ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.1.6.

EHSV by rád upozornil na to, že diskuse o kapacitě má i politický rozměr. EHSV je pevně přesvědčen, že EU musí společně s členskými státy a zúčastněnými stranami učinit obecné strategické rozhodnutí ohledně toho, která letiště budou důležitá pro systém a měla by být v nadcházejících letech postavena do popředí. Měly by se posoudit a případně i přehodnotit priority EU, pokud jde o hub-and-spokes model a dvoubodový systém. Více než kdy jindy je zapotřebí integrovaná evropská politika, v níž by se vzaly v úvahu hospodářské, environmentální a sociální aspekty a rovněž vytváření pracovních míst.
4.3

Výbor shrnuje svůj postoj k podpoře výzkumu a vývoje takto – v jejím rámci by: — měl být v dostatečné míře podporován základní výzkum, a to jak za účelem rozsáhlejšího a podrobnějšího poznání přírody, tak coby živná půda pro nové nápady a základní inovace. V žádném případě se to nesmí omezit na tu část programu Horizont 2020, již má na starosti Evropská rada pro výzkum, nýbrž musí to být dostatečně zohledněno i ve všech ostatních částech tohoto programu, — měla být respektována a hájena svoboda v oblasti vědy a výzkumu, — měla být při zadávání výzkumných úkolů nejvyšším kritériem hodnocení excelence, jako tomu bylo doposud, — měla probíhat mezinárodní spolupráce a měly by se spojovat kapacity, — měl být vytvořen otevřený a atraktivní evropský trh práce pro výzkumné pracovníky – měly by být konečně účinně odstraněny či kompenzovány sociální nevýhody plynoucí z toho, že jsou příliš často zaměstnáváni na dobu určitou a musí se za prací stěhovat do zahraničí, — měly být rámcové podmínky a administrativní pravidla přizpůsobeny potřebám efektivně fungující vědy, — měla být zajištěna optimální výměna vědeckých poznatků, přístup k nim a jejich předávání (9), — měl být posílen mezinárodní rozměr Evropského výzkumného prostoru.
1.4.

Podle EHSV je zároveň nezbytné zahájit v jednotlivých odvětvích strukturovaný dialog o tom, v jakých oblastech budou spuštěny pilotní akce na podporu experimentů, jež by sloužily jako vodítko a ukázaly by potenciál nejudržitelnějších postupů. Do dialogu by byly plně zapojeny organizace spotřebitelů, mikropodniky, malé podniky a subjekty sociální ekonomiky.
4.6.

S ohledem na uskutečněnou studii, jež se zabývala posouzením rizik v námořní oblasti EU na nadcházejících patnáct let, se EHSV domnívá, že při hierarchizaci informací, které se budou vyměňovat, je třeba dát prioritu účinnému odhalování nebezpečí, hrozeb a slabých míst v jednotlivých sektorech, a to jak v mořských oblastech, tak také obecněji. V této souvislosti viz Wise Pen International, Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain (Studie pro posouzení rizik, která je nedílnou součástí posouzení dopadů na podporu zavedení prostředí CISE v námořní oblasti EU), 2013, Evropská komise, Generální ředitelství pro životní prostředí a námořní záležitosti.
2.5

V uvedeném rámci do roku 2030 Komise doporučuje: „Aby se zajistilo, že se budou na zmírňování změny klimatu nákladově efektivním způsobem podílet všechna odvětví, zemědělství, využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví by se měly zahrnout do cíle pro snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030.“
1.7

EHSV žádá, aby byla podpora sociálního dialogu zahrnuta mezi hlavní priority institucí EU ve vztahu k Albánii, a aby se tak promítla do všech programů Komise, jež jsou této zemi k dispozici. To by vyžadovalo intenzivnější zapojení Národní rady práce, která by měla být rovněž formálně zapojena do každé fáze jednání o přistoupení a konzultována v této souvislosti a měla by se účastnit monitorování provádění Dohody o stabilizaci a přidružení mezi EU a Albánií. Národní rada práce by měla mít možnost předkládat připomínky a stanoviska institucím EU při posuzování pokroku Albánie v procesu přistoupení k EU ze strany těchto institucí.
4.1.2.

Vzhledem k výše popsaným systémovým nedostatkům je možné odvětvovým způsobem začlenit potřeby městských systémů a sítí do tematických (odvětvových) politik, a to díky koordinační politice, která by se soustředila na některé nejdůležitější faktory, umožnila systémům, které se vyvíjejí a přizpůsobují pomaleji, spolupracovat (v zásadě díky rozvoji sítí), a tak reagovat na krátkodobé potřeby. Tato politika by také měla strategický systém řízení a funkční prováděcí orgán, který by byl schopen vypracovávat a realizovat korekce prostřednictvím opatření vycházejících z permanentního monitorování.
4.10.

V souladu s tímto přístupem by se měl evropský semestr využívat jakožto významná příležitost pro HMU s cílem obnovit vzájemnou důvěru a znovu zahájit společný proces, a to jak co se týče strukturálních reforem (které musí být odsouhlaseny pro všechny země eurozóny), tak pro rozpočet. Regulační rámec by se měl vyvíjet směrem k novému rozpočtu eurozóny a vyzkoušet postup pro společný rozvoj s co největší možnou transparentností a věrohodností, což jsou důležité principy pro evropské veřejné mínění.
3.3.

U rozsáhlejších infrastrukturních projektů a zejména u přeshraničních projektů může trvat přípravná fáze několik let, a to z důvodu politických, environmentálních a regulatorních překážek nebo někdy jen prostého „syndromu NIMBY“ („Not In My Back Yard“ – „ne na mém dvorku“) (4). Tyto překážky vyvolávají další dvě otázky. Zaprvé – bude na seznamu dostatečný počet velkých infrastrukturních projektů, které jsou jak strategické, tak atraktivní pro investory? Za druhé – investice ve výši 315 miliard EUR v průběhu tří let znamenají přibližně 100 miliard EUR ročně, což je 40 % nad současnou úrovní investic v EU. To se zdá nereálné. Tato kritika je do určité míry opodstatněná. Okolo 25 % (75 miliard EUR) finančních prostředků z EFSI bude zaměřeno na malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací. Tyto investice by měly být uvolněny a měly by se realizovat poměrně rychle. Zbývající investice z fondu budou vyčleněny na typy projektů, které jsou uvedeny ve zprávě zvláštní pracovní skupiny pro investice v EU. Z přezkoumání tohoto komplexního seznamu vyplývá, že v oblasti energetiky, dopravy, inovací a v digitální oblasti existuje značný potenciální soubor projektů, které by mohly využívat podporu z EFSI.
3.2

EHSV se domnívá, že rozšíření systému zeměpisných označení na nezemědělské výrobky by mělo jasný hospodářský přínos pro EU. Je to příležitost k podpoře a ochraně tradičních produktů, know-how a vysoce odborných dovedností, jež jsou často rozvíjeny prostřednictvím specializovaných odborných škol, které prokazatelně vytváří dobrá a stabilní pracovní místa. Poskytnutí záruky původu a jakosti produktů by zvýšilo jejich atraktivitu a pomohlo budovat jejich profil a zvýšit prodej. Univerzálněji uznávané označení by mohlo rovněž přispět k podpoře cestovního ruchu a dalších příjmů v souvislosti s výrobky a tím přinést další hospodářské výhody. Rovněž by se zajistila jednotnější a účinnější celoevropská ochrana proti ztrátám způsobeným paděláním a napodobováním.
4.6.

Podle mapy odstupňování rizik, kterou má přijmout Komise po předchozí řádné a transparentní konzultaci s odborníky z členských států a po vyslechnutí hospodářských subjektů podle čl. 50 odst. 1 a článku 284 kodexu, by měl být upřesněn cíl č. 3 akčního plánu, aby se vyjasnilo, kdo, kde, kdy a co je předmětem „předběžného hodnocení v případě nutnosti“. Ve skutečnosti by to měla být první činnost, která by měla být dokončena, aby bylo provádění ostatních akčních plánů a posouzení rizik jasnější a nabylo větší právní jistoty.
4.1.1.

EHSV se domnívá, že ESRB může hrát i nadále významnou roli při prevenci systémových rizik, a to i v důsledku zavedení jednotného mechanismu dohledu (SSM). Existují pro to nejméně tři důvody: a) zavedení společného dohledu vyžaduje silnější koordinaci i na jiných finančních trzích než na trhu bankovním; b) dohled nad velkými bankovními skupinami systémového významu posiluje roli ESRB i z hlediska interakce s ECB; c) účast zástupců zemí eurozóny a zemí, které euro nepřijaly, v ESRB umožní této radě vykonávat stabilizující úlohu, i co se týče proměnných, které nesouvisí s měnovou unií. V takovém případě se má za to, že změny správy a interních postupů mohou zlepšit fungování ESRB a její spolupráci s evropskými orgány dohledu a s ECB.
2.5

Vzhledem k probíhajícímu rozvoji řešení a aplikací v oblasti internetu věcí, mj. v infrastrukturách inteligentních měst, by se měl v nejbližších letech očekávat obrovský nárůst objemu dat vyplývající z rozvoje internetu věcí. Podle předpovědí firem provádějících analýzy vzroste celosvětově do roku 2020 počet zařízení typu smart object patřících do oblasti internetu věcí na 26 miliard kusů, což bude několikanásobně více než počet počítačů připojených k internetu. S tímto obrovským nárůstem objemu dat se budou muset vyrovnat, a tvůrčím způsobem ho využít, jak podniky, tak veřejná správa.
1.6

Politika soudržnosti, která je v mnoha případech zřejmě hlavním zdrojem investic, by měla být ambicióznější, či dokonce zevrubně přezkoumána, dokud nedojde k obnově v oblasti růstu a zaměstnanosti. Z dosud dosažených výsledků lze vyvodit závěr, že její zdroje jsou očividně nedostatečné pro řešení skutečných problémů. Měly by proto být nalezeny alternativní způsoby financování konvergence, jež by politiku soudržnosti posunuly do nové fáze, která by nebyla založena pouze na evropské solidaritě, jež je v současnosti velice citlivým tématem. Evropa vyvíjí velké úsilí v oblasti solidarity, zdroje na něj vyčleněné však vzhledem k velikosti nedostatků hospodářsky a sociálně nejzaostalejších regionů nestačí pro skutečné potřeby konvergence.
4.7.

Výbor souhlasí s tím, co Komise uvedla ve sdělení, které je předmětem tohoto stanoviska, pokud jde o optimální uplatňování směrnice 2011/24/EU (11), domnívá se však, že to není hlavní problém přístupu občanů k jejich vnitrostátním zdravotním systémům a že ani optimální uplatňování směrnice tento přístup nezlepší. Jsme toho názoru, že zvýšení přístupu v rámci sdělení by se mělo prioritně zaměřit na zvýšení pokrytí obyvatelstva, až se toto pokrytí stane všeobecným, na co nejvyšší rozšíření nabídky služeb za přiměřené ceny a na předejití tomu, aby spolufinancování bylo překážkou v přístupu pro nejvíce znevýhodněné osoby. Zajištění bezpečné a kvalitní přeshraniční péče nezaručuje občanům, že ve svém státě původu dostanou základní zdravotní péči.
1.1.16

EHSV se domnívá, že nařízení by mělo ponechat členským státům možnost přijmout prováděcí akty, jejichž cílem by bylo zamezit administrativním překážkám a zátěži pro malé zemědělce, kteří produkují pro svou vlastní potřebu, aniž by byla ohrožena specifická nařízení týkající se bezpečnosti a hygieny medikovaných krmiv.
5.1.1.

Další klíčovou oblastí činnosti a podpory EU je středoškolské vzdělávání. Měly by se zejména poskytovat širší informace o EU v místních jazycích a měla by se vyvinout větší aktivní snaha o zapojení rodičů. V některých státech vzdělávací systém upadá. Na středních školách není dostatek učebnic a dobré vzdělání se obecně považuje za elitářské především kvůli vysokým cenám, jež si účtují vysoké školy. Přínosné by rovněž mohlo být investování do podpor učitelů na nejnižší úrovni, třeba jako součást širšího rozvoje venkova. Vážně by se mělo uvažovat rovněž o zajištění výraznější přítomnosti sdělovacích prostředků v regionu prostřednictvím evropských televizních a rozhlasových sítí, jako je Euronews nebo Euranet, které by vysílaly programy v místních jazycích.
2.4.

Evropská komise - materiály pro provádění CLLD, které vycházejí ze zkušenosti metody LEADER: „European Structural and Investment Funds, Guidance for Member States and Programme Authorities, Guidance for Beneficiaries – Guidance on Community-Led Local Development for Local Actors“ (5) a „Guidance on Coommunity Led Local Development in European Structural and Investment Funds“ (6).
6.4.

Rozhodujícím faktorem pro to, aby evropské podniky investovaly do inovací, jsou finanční náklady. Ochrana duševního vlastnictví, obnova práv duševního vlastnictví a jejich ochrana musí být dostupné. V této souvislosti by mohl jednotný patent motivovat podniky, včetně malých a středních podniků, mladých podnikatelů a podniků typu startup, aby své vynálezy chránili, pokud náklady na jeho získání budou rozumné a přijatelné. Podniky by rovněž měly mít zaručený přístup ke spravedlnosti za rozumnou cenu, a to i k jednotné jurisdikci týkající se patentu.
5.1.1.

roční analýza růstu by měla obsahovat odkaz na pokrok ve strategii Evropa 2020; a. evropský semestr by se měl mnohem více soustředit na zvyšování konkurenceschopnosti a veřejný a vnější dluh a zejména na provádění; b. výdaje Fondu soudržnosti EU by měly vycházet z národních programů reforem, v souladu s evropským semestrem; c. měla by být prohloubena fiskální integrace a posílen boj proti daňovým podvodům; d. monitorování by mělo být založeno na jasných ukazatelích a referenčních kritériích, včetně opatření „nad rámec HDP“.
5.2.8.

Evropské fondy hrají při podpoře podniků sociální ekonomiky zvláštní úlohu. Evropské strukturální a investiční fondy by mohly usnadnit zapojení členských států poskytováním záruk nebo finanční páky s cílem podpořit vznik fondů sociálního blaha v celé Evropě. Evropská komise by měla využít fondy programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace a fondy Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků, aby posílila investiční kapacitu finančních zprostředkovatelů a investiční připravenost podniků sociální ekonomiky. Evropská komise by měla zajistit vyváženou účast v programu Horizont 2020, který podnikům sociální ekonomiky umožní zapojit se do projektů zaměřených na začleňování. Měla by z politického i technického hlediska bedlivě sledovat, jak podniky sociální ekonomiky z těchto fondů čerpají, a podávat o tom zprávy.
3.1.3.

EU by se měla snažit dokončit vytvoření oblasti volného obchodu mezi EU a všemi zeměmi EPS. To lze považovat za zásadní nástroj pro posílení dlouhodobé hospodářské a sociální prosperity. EU by měla aktivněji usilovat o integraci partnerů z EPS do jednotného trhu EU, a to zejména prostřednictvím prohloubených a komplexních dohod o volném obchodu, jakmile pro to budou splněny nezbytné podmínky. Země EPS, které upřednostňují hlubší integraci, se mohou soustředit na proces podpisu dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, zatímco jiné se mohou zapojit do alternativních platforem pro spolupráci (jako je evropská energetická unie atd.). Nicméně dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu by neměly být vnímány jako cíl sám o sobě nebo jako jediná možná cesta. Jejich hodnota by měly být posuzována z hlediska jejich pozitivního dopadu na udržitelný hospodářský rozvoj, inovace, stabilní zaměstnanost a lepší fiskální kapacitu v zemích EPS.
5.2.

Diverzifikace zdrojů energie je do značné míry otázkou vnitrostátní skladby zdrojů energie a volby ohledně dodávek. EU může a měla by podporovat rozvoj infrastruktury. Zvláštní pozornost se nyní věnuje dodávkám plynu. Důkladně by se měl prozkoumat vývoj poptávky po plynu v EU, a měly by se mu přizpůsobit odhady pro investice do infrastruktury. Více pozornosti by se mělo zaměřit na jiné zdroje energie, jako jsou vlastní zdroje energie.
EHSV chce svými připomínkami zdůraznit, že úplný nebo částečný neúspěch jednání na konferenci COP 21 by byl politováníhodný a byl by to sice krok zpět, ale v žádném případě by to neznamenalo konec činností v oblasti ochrany klimatu. Jasnost a předvídatelnost, které by přinesla závazná dohoda a které by pro hospodářství i společnosti byly rozhodně žádoucí a přinesly by nové pobídky, by nebyla dána. Ve skutečnosti však boj o trhy budoucnosti pro zelené technologie dávno začal a Evropa se v něm bude muset utkat, ať již COP 21 přinese výsledky či nikoliv.
1.2.

Toto průzkumné stanovisko, které bylo vypracováno na žádost evropské komisařky pro dopravu, se tudíž zaměřuje na to, jak by se dalo zlepšit začlenění žen do odvětví dopravy a dosáhnout většího hospodářského, sociálního a udržitelného růstu. Nezabývá se ženami jakožto uživatelkami dopravy, EHSV se ovšem domnívá, že i na toto téma by mohlo být vypracováno průzkumné stanovisko. Přes existující nedostatky lze tuto situaci změnit, a to uplatňováním genderově neutrálních politik na podporu konkurenceschopnosti, inovací, růstu a zaměstnanosti v rámci strategie Evropa 2020. Nový investiční plán pro Evropu na podporu růstu a zaměstnanosti musí zohlednit zásadu rovnosti žen a mužů tím, že budou odstraněny stávající genderové překážky a bude rozvíjena kultura angažovanosti a inkluzívnosti, aby měli muži i ženy příležitost stejnou měrou se podílet na všech sektorech dopravy. Genderovému aspektu se musí dostat většího uznání, aby se stal významnou součástí dopravní politiky EU.
1.5

Mohly by být vymezeny minimální požadavky na systém vysledovatelnosti – jednalo by se o soubor požadavků, které by musely splnit hospodářské subjekty zamýšlející dovážet produkty do EU, zahrnující tři důležité aspekty (1): 1. požadavky na identifikaci 2. požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů 3. schopnost sestavovat zprávy o vysledovatelnosti (ověřování).
1.6.9.

EHSV žádá, aby byl text návrhu hlavních směrů politik zaměstnanosti změněn, a to následujícím způsobem: — hlavní směr 5: doplnit do první věty „(…) omezit překážky bránící podnikům najímat pracovníky, podporovat stabilitu zaměstnání a kvalitu pracovních míst (…)“ a na konec této věty „a vyžadovat ambiciózní používání sociálních investic ke stimulaci zaměstnanosti“; — hlavní směr 6: doplnit konkrétní měřitelný cíl pro boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a pravidelné hodnocení toho, zda jsou zdroje využívány účinným způsobem; — hlavní směr 7: — do navrhování a provádění příslušných reforem je nutné více zapojit sociální partnery a občanskou společnost, a to v souladu s vnitrostátními specifiky a za respektování samostatnosti vnitrostátních sociálních partnerů; — na konec prvního odstavce hlavního směru 7 doplnit: „Veřejné orgány musí jít příkladem, co se týče kvality pracovních míst, a při zadávání veřejných zakázek zachovávat především sociální aspekty, zejména nábor dlouhodobě nezaměstnaných nebo osob vyloučených z trhu práce.“; — doplnit definici „kvalitních pracovních příležitostí“ takto: „Mělo by být zajištěno vytváření kvalitních pracovních příležitostí z hlediska spravedlivých platů/odpovídajících mezd, stabilních pracovněprávních vztahů a zastoupení zaměstnanců, socioekonomického zabezpečení, (…)“ a změnit název hlavního směru takto: „Zlepšení fungování trhů práce za účelem tvorby kvalitních pracovních míst“; — hlavní směr 8: odstranit návrh automaticky v členských státech přizpůsobovat zákonem stanovený věk odchodu do důchodu střední délce života a zařadit do něj naopak potřebu stimulovat opatření, která by přiblížila skutečný a zákonný věk odchodu do důchodu.
7.5

EHSV znovu opakuje politování, jež vyjádřil ve stanovisku k plánu z roku 2011 (16), a sice nad tím, že městské doprava nespadá do legislativního mandátu EU, a domnívá se, že opatření týkající se kritérií pro zřízení a provozu mýtného ve městech a pro režimy omezení vjezdu znečišťujících vozidel by měly být harmonizovány a stát se nedílnou součástí plánů městské mobility, které by měly být povinné pro větší města. Harmonizace těchto prvků by prospěla jak životnímu prostředí, tak fungování vnitřního trhu.
3.1

Proces správy musí být sladěn s právním rámcem, v němž je prováděn. Právní rámec stanoví účely a metody dosažení těchto cílů a musí vést k dlouhodobé politice jistoty a kontinuity, zejména v oblasti investic, odborné přípravy a pracovních míst. Měl by rovněž poskytnout příslušné ukazatele. Proces správy, který by měl být komplexní a měl by zahrnovat veškeré právní předpisy týkající se oblasti energetiky, musí být schopen řešit otázky, které jsou složité a u nichž existují odlišná hlediska a protichůdné zájmy. Správa by měla podporovat a doplňovat proces rozhodování a zároveň být schopna pružně řešit případné rychlé změny. Správa by měla být v zásadě rovněž schopna reagovat na názory společnosti, technologii, geopolitiku a trh.
1.7.

V zájmu podpory provádění politik celoživotního vzdělávání jsou nutné vyšší investice do vzdělávání a odborné přípravy, které by byly v konečném důsledku součástí komplexního přístupu ke vzdělávání. Programy stáží a učňovské přípravy by měly být kvalitní. Stáže by měly být založeny na vzdělávacích cílech a pokud možno by měly tvořit část vzdělávacích programů a neměly by suplovat vytváření nových pracovních míst.
1.3.

EHSV se domnívá, že plán růstu, který by podpořil opatření k tvorbě pracovních míst, nelze realizovat bez investic. Proto je pro Evropu mimořádně důležité, aby byly vytvořeny vhodné podmínky pro investice založené na partnerství, na němž se bude podílet soukromý i veřejný sektor. Účinnost navrhované kombinace politik by byla odpovídajícím signálem k posílení důvěry, což má pro investice zásadní význam. EHSV považuje za velký nedostatek to, že se Komise ve svém investičním balíčku, který je jako takový pozitivním krokem, zaměřuje pouze na soukromé investice a do značné míry opomíjí nutnost uskutečňovat také investice veřejné. EHSV podporuje probíhající debatu v rámci Evropské komise zaměřenou na uplatňování takzvaného zlatého pravidla financování (golden rule), aby byly v rámci finančních předpisů HMU vyňaty budoucí investice veřejné správy z výpočtu čistých schodků veřejných financí (3). EHSV rovněž poukazuje na to, že bez ohledu na to, kdo investování povede, je klíčem k úspěchu jasné definování typu investice a její udržitelnost v budoucnu. V této souvislosti budou mít zvýšené dlouhodobé investice do systémů vzdělávání a odborné přípravy skutečný přínos pro trh práce a umožní Evropanům, aby pochopili sociální rozměr této výzvy. Je velmi důležité řádně přistupovat k boji proti nezaměstnanosti mládeže, jež je politováníhodnou evropskou realitou. Členské státy musí kombinovat své vnitrostátní strategie tak, aby se zabránilo vyloučení a podpořilo zapojení znevýhodněných společenských skupin do trhu práce.
4.2.

EHSV by chtěl upozornit zvláště na to, že „zásadní transformace“ nemůže spočívat pouze v tom, že budou vnitrostátní systémy propojeny do evropské sítě, reformovány stávající trhy a obchodní systémy a podstatně navýšen podíl energie z obnovitelných zdrojů. Místo toho je třeba vymyslet a vybudovat zcela nový energetický systém, jehož aktéři budou mnohem různorodější a decentralizovanější. To znamená nejen posílení přenosových a distribučních sítí, ale také jejich vybavení novou, technologicky náročnou infrastrukturou. Struktury jednání, propojení a uvádění na trh této nové sítě budou zčásti zcela nové a rozmanitější. Nynější klasické zdroje energie v ní budou hrát překlenovací úlohu.
4.4.4.

V úvodu svého sdělení Komise uvádí, že „překážky bránící […] ve vlastní výrobě a spotřebě“ představují problém, který je třeba řešit, bohužel však dostatečně nerozvádí, kde a jakým způsobem se tyto překážky konkrétně projevují a co je třeba učinit k jejich odstranění. Zkušenosti z řady členských států ukazují, že vnitrostátní regulační orgány často v podstatě brání vlastní výrobě a spotřebě, soběstačnosti či přímým dodávkám energie v širším smyslu nebo je přinejmenším hospodářskými či byrokratickými opatřeními komplikují. Jako příklad lze uvést Španělsko či Německo. Výbor proto Komisi žádá, aby vypracovala samostatný dokument, jenž by vycházel z pracovního dokumentu (16) připojeného ke sdělení a který by popisoval úmyslná i neúmyslná znevýhodnění, jimž přístupy založené na spotřebitelích vyrábějících energii čelí, stávající byrokratické překážky a způsob, jak by měly být existující formy diskriminace odstraněny, a aby tento dokument zahrnula do konzultačního procesu.
5.3.

EHSV připomíná Komisi to, co je již uvedeno ve stanovisku TEN/516 (11), a zejména fenomén „energetické chudoby“, který se dotýká více než 50 milionů občanů v celé EU. To znamená, že Evropská unie musí na základě zásady subsidiarity co nejvíce zjednodušit přístup k výrobkům s nejvyšší energetickou účinností i pro nejchudší a nejvíce strádající sociální skupiny. Evropská unie musí zároveň vyvinout aktivitu v tom směru, aby potenciální dodatečné náklady vyplývající z nového systému označování štítky neležely automaticky na bedrech maloobchodníků či konečných uživatelů.