V Bruselu dne 22.12.2004 SEK(2004) 1622 v konečném znění Doporučení ROZHODNUTÍ RADY, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 stanoví, zda Řecko reagovalo účinným způsobem na doporučení Rady v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Postup při nadměrném schodku (PNS) se řídí článkem 104 Smlouvy a nařízením Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, které je součástí Paktu o stabilitě a růstu. Příslušný proces byl završen politickými závazky zakotvenými v amsterdamském Usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997. Dne 4. května předložily řecké orgány revidované oznámení o PNS, v němž je pro rok 2003 uveden schodek 3,2 % HDP. Třebaže si Komise byla vědoma skutečnosti, že se jedná o údaj prozatímní, protože nebyl dosud stvrzen Eurostatem, vzala v potaz svoje jarní odhady pro rok 2004 zveřejněné 7. dubna 2004 a usoudila, že dotčené oznámení poskytuje předběžné důkazy o existenci nadměrného schodku v Řecku ve smyslu článku 104 Smlouvy. Dne 19. května 2004 Komise zahájila pro Řecko postup při nadměrném schodku přijetím zprávy podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy. Po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž přihlédla ve své zprávě, a se zřetelem ke stanovisku vypracovanému Hospodářským a finančním výborem (HFV) 2. června 2004 přijala Komise dne 24. června 2004 stanovisko, že v Řecku existuje nadměrný schodek. Rada učinila náležité rozhodnutí v souladu s čl. 104 odst. 6 dne 5. července 2004. Zároveň, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy, přijala Rada doporučení adresované Řecku, ve kterém mu uložila nadměrný schodek odstranit. Rada řeckým orgánům doporučila, „aby odstranily nadměrný schodek co nejrychleji a nejpozději do roku 2005“ . Rada stanovila „řecké vládě lhůtu do 5. listopadu 2004 na přijetí účinných opatření za tímto účelem“ . Rada rovněž doporučila, aby „ řecké orgány přijaly nápravná opatření převážně strukturálního charakteru, jež představují nejméně jeden procentní bod HDP, souhrnně pro roky 2004 až 2005, pokud možno rovnoměrně rozdělená mezi těmito dvěma roky“ . Dále Rada doporučila, aby „řecké orgány také zajistily, aby se podstatně snížila hrubá míra veřejného dluhu a uspokojivým tempem se přiblížila referenční hodnotě“ , přičemž „by se měla věnovat zvláštní pozornost faktorům jiným než čisté půjčky, přispívajícím ke změnám úrovně schodku“ . Nakonec bylo řeckým orgánům doporučeno, aby „naléhavě zajistily nápravu závažných nedostatků odhalených v souvislosti se statistickými údaji týkajícími se rozpočtu prostřednictvím zlepšeného shromažďování a zpracovávání obecných veřejných údajů“ . V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 je Rada při zvažování, zda byla přijata účinná opatření v reakci na její doporučení učiněná v souladu s čl. 104 odst. 7, povinna vycházet při svém rozhodování z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu. 1. Revize vládních údajů ze září 2004 Při posuzování opatření přijatých řeckými orgány v reakci na doporučení Rady je nutno vzít na zřetel velmi podstatnou revizi údajů o schodku veřejných financí a dluhu za předchozí léta uvedenou v oznámení ze září 2004[1]. Konkrétně (tabulka 1) byly hodnoty nominálního schodku revidovány směrem nahoru o 1,5 až 2 procentní body HDP ročně za léta 2000 - 2003, zatímco hodnoty dluhu byly rovněž zvýšeny, a to o 7 - 9 procentních bodů HDP. Změna v údajích o schodku od května do září 2004 byla způsobena především revizemi výdajů na vojenské vybavení a na výplatu úroků, což obojí bylo dříve ve výkazech poddimenzováno, a přebytkem v sociálním zabezpečení, který byl dříve nadhodnocen. Revize dluhových čísel souvisela s dluhopisy s kapitalizovaným úrokem, které byly dříve ve výkazech podhodnoceny, a s konsolidací aktiv ze sociálního zabezpečení, která byla nadhodnocena. Zářijové oznámení o PNS prakticky ukázalo, že Řecko mělo nadměrný schodek už nejméně od roku 2000. Tyto problémy Komise i Rada analyzovaly a projednaly[2]. Tabulka 1. Revize statistických údajů v letech 2000-2003 zveřejněné Eurostatem Celkový schodek veřejných financí (% HDP) | Celkový státní dluh (% HDP) | Zpráva 104(3) | Oznámení o PNS, září 2004 | Zpráva 104(3) | Oznámení o PNS, září 2004 | 2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 | 2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 | 2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 | 2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 | V souladu se zářijovým oznámením o PNS bude dopad na revizi statistických údajů ohledně výnosů v roce 2004 představovat 1,1 % HDP; rozdělí se mezi nižší přebytky fondu sociálního zabezpečení (0,3 % HDP) a náležité vykazování vojenských výdajů (0,8 %). Podle předpokladů řeckých orgánů dosáhne schodek v roce 2004 5,3 % HDP. Očekávaná míra dluhu (112,1 % HDP) je značně vyšší než v roce 2003 (109,9 % HDP). 2. Opatření oznámená v reakci na doporučení podle čl. 104 odst. 7 Opatření oznámená v roce 2004 Před uplynutím lhůty 5. listopadu stanovené v doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 oznámily řecké orgány řadu opatření přijatých v roce 2004, a sice: i) amnestii pro daňové nedoplatky ve finančních letech 1999-2002; ii) pokyny všem ministerstvům omezit volné výdaje o 3 %; iii) opatření k omezení nákladů na veřejný sektor a ke snížení státních dotací a záruk[3]. Podstata uvedených opatření činí obtížným určit a vyčlenit jejich dopady na rozpočet. Opatření zahrnutá pod body ii) a iii) nejsou napojena na žádnou konkrétní rozpočtovou položku, mají však celkové dopady. Pokud jde o opatření i), v dopise adresovaném komisaři Almuniovi z 5. listopadu uvedl řecký ministr financí pan Alogoskoufis, že očekávaný dopad v roce 2004 je 0,2 % HDP. Avšak zatímco tento očekávaný dopad bylo snad možné zahrnout do úhrnných čísel daňových příjmů odpovídajících plánovanému výnosu ohlášenému v září, skutečný dopad bude znám nejdříve teprve v momentě oznámení o PNS podaném v březnu 2005. A navíc, aby bylo možné náležitě vyhodnotit fiskální úsilí řeckých orgánů vynakládané v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7, je třeba vzít na zřetel dopad revizí statistických údajů. Konečný výsledek schodku roku 2004 bude vyšší, než se předpokládalo v době přijetí doporučení podle čl. 104 odst. 7, částečně vzhledem k revizím statistických údajů dohodnutým s Eurostatem v září tohoto roku, což představuje 1,1 % HDP (tabulka 2). Tento faktor, který nebyl znám v době přijetí doporučení podle čl. 104 odst. 7, by bylo možné definovat jako okolnost, která nebyla plně pod kontrolou řecké vlády, když plánovala rozpočtové a daňové úpravy pro rok 2004. Proto je třeba vyhodnotit účinnost opatření přijatých řeckými orgány v roce 2004 v souladu s doporučeními Rady až po vyloučení dopadů předmětných revizí statistických údajů a možných růstových překvapení od jara do podzimu 2004. Tabulka 2. Hlavní faktory rozhodné pro výsledek schodku v roce 2004 (*) | Dopady na schodek (°) | Schodek v roce 2004 | Původní rozpočet předložený předchozí vládou | 1,2 | Hlavní úpravy provedené novou vládou do konce března 2004 | Nepřímé daně | +0,4 | Odvody na sociální zabezpečení | -1,1 | Obdržené transfery kapitálu | +1,4 | Spotřeba (z toho mzdy veřejného sektoru) | +0,8 (+0,5) | Sociální transfery | +0,4 | Hlášení o stavu z konce března předložené novou vládou (1) | 3,0 | Revize statistických údajů (2)+(3) | Fondy sociálního zabezpečení (2) | +0,3 | Vojenské výdaje (3) | +0,8 | Mezivýsledek (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 | Oznámení září 2004 (5) | 5,3 | Překročení (6)=(5)-(4) | 1,2 | Nesrovnalosti ve výplatách úroků (7) | +0,2 | Podzimní odhady Komise (5)+(7) | 5,5 | (*) Tabulka shrnuje – v % HDP – hlavní revize, úpravy a nesrovnalosti rozpočtu na rok 2004 od jeho přijetí (předchozí) řeckou vládou na konci roku 2003 a odhady Komise. (°) „+“ znázorňuje zvyšování schodku, zatímco „–“ znamená snižování schodku. | Podle zářijového oznámení předpokládají řecké orgány v roce 2004 výsledek schodku 5,3 % (5,5 % podle Komise; viz tabulka 2)[4], přičemž mezi oznámením z konce března a zářijovým oznámením schodek vzrostl z odhadovaných 3,0 %[5] na 5,3 % (z 3,2 % na 5,5 % podle jarních a podzimních odhadů Komise). Proto revize statistických údajů (1,1 % HDP) plně nevysvětlují zhoršení rozpočtu o 2,3 % HDP. Dále zbývající 1,2 % nelze přičítat dopadu nižšího růstu. Rozdíl mezi jarními (4,0 %) a podzimními (3,8 %) odhady reálného růstu činí pouhé 0,2 %, což by mohlo schodek zvýšit, avšak pouze o méně než 0,1 % HDP. V nominálních hodnotách je fiskální úsilí celkově záporné o více než 1 % HDP. Fiskální úsilí v roce 2004, pokud jde o rok 2003 – tedy rok, ve kterém se poprvé zjistilo, že stát porušil 3 % referenční hodnotu HDP, musí být vypočteno prostřednictvím porovnání bilancí očištěných o cyklické vlivy (BOCV) v obou dotčených letech s vyloučením dopadů revidování statistických údajů. Tento přístup rovněž ukazuje, že fiskální úsilí je záporné i z hlediska očištění o cyklické vlivy. S vyloučením neočekávaných revizí statistických údajů by bývala BOCV v roce 2003 -3,7 % HDP (ve skutečnosti byla -5,1 %), přičemž v roce 2004 by bývala -5,1 % HDP (ve skutečnosti byla -6,2 %). Z uvedeného vyplývá, že fiskální úsilí v roce 2004 dosahuje -1,4 %. Pokud jde o primární bilanci, je fiskální úsilí rovněž záporné (-1,6 %). Tabulka 3. Fiskální úsilí v roce 2004 Vyloučení dopadu revizí statistických údajů (v % HDP) | 2003 | 2004 | „Úsilí“ (*) | Bilance očištěné o cyklické vlivy (BOCV) | -5,1 | -6,2 | -1,1 | BOCV bez revizí | -3,7 | -5,1 | -1,4 | Primární bilance očištěná o cyklické vlivy (PBOCV) | 0,7 | -0,6 | -1,3 | PBOCV bez revizí | 2,0 | 0,4 | -1,6 | (*) Fiskální úsilí je záznam ve sloupci „2004“ mínus odpovídající záznam ve sloupci „2003“; čísla jsou zaokrouhlena na jedno desetinné místo. Je třeba uplatnit obecnou zásadu, že překročení jedné nebo několika položek rozpočtu se musí vyvažovat vyrovnávacími opatřeními. To rovněž platí pro akce typu konání olympijských her v Řecku. Navíc i když se taková překročení připustí, fiskální úsilí v příslušném roce by stejně skončilo záporným výsledkem. Podle informací poskytnutých řeckými orgány[6] představují překročení spojená s konáním olympijských her 0,7 % HDP; dělí se mezi programy veřejných investic (0,5 % HDP) a vládní spotřebu (0,2 %). Po vyloučení dopadů revizí statistických údajů a překročení spojených s olympijskými hrami by byla BOCV v roce 2004 -4,4 % HDP (ve skutečnosti byla -6,2 %), což – v porovnání s BOCV v roce 2003 po vyloučení dopadů revizí statistických údajů (-3,7 %) – vede k fiskálnímu úsilí -0,7 %. Pokud jde o primární fiskální bilanci, bylo by fiskální úsilí rovněž záporné (-0,9 %). Souhrnně řečeno nejsou opatření přijatá v roce 2004 za účelem snížení schodku roku 2004 účinná. Bez ohledu na revize statistických údajů se orientace fiskální politiky dále zhoršila v situaci bouřlivé hospodářské činnosti a velkých kladných mezer výstupu[7]. Návrh rozpočtu na rok 2005 Konkrétní opatření pro rok 2005 byla oznámena v návrhu státního rozpočtu předloženém v září; návrh si klade za cíl pro rok 2005 celkový schodek veřejných financí 2,8 %. To by představovalo nominální úpravu o 2,5 % HDP v porovnání se schodkem 5,3 % plánovaným řeckými orgány pro rok 2004. Tabulka 4. Posouzení úprav rozpočtu na rok 2005 % HDP | Oficiální (1) | Komise (2) | Rozdíl (3)=(1)-(2) | Daně | 23,20 | 23,19 | 0,01 | Odvody | 16,33 | 16,26 | 0,07 | Vládní spotřeba (z toho mzdy ve veřejném sektoru) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) | Sociální transfery | 18,43 | 18,55 | 0,12 | Splátky úroků | 5,07 | 5,27 | 0,20 | Přijaté kapitálové transfery | 2,62 | 2,54 | 0,08 | Čisté úvěry | -2,8 | -3,6 | 0,8 | Míra dluhu | 109,5 | 111,9 | 2,4 | interní položky Reálný růst HDP (v %) Nominální růst HDP (v %) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 | Odhady Komise z podzimu 2004 předpokládají pro rok 2005 nominální schodek 3,6 % HDP. Rozdíl mezi oficiálním cílem obsaženým v návrhu rozpočtu a odhady Komise je způsoben třemi faktory (tabulka 4): Zaprvé podle Komise je počáteční hladina výplat úroků v roce 2004 o 0,2 % HDP vyšší, než předpokládají řecké orgány. Zadruhé zatímco se návrh rozpočtu odvíjí od makroekonomického scénáře, který má vést v roce 2005 k růstu reálného HDP ve výši 3,9 %, Komise předpokládá mnohem méně optimistickou hladinu růstu o 3,3 %. Zatřetí je zřejmé, že očekávaný dopad některých opatření na rozpočet oznámených řeckými orgány je přeceňován . Na straně příjmů to platí zejména pro odvody na sociální zabezpečení v důsledku přehnaného optimismu, pokud jde o růst zaměstnanosti (2 % ve srovnání s 1 % odhadovaným Komisí), a pro obdržené kapitálové transfery, o nichž se předpokládá, že zůstanou na vysoké úrovni, přičemž značné omezení veřejných investic rovněž sníží již beztak nízkou schopnost Řecka vstřebávat fondy EU. Na výdajové straně předpokládá návrh rozpočtu velký pokles mzdového fondu a sociálních transferů, což je ve zjevném rozporu s nedávnou minulostí. Podle odhadu Komise z podzimu roku 2004 je fiskální úsilí v roce 2005, měřeno změnou bilance očištěné o cyklické vlivy, 1,9 % (2,5 % podle návrhu rozpočtu na rok 2005). Proto – podle Komise – dosahuje fiskální úprava nahromaděná v letech 2004 a 2005 pouze 0,8 % (1,6 % podle návrhu rozpočtu na rok 2005)[8]. Vcelku se jeví opatření obsažená v návrhu rozpočtu jako nedostatečná k tomu, aby snížila nominální schodek v roce 2005 pod 3% hranici v souladu s doporučením Rady z července 2004. Vývoj dluhu Se zřetelem k revizím úrovní dluhu obsaženým v zářijovém oznámení o PNS odhady Komise nepředpokládají pro rok 2005 významný pokles poměru dluhu k HDP. Po dosažení hladiny 109,9 % HDP v roce 2003 se v roce 2004 očekává další zvýšení dluhu na 112,2 %, přičemž v roce 2005 dojde pouze k minimálnímu poklesu na 111,9 %. Ponecháme-li stranou účinky revizí statistických údajů, odráží vývoj dluhu v letech 2004 a 2005 nejen nízké primární bilance, nýbrž také další faktory. Zatímco takové nízké primární přebytky spolu s vysokým růstem nominálního HDP by měly vyústit ve značné snížení míry dluhu, naznačují předpoklady pro léta 2004 a 2005, že hladina dluhu je rovněž významně ovlivňována značnými úpravami mezi stavovými a tokovými veličinami. To dokládá, že vláda nepřijala žádná účinná opatření v oblasti operací pod čarou. Shromažďování a zpracovávání vládních údajů Revize údajů od května do září 2004 byly hlavně vyvolány opravami transakcí, které Eurostat označil za transakce, jež nejsou plně v souladu s účetními předpisy. Řecko si s řadou problémů předložených Eurostatem poradilo. Avšak jak Komise objasňuje v dopise obsahujícím formální oznámení o řízení pro porušení práva č. 2004/2234 zahájeném s Řeckem 1. prosince, existuje řada faktorů, které – podle názoru Komise – vyvolávají pochybnosti o adekvátnosti mechanismů k zajištění včasného a náležitého podávání informací v souladu s povinnostmi vyplývajícími ze stávajícího právního rámce. * * * V souladu s ustanoveními čl. 104 odst. 8 Smlouvy a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1467/97 platí, že jestliže Rada usoudí, že nebyla přijata žádná účinná opatření v reakci na doporučení adresovaná v souladu s čl. 104 odst. 7 ve lhůtě do 5. listopadu 2004, je povinna učinit příslušné rozhodnutí, a to bezprostředně po uplynutí předmětné lhůty. Ve světle uvedených zjištění je Komise toho názoru, že nebyla přijata žádná účinná opatření v reakci na doporučení Rady vydaná v souladu s čl. 104 odst. 7 ve lhůtě stanovené v doporučení, a doporučuje Radě přijmout náležité rozhodnutí. Čl. 104 odst. 8 uvádí, že zjistí-li Rada, že během stanoveného období nebylo na její doporučení účinným způsobem reagováno v souladu s čl. 104 odst. 7, může svá doporučení zveřejnit. Avšak Řecko samo již dotyčné doporučení zveřejnilo v červenci v souladu s amsterdamským Usnesením Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997[9]. Co se týká dalších kroků řízení, jestliže Rada shledá, že v reakci na doporučení předložená podle čl. 104 odst. 7 nejsou přijata žádná účinná opatření, může v souladu s čl. 104 odst. 9 rozhodnout na základě doporučení Komise o výzvě Řecku, aby ve stanovené lhůtě učinilo opatření ke snížení schodku, která Rada považuje za nezbytná pro nápravu situace. Rozhodnutí Rady předložit Řecku předmětnou výzvu bude učiněno ve lhůtě jednoho měsíce od vydání jejího rozhodnutí, jímž shledala, že nejsou přijata žádná účinná opatření podle čl. 104 odst. 8. Doporučení ROZHODNUTÍ RADY, kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 stanoví, zda Řecko reagovalo účinným způsobem na doporučení Rady v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství RADA EVROPSKÉ UNIE s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 8 této smlouvy, s ohledem na doporučení Komise, vzhledem k těmto důvodům: Ve třetí etapě Hospodářské a měnové unie (HMU) se mají členské státy v souladu s článkem 104 Smlouvy vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí. Pakt o stabilitě a růstu se zakládá na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97[10] o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku, jak stanoví článek 104, s cílem dalšího podnícení nápravy nadměrných schodků veřejných financí. Amsterdamské Usnesení Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 199711 slavnostně vyzývá všechny zúčastněné, zejména členské státy, Radu a Komisi, aby prováděli Smlouvu a Pakt o stabilitě a růstu řádně a včas. Rozhodnutím 2004 / XXX / ES ze dne 5. července 200412 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek. Rada - v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy a s čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 – přijala doporučení, v němž stanoví řecké vládě lhůtu do 5. listopadu 2004, během které má přijmout účinná opatření k odstranění nadměrného schodku v roce 2005. V témž dokumentu Rada Řecku doporučila, aby ukončilo situaci stávajícího nadměrného schodku co nejrychleji a nejpozději v roce 2005 a aby přijalo nápravná opatření převážně strukturálního charakteru, jež představují nejméně jeden procentní bod HDP, souhrnně pro roky 2004 až 2005, pokud možno rovnoměrně rozdělená mezi těmito dvěma roky. Dále Rada Řecku doporučila, aby se podstatně snížila hrubá míra veřejného dluhu a uspokojivým tempem se přiblížila referenční hodnotě, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost faktorům jiným než čisté půjčky, přispívajícím ke změnám úrovně schodku. Nakonec Rada Řecku naléhavě doporučuje, aby zajistilo nápravu závažných nedostatků odhalených v souvislosti se statistickými údaji týkajícími se rozpočtu prostřednictvím zlepšeného shromažďování a zpracovávání obecných veřejných údajů. V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydané v souladu s čl. 104 odst. 7 přijata účinná opatření, vychází při svém rozhodování z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu. Vyhodnocení veřejně oznámených rozhodnutí přijatých Řeckem od momentu, kdy bylo vydáno Radou doporučení podle čl. 104 odst. 7 do uplynutí lhůty v tomto doporučení stanovené vede k následujícím závěrům: navzdory restriktivním opatřením oznámeným pro rok 2004 je fiskální politika zjevně expanzivní, částečně v důsledku překročení výdajů v souvislosti s organizací olympijských her, a to v rozporu s příslušnými požadavky Rady, rozpočtová opatření oznámená pro rok 2005 sice více než vyvažují prohřešky z roku 2004, nicméně nezajišťují snížení schodku veřejných financí v roce 2005 pod hranici 3 % HDP, nejen že úhrnný hrubý poměr dluhu vůči HDP neklesá uspokojivým tempem, ale velká úprava mezi stavovými a tokovými veličinami předpokládaná v roce 2004 rovněž ukazuje, že vláda nepřijala žádná účinná opatření v oblasti operací pod čarou, což také přispělo k dalšímu zvýšení dluhu, Řecko zkvalitňuje shromažďování a zpracovávání rozpočtových údajů, zejména v souvislosti s výdaji na vojenské vybavení, s výplatou úroků a s účty sociálního zabezpečení. Jsou však stále zapotřebí dokonalejší mechanismy k zajištění včasného a náležitého poskytování přesných vládních údajů, jak to vyžaduje stávající právní rámec. Čl. 104 odst. 8 stanoví, že zjistí-li Rada, že během stanoveného období nebylo na její doporučení podle čl. 104 odst. 7 účinným způsobem reagováno, může svá doporučení zveřejnit. Avšak v souladu s Usnesením Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu Řecko toto doporučení již v červenci samo zveřejnilo. PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 V reakci na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 adresované Řecku 5. července 2004 nebyla ve lhůtě stanovené v předmětném doporučení přijata žádná účinná opatření. Článek 2 Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice. V Bruselu dne Za Radu [1] Viz tiskovou zprávu o euroukazatelích č. 117/2004 ze dne 23. září 2004. [2] V souladu s nařízením (ES) č. 3605/93, kterým se řídí hlášení o PNS, členské státy ohlašují údaje pro léta t, t-1, t-2, t-3 a t-4. Avšak na žádost Rady Eurostat rovněž revidoval účty z let 1997, 1998 a 1999. Ve zprávě ze dne 22. listopadu o ‚Revizi údajů o řeckém schodku veřejných financí a dluhu‘ došel Eurostat k závěru, že skutečné schodky v dotčených letech byly rovněž hodně nad hladinou 3 % (viz také sdělení Komise ‚Zpráva o otázce odpovědnosti v souvislosti s revizí řeckých rozpočtových údajů‘ - KOM(2004) 784 ze dne 1.12.2004). [3] Tato opatření byla oznámena v dopise pana Alogoskoufise, řeckého ministra financí, komisaři Almuniovi ze dne 23. června 2004. Od té doby nebyla Komisi sdělena žádná další opatření pro rok 2004. [4] Číslo je o 0,2 % HDP nižší než odhad Komise (5,5 %), který obsahuje realističtější pohled na výplaty úroků. [5] Přesné číslo bylo 2,95 %, zde zaokrouhlené na 3 %. Je třeba mít na paměti, že toto číslo (2,95 %) bylo výsledkem významné revize návrhu rozpočtu pro rok 2004 provedené novou vládou v březnu. Tato revize zavedla realističtější odhady běžných příjmů (nižší přímé daně a transfery EU, ale vyšší odvody na sociální zabezpečení) a výdajů (vyšší mzdy veřejných zaměstnanců, vyšší sociální transfery), což je daleko více v souladu s 2,4 % předpokládanými Komisí v jejích odhadech z podzimu roku 2003. Revize byla součástí oznámení z konce března, které nebylo stvrzeno Eurostatem. [6] Tyto informace sdělily řecké orgány v návrhu rozpočtu na rok 2005. V porovnání s plánovanými výdaji spojenými s olympijskými hrami (0,94 % HDP) v roce 2004 by měl být konečný výsledek 1,6 %. [7] V období mezi oběma odhady pro rok 2004 se rozdíl ve výkonu prohloubil z 1,2 % na jaře na 1,5 % na podzim, přičemž potenciální růst výkonu zůstal na vysoké úrovni 3,4 %. [8] Konečné vyúčtování her má automatický dopad na fiskální situaci prostřednictvím úspor dosahujících 1,2 % (z čehož 0,7 % tvoří překročení z roku 2004). Účinek převedení do roku 2005 spojovaný s olympijskými hrami představuje pouhých 600 milionů EUR (kolem 0,5 % HDP). [9] Dokument Rady 11216/04 ze dne 6. července 2004, k dispozici ve veřejném rejstříku dokumentů Rady pod názvem „Doporučení Rady pro Řecko s cílem ukončit situaci nadměrného schodku veřejných financí - použití čl. 104 odst. 7 Smlouvy“. [10] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.6. 11 Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s.1. 12 V úř. věst. dosud nezveřejněno.