Kromě zpřísnění stávajících pravidel je v EU nutné rozšířit správní spolupráci na nové oblasti. Důvodem je řešení výzev, které vznikají v souvislosti se stále častějším využíváním kryptoaktiv pro investiční účely. Daňovým správám v EU to pomůže lépe a efektivněji vybírat daně a držet krok s novým vývojem, zejména vzhledem k rozdílům v systémech zdanění kryptoaktiv v jednotlivých členských státech. Vzhledem k vlastnostem kryptoaktiv je dohledatelnost a odhalování zdanitelných plnění ze strany daňových správ velmi obtížné. Tento problém se prohlubuje zejména v případech, kdy se obchody uskutečňují za využití poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy nebo subjektů operujících s kryptoaktivy se sídlem v jiné zemi nebo kdy se uskutečňují přímo mezi fyzickými osobami nebo subjekty usazenými v jiné jurisdikci. Nedostatečné oznamování příjmů z investic do kryptoaktiv vede ke snížení daňových příjmů členských států. Poskytuje také uživatelům kryptoaktiv výhodu ve srovnání s těmi, kteří do kryptoaktiv neinvestují. Pokud nebude tato mezera v předpisech odstraněna, nelze zajistit dosažení cíle spravedlivého zdanění. Za účelem řešení těchto obav předložila Komise tento návrh, který vychází z rámce OECD pro oznamování kryptoaktiv. Ten stanoví postupy náležité péče, požadavky na oznamování a další pravidla pro oznamující poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy. Hlavní rozdíl mezi tímto návrhem a rámcem OECD pro oznamování kryptoaktiv spočívá v tom, že provozovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy působící na trhu EU jsou regulováni nařízením XXX.

EU má proto lepší postavení k řešení zjištěných problémů a zajištění účinnosti a úplnosti systému výměny informací a správní spolupráce než jednotlivé členské státy. Za prvé, navrhovaná směrnice zajistí jednotné uplatňování pravidel v celé EU. Za druhé, všichni oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy, kteří spadají do oblasti působnosti směrnice, budou podléhat stejným požadavkům na oznamování. Za třetí bude oznamování doprovázeno výměnou informací a jako takové umožní daňovým správám získat ucelený soubor informací o příjmech získaných prostřednictvím investic do kryptoaktiv.

Většina členských států již zavedla právní předpisy nebo alespoň administrativní pokyny pro zdanění příjmů získaných z investic do kryptoaktiv. Často jim však chybí potřebné informace, které by jim to umožnily.

Kromě stávajícího rámce předkládá návrh pravidla pro oznamování ze strany oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, a to v reakci na problémy v oblasti zdanění vyplývající z využívání kryptoaktiv pro investice nebo jako prostředku směny. Oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy umožňují uživatelům kryptoaktiv využívat jejich služeb a zároveň potenciálně neoznamovat získané příjmy v členském státě, jehož jsou rezidenty. V důsledku toho dochází v členských státech k neoznámeným příjmům a daňové ztrátě. Taková situace rovněž vytváří podmínky pro nekalou daňovou soutěž vůči jednotlivcům nebo podnikům, které investují do kryptoaktiv, což narušuje fungování vnitřního trhu. Z toho vyplývá, že tuto situaci lze řešit pouze jednotným přístupem, jak je stanoveno v článku 115 SFEU.

Stávající ustanovení směrnice o správní spolupráci se vzájemně ovlivňují s obecným nařízením o ochraně osobních údajů (GDPR) v několika případech, kdy jsou osobní údaje relevantní. Současně obsahují konkrétní ustanovení a záruky týkající se ochrany údajů. Navrhované změny budou tyto záruky i nadále respektovat a dodržovat. Příslušná opatření v oblasti IT a procesní opatření zajistí ochranu osobních údajů v souladu s GDPR. Výměna údajů bude probíhat prostřednictvím zabezpečeného elektronického systému, který údaje zašifruje a dešifruje, přičemž v každé daňové správě by měli mít k těmto informacím přístup pouze pověření úředníci. Členské státy jako společní správci údajů budou muset zajistit uchovávání údajů v souladu s bezpečnostními opatřeními a lhůtami požadovanými nařízením GDPR.

Na základě kritérií účinnosti, účelnosti a soudržnosti byly posouzeny různé možnosti politiky ve srovnání se základním scénářem. Na nejvyšší úrovni analýzy je třeba zvolit mezi současným stavem neboli základním scénářem a scénářem, kdy by Komise jednala buď formou neregulačního, nebo regulačního opatření. Neregulační opatření by spočívalo ve vydání doporučení. Regulační možnost zahrnuje legislativní podnět ke změně konkrétních prvků stávajícího rámce správní spolupráce.

Celkově se zdá, že veřejné i cílené konzultace se shodují na problémech, které by měla nová pravidla určená oznamujícím poskytovatelům služeb souvisejících s kryptoaktivy řešit: nedostatečné oznamování držby kryptoaktiv a transakcí s nimi a potřeba vyjasnit zahrnutí produktů elektronických peněz do působnosti povinného oznamování a výměny informací mezi členskými státy.

Co se týče členských států, byly s nimi vedeny konzultace formou dotazníku a zvláštních schůzek. Ve dnech 13. listopadu 2020 a 24. března 2021 uspořádaly útvary Komise zasedání pracovní skupiny IV, na němž měly členské státy příležitost případný návrh změny směrnice projednat. Setkání se zaměřilo na oznamování a výměnu informací o příjmech získaných prostřednictvím investic do kryptoaktiv.

Kromě toho Komise dne 23. března 2021 uskutečnila cílenou konzultaci podnikatelského odvětví, a to formou setkání s různými zástupci poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy a elektronickými penězi a sdružení digitálních aktiv. Zástupci se shodli na tom, že by bylo přínosné mít standardizovaný právní rámec EU pro shromažďování informací od oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy namísto vícera odlišných vnitrostátních pravidel pro oznamování. Zástupci se navíc zasazovali o řešení podobné DAC 2, které by umožňovalo oznamovat informace pouze daňové správě v členském státě, v němž má oznamující poskytovatel služeb souvisejících s kryptoaktivy povolení nebo v němž je rezidentem či je zde zaregistrován.

Zpráva Evropského účetního dvora dospěla k závěru, že systém byl celkově dobře zaveden, je však třeba podniknout další kroky, pokud jde o monitorování, zajištění kvality údajů a využívání obdržených informací. Evropský parlament ve svém usnesení uvádí, že vyměňované informace mají omezenou kvalitu a že účinnost systému není příliš monitorována. Dále konstatuje, že v současné době neexistuje společný rámec EU pro monitorování výkonnosti a dosažených výsledků systému a pouze několik členských států provádí systematické kontroly kvality vyměňovaných údajů. Závěrem se Evropský parlament zasazuje o přijetí nových právních předpisů, které by posílily a dále zlepšily směrnici a zároveň zajistily důkladné provádění stávajících pravidel a norem, a to i v oblasti boje proti praní peněz. Na základě obou výše zmíněných zpráv přináší tento legislativní návrh soubor konkrétních iniciativ, které mají zlepšit fungování správní spolupráce.

Pokud jde o oznamující poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy, z posouzení dopadů vyplývá, že pro splnění stanovené politiky je nejvhodnější možností regulace na úrovni EU. Ukázalo se, že současný stav neboli základní scénář je nejméně účinnou, účelnou a soudržnou možností. Na rozdíl od základního scénáře by povinný společný standard EU zajistil, aby všechny daňové správy v EU měly přístup ke stejnému typu údajů. Jinými slovy – regulační opatření EU by postavilo všechny daňové orgány na stejnou úroveň, pokud jde o přístup k informacím shromážděným pro identifikovaný daňový účel. To rovněž umožňuje automatickou výměnu informací na úrovni EU na základě společných standardů a specifikací. Po zavedení je to jediný scénář, ve kterém daňové orgány v členském státě uživatele kryptoaktiv mohou ověřit, že uživatel přesně vykázal své kapitálové zisky získané prostřednictvím investic do kryptoaktiv, aniž by bylo nutné zpracovávat ad hoc časově náročné žádosti a dotazy. Povinný společný standard EU pro oznamování by navíc zajistil, že poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy nebudou čelit roztříštěným vnitrostátním řešením, pokud jde o povinné oznamování v daňové oblasti.

Hospodářské dopady

Přínosy

Povinnost oznamovat příjmy získané prostřednictvím investic do kryptoaktiv a výměna těchto informací pomůže členským státům získat úplnou sadu informací za účelem výběru splatných daňových příjmů. Na základě odhadů by dodatečné daňové příjmy mohly dosáhnout 2,4 miliardy EUR. Společná pravidla oznamování rovněž pomohou vytvořit rovné podmínky mezi poskytovateli kryptoaktiv. Transparentnost v oblasti příjmů investorů do kryptoaktiv by zlepšila situaci, pokud jde o rovné podmínky s tradičnějšími aktivy.

Existence jediného závazného nástroje EU by také mohla mít pozitivní sociální dopady a mohla by přispět k pozitivnímu vnímání daňové spravedlnosti a ke spravedlivému sdílení zátěže mezi daňovými poplatníky. Předpokládá se, že čím širší bude oblast působnosti pravidel, tím silnější bude vnímání daňové spravedlnosti vzhledem k tomu, že problémy s nedostatečným oznamováním existují u všech typů činností. Stejné odůvodnění se platí pro přínosy z hlediska spravedlivého sdílení zátěže: čím širší je rozsah iniciativy, tím lépe mohou členské státy zajistit účinný výběr splatných daní. Fiskální přínosy opatření EU jsou mnohem významnější, pokud má povinné oznamování široký rozsah.

Náklady

Jednorázové náklady na zavedení automatického oznamování v celé EU se odhadují přibližně na 300 milionů EUR pro všechny oznamující poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy a daňové správy, přičemž opakující se náklady se mají pohybovat kolem 25 milionů EUR ročně. Jednorázové a opakující se náklady jsou zejména důsledkem vývoje a provozu systémů IT. Daňovým správám rovněž vzniknou náklady na vymáhání. V zájmu nákladové efektivity se členské státy vybízejí, aby v co největší míře umožnily digitální oznamování a zajistily interoperabilitu systémů, a to i na úrovni údajů, mezi oznamujícími poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy a daňovými správami.

•Účelnost právních předpisů a zjednodušování

Cílem návrhu je snížit regulační zátěž oznamujících poskytovatelů služeb souvisejících s kryptoaktivy, daňových poplatníků a daňových správ na minimum. V souladu s pravidlem „jeden přijmout, jeden zrušit“ budou moci oznamující poskytovatelé služeb souvisejících s kryptoaktivy využívat výhod homogenních požadavků na oznamování v celé EU namísto toho, aby měli v jednotlivých členských státech více standardů. Navrhovaná politická reakce představuje přiměřenou odpověď na zjištěný problém, neboť nepřekračuje to, co je nezbytné k dosažení cíle Smlouvy pro lepší fungování vnitřního trhu bez narušení. Společná pravidla se omezí na vytvoření minimálního nezbytného společného rámce pro oznamování příjmů získaných z investic do kryptoaktiv. Například: i) pravidla zajišťují, aby nedocházelo k dvojímu oznamování (tj. jediné místo oznamování); ii) automatická výměna informací se omezuje na příslušné členské státy a iii) ukládání sankcí za nedodržení vnitrostátních předpisů zůstane pod svrchovanou kontrolou členských států. Harmonizace navíc nejde dále, než že zajistí, aby příslušné orgány byly informovány o získaných příjmech. Poté je na členských státech, aby rozhodly o splatné dani v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

•Základní práva

Tato navrhovaná směrnice uznává základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Soubor datových prvků, které mají být předávány daňovým správám, je v souladu s povinnostmi vyplývajícími z GDPR, zejména se zásadou minimalizace údajů, vymezen tak, aby zachycoval pouze minimální údaje nezbytné k odhalení nedostatečného oznamování nebo neoznamování.

4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY

Viz legislativní finanční výkaz.

5.PODROBNÉ VYSVĚTLENÍ KONKRÉTNÍCH USTANOVENÍ NÁVRHU

Návrh předkládá změny stávajících ustanovení o výměně informací a správní spolupráci. Rozšiřuje také oblast působnosti směrnice na automatickou výměnu informací, pokud jde o informace oznamované oznamujícími poskytovateli služeb souvisejících s kryptoaktivy. Pravidla týkající se postupů náležité péče, požadavky na oznamování a další pravidla vztahující se na oznamující poskytovatele služeb souvisejících s kryptoaktivy vycházejí z rámce OECD pro oznamování kryptoaktiv.

i) Automatická výměna informací

•Kategorie příjmu a majetku

Ustanovení čl. 8 odst. 1 stanoví kategorie příjmu podléhající povinné automatické výměně informací mezi členskými státy. Ke kategoriím příjmu a majetku, které výměně informací již podléhají, se přidávají neschovatelské dividendové příjmy. Pozměňovací návrh rovněž ukládá členským státům povinnost vyměňovat si s ostatními členskými státy veškeré informace, které jsou k dispozici o všech kategoriích příjmu a majetku za zdaňovací období začínající v lednu 2026 nebo později, v souladu s čl. 8 odst. 3.

•Předběžná daňová rozhodnutí s přeshraničním prvkem pro jednotlivce s vysokým čistým jměním

Článek 8a stanoví pravidla pro automatickou výměnu předběžných daňových rozhodnutí s přeshraničním prvkem a předběžných posouzení převodních cen pro jiné než fyzické osoby. Toto ustanovení je rozšířeno na jednotlivce s vysokým čistým jměním, kteří vlastní finanční nebo investovatelný majetek nebo spravovaná aktiva v minimální výši 1 000 000 EUR, s výjimkou hlavního soukromého bydlení dané osoby. Pozměňovací návrh uloží členským státům povinnost vyměňovat si s ostatními členskými státy informace o předběžných daňových rozhodnutích s přeshraničním prvkem pro jednotlivce s vysokým čistým jměním, která byla vydána, změněna nebo obnovena mezi 1. lednem 2020 a 31. prosincem 2025, přičemž takové informace se sdělí za podmínky, že tato rozhodnutí byla platná i k 1. lednu 2026.