Předloha návrhu nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři /* KOM/2006/0868 konecném znení - CNS 2006/0309 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.12.2006 KOM(2006) 868 v konečném znění 2006/0309 (CNS) Předloha návrhu NAŘÍZENÍ RADY o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Evropské společenství a Ruská federace ve dnech 10. - 12. července 2006 sjednaly a uzavřely Dohodu o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři, která byla parafována Společenstvím dne 28. července 2006 a Ruskou federací dne 7. srpna 2006. Tato dohoda zůstane v platnosti po počáteční období šesti let, které začíná dnem jejího vstupu v platnost. V zájmu Společenství je tuto dohodu schválit. Komise navrhuje Radě, aby prostřednictvím nařízení přijala tuto novou Dohodu mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři. | 120 | Obecné souvislosti Jednání o dvoustranné dohodě o rybolovu mezi Ruskou federací a Společenstvím byla zahájena v době tehdejšího Sovětského svazu v roce 1977 krátce poté, co byly rozšířeny rybolovné oblasti spadající do jurisdikce členského státu na 200 námořních mil. Navzdory náročnému vyjednání v roce 1988 však nebylo možné dohodu uzavřít. V roce 1997 Ruská federace vyslovila svůj záměr rozšířit dohodu tak, aby se vztahovala na všechny rybolovné oblasti jejího zájmu, a již neměla zájem omezit působnost dohody pouze na Baltské moře. Rada s tím souhlasila a v březnu 2001 přijala rozšířený mandát. V březnu 2004 však musela být jednání přerušena, protože se ukázalo, že Ruská federace již nemá zájem uzavřít široce pojatou dohodu o rybolovu. Po rozšíření Evropské unie v květnu 2004, v souladu s čl. 6 odst. 12 aktu o přistoupení z roku 2003, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko podnikly nezbytné kroky k odstoupení od Úmluvy o rybolovu a ochraně živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu (Gdaňská úmluva), a to buď k datu přistoupení, nebo k nejbližšímu možnému datu po přistoupení Vzhledem k tomu, že se jurisdikce Ruské federace vztahuje pouze na 5 % rybolovných zdrojů v Baltském moři, a to ve velmi omezené oblasti kolem Kaliningradu a Sankt-Petěrburgu, a že všechny vody Baltského moře nyní spadají do jurisdikcí jednotlivých států, Společenství považuje mezinárodní úmluvu mezi dvěma smluvními stranami za nepatřičný a nepřiměřený mechanismus výkonu povinností smluvních stran ve věci spolupráce při řízení rybolovu. Společenství se proto rozhodlo vystoupit z Gdaňské úmluvy a dostálo příslušným postupům předáním písemné nóty Rady ze dne 20. prosince 2004 Polské republice. V tuto chvíli pouze Polsko (které předložilo oznámení o vystoupení později) a Ruská federace zůstávají členy Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC) zřízené Gdaňskou úmluvou. Členství Polska v této komisi bude ukončeno ke konci roku 2006. Namísto toho se zdálo být vhodnější, aby byly rybolovné zdroje v Baltském moři řízeny v rámci dvoustranné dohody o rybolovu mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací, která by prozatím byla omezena na Baltské moře. V souladu se smlouvami o přistoupení by tato dohoda měla rovněž zahrnout stávající dvoustranné dohody mezi Ruskou federací a Estonskem, Finskem, Lotyšskem, Litvou, Polskem a Švédskem do jediné dvoustranné dohody. Koncem roku 2004 Ruská federace souhlasila s obnovením jednání. Nová rámcová dohoda se vztahuje pouze na Baltské moře. Ruská federace v této fázi raději nechce rozšířit zeměpisnou působnost dohody za hranice Baltského moře. Nicméně dohoda obsahuje ustanovení, která by umožnila její případné budoucí rozšíření, pokud by to bylo přáním obou smluvních stran. V tomto případě by však bylo nutné vydat nový nebo pozměněný mandát k zahájení jednání, která by mohla vést k poskytnutí rybolovných práv pro ruská plavidla ve vodách Společenství mimo Baltské moře. Cílem nové dohody je zajistit úzkou spolupráci mezi smluvními stranami na základě zásady nestranného a vzájemného užitku vedoucího k zachování zdrojů, udržitelnému využívání a řízení všech tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři. Dohoda stanoví ujednání o společných řídících opatřeních, poskytování licencí, dodržování opatření na zachování zdrojů, řídících opatření a dalších předpisů v oblasti rybolovu, spolupráci při kontrole a prosazování dodržování právních předpisů, inspekcích, zastavení nebo zadržení plavidel, vědecké spolupráci a anadromních a katadromních živočišných druzích. Ke dni vstupu dohody v platnost tato dohoda nahradí stávající dvoustranné dohody o rybolovu mezi členskými státy a Ruskou federací. K dosažení cílů této dohody smluvní strany zřídí Smíšený výbor pro rybolov v Baltském moři, který se bude scházet alespoň jednou za rok. | 139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Nevztahuje se na tento návrh. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Gdaňská úmluva přestane být používána od 1. ledna 2007. Nová dohoda nahradí Gdaňskou úmluvu a rovněž nahradí stávající dvoustranné dohody o rybolovu mezi členskými státy a Ruskou federací. V souladu s článkem 1 Gdaňské úmluvy by strany měly úzce spolupracovat ve snaze zachovat a zvýšit živé zdroje v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu a dosáhnout optimálního výnosu, a zejména rozvíjet a koordinovat studie prováděné pro tyto účely. Dále v souladu s článkem 9 Gdaňské úmluvy je Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři povinna koordinovat řízení živých mořských zdrojů v oblasti úmluvy sběrem, shromažďováním, analýzou a šířením statistických údajů týkajících se např. úlovků, rozsahu rybolovu a dalších informací. Nová dohoda bude mít vliv na zachování úzké spolupráce mezi Společenstvím a Ruskou federací na základě zásady nestranného a vzájemného užitku vedoucího k zachování zdrojů, udržitelnému využívání a řízení všech tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři. V této souvislosti bude nový Smíšený výbor pro rybolov v Baltském moři důležitým fórem, pokud jde o každoroční požadavek vědeckého stanoviska ke stavu rybích populací v Baltském moři a stanoviska k řízení rybolovu, které vydá Společenství a Ruská federace pro Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES). Tento úkol dříve zajišťovala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (IBSFC). Není stanoveno, že na základě dohody dojde ke změnám ve stávající struktuře loďstva Společenství v Baltském moři nebo ve způsobu řízení společných rybolovných zdrojů. Rovněž není stanoveno, se změní podíl Společenství na příspěvku vypláceném ICES jakožto vyrovnání za vědecké stanovisko, jehož výše v současné době činí 90,04 % roční částky. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto návrhu je stanovit právní základ pro uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři. | 310 | Právní základ Článek 37 Smlouvy o ES ve spojení s čl. 300 odst. 2 a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: | 331 | Návrh se týká uzavření mezinárodní dohody. | 332 | Nevztahuje se na tento návrh. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: nařízení. | 342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Návrh se týká uzavření mezinárodní dohody. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | E-6350 | (Důvodová zpráva ověřena - 6 350 znaků - v souladu s normou GŘ pro překlady). | 1. 2006/0309 (CNS) Předloha návrhu NAŘÍZENÍ RADY o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[1], vzhledem k těmto důvodům: (1) Společenství a vláda Ruské federace sjednaly a parafovaly Dohodu o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři. (2) Dohoda stanoví úzkou spolupráci mezi smluvními stranami na základě zásady nestranného a vzájemného užitku vedoucího k zachování zdrojů, udržitelnému využívání a řízení všech tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři. (3) Je v zájmu Společenství tuto dohodu schválit, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Jménem Společenství se schvaluje Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři. Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropské společenství. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu Za Radu předseda / předsedkyně PŘÍLOHA Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace o spolupráci v oblasti rybolovu a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ a VLÁDA RUSKÉ FEDERACE (dále jen „smluvní strany“), UPOZORŇUJÍCE, že Úmluva o rybolovu a ochraně živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu (Gdaňská úmluva) z roku 1973 přestane být používána od 1. ledna 2007; UZNÁVAJÍCE, že po přistoupení Švédska a Finska ke Společenství dne 1. ledna 1995 a Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska dne 1. května 2004, některé prvky dohod o rybolovu vztahující se k námořnímu rybolovu v Baltském moři, které byly uzavřeny jednotlivě mezi vládami Lotyšské republiky, Švédského království, Finské republiky, Estonské republiky, Polské republiky a Litevské republiky s vládou Ruské federace, jsou nyní řízeny Společenstvím; UZNÁVAJÍCE nutnost nahradit tyto dohody o rybolovu, pokud se týkají námořního rybolovu v Baltském moři, a Gdaňskou úmluvu z roku 1973 novou dohodou mezi Evropským společenstvím a vládou Ruské federace; POTVRZUJÍCE společné přání zajistit zachování a dlouhodobé udržitelné řízení a využívání populací ryb v Baltském moři; VEDENI ustanoveními Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 a Dohody OSN o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých populací ryb ze dne 4. prosince 1995; VEDENI Dohodou o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na druhé straně ze dne 24. června 1994 (dále jen „PCA“) a společným přáním posilovat tyto vztahy; BEROUCE V ÚVAHU kodex chování pro odpovědný rybolov přijatý Radou Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství na konferenci FAO v roce 1995; BEROUCE V ÚVAHU Johannesburskou deklaraci o udržitelném rozvoji přijatou na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v září 2002; ZVAŽUJÍCE, že některé z živých mořských zdrojů Baltského moře jsou složeny z tažných populací, které se stěhují mezi výlučnými ekonomickými zónami obou smluvních stran, z přidružených a závisejících populací, a že účinného zachování a udržitelného využívání těchto populací lze proto dosáhnout pouze prostřednictvím spolupráce smluvních stran při řízení rybolovu a prostřednictvím kontrol a prosazování dodržování právních předpisů; UZNÁVAJÍCE závazek smluvních stran rozvíjet politiku řízení rybolovu zaměřenou na ekosystém, která vychází z nejlepších dostupných vědeckých stanovisek a je založena na dodržování povinnosti pobřežního státu zajistit ve výlučné ekonomické zóně řádná opatření na zachování zdrojů a řídící opatření pro udržení živých zdrojů v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982; PŘEJÍCE SI pokračovat ve spolupráci v rámci příslušných mezinárodních organizací pro rybolov za účelem společného zachování, udržitelného využívání a řízení všech důležitých rybolovných zdrojů a potvrzujíce úmysl smluvních stran pokračovat v rozvíjení zásad zakotvených v Gdaňské úmluvě; UZNÁVAJÍCE důležitost vědeckého výzkumu pro zachování, udržitelné využívání a řízení rybolovných zdrojů, zejména v rámci Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a hodlajíce podporovat další spolupráci v této oblasti, SE DOHODLY TAKTO: Článek 1 Použití pojmů Pro účely této dohody se: a) „výlučnou ekonomickou zónou smluvních stran“ rozumí výlučná ekonomická zóna Ruské federace a výlučné ekonomické zóny jednotlivých členských států Evropského společenství; b) „pobřežním mořem smluvních stran“ rozumí pobřežní moře Ruské federace a pobřežní moře jednotlivých členských států Evropského společenství; c) „živými mořskými zdroji“ rozumí dostupné živé mořské živočišné druhy, včetně anadromních a katadromních druhů; d) „rybářskými plavidly smluvních stran“ rozumí rybářská plavidla plující pod vlajkou Ruské federace a rybářská plavidla plující pod vlajkou jednotlivých členských států Evropského společenství, jež jsou uzpůsobena pro obchodní rybolov živých mořských zdrojů; e) „udržitelným využíváním“ rozumí využívání populace takovým způsobem, kterým není dotčeno její využívání v budoucnu a které nemá neblahý vliv na mořské ekosystémy; f) „tažnými populacemi“ rozumí populace ryb, která se pravidelně stěhuje napříč vymezenými výlučnými ekonomickými zónami smluvních stran v Baltském moři; g) „intenzitou rybolovu“ rozumí v případě jednotlivého plavidla součin jeho kapacity a činnosti, v případě skupiny plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině; h) „přístupem předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí skutečnost, že nedostatek odpovídajících vědeckých údajů by neměl být důvodem k odložení nebo nepřijetí řídících opatření na zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a necílových druhů a na zachování jejich životního prostředí. Článek 2 Zeměpisná oblast, na kterou se dohoda vztahuje Zeměpisnou oblastí, na kterou se dohoda vztahuje (dále jen „Baltské moře“), se rozumí všechny vody Baltského moře a Malého a Velkého Beltu, kromě vnitřních vod, jež jsou na západě ohraničeny linií vedenou od Hasenore Head k Gniben Point, od Korshage ke Spodsbierg a od Gilbierg Head ke Kullen. Článek 3 Územní působnost Tato dohoda se vztahuje jak na území, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství za podmínek stanovených v této Smlouvě, tak i na území Ruské federace. Článek 4 Cíle 1. Cílem této dohody je zajistit úzkou spolupráci mezi oběma smluvními stranami na základě zásady nestranného a vzájemného užitku vedoucí k zachování zdrojů, udržitelnému využívání a řízení všech tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři. 2. Dohoda stanoví zásady a postupy pro úzkou spolupráci mezi smluvními stranami, s cílem zajistit, aby využívání tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři poskytovalo udržitelné hospodářské, ekologické a sociální podmínky. 3. Smluvní strany založí vzájemnou spolupráci na nejlepších dostupných vědeckých stanoviscích a dalších významných údajích, použijí přístup předběžné opatrnosti a dohodnou se na rozvíjení přístupu k řízení rybolovu založeného na ekosystému. Článek 5 Společná řídící opatření 1. Každá smluvní strana může podle zásady vzájemného užitku a v souladu s vlastními právními předpisy povolit rybářským plavidlům druhé smluvní strany, aby lovila ve výlučné ekonomické zóně této smluvní strany v Baltském moři. 2. Smluvní strany si mohou na recipročním základě vyměňovat kvóty v Baltském moři. 3. K dosažení cílů této dohody smluvní strany stanoví opatření, kterými se bude řídit využívání tažných populací v Baltském moři, přičemž se zohlední přidružené a závislé druhy. Tato opatření mohou mimo jiné zahrnovat: a) celkové přípustné odlovy (TAC) pro tažné populace a skupiny tažných populací a příděly mezi smluvní strany. Přidělování se zakládá na historickém rozdělení rybolovných práv, přičemž se zohlední potřeba používat řízení více zaměřené na konkrétní populace, jež doporučuje ICES; b) dlouhodobé plány řízení rybolovu tažných populací; c) omezení intenzity rybolovu a d) technická opatření. 4. Prováděním ustanovení odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku se bude zabývat Smíšený výbor pro rybolov v Baltském moři uvedený v článku 14 této dohody. Článek 6 Autonomní řídící opatření přijatá smluvními stranami 1. Každá smluvní strana stanoví celkové přípustné odlovy a vypracuje dlouhodobé plány řízení netažných populací v Baltském moři, přičemž zohlední přidružené a závislé druhy. 2. Pokud se smluvní strany v rámci Smíšené výboru pro rybolov v Baltském moři uvedeném v článku 14 této dohody nedohodly na příslušných řídících opatřeních, která mají být doporučena orgánům jednotlivých smluvních stran, stanoví autonomní opatření, aby zajistily, že bude dosaženo cílů článku 4 této dohody týkajících se řízení využívání a zachování živých mořských zdrojů v Baltském moři, přičemž se zohlední přidružené a závislé druhy. 3. Opatření přijatá podle odstavce 2 tohoto článku jsou založena na objektivních vědeckých kritériích a nediskriminují de facto ani de iure druhou smluvní stranu. 4. Kromě doporučení k opatřením přijatým Smíšeným výborem pro rybolov v Baltském moři může každá smluvní strana stanovit opatření na zachování zdrojů a řídící opatření, která považuje za nezbytná k dosažení cílů článku 4 této dohody. 5. Opatření upravující rybolov přijatá každou smluvní stranou v její výlučné ekonomické zóně a pobřežním moři pro účely zachování zdrojů jsou založena na objektivních a vědeckých kritériích, přičemž se zohlední přidružené a závisející druhy, a nediskriminují de facto ani de iure druhou smluvní stranu. Článek 7 Poskytování licencí 1. Každá smluvní strana požaduje, aby se na rybolov v určených oblastech její výlučné ekonomické zóny v Baltském moři, který je prováděn rybářskými plavidly druhé smluvní strany, vztahovala licence (povolení). 2. Odpovědné orgány každé ze smluvních stran sdělí v náležité době druhé smluvní straně název, registrační číslo a další důležité informace o rybářských plavidlech, která budou způsobilá lovit v určených oblastech výlučné ekonomické zóny druhé smluvní strany v Baltském moři. 3. Uplatňování podmínek pro poskytování licencí je v souladu s doporučeními přijatými Smíšeným výborem pro rybolov v Baltském moři uvedeném v článku 14 této dohody. 4. Po přijetí žádosti o licenci (povolení) každá smluvní strana v souladu s vlastními příslušnými právními předpisy vydá licenci (povolení) požadovanou (požadované) pro rybolov v určených oblastech své výlučné ekonomické zóny v Baltském moři. Článek 8 Soulad s opatřeními na zachování zdrojů a řídícími opatřeními a dalšími právními předpisy v oblasti rybolovu 1. Každá smluvní strana v souladu s vlastními právními a správními předpisy učiní nezbytné kroky, kterými zajistí, aby rybářská plavidla dodržovala pravidla a předpisy stanovené v právních předpisech druhé smluvní strany, jež se týkají využívání rybolovných zdrojů ve výlučné ekonomické zóně druhé smluvní strany v Baltském moři. 2. Každá smluvní strana může pro svou výlučnou ekonomickou zónu v Baltském moři v souladu s příslušnými právními předpisy a mezinárodním právem přijmout opatření, kterými se zajistí, aby se rybářská plavidla druhé smluvní strany řídila ustaveními této dohody. 3. Každá smluvní strana oznámí druhé smluvní straně s předstihem a odpovídajícím způsobem předpisy a opatření regulující rybolov a jakékoli změny těchto předpisů a opatření. 4. Každá smluvní strana přijme opatření, která mohou být nezbytná k zajištění souladu s ustanoveními této dohody v její výlučné ekonomické zóně a pobřežním moři. Článek 9 Spolupráce v oblasti kontroly a prosazování dodržování právních předpisů Smluvní strany spolupracují v oblasti kontroly a prosazování dodržování právních předpisů v Baltském moři. K tomuto účelu se smluvní strany dohodnou, že vypracují plán na výměnu strategií kontroly a prosazování dodržování právních předpisů. Článek 10 Inspekce Každá smluvní strana souhlasí s tím, že příslušný subjekt druhé smluvní strany, který je odpovědný za rybolovné operace ve výlučné ekonomické zóně této smluvní strany v Baltském moři, provádí inspekce na jejích rybářských plavidlech. Každá smluvní strana napomáhá těmto inspekcím pro účely monitorování dodržování regulativních opatření a předpisů uvedených v článku 8 této dohody. Článek 11 Zastavení nebo zadržení plavidel 1. V případě zastavení nebo zadržení rybářského plavidla druhé smluvní strany příslušné subjekty každé smluvní strany neprodleně diplomatickou nebo jinou úřední cestou oznámí příslušným subjektům uvedené smluvní strany, jaká opatření byla přijata nebo jaké sankce byly posléze uloženy. 2. Příslušné subjekty každé smluvní strany neprodleně propustí zadržená rybářská plavidla a zadržené posádky poté, co majitel plavidla nebo jeho zástupce složí rozumnou kauci nebo jinou záruku, která se určí v souladu s příslušnými právními předpisy Ruské federace a členských států Evropského společenství. Článek 12 Vědecká spolupráce 1. Smluvní strany požadují na ICES, aby vydala vědecké stanovisko k tažným, přidruženým a závisejícím populacím v Baltském moři, které bude sloužit jako základ pro přijetí společných řídících opatření pro tyto populace. 2. Smluvní strany se v rámci ICES zavážou ke spolupráci při provádění vědeckého výzkumu důležitého pro tuto dohodu. 3. Smluvní strany podporují spolupráci mezi vědci a odborníky v otázkách společného zájmu v oblasti rybolovu i akvakultury. Článek 13 Anadromní a katadromní druhy 1. Za účelem zachování anadromních a katadromních druhů v souladu s Úmluvou Organizace Spojených národů o mořském právu smluvní strany spolupracují v rámci této dohody a příslušných mezinárodních ujednání s cílem podpořit zachování, obnovu, posílení a rozumné řízení těchto populací v Baltském moři. 2. Aniž jsou dotčeny zeměpisné oblasti, na které se dohoda vztahuje a které jsou definované v článku 2 této dohody, smluvní strany se mohou dohodnout, že spolupráci rozšíří na řízení anadromních a katadromních druhů, avšak s výjimkou druhů, jež žijí po celý život ve vnitřních vodách. Článek 14 Smíšený výbor pro rybolov v Baltském moři 1. K dosažení cílů této dohody smluvní strany zřídí Smíšený výbor pro rybolov v Baltském moři (dále jen „výbor“). 2. Každá smluvní strana jmenuje do výboru svého představitele a jeho zástupce a úřední cestou o tom informuje druhou smluvní stranu. 3. Výbor se zabývá všemi otázkami, které patří do oblasti působnosti této dohody, a podává smluvním stranám doporučení. 4. Výbor zejména: a) zkoumá vývoj a dynamiku tažných, přidružených a závislých populací v Baltském moři a jejich lov; b) dohlíží na provádění, výklad a hladké působení dohody, zejména v případě ustanovení o kontrole, prosazování dodržování právních předpisů a inspekci; c) zajišťuje nezbytné spojení v otázkách společného zájmu v odvětví rybolovu; d) slouží jako prostor pro přátelské urovnání sporů, které mohou vyvstat při výkladu nebo používání této dohody. 5. Výbor se podle dohody smluvních stran schází alespoň jednou za rok, a to střídavě na území každé smluvní strany, s cílem doporučit orgánům jednotlivých smluvních stran, jež jsou odpovědné za příslušný rybolov a populace v Baltském moři, opatření v souladu s článkem 5 této dohody. Výbor se mimořádně schází na žádost jedné ze smluvních stran. 6. Výbor případně zřídí další subjekty, které budou zastávat jeho funkce. 7. Výbor na prvním zasedání přijme svůj jednací řád. Článek 15 Konzultace smluvních stran Smluvní strany vedou konzultace o otázkách týkajících se provádění a řádného fungování této dohody, nebo v případě sporu o jejím výkladu či používání. Článek 16 Mezinárodní spolupráce Smluvní strany spolupracují v rámci příslušných mezinárodních organizací ve všech otázkách společného zájmu týkajících se řízení a zachování zdrojů, kterými se mohou tyto organizace zabývat. Článek 17 Zajišťovací doložka 1. Žádným ustanovením této dohody nejsou nijak dotčeny postoje nebo názory ani jedné ze smluvních stran ve vztahu k jejich právům nebo povinnostem podle mezinárodních dohod o rybolovu, nebo postoje nebo názory ve vztahu k jakýmkoli otázkám vztahujícím se k mořskému právu. 2. Tímto nařízením není dotčeno vymezení výlučných ekonomických zón smluvních stran. Článek 18 Vstup v platnost 1. Tato dohoda se prozatímně použije ode dne podpisu a vstupuje v platnost dnem obdržení posledního písemného oznámení, že všechny vnitřní postupy požadované pro vstup dohody v platnost jsou smluvními stranami ukončeny. 2. Ke dni svého vstupu v platnost a v případě námořního rybolovu v Baltském moři tato dohoda nahrazuje dohodu o rybolovu mezi vládou Lotyšské republiky a vládou Ruské federace podepsanou dne 21. července 1992, dohodu o rybolovu mezi vládou Švédského království a vládou Ruské federace podepsanou dne 11. prosince 1992, dohodu o rybolovu mezi vládou Finské republiky a vládou Ruské federace podepsanou dne 11. března 1994, dohodu o rybolovu mezi vládou Estonské republiky a vládou Ruské federace a podepsanou dne 4. května 1994, dohodu o rybolovu mezi vládou Polské republiky a vládou Ruské federace podepsanou dne 5. července 1995 a dohodu o rybolovu mezi vládou Litevské republiky a vládou Ruské federace podepsanou dne 29. června 1999. Článek 19 Doba trvání dohody Tato dohoda zůstane v platnosti po počáteční období šesti let, které začíná dnem jejího vstupu v platnost. V případě, že tuto dohodu některá ze smluvních stran nevypoví nejméně devět měsíců před uplynutím počátečního období, zůstává v platnosti po dobu dalších tříletých období za předpokladu, že výpověď není podána nejpozději devět měsíců před ukončením každého takového období. Článek 20 Jazyky V Bruselu / Moskvě dne …………. 2006 v anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, německém, nizozemském, polském, portugalském, ruském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském jazyce, přičemž všechna znění jsou závazná. V případě sporu je rozhodující anglické a ruské znění této dohody. [1] Stanovisko ze dne [datum] (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).