[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.9.2009 KOM(2009) 500 v konečném znění 2009/0141 (AVC) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika {KOM(2009) 499 v konečném znění}{KOM(2009) 501 v konečném znění}{KOM(2009) 502 v konečném znění}{KOM(2009) 503 v konečném znění}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235} 2009/0141 (AVC) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropského výboru pro systémová rizika RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 105 odst. 6 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky[2], s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[3], vzhledem k těmto důvodům: 1. Finanční krize odhalila závažné nedostatky ve finančním dohledu, který nedokázal zabránit akumulaci přílišných rizik ve finančním sektoru a který zejména zdůraznil slabé stránky stávajícího makroobezřetnostního dohledu. 2. V listopadu 2008 Komise pověřila skupinu na vysoké úrovni vedenou panem Jacquesem de Larosièrem (dále jen „de Larosièrova skupina“), aby vypracovala doporučení týkající se posílení evropských opatření týkajících se dohledu za účelem lepší ochrany svých občanů a opětovného vybudování důvěry ve finanční systém. 3. Ve své závěrečné zprávě předložené dne 25. února 2009 de Larosièrova skupina doporučila, kromě jiného, aby byl zřízen orgán na úrovni Společenství, pověřený výkonem dohledu nad riziky ve finančním systému jako celku. 4. Ve svém sdělení nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ ze dne 4. března 2009[4] Komise uvítala a všestranně podpořila doporučení de Larosièrovy skupiny. Na svém zasedání konaném ve dnech 19. a 20. března 2009 se Evropská rada dohodla, že je nutné zlepšit regulaci finančních institucí v EU a dohled nad nimi a že základem pro tuto činnost je zpráva de Larosièrovy skupiny. 5. Ve svém sdělení nazvaném „Evropský finanční dohled“ ze dne 27. května 2009[5] Komise stanovila řadu reforem stávajícího režimu pro ochranu finanční stability na úrovni EU, zejména také zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESRB), který ponese odpovědnost za finanční dohled na makro úrovni. Rada dne 9. června 2009 a Evropská rada na svém zasedání konaném ve dnech 18. a 19. června podpořily stanovisko Komise a uvítaly záměr Komise předložit legislativní návrhy tak, aby byl nový rámec plně zaveden. 6. Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. …/2009[6] byl zřízen makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem na úrovni Společenství a Evropský výbor pro systémová rizika (ESRB). 7. Evropská centrální banka (ECB) může svými odbornými znalostmi makroobezřetnostní problematiky významným způsobem přispět k účinnému makroobezřetnostnímu dohledu nad finančním sektorem EU. 8. Dne 9. června 2009 dospěla Rada k závěru, že ECB by měla poskytovat analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu ESRB. Z tohoto důvodu by měla být uplatněna Smlouvou předvídaná možnost svěřit ECB zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k finančnímu dohledu, a to tím, že se ECB svěří úkol zajišťovat sekretariát pro ESRB, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Členství Prezident a viceprezident Evropské centrální banky jsou členy generální rady Evropského výboru pro systémová rizika, dále jen „ESRB“, zřízeného nařízením XXXX. Článek 2 Podpora ESRB Evropská centrální banka zajistí sekretariát, a poskytuje tak analytickou, statistickou, logistickou a správní podporu pro ESRB. Poslání sekretariátu, jak je definováno v čl. 4 odst. 4 nařízení XXXX, zahrnuje zejména: a) přípravu zasedání ESRB; b) shromažďování a zpracovávání informací, včetně statistických informací, jménem ESRB a v zájmu plnění úkolů ESRB, v souladu s článkem 5 tohoto rozhodnutí; c) přípravu analýzy, která je nezbytná pro výkon úkolů ESRB; d) podporu ESRB v rámci jeho mezinárodní spolupráce na správní úrovni s jinými příslušnými orgány týkající se makroobezřetnostní problematiky; e) podporu práce poradního technického výboru. Článek 3 Organizace sekretariátu 9. ECB zajistí dostatečné lidské a finanční zdroje pro splnění svého úkolu, kterým je zajištění sekretariátu. 10. Vedoucí sekretariátu je jmenován ECB po konzultaci s generální radou ESRB. Článek 4 Řízení 11. Předseda generální rady uděl uje pokyny vedoucímu sekretariátu jménem ESRB. 12. Vedoucí sekretariátu nebo jeho zástupce je přítomen na zasedáních generální rady a řídícího výboru ESRB. Článek 5 Shromažďování informací jménem ESRB 13. ESRB stanoví, které informace jsou nezbytné pro plnění úkolů ESRB. S ohledem na to sekretariát uvedené informace shromažďuje na pravidelném základě i ad hoc v souladu s ustanoveními článku 6 o důvěrnosti. 14. Sekretariát může požadovat od evropských orgánů dohledu a v případech uvedených v článku 15 nařízení (ES) č. …./2009 od vnitrostátních orgánů dohledu, národních centrálních bank nebo jiných orgánů členských států informace v jednotlivé, souhrnné nebo obecné podobě, které se vztahují k finančním institucím nebo trhům a jsou relevantní z hlediska úkolů ESRB. 15. Toto shromažďování informací jménem ESRB může zahrnovat údaje agregované na úrovni Společenství, eurozóny a členských států, jakož i jednotlivé údaje na základě odůvodněné žádosti. Před vyžádáním údajů sekretariát nejprve zohlední existující statistiky předkládané, rozšiřované a vytvářené jak evropským statistickým systémem, tak ESCB; poté provede konzultaci s příslušným evropským orgánem dohledu, aby byla zajištěna přiměřenost žádosti. 16. Sekretariát zpřístupní orgánům evropského dohledu informace týkající se systémových rizik nutných pro výkon jejich úkolů. Článek 6 Důvěrnost údajů a dokumentů 17. Aniž je dotčeno použití trestního práva, jakékoli důvěrné informace, které sekretariát získá při plnění svých povinností, nesmějí být sděleny žádné osobě ani žádnému orgánu vně ESRB, s výjimkou souhrnné nebo obecné podoby, kdy není možné identifikovat jednotlivé finanční instituce. 18. Sekretariát zajistí důvěrnost dokumentů předložených ESRB a řídícímu výboru ESRB, jakož i jednání těchto orgánů. 19. ECB zajistí důvěrnost údajů získaných za účelem plnění svých úkolů podle tohoto rozhodnutí. ECB vytvoří vnitřní mechanismy a přijme vnitřní pravidla pro zajištění ochrany údajů shromážděných jménem ESRB. Pracovníci ECB dodržují příslušná pravidla v oblasti služebního tajemství. 20. Informace, které získá ECB jako výsledek uplatňování tohoto rozhodnutí, jsou využity pouze pro účely uvedené v článku 2. Článek 7 Ustanovení o přezkumu Tři roky po datu uvedeném v článku 8 Rada na základě zprávy Komise prozkoumá toto rozhodnutí a po obdržení stanoviska ECB stanoví, zda je třeba toto rozhodnutí přezkoumat. Článek 8 Použitelnost Toto rozhodnutí se použije ode dne DD/MM/RRRR; [od téhož dne jako nařízení]. Článek 9 Příjemce Toto rozhodnutí je určeno Evropské centrální bance. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně [1] Úř. věst. C , , s. . [2] Úř. věst. C , , s. . [3] Úř. věst. C , , s. . [4] KOM(2009) 114. [5] KOM(2009) 252. [6] Úř. věst. L , , s .