CS Úřední věstník Evropské unie C 75/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Vhodný rámec pro transparentnost podniků

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2017/C 075/03)

zpravodajka: Vladimíra DRBALOVÁ

Rozhodnutí plenárního shromáždění 21/01/2016 Právní základ: čl. 29 odst. 2 jednacího řádu Odpovědná specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost Přijato ve specializované sekci 29/11/2016 Přijato na plenárním zasedání 14/12/2016 Plenární zasedání č. 521 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 219/3/14

1. Závěry a doporučení

1.1. Výbor považuje za zásadní, aby podniky byly transparentní, a podporuje všechny iniciativy směřující k dlouhodobé udržitelnosti a předvídatelnosti podnikání. Transparentnost je důležitá jak pro všechny zainteresované strany, tak pro samotné podniky, zlepšení jejich image a posílení důvěry zaměstnanců, spotřebitelů a investorů.

1.2. Výbor uznává, že většina podniků působících v EU je transparentní, nicméně řada skandálů z poslední doby ukazuje, že je třeba transparentnost zlepšit tak, aby se obecně stala součástí udržitelné strategie podniků. Investoři a akcionáři stále častěji věnují pozornost nejen ukazatelům ziskovosti podniků, ale také kvalitativním ukazatelům sociální odpovědnosti podniků (1), které přispívají ke snížení sociálních rizik a zajištění udržitelného rozvoje podniku. Aby byly splněny potřeby podniků a dalších zúčastněných stran, mělo by se jednat o informace podstatné a jejich získávání by nemělo být finančně nákladné.

1.3. Výbor konstatuje, že vlády členských států by měly podniky motivovat a podněcovat k tomu, aby učinily z transparentnosti výhodu, neboť je dobrou příležitostí také pro podnikání, a podporovat je v plnění těchto požadavků.

1.4. Výbor se domnívá, že je třeba se zaměřit jak na účelnost a rozsah podávaných informací, tak současně i na jejich kvalitu a pravdivost. Zlepšování transparentnosti by mělo být orientováno jak na dosažené výsledky, tak na proces podávání zpráv a zveřejňování informací. Podávání zpráv by mělo být kromě poskytování informací o dosavadní výkonnosti zaměřeno i na budoucnost.

1.5. Výbor doporučuje Komisi, aby stanovila další kroky, jež by podnikům umožnily plnit povinnosti týkající se transparentnosti a zároveň zachovat konkurenceschopnost v celosvětovém měřítku.

1.6. EHSV obecně chápe, že malé a střední podniky fungují za odlišných podmínek. Proto by pro ně měla být pravidla zjednodušena, aby jim umožňovala podávat zprávy vhodnějším způsobem, a byla tak zajištěna naprostá transparentnost. EHSV vítá projekt budování kapacit, jenž má malým a středním podnikům pomoci zvládat tyto výzvy.

1.7. Výbor se domnívá, že každá další iniciativa v oblasti zveřejňování informací by se měla zaměřit na skutečné informační potřeby zainteresovaných stran. Jejich součástí by měl být společný soubor ukazatelů a zároveň by měla být zohledněna povaha dotčeného podniku a odvětví, v němž působí.

1.8. Výbor zdůrazňuje, že sociální odpovědnost podniků a politika transparentnosti jsou v rámci podniku neúčinné, nejsou-li do nich zapojeni zaměstnanci, a měly by proto být součástí konzultací mezi sociálními partnery.

1.9. Cílová skupina podnikového výkaznictví roste a o aspekty podnikových záležitostí má zájem stále více zúčastněných stran. Výbor proto považuje za důležité vyhodnotit stávající systém podávání zpráv a přizpůsobit jej danému účelu.

2. Obecné souvislosti

2.1. V roce 2010 zveřejnila Komise sdělení, které přicházelo s 50 návrhy, jak zlepšit vnitřní trh. Ke společnému úsilí musí přispět i podniky tím, že prokážou svoji odpovědnost a transparentnost, a to jak vůči svým zaměstnancům a akcionářům, tak vůči společnosti celkově. Komise zdůraznila, že řízení společností je možné ještě zkvalitnit, zejména pokud jde o složení a diverzitu představenstev včetně zastoupení žen, s cílem zlepšit zaměstnanost, podnikání a obchodování (2). Podnikatelské etice a hodnotám se dostalo uznání coby příspěvku k ekonomickému oživení.

2.2. V roce 2011 zveřejnila Komise sdělení Obnovená strategie EU pro sociální odpovědnost podniků na období 2011–2014 (3), v němž nově definuje sociální odpovědnost podniků jakožto „odpovědnost podniků za dopad jejich činnosti na společnost“. Jedním ze stavebních kamenů této strategie byl akční plán usilující o integraci podávání finančních zpráv a zpráv o sociálních dopadech.

2.3. V roce 2012 přijal Výbor stanovisko k obnovené strategii EU pro sociální odpovědnost podniků (4), v němž zdůraznil, že za složité hospodářské a politické situace skýtá iniciativa týkající se sociální odpovědnosti podniků příležitost pro pozitivní spolupráci s podnikatelskou sférou. Je důležité si uvědomit, že sociálně odpovědné jednání podniků má různé důvody. Ve sdělení jsou popsány různé výhody, které by měly být spolu s osvědčenými postupy více propagovány, aby byly podniky informovány a pobízeny k větší sociální odpovědnosti.

2.4. V několika posledních letech vypracoval Výbor řadu stanovisek, na něž se v tomto stanovisku odkazuje. Tato stanoviska zdůrazňují význam sociální odpovědnosti podniků, jejich transparentnosti, zveřejňování nefinančních informací a zapojení příslušných zainteresovaných stran – investorů, spotřebitelů, zaměstnanců a jejich zástupců v odborových organizací, nevládních organizací – do tohoto procesu. V tomto stanovisku by se chtěl Výbor zaměřit na vhodný rámec celého procesu.

3. Za sociálně odpovědné a transparentní podniky

3.1. Hospodářská krize z roku 2008 a její sociální dopad do určité míry negativně ovlivnily důvěru občanů v podnikání. Pozornost veřejnosti a investorů se zaměřila na společenské a etické chování podniků. Více skupin zainteresovaných stran se dnes zajímá o více aspektů podnikových záležitostí.

3.2. Investoři chtějí transparentnost a kontrolu svých investic a chtějí vědět, jak jejich peníze v negativním či pozitivním směru ovlivňují životní prostředí a společnost. Nejdůležitějšími zdroji nefinančních informací pro investory jsou zprávy o udržitelnosti/sociální odpovědnosti podniků a výroční zprávy. Kvalitativní prohlášení o politice jsou sice pro posouzení finančních odměn důležitá, ale za zásadní jsou považovány kvantitativní klíčové ukazatele výkonnosti.

3.3. Prvními oběťmi společností, které nevěnují potřebnou pozornost právním předpisům a jimž se nedostává transparentnosti, jsou zaměstnanci. Nicméně právě zaměstnanci hrají klíčovou úlohu při rozvoji podniků: závisí na tom zabezpečení jejich pracovních míst, jejich platy, zdraví i pracovní podmínky. Jsou proto oprávněni vyžadovat transparentnost a být informováni a zapojeni do rozhodování týkajícího se finanční situace a sociální, environmentální a hospodářské politiky ve svých podnicích.

3.4. Spotřebitelé požadují transparentnost a očekávají ji v konkrétních oblastech, které jsou pro ně důležité. Je nepochybně v zájmu podniků, pokud jde o jejich vztahy s jinými subjekty (pracovníky, občany a spotřebiteli), aby usilovaly o politiku transparentnosti. To často jednoduše znamená poskytovat zákazníkům fakta a pomáhat jim činit informovaná nákupní rozhodnutí. V konečném důsledku jsou to právě tyto podniky, jež získají loajalitu informovanějších zákazníků (5). Vysoce citlivou oblastí je v tomto ohledu potravinářský průmysl. Nejnovější výzkum Střediska pro integritu potravin (Centre for Food Integrity, CFI) (6) ukazuje, že vyšší transparentnost vede ke zvýšení důvěry spotřebitelů v potraviny a ukazuje jasnou cestu k jejímu dosažení.

3.5. V důsledku globalizace má velký počet obchodních partnerů a zainteresovaných stran zájem o více informací týkajících se širšího spektra podnikových záležitostí z většího počtu zemí.

3.6. Transparentnost vytváří důvěru a podniky důvěru společnosti potřebují. Nicméně očekávání občanů se často liší od toho, jak skutečné jednání podniků vnímají. Tento rozdíl způsobují na jedné straně případy nezodpovědného jednání některých podniků, a na straně druhé případy podniků, které zveličují své zásluhy v sociální oblasti nebo na poli životního prostředí. K tomuto nepoměru přispívá i nedostatečná informovanost části občanů o úspěších podniků a obtížích, s nimiž se při své činnosti potýkají.

3.7. Z tohoto důvodu zahájila Evropská komise v roce 2009 sérii workshopů zaměřených na transparentnost podniků. Evropské podniky to vnímaly pozitivně jako dobře načasovanou iniciativu právě v době krize, kdy transparentnost a sociální odpovědnost podniků (CSR) obecně mohly pomoci obnovit důvěru veřejnosti v podnikání, která byla také do určité míry probíhající ekonomickou krizí poškozena. Iniciativa byla cílena na jednotlivé skupiny zainteresovaných stran (zaměstnavatele, odbory, nevládní organizace, média). Průzkum měl sloužit Komisi jako vodítko pro další kroky.

3.7.1. Ponaučení plynoucí z této iniciativy: — Řada podniků již v oblasti transparentnosti dosáhla pozitivních výsledků. Součástí obchodní strategie podniků je nyní CSR. — Přístup k informacím je důležitý pro různé zainteresované strany, nicméně tyto vyžadují různé informace a za různým účelem. V různých sektorech existují různé podmínky a potřeby. — Názory se zejména liší, pokud jde o klíčové ukazatele výkonnosti. Většina ostatních zájmových skupin v členských státech upřednostňuje srozumitelné hlavní ukazatele, a to i v oblasti základních pracovních a environmentálních otázek. Dle názoru podniků je potřebná flexibilita, a jeden model pro všechny není pravým řešením. — Pro malé a střední podniky je zásadní otázkou kapacita pro poskytování informací. V případě širokého spektra zainteresovaných subjektů, každého s nároky na rozdílné informace a s rozdílnými očekáváními, může být administrativní zatížení podniků vysoké. — Proces transparentnosti by měl být zaměřen jak na výsledky, tak na samotný proces vypracovávání zpráv a zveřejňování informací. CSR by měla být zakomponována do podnikových strategií a integrované podávání zpráv je jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout. — Transparentnost a praxe zveřejňování zpráv o sociální odpovědnosti podniků představuje přidanou hodnotu pro podniky i jejich zaměstnance, pro příjemce jejich výrobků a služeb – tedy pro spotřebitele a občany – i pro investory.

4. Komise zvyšuje požadavky na transparentnost a zveřejňování nefinančních zpráv

4.1. Komise ve Strategii EU k CSR říká, že zveřejňování sociálních a environmentálních informací, včetně informací týkajících se klimatu, může usnadnit komunikaci se zúčastněnými stranami a identifikaci významných rizik týkajících se udržitelnosti. Jde o důležitý prvek odpovědnosti, který může přispět k budování důvěry veřejnosti v podniky. Aby byly naplněny potřeby podniků a dalších zúčastněných stran, mělo by se jednat o informace významné.

4.1.1. Komise také uznává, že sociální a environmentální informace zveřejňuje stále více společností. Malé a střední podniky tyto informace často sdělují neformálně a na dobrovolném základě. Z odhadů jednoho zdroje vyplývá, že přibližně 2 500 evropských společností zveřejňuje zprávy o sociální odpovědnosti nebo o udržitelnosti, což v celosvětovém měřítku staví EU do vedoucí pozice (7).

4.2. V roce 2013 přišla Komise z iniciativy Evropského parlamentu s legislativním návrhem týkajícím se transparentnosti sociálních a environmentálních informací poskytovaných společnostmi ze všech odvětví (8). Cílem novely tzv. „účetních směrnic“ bylo stanovit některým velkým společnostem (v současnosti se jedná o přibližně 6 000 společností a subjektů v EU) požadavek zveřejňovat relevantní nefinanční informace a informace týkající se rozmanitosti ve výroční zprávě.

4.2.1. Směrnice je v některých zemích provedena do vnitrostátních právních předpisů na základě konzultací s podniky, takže její provedení využívá flexibility směrnice, nejde nad její rámec, přináší podnikům právní jistotu a odpovídá reálným požadavkům podniků. EHSV vypracoval v této souvislosti stanovisko (9), ve kterém zdůrazňuje právo využít tohoto flexibilního a vhodného mechanismu ke zlepšení komunikace s akcionáři, investory, zaměstnanci a dalšími zainteresovanými stranami, a vítá, že se tento návrh týká výhradně velkých společností, a nezvyšuje tak administrativní zátěž malých podniků.

4.2.2. Komise právě připravuje nezávazné pokyny k podávání nefinančních zpráv vycházející z výsledků veřejné konzultace. V zájmu usnadnění následné konzultace se zainteresovanými stranami (10) připravila Komise názorný podkladový dokument mapující hlavní zásady týkající se zveřejňování nefinančních informací. Vykazované nefinanční informace by měly být významné, spolehlivé, vyvážené a srozumitelné, úplné a přesné, strategické a zaměřené na budoucnost, orientované na zainteresované strany, zaměřené na konkrétní podnik a odvětví, kvalitativní i kvantitativní a systematické.

4.3. V souladu se strategií Evropa 2020 vyzývající ke zlepšení podnikatelského prostředí v Evropě zveřejnila Komise v roce 2014návrh směrnice, jejímž cílem je podpořit vytváření moderního a účinného rámce správy a řízení společností pro evropské podniky, investory a zaměstnance (11), který by odpovídal potřebám dnešní společnosti a měnícímu se hospodářskému prostředí.

4.3.1. Návrh by měl přispět k dlouhodobé udržitelnosti společností v EU a k dlouhodobější perspektivě akcionářů, která zajišťuje lepší podmínky fungování pro společnosti, jejichž akcie jsou obchodovány na regulovaných trzích v EU. Výbor ve svém stanovisku (12) zdůraznil, že návrh povede ke stabilnějšímu, udržitelnému prostředí řízení podniků a investic v Evropě, a vzal rovněž na vědomí, že Komise ve svém posouzení dopadů tvrdí, že její návrhy povedou pouze k nepatrnému zvýšení administrativní zátěže kotovaných společností. Během hodnocení směrnice bude nezbytné tuto rovnováhu vyhodnotit.

4.4. V říjnu 2015 zveřejnila Komise svoji novou strategii „Obchod pro všechny: Směrem k odpovědnější obchodní a investiční strategii pro EU“, která přináší vizi o směrování politiky EU odrážející potřebu odpovědnější a transparentnější obchodní politiky.

4.4.1. V kapitole o obchodní a investiční politice založené na hodnotách deklaruje Komise posílení práv spotřebitelů rozvojem iniciativ v oblasti společenské odpovědnosti podniků a náležité péče (due diligence) ve výrobních řetězcích s důrazem na dodržování lidských práv – včetně pracovních práv – a environmentální aspekty hodnotových řetězců. Komise chce jít cestou posílení dimenze udržitelného rozvoje v dohodách o volném obchodu.

4.4.2. Výbor ve svém stanovisku (13) k tématu Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců uvádí: „EHSV má rozsáhlé zkušeností v oblasti udržitelnosti s účastí na provádění a sledování specializovaných kapitol v dohodách o volném obchodu, s účastí v širokém spektru výborů občanské společnosti, které mu umožňují předkládat návrhy vyznačující se správnou rovnováhou mezi nezbytnými požadavky právních předpisů v oblasti lidských a pracovní práv, transparentnosti, boje proti korupci a flexibilitou pro nadnárodní společnosti, kterou vyžaduje účinný rozvoj globálních dodavatelských řetězců vhodně přizpůsobený místním poměrům.“

4.4.3. Vyšší standardy pro zveřejňování zpráv o nefinančních záležitostech by mohlo být důležité téma v rámci obchodní politiky. Regulace na celosvětové úrovni, včetně obchodních dohod, by měla zvýšit transparentnost týkající se zveřejňování nefinančních informací v takových zemích, jako jsou např. USA a Čína, s cílem zajistit rovné podmínky pro evropské podniky.

4.4.4. Evropská komise chystá – zejména pro nadnárodní společnosti – posílení pobídek pro podávání informací o náležité péči, ambicióznější přístup k těžbě nerostů v oblastech konfliktů (14), vyhledávání nových oblastí pro posílené partnerství pro odpovědné hodnotové řetězce a zveřejňování přehledu zpráv podniků o odpovědném hodnotovém řetězci.

4.4.5. Nové požadavky na podniky lze očekávat, i pokud jde o požadavky Komise na etický obchod a podporu a ochranu lidských práv, a to cestou provádění Akčního plánu Komise v oblasti lidských práv 2015–2018 (15). Rada pro zahraniční věci (červen 2016) ve svých závěrech zdůraznila zásadní úlohu transparentnosti podnikání pro schopnost trhů uznat, stimulovat a respektovat lidská práva.

4.5. V lednu 2016 předložila Komise svůj balíček proti vyhýbání se daňovým povinnostem, jehož cílem je zajistit účinné zdaňování a zvyšování transparentnosti daní.

4.5.1. Jednou ze sledovaných oblastí, která se dotkne nadnárodních podniků a skupin, je tzv. podávání zpráv podle jednotlivých zemí (povinnost zpracovat a daňové správě předat výkaz transakcí ve skupině s údaji o výnosech, ziscích, zaplacených daních z příjmů apod.). Balíček v této fázi pokrývá sdílení informací mezi jednotlivými daňovými správami členských států.

4.6. Počátkem dubna 2016 Komise navrhla (16), aby nadnárodní podniky zveřejňovaly zvláštní zprávu o dani z příjmů, kterou platí, společně s dalšími informacemi týkajícími se daní. Nadnárodní podniky, ať už je jejich sídlo v EU nebo mimo ni, s konsolidovaným čistým obratem vyšším než 750 milionů EUR budou muset splnit tyto další požadavky na transparentnost. Tato povinnost platí rovněž pro jejich pobočky a dceřiné společnosti. V této souvislosti Výbor nedávno přijal stanovisko k boji proti daňovým únikům (17), v němž vyzývá Komisi, aby byla ambicióznější při vyžadování fiskální transparentnosti od společností snížením limitu pro obrat ve výši 750 milionů EUR nebo navržením časového plánu, jenž by předpokládal postupné snižování tohoto limitu.

4.6.1. Komise by nicméně měla vzít v úvahu zásady vnitřního trhu EU a konkurenceschopnost EU. Jednostranné požadavky v rámci EU by mohly vést k nezamýšleným dopadům, pokud by podniky mimo EU byly této povinnosti zproštěny. Proto by se tato povinnost měla vztahovat i na podniky mimo EU prostřednictvím vyjednání dohod o mezinárodním obchodu.

4.7. Evropská komise spolupracuje s ostatními mezinárodními organizacemi, jako jsou například Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Mezinárodní organizace práce (ILO), Světová zdravotnická organizace (WHO) a Světová banka, a posiluje synergie s jejich nástroji zaměřenými na řádnou správu a řízení společností, transparentnost a odpovědnost podniků (18). Tyto nástroje jsou pravidelně revidovány a zakládají požadavky na odpovědnost a transparentnost podniků v oblasti jejich sociální a environmentální politiky a opatření v oblasti lidských práv. Rovněž podněcují k prevenci a analýze rizik a stanoví opatření pro náležitou péči. Tyto nástroje jsou primárně určeny nadnárodním společnostem, ale mají sloužit i jako vodítko pro společnosti na národních úrovních. Veškerý přezkum těchto nástrojů by se měl zaměřit zejména na jejich lepší provádění.

4.8. Stupňující se globální a evropské požadavky na transparentnost podniků se přenášejí na podniky působící v jednotlivých členských státech. Úkolem Komise by mělo být směrovat a koordinovat politiky členských států EU, a snížit tím riziko odlišných přístupů (19).

4.8.1. Strategie Evropské komise v oblasti odpovědného podnikání a doporučení směrovaná členským státům vedou často na vnitrostátní úrovni k domněnce, že odpovědné podnikání a transparentnost mají být řízeny a dozorovány výhradně státem.

4.8.2. Samy podniky se považují za hybatele transparentního a odpovědného podnikání. To uznala i Komise ve svém sdělení „Provádění partnerství pro růst a zaměstnanost: učinit z Evropy centrum excelence v oblasti sociální odpovědnosti podniků“ (20).

4.8.3. Primární odpovědností každého podniku je vytvářet hodnotu, a to nejen pro své akcionáře, ale rovněž pro své zaměstnance, pro své prostředí a pro své společenství, a vytvářet a udržet pracovní místa. Členské státy by jim pro to měly vytvářet podmínky a podporovat je v jejich snaze být odpovědný a transparentní.

5. Hledání vhodného rámce pro podávání zpráv ze strany podniků

5.1. Výbor uznává, že podávání nefinančních zpráv je velmi důležitou součástí podnikového výkaznictví, neboť pomáhá vytvořit úplný obraz o podnikových záležitostech.

5.2. Pro podniky je právní prostředí pro podnikání stále složitější. V zájmu lepšího řešení potřeb zainteresovaných stran by měl být vytvořen vhodný rámec pro podávání zpráv ze strany podniků a zároveň by se mělo předejít zbytečné administrativní a finanční zátěži. CSR a transparentnost by měly být podporovány a využity jako příležitost pro podniky, jak se vyhnout sociálním rizikům a zajistit si udržitelný rozvoj.

5.3. Pozornost věnovaná různým aspektům nefinančních informací během posledních deseti let roste. Pro zveřejňování sociálních a environmentálních informací existuje řada mezinárodních rámců včetně iniciativy pro podávání zpráv (GRI – Global Reporting Initiative).

5.4. Otázkou je, zda může pro všechny tyto zainteresované strany sloužit stejná zpráva, nebo soubor zpráv. Měl by existovat soubor zpráv, nebo model jediné souhrnné zprávy, jako je např. model CORE&MORE (21) navržený v roce 2015 Federací evropských účetních (FEE)?

5.5. Debata o budoucím podnikovém výkaznictví musí zohlednit rozdíly v informačních potřebách různých skupin zainteresovaných stran v závislosti na velikosti a povaze subjektu podávajícího informace.

5.6. Jak je zdůrazněno ve stanovisku Zveřejňování nefinančních informací, Evropský hospodářský a sociální výbor vyzývá Komisi k „zahájení či usnadnění procesu, jenž zapojí ‚větší počet zainteresovaných stran‘ (22), aby bylo možné lépe definovat hlavní zásady a referenční normy, které usnadní srovnávání a z dlouhodobějšího hlediska také harmonizaci.“

5.6.1. Výbor již v této souvislosti zdůraznil potřebu provedení nápravných opatření proti narušování podnikových hodnot způsobenému myšlením v krátkodobém horizontu. Ve svém stanovisku k účasti a zapojení zaměstnanců (23) rovněž naléhavě upozornil, že je nutné ukázat cesty, kterými může evropská politika překonat v současné době převládající přístup jednostranné transparentnosti podniků vůči akcionářům prostřednictvím širšího chápání podniku jako „udržitelné společnosti“ v zájmu jeho dlouhodobého rozvoje.

5.7. I když bude budoucnost udržitelného podnikání silně propojena se společenským prostředím a respektem ke spotřebiteli, měla by se každá další iniciativa v oblasti zveřejňování informací zaměřit na skutečné potřeby zainteresovaných stran.

V Bruselu dne 14. prosince 2016. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Georges DASSIS

(1) COM(2011) 681 final.

(2) COM(2010) 608 final.

(3) COM(2011) 681 final.

(4) Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 77.

(5) https://www.visioncritical.com/5-brands-employed-transparency-marketing-and-won/

(6) Jasná vize transparentnosti a její příspěvek k budování důvěry spotřebitelů (A clear view of transparency and how it builds consumer trust), výzkum sdružení spotřebitelů z roku 2015, The Centre for Food Integrity.

(7) CorporateRegister.com.

(8) COM(2013) 207 final.

(9) Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 47.

(10) Pracovní seminář se zúčastněnými stranami týkající se nezávazných pokynů ke zveřejňování nefinančních informací pořádaný v Bruselu dne 27. září 2016 Evropskou komisí/GŘ FISMA.

(11) COM(2014) 213 final.

(12) Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 87.

(13) Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 17.

(14) JOIN(2014) 8 final.

(15) SWD(2015) 144 final.

(16) COM(2016) 198 final.

(17) Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 62.

(18) Směrnice OECD pro nadnárodní společnosti, Deklarace ILO pro nadnárodní společnosti a politiku zaměstnanosti.

(19) COM(2011) 681 final.

(20) COM(2006) 136 final.

(21) Budoucnost podnikového výkaznictví – vytvoření dynamiky pro změnu (The future for corporate reporting – creating the dynamic for change), FEE, říjen 2015.

(22) Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 47.

(23) Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 35.