[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 17.3.2010 KOM(2010)103 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Dvouletá zpráva o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů zemí AKT SEK(2010)331 ÚVOD Zvláštní rámec pomoci (dále také „SFA“) tradičním dodavatelům banánů ze zemí AKT byl vytvořen v roce 1999 s cílem pomoci těmto dodavatelům přizpůsobit se proměnlivé mezinárodní konkurenci. Jeho platnost skončila v prosinci 2008. Tento rámec se zaměřoval na 12 zemí tradičně dodávajících banány: Belize, Dominiku, Grenadu, Jamajku, Kamerun, Kapverdy, Madagaskar, Pobřeží slonoviny, Svatou Lucii, Svatý Vincenc a Grenadiny, Somálsko a Surinam. Celkem bylo prostřednictvím tohoto zvláštního rámce pomoci poskytnuto zhruba 376 milionů EUR. Cílem bylo buď pomoci zlepšit konkurenceschopnost tradičních producentů banánů AKT, nebo – kde to již nebylo možné – podpořit diverzifikaci. Cíle mělo být dosaženo prostřednictvím projektů určených ke - zvyšování produktivity, - zlepšování jakosti, - přizpůsobení metod produkce a uvádění na trh normám jakosti EU, - založení organizací producentů za účelem zlepšení uvádění jejich produktů na trh a rozvoje metod šetrných k životnímu prostředí, včetně označení „fair-trade“, - rozvíjení strategií uvádění na trh, které umožňují vyhovět požadavkům společné organizace trhu EU, - podpoře producentů při vyvíjení produkčních metod nezatěžujících životní prostředí, včetně „fair-trade“, - podpoře diverzifikace v případech, v nichž konkurenceschopnost odvětí není udržitelná. Při stanovování prostředků ročně přidělovaných jednotlivým zemím byl brán zřetel na stupeň konkurenceschopnosti v porovnání s dodavateli ze třetích zemí a na význam pěstování banánů pro hospodářství příslušné země AKT[1]. Roční rozpočet postupně klesl z 44,5 milionu EUR (1999) na 29,2 milionu EUR (2008). Do roku 2003 byl klíč pro rozdělování prostředků navržen tak, aby byla poskytnuta větší podpora těm zemím, jejichž stupeň konkurenceschopnosti byl nižší. Počínaje rokem 2004 byly země, jimž se podařilo konkurenceschopnost zvýšit, odměňovány koeficientem snížení. PRÁVNÍ ZÁKLAD Dne 22. dubna přijala Rada nařízení (ES) č. 856/1999[2] o zvláštním rámci pomoci tradičním dodavatelům banánů AKT. Dne 22. července 1999 přijala Komise nařízení (ES) č. 1609/1999[3], kterým se stanoví podrobná pravidla pro provádění. V roce 2007 činila příslušná rozpočtová linie 28,67 milionu EUR a 29,226 milionu EUR v roce 2008. Rozhodnutí Komise, kterými byly stanoveny částky pro jednotlivé země, byla přijata dne 23. dubna 2007[4] a 21. dubna 2008[5]. Článek 9 uvedeného nařízení Rady stanoví, že „ k 31. prosinci 2000 a potom každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení a případně vhodné návrhy“. Tato zpráva se týká let 2007 a 2008[6] a je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise. INFORMACE O TRHU Evropská unie je největším spotřebitelem a dovozcem banánů na světě. Ve srovnání s rokem 2007 bylo v roce 2008 v EU spotřebováno 5 416 449 t banánů (+3,5 %), z čehož 4 848 889 t (+3,7 %) pocházelo ze třetích zemí a 567 560 t (+2,3 %) bylo domácího původu. V roce 2008 dovezly USA 3 976 146 t banánů, což představuje pokles o 0,7 % oproti předešlému roku. Téměř všechny banány dovezené Spojenými státy pocházely ze střední nebo jižní Ameriky (banány pocházející ze zemí AKT představovaly 0,003 % celkového dovozu). Trh EU s banány je zásobován zeměmi s doložkou nevyšších výhod (zejména země Střední a Jižní Ameriky), africkými, karibskými a tichomořskými státy a domácími producenty. V roce 2008 z množství banánů spotřebovaných v EU pocházelo 72,5 % ze zemí s doložkou nejvyšších výhod, zatímco z afrických, karibských a tichomořských států pocházelo 17 %. Zbývajících 10,5 % bylo vyprodukováno v EU. Hlavními dodavateli s doložkou nejvyšších výhod byly Ekvádor (1 328 033 t), Kolumbie (1 278 133) a Kostarika (893 395 t). V tomtéž roce byli hlavními dodavateli z africké, karibské a tichomořské oblasti Kamerun (279 530 t), Pobřeží slonoviny (216 583 t) a Dominikánská republika (170 396 t). Kapverdy, Grenada, Madagaskar a Somálsko již do EU banány nevyvážejí. OBCHODNÍ REžIM EU Od 1. ledna 2006 EU uplatňuje na dovoz banánů celní sazbu podle doložky nejvyšších výhod ve výši 176 EUR/t dovozu banánů, a to v souladu se závazky EU přejít od systému kvót k výhradně celnímu režimu. Statistika sledující dopad nového režimu na dovozy ukazuje, že tento režim zachovává podmínky přístupu na trh a zároveň dochází ke zvyšování dovozu. Během tohoto období se na banány pocházející z nejméně rozvinutých zemí v rámci iniciativy „Vše kromě zbraní“ vztahoval bezcelní a kvótami neomezený přístup na trh EU. Totéž platí od 1. ledna 2008 pro banány pocházející ze zemí AKT, které uzavřely dohody o hospodářském partnerství nebo dohody vedoucí k uzavření těchto dohod. Všechny země AKT, které nejsou zároveň nejméně rozvinutými zeměmi a které vyvezly banány v roce 2007, parafovaly nebo podepsaly prozatímní nebo úplnou dohodu o hospodářském partnerství. ROZHODNUTÍ O FINANCOVÁNÍ Rozpočtová linie 2007 Po schválení finančních návrhů bylo počátkem roku 2008 podepsáno 12 dohod o financování v hodnotě 28,67 milionu EUR (Tabulka 1). Zhruba 42 % z těchto prostředků je věnováno na zlepšení konkurenceschopnosti odvětví vývozu banánů ve čtyřech přijímajících zemích a 58 % prostředků bylo použito na diverzifikaci v osmi přijímajících zemích (Grafy 1 a 2). Rozpočtová linie 2008 Po schválení finančních návrhů bylo počátkem roku 2009 podepsáno 12 dohod o financování na 29,23 milionu EUR (Tabulka 1). Tabulka 1: Rozpočtová linie pomoc pěstitelům banánů v AKT 21 06 05 (dříve B7-8710) | 1999 – 2008 | Všechny země | Rok | Prostředky (EUR) | Závazky (EUR) | Platby (EUR) | RAC (EUR) | RAC % | RAL (EUR) | RAL % | 1999 | 44 500 000,00 | 43 475 608,78 | 42 095 728,17 | 1 024 391,22 | 2 % | 2 404 271.83 | 5 % | 2000 | 44 075 000,00 | 39 934 158,83 | 33 462 635,64 | 4 140 841,17 | 9 % | 10 612 364.36 | 24 % | 2001 | 43 000 000,00 | 40 483 859,31 | 34 977 171,91 | 2 516 140,69 | 6 % | 8 022 828.09 | 19 % | 2002 | 44 000 000,00 | 36 181 040,48 | 22 480 047,18 | 7 818 959,52 | 18 % | 21 519 952.82 | 49 % | 2003 | 40 000 000,00 | 37 249 522,44 | 23 573 857,92 | 2 750 477,56 | 7 % | 16 426 142.08 | 41 % | 2004 | 37 290 000,00 | 35 385 028,32 | 20 854 670,49 | 1 904 971,68 | 5 % | 16 435 329.51 | 44 % | 2005 | 34 500 000,00 | 32 725 797,76 | 12 574 525,20 | 1 774 202,24 | 5 % | 21 925 474.80 | 64 % | 2006 | 30 690 000,00 | 13 496 220,72 | 4 420 564,68 | 17 193 779,28 | 56 % | 26 269 435.32 | 86 % | 2007 | 28 670 000,00 | 2 089 406,00 | 711 961,00 | 26 580 594,00 | 93 % | 27 958 039.00 | 98 % | 2008 | 29 226 000,00 | 0,00 | 0,00 | 29 226 000,00 | 100 % | 29 226 000.00 | 100 % | Prostředky (EUR) | Závazky (EUR) | Platby (EUR) | RAC (EUR) | RAC % | RAL (EUR) | RAL % | Belize | 27 719 000 00 | 21 749 415,38 | 15 959 198,62 | 5 969 584 62 | 22 % | 11 759 801,38 | 42 % | Jamajka | 42 625 000,00 | 34 656 171,84 | 27 664 349,83 | 7 968 828,16 | 19 % | 14 960 650,17 | 35 % | Dominika | 52 503 000,00 | 39 472 434,09 | 22 441 384,45 | 13 030 565,91 | 25 % | 30 061 615,55 | 57 % | Svatá Lucie | 71 623 000,00 | 50 239 673,65 | 33 004 820,80 | 21 383 326,35 | 30 % | 38 618 179,20 | 54 % | Svatý Vincenc | 51 093 000,00 | 41 290 569,20 | 23 600 296,00 | 9 802 430,80 | 19 % | 27 492 704,00 | 54 % | Grenada | 5 500 000,00 | 3 887 119,97 | 3 224 044,47 | 1 612 880,03 | 29 % | 2 275 955,53 | 41 % | Surinam | 21 767 000,00 | 16 315 936,67 | 12 176 565,69 | 5 451 063,33 | 25 % | 9 590 434,31 | 44 % | Pobřeží slonoviny | 34 546 000,00 | 22 655 888,96 | 15 333 367,71 | 11 890 111,04 | 34 % | 19 212 632,29 | 56 % | Somálsko | 13 698 000,00 | 12 350 524,26 | 9 301 680,17 | 1 347 475,74 | 10 % | 4 396 319,83 | 32 % | Kapverdy | 4 100 000,00 | 1 053 727,00 | 776 332,15 | 3 046 273,00 | 74 % | 3 323 667,85 | 81 % | Madagaskar | 3 500 000,00 | 2 000 000,00 | 1 800 000,00 | 1 500 000,00 | 43 % | 1 700 000,00 | 49 % | Celkový součet | 375 951 000,00 | 281 020 642,64 | 195 151 162,19 | 94 930 357,36 | 25,3 % | 180 799 837,81 | 48,1 % | SLEDOVÁNÍ DOPADU Obecně Vnější hodnocení zadané v roce 2008 a dokončené v prvním čtvrtletí roku 2009 zahrnovalo mise do osmi zemí (Belize, Kamerun, Pobřeží slonoviny, Dominika, Jamajka, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Surinam). Výsledky popsané pro východokaribskou obecně platí také pro čtyři nenavštívené země. Probíhající programy byly hodnoceny z hlediska: - významu a hodnoty cílů, - hodnoty střednědobých strategií reakce v jednotlivých zemích, - účinnosti a efektivity zvláštního rámce pomoci, - výsledků a dopadů plánovaných činností na konkurenceschopnost vyvážejících producentů banánů, - výsledků a dopadů plánovaných diversifikačních činností pro (bývalé) pěstitele banánů a (bývalé) pracovníky v odvětví banánů, - udržitelnosti programů. Význam strategií jednotlivých zemí Strategie zlepšující konkurenceschopnost prokázaly svůj význam a byly jasné a dosažitelné v těch zemích, 1) jež prokazovaly odhodlání k tomuto cíli, 2) měly příznivé agronomické podmínky, 3) jejichž odvětví již bylo vysoce komerčně strukturované a 4) jež byly schopny transformovat odvětví banánů v technologičtější a komerčnější odvětví (Belize, Kamerun, Pobřeží slonoviny, Surinam a původně Jamajka). Prioritou programů zvláštního rámce pomoci v případě těchto zemí bylo zvýšení produktivity, zlepšení kvality výrobků a ochrana životního prostředí, školení a marketing využívající mezer na trhu atd. Jejich strategie rovněž reagovaly na měnící se podmínky a potřeby trhu. [pic] Úspěšná diverzifikace pramení ze spojení iniciativ na makroúrovni, střední úrovni a mikroúrovni. Plány hospodářské diverzifikace těchto zemí nebyly specifikovány, týkaly se mnoha odvětví a byly proměnlivé z hlediska priorit a časových rámců. Programům by prospěly jasnější podmínky. Pokud jde o diverzifikaci, hodnocením bylo zjištěno, že - bylo navrženo/prováděno příliš mnoho projektů a programů (např. v roce 2008 ve Svaté Lucii proběhlo 64 zásahů v hodnotě 69 milionů EUR), - pozornost byla rozdělena mezi příliš mnoho oblastí, např. cestovní ruch, silnice, rozvoj soukromého sektoru a rozvoj zemědělství, což snižovalo vyhlídky na jakýkoliv významný dopad. Dopad Produkci banánů náleží zásadní úloha v Belize, Kamerunu, na Pobřeží slonoviny, v Dominice, na Jamajce, v Surinamu, na Svaté Lucii a Svatém Vincenci. Vývoz banánů představoval na Dominice 18,1 %, na Svaté Lucii 19,7 % a Svatém Vincenci 22,3 % celkového vývozu za rok 2006 (údaje organizace FAO z roku 2008). Pro srovnání představovalo odvětví banánů 9 % vývozu Kamerunu a 7 % vývozu Pobřeží slonoviny. Programy zvláštního rámce pomoci měly hodnotný přínos ke zlepšení konkurenceschopnosti Belize, Kamerunu, Pobřeží slonoviny a Surinamu, neboť těmto zemím poskytly lepší vyhlídky na přežití v liberalizovanějším prostředí. Podíl tradičních karibských dodavatelů klesl z 52,3 % celkového dovozu banánů ze zemí AKT v roce 1992 na 13 % v roce 2008. Africký dovoz však zároveň vzrostl z 37,4 % celkového dovozu banánů ze zemí AKT v roce 1992 na 59 % v roce 2008 a vývoz z Dominikánské republiky (která není přijímající zemí v rámci zvláštního rámce pomoci) a Belize se zvýšil z 10 % celkové produkce banánů v zemích AKT v roce 1992 na 28 % v roce 2008. Surinam zaznamenal úspěch. Také díky podpoře zvláštního rámce pomoci bylo dotyčné odvětví oživeno a transformováno ve výkonného vývozce. Tato země je jediným tradičním producentem ze zemí AKT, který v letech 2006–2008 zaznamenal pozitivní růst vývozu. Hodnotící zpráva uvádí, že lze očekávat udržitelnost činností v krátkodobém až střednědobém horizontu. To, zda Belize, Kamerun, Pobřeží slonoviny a Surinam dokáží zachovat svou konkurenceschopnost při uplatňování jiného celního sazebníku, bude téměř zcela záviset na jejich schopnosti zvýšit produktivitu po roce 2009. Je příliš brzy na to, aby bylo možno s jistotou stanovit, jaké účinky má podpora zvláštního rámce pomoci na hospodářskou stabilitu a diverzifikaci, jelikož na konci roku 2008 bylo vyplaceno pouze zhruba 50 % prostředků. Navíc větší investice do diverzifikace byly provedeny v činnostech spojených s fyzickou infrastrukturou (silnice, budovy atd.), kde dochází ke značným časovým prodlevám před tím, než lze dosáhnout účinného využívání těchto objektů. Dopad nebylo možno kvantifikovat, jelikož 1) změny ve finančních pravidlech ES vedly k pomalejšímu vyplácení a k prodlevám zhruba u poloviny činností v rámci SFA v období 2003–2005, 2) objektivně ověřitelné ukazatele pro některé země, např. pro Pobřeží slonoviny a Kamerun, nebyly náležitě vyvinuty a nebylo možné je k posouzení dopadu použít a 3) neexistovaly systémy sledování a shromažďování údajů k získání kumulativních informací o očekávaných a/nebo skutečných výsledcích, např. v případě Belize. Nicméně, díky podpoře zvláštního rámce pomoci se východokaribské země nyní zaměřují na předpoklady pro úspěšnou hospodářskou diverzifikaci. Tento posun od tradiční závislosti na banánech k jiným možnostem je nyní začleněn do jejich plánů rozvoje. Současné zaměření na posílení základní infrastruktury (Svatý Vincenc a Dominika), na zlepšení vzdělávání na venkově (Belize), na rozvoj soukromého sektoru (Svatý Vincenc a Svatá Lucie), na začlenění vzdělávání v oblasti informačních a komunikačních technologií do školních osnov, na plánování cestovního ruchu a systémy sociální podpory nakonec přinese příznivé výsledky. Země usilující o diverzifikaci jsou nyní daleko více odhodlány k vybudování kapacity pro diverzifikaci na udržitelném základě. Programy zvláštního rámce pomoci měly příznivý účinek na cílové populace a komunity tím, že financovaly konkrétní sociální investice (např. sociální investiční fondy, plány rozvoje venkova, vzdělávání a zdraví). V zemích, které se orientovaly na konkurenceschopnost, je nyní odvětví banánů lépe přizpůsobeno požadavkům trhu a politikám a normám EU v oblasti ochrany životního prostředí. Protokoly produkce diktované trhem (např. EurepGAP a ISO 14001) zlepšily podmínky práce na farmách, přinesly lepší vyhlídky na ochranu půdy a snížily nepříznivý vliv na životní prostředí. Aby producenti získali evropská osvědčení, byli nuceni využívat vklady racionálněji a obecně omezit používání agrochemikálií, obalových materiálů, strojů a energie. Udržitelnost iniciativ diverzifikace závisí na odhodlání vlád začlenit tyto činnosti do ročních rozpočtových prostředků a plánů výdajů. Hodnocení zjistilo, že země usilující o diverzifikaci využívají zdrojů zvláštního rámce pomoci k vybudování vnitrostátních kapacit, které umožní řešit obecnější a dlouhodobější úkoly a cíle diverzifikace hospodářství. ZÁVěRY A DOPORUčENÍ Komise vyvinula úsilí s cílem zrychlit provádění a zároveň zachovat kvalitu, dokončila úpravy požadované v probíhajících projektech zvláštního rámce pomoci a revidovala/naplánovala projekty schválené v letech 2006, 2007 a 2008. Skutečné výlohy ze všech programů zvláštního rámce pomoci se zvýšily z 21 milionů EUR v roce 2006 na 46 milionů EUR v roce 2008. Výlohy všech programů budou dokončeny v roce 2012 (kromě hodnocení ex post a auditů). Pracovní dokument útvarů Komise zahrnuje přehled doporučení obsažených ve zprávě o sledování a hodnocení dopadu (COGEA, 2006) a přijatých kroků. Ve všech osmi zemích, o nichž pojednává zpráva o sledování a hodnocení dopadu z roku 2008 (HTSPE, 2009), došlo k výraznému pokroku v oblastech spojených jak s konkurenceschopností, tak s diverzifikací. Pokrok směrem k lepší konkurenceschopnosti a vyšší diverzifikaci Programy měly značný přínos k dosažení těchto cílů: 1. zlepšení konkurenceschopnosti Belize, Kamerunu, Pobřeží slonoviny a Surinamu, i když podpora nemohla vynahradit škody způsobené hurikánem na Jamajce v letech 2005, 2007 a 2008, 2. zlepšení kapacity pro úspěšnou hospodářskou diverzifikaci ve východokaribské oblasti a pro zemědělskou diverzifikaci (ve sledovaných případech) v Somálsku, na Kapverdách a Madagaskaru, i když úplný dopad nelze ještě kvantifikovat. V zemích, které se orientovaly na konkurenceschopnost , je nyní odvětví banánů lépe přizpůsobeno požadavkům trhu a politikám a normám EU v oblasti ochrany životního prostředí, což představuje základ pro udržitelný rozvoj podnikání. Provádění doporučení obsažených v předchozí zprávě přineslo značná zlepšení z hlediska včasnosti a kvality provádění v Belize, na Jamajce a na Návětrných ostrovech. Tento aspekt byl méně významný pro Kamerun a Pobřeží slonoviny, které využívají výhod plynoucích z diverzifikovaných zdrojů financí, a byly tudíž méně závislé na podpoře. V zemích, pro něž byla prioritou diverzifikace , trpěla efektivita v důsledku nedostatečného zaměření, mnoha malých investic, které v průměru činily 1–1,5 milionu EUR, což omezovalo skutečný dopad. Navíc propojení mezi různými iniciativami jsou stále omezená a křehká. V externím hodnocení se doporučuje, aby ty země AKT, které se zaměřily na diverzifikaci, přezkoumaly své příspěvky portfolia zvláštního rámce pomoci ve prospěch svých plánů hospodářské diverzifikace na makroúrovni. To by mělo zahrnovat posouzení soudržnosti těchto programů a usnadnit formulaci/aktualizaci strategie diverzifikace jednotlivých zemí, která by obsahovala jasné priority, včetně množství a zdrojů finanční prostředků potřebných na podporu a institucionalizaci klíčových činností. V zájmu lepšího sledování a hodnocení dopadu programů diverzifikace se rovněž doporučuje aktualizovat a zlepšit logické rámce a jejich využití jakožto nástrojů k řízení, aby si byly provádějící subjekty vědomy očekávaných výsledků a svou práci podle toho prováděly a aby aktivně zjišťovaly dohodnuté ukazatele. Udržitelnost vývozu banánů ze zemí AKT ještě není zajištěna Vyhlídky na stabilní konkurenceschopnost do znační míry závisí na 1) výsledku probíhajících mezinárodních obchodních jednání a) na schopnosti zemí dosáhnout dalšího zvýšení produktivity a úspor nákladů. Strategie sledované některými zeměmi postrádají realistické posouzení výzev plynoucích ze situace na mezinárodním trhu a budoucích potenciálních problémů v důsledku uzavření dvoustranných obchodních jednání, která právě probíhají nebo k nimž dojde v rámci WTO. Výsledků lze dosáhnout tam, kde země 1) prokáží odhodlání přizpůsobit se mezinárodnímu vývoji, 2) mají příznivé agronomické charakteristiky a 3) již disponují vysoce komerčně strukturovaným odvětvím. Výzvy pro země vyvážející banány přetrvávají. Musí je řešit společně a s mezinárodní podporou. Mezinárodní společenství, včetně EU, připisuje velký význam pomoci rozvíjejícím se zemím při zvyšování konkurenceschopnosti celého jejich hospodářství a při lepším využívání mezinárodních obchodních možností. Pomoc EU pro obchod se nezaměřuje pouze na jednotlivá odvětví. Jedním předpokladem úspěchu je čerpat ze strategií pro rozvoj obchodu, jichž se účastní více subjektů, aktualizovat je a integrovat je do mezinárodního obchodního systému. Provádění zvláštního rámce pomoci po dobu deseti let umožnilo přijímajícím zemím strategicky plánovat a zůstane užitečným vzorem pro budoucí opatření. [1] Metoda je podrobně popsána v nařízení Komise (ES) č. 1609/1999 ze dne 2. července 1999 (Úř. věst. L 190, 23.7.1999, s. 14). [2] Úř. věst. L 108, 27.4.1999, s. 2. [3] Úř. věst. L 190, 23.7.1999, s. 14. [4] Rozhodnutí Komise C/2007/1744. [5] Rozhodnutí Komise C/2008/1424. [6] Předcházející zpráva se týkala let 2005 a 2006: KOM(2006) 806 v konečném znění. [7] Normy jakosti ukládají významnější evropští maloobchodníci. [8] RAC nebo prostředky, které zbývá kontrahovat (angl. Remainder to be Contracted), odráží procentní podíl přidělených prostředků, v souvislosti s nimiž nebyly podepsány žádné smlouvy o pracích, dodávce nebo grantu nebo odhady programů. [9] RAP nebo prostředky, které zbývá zaplatit (angl. Remainder to be Paid), odráží procento prostředků kontrahovaných prostřednictvím smluv, které dosud nebyly zaplaceny nebo vynaloženy. [10] RAL, nebo prostředky, které zbývá vyplatit (angl. Remainder to be Liquidated), odráží procentní podíl prostředků přidělených na program, které ještě nebyly vyplaceny/vynaloženy. Jedná se o prostředky, které zbývá zaplatit (RAP), vyplývající z existujících smluv o provádění.