CS Úřední věstník Evropské unie C 246/11

Akční program na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s Evropskou hospodářskou a měnovou unií

(2006/C 246/11)

1. Úvod

Zpráva Rady ve složení ECOFIN „Koordinace hospodářské politiky“ (13123/1/99 Rev 1) předložená Evropské radě, která se sešla ve dnech 11. a 12. prosince 1999 v Helsinkách, obsahovala výzvu k efektivnímu sledování hospodářských politik ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (HMU). Podle názoru Rady je k tomu důležitým předpokladem zlepšené chápání hospodářského vývoje a otázek hospodářské politiky v souvislosti s HMU.

Podle Smlouvy patří k významným úkolům Evropské komise informovat orgány EU, členské státy a různé hospodářské subjekty jak o hospodářské situaci a výhledu, tak i o dopadu opatření hospodářské politiky na fungování HMU. Pro poskytování fundovaného poradenství o hospodářském vývoji a otázkách hospodářské politiky v HMU mají velký význam důkladná hospodářská analýza a důkladný ekonomický výzkum. I když podstatná část této analýzy i tohoto výzkumu se provádí uvnitř Komise a jejích útvarů, vytvářejí jiné instituce jako mezinárodní organizace a společenství výzkumných pracovníků vůbec velké množství relevantních příspěvků. Hlavním cílem akčního programu na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s HMU je vytvořit platformu, pomocí níž by bylo možno efektivněji vnášet do rozpravy o politikách v rámci orgánů Společenství výsledky tohoto externího výzkumu.

2. Nutnost komplexní a integrované koncepce podpory výzkumu a analýzy v souvislosti s HMU

Vytvoření HMU vyžaduje posílení analytické základny pro rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky. Kromě toho je třeba zlepšit povědomí o politických požadavcích HMU v členských státech, aby se zlepšilo pochopení pro větší koordinaci hospodářské politiky.

Pro optimální využití výsledků externí analýzy a výzkumu otázek v souvislosti s HMU je nutná komplexní a integrovaná koncepce pro formování vztahů, styků a komunikace s ústavy, které tyto analýzy vytvářejí. Na jedné straně je to nezbytné pro vhodné poskytnutí výsledků tohoto výzkumu různým kruhům, které se zabývají záležitostmi hospodářské politiky v rámci evropských orgánů. Na druhé straně to umožňuje zpětnou vazbu od Evropské komise a ostatních fór EU, kterou se může tento výzkum orientovat do oblastí nejdůležitějších a nejplodnějších pro práci tvůrců politiky EU.

Evropská komise reagovala na potřebu komplexní a integrované koncepce tak, že vytvořila akční program na širokém základě, který provádí Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (1). Zatímco některé z těchto akcí byly zahájeny na výslovnou žádost členských států, jiné vznikly z iniciativy Evropské komise. Mezi tyto akce patří například zřízení externí skupiny odborníků na analýzu a prognózování makroekonomického vývoje v eurozóně („Evropské prognostické sítě“); organizace konferencí věnovaných otázkám výzkumu, workshopů a seminářů konaných jak pravidelně, tak ad hoc; vytvoření programu stáží v útvarech Komise; nebo vytvoření studijního programu v oblasti výzkumu v souvislosti s HMU s cílem stimulace konkrétně zaměřených příspěvků od externích výzkumných pracovníků.

3. Provádění programu

Níže je podán podrobný popis různých složek programu a podpůrných činností.

a) Evropská prognostická síť

Vytvoření Evropské prognostické sítě (EFN) bylo navrženo na základě iniciativy Francie a Německa v roce 2001. Účelem této iniciativy bylo zkvalitnit analýzu hospodářských podmínek a politických možností eurozóny na základě pravidelných nezávislých hodnocení hospodářské perspektivy a politických výzev, která by vytvářela síť vedoucích výzkumných ústavů EU.

Tento návrh získal širokou podporu Hospodářského a finančního výboru i euroskupiny a Komise byla vyzvána k zahájení zřizování této sítě. Komise na tento požadavek reagovala kladně a na období 2002 až 2004 vybrala konzorcium osmi výzkumných ústavů v šesti různých členských státech.

Tato výzkumná síť předložila první zprávu na jaře roku 2002. Síť dále předložila pět dalších zpráv každý půlrok, poslední z nich na podzim roku 2004. Kromě pravidelné konjunkturální analýzy a makroekonomické prognózy pro eurozónu se různé zprávy zabývaly širokou škálou témat relevantních pro HMU. Témata zahrnovala vývoj nákladů na pracovní síly a vývoj produktivity pracovní síly v eurozóně, vstřebávání makroekonomických otřesů v eurozóně, cyklickou konvergenci v HMU nebo hospodářské dopady rozšíření na HMU.

Celkově lze konstatovat, že zkušenosti s EFN během období 2002 – 2004 byly velmi kladné; zprávy EFN poskytovaly cenný doplňující příspěvek k interní analýze útvarů Komise ohledně hospodářského vývoje a politických otázek eurozóny. Vzhledem k tomuto příznivému celkovému hodnocení zahájila Komise na jaře 2005 postup na vytvoření nové EFN na období 2005 – 2007. Vybraná síť se skládá z deseti výzkumných ústavů z devíti členských států. Tato nová síť předložila první zprávu v březnu 2005. Zpráva se tematicky soustředila na výzvy, kterou pro hospodářství eurozóny představuje přemístění produkce, a poskytla tak příspěvek do zprávy o hospodářství za rok 2005. Zvláštním politickým tématem zprávy z jara 2006 byly konvergence a integrace nových členských států.

Zprávy se obvykle předkládají v termínu, který společně dohodnou Komise a síť, na tiskové konferenci organizované EFN. Zprávy se zasílají komisaři pro hospodářské a měnové záležitosti a předsedovi Hospodářského a finančního výboru, Výboru pro hospodářskou politiku a Výboru Evropského parlamentu pro hospodářské a měnové záležitosti. Zprávy si lze stáhnout z internetové stránky EFN, na kterou se lze dostat přes odkaz na internetové stránce Komise:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm.

V roce 2006 se vypracovává hodnocení (v kontextu celkového hodnocení rámce ekonomického výzkumu a výstupu z ekonomického výzkumu Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti) toho, zda iniciativa EFN dosáhla svých cílů, totiž podpory posouzení hospodářské perspektivy a politických výzev eurozóny ze strany nezávislých výzkumných ústavů EU. Výsledky tohoto hodnocení budou významným prvkem v rozhodnutí o tom, zda má iniciativa EFN pokračovat po roce 2007, nebo zda se má postupně ukončit.

b) Konference a workshopy o ekonomickém výzkumu a programy ekonomických seminářů

Účelem konferencí a workshopů o ekonomickém výzkumu a ekonomických seminářů je zintenzivnit dialog mezi útvary Komise a společenstvím výzkumných pracovníků. Hlavním účelem těchto programů je upozornit personál Komise na relevantní, původní výzkum o záležitostech spojených s HMU, který provádějí vysoké školy a jiné výzkumné ústavy. I když je program zacílen hlavně na personál Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti, je personál ostatních generálních ředitelství informován o prováděných činnostech a má možnost zúčastňovat se těchto konferencí a seminářů.

Konference o ekonomickém výzkumu

Konference a workshopy o ekonomickém výzkumu a program ekonomických seminářů jsou koncipované tak, aby se zkvalitněním spojení s obcí výzkumných pracovníků zlepšovala celková kvalita práce, kterou odvádějí útvary Komise. Přední ekonomové v akademickém světě, v mezinárodních organizacích a ve výzkumných ústavech jsou podněcováni k tomu, aby vysvětlovali původní výzkumnou práci v souvislosti s vytvářením a fungováním HMU a debatovali o ní v rámci konferencí o výzkumu a seminářů pro personál. Kromě toho, že personál Komise získá lepší přístup k probíhající původní výzkumné práci, je účelem těchto programů zintenzivnit kontakt s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro Komisi. Externí účastníci na programu mají oproti tomu příležitost projednat výsledky svých výzkumů s personálem Komise a s jinými úředníky z orgánů EU, a tak přispívat k rozvoji vnímání politické relevance výzkumné činnosti, kterou provádějí, z jejich strany.

V posledních letech bylo zorganizováno několik konferencí v rámci programu konferencí o výzkumu. Obecně platí, že tyto konference organizoval personál Komise, avšak v některých případech byly organizovány ve spolupráci s ostatními orgány. Podle toho, o jakou konferenci se jednalo, se účast pohybovala mezi 50 a 300 účastníky a tématika zahrnovala široké spektrum otázek jako třeba internacionalizaci vlastnictví aktiv v EU, statistické nástroje v analýze hospodářského cyklu, hospodářské a rozpočtové důsledky celosvětového stárnutí populace a analýzu hospodářských cyklů a růstu v Evropě.

Zvláštní konference byly organizovány na projednání hlavních analytických dokumentů, které zveřejnily útvary Komise, jako třeba „Zprávy o veřejných financích“ nebo zprávy „Pět let HMU“. Vzájemné ovlivňování s akademickým světem a s politickými činiteli je užitečné pro zlepšování oboustranného pochopení politických okolností i teoretického poradenství. Otázky, jako je ekonomické řízení, musí být projednávány otevřeně, aby se zvýšila věrohodnost dotyčného politického rámce.

Program ekonomických seminářů

Nedávno zkoncipovaný program ekonomických seminářů (ESP) byl zřízen v roce 2003 s cílem zvýšit synergické efekty mezi výzkumem v souvislosti s HMU uvnitř Komise a výzkumem v souvislosti s HMU mimo Komisi. Touto novou metodou se Komise snaží zaujmout přední ekonomy v akademickém světě, mezinárodních organizacích, správních orgánech a nejlepších výzkumných ústavech. Komise vyzývá vybrané výzkumné pracovníky k vedení seminářů, na nichž se z makroekonomického i mikroekonomického hlediska debatuje o původní výzkumné práci v souvislosti s vytvářením a fungováním evropské hospodářské a měnové unie.

Hlavním účelem tohoto programu je zvýšit celkovou kvalitu práce útvarů Komise, posílit know-how jejich zaměstnanců zlepšením jejich kontaktů se společenstvím výzkumných pracovníků v oboru ekonomiky. Program umožňuje, aby personál Komise získal lepší přístup k probíhající výzkumné práci a aby se dostal do kontaktu s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro Komisi. Program na druhé straně dává přednášejícím vystupujícím na seminářích příležitost dozvědět se o prostředí vytváření politiky, ve kterém útvary Komise působí.

Tento program řídí hlavně členové poradní skupiny Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Poradci jsou v těsném kontaktu se společenstvím výzkumných pracovníků, což jim umožňuje posoudit, kde se nacházejí relevantní hranice v ekonomickém výzkumu, a informovat o tom personál Komise. Program také vytváří cennou složku ve strategii útvarů Komise ohledně vzdělávání.

Během jednodenní návštěvy v útvarech Komise prezentují přednášející svůj výzkum na semináři o délce jeden a půl hodiny, a poté zůstávají k dispozici pro další diskusi o svém výzkumu s personálem Komise. Podkladové materiály, ze kterých seminář vychází, jsou zpravidla k dispozici před akcí. V roce 2003 v rámci tohoto programu vedlo seminář 15 přednášejících, v roce 2004 to bylo 24 a v roce 2005 hostovalo dalších 17 přednášejících. Společně se semináři v rámci programu hostujících lektorů a jinými semináři bez nákladů se koná zhruba jeden seminář týdně.

c) Program hostujících lektorů

V rámci programu hostujících lektorů (VFP) se Evropská komise snaží posilnit znalosti zaměstnanců o aktuálních otázkách tím, že zve přední ekonomy z akademických kruhů, správních orgánů a nejlepších výzkumných ústavů na krátkodobou návštěvu útvarů Komise. Tyto návštěvy trvají obvykle jeden nebo dva týdny, avšak za účelem využití hloubkové analýzy mohou trvat až šest týdnů. Toto období by se lépe spojovalo s tradičním studijním volnem v akademických výzkumných ústavech, čímž by se u potenciálních účastníků vyvolal vyšší zájem.

Od hostujících lektorů se očekává, že se během pobytu v Komisi budou aktivně zúčastňovat práce útvarů Komise, a to především tak, že se zapojí do oblastí spojených s jejich vlastním výzkumným programem, do diskusí s personálem Komise, který se zabývá prací ve stejných oblastech, a do poskytování poradenství tomuto personálu Komise. Od hostujících lektorů se dále vyžaduje jeden nebo více seminářů na témata, která tvoří součást jejich výzkumného programu. Posléze se od hostujících lektorů vyžaduje, aby vypracovali podklady k semináři na svou nedávnou původní práci, které lze později uveřejnit v řadě pracovních dokumentů „Economic Papers“ (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.

U programu ekonomických seminářů je hlavním účelem tohoto programu zvýšit celkovou kvalitu práce útvarů Komise, posílit know-how jejich zaměstnanců zlepšením jejich kontaktů se společenstvím výzkumných pracovníků v oboru ekonomiky. Tento program má také zařídit personálu Komise lepší přístup k probíhající výzkumné práci, zintenzivnit kontakt s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro útvary Komise. Hostující lektoři dostanou příležitost zblízka poznat prostředí tvorby politiky, ve kterém pracují útvary Komise.

VFP byl spuštěn v říjnu 2001. Počet pozvaných lektorů se ze 6 v roce 2002 zvýšil na 10 v roce 2003 a na 11 v roce 2004. V roce 2005 hostovalo dalších 8 hostujících lektorů. Hostující lektoři se věnovali široké škále témat z výzkumu v souvislosti s otázkami makroekonomické politiky v HMU.

VFP dokázal zajistit účast řady vědeckých osobností jako hostujících lektorů. Obvykle se semináře vyznačovaly dobrou sledovaností a přednášky měly vysokou úroveň. Většina materiálů, které dodali hostující lektoři, splňovala standardní kritéria pro uveřejnění ve vědeckých nebo politicky orientovaných hospodářských časopisech a některé z nich byly také uveřejněny v řadě pracovních dokumentů „Economic Papers“ (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.

Ve většině případů se úspěšně navázala komunikace, efektivní spolupráce, a v některých případech dokonce konkrétní pracovní vztahy s provozními jednotkami v rámci útvarů Komise. Hostující lektoři se zúčastňovali diskusí o konkrétních pracovních programech a projektech, přímo přispívali k vypracování koncepcí kapitol pro výroční zprávu o hospodářství, přičemž zpravidla jejich obsáhlé návrhy a komentáře byly začleněny do poznámek personálu Komise.

d) Program ekonomických studií

Program ekonomických studií je dalším nástrojem na zapojení externích odborníků do práce útvarů Komise. V rámci tohoto programu se zadávají studie nejkvalifikovanějším odborníkům v akademických ústavech a jiných výzkumných ústavech (2).

Studie iniciují provozní ředitelství/jednotky, dohled nad nimi vykonává kvalifikovaný personál. Vzhledem k decentralizované povaze těchto studií se jejich témata navzájem liší v závislosti na rozmanitých požadavcích. Tato témata mohou zahrnovat teoretické rozbory a/nebo empirický rozbor konkrétních ekonomických otázek jako třeba odhadů účinků další hospodářské integrace (integrace finančních trhů atd.). Studie slouží hlavně jako podkladový materiál pro probíhající práci personálu Komise, pokud však jsou zajímavé pro širší veřejnost, uveřejňují se v řadě pracovních dokumentů „European Economy“ (Evropské hospodářství) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti nebo v řadě pracovních dokumentů „Economic Papers“ (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. V nedávné minulosti tyto studie sloužily při přípravě zprávy EU o hospodářství (např. určujících faktorů růstu produktivity v EU, účinků globalizace) a zprávy o veřejných financích nebo přispívaly k podpoře analýzy otázek dohledu nad HMU, jako je třeba Pakt stability a růstu, nebo analýzy politiky hospodářské reformy v EU jako třeba lisabonské agendy.

4. Podpůrné činnosti

a) Externí databáze a jiné informace na podporu programu

Analýza otázek souvisejících s HMU vyžaduje rozsáhlou škálu relevantních, spolehlivých a aktuálních informací statistické a jiné, obecnější povahy. Tyto informace se mají zpravidla poskytovat k vyhodnocení na vnitrostátní, evropské a celosvětové úrovni. Potřebné informace se týkají hlavně makroekonomického vývoje, finančních údajů (o finančních strukturách, finančních aktivech, cenách aktiv a objemech emisí) a zvláštních údajů o řízení finančních rizik. Posledně uvedené údaje se týkají informací všeho druhu o finančních institucích (především rozvahy, výkazů příjmů a informací o vlastnických poměrech).

Převážná část oficiálních makroekonomických informací o EU se vytváří prostřednictvím Evropského statistického systému a pro uživatele v Komisi je snadno dostupná přes oficiální zdroje. Požadavky uživatelů však značně přesahují tuto zásobu veřejně dostupných údajů.

U mimoevropských zemí se musí makroekonomické údaje získávat z jiných zdrojů. U hlavních mimoevropských průmyslových zemí to zahrnuje zejména i) kompletní řadu státních výkazů za celé hospodářství a institučních sektorů (podniky, veřejná správa, rozpočty domácností, nezisková zařízení, ostatní), ii) ukazatele týkající se hospodářské činnosti (kvalitativní průzkumy u podniků a spotřebitelů, indexy produkce, ceny, knihy zakázek atd.) a iii) ukazatele trhu práce (obyvatelstvo, zaměstnanost, nezaměstnanost, mzdy atd.).

Pokud jde o finanční údaje, má zásadní význam komplexní přehled za EU-25 a USA, avšak obecně platí, že není dostupný z oficiálních zdrojů. To se týká všech periodicit i) statistik týkajících se finanční struktury (měnových a finančních agregovaných veličin, bankovních úvěrů, údajů o finančních zprostředkovatelích, kapitalizace na trhu s cennými papíry atd.), ii) cen finančních aktiv (sazeb na peněžních trzích, směnných kurzů, sazeb bankovních úvěrů, výnosů z trhů s dluhopisy, kapitálových trhů, cen bydlení) a iii) údajů o emisích finančních aktiv (záznamu o emisi dluhopisů s informacemi o emitentovi, částce, splatnosti, ratingu, typu kupónu atd.; údajů o nabídkách na počáteční umístění na kapitálových trzích a o dalších nabídkách).

Podobně jako u finančních údajů se musí většina údajů pro řízení finančních rizik získat z komerčních databází. Existuje několik vysoce specializovaných podniků, které poskytují tyto informace o potenciálních rizikách úvěrů, finančních investic a mezinárodních finančních institucí. Tyto údaje se týkají hlavně rozvah a výkazů příjmů finančních institucí a informací o vlastnických poměrech u finančních institucí a široce se využívají srovnání se skupinami rovnocenných entit za použití specializovaných analytických nástrojů.

Zatímco statistické informace tvoří základ fundované analýzy hospodářského vývoje v HMU, existuje vedle toho spousta analytických informací, které značně usnadňují práci ekonomického analytika. Používání takových informací může být často efektivním prostředkem pro rychlé vyhodnocení hlavních charakteristik hospodářského a finančního vývoje. I když se tyto informace někdy poskytují jako součást přístupu ke komerčně nabízeným databázím, poskytují se tyto produkty často také samostatně. Z tohoto důvodu lze potřebu široce koncipovaných a rychlých informací o hospodářském a finančním vývoji s maximální efektivitou uspokojit předplacením takových specializovaných produktů.

b) Publikační program v souvislosti s HMU

Významnou součástí politiky externí komunikace útvarů Komise je roční publikační plán v souvislosti s HMU. Cílem tohoto programu je efektivní šíření současných a aktuálních výsledků duševní práce o záležitostech v souvislosti s HMU. Jeho hlavní cílovou skupinou jsou vnitrostátní a mezinárodní ekonomické ústavy a vysoké školy, političtí činitelé, specializovaná média a osoby s vlivem na veřejné mínění. Program se stanoví každý rok a je začleněn do celosvětového programu Komise s názvem Programme ordinaire de publication (POP – Řádný program uveřejňování).

Hlavní řadou publikací útvarů Komise o otázkách v souvislosti s HMU je řada dokumentů „European Economy“ (Evropské hospodářství). Po reformě v roce 2002 bylo nakonec přidáno několik dalších řad tak, aby pružným způsobem doplňovaly a dále rozvíjely její vydavatelskou linii a oblast působnosti. Ke stěžejním vydavatelským počinům této řady patří „Broad Economic Policy Guidelines“ (Základní nástin ekonomické politiky), výroční zpráva „Public Finances in EMU“ (Veřejné finance v HMU), „Macroeconomic Forecasts“ (Makroekonomické prognózy) a roční „EU Economy Review“ (Zpráva EU o hospodářství), k nimž jsou připojeny aktuální analýzy hospodářské politiky. Podobné bývalé řady jako „Euro Papers“ (Dokumenty k euru), napsané během hlavní etapy zavádění eura, už nevycházejí, neboť vznikly nové produkty hospodářskopolitické diskuse jako třeba „Country Focus“ (Země v centru pozornosti), Quaterly Report on the Euro Area (Čtvrtletní zpráva o eurozóně) a Annual Report on the Euro Area (Výroční zpráva o eurozóně). Na základě toho lze konstatovat, že publikační činnost útvarů Komise zůstává elastická a pružná tak, aby vhodně zahrnula nové výsledky ekonomického výzkumu a aktuální priority vyplývající z ekonomického výzkumu, přičemž za určitých okolnosti přichází v úvahu i spolupráce s komerčními vydavateli.

K usnadnění teoretické diskuse a k zajištění širokého přístupu k probíhající původní výzkumné práci také pro širší publikum jsou všechny řady dokumentů také dostupné na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. Hodnocení

S cílem měřit účinnost a efektivitu programu Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti zahrnulo do svého víceletého programu hodnocení na období 2005 až 2010 externí hodnocení ekonomické výzkumné činnosti generálního ředitelství. Tato práce bude zaměřena na jedné straně zaměřena na používání výstupů z těchto činností při tvorbě politiky v rámci Komise na straně jedné a na příspěvek těchto činností k udržení a posílení intelektuálního kapitálu v rámci generálního ředitelství. Na straně druhé se budou zkoumat účinky programu na jeho externí uživatele. Počítá se s tím, že jako součást tohoto hodnocení by se mohlo provést určité orientační porovnání práce výzkumných oddělení podobných organizací. Hodnocení bylo zahájeno v roce 2005 a závěrečná zpráva bude podána v létě roku 2006.

6. Závěr

Akční program na podporu výzkumu v oblastech týkajících se HMU se v rámci útvarů Komise provádí dobře. Umožňuje personálu Komise zohledňovat v ekonomických analýzách nejnovější poznatky ekonomického výzkumu. Rozšíření skutečného výzkumu v rámci 6. rámcového programu pro výzkum umožňuje útvarům Komise také přispívat k činnostem základního ekonomického výzkumu.

Výzkumné činnosti nejsou jednosměrné. Zlepšenou spoluprací s obcí výzkumných pracovníků a široce založenou debatou o otázkách hospodářské politiky jsou akademické kruhy, ale i veřejnost vůbec informovány o strategických politických rozhodnutích a o politické koordinaci, jež mají zajistit úspěch HMU. Na druhé straně se posiluje politický rámec, čímž se získává důvěryhodnost ve vědeckých kruzích i mezi politickými činiteli.

Výzkumné a analytické činnosti se prokázaly jako nepostradatelný nástroj v procesu posilování ekonomického dohledu v HMU. Proto by se u nich mělo setrvat, popřípadě by měly být zintenzivněny.

(1) Tento akční program je součástí ročního programu práce Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti a je schválen finančním rozhodnutím Komise.

(2) Tento akční program je součástí ročního programu práce Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti a je schválen finančním rozhodnutím Komise.