CS Úřední věstník Evropské unie C 467/8

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o podpoře nových přístupů v práci s mládeží zaměřených na identifikaci a rozvoj potenciálu mladých lidí

(2016/C 467/03)

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ,

PŘIPOMÍNAJÍCE:

1. politické souvislosti této problematiky, které jsou uvedeny v příloze těchto závěrů,

UZNÁVAJÍ, ŽE:

2. mladé ženy a mladí muži disponují vnitřním potenciálem a nadáním, jež mohou být přínosné jak pro ně samotné, tak i pro celou společnost. Na potenciál mladých žen a mužů lze nahlížet jako na kompetence (znalosti, dovednosti, postoje) vycházející z jejich tvořivosti a různorodosti;

3. mladí lidé usilují o rozvoj svého potenciálu, nadání a tvořivosti ve spojení s aktivním občanstvím, rozvojem osobnosti a zaměstnatelností. Rozvoj nadání znamená přeměnu mimořádných schopností ve znamenitost, rozvoj potenciálu potom rozvíjení latentních pozitivních vlastností či schopností, jež může vést k budoucímu úspěchu či prospěšnosti, a to s ohledem na individuální situaci dané mladé ženy či muže;

4. v zájmu identifikace a rozvoje potenciálu a nadání všech mladých lidí je třeba, aby EU a její členské státy podporovaly a prosazovaly provádění účinných meziodvětvových politik, které by mohly mladé lidi podněcovat a podporovat a pomáhat jim v plném uskutečňování jejich potenciálu. Zvláštní pozornost by měla být věnována mladým lidem v obtížné životní situaci;

5. práce s mládeží je využívána s cílem oslovovat mladé lidi včetně těch, kteří jsou marginalizováni nebo jsou marginalizací ohroženi. Avšak vzhledem k měnícímu se životnímu stylu a chování mladých lidí v kontextu nového sociálního a technologického vývoje je naprosto nezbytné, aby pokračoval vývoj nových metod a přístupů v oblasti práce s mládeží. Práce s mládeží, aby byla schopna mladým lidem porozumět a navazovat s nimi kontakt, by měla rovněž zlepšit svůj přesah do digitálního světa,

ZDŮRAZŇUJÍ, ŽE:

6. v reakci na různé potřeby, sny, aspirace a životní podmínky mladých lidí je práce s mládeží vykonávána mnoha různými formami a v různých prostředích. Svou schopností oslovovat a reagovat na nově se objevující změny přináší práce s mládeží kvalitativní změny v životě mladých lidí a ve společnosti;

7. procesy učení, k nimž v rámci práce s mládeží dochází, pomáhají rozvíjet kompetence mladých lidí celostním způsobem, včetně znalostí, dovedností a postojů. Práce s mládeží je často využívána s cílem pomáhat mladým lidem čelit různým životním výzvám, ať už během přechodu ze vzdělávacího do pracovního procesu, období, kdy jsou nezaměstnaní, v souvislosti s různými nově se objevujícími hrozbami, jako je například radikalizace vedoucí k násilnému extremismu, či při hledání pozitivní identity a pocitu sounáležitosti;

8. prostředí práce s mládeží by mělo být podnětné, pružné, přitažlivé a vnímavé k novým trendům v životě mladých lidí, a mělo by je tak podporovat při identifikaci a rozvíjení vlastního potenciálu, jenž může být často v rámci formálního vzdělávání nebo v jiných oborech skrytý a neprojevený. Toto prostředí by mělo být místem pro experimentování a zkoušení nových věcí, místem, kde je neúspěch dovolen a kde je považován za součást procesu učení a procesu sociálního začleňování;

9. činnosti rozpracované v rámci práce s mládeží prokázaly svou účinnost při pozitivním rozvoji osobnosti mladých a je třeba je dále podporovat a posilovat. Podpora inovací v oblasti práce s mládeží by měla být chápána jako součást reakce na neustále se měnící prostředí, s cílem vzbudit zájem všech mladých lidí včetně těch, kteří se činností v rámci práce s mládeží zatím aktivně neúčastní. Inovace by měly být součástí nepřetržitého rozvíjení kvality práce s mládeží reakcí na potřeby, zájmy a zkušenosti mladých lidí tak, jak je vnímají oni sami (1);

10. aby se zvýšila přitažlivost pro mladé lidi a aby byl zajištěn větší dopad na jejich život, měla by být v rámci dalšího rozvoje vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží zvažována a zohledňována nová prostředí, v nichž mladí lidé tráví čas, jako jsou moderní městská infrastruktura a virtuální prostor, jakož i nové přístupy využívající inovativních online a offline nástrojů (například gamifikace (2), činnosti využívající GPS (3), učební odznaky (learning badges) (4) či přístup designérského myšlení (design thinking) (5)).

11. Aby byl proces zavádění inovací do oblasti práce s mládeží úspěšný, měli by při navrhování, vývoji a provádění tohoto procesu zásadní úlohu hrát mladí lidé samotní;

12. způsobilost pracovníků s mládeží (dobrovolníků i zaměstnanců) lze rozšiřovat prostřednictvím vzdělávání, odborné přípravy, příležitostí pro navazování kontaktů, vedení jakož i finanční podpory, a to za účelem hledání a uplatňování nových a inovativních přístupů v oblasti práce s mládeží s cílem oslovit větší počet mladých lidí, zejména těch, s nimiž je obtížné navázat kontakt, a s cílem dosáhnout většího dopadu na jejich život;

13. tvorba politiky v oblasti mládeže založené na faktech vyžaduje pravidelnou aktualizaci prostřednictvím aktuálních a relevantních údajů shromažďovaných na místní, regionální, vnitrostátní a evropské úrovni. Zahrnuty by měly být rovněž informace o životním stylu a aktuálních trendech v životě (6) mladých lidí;

14. kromě rozvoje odvětví práce s mládeží jako takového je pro vývoj nových přístupů v oblasti práce s mládeží nepostradatelná meziodvětvová spolupráce. V kontextu uplatňování nových přístupů při praktickém provádění práce s mládeží a provádění politiky v oblasti mládeže je třeba usnadňovat a podporovat spolupráci zúčastněných stran zastupujících různá odvětví s cílem zajistit účinnou identifikaci příležitostí pro spolupráci (7) a přispět ke kvalitě praktického provádění práce s mládeží a lepšímu uspokojování potřeb mladých lidí,

BEROUCE V ÚVAHU ZÁSADU SUBSIDIARITY VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

15. prostřednictvím meziodvětvové spolupráce prosazovaly, podporovaly a vyhodnocovaly využívání, design, vývoj, testování a šíření nových nástrojů a přístupů určených pro práci s mládeží s cílem přiměřeně reagovat na aktuální potřeby a budoucí výzvy, zájmy a očekávání mladých lidí a společnosti. V zájmu zajištění kvality by k aktivní účasti na všech fázích tohoto procesu měli být přizváni mladí lidé, mladí výzkumní pracovníci, pracovníci s mládeží a mládežnické organizace;

16. podporovaly rozšiřování způsobilosti pracovníků s mládeží (dobrovolníků či zaměstnanců) v oblasti inovací a rozvoje potenciálu a nadání mladých lidí poskytováním příležitostí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se zaměřením zejména na: a) používání a přizpůsobování inovativních přístupů v rámci praktického provádění práce s mládeží, b) začleňování informací o nejnovějších trendech v životě mladých lidí do vzdělávání a praxe v oblasti práce s mládeží, c) využívání meziodvětvové spolupráce při navrhování nových a inovativních nástrojů a přístupů pro praktické provádění práce s mládeží, d) metody, zejména pokud jde o identifikaci potenciálu a nadání mladých lidí, a poté jejich rozvíjení, a potažmo utváření jejich sebeúcty a sebedůvěry, e) zapojování mladých lidí jakožto zdroje cenných informací a odborných znalostí, například v oblasti rozvoje digitálních kompetencí, f) oslovování mladých lidí ohrožených marginalizací prostřednictvím inovativních přístupů a zaměřování se na rozvoj jejich potenciálu a nadání;

17. ve vhodných případech podporovaly udržitelnou podporu, včetně podpory finanční, organizací pracujících s mladými lidmi a pro mladé lidi zejména v rámci kolektivních projektů a dodržujících zásady (8) práce s mládeží za účelem budování jejich kapacit pro inovace;

18. úzce spolupracovaly se zástupci regionálních a místních orgánů, radami mládeže a organizacemi zabývajícími se prací s mládeží, mladými lidmi a dalšími aktéry v oblasti mládeže, aby sdělení obsažená v těchto závěrech byla v co nejširší míře začleněna do praxe na regionální a místní úrovni;

19. prosazovaly a podporovaly, případně za spoluúčasti místních orgánů, vytváření prostor a příležitostí s cílem umožnit mladým lidem osobně se setkávat a rozvíjet společné iniciativy;

20. zvážily vytváření flexibilních prostor a příležitostí pro experimentování, zkoušení a chybování, v nichž se pracovníci s mládeží a mladí lidé budou moci učit jak reagovat na rychle se měnící podmínky a životní styl a jak zvládat situace charakterizované složitostí,

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

21. zvážily pravidelný sběr a analýzu informací o trendech v životě mladých lidí a podporovaly sdělování výsledků příslušným zúčastněným subjektům včetně tvůrců politik na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, dobrovolníků v oblasti práce s mládeží, vedoucích mládeže a pracovníků s mládeží;

22. vyhledávaly inovativní přístupy uplatňované při praktickém provádění práce s mládeží, a to i v jiných vhodných oblastech, jako jsou mimo jiné vzdělávání a odborná příprava, sport a kultura, sociální služby, informační a komunikační technologie atd., a vytvářely příležitosti pro přizpůsobování inovativních přístupů používaných v jiných oblastech politiky oblasti práce s mládeží, jakož i příležitosti pro sdílení příkladů osvědčených postupů;

23. v případě potřeby vymezily nové kompetence, které pracovníci s mládeží potřebují, a vypracovaly moduly pro vzdělávání a odbornou přípravu, které by pracovníkům s mládeží usnadňovaly osvojování nových kompetencí, včetně kompetencí digitálních;

24. prostřednictvím tvorby politik, strategií a iniciativ v oblasti mládeže na vnitrostátní, regionální i místní úrovni, jejich monitorování a vyhodnocování identifikovaly nové přístupy v oblasti práce s mládeží, které budou pomáhat při identifikaci a rozvíjení potenciálu a nadání všech mladých lidí,

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI, ABY:

25. pravidelně prováděla analýzu a do zprávy o mládeži vložila oddíl poskytující aktuální a přesné informace o nejnovějších trendech v životě mladých lidí a jejich životním stylu;

26. podporovala výměnu informací o životním stylu a trendech v životě mladých lidí, jakož i příkladů osvědčených postupů a inovativních přístupů uplatňovaných v oblasti práce s mládeží na úrovni členských států EU, jakož i mimo EU; pořádala setkání odborníků, konference a jiné aktivity zaměřené na vzájemné učení a zvážila využívání platforem, jako je například evropská konference o práci s mládeží, k prosazování inovativních přístupů v oblasti práce s mládeží;

27. co nejlépe využívala existujících programů EU, jako je Erasmus+, na podporu uplatňování inovativních přístupů při praktickém provádění práce s mládeží.

(1) Quality youth work – common framework for future developments of youth work (Kvalitní práce s mládeží – společný rámec pro další rozvoj práce s mládeží). Zpráva skupiny odborníků na systémy kvality práce s mládeží v členských státech EU, Evropská komise, 2015.

(2) Gamifikací se rozumí uplatňování mechaniky her na neherní činnosti za účelem změny chování jednotlivců. Příkladem jsou aplikace, které zaznamenávají počet kroků, které jedinec ujde za den, a tím poskytují odměnu a umožňují srovnání s ostatními. Různé prvky dynamiky a mechanismů her mohou být zaváděny a uplatňovány také do práce s mládeží. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010) (Gamifikace 101: Úvod do používání dynamiky hry s cílem ovlivnit chování, Bunchball, 2010).

(3) V rámci činností využívajících GPS jsou používány elektronické přístroje s polohovým systémem GPS (zpravidla chytré telefony) k různým činnostem na podporu tělesného pohybu, orientace v novém prostředí, plnění různých úkolů či získávání dalších znalostí o zajímavých místech.

(4) Učební odznaky (learning badges) jsou virtuální osvědčení, která potvrzují výsledky účastníků procesu učení. Tato myšlenka je podporována některými společnostmi, mimo jiné společností Mozilla, jež vytvořila online platformu nazvanou Open Badges. Tato myšlenka je v souladu s iniciativami v oblasti práce s mládeží týkajícími se uznávání neformálního učení.

(5) Přístup designérského myšlení (design thinking) je kolaborativní optimistický a experimentální přístup zaměřený na člověka. Ten je mladými lidmi dobře přijímán, neboť mladí lidé se jeho prostřednictvím stávají nedílnou součástí změny a zároveň rovněž navrhují nové řešení. Tohoto přístupu lze využít při navrhování či úpravách různých programů, nástrojů či prostor pro mladé lidi (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012) (Designérské myšlení jako nástroj pro pedagogy).

(6) Informace o životním stylu a životních trendech mladých lidí zahrnují podrobné údaje o mladých lidech z hlediska sociologie, psychologie a pedagogiky. Tyto informace by měly poskytovat odpovědi na otázky jako například: jaké jsou zájmy mladých lidí; čeho se obávají; jak se učí; jak tráví volný čas; jak komunikují na sociálních sítích; jak nakládají se svými finančními prostředky.

(7) V této souvislosti by mohl být příkladem kreativní seminář zaměřený na vytvoření nové aplikace pro mobilní zařízení, kterého se zúčastní pracovníci s mládeží, mladí lidé a odborníci z oblasti IKT.

(8) Viz poznámka pod čarou 1.