Za prvé, vytvořit základní podmínky pro rozvoj a zavádění UI s důrazem na rámec spolupráce a na datovou a výpočetní infrastrukturu. Základní podmínky je třeba koncipovat tak, aby byly vstřícné pro malé a střední podniky a umožňovaly malým společnostem hrát svou roli v rozvoji a zavádění UI v celounijním měřítku. Komise vyzývá členské státy, aby ve spolupráci s EU urychlily opatření navržená ve vnitrostátních strategiích pro UI a v případě potřeby využívaly Nástroj pro oživení a odolnost a fondy soudržnosti. To zahrnuje investice do základní infrastruktury, jako jsou datové prostory a výpočetní zdroje.

Navrhované nařízení stanoví přísnější přístup ve specifickém případě systémů biometrické identifikace na dálku (např. nástrojů pro rozpoznávání obličeje za účelem kontroly kolemjdoucích na veřejných místech). Použití v reálném čase pro účely prosazování práva by bylo ve veřejně přístupných místech v zásadě zakázáno, s výjimkou výjimečných případů povolených zákonem. Každé povolení podléhá zvláštním zárukám. Veškeré systémy UI, které jsou určeny k použití k biometrické identifikaci fyzických osob na dálku, musí navíc projít posouzením shody ex ante, kdy oznámený subjekt ověří soulad s požadavky týkajícími se vysoce rizikových systémů UI, a budou podléhat přísnějším požadavkům na evidenci a lidský dohled.

Za třetí, návrh stanoví, že vysoce rizikové systémy UI musí splňovat určitý soubor speciálně koncipovaných požadavků, jež zahrnují použití vysoce kvalitních datových souborů, zavedení příslušné dokumentace ke zlepšení sledovatelnosti, sdílení odpovídajících informací s uživatelem, návrh a provádění vhodných opatření lidského dohledu a dosažení nejvyšších norem spolehlivosti, bezpečnosti, kybernetické bezpečnosti a přesnosti. U vysoce rizikových systémů UI musí být posuzována shoda s těmito požadavky před tím, než budou uvedeny na trh nebo do provozu. Za účelem bezproblémového začlenění do stávajících právních rámců návrh v příslušných případech zohledňuje odvětvová bezpečnostní pravidla, přičemž zajišťuje soudržnost mezi právními akty a zjednodušením pro hospodářské subjekty.

Získáním důvěry lidí by předpokládaný právní předpis, založený na posouzení rizik, měl podpořit zavádění UI v celé Evropě a podpořit konkurenceschopnost Evropy. Návrh Komise proto sleduje dvojí cíl – přiměřeným způsobem řešit rizika spojená s konkrétními aplikacemi UI a podpořit zavádění UI. Aby navrhovaný právní rámec obstál v budoucnu a byl vstřícný k inovacím, je navržen tak, aby k zásahům docházelo pouze tehdy, je-li to naprosto nezbytné, a to způsobem, který minimalizuje zátěž pro hospodářské subjekty, s nenáročnou správní strukturou.

Spojení těchto dvou pracovních oblastí vedlo ke zveřejnění bílé knihy o UI spolu se zprávou o aspektech bezpečnosti a odpovědnosti v oblasti UI, internetu věcí a robotiky . Bílá kniha navrhuje řadu opatření na podporu ekosystému excelence, což vedlo k nynější revizi koordinovaného plánu. Obdobně bílá kniha stanovila možnosti politiky k vypracování budoucího regulačního rámce EU, který by zabezpečil ekosystém důvěry v Evropě, a připravila půdu pro aktuální návrh regulačního rámce pro UI. Veřejná konzultace k bílé knize o UI , která probíhala od února do června 2020, měla širokou účast a umožnila evropským občanům, členským státům a zúčastněným stranám poskytnout své příspěvky a pomoci zformovat přístup EU a možnosti politiky v oblasti UI.

Využívání UI zároveň vytváří rizika, která je třeba řešit. Určité vlastnosti UI, jako je neprůhlednost mnohých algoritmů, která ztěžuje vyšetřování příčinných souvislostí, představuje specifická a potenciálně vysoká rizika pro bezpečnost a základní práva, jež stávající právní předpisy nejsou s to řešit nebo kvůli kterým je uplatňování stávajících právních předpisů problematické. Například často není možné určit, proč systém UI dospěl k určitému konkrétnímu výsledku. V důsledku toho může být obtížné posoudit a prokázat, zda byl někdo využitím systémů UI nespravedlivě znevýhodněn, např. při rozhodování o náboru či povýšení pracovníků nebo v případě žádosti o zařazení do veřejně prospěšného programu. Využití systémů UI může postiženým lidem výrazně ztížit nápravu chybných rozhodnutí. Rozpoznávání obličeje ve veřejných prostorách, není-li náležitě regulováno, může velmi vážně zasahovat do soukromí. Nedostatečné učení a koncipování systémů UI může navíc vést k závažným chybám, jež mohou ohrozit soukromí a zásadu nediskriminace. Roboty a inteligentní systémy využívající UI je třeba konstruovat a navrhovat tak, aby splňovaly stejně vysoké standardy bezpečnosti a ochrany základních práv, jako jsou standardy stanovené evropskými právními předpisy pro tradiční technologie.

Nástroj pro oživení a odolnost lze použít na podporu investic členských států do UI a podporu předních výzkumných, inovačních a testovacích kapacit, aby urychlený vývoj a zavádění UI mohly přispět k hospodářskému a sociálnímu oživení a zlepšit konkurenceschopnost v dlouhodobějším měřítku. Příležitost je o to větší, že financování z Nástroje pro oživení a odolnost doplňuje programy Digitální Evropa a Horizont Evropa, jakož i značné finanční prostředky na inovace vynakládané v rámci programů politiky soudržnosti.

Umělá inteligence (UI) bude mít obrovský dopad na to, jak budou lidé žít a pracovat v příštích desetiletích. Tento argument je základem evropské strategie v oblasti UI, která byla vyhlášena v dubnu 2018 a od té doby je potvrzována. Potenciální výhody UI pro naše společnosti jsou rozmanité, od menšího znečišťování po menší počet úmrtí při dopravních nehodách, od lepší zdravotní péče a lepších příležitostí pro osoby se zdravotním postižením a starší lidi po lepší vzdělání a větší možnosti zapojení občanů do demokratických procesů, od rychlejšího rozhodování soudů po účinnější boj proti terorismu a trestné činnosti, a to online i offline, a rovněž posílení kybernetické bezpečnosti. UI prokázala svůj potenciál tím, že přispěla k boji proti pandemii COVID-19, pomohla předpovědět geografické šíření této nemoci, diagnostikovat nákazu pomocí snímků počítačové tomografie a vyvinout první vakcíny a léčivé přípravky proti tomuto viru. Především pak UI prokázala všestrannost, jaké se mohou vyrovnat málokteré jiné technologie. Zároveň s sebou využití UI nese určitá rizika, například potenciální vystavení lidí včetně dětí závažným chybám, které mohou oslabit základní práva a bezpečnost, a stejně tak rizika pro naše demokratické procesy.

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 21.4.2021 COM(2021) 205 final PŘÍLOHY

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Podpora evropského přístupu k umělé inteligenci



Obsah Koordinovaný plán v oblasti umělé inteligence – přezkum 2021 Úvod: budování globálního vedoucího postavení EU v oblasti umělé inteligence zaměřené na člověka spolu s členskými státy I.Vytvořit základní podmínky pro rozvoj a zavádění umělé inteligence v EU 1.Získávat, shromažďovat a sdílet poznatky o politikách 2.Využívat potenciál dat 3.Posilovat kritickou výpočetní kapacitu II.Udělat z EU místo, kde se excelenci daří od laboratoře až po trh 4.Spolupracovat se zúčastněnými stranami, např. prostřednictvím evropského partnerství pro UI, data a robotiku a expertních skupin 5.Vybudovat a mobilizovat výzkumné kapacity 6.Poskytovat nástroje prostřednictvím platformy UI na vyžádání a prostředí pro vývojáře za účelem testování a experimentování (testovací a experimentální zařízení) a pro MSP a veřejnou správu za účelem zavádění UI (Evropské centrum pro digitální inovace) 7.Financovat a rozšiřovat inovativní nápady a řešení pro UI III.Zajistit, aby UI pracovala ve prospěch lidí a aby byla pozitivní silou pro dobro společnosti 8.Rozvíjet talent a zlepšit nabídku dovedností nezbytných k zajištění prosperujícího ekosystému UI 9.Vypracovat rámec politiky k zajištění důvěry v systémy UI 10.Prosazovat ve světě vizi EU o udržitelné a spolehlivé UI IV.Budovat strategické vedoucí postavení v odvětvích s velkým dopadem 11.Zapojit UI do problematiky klimatu a životního prostředí

12.Využívat novou generaci UI ke zlepšování zdraví 13.Udržet vedoucí postavení Evropy: strategie pro robotiku ve světě UI 14.Zajistit, aby se veřejný sektor stal průkopníkem využívání UI 15.Uplatňovat UI v oblasti prosazování práva, migrace a azylu 16.Pomocí UI zajistit inteligentnější, bezpečnější a udržitelnější mobilitu 17.Podporovat UI pro udržitelné zemědělství Závěry: Dodatek 1 - Harmonogram – klíčová opatření Dodatek 2 Analýza vnitrostátních strategií and investments in AI 1.Přehled vnitrostátních strategií 2.Výhled – připravovaná vnitrostátní opatření 3.Investice členských států do UI



Koordinovaný plán v oblasti umělé inteligence – přezkum 2021 Úvod: budování globálního vedoucího postavení EU v oblasti umělé inteligence zaměřené na člověka spolu s členskými státy Globální vedoucí postavení Evropy v zavádění nejnovějších technologií, získávání výhod a podpory rozvoje udržitelné, bezpečné, inkluzivní a důvěryhodné umělé inteligence (UI) zaměřené na člověka závisí na schopnosti Evropské unie (EU) urychlovat, provádět a slaďovat priority politiky v oblasti UI a investice do UI. To je klíčové poselství a vize tohoto přezkumu koordinovaného plánu prováděného v roce 2021. Koordinovaný plán v oblasti UI z roku 2018 představuje společný závazek Evropské komise a členských států pracovat společně na dosažení maximální konkurenceschopnosti Evropy ve světě . Položil základ pro spolupráci, vymezil oblasti pro investice a vyzval členské státy, aby vypracovaly své vnitrostátní strategické vize v oblasti UI. Procesy a veřejné diskuse v členských státech, v EU a v celosvětovém měřítku, které koordinovaný plán z roku 2018 vyvolal, svědčí o tom, že představoval důležitý první krok ke stanovení společného zaměření a společných cílů evropské politiky v oblasti UI. V návaznosti na opatření dohodnutá v koordinovaném plánu z roku 2018 a usnadněná tímto plánem většina členských států přijala vnitrostátní strategie pro UI a začala je realizovat; investice do UI vzrostly a EU byla s to zmobilizovat kritické množství zdrojů na podporu těchto procesů . Přezkum koordinovaného plánu z roku 2021 je dalším krokem – předkládá konkrétní soubor společných opatření Evropské komise a členských států, jak dosáhnout vedoucího postavení EU ve světě v oblasti důvěryhodné UI. Navrhovaná klíčová opatření odrážejí vizi, k jejímuž úspěšnému naplnění Evropská komise spolu s členskými státy a soukromými subjekty musí:

-urychlit investice do technologií UI, které by měly podnítit trvalé hospodářské a sociální oživení usnadněné zaváděním nových digitálních řešení, -jednat na základě strategií a programů v oblasti UI, a to jejich úplným a včasným prováděním, a zajistit tak, aby EU plně zúročila svou průkopnickou pozici, a -sladit politiku v oblasti UI s cílem odstranit roztříštěnost a řešit globální výzvy. Urychlit soukromé a veřejné investice s využitím dostupných finančních prostředků EU, například prostřednictvím programů Digitální Evropa, Horizont Evropa a Nástroj pro oživení a odolnost. Komise navrhla, aby v programovém období 2021–2027 Unie z programů Horizont Evropa a Digitální Evropa investovala do UI alespoň 1 miliardu EUR ročně. Financování na úrovni EU by mělo přilákat a sdružit investice na podporu spolupráce členských států a maximalizovat dopad spojením sil, neboť společně se dosáhne mnohem více než nekoordinovaným individuálním úsilím. Cílem je v průběhu tohoto desetiletí postupně zvyšovat veřejné a soukromé investice do UI až do výše 20 miliard EUR ročně. Nástroj pro oživení a odolnost navíc nabízí jedinečnou příležitost modernizovat UI a investovat do ní, a zajistit si tak vedoucí postavení ve světě v rozvoji a zavádění důvěryhodných, bezpečných a udržitelných technologií UI zaměřených na člověka . EU by neměla tuto příležitost promarnit. Tento koordinovaný plán ukazuje, jak financování EU, včetně programů Digitální Evropa, Horizont Evropa a Nástroje pro oživení a odolnost, může podpořit společná opatření členských států. Jednat podle strategií a programů UI přijímáním včasných a konkrétních kroků podpořených financováním: od záměru k akci. Koordinovaný plán z roku 2018 ukázal, že koordinace a společné úsilí členských států a Evropské komise se zapojením průmyslu a za účasti široké veřejnosti do rozvoje a zavádění technologií UI může přinést významnou přidanou hodnotu pro hospodářství, životní prostředí a společenství EU. To znamená, že strategie, iniciativy a programy přinášejí nejvyšší hodnotu, pokud jsou myšlenky spolupráce dobře koncipovány, zacíleny a financovány. Jako jeden z příkladů lze uvést zkušenosti EU s centry pro digitální inovace. Technologie i veřejné politiky v oblasti UI vyzrály a jsou připraveny k zavádění v širokém měřítku. Počet podniků využívajících technologie UI se v posledním roce celosvětově ztrojnásobil . Vývoj v souvisejících oblastech, např. v oblasti robotiky a „internetu věcí“, vytváří nové technologické hranice a potenciál systémů UI. Náklady v důsledku nečinnosti by mohly být značné . Proto přezkum z roku 2021 s cílem přejít od záměru k akci navrhuje soubor konkrétních opatření s jasně uvedeným harmonogramem, možnostmi spolupráce a mechanismy financování. Sladit politiku v oblasti UI s cílem řešit globální výzvy a odstranit roztříštěnost: Roztříštěnost mezi různými opatřeními EU i roztříštěnost mezi opatřeními členských států a EU by mohla zpomalit pokrok při zavádění UI a pokazit dosažení výhod. Z tohoto důvodu přezkum posiluje opatření v oblasti životního prostředí a zdraví, která navrhuje, a to s cílem úžeji sladit společná opatření v oblasti UI s bílou knihou o UI z roku 2020 , se Zelenou dohodou pro Evropu a opatřeními EU přijatými v reakci na pandemii COVID-19. Vnitrostátní strategie mimo jiné zdůraznily důležitost využívání a prosazování důvěryhodného, bezpečného, udržitelného a inkluzivního přístupu k UI zaměřeného na člověka. Zdůraznily rovněž potřebu rozvíjet společná opatření specifická pro jednotlivá odvětví . Přezkum z roku 2021 proto zohledňuje měnící se technologické a politické prostředí a začleňuje poznatky získané za dva roky provádění koordinovaného plánu a strategií přijatých členskými státy. Toto sladění se promítá do navrhované nové struktury koordinovaného plánu . Za účelem urychlení, jednání a sladění s cílem využít příležitosti spojené s technologiemi UI a usnadnit evropský přístup k UI, kterým je důvěryhodná, bezpečná, udržitelná a inkluzivní UI zaměřená na člověka, a to při plném respektování našich základních evropských hodnot, tento přezkum koordinovaného plánu předkládá čtyři klíčové soubory návrhů pro Evropskou unii a členské státy: Vytvořit základní podmínky pro rozvoj a zavádění umělé inteligence v EU -Získávat, shromažďovat a sdílet poznatky o politikách (kapitola 1) -Využívat potenciál dat (kapitola 2) -Posilovat kritickou výpočetní kapacitu (kapitola 3) Udělat z EU místo, kde se excelenci daří od laboratoře až po trh -Spolupracovat se zúčastněnými stranami, např. prostřednictvím evropského partnerství pro UI, data a robotiku a expertních skupin (kapitola 4) -Vybudovat a mobilizovat výzkumné kapacity (kapitola 5) -Poskytovat prostředí pro vývojáře za účelem testování a experimentování (testovací a experimentální zařízení) a pro malé a střední podniky a veřejnou správu za účelem zavádění umělé inteligence (Evropské centrum pro digitální inovace) (kapitola 6) -Podporovat financování a rozšiřování inovativních nápadů a řešení v oblasti UI (kapitola 7) Zajistit, aby UI pracovala ve prospěch lidí a aby byla pozitivní silou pro dobro společnosti -Rozvíjet talent a zlepšovat nabídku dovedností nezbytných pro zajištění prosperujícího ekosystému UI (kapitola 8) -Vypracovat rámec politiky pro zajištění důvěry v systémy UI (kapitola 9)

-Prosazovat ve světě vizi EU o udržitelné a důvěryhodné UI (kapitola 7) Budovat strategické vedoucí postavení v odvětvích s velkým dopadem -Zapojit UI do problematiky klimatu a životního prostředí (kapitola 11) -Využít novou generaci UI ke zlepšování zdraví (kapitola 12) -Udržet vedoucí postavení Evropy: strategie pro robotiku ve světě UI (kapitola 13) -Zajistit, aby se veřejný sektor stal průkopníkem využívání UI (kapitola 14) -Uplatňovat UI v oblasti prosazování práva, migrace a azylu (kapitola 15) -Pomocí UI zajistit bezpečnější a méně znečišťující mobilitu (kapitola 16) -Podporovat UI pro udržitelné zemědělství (kapitola 17) V souladu s výše uvedenými aspekty přezkum koordinovaného plánu z roku 2021 uvádí přehled opatření přijatých od přijetí koordinovaného plánu v roce 2018 a předkládá výhled s konkrétními návrhy a doporučeními na další opatření, přičemž určuje oblasti, ve kterých je partnerství mezi EU a členskými státy zvlášť efektivní pro přeměnu Evropy ve středisko rozvoje a využívání průlomové UI zaměřené na člověka. Přezkum z roku 2021 má za cíl pokročit v plnění výše uvedených cílů a navrhuje 14 vzájemně propojených oblastí pro společná opatření na bázi spolupráce mezi Evropskou komisí a členskými státy (sedm horizontálních a sedm odvětvových oblastí). Stejně jako v bílé knize z roku 2020 a koordinovaném plánu z roku 2018 přezkum koordinovaného plánu z roku 2021 neřeší rozvoj a využití UI pro vojenské účely. I.Vytvořit základní podmínky pro rozvoj a zavádění umělé inteligence v EU K podpoře rozvoje a zavádění UI a dosažení cílů tohoto koordinovaného plánu jsou nezbytné některé základní podmínky. První z nich je vhodný správní a koordinační rámec. Efektivní a funkční správní a koordinační rámec může pomoci získat úspory z rozsahu, minimalizovat náklady na získávání informací a transakční náklady a usnadnit synergie mezi členskými státy. Druhou základní podmínkou jsou data. Rozvoj technologií UI často vyžaduje velké, vysoce kvalitní, bezpečné a spolehlivé datové soubory. Je proto důležité zajistit, aby data mohla „plynout“ v rámci EU, ve vztazích s našimi obchodními partnery a napříč odvětvími v souladu s acquis EU, včetně obecného nařízení o ochraně osobních údajů a mezinárodních závazků Unie. Třetí podmínkou je výpočetní infrastruktura. Ta je nezbytná pro uchovávání, analýzu a zpracovávání stále většího množství dat. K tomu je nutný nový vývoj a nové přístupy ke zvýšení výpočetních kapacit, např. použití polovodičů, jež umožňují algoritmům UI uchovávat, spravovat a testovat data. Tyto tři faktory společně vytvářejí obecné základní podmínky pro to, aby byly technologie UI v EU úspěšné. Za účelem vytvoření základních podmínek pro rozvoj a zavádění UI a prohloubení spolupráce mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Evropskou komisí proto přezkum navrhuje zaměřit se na tři klíčová opatření: vybudovat správní rámec pro efektivní získávání, shromažďování a sdílení poznatků o politikách v oblasti UI; využít potenciál dat a veškeré jimi nabízené možnosti; posilovat kritickou výpočetní infrastrukturu s cílem podpořit budování kapacit a urychlit rozvoj UI. 1.Získávat, shromažďovat a sdílet poznatky o politikách Znalosti jsou klíčové. Sdílení znalostí a poznatků o politikách a koordinace politických opatření a investic v rychle se rozvíjející oblasti, jako je UI, mohou být důležitou konkurenční výhodou. Členské státy a Komise se proto v koordinovaném plánu z roku 2018 dohodly na správním mechanismu spolupráce a navrhly dva soubory opatření zaměřených na budování poznatků o politikách a rozvíjení synergií. Členské státy byly vyzvány, aby zavedly vnitrostátní strategie nebo programy pro UI (nebo aby aspekty UI začlenily do jiných příslušných vnitrostátních strategií či programů) a aby své strategie sdílely mezi sebou navzájem a s Komisí, a Komise přislíbila, že bude sledovat vývoj a mobilizovat odborné znalosti. 1.1 Maximalizovat výhody vyplývající z vnitrostátních strategií a urychlit navrhovaná opatření Přehled přijatých opatření Všechny členské státy vynaložily značné úsilí na vypracování vnitrostátních strategií pro UI nebo začlenění aspektů UI do svých stávajících strategií a programů . Přijetí vnitrostátních strategií usnadnilo strukturované úvahy o prioritách a cílech rozvoje a zavádění UI a vyvolalo širší veřejnou diskusi v mnoha členských státech. Výměna informací o vnitrostátních strategiích rovněž vyústila ve strukturovaný dialog mezi členskými státy a Komisí. Jak vyplývá z analýzy vnitrostátních strategií, bylo jejich přijetí důležitým prvním krokem, který má evropské úsilí v oblasti UI usnadnit a zefektivnit. Tento proces pomohl určit, v kterých odvětvích by se prioritně měla přijmout společná opatření, poskytl solidní přehled o hlavních investičních prioritách naplánovaných členskými státy a naznačil možné další kroky směřující ke společným projektům za účasti více států a společným činnostem.

Výhled Příštím krokem je zajistit, aby úsilí investované členskými státy do vypracování vnitrostátních strategií přineslo konkrétní výsledky a aby vedlo k synergiím na úrovni EU. Aby členské státy ve vypracování a provádění vnitrostátních strategií pro UI podpořila, bude Komise i nadále: -usnadňovat zavádění vnitrostátních opatření stanovených ve vnitrostátních strategiích pro UI a synergie mezi těmito opatřeními a společná opatření podle koordinovaného plánu. To může zahrnovat opatření pro posílení koordinačních mechanismů a provedení analýzy a studií, například prostřednictvím služby AI Watch, -zdokonalovat poskytování informací členským státům o praktických prostředcích, včetně financování, na podporu rozvoje a zavádění UI. Například v roce 2021 bude Komise dál informovat členské státy o tom, jaké financování je na UI k dispozici. Komise důrazně vyzývá členské státy, aby: -co nejlépe využívaly příslušné možnosti financování EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, na podporu a posílení rozvoje a zavádění technologií UI na celostátní i místní úrovni, a to na základě vnitrostátních strategií, včetně přilákání soukromých investic, -podle potřeby přezkoumávaly a aktualizovaly vnitrostátní strategie pro UI s cílem zajistit, aby stanovená opatření a investice byly v plném rozsahu realizovány v praxi, a o dosaženém pokroku odpovídajícím způsobem informovaly Komisi, -rozvíjely a podporovaly nástroje, jež umožňují pravidelné monitorování, koordinaci, hodnocení a výměnu zkušeností a osvědčených postupů v rámci širokého spektra zúčastněných stran, -zintenzivnily podporu společných opatření a investice do těchto opatření uvedených v koordinovaném plánu a -sdílely, rozvíjely a prováděly na celostátní/regionální úrovni opatření, která se osvědčila v jiných členských státech, například úspěšné vnitrostátní iniciativy zaměřené na rozvoj a podporu virtuálních úložišť dat. 1.2.Plně využívat výhody vyplývající z technických odborných znalostí expertních skupin pro UI podporovaných Evropskou komisí Technologický a socioekonomický vývoj spojený s UI je velmi dynamický a často vyžaduje specializované odborné znalosti. Komise proto vynaložila značné úsilí na mobilizaci odborných znalostí, shromažďování dat, sledování vývoje a shromažďování a analýzu názorů zúčastněných stran týkajících se UI, a to s cílem sledovat pokrok a zavádění technologií UI a usnadnit politiku v oblasti UI založenou na důkazech. Přehled přijatých opatření Za účelem mobilizace odborných znalostí souvisejících s UI Komise zřídila tři horizontální expertní skupiny: -Odbornou skupinu na vysoké úrovni pro umělou inteligenci – tato skupina obsáhle analyzovala etické důsledky UI pro tvorbu politik a během svého mandátu předložila tři výstupy: -etické pokyny pro zajištění důvěryhodnosti UI , -politická a investiční doporučení pro důvěryhodnou UI a -seznam otázek k posouzení důvěryhodnosti UI (ALTAI) . -Odbornou skupinu na vysoké úrovni pro dopad digitální transformace na trhy práce v EU – tato skupina v roce 2019 vydala zprávu s doporučeními pro EU, členské státy, podniky a další zúčastněné strany, včetně krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření politiky, jejichž cílem je formovat digitální transformaci světa práce a učinit ji bezproblémovou, inkluzivní a zaměřenou na člověka . -Skupinu odborníků pro odpovědnost a nové technologie – tato skupina v roce 2019 zveřejnila zprávu Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies (Odpovědnost za umělou inteligenci a další vznikající digitální technologie).

Vedle horizontálních skupin se odvětvové expertní skupiny zaměřovaly na konkrétní oblasti politiky ovlivňované uplatňováním technologií UI, včetně autonomních vozidel , letectví, mobility a dopravy, vnitřních věcí a nově vznikajících bezpečnostních rizik . Jejich práce přinesla cenné odborné poznatky a přispěla k probíhajícím politickým diskusím na úrovni EU o otázkách týkajících se UI, včetně výzev a příležitostí, jež technologie UI přinášejí, a nezbytných reakcí veřejné politiky. V roce 2018 Komise (v koordinaci s členskými státy) zřídila a zprovoznila službu AI Watch pro účely monitorování vývoje v souvislosti s technologiemi UI. Služba AI Watch monitoruje průmyslovou, technologickou a výzkumnou kapacitu, politické iniciativy v oblasti UI v členských státech, investice, dovednosti v oblasti UI, vývoj a zavádění UI a jejich dopad na ekonomiku, společnost a veřejné služby. V prvních dvou letech zveřejnila studie s cílem podpořit tvorbu politik založených na důkazech a poskytnout informace pro veřejnou debatu o UI . S cílem monitorovat přijímání a využívání nově vznikajících a přelomových technologií pro poskytování veřejných služeb, včetně technologií UI, v celé Evropě, Komise v roce 2018 rovněž vytvořila platformu pro inovativní veřejné služby (IPSO). Obdobně Komise za účelem monitorování a zavádění nově vznikajících a klíčových základních technologií (včetně UI) v oblasti rozvoje průmyslu v roce 2020 zahájila projekt pokročilých technologií pro průmysl (ATI). Zadala také průzkum ohledně toho, jak podniky v EU využívají technologie založené na UI . V roce 2020 začal Eurostat shromažďovat data o zavádění UI v EU. První datový soubor byl získán prostřednictvím čtyř zástupných ukazatelů týkajících se UI se zaměřením na chatovací roboty, analýzu dat velkého objemu se strojovým učením, analýzu dat velkého objemu se zpracováním přirozeného jazyka a servisní roboty. Významnou iniciativou za účelem shromáždění názorů zúčastněných stran na strategii EU v oblasti UI byla otevřená veřejná konzultace, která následovala po zveřejnění bílé knihy o UI v roce 2020 a která shromáždila názory ve třech obecných oblastech: opatření k vybudování ekosystému excelence, možnosti stanovení regulačního rámce pro UI a opatření týkající se aspektů bezpečnosti a odpovědnosti v oblasti UI . Kromě svých odpovědí v rámci veřejné konzultace členské státy poskytly zpětnou vazbu k možným změnám koordinovaného plánu a společným opatřením v diskusích, jež proběhly v rámci Skupiny pro UI a digitalizaci evropského průmyslu , a při dvoustranných konzultacích s Komisí. S cílem šířeji zapojit zúčastněné strany do témat souvisejících s UI Komise zřídila online fórum Aliance pro UI , jež poskytuje platformu pro přibližně 4 000 zúčastněných stran z celého světa, které si zde mohou vyměňovat názory a diskutovat o technologických a společenských dopadech UI . V červnu 2019 a v říjnu 2020 Komise uspořádala shromáždění Aliance pro UI . Výhled Za účelem mobilizace odborných znalostí, monitorování probíhajícího vývoje a shromažďování dat o UI bude Komise i nadále -zdokonalovat shromažďování dat o zavádění UI – v roce 2021 Eurostat uvede do provozu kompletní modul pro UI, který bude pokrývat zavádění sedmi technologií UI, použití technologií UI, zajišťování zdrojů a překážky bránící využívání UI. Služba AI Watch bude nadále monitorovat a shromažďovat data o zavádění technologií UI, mimo jiné ve veřejném sektoru, -podporovat činnost Aliance pro UI provozováním její platformy a pořádáním každoročních shromáždění Aliance pro UI s širokým spektrem zúčastněných stran s cílem poskytnout rámec pro příspěvky k tvorbě politik EU v oblasti UI a -vyhodnocovat vývoj a shromažďovat potřebné znalosti o technologiích UI. To může v případě potřeby zahrnovat například zřízení nových expertních skupin nebo odvětvové iniciativy v oblasti UI, které by poskytly příspěvky k tvorbě politik EU v oblasti UI nebo by pomohly Komisi při hodnocení opatření, kterými je třeba podpořit provádění politiky EU a navrhovaných právních předpisů o technologiích umělé inteligence ze strany členských států. Ve spolupráci s členskými státy Komise: -zanalyzuje a do roku 2022 navrhne, jak posílit monitorování rozvoje, zavádění a dopadů technologií UI v soukromém a veřejném sektoru v EU. To bude vycházet z poznatků z práce služby AI Watch a z vnitrostátních iniciativ pro sledování UI. Analýza rovněž posoudí, jak dále posilovat a budovat synergie a propojení se stávajícími mechanismy monitorování nebo s připravovanými správními strukturami EU pro UI či s mezinárodními monitorovacími činnostmi a -bude pravidelně sledovat provádění koordinovaného plánu s cílem zajistit jeho průběžnou aktualizaci. Na základě zpětné vazby členských států k přezkumu z roku 2021 a po konzultaci s jinými orgány a institucemi EU Komise v roce 2022 navrhne harmonogram, matici a metodiku pro příští přezkum koordinovaného plánu. 1.3.Rozšiřovat výměnu a spolupráci prostřednictvím Skupiny členských států pro umělou inteligenci a digitalizaci evropského průmyslu Opatření zaměřené na usnadňování spolupráce členských států mezi sebou navzájem a mezi členskými státy a Komisí je dále podpořeno správními mechanismy, jež usnadňují výměnu informací a napomáhají stanovení strategického směru pro spolupráci na politice v oblasti UI. Přehled přijatých opatření Skupina členských států pro umělou inteligenci a digitalizaci evropského průmyslu byla prostřednictvím skupiny Sherpa nápomocna v technických záležitostech a řídila diskuse mezi členskými státy a Komisí. Sehrála klíčovou úlohu při vypracovávání a revizi koordinovaného plánu. Skupina se pravidelně scházela a zajišťovala koordinaci mezi ministerstvy členských států a dalšími zainteresovanými stranami, např. v průmyslu, akademické obci a občanské společnosti. V průběhu let, jež následovaly po přijetí koordinovaného plánu v roce 2018, se skupina zabývala všemi hlavními oblastmi, jež pokrývá, včetně center excellence pro UI, testovacích a experimentálních zařízení, právního rámce, regulačních pískovišť, dat, dovedností, UI pro Zelenou dohodu, UI pro zdravotnictví, center pro digitální inovace a UI v oblasti bezpečnosti. Výhled S cílem usnadnit fungování správních mechanismů pro spolupráci: skupina členských států pro UI a digitalizaci evropského průmyslu, podporovaná Komisí, bude i nadále:

-řídit diskuse mezi členskými státy a Komisí – skupina se zapojí do tematických nebo odvětvových hloubkových analýz na témata jako například normalizační činnosti, socioekonomický dopad UI, možnosti financování, opatření na podporu začínajících podniků, podpora zavádění UI ve veřejném sektoru a v zadávání veřejných zakázek, UI a kybernetická bezpečnost a UI a mobilní připojení. Komise s podporou členských států bude nadále: -vyhodnocovat potřebu navazování spolupráce a vytváření sítí na úrovni EU za účelem budování kapacit EU a -vyměňovat si ve spolupráci s budoucím spoluprogramovaným partnerstvím pro UI, data a robotiku osvědčené postupy členských států při vývoji, zavádění a využívání systémů UI. Komise vyzývá členské státy, aby: -usnadňovaly spolupráci a vytvářely systém regionálních sítí pro UI a -usnadňovaly diskuse o zřizování vnitrostátních koalic a výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy a zúčastněnými stranami, které se týkají stávajících vnitrostátních koalic pro UI, a to zapojováním zúčastněných stran z veřejného a soukromého sektoru, např. v rámci společných seminářů o tematických oblastech společného zájmu. Ve spolupráci se spoluprogramovaným partnerstvím pro UI, data a robotiku bude tato činnost napomáhat přeshraniční spolupráci a zapojí více zúčastněných stran. 2.Využívat potenciál dat Dostupnost vysoce kvalitních dat, mimo jiné z hlediska rozmanitosti, nediskriminace a možnosti využívat, kombinovat a opakovaně používat data z různých zdrojů způsobem, který je v souladu s nařízením GDPR, jsou základními předpoklady a nezbytnými podmínkami pro rozvoj a zavádění určitých systémů UI. Sdílení dat, zejména mezi podniky, se však v dostatečné míře nerozvinulo, a to v důsledku nedostatečných ekonomických pobídek, nedostatečné důvěry a nedostatečné právní jasnosti. Koordinovaný plán z roku 2018 proto navrhl vytvářet společné evropské datové prostory pro bezproblémové přeshraniční sdílení dat. Zdůraznil také důležitost rozvoje celoevropské výpočetní infrastruktury a cloudových služeb, zejména vzhledem k mezinárodnímu soutěžení o přístup k datům. Přehled přijatých opatření Dne 19. února 2020 přijala Komise evropskou strategii pro data , jejímž cílem je vytvoření jednotného trhu s daty a tím zajištění globální konkurenceschopnosti Evropy. To zahrnuje vytvoření správných pobídek pro sdílení dat, zavedení praktických, spravedlivých, nediskriminačních a jasných pravidel přístupu k údajům a jejich využívání v souladu s evropskými hodnotami a právy, jako je ochrana osobních údajů, ochrana spotřebitele a pravidla hospodářské soutěže. Znamená to také širší zpřístupnění dat veřejného sektoru uvolněním datových souborů s vysokou hodnotou a povolením jejich opakovaného použití za účelem inovací. V červnu 2020 Komise zveřejnila zprávu o sdílení dat ve vztahu mezi podniky a veřejnou správou (B2G), kterou vypracovala odborná skupina na vysoké úrovni a která obsahuje soubor politických, právních a finančních doporučení, jež mají ze sdílení informací mezi podniky a veřejnou správou ve veřejném zájmu udělat přizpůsobitelnou, odpovědnou a udržitelnou praxi v EU. Sdílení dat, například postupy ve vztahu mezi podniky (B2B), podporuje také evropská strategie pro data. V návaznosti na strategii pro data Komise dne 25. listopadu 2020 navrhla nový akt o správě dat. Navrhované nařízení obsahuje řadu opatření ke zvýšení důvěry ve sdílení dat, včetně praxe ve vztahu mezi podniky (B2B), a klade si za cíl tímto způsobem zpřístupnit větší množství kvalitních dat pro aplikace UI. Vytváří nová pravidla EU týkající se neutrality, která umožní novým zprostředkovatelům dat fungovat jako důvěryhodní organizátoři sdílení dat. Patří mezi ně opatření, jež mají usnadnit opakované použití určitých dat v držení veřejného sektoru. Navrhované nařízení poskytuje prostředky k tomu, aby bylo pro společnosti a jednotlivce snazší a bezpečnější dobrovolně zpřístupňovat svá data v širším společném zájmu a za jasných podmínek. Vyzývá k vytvoření „Evropského sboru pro datové inovace“ s cílem podporovat meziodvětvovou normalizaci a interoperabilitu jako základní prvek pro zajištění dostupnosti vysoce kvalitních dat a poskytovat poradenství v této oblasti. Akt o správě dat mohou podle potřeby doplnit odvětvové právní předpisy. Výhled Na podporu opatření týkajících se dat Komise: -přijme návrh aktu o datech s cílem stimulovat využívání dat v soukromém držení veřejnou správou (B2G), řešit otázky týkající se přístupu k datům a jejich využívání ve vztahu mezi podniky, a zejména neosobních údajů získaných od předmětů připojených k internetu věcí (3. čtvrtletí roku 2021) , a -navrhne prováděcí akt o volném zpřístupnění datových souborů s vysokou hodnotou ve strojově čitelném formátu pro opakované použití (2. čtvrtletí roku 2021) . Společně s členskými státy Komise: -zahájí činnost Evropské aliance pro průmyslová data, edge a cloud s cílem mobilizovat soukromé a veřejné subjekty ke spojení sil a posílit postavení Evropy v daném odvětví na globálním trhu cloud a edge computingu. Jejím hlavním úkolem bude podněcovat ke koordinaci veřejných a soukromých investic do výzkumu, vývoje a zavádění cloudových kapacit nové generace na místní a celostátní úrovni a na úrovni EU. Aliance bude propojena s evropskými datovými prostory, a tím posílí prostředí pro inovativní sdílení dat na základě otevřených, interoperabilních a bezpečných řešení cloud a edge computingu s účinným využíváním zdrojů. Bude rovněž podporovat synergie mezi prací na vytvoření evropské cloudové federace a iniciativami členských států , -bude investovat do evropských datových prostorů a evropské cloudové federace prostřednictvím programu Digitální Evropa, finančních nástrojů Nástroje pro propojení Evropy a dalších nástrojů, jako je EU4Health pro evropský prostor pro data z oblasti veřejného zdraví. S prvními výzvami v rámci programu Digitální Evropa a Nástroje pro propojení Evropy, jež mají být zahájeny ve 2. čtvrtletí roku 2021, Komise konkrétně:

-zahájí opatření pro jednotlivá odvětví, jak bylo oznámeno v evropské strategii pro data , s cílem budovat evropské datové prostory pro průmyslovou výrobu, Zelenou dohodu, mobilitu, zdravotnictví, finance, energetiku, zemědělství, veřejnou správu a dovednosti, -bude spoluinvestovat do opatření zaměřených na rozvoj inovativních, energeticky účinných služeb a infrastruktur typu cloud-to-edge, middlewarových platforem, na vzájemné propojení stávajících kapacit pro zpracování dat v členských státech, -bude v rámci klastru č. 4 programu Horizont Evropa s názvem „Digitalizace, průmysl a výzkum vesmíru“ nadále podporovat výzkum, vývoj a zavádění výpočetní techniky nové generace a datových technologií a infrastruktur s cílem umožnit vytvoření jednotného evropského trhu s daty s odpovídajícími datovými prostory a důvěryhodným a bezpečným ekosystémem UI. První výzvy budou vyhlášeny v dubnu 2021, a -doprovázet všechny zainteresované členské státy při přípravě případného významného projektu společného evropského zájmu zaměřeného na cloudovou infrastrukturu nové generace a související služby. Komise vyzývá členské státy, aby: -prostřednictvím svých národních plánů pro oživení a odolnost a v souladu se vzorovou složkou stěžejní iniciativy „rozšíření kapacity“ Nástroje pro oživení a odolnost investovaly do posilování postavení Evropy v oblasti technologií cloud a edge computingu nové generace a posilování zavádění cloud computingu, mimo jiné prostřednictvím projektů zahrnujících více zemí. 3.Posilovat kritickou výpočetní kapacitu Bez výpočetní infrastruktury nevytvoří dostupnost dat přidanou hodnotu . Komise proto přijímá opatření na podporu rozvoje technologických systémů a infrastruktur pro zpracování dat nové generace jako klíč, jenž umožní využívat data pro UI . Přehled přijatých opatření S cílem podpořit rozvoj kapacit v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky (HPC) v Evropě společný podnik EuroHPC koordinuje úsilí a sdružuje zdroje 32 zúčastněných zemí zaměřené na rozvoj a zavádění špičkové infrastruktury superpočítačů, která bude snadno a bezpečně přístupná z kteréhokoli místa v Evropě. Hlavní trendy v oblasti UI lze shrnout takto: 1) řešení v oblasti UI nové generace budou muset být výkonnější a energeticky účinnější, aby mohla splňovat potřeby stále sofistikovanějších tréninkových modelů, a 2) výpočetní technika se bude stále více přesouvat na „okraj“ (edge), k zařízením, která jsou blíže k uživatelům a mohou provádět aplikace UI v reálném čase. Jelikož tyto trendy vyžadují přizpůsobení infrastruktury, podniká Komise níže popsané kroky, aby umožnila zavádění výpočetních infrastruktur nové generace. EU se proto zaměřuje na opatření na podporu rozvoje hardwaru pro UI. Modely UI jsou stále náročnější z hlediska výpočetní síly, takže rychlý přístup k datům z paměti, tj. vysoce výkonné a účinné procesory, mají pro infrastruktury UI prvořadý význam. Modely UI jsou navíc vysoce energeticky náročné a vzhledem k tomu, že UI stále více proniká do našeho každodenního života, není taková spotřeba energie udržitelná. K zavádění UI je proto třeba, aby byly k dispozici specializované procesory UI s nízkým příkonem, které mají potřebný výpočetní výkon a jsou o několik řádů účinnější než univerzální procesory. V této oblasti výzkumu mohou poskytovat převratně vysokou energetickou účinnost například nové technologie inspirované mozkem, jako je neuromorfní výpočetní technika. Komise v této souvislosti podpořila průkopnickou práci v oblasti technologií UI s nízkým příkonem v rámci programu Horizont 2020 a nyní podporuje iniciativy zaměřené na další rozvoj a využívání těchto schopností v rámci programu Horizont Evropa a výzkumných činností týkajících se nových architektur pro procesory s ultranízkým příkonem, a prostřednictvím institucionalizovaného evropského partnerství pro klíčové digitální technologie, se zvláštním důrazem na aplikace UI využívající edge computing. Stěžejní iniciativa „rozšíření kapacity“, která je součástí roční strategie udržitelného růstu na rok 2021, je mimo jiné zacílena na investice do průlomové mikroelektroniky se zvláštním důrazem na procesory, jako jsou čipy pro UI. V prosinci 2020 podepsalo 18 členských států prohlášení o procesorech a polovodičových technologiích s cílem upevňovat postavení EU, pokud jde o projekční a výrobní kapacity v oblasti pokročilých čipů. V letech 2019–2020 se infrastrukturou pro umělou inteligenci zabývaly také projekty AI4DI, TEMPO a ANDANTE v rámci společného podniku Elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy (ECSEL). Další oblastí rozvoje a financování, již Komise podporuje, je fotonika. Spojení elektroniky s optickými prvky může vést k integraci UI do snímání obrazu a snížit spotřebu energie a zpoždění v neurálních sítích. Výhled Za účelem zlepšení systému navrhování a výroby procesorů a polovodičů a rozšíření zastoupení průmyslu v celém dodavatelském řetězci Komise s podporou členských států: -zahájí činnost Průmyslové aliance pro mikroelektroniku, jejímž úkolem je vytvořit strategické plány, výzkumné a investiční plány pro navrhování, zavádění a výrobu procesorů pro UI, zpracování dat a komunikaci, a to s ohledem na celý ekosystém polovodičů a souvisejících součástí. To přispěje ke zdokonalení ekosystému navrhování elektroniky a k vytváření výrobní kapacity ve velmi pokročilých uzlech, -bude se v průběhu roku 2021 spolu se všemi zainteresovanými členskými státy podílet na přípravných pracích zaměřených na možný významný projekt společného evropského zájmu (IPCEI), s důrazem na pokročilé procesory nové generace pro UI, zpracování dat a komunikaci, -zaměří činnost testovacích a experimentálních zařízení, podporovaných z programu Digitální Evropa, na součásti a systémy edge computingu pro UI, přičemž výzva má být zveřejněna ve 2. čtvrtletí roku 2021, na špičkovou infrastrukturu pro testování a ověřování pokročilých výpočetních technologií pro UI v širokém spektru aplikací, -bude investovat do výzkumu a inovací zaměřených na výpočetní potřeby UI s nízkým příkonem využívající edge computing, a to prostřednictvím institucionalizovaného evropského partnerství pro klíčové digitální technologie v rámci programu Horizont Evropa (3. čtvrtletí roku 2021). Toto partnerství, založené na stávajícím společném podniku ECSEL, zvýší schopnost Evropy inovovat v oblasti elektronických součástí a systémů a souvisejících softwarových technologií. Jedním z prvořadých strategických cílů bude vyvinout řešení pro zpracování dat prostřednictvím UI, zejména pro aplikace edge computingu a vestavěné aplikace. Díky společným opatřením budou klíčové digitální technologie nabízet důvěryhodná a bezpečná řešení s nízkým příkonem, která pomohou vytvořit výpočetní ekosystém excelence a důvěry. Komise vyzývá členské státy, aby:

-pokračovaly v rozvoji vnitrostátní integrované správy dat velkého objemu a infrastruktury pro vysoce výkonnou výpočetní techniku na podporu výzkumu, inovací a rozvoje dovedností v oblasti UI prostřednictvím regionálních, vnitrostátních a evropských center pro digitální inovace, -zajistily, aby akademická obec, průmysl a organizace veřejného sektory mohly využívat vnitrostátní vysoce výkonnou výpočetní techniku a infrastrukturu pro správu dat a odborné znalosti pro optimalizaci a rozšiřování svých inovací v oblasti UI a aplikací UI, a -investovaly do posilování pozice Evropy v oblasti procesorů a polovodičových technologií pro UI prostřednictvím svých národních plánů pro oživení a odolnost a v souladu se vzorovou složkou stěžejní iniciativy „rozšíření kapacity“ Nástroje pro oživení a odolnost a prostřednictvím projektů zahrnujících více zemí. II.Udělat z EU místo, kde se excelenci daří od laboratoře až po trh Rozvoj a zavádění technologií UI kromě dat a výpočetní infrastruktury vyžaduje také cílená opatření a dostatečné zdroje, a to se zaměřením na excelenci ve výzkumu a inovacích, dostupnost potřebného talentu a dovedností, podpůrného rámce pro politiky a mezinárodní koordinace. Tato opatření jsou „horizontální“, tj. průřezová napříč všemi oblastmi politiky, a pomáhají z Evropské unie udělat místo, kde se excelenci daří od laboratoře až po trh. Navrhovaná „horizontální“ společná opatření pokrývají celý životní cyklus UI. Patří sem opatření k usnadnění ekosystému excelence, včetně špičkového základního a aplikovaného výzkumu, vývoje a šíření UI a její uvádění na trh / zavádění, jakož i opatření na podporu důvěry v technologie UI, rozvoje talentu a dovedností a posilování globálního dosahu EU. 4.Spolupracovat se zúčastněnými stranami, např. prostřednictvím evropského partnerství pro UI, data a robotiku a expertních skupin Tento oddíl se zaměřuje na opatření, která mají zásadní význam pro stanovení plánu na dosažení excelence a společné zapojení do jeho podpory a pro větší šíření UI. Přehled přijatých opatření Evropská partnerství sdružují Komisi, členské státy a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru za účelem řešení a provádění některých nejnaléhavějších úkolů, jimž Evropa čelí, a za účelem modernizace průmyslu pomocí koordinovaných iniciativ v oblasti výzkumu a inovací. Partnerství mimo jiné poskytují právní strukturu pro sdružování zdrojů a získání kritického množství a zefektivňují financování výzkumu a inovací v celé EU díky sdílení finančních zdrojů, lidských zdrojů a infrastruktury. Partnerství rovněž usnadňují vytváření vnitřního trhu inovativních výrobků a služeb, umožňují rychle uvádět na trh inovativní technologie a usnadňují přizpůsobení úsilí v oblasti výzkumu a inovací potřebám řešení závažných společenských problémů a plnění hlavních politických cílů EU. Některá partnerství programu Horizont 2020 se týkala konkrétně technologií UI. Partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti hodnoty dat velkého objemu (Big Data Value Public Private Partnership) mezi Evropskou komisí a sdružením Big Data Value Association (BDVA) si klade za cíl spolupracovat ve výzkumu a inovacích týkajících se dat a posilovat budování komunit v oblasti dat a vytváří v Evropě podmínky pro prosperující ekonomiku založenou na datech. Partnerství veřejného a soukromého sektoru pro robotiku (SPARC) sdružuje evropský robotický průmysl, akademickou obec a Evropskou komisi s cílem upevňovat konkurenční postavení evropského robotického průmyslu a podporovat excelenci jeho vědecké základny. Smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru pro vysoce výkonnou výpočetní techniku zahájilo činnost v roce 2014 za účelem vývoje nové generace technologií, aplikací a systémů pro vysoce výkonnou výpočetní techniku směřující k exakapacitní úrovni a dosažení excelence v dodávkách a využívání aplikací vysoce výkonné výpočetní techniky . Od prosince 2018, kdy byl vytvořen evropský společný podnik pro vysoce výkonnou výpočetní techniku (EuroHPC), toto partnerství přestalo existovat a jeho soukromá strana se připojila k uvedenému společnému podniku. Společný podnik EuroHPC umožňuje EU a zemím, které se jej účastní, koordinovat své úsilí a sdružovat zdroje za účelem nasazení špičkových exakapacitních superpočítačů a zajistit Evropě globální vedoucí postavení v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, poskytovat řešení v oblasti výpočetní techniky a zlepšit spolupráci ve vyspělém vědeckém výzkumu. Společný podnik Elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy (ECSEL) je prvním společným podnikem, jehož správa vychází z tripartitního modelu (Komise, zúčastněné státy a průmysl). Jeho cílem je zajistit špičkové odborné znalosti v oblasti klíčových základních technologií a vedoucí konkurenční postavení Evropy v oblasti hardwaru a vestavěného softwaru, které jsou nezbytné pro rozvoj a zavádění digitálních systémů založených na UI. Partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti fotoniky (Photonics21) si klade za cíl zajistit vedoucí postavení Evropy v rozvoji a zavádění fotonových technologií v různých oblastech použití, jako jsou informační a komunikační technologie, osvětlení, průmyslová výroba, vědy o živé přírodě, bezpečnost. Cílem partnerství veřejného a soukromého sektoru Továrny budoucnosti pro vyspělou výrobu je uskutečnit příští průmyslovou revoluci (Factories 4.0). Výhled Komise bude i nadále podporovat evropská partnerství v rámci programu Horizont Evropa a strategický přístup k výzkumu a inovacím v oblasti technologií UI.

Komise v roce 2021: -vytvoří mimo jiné tato evropská partnerství související s UI: -spoluprogramované evropské partnerství pro UI, data a robotiku – hlavním cílem je podporovat inovace, zavádění a přijímání UI, dat a robotických technologií. Partnerství bude budovat mosty mezi zúčastněnými stranami, což umožní úspěšně rozvíjet evropskou vizi o důvěryhodné UI zaměřené na člověka . Naváže spojení s členskými státy a díky jmenování vnitrostátních a/nebo regionálních ambasadorů bude poskytovat přehled o hlavních vnitrostátních politikách a iniciativách, -naváže na svůj návrh nového nařízení, které má nahradit nařízení Rady z roku 2018 o zřízení společného podniku EuroHPC – tento návrh, předložený v září 2020, stanoví ambiciózní cíle a podstatně vyšší rozpočet na období 2021–2033 s cílem poskytnout Evropě špičkovou infrastrukturu pro maximálně propojené superpočítače a kvantovou výpočetní techniku, -jediným základním právním předpisem navrhne institucionalizované evropské partnerství v oblasti klíčových digitálních technologií (KDT). V návaznosti na výsledky společného podniku ECSEL je jeho hlavním cílem podporovat vývoj, který by zlepšil ekosystém evropských procesorových a polovodičových technologií a řešil klíčové technologické, bezpečnostní, společenské a environmentální výzvy, -spoluprogramované evropské partnerství v oblasti fotoniky zabezpečí technologickou svrchovanost Evropy prostřednictvím inovací v oblasti fotoniky a jejich přenesením do aplikací, což zlepší konkurenceschopnost Evropy a zajistí dlouhodobá pracovní místa a prosperitu, a -spoluprogramované evropské partnerství „Made in Europe“ („Vyrobeno v Evropě“) bude hybnou silou udržitelné výroby v Evropě, mimo jiné i prostřednictvím UI, a bude přispívat ke konkurenceschopnému a odolnému zpracovatelskému průmyslu v Evropě a zvyšování přidané hodnoty v dodavatelských řetězcích v různých odvětvích a -bude podporovat a usnadňovat synergie (včetně organizování společných výzev) mezi evropskými partnerstvími (spoluprogramovanými a institucionalizovanými), jež souvisejí s technologiemi UI, jako je partnerství pro UI, data a robotiku, fotoniku, Made in Europe, EuroHPC a klíčové digitální technologie. 5.Vybudovat a mobilizovat výzkumné kapacity Tento oddíl se zaměřuje na opatření ke zvyšování excelence výzkumu a inovací v oblasti UI a zlepšování konkurenceschopnosti Evropy. Přehled přijatých opatření Kromě programů strategického výzkumu partnerství veřejného a soukromého sektoru EU rovněž přijímá opatření ke zvýšení excelence v základním a aplikovaném výzkumu a na podporu talentů v Evropě. Prostřednictvím programu Horizont 2020 Komise investovala za čtyři roky 50 milionů EUR do vytvoření výzkumné komunity úzce propojených center excelence v oblasti UI . Cílem je zvýšit spolupráci mezi nejlepšími výzkumnými týmy v Evropě tak, aby mohly spojit síly pro řešení významných vědeckých a technologických úkolů v oblasti UI, a usnadňovat užší spolupráci, integraci a synergie mezi výzkumnými týmy a průmyslem. Bylo vybráno pět projektů na vytvoření sítě, spojení špičkových výzkumníků a stanovení společného přístupu, společné vize a společné identity evropského systému UI; projekty zahrnují čtyři sítě center excelence v oblasti UI a jednu koordinační a podpůrnou akci. S cílem zajistit, aby podpora výzkumu ze strany EU držela krok s technologickým vývojem v oblasti UI, Komise porovnala své meziodvětvové investice do UI vynaložené v rámci programu Horizont 2020 se současnými trendy a potřebami výzkumu a určila budoucí investiční příležitosti v oblasti UI, především v rámci programu Horizont Evropa. Využila také připomínky vzešlé z veřejné konzultace k bílé knize o UI a z cílené konzultace s komunitou zabývající se UI, zejména v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru pro UI, data a robotiku, k naplánování novým témat výzkumu UI a dalších sítí center excelence. Výhled Na podporu excelence ve výzkumu Komise: -počínaje rokem 2021 a v úzkém dialogu s členskými státy a širší komunitou zbývající se UI zřídí průkopnické centrum UI pro Evropu, jak bylo oznámeno v bílé knize. Toto průkopnické centrum UI naváže na stávající a budoucí sítě excelence v oblasti UI a jeho úkolem bude vybudovat alianci silných evropských výzkumných organizací, která bude sdílet společný plán na podporu excelence v základním a aplikovaném výzkumu, sladění úsilí jednotlivých zemí v oblasti UI, na podporu inovací a investic, pro přilákání a udržení talentů v oblasti UI v Evropě a vytváření synergií a úspor z rozsahu. Tato iniciativa spojí vedoucí osobnosti z výzkumných institucí, vysokých škol a průmyslu v Evropě k práci na společně dohodnutých ambiciózních úkolech, s ústředním cílem stát se světovým referenčním místem pro UI. V důsledku toho rozmanitost Evropy povzbudí zdravou soutěž, a nikoli roztříštěnost komunity zabývající se UI, -bude v letech 2021 a 2022 v rámci programu Horizont Evropa financovat další sítě center excelence v oblasti UI, které se budou zabývat dalšími oblastmi výzkumu, jež dosud nejsou pokryty stávajícími sítěmi center excelence v oblasti UI, a posílí výzkumné úsilí řešící kriticky důležitá témata výzkumu UI. To urychlí rozvoj bezpečnější, lépe zabezpečené a důvěryhodnější UI a podpoří základní a aplikovaný výzkum nové generace UI, přičemž cílem je udržet Evropu v oblasti UI na špičce, -v rámci programu Horizont Evropa od roku 2021 zvýší současnou úroveň v různých oblastech výzkumu UI, včetně výzkumu zaměřeného na dosažení nové úrovně inteligence a autonomie systémů založených na UI, transparentnosti v oblasti UI, ekologičtější UI, UI pro složité systémy, pokroku v sítích UI využívajících edge computing, nezaujatých systémů UI, zlepšování postavení lidí s podporou pokročilé UI, -spolu s vývojem základních technologií bude program Horizont Evropa také demonstrovat, jak UI pomáhá přetvářet hlavní hospodářská odvětví výroby a služeb, včetně důsledků pro pracovní sílu, a řešit velké společenské výzvy v odvětvích jako zdravotnictví, bezpečnost občanů, změna klimatu, energetika, mobilita, média (např. řešení dezinformací) a zemědělsko-potravinářské odvětví, -v rámci spoluprogramovaného evropského partnerství pro UI, data a robotiku bude prostřednictvím programu výzkumu, inovací a zavádění mobilizovat zúčastněné strany k vypracování a provádění strategie výzkumu inovací a zavádění pro Evropu s důrazem na odpovědný rozvoj a využívání UI a

-bude si klást za cíl, aby se projekty týkající se UI, které obdrží financování na rozvoj a inovace v rámci programu Horizont Evropa, řídily zásadou „etika již od návrhu“, a to i v případě důvěryhodné UI. S cílem dosáhnout různorodé výzkumné komunity věnující se UI Komise dále prosazuje rozmanitost a inkluzivnost v projektových konsorciích. Komise vyzývá členské státy, aby: -zřizovaly regionální a vnitrostátní centra excelence pro výzkum v oblasti UI, například využíváním vnitrostátních finančních nástrojů a fondů Nástroje pro oživení a odolnost, a vytvořily systém výzkumu a přenosu technologií, který bude schopen přilákat a udržet talenty a zároveň bude usilovat o to, stát se vnitrostátním referenčním místem pro výzkum a vývoj UI. Tato centra by zajišťovala regionální dosah a výměnu, spolupracovala na evropské úrovni a spolu se sítěmi financovanými EU budovala distribuované průkopnické centrum UI pro Evropu, a -zvýšily investice do výzkumu UI na vnitrostátní úrovni, např. prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost. 6.Poskytovat nástroje prostřednictvím platformy UI na vyžádání a prostředí pro vývojáře za účelem testování a experimentování (testovací a experimentální zařízení) a pro MSP a veřejnou správu za účelem zavádění UI (Evropské centrum pro digitální inovace) Tento oddíl se zaměřuje na opatření, jež pomáhají přenést inovace z laboratoře na trh a zajistit tak široké zavádění a uplatnění technologií UI. Přehled přijatých opatření Zařízení pro testování inovativních systémů UI a experimentování s nimi jsou nezbytná pro uplatnění a nasazení technologií UI. To je obzvláště důležité u malých a středních podniků (MSP), které narážejí na potíže, chtějí-li plně využít rychlého vývoje digitálních technologií k tomu, aby byly konkurenceschopné a inovativní EU ve spolupráci s členskými státy navrhla dva soubory opatření: -testovací a experimentální zařízení – tj. technologické infrastruktury se zvláštními odbornými znalostmi a zkušenostmi s testováním vyspělé technologie v daném odvětví, ve skutečných podmínkách nebo velmi podobných skutečným podmínkám. Cílem je poskytnout vývojářům infrastrukturu pro testování technologie UI předtím, než je uvedena na trh, a -centra pro digitální inovace – „jednotná kontaktní místa“, jež pomáhají všem podnikům, které mají zájem o využívání UI, aby díky využití UI zlepšily konkurenceschopnost svých obchodních/výrobních procesů, výrobků nebo služeb. Evropská centra pro digitální inovace poskytují podnikům možnost testovat technologie UI dříve, než do nich investují, a také související služby, jako je poradenství v oblasti financování a rozvoje dovedností, které jsou potřebné pro úspěšnou digitální transformaci. Testovací a experimentální zařízení Koordinovaný plán z roku 2018 stanovil, že aby byly optimalizovány investice a zabránilo se duplicitním nebo vzájemně si konkurujícím činnostem, měl by být vytvořen a všem aktérům v celé Evropě zpřístupněn omezený počet rozsáhlých specializovaných referenčních zařízení. Po přijetí koordinovaného plánu a v rámci příprav programu Digitální Evropa Komise podnikla přípravné kroky k rozpracování této koncepce a přípravě testovacích a experimentálních zařízení pro UI. Konkrétně Komise od roku 2019 spolu s členskými státy intenzivně pracovala na upřesnění koncepce testovacích a experimentálních zařízení a stanovení prioritních odvětví. V lednu 2020 Komise uspořádala pět seminářů, kterých se zúčastnily zainteresované strany z řad průmyslu, akademické obce a členských států, aby diskutovaly o testovacích a experimentálních zařízeních pro konkrétní odvětví (zemědělsko-potravinářské odvětví, výroba, zdravotnictví a inteligentní města) a technologiích (UI využívající edge computing). Výsledky přípravné práce a výměn se zúčastněnými stranami naznačují, že moderní experimentování a testování technologií v reálném prostředí je nezbytným prvkem uvádění technologií na trh a je součástí inovačního řetězce, kde evropský systém UI potřebuje významnou podporu, aby zůstal celosvětově konkurenceschopným. Zvláštní úlohu z hlediska vybudování ekosystému excelence hrají testovací a experimentální zařízení pro UI, která využívá edge computing. UI využívající edge computing nabízí jakožto hardwarová technologie jasné výhody: provádí operace v reálném čase a přináší výhody z hlediska zabezpečení dat a soukromí a z hlediska spotřeby energie. Testovací a experimentální zařízení pro UI využívající edge computing si jako evropská platforma klade za cíl umožnit podnikům jakékoli velikosti testovat inovativní součásti UI využívající edge computing založené na vyspělých výpočetních technologiích s nízkým příkonem, jako je neuromorfní výpočetní technika, a experimentovat s nimi. Vzhledem k současné závislosti EU na výpočetních technologiích, vysokým nákladům na nezbytné polovodičové vybavení a potřebě dlouhodobých investic je testovací a experimentální zařízení pro UI využívající edge computing nezbytné k překonání nedostatku financování a k tomu, aby evropské podniky získaly přístup k výpočetnímu hardwaru UI s nízkým příkonem. Jinými slovy, testovací a experimentální zařízení pro UI využívající edge computing vybaví Evropu ekosystémem excelence, který poslouží jako jeden ze základních nástrojů k dosažení vedoucího postavení v oblasti UI z technologického hlediska. Aby mohla testovací a experimentální zařízení hrát ústřední roli v systému UI, měla by být snadno použitelná, fungovat v reálných podmínkách, aktivně zapojovat koncové uživatele a měla by být používána vývojáři ze soukromého i veřejného sektoru, a zejména MSP. Pro vytváření rovných podmínek a zajištění nediskriminačního přístupu na trh má dále zásadní význam vzájemná součinnost mezi testovacími a experimentálními zařízeními a datovými prostory. Té by bylo možné dosáhnout například sdružováním datových prostorů a testovacích a experimentálních zařízení v oblastech společného zájmu. Testovací a experimentální zařízení hrají důležitou úlohu při testování odolnosti, spolehlivosti a bezpečnosti technologií prostřednictvím testování jejich schopnosti dostát povinnostem, které mají být stanoveny v nařízení o UI. A konečně by projekty testovacích a experimentálních zařízení měly interagovat se souběžnými iniciativami týkajícími se evropské platformy UI na vyžádání. Centra pro digitální inovace S cílem pomoci evropským podnikům (zejména MSP) získat maximální prospěch z nových technologií zahájila Komise v roce 2016 iniciativu „Digitalizace evropského průmyslu“. Jedním z pilířů této iniciativy je zřídit a podporovat centra pro digitální inovace, která poskytnou přístup k odborným technickým znalostem a možnostem experimentování, takže podniky mohou testovat dříve, než investují. Centra pro digitální inovace rovněž poskytují inovační služby, jako je poradenství v oblasti financování a odborná příprava a rozvoj dovedností, které podniky potřebují pro úspěšnou digitální transformaci. Členské státy a regiony do center pro digitální inovace investují a Komise (v letech 2019 a 2020 prostřednictvím projektů programu Horizont 2020) uvolnila na vytváření sítí center pro digitální inovace více než 200 milionů EUR. Zhruba polovina těchto prostředků se vázala na inovace do oblastí souvisejících s UI, včetně robotiky a dat velkého objemu, a ve vztahu k regionům s malým počtem center pro digitální inovace byly vykonávány zvláštní činnosti. Projekty programu Horizont 2020 obvykle využívají kaskádového financování prostřednictvím otevřených výzev pro MSP, které jim mají umožnit účast v inovativních experimentech spolu s centry pro digitální inovace v přeshraničním kontextu. Evropský účetní dvůr (EÚD) posoudil tento aspekt iniciativy Digitalizace evropského průmyslu a doporučil, aby Komise v koordinaci s členskými státy přijala další opatření, pokud jde o financování a monitorování center pro digitální inovace. Podpora poskytovaná v rámci programu Digitální Evropa připomínky EÚD zohlední. K odlišení od předchozího přístupu financovaného v rámci programu Horizont 2020 se zavádí označení Evropská centra pro digitální inovace (EDIH). EU a členské státy investují do vytvoření sítě zhruba 200 center ve všech evropských regionech 1,5 miliardy EUR. Granty by měly být použity na zlepšení schopnosti vybraných Evropských center pro digitální inovace poskytovat služby MSP a veřejnému sektoru . Výběr a financování těchto vybraných center je společným opatřením členských států a Komise.

Evropská centra pro digitální inovace budou napomáhat širokému zavádění UI, vysoce výkonné výpočetní techniky, kybernetické bezpečnosti a dalších digitálních technologií ze strany průmyslu (zejména v případě MSP) a organizací veřejného sektoru v Evropě. Budou je též podporovat ve využívání digitální technologie za účelem větší udržitelnosti jejich procesů a výrobků, zejména z hlediska energetické spotřeby a snižování emisí skleníkových plynů. Budou zajišťovat široké zeměpisné pokrytí a budou plnit místní i evropské funkce. Evropská centra pro digitální inovace budou využívat nástroje a zdroje zpřístupněné platformou UI na vyžádání, a budou působit jako multiplikátor pro testovací a experimentální zařízení: Evropské centrum pro digitální inovace bude pomáhat podnikům, které potřebují využít příslušné testovací a experimentální zařízení k inovaci svých nových výrobků a služeb a připravit je pro uvedení na trh. Platforma UI na vyžádání Evropská platforma a systémová iniciativa UI na vyžádání zahájila činnost v roce 2019 a je financována v rámci programu Horizont 2020. Spojuje zúčastněné strany a zdroje v oblasti UI, a překonává tak roztříštěnost a urychluje inovace založené na UI (výzkum, produkty, řešení). Platforma, která je ve stadiu vývoje, má fungovat jako hybná síla na evropském trhu UI, nabízet kritické množství zdrojů, účinky vytváření komunitních sítí a rychlý rozvoj a růst. Činnosti zaměřené na konsolidaci systému byly zahájeny v lednu 2021 s cílem zapojit větší uživatelské komunity, zejména z netechnologického sektoru, a usnadnit využívání a zavádění zdrojů platformy. Výhled S cílem napomáhat přenesení inovací „z laboratoře na trh“ – zajistit široké zavádění a uplatňování technologií UI – bude Komise spolu s členskými státy: -spolufinancovat testovací a experimentální zařízení z programu Digitální Evropa s cílem poskytnout společný, vysoce specializovaný zdroj, který bude sdílen na evropské úrovni, a podpořit rychlé uplatňování a rozsáhlejší zavádění důvěryhodné UI v celé Evropě. V této souvislosti: -se první výzvy (v letech 2021–2022) budou zaměřovat na tato určená odvětví: výroba, zdravotnictví, zemědělsko-potravinářské odvětví, inteligentní obce a UI využívající edge computing. Odhadovaný rozpočet na jednotlivá odvětví bude činit přibližně 20–75 milionů EUR, -vybere v letech 2021–2022 síť složenou z až 210 Evropských center pro digitální inovace, která bude pokrývat všechny regiony Evropy. Pokud jde o UI, předpokládají se tyto konkrétní činnosti: -nejméně jedno Evropské centrum pro digitální inovace v každém členském státě s odbornými znalostmi v oblasti UI. Síť Evropských center pro digitální inovace bude sdílet osvědčené postupy a efektivně vzájemně spolupracovat (s využitím doporučení přicházejících ze sítě center pro digitální inovace v oblasti UI) a nabízet co nejlepší podporu MSP a organizacím veřejného sektoru všude v Evropě a -síť Evropských center pro digitální inovace bude úzce spolupracovat s platformou UI na vyžádání, testovacími a experimentálními zařízeními a datovými prostory a bude podporovat využívání těchto infrastruktur malými a středními podniky po celé Evropě. To podpoří šíření zdrojů a umožní podnikům experimentovat s UI, -posílit v roce 2021 a v dalších letech platformu UI na vyžádání jako hlavní evropský soubor zdrojů UI potřebných pro použití v průmyslu a veřejném sektoru, aby: -se stala hlavním evropským tržištěm zdrojů UI; to poskytne snadný a jednoduchý přístup k nástrojům UI, které budou poté místně distribuovány Evropskými centry pro digitální inovace nebo používány přímo uživatelským odvětvím (zejména MSP) nebo veřejným sektorem, a -spolupracovat s příslušnými vnitrostátními a evropskými iniciativami, aby se platforma stala hlavním souborem nástrojů UI v Evropě pro každého, kdo hledá odborné znalosti o UI, technologie, služby a software UI. Komise vyzývá členské státy, aby: -vynakládaly stejné procento finančních prostředků na projekty testovacích a experimentálních zařízení vybraných Komisí s pomocí nezávislých odborníků, -stanovily příslušné nové priority pro další testovací a experimentální zařízení nad rámec stávajících odvětví: zemědělsko-potravinářského odvětví, výroby, zdravotnictví a inteligentních obcí. Možnými dalšími odvětvími by mohly být například mobilita, veřejná správa nebo přechod na zelenou ekonomiku, -plně využívaly příležitosti, jež nabízí Nástroj pro oživení a odolnost, jakož i programy politiky soudržnosti, k financování většího počtu (Evropských) center pro digitální inovace a testovacích a experimentálních zařízení s cílem více přiblížit inovace k trhu a -podporovaly vytváření místních, regionálních a/nebo celostátních tržišť UI za účelem interakce a výměny osvědčených postupů a usnadňovaly přeshraniční rozšiřování kapacit prostřednictvím evropské platformy UI na vyžádání (hlavní soubor nástrojů a tržiště UI), Evropských center pro digitální inovace a iniciativy Startup Europe. 7.Financovat a rozšiřovat inovativní nápady a řešení pro UI

Tento oddíl se zaměřuje na podpůrná opatření se zvláštním zaměřením na začínající a rychle se rozvíjející podniky a jiné malé a střední podniky, jež vyvíjejí technologie UI. Hlavní zdroje pro větší využívání finančních nástrojů nabízejí program InvestEU a Nástroj pro oživení a odolnost. Přehled přijatých opatření Na podporu začínajících podniků a MSP v jejich raných fázích i ve fázi rychlého rozvoje Komise předložila systém investic do UI / technologie blockchain a jeho podpůrný program . Cílem pilotního systému je zlepšit přístup ke kapitálovému financování pro inovativní a rizikovější začínající podniky v oblasti UI a technologie blockchain a pro MSP se širokým zeměpisným pokrytím v EU, včetně méně rozvinutých trhů. Systém poskytuje zdroje na investice do fondů rizikového kapitálu a na společné investice do vnitrostátních podpůrných bank v členských státech. Odhaduje se, že díky počátečnímu přídělu 100 milionů EUR z programu Horizont 2020 celkový objem investic dosahuje 700 milionů EUR . Účelový podpůrný program funguje od roku 2020 do roku 2022. V prosinci 2020 také skupina Evropské investiční banky (skupina EIB) zavedla nový nástroj pro spoluinvestice až do výše 150 milionů EUR za účelem investování spolu s finančními prostředky podporovanými Evropským investičním fondem (EIF) a na podporu růstu podniků zabývajících se UI v celé Evropě. Evropská rada pro inovace (ERI) podporuje začínající podniky v oblasti UI při rozvoji a rozšiřování průlomových technologií UI a inovací zásadního významu v oblasti UI. Od zahájení pilotní fáze ERI podpořila četné inovace v oblasti UI v řadě vědeckých oborů od věd o živé přírodě, potravinářství a zemědělství až po technologie v energetice a technologie šetrné k životnímu prostředí. Pilotní program ERI Pathfinder nabízí granty na podporu interdisciplinárních inovací v oblasti technologií založených na spolupráci a vědě a zcela nových budoucích technologií. Program ERI Accelerator podporuje rychlý rozvoj začínajících podniků a jejich vstup na trh financováním příležitostí a služeb pro urychlení. Podpora ze strany ERI je dostupná pro všechny MSP se zcela novými nápady podpořenými podnikatelským záměrem zavádět inovativní řešení, která lze uplatnit na trhu, a s ambicemi rychlého rozvoje. Během jeho pilotní fáze (2018–2020) Evropská rada pro inovace investovala 160 milionů EUR ve formě grantů a 91 milionů EUR ve formě přímých kapitálových investic do inovativních začínajících podniků v oblasti UI a do projektů zahrnujících přímý nebo vedlejší výzkum v oblasti technologií UI. V roce 2021 nabízí Evropská rada pro inovace více než 1 miliardu EUR ve formě grantů a kapitálu začínajícím podnikům a MSP se silným technologickým zaměřením („deep tech“). Evropský inovační a technologický institut (EIT) podporuje řadu iniciativ zaměřených na prosazování inovací v oblasti UI, přípravu našich společností na změny vyvolané UI a vyškolení nové generace inovátorů v oblasti UI. V roce 2019 a 2020 vyčlenil na své činnosti v oblasti UI více než 22 milionů EUR. Většinu projektů souvisejících s UI realizují inovační společenství EIT Digital (EIT pro digitální technologie) a EIT Health (EIT pro zdravotnictví). Společenství EIT v současné době podporuje 120 evropských začínajících podniků v rané až střední fázi rozvoje působících v oblasti UI a investovalo do nich již více než 3 miliony EUR. V lednu 2021 EIT a ERI spojily síly k urychlení podpory vysoce inovativních začínajících podniků a také s cílem koordinovat úsilí na podporu žen-inovátorek a inovátorů z méně zastoupených regionů . ERI a EIT rovněž usilují o sdílení dat a zpravodajských informací o inovativních začínajících podnicích a o MSP, jež podporují, včetně měření dosažených dopadů. Výhled Komise s podporou členských států bude: -usilovat o zvýšení podpory a financování pilotního projektu investic do UI / technologie blockchain a podpůrného programu. Vzhledem k úspěchu a atraktivitě pilotního projektu bude program InvestEU 2021–2027 pokračovat v poskytování podpůrných investic do UI / technologie blockchain prostřednictvím skupiny EIB a národních podpůrných bank s cílem mobilizovat soukromé investice, -v plném rozsahu uplatňovat ERI v rámci programu Horizont Evropa a podporovat průlomové inovace, s důrazem na UI zaměřenou na člověka. To bude prováděno kombinací otevřených výzev k poskytnutí příspěvků a výzev k poskytnutí příspěvků na financování konkrétních úkolů. Program ERI Pathfinder Challenge se v roce 2021 zaměří na výzkum informovanosti o UI a program ERI Accelerator Challenge bude podporovat strategické digitální a zdravotnické technologie včetně zdravotnické UI. Rovněž bude zahájena iniciativa Women TechEU na podporu startupů z oblasti deep tech založených a řízených ženami, -prostřednictvím iniciativ Startup Europe a Inovační radar mobilizovat začínající podniky v oblasti UI ve vnitrostátních centrech a v programu Horizont Evropa, které se chtějí rychle rozvíjet, a uspokojovat poptávku MSP, které se vydaly cestou digitální transformace, po odborných znalostech v oblasti UI. Evropská centra pro digitální inovace financovaná v rámci programu Digitální Evropa budou využita k vytvoření tržiště a k pořádání akcí zaměřených na vyhledávání kontaktů pro dodávky technologií a navazování partnerství, -usnadňovat na celoevropské úrovni výměnu informací, odborných znalostí a osvědčených postupů mezi místními, regionálními a vnitrostátními začínajícími podniky zabývajícími se UI (se zapojením MSP a začínajících podniků a dalších příslušných zúčastněných stran), a to prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru pro UI, data a robotiku, Evropských center pro digitální inovace, platformy UI na vyžádání (hlavní soubor nástrojů UI a tržiště) a iniciativy Startup Europe a -přijímat opatření k usnadnění dostupnosti otevřených dat a přístupu k datům pro MSP. Komise vyzývá členské státy, aby: -podporovaly začínající a rychle rostoucí podniky v oblasti UI v přístupu k financování růstu a také podporovaly MSP v přijímání technologií UI v rámci digitální transformace. Za předpokladu, že jsou splněny cíle Nástroje pro oživení a odolnost, mohou členské státy využívat financování z něj k tvorbě investic ve formě finančních nástrojů (např. záruk, úvěrů, nástrojů vlastního kapitálu a rizikového kapitálu a zřizování účelových investičních jednotek). Členské státy mají také možnost přispívat až 4 % celkového přídělu na jejich plány pro oživení a odolnost do své složky Fondu InvestEU. III.Zajistit, aby UI pracovala ve prospěch lidí a aby byla pozitivní silou pro dobro společnosti Systémy UI jsou stále více zaváděny v oblasti zdravotnictví, zemědělství, vzdělávání, zaměstnanosti, řízení infrastruktury, energetiky, dopravy a logistiky, výzkumu vesmíru, veřejných služeb, bezpečnosti, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a mohou pomoci řešit složité problémy pro veřejné blaho. Úspěšný rozvoj a zavádění UI přispívají k hospodářskému růstu EU a její globální konkurenceschopnosti a přinášejí obrovský prospěch naší společnosti a životnímu prostředí. Některá použití UI však mohou také ohrožovat práva chráněná legislativou EU a vyvolávat nové obavy ohledně bezpečnosti a ochrany a mohou ovlivňovat trhy práce. V bílé knize o UI z roku 2020 Komise představila evropský přístup k UI, který je založen na ekosystému excelence a ekosystému důvěry v UI .

8.Rozvíjet talent a zlepšit nabídku dovedností nezbytných k zajištění prosperujícího ekosystému UI Přehled přijatých opatření Koordinovaný plán z roku 2018 poukázal na značný a přetrvávající nedostatek dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií jako na jednu z hlavních výzev pro rozvoj UI v Evropě. S rozvojem trhu UI a zaváděním technologií UI je nezbytné zajistit dostupnost a zavádění produktů a služeb UI. Za tímto účelem by EU měla usnadnit nabývání rozsáhlých dovedností v oblasti výpočetní techniky a podporovat pochopení UI ze strany všech občanů. Aby EU zůstala globálně konkurenceschopnou, potřebuje mimo jiné profesionály z různých oborů se specializovanými dovednostmi v oblasti UI, jako je modelování dat, datová architektura a sémantika, což jí umožní udržet si silné postavení ve výzkumu UI a přispěje k rozvoji a zavádění systémů UI. Stejně důležité jsou i netechnické dovednosti v oblasti UI. Zlepšení dovedností v oblasti výpočetní techniky a UI pro všechny je zapotřebí také proto, aby nedošlo k polarizaci trhu práce a možnému narůstání nerovnosti uvnitř jednotlivých zemí a mezi nimi. Výsledky průzkumu mezi evropskými podniky provedeného v roce 2020 naznačují, že jednou z hlavních překážek, na něž evropské společnosti narážejí při přijímání technologií UI je dostupnost zaměstnanců s odpovídajícími dovednostmi v oblasti UI. Podobně i z analýzy Společného výzkumného střediska Komise vyplývá, že rozvoj digitálních dovedností, povědomí o technologiích UI získané na různých úrovních vzdělávání, programy celoživotního učení a specializované dovednosti v oblasti UI jsou nezbytné, mají-li být všichni připraveni na transformaci, kterou s sebou umělá inteligence přináší, a má-li se udržet silné postavení EU ve výzkumu UI a přispívat k rozvoji a zavádění systémů UI. Všechny členské státy, které přijaly vnitrostátní strategie pro UI, do nich aspekt dovedností začlenily, jak bylo doporučeno v koordinovaném plánu z roku 2018. Opatření navržená ve vnitrostátních strategiích zahrnují například reformy formálních vzdělávacích systémů s cílem zavést nebo posílit výuku informatického myšlení, výpočetní techniky a základů UI na základních nebo středních školách, a rovněž iniciativy zaměřené na přizpůsobení politik v oblasti celoživotního učení a změny kvalifikace . V této souvislosti také Nástroj pro oživení a odolnost nabízí bezprecedentní příležitost k podpoře rozvoje digitálních dovedností, včetně dovedností v oblasti UI, na všech úrovních vzdělávání (formálního a informálního) a odborné přípravy jakožto důležitého prvku k dosažení 20% cíle v oblasti digitalizace. V rámci cílů stanovených pro Nástroj pro oživení a odolnost je rozvoj digitálních dovedností na všech úrovních podmínkou pro to, aby se všichni Evropané mohli zapojit do společnosti a těžit z výhod digitální transformace. Proto Komise v roční strategii pro udržitelný růst 2021 navrhuje stěžejní iniciativu „Změna kvalifikace a prohlubování dovedností“, která má za cíl podpořit investice a reformy, jež členské státy mohou podniknout ke zlepšení digitálních dovedností, včetně UI a vzdělávání i odborné přípravy pro všechny věkové kategorie. V září 2020 Komise přijala nový akční plán digitálního vzdělávání na období 2021–2027. Tento akční plán začleňuje konkrétní opatření zaměřená na zlepšování dovedností v oblasti UI do širšího kontextu podpory digitálních dovedností. Komise rovněž podpořila Evropský týden programování , dobrovolnické hnutí, které se snaží přiblížit informatické myšlení, programování, robotiku, hravé experimentování s hardwarem, počítačovou vědu, UI a digitální dovednosti co největšímu počtu lidí . S cílem podpořit členské státy v jejich úsilí o zvýšení nabídky specializovaného vzdělávání Komise koncem roku 2020 udělila čtyřem vysokoškolským sítím, MSP a centrům excelence v oblasti UI granty na realizaci excelentních magisterských programů v oblasti UI v celkové výši 6,5 milionu EUR. Vybrané sítě by měly s finanční podporou EU společně navrhnout a realizovat vysoce kvalitní a praktické magisterské programy v různých členských státech, se zvláštním zaměřením na UI zaměřenou na člověka, aplikaci UI pro veřejnou správu a UI pro zdravotnictví. Všechny programy by měly zahrnovat také kurzy etiky v oblasti UI a část obsahu přeložená do všech jazyků EU by měla být dostupná online prostřednictvím platformy pro digitální dovednosti a pracovní místa . Výhled Komise si stanovila tyto úkoly: -v rámci akcí naplánovaných v Akčním plánu digitálního vzdělávání 2021–2027: -podporovat stáže v oblasti digitálních technologií, rozšířit možnost účasti vedle vysokoškolských studentů také na studenty a pedagogické pracovníky škol poskytujících odborné vzdělávání, se zvýšeným důrazem na dovednosti v oblasti UI a se zvláštním zřetelem na zásadu nediskriminace a rovnosti žen a mužů, a -vypracovat etické pokyny k využívání UI a dat ve výuce a učení, které budou určeny vyučujícím, a podporovat související výzkumné a inovační činnosti prostřednictvím programu Horizont Evropa. Toto opatření naváže na práci odborné skupiny na vysoké úrovni pro UI týkající se etických pokynů. Pokyny budou doplněny programem odborné přípravy pro výzkumné pracovníky a studenty zaměřeným na etické aspekty UI a budou zahrnovat cíl 45% účasti žen na činnostech odborné přípravy, -podporovat rozvoj nových poznatků o dovednostech podle agendy dovedností z července 2020, a to i na regionální a odvětvové úrovni. Konkrétně, v návaznosti na práci Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) (projekt Skills-OVATE) a s využitím technologií UI k provádění analýzy dat velkého objemu na základě prohledávání pracovních nabídek za účelem získání informací v reálném čase o stávající i vznikající poptávce po dovednostech. V této souvislosti má být vytvořen trvalý online nástroj, v němž budou v reálném čase zveřejňovány informace, jež mohou využívat všechny zúčastněné strany, jež o ně projeví zájem, -podporovat iniciativy, jež usnadňují vzájemné uznávání specializovaných vysokoškolských programů v oboru UI v EU, -v rámci programu Digitální Evropa podporovat opatření včetně návrhu a provádění specializovaných vzdělávacích programů, modulů a krátkodobých kurzů odborné přípravy v klíčových oblastech kapacity, a to i pro profesionály v různých odvětvích, aby byli zběhlí ve využívání digitálních technologií. Výzva týkající se specializovaných programů bude vyhlášena v 1.–2. čtvrtletí roku 2021 a krátkodobých kurzů odborné přípravy v 1. čtvrtletí roku 2022. Všechny dostupné příležitosti a nástroje pro rozvoj digitálních dovedností budou vystaveny na platformě pro digitální dovednosti a pracovní místa, -v rámci programu Horizont Evropa podporovat sítě center excelence v oblasti UI (jako součást průkopnického centra v oblasti UI). Centra by kromě jiných úkolů -zkoumala možnosti udržení talentů v úzké spolupráci s průmyslem a orgány veřejné správy a -vytvářela doktorandské programy a moduly UI, které by bylo možné začlenit do magisterských vzdělávacích programů v jiných oborech než informační a komunikační technologie, -financovat doktorandské sítě, post-doktorandská stipendia a projekty spolupráce v oblasti výměny pracovníků v oblasti UI v rámci akcí „Marie Curie-Skłodowska“. Výzvy pro individuální stipendia a pro sítě inovativní odborné přípravy (přejmenovaná post-doktorandská stipendia a doktorandské sítě) jsou naplánovány na 2. čtvrtletí roku 2021. Výzvy pro výměny pracovníků z oblasti výzkumu a inovací (přejmenované výměny pracovníků/zaměstnanců) a činnosti COFUND jsou naplánovány na 4. čtvrtletí roku 2022, a -bude podporovat rovnost žen a mužů prostřednictvím programu Horizont Europa, a to i v projektech souvisejících s UI. Začlenění genderového aspektu do obsahu výzkumu a inovací se automaticky stává povinným požadavkem napříč celým programem. Od roku 2022 bude zavedeno nové kritérium způsobilosti k získání přístupu k financování z programu Horizont Evropa. Veřejné subjekty, výzkumné organizace a vysokoškolská zařízení budou povinny mít na všechny projekty financované programem Horizont Evropa plán rovnosti žen a mužů.

Komise vyzývá členské státy, aby: -ve spolupráci se sociálními partnery zpřesnily a uplatňovaly aspekt dovedností ve svých vnitrostátních strategiích pro UI, např. s cílem: -podporovat rozvoj informatického myšlení u žáků, studentů a pedagogů ve formálním, informálním a neformálním vzdělávání na všech úrovních a podporovat specializované iniciativy, jež povzbuzují mladé lidi k tomu, aby si pro svou životní dráhu zvolili témata UI a příbuzných oborů, jako je robotika, -vytvářet informační programy pro učitele o zařazování UI do výuky, jak při budování dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií, tak ze širší perspektivy, -zlepšovat dostupnost odborné přípravy v oblasti UI, také financováním modulů UI v humanitních a společenskovědních magisterských programech, činnostech v oblasti celoživotního učení, odborné přípravě soudců, právníků a veřejných činitelů, jakož i změnu kvalifikace osob z netechnického prostředí pomocí školení o základech UI a důsledcích UI pro jejich pracovní obor a -testovat a posuzovat vzdělávací technologie UI, a jsou-li úspěšné, podporovat jejich zavádění v primárním a sekundárním vzdělávání s cílem usnadnit plnění individuálních požadavků na vzdělávání (např. kognitivní tutorování založené na UI), -si vyměňovaly osvědčené postupy ohledně toho, jak začleňovat UI do všeobecného vzdělávání a jiných specializovaných programů (jako je zdravotnictví, právo, společenské vědy, podnikání), a ohledně podpory obecných i specializovaných znalostí o UI v rámci celoživotního učení, -přijímaly opatření a vyměňovaly si osvědčené postupy za účelem zvyšování inkluze a rozmanitosti, tj. usnadnění vzniku vyvážených týmů zabývajících se UI a přilákání talentů do vzdělávání v oblasti UI, zejména postgraduálního studia a odborné přípravy a rovněž do vývoje technologií UI, a -co nejlépe využívaly jedinečnou příležitost financovat ambiciózní iniciativy zaměřené na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, kterou poskytuje Nástroj pro oživení a odolnost, jak je uvedeno výše. 9.Vypracovat rámec politiky k zajištění důvěry v systémy UI Důvěra je zásadní pro usnadnění zavádění technologií UI. Cílem evropského přístupu v oblasti UI, jak je navržen v bílé knize o UI z roku 2020, je „podpořit inovační kapacitu Evropy v oblasti umělé inteligence a zároveň podpořit rozvoj a zavádění etické a důvěryhodné umělé inteligence v celé ekonomice EU. Umělá inteligence by měla pracovat ve prospěch lidí a měla by být pozitivní silou pro dobro společnosti“ . Vzhledem k velkým sociálním a environmentálním dopadům technologií UI patří mezi hlavní zásady, jimiž se evropský přístup řídí, přístup k jejich rozvoji a využívání zaměřený na člověka, ochrana hodnot EU a základních práv, jako je nediskriminace, soukromí a ochrana údajů a udržitelné a účinné využívání zdrojů. Přehled přijatých opatření Komise vynaložila značné úsilí na mobilizaci odborných znalostí, konzultace se širokým spektrem zúčastněných stran (včetně sociálních partnerů, akademické obce, regionálních orgánů a členských států) a vypracování opatření politik k vybudování důvěry v UI. Konkrétně opatření zaměřená na vybudování důvěry byla zaměřena na otázky týkající se etiky, bezpečnosti, základních práv, včetně práva nebýt diskriminován, odpovědnosti, regulačního rámce, inovací, hospodářské soutěže a duševního vlastnictví. Komise, která se zaměřila na zásadní otázky etiky a technologií UI, zřídila odbornou komisi na vysoké úrovni pro UI a napomáhala její činnosti. Skupina vytvořila dva hlavní výstupy: Etické pokyny pro zajištění důvěryhodnosti UI a Kontrolní seznam pro důvěryhodnou umělou inteligenci (ALTAI) . Etické pokyny určily klíčové zásady a požadavky na důvěryhodnou UI a kontrolní seznam otázek poskytl operační rámec, který má podporovat uplatňování etických pokynů vývojáři a uživateli UI. Práce odborné skupiny na vysoké úrovni pro UI vyvolala důležité debaty o evropské vizi a evropském přístupu k politice v oblasti UI a poskytla podklady pro vypracování regulačního rámce pro UI. V únoru 2020 Komise zveřejnila bílou knihu o UI a zprávu o dopadech UI na bezpečnost a odpovědnost, internet věcí a robotiku. Bílá kniha a zpráva vytyčily strategickou vizi a návrh možného regulačního rámce EU pro UI. Pokud jde o regulaci EU, Komise navrhla zaměřit se na tři vzájemně provázané otázky: vypracování horizontálního regulačního rámce pro UI s důrazem na otázky bezpečnosti a základní práva, otázky odpovědnosti za UI a v případě potřeby revizi stávajících odvětvových bezpečnostních předpisů. Z pracovního programu Komise bylo patrné, že Komise zamýšlí navrhnout tato legislativní opatření v roce 2021. Dne 16. prosince 2020 Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přijali strategii kybernetické bezpečnosti EU pro digitální dekádu, která stanoví, jak bude EU chránit své občany, podniky a instituce před kybernetickými hrozbami, jak bude podporovat mezinárodní spolupráci a stát v čele při zajišťování globálního a otevřeného internetu. Za účelem řešení konkrétních rizik v oblasti kybernetické bezpečnosti Agentura EU pro kybernetickou bezpečnost (ENISA) zřídila multidisciplinární expertní skupinu ad hoc pro témata související s kybernetickou bezpečností, která se týkají umělé inteligence. Ve svém akčním plánu pro duševní vlastnictví Komise poukázala na některé problémy, které představují systémy UI z hlediska práv duševního vlastnictví . Dostupné důkazy naznačují, že rámec EU pro duševní vlastnictví je víceméně vhodný pro řešení výzev, jež z výstupů získaných s pomocí UI vyplývají. Existuje však ještě prostor pro zlepšení a další harmonizaci. Akční plán pro duševní vlastnictví navrhuje činnost v určitých otázkách, zejména zapojení zúčastněných stran a shromažďování důkazů pro tvorbu politik. Debaty o otázkách důvěry a regulace se zaměřily mimo jiné i na otázku inovací, tj. jak koncipovat veřejnou regulaci, která usnadní a nepotlačí inovace, a posílí tak evropskou konkurenceschopnost. Za účelem vypracování dynamického regulačního přístupu proto Komise provedla obsáhlou konzultaci ohledně volby formy i obsahu regulačního rámce. Hlavní získané poznatky jsou takové, že přístup EU by měl být zaměřen na člověka, založen na posouzení rizik, být proporcionální a dynamický. Jedním z prvků koncipování regulačních prostředí, která napomáhají inovacím, navrženým různými zúčastněnými stranami, jsou regulační pískoviště. Regulační pískoviště představují v podstatě experimentální prostor pro veřejnou regulaci a umožňují rychleji vyhodnocovat dopad veřejného zásahu. Ze zpětné vazby, kterou Komise obdržela, vyplývá pro regulační pískoviště široká podpora, přičemž určitý počet jich byl v členských státech již zřízen a o řadě dalších v různých odvětvích se uvažuje. Výhled

Komise si stanovila tyto úkoly: -navrhnout v roce 2021 legislativní opatření týkající se horizontálního rámce pro UI, které se zaměří na otázky bezpečnosti a dodržování základních práv specifické pro technologie UI. -Navrhovaný rámec obsahuje definici UI, je založen na posouzení rizik (tj. definuje, co je „vysoce riziková“ UI) a stanoví povinné požadavky týkající se vysoce rizikových systémů UI. Navrhuje také správní mechanismus, který zahrnuje jak posouzení shody ex ante, tak kontroly ex post a systém vynucování. Kromě kategorie vysokého rizika se na všechny poskytovatele systémů UI vztahují stávající právní předpisy a požadavky na transparentnost, a navíc by si mohli zvolit, zda se zavážou k dobrovolným, nezávazným a samoregulačním režimům, jako jsou kodexy chování, -navrhnout v roce 2022 opatření EU, která přizpůsobí rámec odpovědnosti výzvám nových technologií včetně UI s cílem zajistit, aby oběti, které utrpí újmu na životě, zdraví nebo majetku v důsledku nových technologií, měly přístup ke stejnému odškodnění jako oběti jiných technologií. To může zahrnovat revizi směrnice o odpovědnosti za výrobek a legislativní návrh s ohledem na odpovědnost za určité systémy UI. Veškerá nová nebo změněná ustanovení stávajících právních předpisů zohlední jiné stávající právní předpisy EU, jakož i navrhovaný horizontální rámec pro UI, -navrhnout v roce 2021 a dále podle potřeby revize stávajících odvětvových bezpečnostních předpisů, včetně: cílených úprav směrnice o strojních zařízeních, směrnice o obecné bezpečnosti výrobků a harmonizovaných právních předpisů týkajících se výrobků, které se řídí horizontálními pravidly nového legislativního rámce . Veškerá nová nebo změněná ustanovení stávajících právních předpisů zohlední stávající právní předpisy EU v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, -i nadále úzce spolupracovat se širokým spektrem zúčastněných stran a aktivně je zapojovat do propagace kontrolního seznamu pro důvěryhodnou umělou inteligenci (ALTAI) v různých odvětvích a konkrétních oblastech uplatňování a provádění. Další činnosti se mohou zaměřit například na zavedení metriky a metod posuzování a sledování dopadu systémů UI na sociální a environmentální podmínky, inkluzi a rozmanitost a také na opatření k zajištění důvěryhodnosti UI při zadávání veřejných zakázek. Programy Horizont Evropa a Digitální Evropa by mohly financovat mechanismy na podporu takových iniciativ, které by mohly dále podpořit členské státy prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost, -uspořádat v roce 2021 s průmyslem a dalšími zúčastněnými stranami dialogy zúčastněných stran o duševním vlastnictví a nových technologiích, -dále posilovat spolupráci s agenturami EU a dalšími příslušnými institucemi EU, jež působí v oblasti UI, -spolupracovat s evropskými normalizačními organizacemi na základě zmapování stávajících normalizačních činností a požadavků vyplývajících z navrhovaného regulačního rámce a -prozkoumat možnost zřízení vnitrostátních, regionálních nebo odvětvových bezpečnostních operačních středisek, jak jsou popsána v nové strategii kybernetické bezpečnosti EU, potenciálně v podobě projektu zahrnujícího více zemí. Tato střediska, využívající UI k lepšímu odhalování neoprávněných činností a k dynamickému učení o měnících se formách hrozeb, budou pro EU představovat „štít kybernetické bezpečnosti“ schopný odhalovat příznaky kybernetického útoku v dostatečném předstihu a umožnit aktivní opatření pro zvýšenou společnou připravenost čelit rizikům a reakci na úrovni členských států a EU. Komise a členské státy: -budou spolupracovat a koordinovat úsilí k zajištění včasného a hladkého provádění právního rámce EU pro UI. Konkrétní opatření, jež mají být stanovena v souladu s přijatými právními předpisy, budu zahrnovat například iniciativy v oblasti budování kapacity příslušných vnitrostátních orgánů a oznámených subjektů, které by byly odpovědné za postupy posuzování shody určitých vysoce rizikových systémů UI ex ante, vypracování pokynů a souborů nástrojů; tyto činnosti jsou předběžně naplánovány na rok 2022 a následující roky, -v roce 2021 a v dalších letech se také budou nadále účastnit činnosti evropských normalizačních organizací a všech příslušných zúčastněných stran s cílem zajistit včasné přijetí harmonizovaných norem potřebných pro praktické provádění požadavků a povinností stanovených v právním rámci. Vypracování těchto dalších norem může vycházet například z normalizačních požadavků vydaných Komisí podle článku 10 nařízení EU č. 1025/2012, a -v letech 2021–2022 zanalyzují proveditelnost využití testovacích a experimentálních zařízení, Evropských center pro digitální inovace a platformy UI na vyžádání k podpoře již zřízených vnitrostátních subjektů při posuzování a certifikaci technologií UI. 10.Prosazovat ve světě vizi EU o udržitelné a spolehlivé UI Potvrzení vedoucího postavení Evropy ve světě a prosazování udržitelné, bezpečné, inkluzivní a důvěryhodné UI zaměřené na člověka bude dále vycházet z činností prováděných od přijetí koordinovaného plánu v roce 2018. V souladu se společným sdělením o posílení příspěvku EU k multilateralismu založenému na pravidlech, a jak bylo stanoveno ve sdělení Komise „Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády“, je mezinárodní aspekt důležitější než kdy předtím. Důsledky nových digitálních technologií, jako je UI, přesahují hranice a musí být řešeny globálně. EU bude prosazovat ambiciózní globální pravidla a normy, včetně posilování spolupráce s podobně smýšlejícími zeměmi a širší komunitou více zúčastněných stran a v duchu „týmu Evropa“ na podporu přístupu k UI zaměřeného na člověka a založeného na pravidlech. Aby mohl být efektivní, bude přístup EU i nadále vycházet z aktivního postoje v různých mezinárodních institucích s cílem vybudovat co nejsilnější koalici zemí, jež sdílejí touhu po regulační ochraně a demokratické správě, jež prospívá našim společnostem. Zároveň EU osloví další partnery a bude k řešení velkého množství příležitostí a výzev spojených s UI hledat v každém jednotlivém případě společný postoj. Přehled přijatých opatření

Otázkami UI se zabývají mezinárodní instituce jako Organizace spojených národů (OSN), Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Rada Evropy, skupina G7 a skupina G20. Mezinárodní normalizační organizace, jako je Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) a Institut pro elektrotechnické a elektronické inženýrství (IEEE) jsou zapojeny do různých normalizačních činností v této oblasti. Koordinovaný plán z roku 2018 zdůraznil, že vývoj UI bude těžit z mezinárodní spolupráce, zejména ve vyspělých zemích s vysokou úrovní výzkumu a inovací a investic do UI, a zdůraznil význam rozvoje mezinárodních norem pro usnadnění zavádění a přijímání UI. Osvědčila se také spolupráce EU s mezinárodními institucemi při zjišťování rizik spojených s UI a zneužití k nekalým účelům. EU se aktivně účastní celosvětového dialogu a prosazuje evropskou vizi důvěryhodné UI v globálním kontextu, například takto: -EU je zakládajícím členem nového Globálního partnerství v oblasti UI (GPAI), které zahájilo činnost v červenci 2020, se silným zastoupením ve čtyřech pracovních skupinách pro: správu dat, odpovědnou UI (včetně podskupiny pro reakci na pandemii), budoucnost práce, uvádění na trh a inovace. -EU rovněž významně přispívá k práci OECD týkající se UI, a sice prostřednictvím svého zapojení v expertní skupině ONE-AI a spolupráce služby AI Watch na shromažďování a zveřejňování vnitrostátních strategií pro UI. -V září 2020 Komise zahájila rozsáhlý projekt nástroje zahraniční politiky spočívající ve snaze vést s mezinárodními partnery dialog o regulačních a etických otázkách a prosazovat na celosvětové úrovni odpovědný rozvoj důvěryhodné UI. -Revize nařízení o zboží dvojího užití umožní EU stanovit nová pravidla umožňující větší odpovědnost a transparentnost v obchodování se zbožím dvojího užití, jež pomohou zajistit, aby nedocházelo ze zneužívání UI z Evropy. -EU vede dvoustranné strukturované dialogy, mimo jiné i s Kanadou a Japonskem. První zasedání společného výboru EU a Japonska pro UI se konalo v listopadu 2020, o možnostech posílené spolupráce v oblasti UI s Kanadou se jedná. Byla též zahájena práce na zřízení společné pracovní skupiny pro UI s Indií a v plánu je zahájit jednání s Austrálií a Singapurem. -Pokračuje dialog se Spojenými státy o rozvoji a zavádění důvěryhodné UI. Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společně vytyčili své ambice pro novou transatlantickou agendu zaměřenou na budoucnost, včetně otázek digitálních a jiných technologií. Komise zejména navrhuje zřídit Radu EU-USA pro obchod a technologie. Konkrétně bude Komise usilovat o dohodu s USA o umělé inteligenci. Jednání se zástupci USA probíhají v několika rovinách (např. dialog mezi EU a USA o informační společnosti) a v rámci různých institucí / analytických středisek. -EU nadále podporuje mezinárodní normalizační instituce v jejich činnosti zaměřené na stanovení společných norem v oblasti globální správy UI. Za tímto účelem se Komise aktivně