SDĚLENÍ KOMISE Harmonizovaný rámec návrhů rozpočtových plánů a zpráv o emisích dluhových nástrojů v eurozóně /* COM/2013/0490 final */





1. Úvod Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 473/2013 o společných ustanoveních týkajících se sledování a posuzování návrhů rozpočtových plánů a zajišťování nápravy nadměrného schodku členských států v eurozóně (Úř. věst. L 140, 27.5.2013) vstoupilo v platnost dne 30. května 2013. V rámci eurozóny rozvíjí a doplňuje Pakt o stabilitě a růstu, který je evropským rámcem pro fiskální dohled. Toto nařízení je konkrétním a rozhodným krokem k posílení mechanismů dohledu platných ve všech členských státech eurozóny. Pro členské státy eurozóny vyplývají z nařízení č. 473/2013 nové znaky rozpočtového dohledu, jako jsou zvýšená transparentnost jejich rozpočtových rozhodnutí a silnější rozpočtová koordinace mezi zeměmi počínaje rozpočtovým cyklem 2014. Nová společná rozpočtová ustanovení zahrnují především nový koordinovaný dohled, který proběhne každým rokem na podzim. Všechny členské státy eurozóny předloží každý podzim do 15. října návrhy svých rozpočtových plánů na následující rok. Komise poté pro každý členský stát eurozóny před přijetím příslušného vnitrostátního rozpočtu vydá k návrhu rozpočtového plánu stanovisko. Pokud Komise ve výjimečných případech identifikuje obzvláště závažné porušení rozpočtových povinností stanovených v Paktu o stabilitě a růstu, po konzultaci s dotčeným členským státem si vyžádá přepracování návrhu. Tento nový společný časový harmonogram, pokud jde o rozpočty, umožní koordinaci politik mezi členskými státy eurozóny a zajistí, aby doporučení Rady a Komise byla vhodně začleněna do rozpočtového procesu členských států. Jak je stanoveno v čl. 6 odst. 5 nařízení č. 473/2013: „Podrobné požadavky na obsah návrhu rozpočtového plánu jsou uvedeny v harmonizovaném rámci vytvořeném Komisí ve spolupráci s členskými státy.“ V tomto sdělení se navrhuje harmonizovaný rámec pro předkládání návrhů rozpočtových plánů členských států eurozóny. V příloze je obsažen soubor formulářů pro nejdůležitější rozpočtové a makroekonomické údaje, které se podle nařízení č. 473/2013 požadují pro následující rok. Kromě toho se podle nařízení č. 473/2013 stimuluje rovněž lepší koordinace státních plánů emisí dluhových nástrojů, a to zavedením povinnosti v oblasti podávání zpráv pro všechny členské státy eurozóny. Členské státy eurozóny mají zejména podávat předem a včas zprávu o svých plánech emisí dluhových nástrojů. Tyto informace dále umožní odpovídající sledování vývoje dluhu v eurozóně a zvýší koordinaci rozhodnutí týkajících se vydávání dluhopisů. Podle článku 8 uvedeného nařízení „stanoví Komise ve spolupráci s členskými státy“ harmonizovanou formu a obsah těchto zpráv. Proto je v tomto sdělení popsána také harmonizovaná forma a obsah zpráv požadovaných od členských států eurozóny ohledně jejich plánů emisí dluhových nástrojů. 2. Požadavky na formu a obsah návrhů rozpočtových plánů Na pokyny popsané níže je třeba pohlížet jako na kodex osvědčených postupů a kontrolní seznam, který mají členské státy používat při přípravě návrhů rozpočtových plánů. Od členských států se očekává, že budou tyto pokyny dodržovat a že odůvodní jakékoliv odchylky od nich. Návrhy rozpočtových plánů by měly v zásadě aktualizovat některé soubory standardizovaných tabulek z programů stability s doplněním podrobných informací o opatřeních předkládaných v uvedených návrzích. V souladu se stávajícími pokyny k programům stability a konvergenčním programům by se použité koncepce měly shodovat se standardy zavedenými na evropské úrovni, zejména v rámci Evropského systému účtů (ESA). Na základě návrhů rozpočtových plánů by mělo být možné zjistit zdroje případných odchylek od rozpočtové strategie aktuálního programu stability. Z tohoto důvodu by vedle požadovaných údajů pro následující rok, tj. rok, pro který je rozpočet navrhován (rok t+1 ve standardizovaných tabulkách v příloze), měly být rovněž uvedeny odpovídající odhady pro běžný rok (t ve standardizovaných tabulkách v příloze) spolu s výsledky předchozího roku (t–1 ve standardizovaných tabulkách v příloze), které jsou v souladu s údaji oznámenými v rámci postupu při nadměrném schodku. A. Nezávislé makroekonomické prognózy a předpoklady. Odhadovaný dopad souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst. Jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3 nařízení č. 473/2013, návrhy rozpočtového plánu by měly vycházet z nezávislých makroekonomických prognóz. Proto tabulky 1a, 1b, 1c a 1d návrhu rozpočtového plánu (viz příloha) představují hlavní očekávaný hospodářský vývoj a důležité hospodářské proměnné použité při přípravě uvedeného návrhu. Konkrétně tabulka 1a obsahuje údaje o míře změny reálného HDP zjištěné v roce t-1 a míře změny reálného HDP předpokládané pro roky t a t+1. Do této předpokládané míry růstu pro roky t a t+1 by měl být zahrnut odhadovaný dopad souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst, se kterými se počítá v návrhu rozpočtového plánu. Proto by podle čl. 6 odst. 3 písm. g) nařízení č. 473/2013 měl být tento odhadovaný dopad na hospodářský růst uveden v tabulce 1a nebo jinak podrobně popsán v příloze obsahující metodiku. Základní předpoklady, na nichž jsou makroekonomické prognózy založeny, by měly být uvedeny v tabulce 0.i) přílohy. Další důležité předpoklady, které jsou tradičně relevantní pro tvorbu makroekonomických prognóz, obsahuje tabulka 0.ii). Pro členské státy by mohlo být užitečné nahlédnout do tabulek při sestavování přehledu předpokladů, na nichž jsou nezávislé makroekonomické předpoklady založeny. Členské státy by měly také explicitně uvést, zda byly nezávislé makroekonomické a rozpočtové prognózy vypracovány či potvrzeny nezávislým subjektem. B. Rozpočtové cíle Rozpočtové cíle pro saldo vládních institucí, rozdělené podle subsektorů vládních institucí (ústřední vládní instituce, národní nebo regionální vládní instituce v členských státech s federálním nebo do značné míry decentralizovaným institucionálním uspořádáním, místní vládní instituce a sociální zabezpečení), by měly být uvedeny v odpovídajících tabulkách v příloze. Jak je uvedeno v čl. 7 odst. 2 nařízení č. 473/2013, měla by Komise posoudit, zda jsou v návrhu rozpočtového plánu dodrženy povinnosti v oblasti rozpočtové politiky stanovené v Paktu o růstu a stabilitě. Aby bylo toto posouzení možné, požadují se v tomto oddíle také informace o strukturálních rozpočtových cílech a jednorázových a jiných dočasných opatřeních. Dodržování referenční hodnoty pro dluh je posuzováno na základě údajů o vývoji dluhu, které by měly být konzistentní s předchozími podrobnými rozpočtovými cíli a makroekonomickými prognózami. Tyto informace požadované v tabulkách 2a, 2b a 2c přílohy by mohly doplňovat údaje o podmíněných závazcích s možným dopadem na střednědobý stav zadlužení vládních institucí. Pro komplexní pochopení salda veřejných financí a obecné rozpočtové strategie by měly být poskytnuty údaje k výdajovým a příjmovým cílům a jejich hlavním složkám. Tyto informace jsou obsaženy v tabulce 4a přílohy. S přihlédnutím k podmínkám a kritériím pro zjišťování růstu výdajů posuzovaného podle čl. 6 odst. 1 nařízení č. 1466/97, které stanoví referenční hodnotu u výdajů, se v návrzích rozpočtových plánů uvádí také plánovaný růst výdajů vládních institucí, které při výpočtu referenční hodnoty pro výdaje podléhají zvláštnímu zacházení. Členění výdajů vládních institucí podle funkce je obsaženo v odpovídajících tabulkách v příloze. Členské státy by měly poskytovat tyto informace pokud možno rozčleněné do kategorií klasifikace funkcí vládních institucí (COFOG). Podle čl. 6 odst. 3 písm. d) nařízení č. 473/2013 by měly být příslušné informace o výdajích vládních institucí na vzdělávání, zdravotní péči a zaměstnanost v každém případě uváděny buď v navrhované tabulce nebo na jiném místě v návrhu rozpočtového plánu. C. Veřejné výdaje a příjmy za předpokladu zachování stávající politiky a diskreční rozpočtová opatření Každý členský stát by měl pro následující rok stanovit vhodný scénář výdajů a příjmů za předpokladu nezměněné politiky (tj. předběžný rozpočet bez nových opatření navržených v rámci rozpočtového procesu) a zveřejnit výchozí předpoklady, metody a relevantní parametry. Za předpokladu „nezměněné politiky“ dochází k extrapolaci příjmových a výdajových trendů před přičtením dopadu diskrečních rozpočtových opatření rozhodnutých v rámci rozpočtového procesu na následující rok. Výsledky prognóz na straně výdajů a na straně příjmů za předpokladu zachování stávající politiky jsou uvedeny v tabulce 3 přílohy, zatímco tabulky 5a, 5b a 5c obsahují popis a souhrn diskrečních opatření, která jsou schvalována v různých subsektorech pro dosažení rozpočtových cílů. Tyto tři tabulky by měly obsahovat vyčerpávající technický popis opatření přijímaných v různých subsektorech a údaje týkající se důvodů, koncepce a provádění opatření. Dále by měl být podrobně popsán cíl rozpočtového opatření podle metodiky ESA s uvedením, zda se jedná o diskreční výdaje či příjmy. Kromě toho je třeba upřesnit výdajovou a příjmovou položku, na které se diskreční opatření zaměřuje. Tím se umožní srovnání mezi cíli a výsledky při zachování stávající politiky. Jinými slovy: - na straně příjmů by mělo být uvedeno, zda je opatření zaměřené na: o daně z výroby a z dovozu (kód ESA: D.2) o běžné daně z důchodů, kapitálu atd. (kód ESA: D.5) o kapitálové daně (kód ESA: D.91) o sociální příspěvky (kód ESA: D.61) o důchod z vlastnictví (kód ESA: D.4) o ostatní (kód ESA: P.11+P.12+P.131+D.39+D.7+D.9 {jiné než D.91}) - na straně výdajů by mělo být uvedeno, zda je opatření zaměřené na: o náhrady zaměstnancům (kód ESA: D.1) o mezispotřebu (kód ESA: P.2) o sociální dávky (věcné dávky a věcné transfery dodávané domácnostem prostřednictvím tržních výrobců (kód ESA: D.62, D.6311, D.63121, D.63131), z toho případně dávky v nezaměstnanosti včetně peněžitých dávek (D.621 a D.624) a věcných dávek (D.6311, D.63121, D.63131) ve spojení s dávkami v nezaměstnanosti o úroky (kód ESA: D.41) o subvence (kód ESA: D.3) o tvorbu hrubého fixního kapitálu (kód ESA: P.51) o kapitálové transfery (kód ESA: D.9) o ostatní (kód ESA: D.29+D.4 {jiné než D.41} +D.5+D.7+P.52+P.53+K.2+D.8) Měl by být specifikován časový profil opatření, aby se odlišila opatření s přechodným rozpočtovým dopadem, která nevedou k trvalé změně mezičasového stavu rozpočtu (tj. trvalé výši příjmů nebo výdajů), od opatření s trvalým dopadem na rozpočet, která vedou k trvalé změně mezičasového stavu rozpočtu (tj. trvalé výši příjmů nebo výdajů). Podle nařízení (EU) 473/2013 musí být opatření s odhadovaným dopadem na rozpočet vyšším než 0,1 % HDP popsána podrobně, zatímco opatření, jejichž dopad na rozpočet zůstává pod touto hodnotou, musí být jen uvedena, a to spolu s celkovým dopadem na rozpočet. Menší opatření, která mají vliv na stejnou kategorii příjmů/výdajů, mohou být v rámci možností smysluplně seskupována. Ovšem členské státy se v rámci Hospodářského a finančního výboru dohodly, že kvalitativně zlepší podávání zpráv o diskrečních daňových opatřeních, a zavázaly se, že jednotlivé opatření podrobně popíší, jakmile jeho rozpočtové důsledky dosáhnou hodnoty 0,05 % HDP. Proto se členské státy v rámci návrhů rozpočtových plánů a za účelem větší soudržnosti požadavků v oblasti podávání zpráv vyzývají, aby poskytovaly podrobné informace ke všem diskrečním rozpočtovým opatřením s odhadovanými rozpočtovými důsledky vyššími než 0,05 % HDP. Návrhy rozpočtových plánů by rovněž měly obsahovat informace o odhadovaných rozpočtových důsledcích diskrečních opatření na úrovni jednotlivých subsektorů (tabulky 5.a., 5.b a 5.c přílohy). Rozpočtové důsledky všech opatření je třeba zaevidovat jako dodatečný dopad – oproti záznamu rozpočtových důsledků na jednotlivých úrovních – v porovnání se základní prognózou předchozího roku. Jednoduchá trvalá opatření by proto měla být zaznamenána jako opatření s dopadem +/– X v roce/v letech, kdy byla zavedena, a jinak s dopadem nula, tj. celkový dopad na výši příjmů nebo výdajů se nesmí vzájemně vyrušit. Pokud se dopad opatření v průběhu času mění, měl by být v tabulce uveden pouze rozdíl[1]. Jednorázová opatření by vzhledem ke své povaze měla být vždy zaznamenána jako opatření s dopadem +/–X v roce, kdy mají poprvé dopad na rozpočet, a jako –/+ X v následujícím roce, tj. celkový dopad na výši příjmů nebo výdajů ve dvou po sobě následujících letech musí být nula[2]. Členské státy by měly tyto tři tabulky přizpůsobit jednotlivým konkrétním opatřením, aby obsahovaly tolik sloupců, kolik potřebují k uvedení všech rozpočtových důsledků v průběhu času. Při odhadu rozpočtových důsledků jednotlivých opatření by v návrzích rozpočtových plánů měly být rovněž popsány výchozí předpoklady (např. elasticita nebo vývoj základu daně). A konečně by návrhy rozpočtových plánů měly specifikovat také účetní zásadu, na jejímž základě jsou údaje hlášeny: standardně by měly být uváděny na akruální bázi, pokud to však není možné, je třeba výslovně uvést, že je daná hodnota hlášena na hotovostní bázi. D. Cíle strategie Unie pro růst a zaměstnanost a doporučení pro jednotlivé země Tabulky 6.a a 6.b přílohy obsahují podrobnosti o tom, jak jsou přijatá opatření sladěna s doporučeními pro jednotlivé země nebo vnitrostátními cíli podle strategie Unie pro růst a zaměstnanost. E. Údaje o očekávaném distribučním dopadu hlavních výdajových a příjmových opatření Podle čl. 6 odst. 3 písm. d) nařízení č. 473/2013 by návrhy rozpočtových plánů měly obsahovat rovněž údaje o očekávaném distribučním dopadu hlavních výdajových a příjmových opatření Zatímco většina členských států již do svých rozpočtů zahrnula kvalitativní důvody distribučního dopadu fiskálních opatření, kvantitativní odhady jsou méně obvyklé. Kvantifikace distribučního dopadu rozpočtových opatření jistě není jednoduchým úkolem. Z tohoto důvodu příloha neobsahuje žádnou standardizovanou tabulku k tomuto aspektu návrhů rozpočtových plánů; naopak, členské státy by měly v rámci možností poskytnout kvalitativní informace a kvantitativní odhady ohledně distribučních účinků rozpočtových opatření ve formě co nejlépe odpovídající specifickým opatřením a dostupným analytickým rámcům příslušného členského státu. F. Porovnání návrhu rozpočtového plánu a aktuálního programu stability V tabulce 7 přílohy se srovnávají rozpočtové cíle a prognózy uvedené v návrhu rozpočtového plánu za nezměněné politiky a cíle a prognózy uvedené v programu stability. Případné rozdíly mezi dosavadními a plánovanými údaji na jedné straně a údaji v programu stability na straně druhé by měly být řádně odůvodněny. G. Příloha obsahující metodiku V tabulce 8 přílohy jsou obsaženy metodické aspekty, které by měly být začleněny do návrhu rozpočtového plánu. Měly by obsahovat podrobnosti o různých metodách použitých v rámci rozpočtového procesu pro odhady, o jejich znacích a výchozích předpokladech. Není-li odhadovaný dopad souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst uveden v tabulce 1.a, měl by být uveden v této příloze. 3. Pokyny k formě a obsahu zpráv o emisích dluhových nástrojů V tomto oddíle se v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení č. 473/2013 pro členské státy eurozóny stanoví harmonizovaná forma a obsah zpráv ohledně jejich plánů emisí dluhových nástrojů. Aby bylo možné začlenit vnitrostátní plány emisí dluhových nástrojů do rámce pro fiskální dohled, měly by je doplňovat obecné informace o celkové potřebě financování ústředního rozpočtu. Z tohoto důvodu je třeba předkládat výroční a čtvrtletní zprávy. Jelikož je při změně tržních podmínek zapotřebí určité flexibility, musí se informace v těchto zprávách o budoucím vývoji považovat za orientační údaje, které podléhají tržním podmínkám. Tyto zprávy by vzhledem k možné citlivosti informací neměly být zveřejňovány. 1. Výroční zpráva obsahuje: - obecné informace o celkové potřebě financování ústředního rozpočtu, např. i) splacení cenných papírů s původní splatností jeden rok či více, ii) objem cenných papírů s původní splatností kratší než jeden rok, iii) čisté hotovostní financování, iv) schodek hotovostních prostředků a v) čisté pořízení finančních aktiv kromě čistého hotovostního financování, - plány emisí dluhových nástrojů pro příští rok, včetně rozdělení na krátkodobé a středně- až dlouhodobé cenné papíry podle následujícího vzoru. Tabulka III – Vzor pro výroční zprávy o emisích dluhových nástrojů[3]. Požadavek na financování (v mil. EUR) celkem || Plán financování (v mil. EUR) Splacení cenných papírů s původní splatností jeden rok či více (1) || Objem státních pokladničních poukázek a komerčních papírů na konci předchozího roku (2) || Čisté hotovostní financování (3) || Potřeba financování celkem (4 = 1+2 +3) || Schodek hotovostních prostředků / přebytek (5) || Čisté pořízení finančních aktiv kromě čistého hotovostního financování (6) || Ostatní (7) || Celkem (8 = 4+5 +6+7) || Změna objemu – krátkodobý (státní pokladniční poukázky + komerční papíry) (9) || střednědobý až dlouhodobý (10) || Ostatní (11) || Celkem (12 = 2+9+ 10+11) || || || || || || || || || || || Zpráva by měla být Komisi předložena nejpozději týden před koncem kalendářního roku. 2. Čtvrtletní zpráva by měla obsahovat (nekumulované) emisní plány na čtvrtletí včetně rozdělení na krátkodobé a střednědobé až dlouhodobé cenné papíry. Spolu s čtvrtletními emisními plány by měly být poskytnuty rovněž informace o skutečných emisích za předchozí čtvrtletí, jakož i odhad emisí na běžné čtvrtletí podle vzoru uvedeného níže. V zásadě a za obvyklých tržních podmínek by měly být předpokládané emisní plány ohlašovány na několik nadcházejících čtvrtletí, avšak za současných tržních podmínek by mohlo být vydávání takových prognóz složité nebo by mohly mít jen omezenou vypovídací hodnotu. Proto se navrhuje, aby se podávaly zprávy jen pro bezprostředně následující čtvrtletí. Tabulka IV – Vzor pro čtvrtletní zprávy o emisích dluhových nástrojů[4],[5]. Plán financování (v mil. EUR) || Krátkodobý (státní pokladniční poukázky + komerční papíry)* (1) || Střednědobý až dlouhodobý (2) || Ostatní (3) || Celkem (4=1+2+3) q-1 (předchozí čtvrtletí, aktuální údaje) || aktuální údaje || aktuální údaje || aktuální údaje || aktuální údaje q (běžné čtvrtletí, odhad) || odhad || odhad || odhad || odhad q+1 (příští čtvrtletí, plán) || plán || plán || plán || plán * Zde uveďte skutečné emise, tj. včetně opakovaného započtení refinancování jednoměsíčních pokladničních poukázek Zpráva by měla být Komisi předložena nejpozději týden před začátkem dalšího čtvrtletí. Čtvrtletní periodicitou podávání zpráv o emisi dluhových nástrojů se má nalézt správná rovnováha mezi větší transparentností a lepší předvídatelností plánů financování na jedné straně a dostatečnou flexibilitou emisní politiky a emisních postupů na straně druhé. Všechny částky se uvádějí v milionech eur. Pokud jsou k dispozici údaje, vybízejí se členské státy k tomu, aby poskytly srovnatelné vzory s podobnými informacemi o vnitrostátních agenturách a regionálních a místních správách. PŘÍLOHA. STRUKTURA VZORŮ A TABULKY, KTERÉ MAJÍ BÝT ZAHRNUTY DO NÁVRHU ROZPOČTOVÝCH PLÁNŮ.[6] A. STRUKTURA VZORŮ NÁVRHU ROZPOČTOVÝCH PLÁNŮ 1. Makroekonomické prognózy. 2. Rozpočtové cíle. 3. Prognózy výdajů a příjmů za předpokladu zachování stávající politiky. 4. Výdajové a příjmové cíle. Výdaje vládních institucí podle účelu. 5. Diskreční opatření zahrnutá do návrhu rozpočtu. 6. Možné souvislosti mezi návrhem rozpočtového plánu a cíli stanovenými ve strategii Unie pro růst a zaměstnanost a v doporučeních pro jednotlivé země. 7. Porovnání s aktuálním programem stability. 8. Distribuční dopad hlavních výdajových a příjmových opatření. Příloha: Metodické aspekty, včetně odhadovaného dopadu souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst. B. TABULKY, KTERÉ MAJÍ BÝT OBSAŽENY V NÁVRZÍCH ROZPOČTOVÝCH PLÁNŮ 1. Makroekonomické prognózy Tabulka 0.i) Základní předpoklady || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 Krátkodobé úrokové sazby (roční průměr)1 || || || Dlouhodobé úrokové sazby (roční průměr) || || || Směnný kurz USD/EUR (roční průměr) || || || Nominální efektivní směnný kurz || || || Růst světového HDP kromě EU || || || Růst HDP EU || || || Růst příslušných zahraničních trhů || || || Objem světového dovozu kromě EU || || || Ceny ropy (Brent, USD/barel) || || || 1Pokud je to nutné, čistě metodické předpoklady. || || Tabulka 0.ii). Hlavní předpoklady. Neúplný kontrolní seznam (obdobné informace lze uvádět v různých formátech) || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 1. Vnější prostředí || a. Ceny komodit || || || b. Rozpětí vůči dluhopisům Německa || || || || || || 2. Fiskální politika || a. Čisté půjčky /čisté výpůjčky sektoru vládních institucí || || || b. Celkový hrubý veřejný dluh || || || || || || 3. Předpoklady pro měnovou politiku / finanční sektor / úrokové sazby || a. Úrokové sazby: || || || i. Euribor || || || ii. Úrokové sazby z vkladů || || || iii. Úrokové sazby u úvěrů || || || iv. Výnosy do splatnosti desetiletých státních dluhopisů || || || b. Vývoj vkladů || || || c. Vývoj úvěrů || || || d. Trendy u úvěrů v selhání || || || || || || 4. Demografický vývoj || a. Vývoj obyvatelstva v produktivním věku || || || b. Míra závislosti || || || || || || 5. Strukturální politiky || || || || Tabulka 1.a. Makroekonomické výhledy || Kód ESA || Rok t-1 || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 || || Úroveň || Míra změny || Míra změny || Míra změny 1. Reálný HDP || B1*g || || || || z toho: || 1.1. Na základě odhadovaného dopadu souhrnných rozpočtových opatření na hospodářský růst1 || || --- || --- || || 2. Potenciální HDP || || || || || příspěvky: || || || || || - práce || || || || || - kapitál || || || || || ­- celková produktivita faktorů || || || || || 3. Nominální HDP || B1*g || || || || Složky reálného HDP || 4. Výdaje na konečnou soukromou spotřebu || P.3 || || || || 5. Výdaje na konečnou spotřebu vládních institucí || P.3 || || || || 6. Tvorba hrubého fixního kapitálu || P.51 || || || || 7. Změny zásob a čisté pořízení cenností (% HDP) || P.52 + P.53 || || || || 8. Vývoz zboží a služeb || P.6 || || || || 9. Dovoz zboží a služeb || P.7 || || || || Příspěvky k růstu reálného HDP || 10. Konečná domácí poptávka || || || - || || 11. Změny zásob a čisté pořízení cenností || P.52 + P.53 || || - || || 12. Saldo dovozu a vývozu || B.11 || || - || || 1/ Zde uveďte odhadovaný dopad souhrnných rozpočtových opatření v návrhu rozpočtových plánů na růst reálného HDP. Tabulka 1.b. Vývoj cen || Kód ESA || Rok t-1 || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 || || Úroveň || Míra změny || Míra změny || Míra změny 1. Deflátor HDP || || || || || 2. Deflátor soukromé spotřeby || || || || || 3. HISC || || || || || 4. Deflátor veřejné spotřeby || || || || || 5. Deflátor investic || || || || || 6. Deflátor vývozních cen (zboží a služby) || || || || || 7. Deflátor dovozních cen (zboží a služby) || || || || || Tabulka 1.c. Vývoj na trhu práce || Kód ESA || Rok t-1 || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 || || Úroveň || Míra změny || Míra změny || Míra změny 1. Zaměstnanost – osoby1 || || || || || 2. Zaměstnanost – odpracované hodiny2 || || || || || 3. Míra nezaměstnanosti (%)3 || || || || || 4. Produktivita práce – osoby4 || || || || || 5. Produktivita práce – odpracované hodiny || || || || || 6. Náhrady zaměstnancům || D.1 || || || || 7. Náhrady na jednoho zaměstnance || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - || || || || || - || || 1/ Zaměstnané obyvatelstvo, domácí pojetí podle definice národních účtů. 2/ Podle definice národních účtů. 3/ Harmonizovaná defince, Eurostat; Úrovně. 4/ Reálný HDP na zaměstnanou osobu. 5/ Reálný HDP na odpracovanou hodinu. Tabulka 1.d. Odvětvová salda || Kód ESA || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 1. Čisté půjčky/čisté výpůjčky vůči zbytku světa || B.9 || % HDP || % HDP || % HDP z toho: || – Saldo zboží a služeb || || || || – Bilance primárních příjmů a transferů || || || || – Kapitálový účet || || || || 2. Čisté půjčky / čisté výpůjčky soukromého sektoru || B.9 || || || 3. Čisté půjčky / čisté výpůjčky vládních institucí || B.9 || || || 4. Statistická diskrepance || || || || 2. Rozpočtové cíle Tabulka 2.a. Obecné rozpočtové cíle vládních institucí podle subsektoru || Kód ESA || Rok t || Rok t+1 || || % HDP || % HDP Čisté půjčky (+) / čisté výpůjčky (–) (B.9) podle subsektoru || || || 1. Vládní instituce || S.13 || || 2. Ústřední vládní instituce || S.1311 || || 3. Národní vládní instituce || S.1312 || || 4. Místní vládní instituce || S.1313 || || 5. Fondy sociálního zabezpečení || S.1314 || || 6. Úroky || D.41 || || 7. Primární saldo2 || || || 8. Jednorázová a ostatní dočasná opatření3 || || || 9. Růst reálného HDP (%) (=1. v tabulce 1a) || || || 10. Růst potenciálního HDP (%) (= 2 v tabulce 1.a) || || || příspěvky: || - práce || || || - kapitál || || || ­- celková produktivita faktorů || || || 11. Mezera výstupu (% potenciálního HDP) || || || 12. Cyklická složka rozpočtu (% potenciálního HDP) || || || 13. Cyklicky očištěné saldo (1 - 12) (% potenciálního HDP) || || || 14. Cyklicky očištěné primární saldo (13 + 6) (% potenciálního HDP) || || || 15. Strukturální saldo (13 - 8) (% potenciálního HDP) || || || 1/ TR-TE= B.9. 2/ Primární saldo se počítá jako (B.9, položka 8) plus (D.41, položka 9). 3/ Znaménko plus znamená jednorázové opatření snižující schodek. Tabulka 2.b. Vývoj celkového dluhu vládních institucí || Kód ESA || Rok t || Rok t+1 || || % HDP || % HDP 1. Hrubý dluh1 || || || 2. Změna míry hrubého dluhu || || || Ke změně hrubého dluhu přispívá: || 3. Primární saldo (= položka 10 v tabulce 2.a.i) || || || 4. Úroky (= položka 9 v tabulce 2.a.i) || D.41 || || 5. Vnitřní dynamika dluhu || || || z toho: || – rozdíly mezi hotovostním a akruálním principem2 || || || – čistá akumulace finančních aktiv3 || || || z toho: || – výnosy z privatizace || || || – dopady oceňování a ostatní4 || || || p.m.: implicitní sazba úroků z dluhu5 || || || Ostatní relevantní proměnné || 6. Likvidní finanční aktiva6 || || || 7. Čistý finanční dluh (7=1-6) || || || 8. Umoření dluhu (stávající dluhopisy) od konce předchozího roku || || || 9. Procentní podíl dluhu v cizí měně || || || 10. Průměrná splatnost || || || 1/ Jak je definováno v nařízení 479/2009. 2/ Rozdíly mezi úrokovými výdaji, ostatními výdaji a příjmy mohou být uvedeny odděleně, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu. 3/ Likvidní aktiva (oběživo), státní dluhopisy, pohledávky vůči třetím zemím, státní podniky a rozdíly mezi kotovanými a nekotovanými aktivy mohou být uvedeny odděleně, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu. 4/ Změny způsobené vývojem směnného kurzu a operace na sekundárním trhu mohou být uvedeny odděleně, pokud je to relevantní nebo v případě, že poměr dluhu k HDP překročí referenční hodnotu. 5/ Vyjádřeno jako výdaje na úroky děleno mírou zadlužení z předcházejícího roku. 6/ Likvidní aktiva jsou zde definována jako AF.1, AF.2, AF.3 (konsolidováno za vládní instituce, tj. započtení finančních pozic vládních institucí), AF.511, AF.52 (pokud jsou kotovaná na burze). Tabulka 2.c Podmíněné závazky || Rok t || Rok t+1 || % HDP || % HDP Státní záruky || || z toho: ve spojení s finančním sektorem || || 3. Prognózy výdajů a příjmů za předpokladu zachování stávající politiky[7]. Tabulka 3: Prognózy výdajů a příjmů vládních institucí za předpokladu zachování stávající politiky podle hlavních složek. || Kód ESA || Rok t || Rok t+1 Vládní instituce (S.13) || || % HDP || % HDP 1. Celkové příjmy za nezměněné politiky || TR || || z toho || 1.1. Daně z výroby a z dovozu || D.2 || || 1.2. Běžné daně z důchodů, jmění a jiné || D.5 || || 1.3. Kapitálové daně || D.91 || || 1.4. Sociální příspěvky || D.61 || || 1.5. Důchod z vlastnictví || D.4 || || 1.6. Ostatní1 || || || p.m.: Daňové zatížení (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Celkové výdaje za nezměněné politiky || TE3 || || z toho || 2.1. Náhrady zaměstnancům || D.1 || || 2.2. Mezispotřeba || P.2 || || 2.3. Sociální platby || D.621 D.632 || || z toho dávky v nezaměstnanosti4 || 2.4. Úroky || D.41 || || 2.5. Dotace || D.3 || || 2.6. Tvorba hrubého fixního kapitálu || P.51 || || 2.7. Kapitálové transfery || D.9 || || 2.8. Ostatní5 || || || 1 Podle ESA95: výdaje D6311_D63121_D63131; podle ESA2010 výdaje D632 4. Výdajové a příjmové cíle. Tabulka 4.a Výdajové a příjmové cíle vládních institucí podle hlavních složek || Kód ESA || Rok t || Rok t+1 Vládní instituce (S.13) || || % HDP || % HDP 1. Příjmový cíl celkem || TR || || z toho || 1.1. Daně z výroby a z dovozu || D.2 || || 1.2. Běžné daně z důchodů, jmění atd. || D.5 || || 1.3. Kapitálové daně || D.91 || || 1.4. Sociální příspěvky || D.61 || || 1.5. Důchod z vlastnictví || D.4 || || 1.6. Ostatní 1 || || || p.m.: Daňové zatížení (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Výdajový cíl celkem || TE3 || || z toho || 2.1. Náhrady zaměstnancům || D.1 || || 2.2. Mezispotřeba || P.2 || || 2.3. Sociální platby || D.626 D.632 || || z toho dávky v nezaměstnanosti4 || 2.4.= tabulka 2.a.9. Úroky || D.41 || || 2.5. Dotace || D.3 || || 2.6. Tvorba hrubého fixního kapitálu || P.51 || || 2.7. Kapitálové transfery || D.9 || || 2.8. Ostatní5 || || || 1/ .11+P.12+P.131+příjmy D.39+D.7+D.9(jiné než příjmy D.91). 2/ Včetně daní vybraných EU a včetně případné úpravy z důvodu nevybraných daní a sociálních příspěvků (D.995). 3/ Očištěné o čisté finanční toky související se swapovými operacemi, tak aby TR-TE= B.9. 4/ Včetně peněžitých dávek (D.621 a D.624) a věcných dávek (D.631, podle ESA2010 D.632) souvisejících s dávkami v nezaměstnanosti. 5/ Výdaje D.29 + výdaje D.4 (jiné než výdaje D.41) + výdaje D.5+ výdaje D.7+P.52+P.53+K.2+D.8). 6/ Podle ESA95: výdaje D6311_D63121_D63131; podle ESA2010 výdaje D632 Tabulka 4.b Částky nezahrnuté do referenční hodnoty pro výdaje || || || || Kód ESA || Rok t-1 || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 || || || Úroveň || % HDP || % HDP || % HDP || 1. Výdaje na programy EU plně kryté z příjmů fondů EU || || || || || || 2. Cyklické výdaje na dávky v nezaměstnanosti1 || || || || || || 3. Dopad diskrečních opatření na straně příjmů2 || || || || || || 4. Zákonem předepsané zvýšení příjmů || || || || || || 1/ Uveďte metodiku použitou ke zjištění cyklické složky výdajů na dávky v nezaměstnanosti. Základem by měly být výdaje na dávky v nezaměstnanosti podle definice COFOG (kód 10.5). 2/ Zákonem předepsané zvýšení příjmů by nemělo být zahrnuto do dopadu diskrečních opatření na straně příjmů: údaje uvedené v řádcích 3 a 4 by se měly vzájemně vylučovat. Tabulka 4.c Výdaje vládních institucí podle účelu. 4.c.i) Výdaje vládních institucí na vzdělávání, zdravotní péči a zaměstnanost || Rok t || Rok t+1 || % HDP || výdaje vládních institucí v % || % HDP || výdaje vládních institucí v % Vzdělávání1 || || || || Zdravotní péče1 || || || || Zaměstnanost2 || || || || 1 Tyto kategorie výdajů by měly odpovídat položkám 9 a 7 v tabulce 4.c.ii). 2 Tato kategorie výdajů by měla mimo jiné obsahovat výdaje vládních institucí na aktivní politiku zaměstnanosti, včetně veřejných služeb zaměstnanosti. Oproti tomu by zde neměly být zahrnuty položky jako náhrady státním zaměstnancům nebo programy odborného vzdělávání. 4.c.ii) Klasifikace funkcí vládních institucí Funkce vládních institucí || Kód COFOG || Rok t || Rok t+1 || || % HDP || % HDP 1. Všeobecné veřejné služby || 1 || || 2. Obrana || 2 || || 3. Veřejný pořádek a bezpečnost || 3 || || 4. Ekonomické záležitosti || 4 || || 4. Ochrana životního prostředí || 5 || || 6. Bydlení a společenská infrastruktura || 6 || || 7. Zdraví || 7 || || 8. Rekreace, kultura a náboženství || 8 || || 9. Vzdělávání || 9 || || 10. Sociální péče || 10 || || 11. Výdaje celkem (= položka 2 v tabulce 2.c.i) || TE || || 5. Popis diskrečních opatření zahrnutých do návrhu rozpočtu. Tabulka 5.a Diskreční opatření přijatá vládními institucemi Seznam opatření || Podrobný popis1 || Cíl (výdajová/příjmová složka) kód ESA || Účetní zásada || Stav přijímání || Dopad na rozpočet || Rok t || Rok t+1 || Rok t+2 || Rok t+… || % HDP || % HDP || % HDP || % HDP (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || CELKEM || || || || 1/ Popište podrobněji v případě významných plánů reformy fiskální politiky s možnými vedlejšími účinky na ostatní členské státy v eurozóně. Tabulka 5.b Diskreční opatření přijatá ústředními vládními institucemi Seznam opatření || Podrobný popis1 || Cíl (výdajová/příjmová složka) kód ESA || Účetní zásada || Stav přijímání || Dopad na rozpočet || Rok t || Rok t+1 || Rok t+2 || Rok t + … || % HDP || % HDP || % HDP || % HDP (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || CELKEM || || || || 1/ Popište podrobněji v případě významných plánů reformy fiskální politiky s možnými vedlejšími účinky na ostatní členské státy v eurozóně. Tabulka 5.c Diskreční opatření přijatá v subsektorech vládních institucí1. Seznam opatření || Podrobný popis2 || Cíl (výdajová/příjmová složka) kód ESA || Účetní zásada || Stav přijímání || Dopad na rozpočet || Rok t || Rok t+1 || Rok t+2 || Rok t+… || % HDP || % HDP || % HDP || % HDP (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || CELKEM || || || || 1/ Uveďte, zda se týkají národních vládních institucí, místních vládních institucí a/nebo fondů sociálního zabezpečení. 2/ Popište podrobněji v případě významných plánů reformy fiskální politiky s možnými účinky na ostatní členské státy v eurozóně. 6. Údaje o tom, jak jsou opatření obsažená v návrzích rozpočtových návrhů sladěna s doporučeními pro jednotlivé země nebo cíli podle strategie Unie pro růst a zaměstnanost. Tabulka 6.a Doporučení pro jednotlivé země (CSR) Číslo CSR || Seznam opatření || Popis přímé souvislosti || || || || || || Tabulka 6.b Cíle stanovené ve strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Základní národní cíle do roku 2020 || Seznam opatření || Popis přímé souvislosti s řešením cíle Národní cíl v oblasti zaměstnanosti do roku 2020 […] || || Národní cíl v oblasti výzkumu a vývoje do roku 2020 [...] || || Cíl v oblasti snižování emisí skleníkových plynů [...] || || Cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů […] || || Národní cíl v oblasti energetické účinnosti [...] || || Národní cíl v oblasti předčasných odchodů ze vzdělávání […] || || Národní cíl v oblasti terciárního vzdělávání [...] || || Národní cíl v oblasti chudoby [...] || || 7. Odchylky od posledního programu stability Tabulka 7. Odchylky od posledního programu stability || kód ESA || Rok t-1 || Rok t || Rok t+1 || || % HDP || % HDP || % HDP Cíl pro čisté půjčky / čisté výpůjčky vládních institucí || B.9 || Program stability || || || || Návrh rozpočtového plánu || || || || Rozdíl || || || || Prognózy čistých půjček vládních institucí za nezměněné politiky || B.9 || Program stability || || || || Návrh rozpočtového plánu || || || || Rozdíl1 || || || || 1/ Tento rozdíl může odkazovat jak na odchylky na základě změněného makroekonomického scénáře, tak na odchylky na základě dopadů politických opatření přijatých po předložení programu stability, avšak před předložením návrhu rozpočtového plánu. Určité rozdíly se dají očekávat v důsledku skutečnosti, že zachování stávající politiky je pro účely tohoto kodexu chování definováno jinak než ve vztahu k programu stability. 8. Distribuční dopad hlavních opatření vztahujících se na výdaje a příjmy Členské státy by měly v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. d) nařízení 473/2013 v maximální možné míře poskytovat kvalitativní informace a kvantitativní odhady distribučních efektů rozpočtových opatření, tak jak nejlépe odpovídají konkrétním opatřením a dostupným analytickým rámcům každého členského státu. Kvantifikace distribučního dopadu rozpočtových opatření je náročný úkol. Z tohoto důvodu neobsahuje tato příloha žádnou standardizovanou tabulku týkající se tohoto aspektu návrhu rozpočtového plánu. Kvantitativní odhady distribučního dopadu rozpočtových opatření by mohly být posouzeny výpočtem očekávaných změn Giniho koeficientu, koeficientu příjmových nerovností S80/S20 nebo míry chudoby, které jsou jejich důsledkem. Tato metodika by mezi jinými mohla představovat jednu možnou cestu vpřed. Příloha návrhu rozpočtového plánu: metodika, ekonomické modely a předpoklady jako základ pro informace obsažené v návrhu rozpočtového plánu. Tabulka 8. Metodické aspekty Metoda odhadu || Příslušná fáze rozpočtového procesu1 || Příslušné znaky použitého modelu / použité metody || Předpoklady Nástroj č. 1 || || || Nástroj č. 2 || || || … || || || 1/ Modely mohou být použity: – při vypracovávání makroekonomických prognóz – při odhadu výdajů a příjmů za předpokladu zachování stávající politiky – při odhadu distribučního dopadu hlavních výdajových a příjmových opatření – při kvantifikaci výdajových a příjmových opatření, která mají být začleněna do návrhu rozpočtu – při zjišťování, jak jsou reformy obsažené v návrhu rozpočtového plánu sladěny s cíli podle strategie Unie pro růst a zaměstnanost a doporučeními pro jednotlivé země. [1] Například: opatření, které nabylo účinnosti v červenci roku t, může mít v prvním roce celkový dopad 100 a dalších letech 200. Ve vykazovacích tabulkách bylo mělo být uvedeno +100 v roce t a v roce t + 1 opět +100 (dodatečná hodnota). Celkový dopad opatření v daném roce lze odvodit jako souhrnný dopad dodatečných hodnot od jeho zavedení. [2] Jednorázová opatření, která se vztahují na více než jeden rok (např. daňové prázdniny vytvářející zisk ve dvou po sobě následujících letech), by měla být zaevidována jako dvě samostatná opatření, jedno s prvním dopadem v roce t a druhé s prvním dopadem v roce t + 1. [3] Poskytování údajů o proměnných uvedených tučně je povinné. Poskytování údajů o ostatních proměnných je dobrovolné, avšak velmi žádoucí. [4] Poskytování údajů o proměnných uvedených tučně je povinné. Poskytování údajů o ostatních proměnných je dobrovolné, avšak velmi žádoucí. [5] Horizont podávání zpráv se přehodnotí v závislosti na stabilizaci podmínek na evropských trzích se státními dluhopisy. [6] Poskytování údajů o proměnných uvedených tučně je povinné. Poskytování údajů o ostatních proměnných je dobrovolné, avšak velmi žádoucí. [7] Za předpokladu nezměněné politiky dochází k extrapolaci příjmových a výdajových trendů před přičtením dopadu opatření zahrnutých do rozpočtu na následující rok.