Pracovní dokument útvarů Komise - Souhrn posouzení dopadů - Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů - Střednědobý přezkum programu na podporu pobřežní plavby (KOM(2003) 155 v konečném znění) {KOM(2006) 380 v konečném znění} {SEK(2006) 923} /* SEK/2006/0922 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.7.2006 SEK(2006) 922 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Souhrn posouzení dopadů Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Střednědobý přezkum programu na podporu pobřežní plavby (KOM(2003) 155 v konečném znění) {KOM(2006) 380 v konečném znění}{SEK(2006) 923} Souhrn posouzení dopadů T ato zpráva zavazuje pouze útvary Komise zapojené do její přípravy a není jí nijak dotčena konečná podoba jakéhokoli rozhodnutí, které Komise přijme. 1. Problém Rychlý nárůst těžké silniční dopravy a s tím spojené dopravní přetížení, nehody a znečištění ovzduší jsou hlavními hospodářskými, sociálními a environmentálními problémy, které má podle očekávání řešit politika na podporu pobřežní plavby. Kromě toho je v centru pozornosti i účinnost a udržitelnost tohoto způsobu dopravy. Evropa potřebuje účinný logistický dopravní systém, který spojí výhody všech způsobů dopravy s cílem udržet a zvýšit evropskou konkurenceschopnost a prosperitu v souladu s lisabonskou agendou a střednědobým přezkumem Bílé knihy o evropské dopravní politice. Pobřežní plavba se rozvíjí rychle, ale za optimálních okolností by se mohla rozvíjet ještě rychleji. Nicméně řada faktorů její rozvoj zpomaluje: - pobřežní plavba ještě nedosáhla úplné integrace do multimodálního dodavatelského řetězce od dveří ke dveřím; - zahrnuje složité správní postupy; - vyžaduje vyšší efektivitu přístavů a dobrou dostupnost ze zázemí. 2. Dotčené strany Tento problém se týká každého. Silniční doprava má za následek dopravní přetížení, nehody, hluk a znečištění životního prostředí, což ovlivňuje občany i průmysl. Budování pozemní infrastruktury vyžaduje pečlivé územní plánování. Oblast pobřežní plavby je důležitým zdrojem pracovních míst. Tyto záležitosti jsou také zřejmé na politické úrovni. Tento problém se týká i Evropy jako celku, protože evropský dopravní systém není využíván rovnoměrně, ale i při dopravě na delší vzdálenosti se upřednostňuje silniční doprava. Konkurenceschopnost a prosperita Evropy může trpět, pokud se dopravní systém nevyužívá optimálně. Silniční doprava bude vždy zapotřebí, protože lodní doprava nemůže dosáhnout ke každému, ale lepší provázanost způsobů dopravy v rámci jejich součinnosti[1] by měla přinášet efektivnější výsledky. 3. PřEDPOKLÁDANÝ VÝVOJ PROBLÉMU Pokud by vše zůstalo stejné a neučinila se další opatření, pobřežní plavba by ztratila svoji současnou hybnou sílu, její rozvoj by začal stagnovat a nebyla by schopna plně reagovat na úkoly stanovené střednědobým přezkumem Bílé knihy o evropské dopravní politice a lisabonskou agendou. 4. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA POLITIKA PODPORY POBřEžNÍ PLAVBY JE ZALOžENA NA čL. 80 odst. 2 Smlouvy. Vnitrostátní politiky nemusí vždy vést k interoperabilním dopravním řešením, která Evropa potřebuje pro společnou práci v oblasti bez hranic. Podstatné výsledky mohou být dosaženy pouze tehdy, bude-li Evropské komise spolupracovat s členskými státy a průmyslem na soudržném rámci, který pokryje celou Evropu. Jednotlivá legislativní opatření, která by mohla vyplynout z politiky pobřežní plavby, by musela být postupně prověřena z hlediska subsidiarity. Avšak jedinou novou legislativní akcí, která je uvedena ve střednědobém přezkumu programu na podporu z roku 2003 a v tomto posouzení dopadů, je uvedení příloh směrnice 2002/6/ES (IMO FAL)[2] v soulad s opatřeními Mezinárodní námořní organizace (IMO), která byla přijata v roce 2005, až tato opatření vstoupí v platnost. Tento úkol bude proveden postupem projednávání ve výborech, jak stanoví článek 5 uvedené směrnice. Všechna ostatní uvedená opatření jsou buď měkká opatření, nebo opatření, která podporují probíhající legislativní iniciativy (např. návrh v oblasti intermodálních přepravních jednotek[3]). Subsidiarita, proporcionalita a základní práva jsou plně respektována. 5. Konzultace s E ZÚčASTNěNÝMI STRANAMI KONZULTACE S čLENSKÝMI STÁTY ( koordinační orgány pobřežní plavby[4]), průmyslem (Fórum námořního průmyslu – MIF) a středisky pro podporu pobřežní plavby[5] začaly v říjnu 2005. Písemné připomínky byly požadovány do ledna 2006. Komise uspořádala v květnu 2006 se zúčastněnými stranami další setkání. Obdržené příspěvky potvrdily, že je třeba pobřežní plavbu podporovat a prosazovat. Obecně byly tyto příspěvky pozitivní a kladly důraz na výhody původního programu na podporu pobřežní plavby. Vývoj od představení programu na podporu z roku 2003 je kladný. Je nutné plně provést akce uvedené v tomto programu. 6. Souhrnné cíle politiky Program na podporu pobřežní plavby z roku 2003 stanovil 14 akcí, které mají za cíl rozšířit tento způsob dopravy a překonat překážky jeho rozvoje. Souhrnnými cíli politiky, ve smyslu očekávaných výsledků, je zvýšit efektivitu pobřežní plavby a přesunout zboží od silniční dopravy k pobřežní plavbě s cílem snížit výše uvedené neudržitelné trendy. Je nutné udržet a zvýšit konkurenceschopnost a prosperitu Evropy a pobřežní plavba je neoddělitelnou částí tohoto procesu. Pobřežní plavba nadto zvyšuje soudržnost a spojení s periferními oblastmi a ostrovy. Cíle viděné ve světle kritérií „SMART“ : Specifické: Další rozvoj efektivity pobřežní plavby a její integrace do multimodálního logistického řetězce od dveří ke dveřím. Měřitelné: Mohou být měřeny na základě každoročního růstu pobřežní plavby, počtu konkrétních zrušených překážek, politické priority pobřežní plavby, zájmu ze strany průmyslu. Akceptované: Konzultace týkající se programu na podporu pobřežní plavby zřetelně ukazují, že politiku podpory ze strany Společenství podporují jak členské státy, tak průmysl. Reálné: Pobřežní plavba je v současné době jediným druhem dopravy s tempem růstu srovnatelným se silniční dopravou. Původní seznam 161 překážek byl zredukován na dnešních 35 položek. Politická a obchodní hybná síla stále trvá. Termínované: Akce v původním programu na podporu z roku 2003 udávají konkrétní termíny, které se dodržují. Politika Společenství pro podporu pobřežní plavby je plně v souladu s cíli lisabonské agendy (prosperita a konkurenceschopnost, zlepšení právního prostředí, minimalizace nákladů podnikatelské sféry na dodržování právních předpisů) a střednědobým přezkumem Bílé knihy o evropské dopravní politice (součinnost způsobů dopravy, konkurenceschopnost, udržitelnost, bezpečnost a překonání pozemních překážek). 7. ANALÝZA DOPADů TOTO POSOUZENÍ dopadů prověřuje dopady různých možností politiky na podporu rozvoje pobřežní plavby dostupných v současné době, kdy program na podporu běží již tři roky. Podrobněji zkoumá dopady alternativních možností, včetně možnosti předložit střednědobý přezkum programu na podporu se čtyřmi opatřeními, která jsou nová nebo mají nové cíle. Možnosti, které postoupily do užšího výběru, jsou: - zrušit podporu pobřežní plavby ze strany EU ; - nedělat nic nového , jen pokračovat v programu v jeho současné podobě; - revidovat program na podporu pobřežní plavby z roku 2003 předložením nového sdělení Komise, které spojí nová a revidovaná měkká opatření s legislativním rámcem. Možnosti jsou posuzovány vůči základu (stabilní, neutrální možnost), kterým je situace v roce 2006 až do případné nové akce. Hodnotící kritéria použitá pro posouzení dopadů jsou: pozitivní (++), mírně pozitivní (+), neutrální (0), mírně negativní (-) a negativní (--). Časová perspektiva je považována za krátkodobou až střednědobou. 7.1. Celkové dopady obecného přístupu Souhrnná tabulka dopadů | Hospodářský dopad | Sociální dopad | Environmentální dopad | Zrušit podporu ze strany EU | -- | -/-- | -/-- | Nedělat nic nového | 0/- | 0/- | 0/- | Revidovat program na podporu z roku 2003 předložením sdělení Komise | + | 0/+ | 0/+ | 7.2. Specifické dopady možných nových akcí či opatření 7.2.1. Úprava příloh směrnice o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich (IMO-FAL) – nová akce Souhrnná tabulka dopadů | Hospodářský dopad | Sociální dopad | Environmentální dopad | Zrušit podporu ze strany EU | 0/- | 0 | 0 | Nedělat nic nového | 0/- | 0 | 0 | Zahrnout tuto akci do možnosti „Revidovat program na podporu z roku 2003” | 0/+ | 0 | 0 | 7.2.2. Zprovoznění „námořních dálnic“ – nová akce Souhrnná tabulka dopadů | Hospodářský dopad | Sociální dopad | Environmentální dopad | Zrušit podporu ze strany EU | -- | - | - | Nedělat nic nového | 0/- | 0/- | 0/- | Zahrnout tuto akci do možnosti „Revidovat program na podporu z roku 2003” | + | 0/+ | 0/+ | 7.2.3. Rozšíření oblasti působnosti středisek pro podporu pobřežní plavby (SPC) o multimodalitu ve vnitrozemských logistických řešeních – nová akce Souhrnná tabulka dopadů | Hospodářský dopad | Sociální dopad | Environmentální dopad | Zrušit podporu ze strany EU | -- | -- | -- | Nedělat nic nového | - | 0/- | 0 | Zahrnout tuto akci do možnosti „Revidovat program na podporu z roku 2003” | + | 0/+ | 0/+ | 7.2.4. Zlepšení image pobřežní plavby – akce s novým cílem Souhrnná tabulka dopadů | Hospodářský dopad | Sociální dopad | Environmentální dopad | Zrušit podporu ze strany EU | -- | - | - | Nedělat nic nového | 0/- | 0/- | 0/- | Zahrnout tuto akci do možnosti „Revidovat program na podporu z roku 2003” | + | 0/+ | + | 7.3. Seřazení možností Souhrnné dopady vyplývají z dopadů uvedených v kapitolách 7.1 a 7.2 s váhovým faktorem, který byl použit na každý dopad, rovným jedné. SEŘAZENÍ MOŽNOSTÍ | Celkový souhrn dopadů | Zrušit podpůrnou akci EU | Mírně negativní až negativní | Nedělat nic nového | Neutrální až mírně negativní | Revidovat program pro podporu z roku 2003 předložením sdělení Komise | Mírně pozitivní | 7.4. Upřednostňovaná možnost Upřednostňovanou možností je předložit sdělení Komise revidující program na podporu pobřežní plavby z roku 2003. V souladu s přístupem použitým v roce 2003 by tato revize měla kombinovat měkká opatření s legislativním rámcem. 8. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ 8.1. Hlavní ukazatele pokroku Poslední španělské a nizozemské předsednictví (v roce 2002 a 2004) pobřežní plavbu upřednostňovala a organizovala neformální setkání ministrů dopravy EU na toto téma. Finské předsednictví (druhá polovina roku 2006) oznámilo, že pobřežní plavba bude jeho prioritou. Je důležité, aby se členské státy, průmysl a střediska pro podporu pobřežní plavby přesvědčily o celkovém dosaženém pokroku a zaměřily se na další akce. To na jedné straně podpoří rozvoj pobřežní plavby a na straně druhé napomůže soustředit se na řešení hlavních problémových oblastí. Hlavním ukazatelem pokroku je, zda se podaří udržet podporu, které se pobřežní plavbě v současné době dostává. Pokrok v rozvoji pobřežní plavby lze měřit poměrným růstem tohoto způsobu dopravy ve srovnání s dopravou silniční. V současnosti je růst pobřežní plavby velmi blízko růstu silniční dopravy. Dalším hodnověrným měřítkem může být závažnost, kterou pobřežní plavbě dávají členské státy ve své dopravní politice. Tato závažnost je v současnosti značná. Také může být v této souvislosti zvážena priorita, kterou dávají členské státy projektu námořních dálnic v rámci programu TEN-T vůči ostatním druhům dopravy. Dalším měřítkem může být stupeň souhlasu s akcemi na podporu pobřežní plavby. Tento stupeň je momentálně vysoký. Rozumným měřítkem může být také pokrok dosažený v různých akcích programu na podporu z roku 2003. 8.2. Obecné zásady případného sledování a hodnocení Komise spolu s členskými státy, průmyslem a středisky pro podporu pobřežní plavby bude i nadále podporovat tento způsob dopravy, sledovat pokrok a hodnotit výsledky programu na podporu pobřežní plavby. Uvedené činnosti se budou provádět na pravidelných zasedáních koordinačních orgánu pobřežní plavby, průmyslu a středisek pro podporu pobřežní plavby, kterým bude Komise předsedat. V roce 2008 lze očekávat další sdělení, které uvede závěry programu a nastíní další kroky. [1] „Součinností způsobů dopravy“ (angl. „co-modality“) se rozumí účinné využívání způsobů dopravy fungujících samostatně či v multimodální integraci v rámci evropského dopravního systému, s cílem dosáhnout optimálního a udržitelného využití prostředků. [2] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/6/ES ze dne 18. února 2002 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států Společenství nebo odplouvajících z nich, Úř. věst. L 67, 9.3.2002, s. 31. [3] Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o intermodálních přepravních jednotkách, KOM(2003) 155 v konečném znění, 7.4.2003, ve znění KOM(2004) 361 v konečném znění, 30.4.2004. [4] Koordinační orgány pobřežní plavby zastupují námořní správy členských států a v rámci svých správ jsou odpovědné za pobřežní plavbu. [5] Střediska pro podporu pobřežní plavby jsou subjekty řídící se obchodními zájmy, které nabízejí nestranné a objektivní poradenství o využívání pobřežní plavby tak, aby splnila potřeby uživatelů dopravy. Těchto 21 vnitrostátních středisek je na evropské úrovni sdruženo v Evropské síti pobřežní plavby (European Shortsea Network – ESN).