14)Náklady na investice do technologií se považují za obzvláště závažnou překážku vstupu na trh nebo rozšiřování činnosti, pokud jde o trh hlasových asistentů. Respondenti totiž považují za nepravděpodobné, že by se v krátké době na trhu univerzálních hlasových asistentů objevili noví účastníci, neboť náklady na vývoj a provoz nových univerzálních hlasových asistentů pokládají za téměř nepřekonatelně vysoké.

29)Zjištění odvětvového šetření ukazují, že společnosti poskytují uživatelům přístup k jejich údajům různými způsoby (například prostřednictvím uživatelských účtů, uživatelských rozhraní nebo specifických nástrojů či technologií) v závislosti na faktorech, jako jsou druh chytrého zařízení nebo služba spotřebitelského internetu věcí, které společnost poskytuje, a jejich zamýšlené použití. Většina dotazovaných poskytovatelů služeb spotřebitelského internetu věcí a výrobců chytrých zařízení uvádí, že uživatelům umožňují přístup k jejich osobním údajům a jejich stahování, aby je uživatelé mohli přenést k jiným poskytovatelům služeb a výrobcům zařízení podle článku 20 obecného nařízení o ochraně osobních údajů.

30)Několik poskytovatelů služeb spotřebitelského internetu věcí také uvádí, že jejich data by bylo možné přenášet přímo od jednoho poskytovatele služeb k druhému prostřednictvím automatického předávání dat mezi aplikacemi těchto dvou poskytovatelů služeb v souladu s čl. 20 odst. 2 obecného nařízení o ochraně osobních údajů. Taková přímá přenositelnost dat mezi různými společnostmi (nebo správci údajů) však není běžná.

31)Zdá se, že možnosti přenositelnosti dat jsou omezenější zejména u dat shromažďovaných prostřednictvím hlasových asistentů. Jedním z uváděných důvodů je, že nemusí být snadné importovat hlasové příkazy do jiných hlasových asistentů. Kromě toho několik respondentů vysvětluje, že poskytovatelé hlasových asistentů jsou součástí jejich vlastních ekosystémů, a omezuje předávání a přenositelnost dat mimo tento ekosystém.

32)Pokud jde o ty aspekty dat ve spotřebitelském internetu věcí, které souvisejí s podnikáním, z odvětvového šetření vyplývá, že datové toky mezi různými částmi ekosystému spotřebitelského internetu věcí mají obvykle velmi praktickou povahu. Jsou koncipovány tak, aby systém správně fungoval pro uživatele, například zpracoval a vykonal hlasový příkaz.

33)Mezi jiné druhy dat, která mezi sebou společnosti případně sdílí, patří neagregované údaje týkající se chyb a agregované údaje o výkonnosti. Má-li k datům shromažďovaným jednou společností přístup třetí strana, jsou tato data obvykle dostupná prostřednictvím centrálních přehledových panelů (dashboard). Když se sdílí osobní údaje, například při propojení několika uživatelských účtů, požaduje se souhlas daného uživatele.

34)Některé subjekty v odvětví spotřebitelského internetu věcí mají přístup k datům v souvislosti s činnostmi třetích stran i v případě, kdy k aktivnímu sdílení dat nedochází. Jedná se obvykle o poskytovatele operačního systému daného chytrého zařízení nebo poskytovatele hlasového asistenta, kteří mohou shromažďovat určité informace o interakci uživatele, například se službou spotřebitelského internetu věcí, na základě svého postavení v ekosystému spotřebitelského internetu věcí.

35)Neexistují žádné celoodvětvové normalizované formáty pro shromažďování a sdílení dat mezi společnostmi působícími v odvětví spotřebitelského internetu věcí. Zpracování dat probíhá obvykle buďto v proprietárním formátu specifickém pro danou společnost, nebo v neproprietárním a nenormalizovaném, ale běžně používaném souborovém formátu. Rozhraní API nebo sady pro vývoj softwaru (SDK) jedné společnosti (například poskytovatele hlasového asistenta) často určují, které datové formáty by se měly používat, a mohou také obsahovat související ustanovení o zpracování a sdílení dat.

36)Zdá se, že ty aspekty dat ve spotřebitelském internetu věcí, které souvisejí s podnikáním, upravuje několik smluvních ustanovení. Takové smlouvy mohou obsahovat doložky související s ochranou, zpracováním, uchováváním a používáním osobních údajů. Zásady každé společnosti pro oblast ochrany osobních údajů mají také význam pro řízení dat (datových toků). Zjištění odvětvového šetření celkově ukazují, že určité subjekty v odvětví spotřebitelského internetu věcí, zejména přední poskytovatelé hlasových asistentů, mohou stanovovat standardní smluvní podmínky, kterými omezují třetí strany v přístupu k datům a jejich využívání, zatímco samy disponují rozsáhlým přístupem k datům a souvisejícími možnostmi jejich využívání.

37)Pokud jde o případy použití dat ve společnostech v odvětví spotřebitelského internetu věcí, respondenti uvádějí, že shromažďovaná data používají pro účely: i) normálního fungování produktů a služeb spotřebitelského internetu věcí; ii) personalizace uživatelské zkušenosti; iii) obchodních analýz; iv) údržby a vývoje produktů, a v) různých jiných případů použití (například k marketingové komunikaci, zajištění bezpečnosti a prevenci podvodů).

38)Respondenti uvádějí, že třetím stranám neúčtují za zpřístupnění dat žádné poplatky. Jako možnosti zpeněžování však zmiňují digitální reklamu a profilování uživatelů. Využívání dat v rámci spotřebitelského internetu věcí pro účely digitální reklamy může mít zvláštní význam pro přední subjekty v odvětví spotřebitelského internetu věcí, které již v oblasti digitální reklamy podnikají. Všudypřítomnost chytrých zařízení a služeb spotřebitelského internetu věcí v domovech a osobních životech uživatelů může zvyšovat hodnotu dat v rámci spotřebitelského internetu věcí pro účely profilování uživatelů. Respondenti však poukazují na to, že tato obchodní příležitost není zatím příliš rozvinutá a musela by být v souladu s pravidly na ochranu údajů.

7.Hlavní zjištěné obavy týkající se hospodářské soutěže a další zjištěné obavy

39)Reakce na odvětvové šetření upozorňují na různé obavy týkající se postupů uplatňovaných v praxi, které by mohly potenciálně mít negativní dopad na hospodářskou soutěž, inovace a výběr pro spotřebitele v odvětví spotřebitelského internetu věcí v EU.

40)Zaprvé respondenti vyjádřili specifické obavy ve vztahu k interoperabilitě, které se týkají dvou hlavních problémů. V první řadě jsou integrační procesy z velké části určovány přítomností několika málo poskytovatelů nejrozšířenějších proprietárních hlasových asistentů a operačních systémů relevantních pro odvětví spotřebitelského internetu věcí. Tyto společnosti mohou nezávisle určovat požadavky nutné k dosažení interoperability s jejich proprietární technologií prostřednictvím jednostranné kontroly nad smluvními podmínkami, technickými požadavky a certifikačními procesy. Dále pak v souvislosti s tím mohou být tyto společnosti výkonem jednostranné kontroly nad interoperabilitou a integračními procesy rovněž schopny omezovat funkčnost chytrých zařízení a služeb spotřebitelského internetu věcí poskytovaných třetími stranami v porovnání s těmi, které poskytují ony samy, a to zaváděním technických omezení, jako jsou například omezená rozhraní API.

41)Zadruhé respondenti uvedených různých dotazníků identifikovali obavy týkající se normalizace. Ty se týkají zejména normalizačního procesu, pravidel členství a účasti v organizacích vytvářejících normy, prohlášení o patentech, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, pravidel v oblasti práv duševního vlastnictví a licenčních podmínek. I když tyto obavy nejsou specifické pro segmenty, jimiž se odvětvové šetření zabývalo, spletitá scéna normalizace společně s obdobně fragmentovanou scénou proprietárních technologií má údajně negativní dopad na růstový potenciál segmentů spotřebitelského internetu věcí. Respondenti celkově vyjadřují názor, že když přijde na technologická řešení, vedení se většinou ujímají velké technologické společnosti. To jim jako vlastníkům patentů může dovolit využívat svoji tržní sílu i na navazujících trzích a učinit uživatele závislé na jejich proprietárních ekosystémech. To by mohlo vést k udržování fragmentované technologické scény a zvyšování překážek komunikace mezi systémy. Kromě toho mnoho respondentů naznačuje, že takové udržování paralelních ekosystémů by velkým ekosystémům umožnilo velkou míru kontroly nad úrovní a kvalitou interoperability mezi systémy.

42)Zatřetí, pokud jde o data, výrobci chytrých zařízení a poskytovatelé služeb spotřebitelského internetu věcí vyjadřují obavy týkající se ústředního postavení hlasových asistentů při shromažďování dat ve spotřebitelském internetu věcí. Jednou z konkrétních obav je, že poskytovatelé hlasových asistentů mohou kontrolovat nejenom datové toky a vztahy s uživateli, ale jsou také schopni využít tyto výhody na sousedních trzích, tedy při poskytování jiných produktů a služeb spotřebitelského internetu věcí. Kromě toho výrobci a poskytovatelé služeb z řad třetích stran mají za to, že omezení, pokud jde o data, která dostávají od předních poskytovatelů hlasových asistentů, jim brání v rozvoji jejich vlastního podnikání.

43)Pokud jde o sdílení dat, je důležité zohlednit hledisko ochrany soukromí jako prostředek k zachování důvěry spotřebitele, jakož i důvěrnosti dat, přístupu k nim a jejich integrity. Požadavky na ochranu soukromí však účastníci trhu mohou rovněž využít jako odůvodnění, proč „uzamknout“ určitá data jen pro sebe.

44)Kromě toho by tento privilegovaný přístup k obrovským objemům dat mohl předním poskytovatelům hlasových asistentů usnadnit zlepšování kvality jejich hlasových asistentů / technologií rozpoznávání řeči pomocí algoritmického a strojového učení. Neexistence přístupu k takovým datům může vytvářet překážky pro nové účastníky trhu hlasových asistentů a bránit rozvoji menších konkurentů na tomto trhu. Poslední z obav souvisejících s daty, na kterou poukázala řada respondentů, je očekávání, že zjištěné příležitosti ke zpeněžování dat budou přinášet prospěch předním poskytovatelům technologických platforem spotřebitelského internetu věcí, zejména těm několika málo subjektům v odvětví spotřebitelského internetu věcí, které již v současnosti působí na trhu digitální reklamy. Podle některých respondentů data shromážděná z produktů a služeb spotřebitelského internetu věcí umožňují těmto společnostem přiřazovat reklamní prostor inzerentům z řad třetích stran přesnějším způsobem s ohledem na preference uživatelů.

45)Začtvrté někteří respondenti vyjádřili řadu obav z možného narušení hospodářské soutěže, pokud jde o funkce, které mají uživatelé k dispozici v přednastavené konfiguraci. Zjištění odvětvového šetření odhalují v praxi existenci postupů týkajících se předinstalace služeb spotřebitelského internetu věcí na chytrých zařízeních nebo v souvislosti s hlasovými asistenty, nastavení takových služeb jako výchozích a jejich prominentního umísťování. I když takové postupy mohou uživatelům přinášet potenciální výhody (například z hlediska pohodlí), mohou také do značné míry určovat zjistitelnost, viditelnost a vyhledatelnost dané služby spotřebitelského internetu věcí a přinést konkurenční výhody poskytovateli služby, která je předinstalována, nastavena jako výchozí nebo jiným způsobem prominentně umístěna. Takto jsou údajně často zvýhodněny proprietární služby předních poskytovatelů technologických platforem spotřebitelského internetu věcí či velkých mezinárodních poskytovatelů služeb tvůrčího obsahu na úkor menších nebo místních účastníků trhu.

46)Zapáté byly vyjádřeny obavy týkající se pokusů předních poskytovatelů hlasových asistentů zajistit výlučnost svých hlasových asistentů na určitých chytrých zařízeních nebo zabránit souběžnému používání hlasových asistentů. Někteří výrobci chytrých zařízení také uvádějí, že poskytovatelé hlasových asistentů udělí licenci ke svým hlasovým asistentům pouze společně s dalšími druhy softwaru, technologií nebo aplikací, ne však samostatně.

47)Zašesté respondenti vyjádřili několik obav týkajících se úlohy předních poskytovatelů hlasových asistentů a operačních systémů chytrých zařízení jako zprostředkovatelů mezi uživatelem a chytrými zařízeními nebo službami spotřebitelského internetu věcí, které jsou ovladatelné a přístupné prostřednictvím hlasového asistenta nebo operačního systému. První okruh obav se týká kontroly, kterou tito poskytovatelé mají nad vztahem s uživatelem a uživatelskou zkušeností. V důsledku toho se respondenti obávají, že přijdou o známost své značky a svůj přímý vztah s uživateli. Druhý okruh obav se týká způsobu, jakým tito poskytovatelé řídí přístup ke službám spotřebitelského internetu věcí a souvisejícím datům. Třetí okruh obav se týká technické výkonnosti a procesů. Respondenti například uvádějí, že jsou závislí na technické podpoře zajišťované poskytovateli hlasových asistentů a operačních systémů a na včasném zasílání upozornění na nadcházející aktualizace softwaru a dalších informací. Naproti tomu přední poskytovatelé technologických platforem spotřebitelského internetu věcí od samotného začátku uživatelské interakce plně ovládají zkušenost související s jejich vlastními produkty a službami, shromažďují související uživatelská data a ve většině případů nejsou závislí na třetí straně při řešení technických problémů.