CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 24.2.2011 
SEK(2011) 223 v kone čném znění 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady, 
kterou se m ění směrnice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokud jde o propojení 
ústředních, obchodních a podnikových rejst říků 
SEK(2011) 222 v kone čném znění 
KOM(2011) 79 v kone čném znění 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Současná finan ční krize op ět vyzdvihla význam tran sparentnosti na finan čních trzích, v četně 
řízení spole čností a obchodních činností. V záv ěrech ze zasedání Rady dne 25. kv ětna 2010 
bylo potvrzeno, že by zlepšení p řístupu k aktuálním a spolehlivým informacím o podnicích 
mohlo podpo řit větší důvěru v trh, pomoci posílit hospodá řské oživení a zvýšit 
konkurenceschopnost evropských spole čností1. 
V tomto smyslu hrají hlavní úlohu obchodní rejst říky, které evidují, prov ěřují a uchovávají 
informace o spole čnostech, nap říklad informace o právní form ě, sídle, kapitálu, osobách 
oprávněných spole čnost zastupovat a ro čních účetních záv ěrkách, a zp řístupňují tyto 
informace ve řejnosti. 
Podniky stále více expandují za hranice jednotlivých stát ů, aby využily p říležitostí, které 
skýtá jednotný trh. Zvyšuje se proto pot řeba přeshraniční spolupráce mezi obchodními 
rejstříky a roste poptávka po p řístupu k informacím o spole čnostech v p řeshraničním 
kontextu, a to bu ď pro obchodní ú čely, nebo v zájmu usnadn ění přístupu k spravedlnosti. 
Dne 5. listopadu 2009 p řijala Evropská komise zelenou knihu2, k níž byla p řipojena zpráva 
o pokroku3 při propojování obchodních rejst říků. Zelená kniha tvo řila základ pro ve řejné 
konzultace, p ři nichž tém ěř všichni respondenti vyjád řili podporu lepšímu propojení 
obchodních rejst říků v EU4. 
Dne 25. kv ětna 2010 p řijala Rada pro konkurenceschopnost záv ěry, v nichž uvítala iniciativu 
Komise týkající se lepší ho propojení obchodních rejst říků. Rovněž ve zpráv ě Evropského 
parlamentu byly Komise a členské státy vyzvány, aby dosáhly pokroku v této oblasti5. 
Důrazná podpora byla iniciativ ě Komise vyslovena i ve stanoviscích Evropského 
hospodářského a sociálního výboru6 a Výboru region ů7. 
Zpráva o posouzení dopad ů byla výborem pro posouzení dopad ů přezkoumána v rámci 
písemného postupu. Dne 15. zá ří 2010 vydal výbor kladné  stanovisko. Na základ ě stanoviska 
výboru byla ve zpráv ě provedena řada změn. 
2. SOUVISLOSTI  
Obchodní rejst říky existují v každém členském stát ě; jsou zřízeny na celostátní, regionální 
nebo místní úrovni. V roce 1968 byla p řijata spole čná pravidla s cílem stanovit minimální 
normy pro poskytování (registrace a zve řejňování) obchodních informací8. Ode dne 
                                                 
1 9678/10. 
2 KOM(2009) 614 v kone čném znění. 
3 SEK(2009) 1492. 
4 Zp ětná vazba: http://ec.europa.eu/internal_market/com pany/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055(INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
8 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. zá ří 2009 o koordinaci ochranných 
opatření, která jsou na ochranu zájm ů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od 
společností ve smyslu čl. 48 druhého pododstavce Smlouvy, za ú čelem dosažení rovnocennosti t ěchto 
opatření (Úř. věst. L 258, 1.10.2009, s. 11). 
CS 3   CS 1. ledna 2007 musí členské státy vést rovn ěž elektronické obchodní rejst říky9 a umožňovat 
třetím stranám p řístup k obsahu rejst říku prostřednictvím internetu. 
Spolehlivé aktuální informace o spole čnostech jsou pro spot řebitele, stávající nebo potenciální 
obchodní partnery, ve řejnou správu a soudnictví zásadní rovn ěž v přeshraničním kontextu. 
Spolupráce obchodních rejst říků z různých členských stát ů mimoto výslovn ě vyžadují 
evropské právní nástroje, které byly p řijaty v posledním desetiletí s cílem usnadnit 
přeshraniční fúze kapitálových spole čností10 a přeshraniční přemístění sídla evropské 
společnosti (SE)11 a evropské družstevní spole čnosti (SCE)12. 
Od roku 1992 existuje mechanismus dobrovolné spolupráce mezi obchodními rejst říky 
v Evropě. V současnosti spojuje tzv. evropský obchodní rejst řík (EBR)13 oficiální obchodní 
rejstříky 19 členských stát ů a dalších šesti evropských ju risdikcí. Mezi roky 2006 a 2009 se 
EBR podílel na výzkumném projektu s názvem BRITE14, jenž m ěl za cíl vyvinout 
technologickou platformu pro inte roperabilitu obchodních rejst říků v celé Evrop ě. EBR se 
však potýká se zna čnými problémy, pokud jde o jeho rozší ření, financování a správu; stávající 
mechanismus spolupráce není pro potenciální uživatele uspokojivý. 
Dalším d ůležitým projektem je systém pro vým ěnu informací o vnit řním trhu (IMI), což je 
elektronický nástroj, který má podporovat kaž dodenní správní spolupráci mezi orgány ve řejné 
správy v rámci sm ěrnice o službách (2006/123/ES) a sm ěrnice o uznávání odborných 
kvalifikací (2005/36/ES). Služby sy stému IMI by mohly podporovat rovn ěž prosazování 
ostatních sm ěrnic. 
Hlavním místem p řístupu k právním informacím, právním a správním institucím, rejst říkům, 
databázím a jiným službám bude internetový portá l evropské e-justice, který má urychlit 
plnění každodenních úkol ů občanů, právních a jiných odborník ů a soudců. 
3. SUBSIDIARITA  
Téměř dvě desetiletí zkušeností s E BR prokazují, že k dosažení cíl ů této iniciativy 
nepostačuje samoregulace. T ěchto cílů nemohou dosáhnout ani samotné členské státy, jelikož 
je nutno stanovit spole čný soubor pravidel a podmínky pro p řeshraniční spolupráci mezi 
vnitrostátními obchodními rejst říky. Pokud by byly tyto p ředpisy stanoveny na vnitrostátní 
úrovni, nemusely by být vzájemn ě slučitelné a vhodné k dosažení cíl ů. Proto je nezbytné 
a odůvodněné přijmout opat ření na úrovni EU. 
                                                 
9 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/58/ES ze dne 15. července 2003, kterou se m ění 
směrnice Rady 68/151/EHS, pokud jde o požadavky na zve řejňování týkající se n ěkterých forem 
společností (Úř. věst. L 221, 4.9.2003, s. 13). 
10 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o p řeshraničních fúzích 
kapitálových spole čností (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1). 
11 Na řízení Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října 2001 o statutu evropské spole čnosti (SE) (Ú ř. věst. 
L 294, 10.11.2001, s. 1). 
12 Na řízení Rady (ES) č. 1435/2003 ze dne 22. července 2003 o statutu Evropské družstevní spole čnosti 
(SCE) (Ú ř. věst. L 207, 18.8.2003, s. 1). 
13 http://www.ebr.org/  
14 http://www.briteproject.eu  
CS 4   CS 4. CÍLE 
Obecným cílem této iniciativy je zvýšit d ůvěru v jednotný trh a konkurenceschopnost 
evropských podnik ů a rovněž zlepšit výkonnost ve řejné správy podporou spolupráce 
mezi obchodními rejst říky v Evrop ě. K zvláštním cíl ům patří zajištění bezpečnějšího 
podnikatelského prost ředí pro spot řebitele, v ěřitele a ostatní obchodní partnery, 
zvýšení právní jistoty, snížení administrativní zát ěže podnik ů a urychlení postup ů. 
Tato iniciativa má zejména: 
• zajistit, aby obchodní rejst řík společnosti poskytoval aktuální informace o skute čnostech 
týkajících se této spole čnosti obchodnímu rejst říku či rejstříkům zahrani čních pobo ček 
v celé Evrop ě; 
• rozvinout rámec spolupráce mezi obchodními rejst říky při přeshraničních fúzích 
a přemístění sídla; 
• usnadnit p řeshraniční přístup k oficiálním informacím o spole čnostech stanovením 
společného minimálního souboru aktuálních informací o spole čnostech, jenž má být 
prostřednictvím sít ě přístupný třetím stranám v každém členském stát ě. 
5. VYMEZENÍ PROBLÉMU , MOŽNOSTI A DOPADY  
Problémy související s pr opojením obchodních rejst říků lze seskupit do t ří různých oblastí: 
neexistence aktuálních obchodních informací v rejst říku zahrani čních pobo ček, potíže p ři 
spolupráci v p řípadě přeshraničních fúzí a p řeshraničního přemístění sídla a obtížný 
přeshraniční přístup k informacím o spole čnostech. 
Dopad případných možností politiky byl pom ěřován na základ ě těchto kritérií: ú čelnost, 
dopad na zú častněné strany (spot řebitelé, věřitelé atd.), snížení administrativní zát ěže, právní 
jistota, pružnost a náklady. 
5.1. Scéná ře týkající se náklad ů 
Náklady závisí na zvoleném technologickém řešení. Výb ěr nástrojů IKT je nutno provést 
v prováděcí fázi. D ůsledky stávající inicia tivy s ohledem na IKT jsou proto jen nep římé. 
V rámci posouzení dopad ů bylo na základ ě různých technologií provedeno ohodnocení 
nákladů na vysoké úrovni. Základní rozdíl  mezi nimi je ten, že EBR umož ňuje 
automatizovanou vým ěnu dat a sou časně je schopen zpracovávat velké objemy dat. Systém 
IMI vyžaduje manuální vým ěnu údajů a je vhodný pro elektronickou komunikaci s nižším 
objemem dat. 
Systém IMI spravuje Komise. Náklady na  jeho služby proto hradí Komise. Rozší ření 
EBR/BRITE by m ělo být financováno členskými státy, nejsou-li za tímto ú čelem dostupné 
finanční prostředky EU. 
Scénář č. 1 posuzoval náklady spojené s navázá ním na EBR a projekt BRITE a rozší řením 
rozsahu stávající spolupráce na zbývajících osm členských stát ů. Celkové náklady na 
rozšíření by dosáhly výše 164 472 EUR. Ro ční náklady na údržbu by mohly činit 
495 000 EUR. 
CS 5   CS Scénář č. 2 zkoumal náklady na vývoj řešení, které využívá systém IMI. Členské státy se na 
nákladech na údržbu nebo hostování systému IMI nepodílejí. V roce 2009 činily náklady, 
které hradila Komise, p řibližně 518 000 EUR. Zavedení nové oblasti by v rámci Komise 
vyžadovalo ur čité investice s ohledem na rozvoj a podporu. 
Scénář č. 3 odhadl náklady na vytvo ření nové sít ě obchodních rejst říků na základ ě nákladů na 
vybudování systému IMI a EBR. Do roku 2009 dos áhly celkové náklad y na vývoj systému 
IMI téměř 2 milionů EUR a náklady na údržbu tém ěř 770 000 EUR (bez náklad ů na lidské 
zdroje). Náklady na vytvo ření sítě podobné EBR zcela od za čátku by činily 
11,06 milionu EUR. Ro ční náklady na údržbu by dosáhly 405 000 EUR. Kv ůli vysokým 
nákladům spojeným s touto možností a s ohledem na p řání členských stát ů navázat na 
výsledky, kterých již bylo v té to oblasti dosaženo (EBR, BRITE a systém IMI), byla tato 
možnost vylou čena. 
5.2. Chyb ějící aktualizované info rmace v obchodním rejst říku zahrani čních 
poboček 
Jedenáctá sm ěrnice v oblasti práva obchodních spole čností vyžaduje, aby spole čnosti 
zveřejnily řadu údaj ů a dokument ů, pokud otvírají pobo čku v jiném členském stát ě. 
Společnosti však často tyto informace neaktualizují. Toto opomenutí m ůže mít kritické 
důsledky pro ochranu spot řebitelů a obchodních partner ů, zejména v p řípadě, není-li rejst řík 
pobočky informován o zrušení či platební neschopnosti spole čnosti (15 % zkoumaných 
případů). S přihlédnutím k celkovému po čtu zahrani čních pobo ček v Evrop ě (více než 
112 000) by se tato situace mohla týkat 16 800 zaregistrovaných zahrani čních pobo ček. 
Neexistence aktuálních informací v obchodním rejst říku zahrani ční pobočky znamená, že 
podnikatelské prost ředí je pro spot řebitele a v ěřitele rizikov ější, a sou časně snižuje právní 
jistotu. Nedostate čná spolupráce mezi obchodními rejst říky mimoto ukládá spole čnostem 
administrativní zát ěž, kterou by bylo možno snížit o 69 milion ů EUR15. 
Zkoumány byly čtyři možnosti: 
• Možnost A1:  žádná zm ěna politiky. 
• Možnost A2: doporučit podrobná pravidla pro obchodní rejst říky, pokud jde o zp ůsob 
spolupráce p ři aktualizaci informací o zahrani čních pobo čkách. 
• Možnost A3:  stanovit právní požadavek, aby obchodní rejst říky pomocí elektronických 
prostředků spolupracovaly s ohledem na aktualizaci údaj ů o registraci zahrani čních 
poboček, a upřesnit technické podrobnos ti této spolupráce. 
• Možnost A4:  stanovit právní požadavek, aby obchodní rejst říky pomocí elektronických 
prostředků spolupracovaly s ohledem na aktualizaci údaj ů o registraci zahrani čních 
poboček, a upřesnit technické podrobnosti této  spolupráce v aktu v p řenesené pravomoci / 
dohodě o správě. 
                                                 
15 Viz Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Final Report for Priority Area Annual Accounts / 
Company Law (záv ěrečná zpráva za prioritní oblast „ro ční účetní závěrky / právo obchodních 
společností“), projekt EU týkající se základní metody m ěření a snižování administrativních náklad ů. 
CS 6   CS Závěr plynoucí z posouzení dopad ů je ten, že by se up řednostnit m ěla možnost A4. 
Ačkoliv by možnosti A2–A4 mohly p řinést kladné zm ěny, pokud jde o ú čelnost, 
možnost A2 by nemohla zajis tit právní jistotu a uplat ňování pravidel ve všech 
členských státech. Možnosti A3 a A4 by mohly snížit administrativní zát ěž 
a poskytnout právní jistotu. A čkoliv by možnost A3 zajistila nejvyšší úrove ň 
jednotnosti, nebyla by v ůbec pružná. Možnost A4 by doplnila právní p ředpisy aktem 
v přenesené pravomoci, a umožnila by tu díž zohlednit zvlá štnosti jednotlivých 
rejstříků. Náklady možností A3 a A4 by byly stejné. 
5.3. Potíže p ři spolupráci mezi obchodními rejst říky v případě přeshraničních fúzí 
a přemístění sídla 
Přeshraniční spolupráce obchodních rejst říků při přeshraničních fúzích a p řemístění sídla se 
výslovně vyžaduje v evropských právních nástrojích. Tyto právní nástroje však neposkytují 
vodítko ohledn ě způsobu zasílání oznámení. V praxi js ou obvykle oznámení mezi obchodními 
rejstříky doručována běžnou poštou v jazyce odesílající ho orgánu. Vzhledem k stávajícímu 
nízkému po čtu těchto případů jsou obchodní rejst říky v sou časnosti schopny zpracovat 
oznámení manuáln ě. Očekává se však, že budou čelit problém ům, pokud se po čet v budoucnu 
zvýší. 
Potíže při spolupráci mezi obchodními rejst říky v případě přeshraničních fúzí a p řemístění 
sídla mají negativní dopad na právní jistot u. Pokud by existoval požadavek na spolupráci 
v případě založení SE nebo SCE prost řednictvím p řeshraniční fúze, bylo by možno snížit 
administrativní zát ěž těchto spole čností. 
Zkoumány byly čtyři možnosti: 
• Možnost B1:  žádná zm ěna politiky. 
• Možnost B2:  doporučit podrobná pravidla pro obchodní rejst říky, pokud jde o zp ůsob 
spolupráce v p řípadě přeshraničních fúzí a p řemístění sídla. 
• Možnost B3:  stanovit právní požadavky up řesňující technické podrobnos ti spolupráce mezi 
obchodními rejst říky v případě přeshraničních fúzí a p řemístění sídla. 
• Možnost B4:  stanovit právní požad avky na spolupráci v p řípadě přeshraničních fúzí 
a přemístění sídla a up řesnit technické podrobnosti v aktu v p řenesené pravomoci / dohod ě 
o správě. 
Závěr vyplývající z posouzení dopad ů je ten, že by se up řednostnit m ěla možnost B4. Jelikož 
s výjimkou založení SE a SCE prost řednictvím p řeshraniční fúze již existují právní povinnosti 
týkající se spolupráce obchodních rejst říků v případě přeshraničních operací, je nezbytné 
pouze právní ustanovení sv ěřující pravomoci Komisi. Mož nost B3 se jeví jako p říliš strnulá, 
zatímco možnosti B2 a B4 poskytují členským stát ům potřebnou pružnost. Možnost B4 (akt 
v přenesené pravomoci) je však vhodn ějším řešením, jelikož povinn ě zapojuje všechny 
členské státy, zatímco možnost B2 znamená dobrovolnou ú čast. Možnosti B3 a B4 by mohly 
snížit administrativní zát ěž podnik ů, pokud jde o zakládání SE a SCE prost řednictvím 
přeshraniční fúze. V závislosti na volb ě nástrojů IKT by náklady mohly být omezené. 
CS 7   CS 5.4. Obtížný p řeshraniční přístup k informacím o spole čnostech 
Zatímco obchodní informace o spole čnostech jsou v zemi jejich re gistrace snadno dostupné, 
přístupu k týmž informacím z jiného členského státu mohou brán it technické nebo jazykové 
překážky, jelikož EBR nezahrnuje všech 27 členských stát ů a informace, které jsou dostupné 
prostřednictvím sít ě, se mezi jednotlivými zem ěmi liší. 
Identifikaci spole čností v p řeshraničních situacích (nap ř. fúze nebo skupiny) zt ěžuje 
neexistence jedine čného identifikátoru spole čností. Četnost aktualizace obchodních informací 
není v sou časnosti harmonizována a neexistují žádné informace pro uživatele údaj ů, pokud 
jde o jejich spolehlivost v jednotlivých členských státech. 
Omezený p řeshraniční přístup k obchodním informacím vede k rizikov ějšímu 
podnikatelskému prost ředí pro spot řebitele a stávající nebo potenciální obchodní 
partnery. Tento problém má za následek rovn ěž menší právní jistotu. 
Zkoumány byly čtyři možnosti: 
• Možnost C1:  žádná zm ěna politiky. 
• Možnost C2:  doporučit podrobná pravidla pro podnikové rejst říky s cílem zajistit lepší 
přeshraniční přístup k informacím. 
• Možnost C3: stanovit požadavek, aby se členské státy ú častnily elektronické sít ě 
obchodních rejst říků, upřesnit seznam informací, jež mají být prost řednictvím sít ě 
předávány, četnost aktualizace evidovaných informací  a technické podrobnosti spolupráce. 
• Možnost C4:  stanovit požadavek, aby se členské státy ú častnily elektronické sít ě 
obchodních rejst říků, stanovit seznam informací, jež mají být prost řednictvím sít ě 
předávány, a četnost aktualizace evidovaných informací a up řesnit technické podrobnosti 
spolupráce v aktu v p řenesené pravomoci / dohod ě o správě. 
Závěr vyplývající z posouzení dopad ů je ten, že by se up řednostnit m ěla možnost C4. 
Možnost C2 má potenciální, zatímco možnosti C3 a C4 jednozna čný kladný dopad na 
zúčastněné strany. Nelegislativní opat ření (možnost C2) by nemohla zajistit právní jistotu, 
pokud jde o p řístup k informacím. Možnosti C3 a C4 by vytvo řily jasný právní rámec, 
možnost C3 by však v p řípadě změny technických údaj ů vyžadovala legislativní zm ěny. 
Možnost C4 by zajistila pot řebnou pružnost. Možnosti nemají žá dný dopad na administrativní 
zátěž. Náklady by však mohly být zna čné. 
6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise bude sledovat fázi provád ění předpisů a poskytne rámec pro strukturovanou diskusi 
odborníků z jednotlivých členských stát ů (např. workshopy), pokud jde o podrobnosti aktu 
v přenesené pravomoci. Ú činek opatření by se m ěl posoudit p ět let po provedení p ředpisů.