Text navrhovaný Komisí Změny navrhované ECB (9)

Změna č. 1

Preambule navrhovaného nařízení (nové právní východisko)

„s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem,“ „s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, v souladu s řádným legislativním postupem,“

Odůvodnění V souladu s článkem 296 Smlouvy, který stanoví, že právní akty odkazují na stanoviska požadovaná Smlouvami, je navrhovaná změna nezbytná, aby se promítla skutečnost, že unijní akt je přijímán v souladu s čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy, jež zakotvují povinnost konzultovat ECB ke každému návrhu aktu Unie, který spadá do její oblasti působnosti.

Změna č. 2

Bod odůvodnění 16a navrhovaného nařízení (nový)

Text neexistuje. „(16a) Ve zprávě Skupiny na vysoké úrovni pro finanční dohled v Evropské unii vedené Jacquesem de Larosièrem se uvádí, že mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni, zatímco makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni. Úzká spolupráce mezi orgánem EBA a ESRB je zásadní pro zajištění plné efektivity fungování ESRB a následné reakce na jeho varování a doporučení. Orgán EBA by zejména měl být schopen ESRB předávat všechny rozhodné informace, které příslušné orgány shromáždily v souladu se zpravodajskou povinností uvedenou v tomto nařízení.“

Odůvodnění Navrhovaný bod odůvodnění se týká významu makroobezřetnostního dohledu v rámci Unie a objasňuje, že informace, na něž se vztahuje zpravodajská povinnost, slouží jak mikroobezřetnostním, tak makroobezřetnostním účelům. Tentýž bod odůvodnění by mohl být zaveden do navrhované směrnice.

Změna č. 3

Bod odůvodnění 56a navrhovaného nařízení (nový)

Text neexistuje. „(56a) Důležitým ponaučením z krize je potřeba zásadně posílit schopnost regulatorního kapitálu absorbovat ztráty. K plnění tohoto cíle dohoda Basel III ve vztahu k akciovým společnostem vyžaduje, „aby byl nástroj zahrnut do kmenového kapitálu tier 1, musí splňovat všechna kritéria vymezená v dohodě a těchto kritérií musí být dosaženo pouze s běžnými akciemi“. Nařízení tato přísná kritéria provádí s cílem „pokrýt kapitálové nástroje nejvyšší kvality mezinárodně působících bank, které jsou akciovými společnostmi“.“

Odůvodnění Cílem tohoto návrhu je zdůraznit příslušná ustanovení dohody Basel III, pokud se týká kritérií způsobilosti v případě akcií jakožto nástrojů kmenového kapitálu tier 1 (viz rovněž změny č. 6, 7, 8 a 9).

Změna č. 4

Bod odůvodnění 68 navrhovaného nařízení

„(68) Pákový poměr představuje nový nástroj pro regulaci a dohled, který má Unie k dispozici. V souladu s mezinárodními dohodami by měl být nejprve zaveden jako doplňkový prvek, který mohou příslušné orgány dle vlastního uvážení uplatňovat na jednotlivé instituce. Ohlašovací povinnosti institucí by umožnily řádný přezkum a kalibraci, aby se od 1. ledna 2018 mohl stát závaznou mírou.“ „(68) Pákový poměr představuje nový nástroj pro regulaci a dohled, který má Unie k dispoziciv souladu s dohodou Basel III. Měl by být nejprve zaveden jako doplňkový prvek, který mohou příslušné orgány dle vlastního uvážení uplatňovat na jednotlivé instituce. Ohlašovací povinnosti institucí by umožnily řádný přezkum a kalibraci, aby bylo od 1. ledna 2018zajištěno povinné používání pákového poměru.“

Odůvodnění Tato změna objasňuje, že pákový poměr se bude používat od 1. ledna 2018.

Změna č. 5

Článek 4 navrhovaného nařízení (nové definice)

Text neexistuje. „ „externí ratingovou agenturou“ (ECAI) se rozumí ratingová agentura registrovaná či certifikovaná v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009 nebo centrální banka vydávající ratingy, které jsou vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1060/2009.“ „ „určenou externí ratingovou agenturou“se rozumí externí ratingová agentura určená institucí.“

Odůvodnění V zájmu jednoznačnosti navrhovaná změna definuje „externí ratingové agentury“ a „určené externí ratingové agentury“ a doplňuje je do seznamu definic obsaženého v navrhovaném nařízení a směrnici. Jelikož nařízení (ES)č. 1060/2009 (10) definuje externí ratingové agentury jako všechny ratingové agentury, které byly registrovány či certifikovány v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009, nebo centrální banky vydávající ratingy, které jsou vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1060/2009, není třeba definovat pojmy „způsobilé“ nebo „uznané“ externí ratingové agentury v navrhovaném nařízení a směrnici. Z téhož důvodu by měla být odpovídajícím způsobem změněna i další ustanovení odkazující na tyto pojmy. V zájmu zachování souladu mezi jednotlivými sektory ECB rovněž doporučuje zajistit, aby tato ustanovení odpovídala ustanovením obsaženým v návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/71/ES a 2009/138/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (11) , který je nyní projednáván a který se týká externích ratingových agentur. To platí rovněž pro pravidla týkající se přiřazování ratingu externí ratingové agentury a možnosti zapojit Společný výbor evropských orgánů dohledu (12).

Změna č. 6

Čl. 24 odst. 4 navrhovaného nařízení

„4. EBA vypracuje, udržuje a zveřejňuje seznam forem kapitálových nástrojů v každém členském státě, které lze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1. EBA vypracuje a zveřejní tento seznam do 1. ledna 2013.“ „4. Příslušné orgány oznámí orgánu EBA formu akcií, které podle svých vnitrostátních právních předpisů považují za způsobilé jako nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1. Orgán EBA průběžně posuzuje tyto formy akcií a vypracuje návrh seznamu forem akcií v každém členském státě, které se považují za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 v souladu s odstavcem 5. . Orgán EBA může na žádost členského státu nebo z vlastní iniciativy rozhodnout o vyžádání právních stanovisek s cílem zjistit způsobilost forem akcií, které oznámily členské státy, s ohledem na podmínky vymezené v článku 26.“

Odůvodnění Orgán EBA by měl mít pravomoc posuzovat formy akcií, které jsou považovány za způsobilé jako nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, na základě informací získaných od příslušných orgánů a v souladu s pravidly vymezenými v navrhovaném nařízení, zejména s čl. 26 odst. 1 navrhovaného nařízení. Za tímto účelem si může orgán EBA rovněž vyžádat externí právní stanoviska k posouzení způsobilosti určitých forem akcií, které oznámily členské státy.

Změna č. 7

Čl. 24 odst. 5 a 6 navrhovaného nařízení (nový)

Text neexistuje. „5. Orgán EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem, v nichž bude uveden seznam forem akcií, které splňují podmínky vymezené v článku 26. Návrh prováděcích technických norem předloží orgán EBA Komisi do 1. ledna 2013. Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1093/2010. 6. Za způsobilé nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1 se považují jen formy akcií uvedené v prováděcím aktu přijatém Komisí v souladu s odstavcem 5. Příslušné orgány průběžně sledují soulad s podmínkami pro kmenový kapitál tier 1 vymezenými v kapitole 2.“

Odůvodnění Orgán EBA by měl mít pravomoc posuzovat formy akcií, které jsou považovány za způsobilé jako nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, na základě informací získaných od příslušných orgánů a v souladu s pravidly vymezenými v navrhovaném nařízení, zejména s čl. 26 odst. 1. ECB navrhuje, aby byl návrh seznamu sestavovaného orgánem EBA přeměněn na prováděcí akt Komise.

Změna č. 8

Čl. 26 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1. Kapitálové nástroje lze považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky: […].“ „1. Kapitálové nástroje vydané institucemi, které nejsou uvedeny v článku 27, sestávají z akcií podniků uvedených v seznamu v čl. 24 odst. 4 a lze je považovat za nástroje zahrnované do kmenového kapitálu tier 1, pouze pokud jsou splněny všechny tyto podmínky: […].“

Odůvodnění Navrhované nařízení odkazuje na „kapitálové nástroje“ jako součásti položek kmenového kapitálu tier 1. Dohoda Basel III odkazuje na „běžné akcie“ jako převládající formu kmenového kapitálu tier 1. ECB doporučuje, aby bylo vyjasněno, že nástroje zahrnované do kapitálu tier 1 budou sestávat výlučně z akcií, které splňují kritéria v čl. 26 odst. 1 navrhovaného nařízení.

Změna č. 9

Čl. 26 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3. EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění následujícího: a) použitelných forem a povahy nepřímého financování kapitálových nástrojů; b) významu výrazu „položky k rozdělení“ pro účely stanovení částky, která je k dispozici k rozdělení držitelům kapitálových nástrojů instituce.“ „3. Orgán EBA vypracuje návrhy regulačních technických norem pro upřesnění následujícího: a) použitelných forem a povahy nepřímého financování kapitálových nástrojů; b) významu výrazu „položky k rozdělení“ pro účely stanovení částky, která je k dispozici k rozdělení držitelům kapitálových nástrojů instituce; c) významu přednostních rozdělení; d) definice a důsledků „absorpce prvního a proporcionálně největšího podílu vzniklých ztrát“; e) povahy stropu nebo jiného omezení maximální výše položek k rozdělení.“

Odůvodnění ECB má za to, že v zájmu zlepšení harmonizovaného používání kritérií pro způsobilost akcií jako položek kmenového kapitálu tier 1 v jednotlivých členských státech by měl orgán EBA vypracovat návrhy regulačních technických norem ve shora uvedených oblastech.

Změna č. 10

Článek 46 navrhovaného nařízení

„Článek 46 Jiné výjimky z odpočtů a alternativní přístupy k odpočtům, pokud se uplatňuje konsolidace 1. Jako alternativní postup k odpočtu držených nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 pojišťoven, zajišťoven a holdingových pojišťoven, v nichž má instituce významnou investici, mohou příslušné orgány institucím povolit použití metod 1, 2 nebo 3 uvedených v příloze I směrnice 2002/87/ES. Instituce používá zvolenou metodu soustavně. Instituce může používat metodu 1 (účetní konsolidaci), pouze pokud obdržela předchozí souhlas příslušného orgánu. Příslušný orgán může souhlas udělit pouze tehdy, je-li přesvědčen, že integrované řízení a systém interní kontroly subjektů, které by byly zahrnuty do konsolidace podle metody 1, je adekvátní. […] 3. Příslušné orgány mohou institucím povolit, aby neodečítaly položky uvedené v čl. 33 odst. 1 písm. h) a i) v těchto případech: a) pokud se jedná o účast v příslušném subjektu, který je zahrnut do téhož doplňkového dozoru jako instituce v souladu se směrnicí 2002/87/ES; b) pokud má instituce uvedená v článku 25 účast v jiné takové instituci nebo ve své ústřední nebo regionální úvěrové instituci a jsou splněny tyto podmínky: […].“ „Článek 46 Jiné výjimky z odpočtů a alternativní přístupy k odpočtům, pokud se uplatňuje konsolidace 1. Jako alternativní postup k odpočtu držených nástrojů zahrnovaných do kmenového kapitálu tier 1 pojišťoven, zajišťoven a holdingových pojišťoven, v nichž má instituce významnou investici, mohou příslušné orgány institucím povolit použití metod 1, 2 nebo 3 uvedených v příloze I směrnice 2002/87/ES za předpokladu, že použití těchto metod nevede oproti metodě odpočtů ke zvýšení kapitálu na úrovni institucí a finančních institucí uvedených v článku 16. Instituce používá zvolenou metodu soustavně. Instituce může používat metodu 1 (účetní konsolidaci), pouze pokud obdržela předchozí souhlas příslušného orgánu. Příslušný orgán může souhlas udělit pouze tehdy, je-li přesvědčen, že integrované řízení a systém interní kontroly subjektů, které by byly zahrnuty do konsolidace podle metody 1, je adekvátní. […] 3. Příslušné orgány mohou institucím povolit, aby neodečítaly položky uvedené v čl. 33 odst. 1 písm. h) a i) v těchto případech: a) pokud se jedná o účast v příslušném subjektu, který je zahrnut do téhož doplňkového dozoru jako instituce v souladu se směrnicí 2002/87/ES; b) pokud alternativa k odpočtu nevede oproti metodě odpočtů ke zvýšení kapitálu na úrovni institucí a finančních institucí uvedených v článku 16; c) pokud má instituce uvedená v článku 25 účast v jiné takové instituci nebo ve své ústřední nebo regionální úvěrové instituci a jsou splněny tyto podmínky: […].“

Odůvodnění ECB chápe, že odstranění dvojího použití regulatorního kapitálu na úrovni sektorů (odečtením významných investic v pojišťovnách) a stanovení dodatečných kapitálových požadavků na úrovni finančního konglomerátu (použitím jedné ze tří metod uvedených v příloze I směrnice 2002/87/ES) se vzájemně nevylučují. V důsledku toho by jakákoli alternativa k metodě odpočtů schválená GHOS neměla vést ke zvýšení regulatorního kapitálu na úrovni skupiny institucí a finančních institucí uvedených v článku 16 navrhovaného nařízení.

Změna č. 11

Článek 95 navrhovaného nařízení

„Článek 95 Podávání zpráv o kapitálových požadavcích 1. Instituce, které vypočítávají kapitálové požadavky k pozičnímu riziku, podávají zprávy o těchto kapitálových požadavcích nejméně jednou za 3 měsíce. Tyto zprávy obsahují finanční informace zjištěné v souladu s účetním rámcem, kterému instituce podléhá podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a směrnice 86/635/EHS, v míře nezbytné pro získání komplexního přehledu o rizikovém profilu činností instituce. O povinnostech podle odstavce 87 podávají instituce zprávy nejméně dvakrát ročně. Instituce sdělují výsledky a jakékoli požadované dílčí údaje příslušným orgánům. 2. EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění jednotných formátů, četnosti a lhůt podávání zpráv, jakož i informačních technologií, které mají být v Unii k podávání zpráv používány. Formáty zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností institucí. EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2013. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.“ „Článek 95 Podávání zpráv o kapitálových požadavcích a finančních informacích 1. Instituce podávají zprávy o povinnostech uvedených v článku 87 alespoň jednou za čtvrt roku.. 1a. Tyto zprávy obsahují rovněž finanční informace zjištěné v souladu s účetním rámcem, kterému instituce podléhá podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a směrnice 86/635/EHS, pokud: a) orgán EBA považuje tyto informace za nezbytné pro získání komplexního přehledu o rizikovém profilu činností instituce; b) orgán EBA ve spolupráci s ESRB považuje tyto informace za nezbytné pro plnění úkolů makroobezřetnostního dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 1092/2010 a nařízením (EU) č. 1093/2010 Instituce sdělují výsledky a jakékoli požadované dílčí údaje příslušným orgánům včas. 2. Orgán EBA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro upřesnění definic, klasifikačních kritérií, jednotných formátů, četnosti a lhůt podávání zpráv, jakož i informačních technologií, které mají být v Unii k podávání zpráv používány. Formáty a četnost zpráv musí být přiměřené povaze, rozsahu a komplexnosti činností institucí. Orgán EBA konzultuje ESRB k vypracování návrhů prováděcích technických norem, které se týkají informací uvedených v odst. 1a písm. b). Orgán EBA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2013. Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.“

Odůvodnění Tato změna objasňuje stávající právní základ pro přijetí COREP formátů pro podávání zpráv a zavádí právní základ pro FINREP formáty pro podávání zpráv (13) . ECB kromě toho v zájmu zajištění lepšího toku informací doporučuje, aby byly zprávy podávány čtvrtletně do dvou měsíců po skončení referenčního čtvrtletí. Mělo by být rovněž vyjasněno, že na informace poskytované pro účely makroobezřetnostního dohledu by se měly vztahovat obecné definice a klasifikační kritéria. Orgán EBA a ESRB by měly spolupracovat na vymezení rozsahu finančních informací, které jsou nezbytné pro účely makroobezřetnostního dohledu. Bude důležité zajistit, aby formáty a četnost podávání zpráv byly přizpůsobeny velikosti institucí. S cílem shromáždit informace nezbytné pro výkon úkolů makroobezřetnostního dohledu ve vztahu k požadavkům na podávání zpráv pro velké angažovanosti, podávání zpráv o likviditě a o pákovém poměru (14) ECB navrhuje, aby bylo zavedeno alespoň čtvrtletní podávání zpráv a aby se do vypracovávání návrhů prováděcích technických norem zapojila i ESRB. Závěrem by návrhy prováděcích technických norem mohly v souladu se zásadou proporcionality obsahovat zvláštní požadavky, pokud jde o četnost podávání zpráv, v závislosti na povaze, rozsahu a složitosti činnosti institucí.

Změna č. 12

Článek 130 navrhovaného nařízení

„Oddíl 3 Uznávání a přiřazování ratingu Pododdíl 1 Uznávání externích ratingových agentur Článek 130 Externí ratingové agentury 1. Externí rating lze použít pro určení rizikové váhy expozice podle této kapitoly pouze tehdy, pokud byl vydán způsobilou externí ratingovou agenturou nebo byl schválen způsobilou externí ratingovou agenturou v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. 2. Způsobilé externí ratingové agentury jsou všechny ratingové agentury, které byly registrovány nebo certifikovány v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009, a centrální banky vydávající úvěrová hodnocení, jež jsou z působnosti nařízení (ES) č. 1060/2009 vyňaty. 3. EBA zveřejní seznam způsobilých externích ratingových agentur.“ „Oddíl 3 Používání úvěrového hodnocení a přiřazování ratingu Pododdíl 1 Externích ratingové agentury Článek 130 Používání ratingů vydaných externími ratingovýmié agenturami 1. Externí rating lze použít pro určení rizikové váhy angažovanosti podle této kapitoly pouze tehdy, pokud byl vydán nebo schválen externí ratingovou agenturou v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. 2. Orgán EBA zveřejní seznam externích ratingových agentur na svých internetových stránkách v souladu s čl. 2 odst. 4 a čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1060/2009.“

Odůvodnění Cílem navrhované změny je uvést navrhované nařízení do souladu s postupem, který je nyní obsažen v nařízení (ES) č. 1060/2009, podle kterého ESMA stanoví seznam ratingových agentur a Komise stanoví seznam centrálních bank, které jsou vyňaty z používání nařízení (ES) č. 1060/2009 (viz rovněž změny č. 5, 14 a 15).

Změna č. 13

Čl. 238 odst. 6 navrhovaného nařízení

„6. Příslušné orgány průběžně informují EBA o specifických případech uvedených v odstavci 2, kdy případné snížení hodnoty rizikově vážených expozic není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, a o tom, jak instituce využívají odstavec 4. EBA sleduje různé postupy v této oblasti a vydává pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010.“ „6. Příslušné orgány průběžně informují orgán EBA o specifických případech uvedených v odstavci 2, kdy případné snížení hodnoty rizikově vážených angažovaností není odůvodněno souměřitelným převodem úvěrového rizika na třetí strany, a o tom, jak instituce využívají odstavec 4. Orgán EBA sleduje různé postupy v této oblasti a s ohledem na zjištěné osvědčené postupy vypracuje v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1093/2010 návrhy prováděcích technických norem.“

Odůvodnění ECB má za to, že v zájmu zajištění rovných podmínek v oblasti sekuritizace, jakož i zvýšení transparentnosti a jednoznačnosti příslušných pravidel by orgán EBA měl vypracovat návrhy prováděcích technických norem, nikoli pokynů ve vztahu k uznání významného převodu úvěrového rizika, které by umožnily snížení hodnoty rizikově vážených angažovaností. Zlepšení transparentnosti a jednoznačnosti pravidel by v této oblasti přispělo nejen k zajištění rovných podmínek na přeshraniční úrovni i mezi účastníky trhu, ale i ke stanovení podmínek pro revitalizaci sekuritizačních trhů. Obdobná změna se navrhuje i v čl. 239 odst. 6 navrhovaného nařízení.

Změna č. 14

Článek 262 navrhovaného nařízení

„Článek 262 Uznávání externích ratingových agentur 1. Instituce mohou využívat úvěrových hodnocení vypracovaných externí ratingovou agenturou pro určení rizikové váhy sekuritizované pozice pouze tehdy, pokud úvěrové hodnocení vydala uznaná externí ratingová agentura nebo bylo schváleno způsobilou externí ratingovou agenturou v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. 2. Způsobilé externí ratingové agentury jsou všechny ratingové agentury, které byly registrovány nebo certifikovány v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009, a centrální banky vydávající ratingy, jež jsou vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1060/2009. 3. EBA zveřejní seznam způsobilých externích ratingových agentur.“ „Článek 262 Používání úvěrových hodnocení vydaných externími ratingovými agenturami Instituce mohou využívat úvěrových hodnocení pro určení rizikové váhy sekuritizované pozice pouze tehdy, pokud úvěrové hodnocení vydala nebo schválila externí ratingová agentura v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. “

Odůvodnění Viz změny č. 5,12 a 15.

Změna č. 15

Článek 263 navrhovaného nařízení

„Článek 263 Požadavky, které musí splňovat uvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami Pro účely výpočtu hodnot rizikově vážených expozic podle oddílu 3 používají instituce pouze úvěrová hodnocení vypracovaná způsobilou externí ratingovou agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky: […] b) úvěrové hodnocení, postupy, metodiky, předpoklady a klíčové prvky, na nichž je hodnocení založeno, jsou externí ratingovou agenturou zveřejněny. Externí ratingová agentura rovněž zveřejní analýzu ztrát a peněžních toků, jakož i citlivost ratingu na změny předpokladů, na nichž je rating založen, včetně výkonnosti portfoliaaktiv. Informace, které jsou zpřístupněny pouze omezenému počtu subjektů, nelze považovat za zveřejněné. Úvěrová hodnocení jsou zahrnuta do migrační matice příslušné ratingové agentury; […].“ „Článek 263 Požadavky, které musí splňovat uvěrová hodnocení vypracovaná externími ratingovými agenturami Pro účely výpočtu hodnot rizikově vážených angažovaností podle oddílu 3 používají instituce pouze úvěrová hodnocení vypracovaná externí ratingovou agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky: […] b) . Externí ratingová agentura zveřejní analýzu ztrát a peněžních toků, jakož i citlivost ratingu na změny předpokladů, na nichž je rating založen, včetně výkonnosti portfoliaaktiv, jakož i úvěrové hodnocení, postupy, metodiky, předpoklady a klíčové prvky, na nichž je hodnocení založeno, v souladu s nařízením (ES) č. 1060/2009. Informace, které jsou zpřístupněny pouze omezenému počtu subjektů, nelze považovat za zveřejněné. Úvěrová hodnocení jsou zahrnuta do migrační matice příslušné ratingové agentury; […].“

Odůvodnění Cílem těchto změn je objasnit, že požadavky v navrhovaném nařízení doplňují požadavky, které jsou již stanoveny v nařízení (ES) č. 1060/2009.

Změna č. 16

Čl. 295 odst. 2 písm. b) navrhovaného nařízení

„b) příslušný orgán ústřední protistrany uvedené v písmenu a) vydal dokument, který potvrzuje, že tato ústřední protistrana splňuje všechna doporučení pro ústřední protistrany zveřejněné Výborem pro platební styk a zúčtování a Technickou komisí Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry;“ „b) příslušnýé orgány dohledu a dozoru nad ústřední protistranou uvedenou v písmenu a) vydaly dokument, který potvrzuje, že tato ústřední protistrana splňuje příslušné mezinárodní standardy platné pro ústřední protistrany zveřejněné Výborem pro platební styk a zúčtování a Technickou komisí Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry;“

Odůvodnění Tento článek vymezuje podmínky, za kterých „příslušný orgán“ potvrzuje, že ústřední protistrana splňuje všechna doporučení, která pro ústřední protistrany zveřejnil Výbor pro platební styk a zúčtování a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (CPSS-IOSCO). Výraz „příslušný orgán“ nemusí sám o sobě stačit k obsáhnutí společné pravomoci regulátorů a orgánů dohledu v oblasti cenných papírů. Mělo by se proto namísto toho odkazovat na „příslušné orgány dohledu a dozoru nad ústřední protistranou“ v souladu se stanoviskem CON/2011/1 (15) . To by rovněž bylo v souladu s návrhem zásad CPSS-IOSCO pro infrastruktury finančního trhu, jež stanoví, že „od příslušných orgánů se v souladu s jejich příslušnou pravomocí v oblasti regulace a dohledu nad infrastrukturou finančního trhu očekává, že provedou vlastní hodnocení infrastruktury finančního trhu“ (16) . Kromě toho může být odkaz na doporučení CPSS-IOSCO pro ústřední protistrany brzy překonán, neboť tato doporučení budou nahrazena zásadami pro infrastruktury finančního trhu. Aby se zamezilo nedorozuměním a připravily podmínky pro budoucí změny, bylo by vhodnější použít obecnější pojem.

Změna č. 17

Čl. 296 odst. 5 písm. b) navrhovaného nařízení

„b) příslušné zákony, nařízení, předpisy a smluvní ujednání, které se týkají dotčené instituce nebo ústřední protistrany nebo je zavazují, zajišťují v případě selhání nebo platební neschopnosti člena clearingového systému převod pozic dotčené instituce, které souvisejí s uvedenými smlouvami a transakcemi, a odpovídající kolaterál k jinému členovi clearingového systému v rámci příslušného období krytí rizika marží.“ „b) příslušné zákony, nařízení, předpisy a smluvní ujednání, které se týkají dotčené instituce nebo ústřední protistrany nebo je zavazují, umožňují v případě selhání nebo platební neschopnosti člena clearingového systému převod pozic dotčené instituce, které souvisejí s uvedenými smlouvami a transakcemi, a odpovídající kolaterál k jinému členovi clearingového systému v rámci příslušného období krytí rizika marží.“

Odůvodnění Navrhované nařízení stanoví, že nižší kapitálové požadavky pro přímé účastníky by se vztahovaly jen na klientská portfolia, která jsou zcela oddělená od portfolií klientova člena clearingového systému a u nichž je rovněž zajištěno, že pozice by mohly být v případě selhání klientova člena clearingového systému „přeneseny“ na jiného člena clearingového systému. Za jiných okolností by klienti čelili mnohem vyšším kapitálovým požadavkům spojeným s čistě dvoustrannými transakcemi. Zatímco první podmínka je z praktického hlediska dosažitelná (a bude podporována zásadou oddělení, kterou navrhuje CPSS/IOSCO (17) , může se právní zajištění přenositelnosti za všech okolností ukázat jako obtížné a možná nedosažitelné. Ústřední protistrany se však často již nyní snaží umožnit přenositelnost, což budou povinny činit na základě zásad navrhovaných CPSS/IOSCO. ECB by proto navrhovala nahradit pojem „zajišťují“ pojmem „umožňují“, což by umožnilo snížení kapitálového požadavku při přijetí opatření ústřední protistrany, která podporují přenositelnost, avšak která ji fakticky nezajišťují. V této souvislosti by mělo být pamatováno na to, že spolehlivé oddělení pozic a kolaterálu je již nyní prospěšné z hlediska finanční stability, neboť klienta ochraňuje před úvěrovým rizikem ve vztahu k selhání jeho člena clearingového systému. S ohledem na závazek skupiny G20 rozšířit zúčtování ústřední protistranou na všechny standardizované produkty OTC derivátů (18) a vzhledem k tomu, že ve skutečnosti bude mít mnoho malých účastníků pouze nepřímý přístup k takovému zúčtování, by tato změna byla prospěšná pro účinné provedení závazku skupiny G20 a pro podporu finanční stability.

Změna č. 18

Čl. 299 odst. 7 navrhovaného nařízení

„7. Orgán EBA vypracuje prováděcí technické normy, kde budou upřesněny tyto údaje: a) četnost a data výpočtů uvedených v odstavci 1; b) četnost, data a jednotný formát oznámení uvedeného v odstavci 4; c) stav, kdy příslušný orgán úvěrové instituce působí jako člen clearingového systému, může vyžadovat vyšší četnost provádění výpočtu a vykazování, než situace stanovené podle bodů a) a b). Orgán EBA předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 1. ledna 2014.“ „7. Orgán EBA v úzké spolupráci s příslušnými orgány dohledu a dozoru nad ústředními protistranami vypracuje prováděcí technické normy, kde budou upřesněny tyto údaje: a) četnost a data výpočtů uvedených v odstavci 1; b) četnost, data a jednotný formát oznámení uvedeného v odstavci 4; c) stav, kdy příslušný orgán úvěrové instituce působí jako člen clearingového systému, může vyžadovat vyšší četnost provádění výpočtu a vykazování, než situace stanovené podle bodů a) a b). Orgán EBA v úzké spolupráci s příslušnými orgány dohledu nad ústředními protistranami předloží Komisi uvedené návrhy prováděcích technických norem do 1. ledna 2014.“

Odůvodnění Pro finanční stabilitu je zásadní zajištění náležité výše kapitálových požadavků. Úzká spolupráce mezi regulátory v oblasti cenných papírů, orgány bankovního dohledu a centrálními bankami jakožto dozorovými orgány je zapotřebí v zájmu zamezení překrývající se právní úpravy nebo vzniku mezer. Na základě doporučení CPSS/IOSCO jsou regulátoři, orgány dohledu a dozorové orgány postaveny na stejnou úroveň. Příprava jakýchkoli návrhů prováděcích technických norem a požadavků na ústřední protistrany ze strany orgánu Unie by proto měla být prováděna ve spolupráci se členy ESCB.

Změna č. 19

Článek 402 navrhovaného nařízení

„Článek 402 Soulad s požadavky na likviditu Pokud úvěrové instituce nesplňuje nebo se předpokládá, že nesplní požadavek stanovený v čl. 401 odst. 1, oznámí to neprodleně příslušným orgánům a bez zbytečného prodlení předloží příslušnému orgánu plán pro včasné obnovení souladu s článkem 401. Dokud soulad nebude obnoven, podává úvěrová instituce zprávy o položkách denně do konce každého pracovního dne, pokud příslušný orgán neschválí nižší četnost a delší prodlevy. Příslušné orgány udělí taková povolení pouze na základě individuální situace úvěrové instituce. Sledují provádění ozdravného plánu a případně vyžadují včasnější obnovení.“ „Článek 402 Soulad s požadavky na likviditu Pokud instituce nesplňuje nebo se předpokládá, že nesplní požadavek stanovený v čl. 401 odst. 1, oznámí to neprodleně příslušným orgánům a bez zbytečného prodlení předloží příslušnému orgánu plán pro včasné obnovení souladu s článkem 401. Dokud soulad nebude obnoven, podává instituce zprávy o položkách denně do konce každého pracovního dne, pokud příslušný orgán neschválí nižší četnost a delší prodlevy. Příslušné orgány udělí taková povolení pouze na základě individuální situace instituce. Sledují provádění ozdravného plánu a případně vyžadují včasnější obnovení. Orgán EBA ve spolupráci s ESRB vydá pokyny ohledně plnění požadavků na likviditu včetně zásad pro možné použití zásob likvidních aktiv v krizové situaci, jakož i jak řešit případ neplnění.“

Odůvodnění Přiměřený rámec pro plnění požadavků na krytí likviditou by měl institucím umožňovat, aby v krizové situaci snížily zásoby likvidních aktiv. Tento rámec je velmi významný nejen pro mikroobezřetnostní účely, ale rovněž ze širší tržní a celosystémové perspektivy. Je-li požadavek na krytí likviditou vždy závazným omezením, může tento požadavek zvýšit procyklický účinek a zhoršit dopad likvidních šoků, neboť úvěrové instituce by nemohly v reakci na šok použít svá likvidní aktiva. To by mohlo vést k „nuceným prodejům“, hromadění likvidity a omezení úvěrů. Článek 402 navrhovaného nařízení zavádí základní rámec pro plnění požadavků na likviditu, přičemž příslušným orgánům dává uvážení, aby zajistily přiměřené použití a obnovení souboru likvidních aktiv. Podle názoru ECB by se měl orgán EBA ve spolupráci s ESRB podílet na přípravě pokynů ohledně možného využití a tvorby souboru likvidních aktiv v krizových obdobích. V souladu s body odůvodnění 74 a 75 navrhovaného nařízení vychází ECB z toho, že toto ustanovení by se mělo vztahovat též na investiční podniky. Proto doporučuje, aby byl v daném ustanovení pojem „úvěrové instituce“ nahrazen pojmem „instituce“.

Změna č. 20

Čl. 404 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1. Instituce podávají zprávy o následujících položkách jako o likvidních aktivech, pokud je nevylučuje odstavec 2, a pouze tehdy, pokud likvidní aktiva splňují podmínky uvedené v odstavci 3: a) o hotovosti a vkladech u centrálních bank v rozsahu, v jakém je možno tyto vklady vybrat v krizové situaci; b) o převoditelných aktivech, která jsou mimořádně vysoce likvidní a mají mimořádně vysokou úvěrovou kvalitu; c) o převoditelných aktivech představujících pohledávky za ústřední vládou členského státu nebo třetí země nebo jimi zaručené, jestliže je instituce vystavena riziku likvidity v daném členském státě nebo ve třetí zemi, které kryje držením těchto likvidních aktiv; d) o převoditelných aktivech, která jsou vysoce likvidní a mají vysokou úvěrovou kvalitu. […].“ „1. Instituce podávají zprávy o následujících položkách jako o likvidních aktivech, pokud je nevylučuje odstavec 2, a pouze tehdy, pokud likvidní aktiva splňují podmínky uvedené v odstavci 3: a) o hotovosti; b) vkladech u centrálních bank v rozsahu, v jakém je možno tyto vklady vybrat v krizové situaci; c) o převoditelných aktivech, která jsou mimořádně vysoce likvidní a mají mimořádně vysokou úvěrovou kvalitu; d) o převoditelných aktivech představujících pohledávky za ústřední vládou členského státu nebo třetí země nebo jimi zaručené, jestliže je instituce vystavena riziku likvidity v daném členském státě nebo ve třetí zemi, které kryje držením těchto likvidních aktiv; e) o převoditelných aktivech, která jsou vysoce likvidní a mají vysokou úvěrovou kvalitu. Pokud jde o vklady u centrálních bank, jak je uvedeno v čl. 404 odst. 1 písm. b), usilují příslušný orgán a centrální banka o dosažení společného porozumění, pokud se týká rozsahu, v němž lze tyto vklady v krizových obdobích vybrat. […].“

Odůvodnění Cílem navrhované změny je objasnit, že centrální banky by se měly účastnit rozhodování o druzích aktiv držených centrálními bankami, která by měla být považována za likvidní aktiva. Toto je v souladu s dohodou Basel III, v níž se uvádí, že příslušné orgány dohledu by měly s příslušnou centrální bankou projednat a dohodnout rozsah, v němž by se rezervy centrální banky měly započítávat do zásob likvidních aktiv. Jinými slovy, měly by určit rozsah, v němž mohou být rezervy centrální banky v krizových obdobích čerpány (19). Zatímco článek 404 navrhovaného nařízení odkazuje na „vklady u centrálních bank v rozsahu, v jakém je možno tyto vklady vybrat v krizové situaci“, odkazuje příloha III navrhovaného nařízení na „rezervy u centrální banky, pokud je lze čerpat v období stresu“. Jelikož se jedná o rovnocenné pojmy, mohla by být terminologie harmonizována (viz rovněž změna č. 30). Pokud se týká vkladů u Eurosystému, zastává ECB stanovisko, že vklady přes noc, tj. peněžní prostředky uložené na vkladové facilitě a zůstatky běžného účtu úvěrových institucí minus průměrný požadavek na rezervy během třicetidenního období, by se měly započítávat do likvidních aktiv.

Změna č. 21

Čl. 404 odst. 5 navrhovaného nařízení

„5. Akcie nebo podíly v subjektech kolektivního investování lze považovat za likvidní aktiva do absolutní hodnoty 250 milionů EUR za předpokladu, že jsou splněny požadavky uvedené v čl. 127 odst. 3 a že subjekt kolektivního investování investuje pouze do likvidních aktiv, s výjimkou derivátů ke snižování úrokového nebo úvěrového rizika.“ „5. Akcie nebo podíly v subjektech kolektivního investování lze považovat za likvidní aktiva do absolutní hodnoty 250 milionů EUR za předpokladu, že jejich podíl na celkovém požadavku na krytí likviditou není vyšší než prahová hodnota stanovená v souladu s odstavcem 5a, že jsou splněny požadavky uvedené v čl. 127 odst. 3 a že subjekt kolektivního investování investuje pouze do likvidních aktiv, s výjimkou derivátů ke snižování úrokového nebo úvěrového rizika.“

Odůvodnění Pokud se týká nakládání s akciemi nebo podíly v subjektech kolektivního investování jako likvidními aktivy, má ECB obavy, zda je vhodné stanovit pouze absolutní limit ve výši 250 mil. EUR, neboť to by mohlo menším institucím umožnit splnit požadavek na krytí likviditou jenom pomocí těchto nástrojů. Namísto toho by v zájmu omezení rizika koncentrace mohl být zaveden limit ve výši např. 10 % celkového požadavku na krytí likviditou. ECB zastává názor, že orgán EBA by měl dále posoudit a přiměřeně vyměřit tento limit jakou součást celkové analýzy definice likvidních aktiv. Kromě toho je nakládání s akciemi nebo podíly v subjektech kolektivního investování jako likvidními aktivy v navrhovaném nařízení nekonzistentní, alespoň ve vztahu k Eurosystému, pokud jde o požadavek v čl. 404 odst. 3 písm. b) navrhovaného nařízení, že likvidní aktiva musí být v běžném období způsobilým kolaterálem pro vnitrodenní potřeby likvidity a likviditní facility centrální banky v členském státě do příštího dne. Ve skutečnosti nejsou akcie či podíly v subjektech kolektivního investování kolaterálem způsobilým pro operace měnové politiky Eurosystému bez ohledu na druh podkladových aktiv, do kterých subjekty kolektivního investování investují. Akcie ani podíly v subjektech kolektivního investování nejsou kromě toho obsaženy v podrobném seznamu likvidních aktiv v dohodě Basel III.

Změna č. 22

Čl. 404 odst. 5a navrhovaného nařízení (nový)

Text neexistuje. „5a. Orgán EBA vypracuje návrh prováděcích technických norem, které stanoví prahovou hodnotu uvedenou v odstavci 5. Orgán EBA předloží tento návrh prováděcích technických norem Komisi do 1. ledna 2014. Komisi je svěřena pravomoc přijímat návrhy prováděcích technických norem uvedených v prvním pododstavci v souladu s postupem stanoveným v článku 15 nařízení (EU) č. 1093/2010.“

Odůvodnění ECB navrhuje, aby orgán EBA návrhem technických norem stanovil prahovou hodnotu uvedenou v čl. 404 odst. 5 navrhovaného nařízení s cílem stanovit maximální podíl akcií/podílů v subjektech kolektivního investování na celkovém požadavku na krytí likviditou.

Změna č. 23

Článek 443 navrhovaného nařízení

„Článek 443 Obezřetnostní požadavky Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 445, pokud jde o uložení přísnějších obezřetnostních požadavků na omezenou dobu pro všechny expozice nebo pro expozice vůči jednomu nebo více odvětví, regionům nebo členským státům, pokud je to nezbytné pro zohlednění změn v intenzitě mikroobezřetnostních a makroobezřetnostních rizik, které vyplývají z vývoje na trhu po vstupu tohoto nařízení v platnost, zejména na základě doporučení nebo stanoviska ESRB týkajícího se […].“ „Článek 443 Obezřetnostní požadavky 1. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 445, pokud jde o uložení přísnějších obezřetnostních požadavků na omezenou dobu pro všechny angažovanosti nebo pro angažovanosti vůči jednomu nebo více odvětví, regionům nebo členským státům, pokud je to nezbytné pro zohlednění změn v intenzitě mikroobezřetnostních a makroobezřetnostních rizik, které vyplývají z vývoje na trhu po vstupu tohoto nařízení v platnost, zejména na základě doporučení nebo stanoviska ESRB týkajícího se […] l) požadavků na velké angažovanosti, které jsou vymezeny v článcích 381 a v článcích 384 až 392; m) požadavků na zveřejnění, které jsou vymezeny v článcích 419 až 420 a v článcích 422 až 436; n) požadavků na likviditu a pákový poměr [jakmile budou zavedeny do regulatorního rámce Unie]. Toto přenesení pravomoci podléhá postupu stanovenému v článku 446. 2. ESRB může doporučit rozšíření seznamu obezřetnostních požadavků vymezených v odstavci 1.“

Odůvodnění Rozsah aktů, které může Komise přijímat v přenesené pravomoci, by měl být rozšířen tak, aby zahrnoval obezřetnostní požadavky na velké angažovanosti a požadavky na zveřejnění, jakož i požadavky na likviditu a míru využití pákového efektu, jakmile se stanou součástí použitelného regulatorního rámce Unie. ECB rovněž navrhuje, že ESRB by mohla vydávat doporučení Komisi, pokud se týká rozšíření seznamu obezřetnostních požadavků.

Změna č. 24

Část devátá a navrhovaného nařízení (nové)

Text neexistuje. „ČÁST DEVÁTÁ a POUŽITÍ PŘÍSNĚJŠÍCH OBEZŘETNOSTNÍCH POŽADAVKŮ VNITROSTÁTNÍMI ORGÁNY Článek 443a Použití přísnějších obezřetnostních požadavků vnitrostátními orgány 1. Vnitrostátní orgány mohou z vlastní iniciativy nebo na základě doporučení ESRB podle nařízení (EU) č. 1092/2010 ukládat přísnější obezřetnostní požadavky institucím, u nichž jsou zjištěna makroobezřetnostní rizika, která představují hrozbu pro finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni, v těchto oblastech: a) výše kapitálu uvedená v čl. 87 odst. 1; b) požadavky na velké angažovanosti uvedené v článku 381 a v článcích 384 až 392; c) požadavky na likviditu a pákový poměr [jakmile budou zavedeny do regulatorního rámce Unie]. 2. Vnitrostátní orgány ESRB oznamují svůj návrh uložit přísnější obezřetnostní požadavky v souladu s odst. 1 písm. a) až c) nejpozději dva pracovní dny po vypracování tohoto návrhu na základě zjištěných makroobezřetnostních rizik pro finanční stabilitu. V souladu s nařízením (EU) č. 1092/2010 a s ohledem na požadavky týkající se důvěrnosti vystupuje ESRB jako koordinátor, který na žádost Komise nebo alespoň tří členských států posuzuje obavy ohledně finanční stability a možné nechtěné důsledky a účinky v jiných členských státech, které by mohly vyplynout z uložení přísnějších požadavků. 3. Přísnější obezřetnostní požadavky uvedené v odstavci 1 lze uplatnit jen zpřísněním kvantitativních poměrů a limitů pro písmena a), b) a c) v odstavci 1, přičemž musí být dodrženy všechny ostatní aspekty ustanovení tohoto nařízení. 4. ESRB a orgán EBA zveřejní přísnější obezřetnostní požadavky přijaté vnitrostátními orgány na svých příslušných internetových stránkách. 5. Pokud ESRB rozhodne, že zjištěná makroobezřetnostní rizika pro finanční stabilitu, která byla posouzena podle odstavce 2 a která vedla k uložení přísnějších obezřetnostních požadavků, zanikla, vnitrostátní orgány zruší přísnější požadavky a použijí se původní ustanovení tohoto nařízení. Pokud k tomu nedojde, vydá ESRB doporučení Komisi, aby vůči členskému státu, který nejedná vhodně z hlediska systémového rizika, přijala opatření. 6. ESRB může v souladu s nařízením (EU) č. 1092/2010 doporučit rozšíření seznamu obezřetnostních požadavků uvedených v odstavci 1.“

Odůvodnění Cílem této změny je vymezení postupů a podmínek, na jejichž základě mohou vnitrostátní orgány používat přísnější obezřetnostní požadavky, pokud se v členských státech vyskytnou systémová rizika pro finanční stabilitu; cílem této změny je rovněž vymezení úlohy ESRB v této souvislosti (podrobněji ke smyslu tohoto ustanovení viz odstavce 5.4 až 5.6 stanoviska). ECB rovněž navrhuje, aby ESRB byl oprávněn vydávat doporučení Komisi, pokud jde o rozšíření seznamu obezřetnostních požadavků.

Změna č. 25

Čl. 444 odst. 3 navrhovaného nařízení

„3. Komise přijme první akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 1 nejpozději do 31. prosince 2015. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto článku se však nepoužije před 1. lednem 2015.“ „3. Komise přijme první akt v přenesené pravomoci uvedený v odstavci 1 nejpozději do 31. prosince 2014. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto článku se však nepoužije před 1. lednem 2015.“

Odůvodnění K zajištění souladu se závazkem Komise provést požadavek na krytí likviditou do 1. ledna 2015 by měly být akty v přenesené pravomoci, které požadavek upřesňují, přijaty nejpozději do 31. prosince 2014.

Změna č. 26

Čl. 473 odst. 1 písm. c) navrhovaného nařízení (nový)

Text neexistuje. „c) tyto dluhopisy s přednostním vypořádáním se považují za dluhopisy splňující podmínky stupně úvěrové kvality 1.“

Odůvodnění Článek 124 navrhovaného nařízení stanoví, že určité kategorie krytých dluhopisů jsou způsobilé pro preferenční zacházení, pokud splňují určité požadavky. Jednou z těchto kategorií jsou kryté dluhopisy zajištěné podíly s přednostním vypořádáním emitovanými francouzskými Fonds Communs de Créances (FCC) nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi řídícími se právními předpisy členského státu, které sekuritizují angažovanosti zajištěné nemovitostmi určenými k bydlení. Jedním z požadavků, které pro tuto kategorii krytých dluhopisů stanoví článek 124, je, že podíly s přednostním vypořádáním emitované FCC nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi nepřesahují 10 % nominální hodnoty nesplacené emise. Čl. 473 odst. 1 navrhovaného nařízení stanoví, že do 31. prosince 2014 se za určitých podmínek nepoužije horní limit 10 % pro dluhopisy s přednostním vypořádáním vydané FCC nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi ve smyslu čl. 124 odst. 1 písm. d) a e). Do 31. prosince 2014 tedy není stanoven žádný limit, pokud se týká procentního zastoupení dluhopisů s přednostním vypořádáním vydaných FCC nebo rovnocennými sekuritizačními společnostmi ve smyslu čl. 124 odst. 1 písm. d) a e) navrhovaného nařízení. Jak ECB vyjádřila ve stanovisku CON/2010/65 (20) , zastává názor, že cílem regulátorů by v brzké době mělo být odstranění 10 % osvobozujícího limitu pro FCC nebo rovnocenné sekuritizační subjekty uvedené v čl. 124 odst. 1 písm. d) a e) a vypracování pevně stanoveného souboru kritérií pro aktiva, jež mají být zahrnuta do krytého portfolia krytých dluhopisů, která: a) se nespoléhají na externí ratingy; b) jsou dostatečně silná, aby zajistila důvěru trhu v kryté dluhopisy, zatímco finančním institucím dávají dostatek času na úpravu svého příslušného obchodního modelu; c) umožňují jen sekuritizaci ve skupině; d) od orgánů dohledu vyžadují přístup „přihlédnutí“ („look-through“), pokud se týká podkladových aktiv pro sekuritizaci. ECB vítá kroky v oblasti regulace, které snižují míru, v níž se právní předpisy spoléhají na externí ratingy. ECB nicméně v zájmu zajištění důvěryhodnosti a transparentnosti ve vztahu k trhu s krytými dluhopisy navrhuje, aby byl odkaz na nejpříznivější úvěrovou kvalitu vyžadovanou pro tyto dluhopisy zachován, dokud se uplatňuje odchylka stanovená v čl. 473 odst. 1.

Článek 27

Čl. 473 odst. 2 navrhovaného nařízení

„2. Do 1. ledna 2013 Komise přezkoumá vhodnost odchylky stanovené v odstavci 1 a případně vhodnost rozšíření stejného zacházení na jakýkoli jiný typ krytého dluhopisu. Na základě tohoto přezkumu může Komise případně přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu 141 s článkem 445 k tomu, aby tato odchylka nabyla trvalé platnosti, nebo předložit legislativní návrhy na rozšíření této odchylky na jiné typy krytých dluhopisů.“ „2. Do 1. ledna 2013 Komise přezkoumá vhodnost odchylky stanovené v odstavci 1 . Na základě tohoto přezkumu může Komise případně přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 445 k tomu, aby tato odchylka nabyla trvalé platnosti, nebo aby byla zrušena. .“

Odůvodnění Viz odůvodnění změny č. 26.

Změna č. 28

Článek 481 navrhovaného nařízení

„Článek 481 Požadavky na likviditu 1. […] EBA ve své zprávě přezkoumá zejména přiměřenost nastavení těchto prvků: […] 2. EBA do 31. prosince 2013 podá Komisi zprávu o vhodných jednotných definicích vysoké a velmi vysoké likvidity a úvěrové kvality převoditelných aktiv pro účely článku 404. […] 3. Do 31. prosince 2015 podá EBA Komisi zprávu o tom, zda a jakým způsobem by bylo vhodné zajistit, aby instituce využívaly stálých zdrojů financování […] Do 31. prosince 2016 Komise na základě těchto zpráv předloží zprávu, a případně legislativní návrh, Evropskému parlamentu a Radě.“ „Článek 481 Požadavky na likviditu 1. […] Orgán EBA po konzultaci s ECB ve své zprávě přezkoumá zejména přiměřenost nastavení těchto prvků: […] d) vhodný limit vyjádřený jako procentní podíl na celkovém požadavku na krytí likviditou pro akcie nebo podíly v subjektech kolektivního investování pro účely čl. 404 odst. 5. 2. Orgán EBA do 31. prosince 2013 podá po konzultaci s ECB Komisi zprávu o vhodných jednotných definicích vysoké a velmi vysoké likvidity a úvěrové kvality převoditelných aktiv pro účely článku 404 […] 3. Do 31. prosince 2015 podá EBA po konzultaci s ECB Komisi zprávu o tom, zda a jakým způsobem by bylo vhodné zajistit, aby instituce využívaly stálých zdrojů financování […] Do 31. prosince 2016 Komise na základě těchto zpráv předloží zprávu, a legislativní návrh, Evropskému parlamentu a Radě.“

Odůvodnění Cílem navrhované změny týkající se konzultace s ECB je objasnit, že ECB by s ohledem na svou pravomoc a odborné znalosti v této oblasti měla přispívat k vypracovávání zpráv. Lze očekávat, že vzájemné působení mezi regulací likvidity a operacemi měnové politiky bude významné a složité, a je proto důležité zajistit, aby nařízení nevedlo k nechtěným důsledkům, pokud jde o využití financování centrální bankou a související finanční trhy. Jak je uvedeno v článku 24, mohl by orgán EBA připravit návrh prováděcích technických norem o nastavení limitu pro investice do akcií nebo podílů v subjektech kolektivního investování ve formě procentního podílu na celkovém požadavku na krytí likviditou. Cílem navrhovaných změn v souvislosti se zavedením ukazatele čistého stabilního financování (Net Stable Funding Ratio, NSFR), i když přesný obsah NSFR dosud není stanoven, je předejít veškerým nejasnostem, pokud jde o provádění tohoto požadavku. Dohoda Basel III stanoví, že NSFR bude zaveden ve formě minimálního standardu do 1. ledna 2018 po skončení období sledování s ustanovením o přezkumu s cílem vyřešit veškeré nechtěné důsledky.

Změna č. 29

Čl. 482 odst. 1 navrhovaného nařízení

„1. Komise předloží do 31. prosince 2016 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu a účinnosti pákového poměru. V případě potřeby se ke zprávě připojí legislativní návrh na zavedení jedné nebo více úrovní pákového poměru, kterých budou instituce muset dosáhnout, s návrhem na odpovídající nastavení těchto úrovní a veškeré vhodné úpravy míry kapitálu a míry celkových expozic, jak je definováno v článku 416.“ „1. Komise předloží do 31. prosince 2016 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu a účinnosti pákového poměru. Ke zprávě se připojí legislativní návrh na zavedení jedné nebo více úrovní pákového poměru, kterých budou instituce muset dosáhnout, s návrhem na odpovídající nastavení těchto úrovní a veškeré vhodné úpravy míry kapitálu a míry celkových angažovaností, jak je definováno v článku 416.“

Odůvodnění Cílem navrhované změny je s výhradou vhodného nastavení rozptýlit veškeré pochybnosti ohledně závazku zavést pákový poměr po uplynutí období sledování.

Změna č. 30

Příloha III navrhovaného nařízení

„PŘÍLOHA III Položky likvidních aktiv, na něž se vztahuje doplňková oznamovací povinnost […].“ „