(5)Dne 3. března 2021 přijala Komise sdělení, které uvádí další směry politiky pro usnadnění koordinace fiskálních politik a přípravy programů stability a konvergenčních programů členských států. Ve sdělení Komise také oznámila svůj názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Na základě prognózy Komise z jara 2021 dospěla Komise dne 2. června k závěru, že jsou splněny podmínky pro další uplatňování obecné únikové doložky v roce 2022 a pro její deaktivaci od roku 2023. Po deaktivaci obecné únikové doložky budou nadále zohledňovány konkrétní podmínky v jednotlivých zemích.

(4)Next Generation EU, včetně Nástroje pro oživení a odolnost, zajistí udržitelné, inkluzivní a spravedlivé oživení. Nařízení (EU) 2021/241, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost, vstoupilo v platnost dne 19. února 2021. Tento nástroj bude poskytovat finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný EU. Přispěje k hospodářskému oživení a k provádění udržitelných reforem a investic podporujících růst, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci, a posílí odolnost ekonomik a jejich potenciální růst. Následně pomůže také veřejným financím vrátit se v blízké budoucnosti do příznivějšího stavu a ve střednědobém a dlouhodobém horizontu přispěje k posílení udržitelnosti veřejných financí, růstu a vytváření pracovních míst.

(2)Dne 3. dubna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/509 o existenci nadměrného schodku v Rumunsku v důsledku nedodržení kritéria schodku v roce 2019. Rozhodnutí vycházelo z aktualizovaných fiskálních cílů vlády, přičemž uvedené nesplnění kritéria bylo potvrzeno následným zveřejněním výsledného schodku sektoru vládních institucí ve výši 4,3 % HDP. Toto překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené ve Smlouvě bylo výsledkem trvalého nárůstu fiskální nerovnováhy způsobeného expanzivní fiskální politikou prováděnou od roku 2016, během období silného hospodářského růstu. Dne 3. dubna 2020 vydala Rada rovněž doporučení s cílem vyřešit situaci nadměrného schodku sektoru vládních institucí v Rumunsku nejpozději do roku 2022.

(1)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Komise ve svém sdělení předestřela názor, že vzhledem k očekávanému prudkému hospodářskému propadu v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 byly podmínky pro aktivaci obecné únikové doložky splněny. S hodnocením Komise vyjádřili dne 23. března 2020 souhlas ministři financí členských států. Obecná úniková doložka poskytuje členským státům rozpočtovou flexibilitu při zvládání krize. Usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v době prudkého hospodářského propadu. Její aktivace umožňuje jednotlivým členským státům dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí fiskální udržitelnost ve střednědobém horizontu. Dne 17. září 2020 Komise ve své roční strategii pro udržitelný růst oznámila, že obecná úniková doložka zůstane v platnosti i v roce 2021.

(8)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vycházejí, je v letech 2021 a 2022 realistický. Podle konvergenčního programu by reálné HDP mělo v roce 2021 růst o 5,0 % a v roce 2022 o 4,8 %. Očekává se, že hlavní hnací silou hospodářského oživení v obou letech bude domácí poptávka, spolu s výrazným nárůstem spotřeby a investic. Jarní prognóza Komise 2021 týkající se hospodářského růstu Rumunska uvádí o něco lepší hodnoty než prognóza uvedená v konvergenčním programu: 5,1 % na rok 2021 a 4,9 % na rok 2022, a to rovněž díky domácí poptávce.

(9)Vláda v konvergenčním programu z roku 2021 plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí z 9,2 % HDP v roce 2020 na 8 % HDP v roce 2021, zatímco míra zadlužení má v roce 2021 stoupnout na 50,8 % HDP. Změna primárního rozpočtového salda v roce 2021 má podle programu ve srovnání s úrovní před krizí (2019) dosáhnout 3,3 % HDP, což odráží diskreční rozpočtová opatření v objemu 1,5 % HDP určená na podporu hospodářství a působení automatických stabilizátorů. Tyto projekce jsou v souladu s prognózou Komise z jara 2021.

(10)Rumunsko přijalo v reakci na pandemii COVID-19 a související hospodářský propad rozpočtová opatření, aby posílilo kapacitu svého systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Tato důrazná politická reakce zmírnila pokles HDP, což následně omezilo růst schodku sektoru vládních institucí a veřejného dluhu. Opatření přijatá Rumunskem v roce 2020 a 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 jsou dočasné povahy nebo jsou doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň zde stále působí fiskální dopad expanzivních opatření, která byla přijata před pandemií. K těmto opatřením patří především nárůst ve výdajích na důchody a jiné sociální dávky a snížení daní.

(11)Konvergenční program z roku 2021 předpokládá, že investice a reformy financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost dosáhnou objemu 0,1 % HDP v roce 2021, 0,6 % HDP v roce 2022, 1,2 % HDP v roce 2023, 1,2 % HDP v roce 2024, 0,9 % HDP v roce 2025 a 0,9 % HDP v roce 2026. Program rovněž počítá s půjčkami v rámci Nástroje pro oživení a odolnost ve výši 2,3 % HDP v roce 2025 a 2,5 % HDP v roce 2026. Jarní prognóza Komise do svých rozpočtových projekcí zahrnuje pouze tyto granty, neboť se zahájením půjček se v konvergenčním programu počítá až po horizontu jarní prognózy Komise 2021.

(12)Aby bylo možné v současné situaci posoudit celkové nastavení fiskální politiky, měly by být významné převody z rozpočtu EU (např. převody z Nástroje pro oživení a odolnost) zahrnuty do příslušného ukazatele celkových výdajů.

Proto se pak nastavení fiskální politiky měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí), včetně výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU.

Kromě celkového nastavení fiskální politiky má analýza rovněž za cíl posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací. Z tohoto důvodu je zvláštní pozornost věnována vývoji primárních běžných výdajů a investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

(13)Podle konvergenčního programu Rumunska z roku 2021 se má jeho schodek sektoru vládních institucí v roce 2022 snížit na 6,2 % HDP, a to hlavně z důvodu ukončení dočasných podpůrných opatření přijatých v letech 2020 a 2021. Míra zadlužení se má v roce 2022 zvýšit na 52,9 % HDP. Tyto projekce jsou příznivější než prognóza Komise z jara 2021.

Na základě prognózy Komise se celkové nastavení fiskální politiky dle výše uvedené definice – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku v roce 2022 – odhaduje na -0,5 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,4 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP. Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít neutrální povahu.

(14)Podle střednědobých rozpočtových plánů uvedených v programu se plánuje snížení schodku sektoru vládních institucí ze 4,4 % v roce 2023 na 2,9 % HDP v roce 2024. V roce 2024 schodek sektoru vládních institucí podle plánu již nepřekročí 3 % HDP.

Podle programu se celkové nastavení fiskální politiky – včetně dopadu investic financovaných z vnitrostátního rozpočtu i z rozpočtu EU (zejména z Nástroje pro oživení a odolnost) na agregátní poptávku – v letech 2023 a 2024 odhaduje v průměru na 0,6 % HDP. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU by se měl zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu HDP. Příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) by podle prognózy měl mít utlumující povahu a měl by činit 0,8 procentního bodu HDP.

Desetiletý průměrný nominální potenciální růst se v současnosti odhaduje na 5¾ %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Rumunska podpořit.

(15)Míra zadlužení se má zvýšit na 53,3 % HDP v roce 2023 a snížit na 52,4 % HDP v roce 2024. Vzhledem k mimořádně rychle se zvyšujícímu dluhu ve střednědobém horizontu, zejména v důsledku vysokého schodku předpokládaného v roce 2022 a nepříznivých podmínek financování ve srovnání s jinými zeměmi EU, se má za to, že Rumunsko bude ve střednědobém horizontu pravděpodobně čelit vysokým rizikům z hlediska fiskální udržitelnosti, jak vyplývá z nejnovější analýzy udržitelnosti dluhu.

(16)Dne 2. června 2021 Komise doporučila doporučení Rady týkající se nápravy nadměrného schodku Rumunska do roku 2024. Podle daného doporučení by Rumunsko mělo dosáhnout cíle pro celkový schodek sektoru vládních institucí ve výši 8,0 % HDP v roce 2021, 6,2 % HDP v roce 2022, 4,4 % HDP v roce 2023 a 2,9 % HDP v roce 2024, což je podle prognózy Komise v souladu s nominální mírou růstu čistých primárních výdajů vládních institucí ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. To odpovídá roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024.

Rada posoudila konvergenční program z roku 2021 a opatření přijatá Rumunskem v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. července 2020,

DOPORUČUJE RUMUNSKU:

1.Provádět fiskální politiky v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy ze dne [XX. června 2021].

V Bruselu dne