiložený odkaz pro přístup k nařízení: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:024:0001:0125:CS:PDF Na žraloka nosatého se vztahuje čl. 5 odst. 1 ve spojení s přílohou IA, strana 29, a čl. 8 odst. 1 písm. e). [4] Viz přiložený odkaz pro přístup k nařízení http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:343:0001:0050:CS:PDF [5] Viz přiložený odkaz pro přístup k nařízení http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:286:0001:0032:CS:PDF