Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA Úmluva z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států uzavřená pod záštitou Evropské hospodářské komise OSN je hlavním mezinárodním právním rámcem pro spolupráci a opatření k omezení, postupnému snižování a prevenci znečišťování ovzduší a jeho nepříznivých účinků na lidské zdraví a životní prostředí v regionu, se zvláštním zaměřením na dálkové znečišťování ovzduší přecházející hranice států. Úmluva byla podepsána jménem Evropského hospodářského společenství dne 14. listopadu 1979 a schválena rozhodnutím Rady 81/462/EHS ze dne 11. června 1981[1]. Do dnešního dne byla úmluva rozšířena osmi protokoly, včetně Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 (dále jen „protokol“). Tento protokol podporuje přístup zaměřený na více znečišťujících látek zároveň, jehož smyslem je ochrana lidského zdraví a vegetace před kritickou zátěží vyvolanou acidifikací, nutričním dusíkem a před kritickou úrovní ozonu, nebo má tyto vlivy omezit na minimum. Za tím účelem stanoví protokol pro každou smluvní stranu národní emisní stropy, kterých má být dosaženo do roku 2010 a v dalších letech, pro tyto čtyři látky znečišťující ovzduší: síru (zejména oxid siřičitý, SO2), oxidy dusíku (NOx), amoniak (NH3) a nemethanické těkavé organické sloučeniny. Aby bylo zajištěno dosažení národních emisních stropů, zavádí se v přílohách protokolu mezní hodnoty emisí k omezení emisí látek znečišťujících ovzduší, a to v místě příslušné kategorie stacionárního a mobilního zdroje. Přistoupení Společenství k protokolu bylo jménem Společenství schváleno rozhodnutím Rady 2003/507/ES ze dne 13. června 2003[2]. Protokol, který vstoupil v platnost dne 17. května 2005, byl proveden do práva EU především prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o velkých spalovacích zařízeních[3] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší[4]. V souladu s čl. 10 odst. 2 protokolu byly povinností v letech 2005 až 2007 přezkoumány. Z přezkumu vyplynul závěr, že k dosažení cílů zaměřených na životní prostředí a lidské zdraví, pokud jde o kritické zátěže a úrovně, bude z hlediska dlouhodobé ochrany lidského zdraví a životního prostředí zapotřebí stávající snahy posílit. V roce 2007 zahájily smluvní strany jednání za účelem změny protokolu. Na základě vyjednávání strany přítomné na 30. zasedání výkonného orgánu úmluvy konsensuálně přijaly dvě rozhodnutí (2012/1 a 2012/2), kterými se změnilo znění protokolu a doplnily se dvě nové přílohy (X a XI)[5]. Na základě dohody smluvních stran byla rovněž přijata dvě další rozhodnutí o provádění protokolu[6] (o prozatímním uplatňování změn národních závazků snížení emisí[7] nebo národní emisní inventury). Rozhodnutí výkonného orgánu úmluvy 2012/1, kterým se aktualizují definice kritických zátěží a kritických úrovní stanovené v příloze I protokolu, nevyžaduje ratifikaci smluvními stranami. V souladu s čl. 13 odst. 4 protokolu byl tento pozměňovací návrh oznámen všem stranám protokolu dne 7. března 2013[8] a vstoupil v platnost dnem 5. června 2013. Rozhodnutí výkonného orgánu (2012/2) mění hlavní znění protokolu a všech jeho příloh (s výjimkou přílohy I). V souladu s čl. 13 odst. 3 protokolu musí toto rozhodnutí smluvní strany ratifikovat. Pozměněný protokol stanoví nové národní závazky snížení emisí výše uvedených čtyř látek znečišťujících ovzduší a navíc i emisí jemných částic (PM2,5), které je třeba plnit počínaje rokem 2020. Protokol také podporuje snížení emisí černého uhlíku (obsaženého v částicích a náležejícího mezi znečišťující látky s krátkou životností ovlivňující klima), aktualizuje mezní hodnoty emisí stanovené v přílohách protokolu, zavádí nové normy pro obsah nemethanických těkavých organických sloučenin ve výrobcích a doplňuje oznamovací povinnosti smluvních stran, pokud jde o emise látek znečišťujících ovzduší a pokrok v oblasti technologie a výzkumu. Změna protokolu bude provedena do právních předpisů EU prostřednictvím několika právních nástrojů. Komise za tímto účelem navrhla směrnici Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice o národních emisních stropech[9] a směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení emisí některých znečišťujících látek ze středních spalovacích zařízení do ovzduší[10]. Obě tyto směrnice budou platit současně se stávajícími směrnicemi EU omezujícími zdroje znečištění včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích[11]. Vzhledem k výše uvedenému je vhodné, aby Evropská unie přijala změnu protokolu. Příloha tohoto rozhodnutí obsahuje změnu znění protokolu, jak je stanoveno v rozhodnutí 2012/2 výkonného orgánu úmluvy. 2013/0448 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o přijetí změny Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 192 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Unie je stranou Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států od jejího přijetí v roce1981[12]. (2) Unie je smluvní stranou Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států od jeho přijetí dne 13. června 2003[13]. (3) Smluvní strany Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států zahájily v roce 2007 jednání, jehož cílem bylo dále zlepšit ochranu lidského zdraví a životního prostředí a stanovit nové závazky ke snížení emisí vybraných látek znečišťujících ovzduší, kterých je třeba dosáhnout do roku 2020, a aktualizovat mezní hodnoty pro emise látek znečišťujících ovzduší u zdroje. (4) Strany přítomné na 30. zasedání výkonného orgánu Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování přecházejícím hranice států přijaly [konsensuálně?] rozhodnutí 2012/1 a 2012/2, kterými se mění Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států. (5) Rozhodnutí 2012/1 vstoupilo v platnost a nabylo účinnosti na základě zrychleného postupu podle čl. 13 odst. 4 protokolu. (6) Rozhodnutí 2012/2 vyžaduje ratifikaci smluvními stranami protokolu v souladu s čl. 13 odst. 3 protokolu. (7) Změna Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států by se měla jménem Evropské unie schválit, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Změna Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států se jménem Unie schvaluje. Znění změn protokolu je připojeno k tomuto rozhodnutí. Článek 2 Předseda Rady určí osobu zmocněnou přistoupit jménem Evropské unie k uložení schvalovací listiny stanovené v čl. 13 odst. 3 Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států, aby tak Evropská unie vyjádřila svůj souhlas s tím, že bude vázána tímto protokolem, ve znění pozdějších předpisů. Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 171, 27.6.1981, s. 11. [2] Úř. věst. L 179, 17.7.2003, s. 1. [3] Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. [4] Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22. [5] Rozhodnutí 2012/1 a 2012/2 z 30. zasedání výkonného orgánu úmluvy, které se konalo ve dnech 30. dubna až 4. května 2012. Text uvedených rozhodnutí je k dispozici na internetové stránce: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [6] Rozhodnutí 2012/3 a 2012/4 z 30. zasedání výkonného orgánu úmluvy, které se konalo ve dnech 30. dubna až 4. května 2012. Text uvedených rozhodnutí je k dispozici na internetové stránce: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html. [7] Národní emisní stropy stanovené v příloze II protokolu, musí být nyní nahrazeny národními závazky na snížení emisí stanovených v příloze II protokolu, ve znění pozdějších předpisů. [8] Č.j. ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX [10] COM (2013) XXX [11] Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17. [12] Úř. věst. L 171, 27.6.1981, s. 11. [13] Úř. věst. L 179, 17.7.2003, s. 1. Rozhodnutí 2012/2 Změna textu a příloh II až IX Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 a doplnění nových příloh X a XI Článek 1 Změna Strany Protokolu o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 se na 13. zasedání výkonného orgánu rozhodly, že změní Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999 (Göteborgský protokol) k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států tak, jak je popsáno v příloze tohoto rozhodnutí. Článek 2 Vztah k Göteborgskému protokolu Žádný stát ani organizace pro regionální hospodářskou integraci nesmí uložit listinu o přijetí této změny, pokud předtím nebo současně neuloží listinu o podpisu, přijetí a schválení Göteborgského protokolu nebo o přistoupení k němu. Článek 3 Vstup v platnost V souladu s čl. 13 odst. 3 Göteborgského protokolu tato změna vstupuje v platnost devadesátým dnem po datu, kdy dvě třetiny smluvních stran Göteborgského protokolu uloží u depozitáře své listiny o přijetí uvedeného protokolu. Příloha A. Preambule 1. Ve druhém bodě odůvodnění se slova „těkavých organických sloučenin a sloučenin redukovaného dusíku“ nahrazují slovy „těkavých organických sloučenin, sloučenin redukovaného dusíku a částic“. 2. V třetím bodě odůvodnění se za slovo „ozonu“ vkládají slova „a částic“. 3. Ve čtvrtém bodě odůvodnění se slova „síry, těkavých organických sloučenin a sekundární znečišťující látky, jako jsou ozon“ nahrazují slovy „síry, těkavých organických sloučenin, amoniak a přímo emitované částice, jakož i sekundárně tvořené znečišťující látky, jako jsou ozon, částice“. 4. Mezi čtvrtý a pátý bod odůvodnění se vkládá tento bod odůvodnění: Uznávajíce vyhodnocení vědeckých poznatků o tom, jak je snížení černého uhlíku a přízemního ozonu přínosné pro lidské zdraví a klima, která provedly mezinárodní organizace, např. Program OSN pro životní prostředí a Arktická rada, 5. Šestý bod odůvodnění se nahrazuje tímto: UZNÁVAJÍCE dále, že Kanada a Spojené státy americké dvoustranně jednají o otázkách přeshraničního znečišťování ovzduší v rámci dohody o kvalitě ovzduší mezi Kanadou a Spojenými státy, jejíž součástí jsou závazky obou zemí snižovat emise oxidu siřičitého, oxidů dusíku a těkavých organických sloučenin, a že obě země zvažují, že do dohody začlení závazky ohledně snižování emisí částic, 6. Sedmý bod odůvodnění se nahrazuje tímto: UZNÁVAJÍCE ještě dále, že Kanada přijala závazek snížit emise oxidu siřičitého, oxidů dusíku, těkavých organických sloučenin a částic, aby splnila kanadské normy týkající se kvality vnějšího ovzduší pro ozon a částice a také vnitrostátní cíl, pokud jde o omezování acidifikace, a že Spojené státy přijaly závazek provádět programy snižování emisí oxidů dusíku, oxidu siřičitého, těkavých organických sloučenin a částic, nutné ke splnění norem týkajících se kvality vnějšího ovzduší pro ozon a částice, aby pokračovaly v soustavném omezování účinků acidifikace a eutrofizace a zvyšování viditelnosti jak v národních parcích, tak městských oblastech, 7. Devátý a desátý bod odůvodnění se nahrazují těmito body odůvodnění: BEROUCE v úvahu vědecké poznatky o hemisférickém šíření znečištění ovzduší, o vlivu koloběhu dusíku a možné součinnosti a vzájemných vlivech mezi znečištěním ovzduší a změnou klimatu, VĚDOMY SI toho, že emise z lodní a letecké dopravy se výrazně podílejí na nepříznivých vlivech na lidské zdraví a životní prostředí a že jsou důležitým problémem, jímž se zabývá jak Mezinárodní námořní organizace, tak Mezinárodní organizace pro civilní letectví, 8. V patnáctém bodě odůvodnění se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“. 9. V devatenáctém bodě odůvodnění se za slova „sloučeniny redukovaného dusíku“ vkládají slova „a částice včetně černého uhlíku“. 10. Dvacátý a dvacátý první bod odůvodnění se zrušují. 11. Ve dvacátém druhém bodě odůvodnění se: a) slova „a amoniaku“ nahrazují slovy „a sloučenin redukovaného dusíku“; a b) slova „včetně oxidu dusného“ nahrazují slovy „včetně oxidu dusného a úrovní dusičnanů v ekosystémech“. 12. Ve dvacátém třetím bodě odůvodnění se slovo „troposférického“ nahrazuje slovem „přízemního“. B. Článek 1 1. Za odstavec 1 se doplňuje tento odstavec: 1a. pojmy „tento protokol“, „protokol“ a „stávající protokol“ rozumí Protokol o omezování acidifikace, eutrofizace a přízemního ozonu z roku 1999, ve znění příležitostných změn; 2. Na konci odstavce 9 se doplňují slova „vyjádřené jako amoniak (NH3)“. 3. Za odstavec 11 se doplňují tyto odstavce: 11a. „částicemi“ nebo „PM“ rozumí látka znečišťující ovzduší, která sestává ze směsi částic rozptýlených v ovzduší; Tyto částice se liší fyzikálními vlastnostmi (např. velikostí a tvarem) a chemickým složením. Není-li uvedeno jinak, veškerými odkazy na částice ve stávajícím protokolu jsou míněny částice s aerodynamickým průměrem rovnajícím se 10 mikronům (µm) (PM10) nebo menším, a to včetně částic s aerodynamickým průměrem rovnajícím se 2,5 µm (PM2,5) nebo menším; 11b. „černým uhlíkem“ rozumějí uhlíkové částice, které pohlcují světlo; 11c. „prekurzory ozonu“ rozumějí oxidy dusíku, těkavé organické sloučeniny, methan a oxid uhelnatý; 4. V odstavci 13 se za slovo „atmosféře“ vkládají slova „nebo v tocích k receptorům“. 5. V odstavci 15 se slova „těkavé organické sloučeniny a amoniak“ nahrazují slovy „těkavé organické sloučeniny, amoniak nebo částice“. 6. Odstavec 16 se nahrazuje tímto: „novým stacionárním zdrojem“ rozumí jakýkoli stacionární zdroj, jehož stavba či podstatná přestavba je zahájena po uplynutí jednoho roku ode dne vstupu tohoto protokolu v platnost pro danou stranu. Strana se může rozhodnout, že stacionární zdroj, kterému již bylo patřičnými příslušnými vnitrostátními orgány uděleno schválení v době vstupu tohoto protokolu pro danou stranu v platnost, nebude považovat za nový stacionární zdroj, pokud je stavba či podstatná přestavba zahájena do 5 let od uvedeného data. Rozhodování o tom, zda určitá modifikace je podstatná či nikoli, je záležitostí příslušného vnitrostátního orgánu, který vezme v úvahu faktory, jako jsou např. environmentální přínosy dané modifikace. C. Článek 2 1. V úvodní větě: a) se před slova „Cílem tohoto protokolu“ vkládá číslovka „1.“; b) slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ se nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“; c) za slova „zdraví lidí“ se vkládají slova „a životní prostředí“; d) slova „materiály a plodiny“ se nahrazují slovy „materiály, plodiny a klima v krátkodobém i dlouhodobém výhledu“; a e) za slovo „eutrofizace“ se vkládá slovo „, částic“. 2. Na konec písmena a) se doplňují slova „které umožňují obnovu ekosystému“. 3. V písmenu b) se na konec písmena doplňují slova „, které umožňují obnovu ekosystému“ a za středníkem se vypouští spojka „a“. 4. V písm. c) bodě ii) se slova „celostátní normu“ nahrazují slovy „normu týkající se kvality vnějšího ovzduší“. 5. Za písm. c) se doplňují nová písmena d), e) a f), které znějí: d) pro částice: i) pro smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP kritické zátěže částic popsané v příloze I; ii) pro Kanadu normu týkající se kvality vnějšího ovzduší; a iii) pro Spojené státy americké vnitrostátní normu týkající se kvality vnějšího ovzduší pro částice; e) pro smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP kritické zátěže amoniaku popsané v příloze I; a f) pro smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP přípustné úrovně látek znečišťujících ovzduší za účelem ochrany materiálů popsané v příloze I. 6. Na konec článku 2 se doplňuje nový odstavec 2, který zní: 2. Dalším cílem je, aby smluvní strany při provádění opatření, jimiž hodlají dosáhnout svých vnitrostátních cílů pro částice, upřednostnily v rozsahu, který považují za vhodný, opatření ke snižování emisí, která rovněž výrazně snižují černý uhlík, aby se zajistil přínos pro lidské zdraví a životní prostředí a přispělo ke zmírnění krátkodobé změny klimatu. D. Článek 3 1. V odstavci 1: a) slovo „strop“ v prvním řádku se nahrazuje slovy „závazek snížení“; b) slovo „stropem“ ve druhém řádku se nahrazuje slovem „závazkem“; a c) na konec odstavce se doplňují slova „Při provádění opatření ke snížení emisí částic by se každá strana měla snažit snížit emise z kategorií zdrojů, o nichž je známo, že emitují velké množství černého uhlíku, a to v rozsahu, který považuje za vhodný.“. 2. V odstavcích 2 a 3 se slova „V a VI“ nahrazují slovy „V, VI a X“. 3. Na začátek odstavce 2 se vkládají slova „S výhradou odstavců 2a a 2b“. 4. Vkládají se nové odstavce 2a a 2b, které znějí: 2a. Strana, která již byla smluvní stranou stávajícího protokolu předtím, než vstoupila v platnost změna, jež zavádí nové kategorie zdrojů, může použít mezní hodnoty platné pro „stávající stacionární zdroje“ na každý zdroj z této nové kategorie, jehož stavba či podstatná přestavba byla zahájena před uplynutím jednoho roku od data, kdy uvedená změna vstoupila pro danou stranu v platnost, pokud daný zdroj později neprojde podstatnou přestavbou. 2b. Strana, která již byla smluvní stranou stávajícího protokolu předtím, než vstoupila v platnost změna, jež zavádí nové mezní hodnoty pro „novou kategorii zdrojů“, může nadále používat dříve platné mezní hodnoty na každý zdroj, jehož stavba či podstatná přestavba byla zahájena před uplynutím jednoho roku od data, kdy uvedená změna vstoupila pro danou stranu v platnost, pokud daný zdroj později neprojde podstatnou přestavbou. 5. Odstavec 4 se zrušuje. 6. Odstavec 6 se nahrazuje tímto: Smluvní strany použijí nejlepší dostupné technologie na mobilní zdroje uvedené v příloze VIII a na každý stacionární zdroj uvedený v přílohách IV, V, VI a X a opatření ke kontrole černého uhlíku jakožto složky částic, a to v míře, kterou považují za vhodnou, přičemž vezmou v úvahu instrukční dokumenty přijaté výkonným orgánem. 7. Odstavec 7 se nahrazuje tímto: V rozsahu, v němž je to technicky a ekonomicky proveditelné, a s ohledem na náklady a přínosy každá strana použije mezní hodnoty pro obsah těkavých organických sloučenin v produktech zahrnutých v příloze XI, a to v souladu termíny uvedenými v příloze VII. 8. V odst. 8 písm. b): a) se vypouštějí slova „dokumentem V“ a „na 17. zasedání (rozhodnutí 1999/1) a jeho pozdějším zněním“; a b) na konec odstavce se doplňuje nová věta, která zní: Zvláštní pozornost je třeba věnovat snižování emisí amoniaku z těch zdrojů amoniaku, které jsou pro danou stranu významné. 9. V odst. 9 písm. b) se slova „amoniaku a/nebo těkavých organických sloučenin přispívající k acidifikaci, eutrofizaci nebo k tvorbě ozonu“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a/nebo částic přispívající k acidifikaci, eutrofizaci, k tvorbě ozonu nebo ke zvýšeným úrovním částic“. 10. V odst. 10 písm. b) se slova „síra a/nebo těkavé organické sloučeniny“ nahrazují slovy „síra, těkavé organické sloučeniny a/nebo částice“. 11. Odstavec 11 se nahrazuje tímto: Kanada a Spojené státy americké při podpisu, přijetí nebo schválení tohoto protokolu či změn obsažených v rozhodnutí 2012/2 nebo při přistoupení k tomuto protokolu či k uvedeným změnám předloží výkonnému orgánu své příslušné závazky snížení emisí síry, oxidů dusíku, těkavých organických sloučenin a částic k jejich automatickému začlenění do přílohy II. 12. Za odstavec 11 se vkládají nové odstavce, které znějí: 11a. Kanada rovněž při podpisu, přijetí nebo schválení stávajícího protokolu nebo při přistoupení k němu předloží výkonnému orgánu příslušné mezní hodnoty k jejich automatickému začlenění do příloh IV, V, VI, VIII, X a XI. 11b. Každá smluvní strana vypracuje a aktualizuje inventury a prognózy emisí oxidu siřičitého, oxidů dusíku, amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic. Smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP používají metodiky stanovené v pokynech vypracovaných řídicím subjektem EMEP a přijatých smluvními stranami na zasedání výkonného orgánu. Strany mimo geografický rozsah EMEP používají jako instrukční dokumenty metodiky vyvinuté na základě pracovního plánu výkonného orgánu. 11c. Každá smluvní strana se aktivně účastní programů v rámci Úmluvy o vlivech znečištění ovzduší na zdraví lidí a životní prostředí. 11d. Pro srovnání celkových emisí jednotlivých zemí se závazky snížení emisí, které jsou stanoveny v odstavci 1, může strana využít postup popsaný v rozhodnutí výkonného orgánu. Takový postup obsahuje ustanovení o předkládání podkladů a o přezkoumání způsobu, jímž byl postup využit. E. Článek 3a 1. Vkládá se nový článek 3a, který zní: Článek 3a Pružná přechodná opatření 1. Bez ohledu na čl. 3 odst. 2, 3, 5 a 6 může smluvní strana úmluvy, která se v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 stane smluvní stranou tohoto protokolu, za podmínek stanovených v tomto článku používat při provádění mezních hodnot stanovených v přílohách IV a/nebo VIII pružná přechodná opatření. 2. Smluvní strana, která se rozhodne, že použije pružná přechodná opatření podle tohoto článku, v listině o podpisu, přijetí či schválení stávajícího protokolu nebo přistoupení k němu uvede: a) konkrétní ustanovení přílohy VI a/nebo VIII, pro něž se strana rozhodla použít pružná přechodná opatření; a b) plán provádění, v němž vymezí harmonogram úplného provedení upřesněných ustanovení. 3. Plán provádění podle odst. 2 písm. b) obsahuje přinejmenším ustanovení o provedení mezních hodnot pro nové a stávající stacionární zdroje uvedené v tabulkách 1 a 5 přílohy VI a tabulkách 1, 2, 3, 13 a 14 přílohy VIII, a to nejpozději do osmi let poté, co stávající protokol vstoupil pro danou stranu v platnost, nebo do 31. prosince 2022 podle toho, které datum nastane dříve. 4. V žádném případě nesmí smluvní strana odložit provedení mezních hodnot pro nové a stávající stacionární zdroje příloze VI nebo příloze VIII na období po 31. prosinci 2030. 5. Smluvní strana, která se rozhodne, že použije pružná přechodná opatření podle tohoto článku, předloží výkonnému sekretariátu Komise tříletou zprávu o pokroku při provádění přílohy VI a/nebo přílohy VIII. Výkonný sekretariát Komise tyto tříleté zprávy zpřístupní výkonnému orgánu. F. Článek 4 1. V odstavci 1 se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic včetně černého uhlíku“. 2. V odst. 1 písm. a) se slova „nízkoemisních hořáků a kodexu správné zemědělské praxe“ nahrazují slovy „nízkoemisních hořáků, kodexu správné zemědělské praxe a opatření, o nichž je známo, že zmírňují emise černého uhlíku jakožto složky částic“. G. Článek 5 1. V odst. 1 písm. a): a) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ se nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic včetně černého uhlíku“; a b) se slova „národního emisního stropu“ nahrazují slovy „závazku snížení emisí“. 2. Ustanovení odst. 1 písm. c) se nahrazuje tímto: c) úrovních přízemního ozonu a částic; 3. V odst. 1 písm. d) se „6“ nahrazuje „6; a“. 4. Vkládá se nový odst. 1 písm. e), který zní: e) zlepšeních týkajících se životního prostředí a lidského zdraví, která souvisejí se splněním závazků snížení emisí do roku 2020 a v pozdějším období, uvedených v příloze II. O zemích v geografickém rozsahu EMEP se informace o těchto zlepšeních předloží v instrukčních dokumentech přijatých výkonným výborem. 5. V odst. 2 písm. e): a) se slova „zdravotních a environmentálních“ nahrazují slovy „zdravotních, environmentálních a klimatických“; a b) za slovo „účincích“ se vkládají slova „snížení množství“. H. Článek 6 1. V odst. 1 písm. b) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“. 2. V odst. 1 písm. f) se vypouštějí slova „dokumenty I až V“ a „na 17. zasedání (rozhodnutí 1999/1) a jejich pozdější znění“. 3. V odst. 1 písm. g) se vypouštějí slova „dokument VI“ a „na 17. zasedání (rozhodnutí 1999/1) a jejich pozdější znění“. 4. V odst. 1 písm. h) se slova „amoniak a těkavé organické sloučeniny“ nahrazují slovy „amoniak, těkavé organické sloučeniny a částice“. 5. Odstavec 2 se nahrazuje tímto: Každá smluvní strana shromažďuje a aktualizuje informace o: a) imisních koncentracích a depozicích síry a sloučenin dusíku; b) imisních koncentracích ozonu, těkavých organických sloučenin a částic; a c) je-li to proveditelné, odhadech expozice přízemnímu ozonu a částicím. Je-li to proveditelné, každá smluvní strana rovněž shromažďuje a aktualizuje informace o účincích všech těchto znečišťujících látek na lidské zdraví, suchozemské a vodní ekosystémy, materiály a klima. Smluvní strany v geografickém rozsahu EMEP by měly používat pokyny přijaté výkonným orgánem. Strany mimo geografický rozsah EMEP by měly jako instrukční dokumenty používat metodiky vyvinuté na základě pracovního plánu výkonného orgánu. 6. Vkládá se nový odstavec 2a, který zní: 2a Každá smluvní strana by také měla v rozsahu, který považuje za vhodný, vypracovat a aktualizovat inventury a prognózy emisí černého uhlíku, a to za použití pokynů přijatých výkonným orgánem. I. Článek 7 1. V odst. 1 písm. a) bodě ii) se slova „odst. 3“ nahrazují slovy „odst. 3 a 7“. 2. Úvodní věta odst. 1 písm. b) se nahrazuje tímto: b) Každá smluvní strana v rámci geografického rozsahu EMEP podává zprávu EMEP prostřednictvím výkonného sekretariátu Komise, a to na základě pokynů vypracovaných řídícím orgánem EMEP a přijatých výkonným orgánem, zahrnující tyto údaje o emisích oxidu siřičitého, oxidů dusíku, amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic: 3. V odst. 1 písm. b) bodě i) se vypouštějí slova „síry, oxidů dusíku, amoniaku a těkavých organických sloučenin“. 4. V odst. 1 písm. b) bodě ii): a) se vypouštějí slova „síry, oxidů dusíku, amoniaku a těkavých organických sloučenin“; a b) číselný údaj „(1990)“ se nahrazuje slovy „uvedeném v příloze II“. 5. V odst. 1 písm. b) bodě iii) se vypouštějí slova „a současných plánech na snížení emisí“. 6. Ustanovení odst. 1 písm. b) bodu iv) se nahrazuje tímto: iv) informační zprávu o inventuře s podrobnými informacemi o inventurách vykázaných emisí a prognózách emisí; 7. Doplňuje se nový odstavec 1 (ba), který zní: ba) každá smluvní strana v rámci geografického rozsahu EMEP by měla výkonnému orgánu prostřednictvím výkonného sekretariátu Komise předávat dostupné informace o programech zabývajících se vlivy znečištění ovzduší na zdraví lidí a životní prostředí a programech sledování a modelování atmosféry v rámci úmluvy, a to za využití pokynů přijatých výkonným orgánem; 8. Ustanovení odst. 1 písm. c) se nahrazuje tímto: c) smluvní strany ležící mimo geografický rozsah EMEP předkládají zprávy s dostupnými údaji o úrovních emisí včetně údajů za referenční rok uvedený v příloze II, které se týkají geografické oblasti, na niž se vztahují jejich závazky snížení emisí. Smluvní strany ležící mimo geografický rozsah EMEP by měly zpřístupnit podobné údaje jako v písmenu ba), pokud je o to výkonný orgán požádá. 9. Za odst. 1 písm. c) se vkládá nové písmeno d), které zní: d) Každá smluvní strana by rovněž měla podávat zprávy o inventurách a prognózách emisí černého uhlíku, jsou-li k dispozici, a to za využití pokynů přijatých výkonným orgánem. 10. Úvodní věta odstavce 3 se nahrazuje tímto: Na žádost výkonného orgánu a v souladu s termíny, které tento orgán určil, poskytuje EMEP a další podpůrné orgány výkonnému orgánu relevantní informace o: 11. V odst. 3 písm. a) se za slova „koncentracích“ vkládají slova „částic včetně černého uhlíku“. 12. V odst. 3 písm. b) se slova „ozonu a jeho prekurzorů“ nahrazují slovy „částic, přízemního ozonu a jeho prekurzorů“. 13. Za odst. 3 písm. b) se vkládají nová písm. c) a d), které znějí: c) nepříznivých účincích na lidské zdraví, přírodní ekosystémy, materiály a plodiny včetně interakcí se změnou klimatu a životním prostředím, které souvisejí s látkami, na něž se vztahuje stávající protokol, a pokroku při dosahování zlepšení v oblasti lidského zdraví a životního prostředí, jak je popsáno v instrukčních dokumentech přijatých výkonným orgánem; a d) výpočtech emisní bilance dusíku, účinnosti využití dusíku a přebytků dusíku a jejich zlepšení v geografické oblasti EMEP, a to za využití instrukčních dokumentů přijatých výkonným orgánem. 14. Závěrečná věta odstavce 3 se zrušuje. 15. Na konec odstavce 4 se doplňují slova „a částic“. 16. V odstavci 5 se slova „skutečnými koncentracemi ozonu a kritickými úrovněmi ozonu“ nahrazují slovy „skutečnými koncentracemi ozonu a částic a kritickými úrovněmi ozonu a částic“. 17. Vkládá se nový odstavec 6, který zní: 6. Bez ohledu na čl. 7 odst. 1 písm. b) může smluvní strana požádat výkonný orgán o povolení vykázat omezenou inventuru u konkrétní znečišťující látky nebo látek, jestliže: a) strana dříve nebyla povinna podávat zprávy o dané znečišťující látce podle stávajícího protokolu ani podle žádného jiného protokolu; a b) omezená inventura stran obsahuje přinejmenším všechny velké bodové zdroje znečišťující látky či látek na území smluvní strany nebo v příslušné oblasti PEMA. Výkonný orgán takovéto povolení uděluje každoročně až po dobu pěti let od vstupu tohoto protokolu pro danou stranu v platnost, ale v žádném případě pro podávání zpráv o emisích za jakýkoli rok po roce 2019. K takové žádosti budou přiloženy informace o pokroku při vypracovávání ucelenější inventury v rámci každoročního podávání zpráv danou stranou. J. Článek 8 1. V odstavci b) se za slova „databází emisí“ vkládají slova „částic včetně černého uhlíku,“. 2. V odstavci c) se slova „sloučenin dusíku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „sloučenin dusíku, těkavých organických sloučenin a částic včetně černého uhlíku“. 3. Za odstavec d) se doplňuje nový odstavec (da), který zní: prohlubováním vědeckého poznání potenciálních přínosů možných scénářů snižování emisí pro látky znečišťující ovzduší (např. methan, oxid uhelnatý a černý uhlík), které mají krátkodobou radiační účinnost a jiné účinky na klima, z hlediska zmírnění změny klimatu; 4. V odstavci e) se slova „eutrofizace a fotochemického znečištění“ nahrazují slovy „eutrofizace, fotochemického znečištění a částic“. 5. V odstavci f) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a jiných prekurzorů ozonu a částic“. 6. V odstavci g): a) se slova „dusíku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „dusíku, těkavých organických sloučenin a částic“; b) se vypouštějí slova „včetně jejich příspěvku k suspendovaným částicím v ovzduší“; a c) se slova „těkavými organickými sloučeninami a troposférickým ozonem“ nahrazují slovy „těkavými organickými sloučeninami, částicemi a přízemním ozonem“. 7. V odstavci k): a) se slova „životní prostředí a pro lidské zdraví“ nahrazují slovy „životní prostředí, lidské zdraví a dopady na klima“; a b) se slova „amoniaku a těkavých organických sloučenin“ nahrazují slovy „amoniaku, těkavých organických sloučenin a částic“. K. Článek 10 1. V odstavci 1 se slova „sloučenin síry a dusíku“ nahrazují slovy „sloučenin síry a dusíku a částic“. 2. V odst. 2 písm. b): a) se slova „účinků na zdraví“ nahrazují slovy „účinků na lidské zdraví a přínosů pro klima“; a b) za slova „zejména v případě“ se vkládá slovo „částic“. 3. Vkládají se nové odstavce 3 a 4, které znějí: 3. Výkonný orgán začlení do svých přezkoumání podle tohoto článku hodnocení opatření ke zmírnění emisí černého uhlíku, a to nejpozději na druhém zasedání výkonného orgánu poté, co vstoupila v platnost změna obsažená v rozhodnutí 2012/2. 4. Smluvní strany nejpozději na druhém zasedání výkonného orgánu poté, co vstoupila v platnost změna obsažená v rozhodnutí 2012/2, vyhodnotí opatření k omezení emisí amoniaku a zváží, zda je potřeba přepracovat přílohu IX. L. Článek 13 Článek 13 se nahrazuje tímto: Článek 13 Úpravy 1. Kterákoli smluvní strana úmluvy může navrhnout úpravy přílohy II tohoto protokolu a doplnit do ní své jméno spolu s úrovněmi emisí, emisními stropy a procentním snížením svých emisí. 2. Kterákoli smluvní strana může navrhnout úpravu svých závazků snížení emisí, které jsou již uvedeny v příloze II. Takovýto návrh musí obsahovat podklady a bude přezkoumán, jak je stanoveno v rozhodnutí výkonného orgánu. Toto přezkoumání se uskuteční dříve, než o návrhu v souladu s odstavcem 4 začnou diskutovat smluvní strany. 3. Kterákoli smluvní strana, která je způsobilá podle čl. 3 odst. 9, může navrhnout, aby byla příloha III upravena a aby do ní byla doplněna jedna či více oblastí PEMA nebo aby byly provedeny změny v oblasti PEMA, která spadá do její jurisdikce a je zapsána v uvedené v příloze. 4. Navrhované úpravy se předkládají písemně výkonnému sekretariátu Komise a ten je sdělí všem smluvním stranám. Smluvní strany navržené úpravy projednají na příštím zasedání výkonného orgánu za předpokladu, že uvedené návrhy výkonný sekretariát rozeslal smluvním stranám alespoň devadesát dní předem. 5. Úpravy se přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného orgánu a nabudou účinku pro všechny smluvní strany stávajícího protokolu devadesátým dnem ode dne, kdy výkonný sekretariát Komise těmto smluvním stranám přijetí úpravy písemně oznámí. Článek 13a Změny 1. Změny tohoto protokolu může navrhnout kterákoli smluvní strana. 2. Navrhované změny se předkládají písemně výkonnému sekretariátu Komise a ten je sdělí všem smluvním stranám. Smluvní strany navržené změny projednají na příštím zasedání výkonného orgánu za předpokladu, že uvedené návrhy výkonný sekretariát rozeslal smluvním stranám alespoň devadesát dní předem. 3. Jiné změny stávajícího protokolu než změny příloh I a III se přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného orgánu a vstoupí v platnost pro smluvní strany, které je přijaly, devadesátým dnem ode dne, kdy dvě třetiny smluvních stran, jež byly smluvními stranami v okamžiku přijetí, uloží u depozitáře své listiny o přijetí zmíněných změn. Pro kteroukoli další smluvní stranu vstoupí změny v platnost devadesátým dnem po dni, kdy daná strana uložila listiny o přijetí těchto změn. 4. Změny příloh I a III stávajícího protokolu se přijímají konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného orgánu. Po uplynutí sto osmi dnů ode dne, kdy výkonný sekretariát Komise sdělil tuto změnu všem smluvním stranám, nabude změna těchto příloh účinku pro smluvní strany, které nepodaly depozitáři oznámení v souladu s odstavcem 5 níže za předpokladu, že takovéto oznámení nepodalo nejméně šestnáct smluvních stran. 5. Strana, která není schopna schválit změnu přílohy I a/nebo III, to oznámí písemně depozitáři do devadesáti dnů ode dne sdělení o jejím přijetí. Depozitář neprodleně oznámí všem smluvním stranám obdržená oznámení. Smluvní strana může kdykoli své předchozí oznámení zaměnit za listinu o přijetí změn a po uložení listin o jejich přijetí u depozitáře nabude změna přílohy pro tuto smluvní stranu účinku. 6. Pro smluvní strany, které jej přijaly, je postup stanovený v odstavci 7 nadřazený postupu stanovenému v odstavci 3, pokud jde o změny příloh IV až XI. 7. Změny příloh IV a XI budou přijaty konsensem smluvních stran přítomných na zasedání výkonného orgánu. Po uplynutí jednoho roku ode dne, kdy výkonný sekretariát Komise sdělil tuto změnu všem smluvním stranám, nabude změna takové přílohy účinku pro smluvní strany, které nepodaly depozitáři oznámení v souladu s ustanoveními písmena a): a) Smluvní strana, která není schopna schválit změnu přílohy IV až XI, to oznámí depozitáři písemně do devadesáti dnů ode dne sdělení o jejím přijetí. Depozitář neprodleně oznámí všem smluvním stranám obdržená oznámení. Smluvní strana může kdykoli své předchozí oznámení zaměnit za listinu o přijetí změn a po uložení listiny o přijetí u depozitáře nabudou tyto změny příloh pro tuto stranu účinku. b) Změny příloh IV až XI nevstoupí v platnost, pokud souhrnný počet šestnácti nebo více smluvních stran buď: i) předložil oznámení v souladu s písmenem a); nebo ii) nepřijal postup stanovený v tomto odstavci a dosud neuložil listinu o přijetí změny v souladu s ustanoveními odstavce 3. M. Článek 15 Vkládá se nový odstavec 4, který zní: 4. Stát nebo regionální organizace hospodářské integrace prohlásí v listině o podpisu, přijetí nebo schválení nebo o přistoupení, že pokud jde o změny příloh IV­–XI, nehodlají být vázány postupy stanovenými v čl. 13a odst. 7. N. Nový článek 18a Za článek 18 se vkládá nový článek 18a, který zní: Článek 18a Ukončení protokolů Až všechny smluvní strany kteréhokoli z následujících protokolů v souladu s článkem 15 uloží u depozitáře své listiny o podpisu, přijetí a schválení tohoto protokolu nebo o přistoupení k němu, bude se mít za to, že uvedený protokol ukončil: a) Helsinský protokol o snížení emisí síry nebo jejich toků přes hranice států nejméně o 30 procent z roku 1985; b) Sofijský protokol o omezování emisí oxidů dusíku nebo jejich toků přes hranice států z roku 1988; c) Ženevský protokol o omezování emisí těkavých organických sloučenin nebo jejich toků přes hranice států z roku 1991; d) Protokol z Osla o dalším snižování emisí síry z roku 1994. O. Příloha II Příloha II se nahrazuje textem, který zní: Závazky snížení emisí 1. Závazky snížení emisí uvedené v následujících tabulkách se vztahují k ustanovení čl. 3 odst. 1 a 10 tohoto protokolu. 2. Tabulka 1 obsahuje emisní stropy pro oxid siřičitý (SO2), oxidy dusíku (NOx), amoniak (NH3) a těkavé organické sloučeniny pro období od roku 2010 do roku 2020, vyjádřené v tisících metrických tun pro smluvní strany, které ratifikovaly tento protokol před rokem 2010. 3. Tabulky 2–6 obsahují závazky snížení emisí SO2, NOx, NH3, těkavých organických sloučenin a částic PM2,5 pro rok 2020 a následující období. Tyto závazky jsou vyjádřeny jako procentní podíl snížení úrovně emisí z roku 2005. 4. Odhady emisí za rok 2005 uvedené v tabulkách 2–6 jsou uvedeny v tisících tun a představují nejnovější nejlepší dostupné údaje vykázané stranami v roce 2012. Tyto odhady jsou uvedeny pouze pro informační účely a smluvní strany je mohou při vykazování údajů o emisích v rámci tohoto protokolu aktualizovat, pokud budou mít k dispozici lepší informace. Pro informaci bude sekretariát na internetových stránkách Komise tabulku nejaktuálnějších odhadů vykázaných stranami udržovat a pravidelně aktualizovat. Procentuálně vyjádřené závazky snížení emisí uvedené v tabulkách 2–6 se týkají nejaktuálnějších odhadů za rok 2005, které strany vykázaly výkonnému sekretariátu Komise. 5. Pokud smluvní strana v určitém roce zjistí, že kvůli obzvláště chladné zimě, obzvláště suchému létu nebo nepředvídaným výchylkám v hospodářských činnostech, např. ztrátě kapacity systému dodávky energie na vnitrostátní úrovni či v sousední zemi, nemůže splnit své závazky snížení emisí, může tyto závazky splnit tím, že zprůměruje své vnitrostátní roční emise za dotčený rok, rok předcházející danému roku a rok, který po něm následuje, a to za předpokladu, že tento průměr nepřesáhne její závazek. Tabulka 1 Stropy emisí pro období od roku 2010 do roku 2020 pro smluvní strany, které ratifikovaly tento protokol před rokem 2010 (vyjádřené v tisících tun za rok) || Smluvní strana || Ratifikace || SO2 || NOx || NH3 || Těkavé organické sloučeniny || || || || || || 1 || Belgie || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulharsko || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Chorvatsko || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Kypr || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Česká republika || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Dánsko || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finsko || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Francie || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Německo || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Maďarsko || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Lotyšsko || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Litva || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Lucembursko || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nizozemsko || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norsko || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugalsko || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Rumunsko || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovensko || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovinsko || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Španělskoa || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Švédsko || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Švýcarsko || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Spojené státy americké || 2004 || b || c || || d 25 || Evropská unie || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. b Po přijetí tohoto protokolu v roce 2004 poskytly Spojené státy americké orientační cíl pro rok 2010 ve výši 16 013 000 tun celkových emisí síry z oblasti PEMA vymezené pro síru, 48 sousedících států a z federálního distriktu District of Columbia. Tento údaj je převeden na 14 527 000 tun. c Po přijetí tohoto protokolu v roce 2004 poskytly Spojené státy americké orientační cíl pro rok 2010 ve výši 2010 ve výši 6 897 000 tun celkových emisí NOx z oblasti PEMA vymezené pro NOx, ze států Connecticut, Delaware, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia a Wisconsin a z federálního distriktu District of Columbia. Tento údaj je převeden na 6 257 000 tun. d Po přijetí tohoto protokolu v roce 2004 Spojené státy americké poskytly orientační cíl pro rok 2010 ve výši 2010 ve výši 4 972 000 tun celkových emisí těkavých organických sloučenin z oblasti PEMA vymezené pro těkavé organické sloučeniny, ze států Connecticut, Delaware, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia, a Wisconsin a z federálního distriktu District of Columbia. Tento údaj je převeden na 4 511 000 tun. Tabulka 2 Závazky snížení emisí oxidu siřičitého pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí v roce 2005 v tisících tun SO2 || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 27 || 26 2 || Bělorusko || 79 || 20 3 || Belgie || 145 || 43 4 || Bulharsko || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 63 || 55 7 || Kypr || 38 || 83 8 || Česká republika || 219 || 45 9 || Dánsko || 23 || 35 10 || Estonsko || 76 || 32 11 || Finsko || 69 || 30 12 || Francie || 467 || 55 13 || Německo || 517 || 21 14 || Řecko || 542 || 74 15 || Maďarsko || 129 || 46 16 || Irsko || 71 || 65 17 || Itálie || 403 || 35 18 || Lotyšsko || 6,7 || 8 19 || Litva || 44 || 55 20 || Lucembursko || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nizozemsko b || 65 || 28 23 || Norsko || 24 || 10 24 || Polsko || 1 224 || 59 25 || Portugalsko || 177 || 63 26 || Rumunsko || 643 || 77 27 || Slovensko || 89 || 57 28 || Slovinsko || 40 || 63 29 || Španělsko b || 1 282 || 67 30 || Švédsko || 36 || 22 31 || Švýcarsko || 17 || 21 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 706 || 59 33 || Spojené státy americké c || || 34 || Evropská unie || 7 828 || 59 a Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí síry za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou oblast PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí síry v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005, buď na vnitrostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. c Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí síry za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí síry v roce 2020 ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a c) veškeré změny oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené státy staly smluvní stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří jako úprava přílohy III. Tabulka 3 Závazky snížení emisí oxidů dusíku pro rok 2020 a následující obdobía || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí v roce 2005 v tisících tun NO2 || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 231 || 37 2 || Bělorusko || 171 || 25 3 || Belgie || 291 || 41 4 || Bulharsko || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Chorvatsko || 81 || 31 7 || Kypr || 21 || 44 8 || Česká republika || 286 || 35 9 || Dánsko || 181 || 56 10 || Estonsko || 36 || 18 11 || Finsko || 177 || 35 12 || Francie || 1 430 || 50 13 || Německo || 1 464 || 39 14 || Řecko || 419 || 31 15 || Maďarsko || 203 || 34 16 || Irsko || 127 || 49 17 || Itálie || 1 212 || 40 18 || Lotyšsko || 37 || 32 19 || Litva || 58 || 48 20 || Lucembursko || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nizozemsko c || 370 || 45 23 || Norsko || 200 || 23 24 || Polsko || 866 || 30 25 || Portugalsko || 256 || 36 26 || Rumunsko || 309 || 45 27 || Slovensko || 102 || 36 28 || Slovinsko || 47 || 39 29 || Španělsko c || 1 292 || 41 30 || Švédsko || 174 || 36 31 || Švýcarsko d || 94 || 41 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 1 580 || 55 33 || Spojené státy americkée || || 34 || Evropská unie || 11 354 || 42 a Do odhadů za rok 2005 pro členské státy EU nejsou zahrnuty emise z půd. b Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí oxidů dusíku za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou oblast PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí oxidů dusíku v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005, buď na vnitrostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. c Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. d Včetně emisí z produkce plodin a zemědělských půd (NFR 4D). e Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí oxidů dusíku za rok 2005 buď pro stát jako celek, nebo pro oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí oxidů dusíku v roce 2020 ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a c) veškeré změny oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené státy staly smluvní stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří jako úprava přílohy III. Tabulka 4 Závazky snížení emisí amoniaku pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí NH3 v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 63 || 1 2 || Bělorusko || 136 || 7 3 || Belgie || 71 || 2 4 || Bulharsko || 60 || 3 5 || Chorvatsko || 40 || 1 6 || Kypr || 5,8 || 10 7 || Česká republika || 82 || 7 8 || Dánsko || 83 || 24 9 || Estonsko || 9,8 || 1 10 || Finsko || 39 || 20 11 || Francie || 661 || 4 12 || Německo || 573 || 5 13 || Řecko || 68 || 7 14 || Maďarsko || 80 || 10 15 || Irsko || 109 || 1 16 || Itálie || 416 || 5 17 || Lotyšsko || 16 || 1 18 || Litva || 39 || 10 19 || Lucembursko || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nizozemsko a || 141 || 13 22 || Norsko || 23 || 8 23 || Polsko || 270 || 1 24 || Portugalsko || 50 || 7 25 || Rumunsko || 199 || 13 26 || Slovensko || 29 || 15 27 || Slovinsko || 18 || 1 28 || Španělskoa || 365 || 3 29 || Švédsko || 55 || 15 30 || Švýcarsko || 64 || 8 31 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 307 || 8 32 || Evropská unie || 3 813 || 6 a Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. Tabulka 5 Závazky snížení emisí těkavých organických sloučenin pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí těkavých organických sloučenin v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 162 || 21 2 || Bělorusko || 349 || 15 3 || Belgie || 143 || 21 4 || Bulharsko || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 101 || 34 7 || Kypr || 14 || 45 8 || Česká republika || 182 || 18 9 || Dánsko || 110 || 35 10 || Estonsko || 41 || 10 11 || Finsko || 131 || 35 12 || Francie || 1 232 || 43 13 || Německo || 1 143 || 13 14 || Řecko || 222 || 54 15 || Maďarsko || 177 || 30 16 || Irsko || 57 || 25 17 || Itálie || 1 286 || 35 18 || Lotyšsko || 73 || 27 19 || Litva || 84 || 32 20 || Lucembursko || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nizozemskob || 182 || 8 23 || Norsko || 218 || 40 24 || Polsko || 593 || 25 25 || Portugalsko || 207 || 18 26 || Rumunsko || 425 || 25 27 || Slovensko || 73 || 18 28 || Slovinsko || 37 || 23 29 || Španělsko b || 809 || 22 30 || Švédsko || 197 || 25 31 || Švýcarsko c || 103 || 30 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 1 088 || 32 33 || Spojené státy americké d || || 34 || Evropská unie || 8 842 || 28 a Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí těkavých organických sloučenin za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro kanadskou oblast PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí těkavých organických sloučenin v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005, buď na celostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. c Včetně emisí z produkce plodin a zemědělských půd (NFR 4D). d Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí těkavých organických sloučenin za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí těkavých organických sloučenin v roce 2020 ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005; a c) veškeré změny oblasti PEMA vymezené v okamžiku, kdy se Spojené státy staly smluvní stranou protokolu. Bod a) se zařadí do tabulky, bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce a bod c) se vyjádří jako úprava přílohy III. Tabulka 6 Závazky snížení emisí částic PM2,5 pro rok 2020 a následující období || Smluvní strana úmluvy || Úrovně emisí částic PM2,5 v roce 2005 v tisících tun || Snížení oproti úrovni roku 2005 (%) || || || 1 || Rakousko || 22 || 20 2 || Bělorusko || 46 || 10 3 || Belgie || 24 || 20 4 || Bulharsko || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Chorvatsko || 13 || 18 7 || Kypr || 2.9 || 46 8 || Česká republika || 22 || 17 9 || Dánsko || 25 || 33 10 || Estonsko || 20 || 15 11 || Finsko || 36 || 30 12 || Francie || 304 || 27 13 || Německo || 121 || 26 14 || Řecko || 56 || 35 15 || Maďarsko || 31 || 13 16 || Irsko || 11 || 18 17 || Itálie || 166 || 10 18 || Lotyšsko || 27 || 16 19 || Litva || 8.7 || 20 20 || Lucembursko || 3.1 || 15 21 || Malta || 1.3 || 25 22 || Nizozemsko b || 21 || 37 23 || Norsko || 52 || 30 24 || Polsko || 133 || 16 25 || Portugalsko || 65 || 15 26 || Rumunsko || 106 || 28 27 || Slovensko || 37 || 36 28 || Slovinsko || 14 || 25 29 || Španělsko b || 93 || 15 30 || Švédsko || 29 || 19 31 || Švýcarsko || 11 || 26 32 || Spojené království Velké Británie a Severního Irska || 81 || 30 33 || Spojené státy americké c || || 34 || Evropská unie || 1 504 || 22 a Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu předloží Kanada: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí částic za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA, pokud nějakou předložila; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí částic v roce 2020 ve srovnání s úrovněmi roku 2005, buď na celostátní úrovni, nebo v oblasti PEMA. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. PEMA, pokud byla předložena, se vyjádří jako úprava přílohy III protokolu. b Údaje se vztahují pouze na evropskou část země. c Při ratifikaci, přijetí, schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu Spojené státy americké předloží: a) hodnotu celkových odhadovaných úrovní emisí částic PM2,5 za rok 2005, buď na celostátní úrovni, nebo pro oblast PEMA; a b) orientační hodnotu snížení úrovní celkových emisí částic PM2,5 v roce 2020 ve srovnání s identifikovanými úrovněmi roku 2005. Bod a) se zařadí do tabulky a bod b) se uvede v poznámce pod čarou k tabulce. P. Příloha III 1. Ve větě pod nadpisem se slova „je uvedena“ nahrazují slovy „jsou uvedeny“. 2. Před položkou pro oblast PEMA Ruské federace se doplňují nový dílčí nadpis a odstavec, které znějí: PEMA Kanady Kanadská oblast PEMA pro síru má rozlohu 1 milion km2 a zahrnuje celé území provincií Prince Edward Island, Nova Scotia a New Brunswick, celé území provincie Quebec jižně od přímky vedené mezi Havre-St. Pierre na severním pobřeží zálivu Svatého Vavřince a bodem, kde hranice mezi Quebekem a Ontariem protíná pobřežní čáru Jamesovy zátoky, a celé území provincie Ontario jižně od přímky vedené mezi bodem, kde hranice mezi Quebekem a Ontariem protíná pobřežní čáru Jamesovy zátoky a řeku Nipigon u severního břehu Hořejšího jezera. 3. Odstavec pod dílčím nadpisem „PEMA Ruské federace“ se nahrazuje tímto: Oblast PEMA Ruské federace odpovídá evropskému území Ruské federace. Evropské území Ruské federace je část území Ruska v rámci správních a zeměpisných hranic složek Ruské federace nacházejících se ve východní Evropě na hranici s Asií podél tradiční hraniční linie, která prochází od severu k jihu podél pohoří Ural, hranice s Kazachstánem ke Kaspickému moři a poté podél státních hranic s Ázerbájdžánem a Gruzií v severním Kavkaze k Černému moři. Q. Příloha IV 1. Příloha IV se nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí síry ze stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a Spojené státy americké 2. Pro účely tohoto oddílu se „mezní hodnotou emisí“ rozumí množství SO2 (nebo SOx, je-li jako takové uvedeno), které nesmí být překročeno, obsažené v odpadních plynech ze zařízení. Pokud není stanoveno jinak, vyjádří se mezní hodnota jako hmotnost SO2 (SOx vyjádřený jako SO2) v jednotce objemu odpadního plynu (v mg/m3) za předpokladu standardních podmínek teploty a tlaku v suchém plynu (objem při 273,15 K a 101,3 kPa). Vzhledem k obsahu kyslíku v odpadním plynu bude použita vždy hodnota udaná v níže uvedených tabulkách pro každou kategorii zdrojů. Zřeďování pro účely snižování koncentrace znečišťujících látek v odpadních plynech není povoleno. Uvádění do provozu, odstavení a údržba zařízení jsou vyloučeny. 3. Ověří se dodržování minimálních hodnot emisí, minimálních stupňů odsíření, stupňů využití síry a mezních hodnot obsahu síry: a) emise se monitorují měřením nebo výpočty, které dosahují alespoň stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se ověřuje kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou zkouškou nebo jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou včetně ověřených metod výpočtu. U kontinuálního měření jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že potvrzený měsíční průměr emisí nepřesáhne mezní hodnotu, není-li pro individuální kategorii zdrojů stanoveno jinak. V případě diskontinuálního měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že střední hodnota vhodného počtu měření za reprezentativních podmínek nepřesáhne mezní hodnotu emisí. Pro účely ověření může být zohledněna nepřesnost metod měření; b) v případě spalovacích zařízení, která uplatňují minimální stupně odsíření stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii), je pravidelně monitorován obsah síry v palivu a příslušné orgány jsou informovány o podstatných změnách v druhu použitého paliva. Stupně odsíření se použijí jako měsíční průměrné hodnoty; c) dodržení minimálního stupně využití síry se ověří pravidelným měřením nebo jinou technicky vhodnou metodou; d) dodržování mezních hodnot síry u plynového oleje se ověřuje pravidelným cíleným měřením. 4. Monitorování příslušných znečišťujících látek a měření provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných měřicích systémů a referenčních metod měření určených ke kalibraci těchto systémů se provádějí v souladu s normami Evropského výboru pro normalizaci (CEN). Nejsou-li normy CEN k dispozici, postupuje se podle norem Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO), případně podle jiných mezinárodních nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. 5. Následující písmena stanoví zvláštní ustanovení pro spalovací zařízení uvedená v odstavci 7: a) smluvní strana se může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí stanovené v odstavci 7 v těchto případech: i) u spalovacího zařízení, které za tímto účelem obvykle používá palivo s nízkým obsahem síry, v případech, kdy provozovatel není schopen dodržet uvedené mezní hodnoty kvůli přerušení dodávky paliva s nízkým obsahem síry v důsledku vážného nedostatku; ii) u spalovacího zařízení spalujícího domácí tuhé palivo, které nemůže dodržet mezní hodnoty emisí stanovené v odstavci 7, musejí být místo toho dodrženy alespoň následující mezní hodnoty pro stupně odsíření: aa) stávající zařízení: 50–100 MWth: 80 %; bb) stávající zařízení: 100–300 MWth: 90 %; cc) stávající zařízení: > 300 MWth: 95 %; dd) nová zařízení: 50–300 MWth: 93 %; ee) nová zařízení: > 300 MWth: 97 %; iii) u spalovacích zařízení, která běžně používají plynná paliva a musejí se kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla vybavena zařízením na čištění odpadních plynů; iv) u stávajících spalovacích zařízení, která nejsou v provozu déle než 17 500 provozních hodin, počínaje od 1. ledna 2016 a konče nejpozději 31. prosince 2023; v) u stávajících spalovacích zařízení, která využívají tuhá nebo kapalná paliva a nejsou v provozu déle než 1 500 provozních hodin ročně, přičemž tento údaj představuje klouzavý průměr za dobu pěti let, se místo toho použijí tyto mezní hodnoty emisí: aa) u tuhých paliv: 800 mg/m³; bb) u kapalných paliv: 850 mg/m³ pro zařízení s nominálním tepelným příkonem, který nepřesahuje 300 MWth, a 400 mg/m³ pro zařízení s nominálním tepelným příkonem, který je vyšší než 300 MWth; b) pokud je spalovací zařízení rozšířeno alespoň o 50 MWth, použijí se na rozšířenou část, která je ovlivněna změnou, mezní hodnoty emisí stanovené v odstavci 7 pro nová zařízení. Mezní hodnota emisí se vypočte jako průměr vážený skutečným tepelným příkonem jak pro stávající, tak novou část zařízení; c) smluvní strany zaručí, že jsou vypracována ustanovení pro postupy týkající se špatného fungování či selhání zařízení na snižování emisí; d) v případě spalovacího zařízení využívajícího více druhů paliv, v němž se současně používají dvě paliva nebo větší počet paliv, se mezní hodnota emisí určí jako vážený průměr mezních hodnot emisí pro individuální paliva, a to na základě tepelného příkonu jednotlivých paliv. 6. Smluvní strany mohou použít pravidla, podle nichž mohou být spalovací a zpracovatelská zařízení v ropných rafinériích osvobozena od povinnosti dodržovat individuální mezní hodnoty SO2 stanovené v této příloze, za předpokladu, že dodržují mezní hodnotu SO2 v bublině určenou pomocí nejlepších dostupných metod. 7. Spalovací zařízení s nominálním tepelným příkonem vyšším než 50 MWth:[1] Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí pro SO2 ze spalovacích zařízenía Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí SO2 mg/m³ b || || Tuhá paliva || 50–100 || nová zařízení: 400 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) stávající zařízení: 400 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) 100–300 || nová zařízení: 200 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) stávající zařízení: 250 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 300 (rašelina) 200 (biomasa) > 300 || nová zařízení: 150 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) (spalování ve fluidním loži: 200) 150 (rašelina) (spalování ve fluidním loži: 200) 150 (biomasa) stávající zařízení: 200 (černé uhlí, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (rašelina) 200 (biomasa) Kapalná paliva || 50–100 || nová zařízení: 350 stávající zařízení: 350 100–300 || nová zařízení: 200 stávající zařízení: 250 > 300 || nová zařízení: 150 stávající zařízení: 200 Plynná paliva obecně || > 50 || nová zařízení: 35 stávající zařízení: 35 Zkapalněný plyn || > 50 || nová zařízení: 5 stávající zařízení: 5 Koksárenský plyn nebo vysokopecní kychtový plyn || > 50 || nová zařízení: 200 pro vysokopecní kychtový plyn 400 pro koksárenský plyn stávající zařízení: 200 pro vysokopecní kychtový plyn 400 pro koksárenský plyn Zplynované rafinérské zbytky || > 50 || nová zařízení: 35 stávající zařízení: 800 Poznámka: FBC = spalování ve fluidním loži (cirkulační, tlakové, bublající). a Mezní hodnoty emisí se zejména nevztahují na: · zařízení, ve kterých se produkty spalování používají k přímému ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů nebo materiálů, · zařízení k dospalování určená k čištění odpadních plynů spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení, · zařízení k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení, · zařízení pro přeměnu sirovodíku na síru, · reaktory používané v chemickém průmyslu, · koksárenské baterie, · kaupery, · regenerační kotle v zařízeních na výrobu buničiny, · spalovny odpadů a · závody poháněné dieselovými a benzínovými motory, motory spalujícími plyn nebo plynovými turbínami, bez ohledu na typ použitého paliva. b Vztažný obsah O2 je 6 % u tuhých paliv a 3 % u kapalných a plynných paliv. 8. Plynový olej: Tabulka 2 Mezní hodnoty pro obsah síry v plynovém olejia || Obsah síry (v % hmotnosti) || Plynový olej || < 0,10 a „Plynovým olejem“ se rozumí jakékoli kapalné palivo vyrobené z ropy kromě lodního paliva kódů KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 nebo 2710 19 49 nebo jakékoli jiné kapalné palivo vyrobené z ropy kromě lodního paliva, z nějž se méně než 65 % objemových (včetně ztrát) destiluje při 250 °C a z nějž se alespoň 85 % objemových (včetně ztrát) destiluje při 350 °C metodou ASTM D86. Motorové nafty, tj. plynové oleje kódu KN 2710 19 41, používané pro vozidla s vlastním pohonem, jsou z této definice vyloučeny. Paliva používaná v pojízdných strojích určených pro používání mimo vozovku a v zemědělských traktorech se z této definice rovněž vylučují. 9. Rafinerie minerálních olejů a plynu: Jednotky pro využití síry pro zařízení produkující více než 50 Mg síry denně: Tabulka 3 Mezní hodnota vyjádřená jako minimální stupeň využití síry v jednotkách pro využití síry Druh zařízení || Minimální stupeň využití síry a (%) || nové zařízení || 99,5 stávající zařízení || 98,5 a Stupeň využití síry je procentní podíl importovaného H2S přeměněného na elementární síru vyjádřený jako roční průměr. 10. Výroba oxidu titaničitého: Tabulka 4 Mezní hodnoty emisí pro SOx uvolněných při výrobě oxidu titaničitého (roční průměr) Druh zařízení || Mezní hodnoty emisí SOx (vyjádřené jako SO2) (kg/t TiO2) || sulfátový postup, celkové emise || 6 Chloridový postup, celkové emise || 1,7 B. Kanada 11. Mezní hodnoty pro omezování emisí oxidů síry se stanoví pro stacionární zdroje podle potřeby na základě údajů o dostupných technologiích omezování, mezních hodnotách používaných v jiných jurisdikcích a na základě níže uvedených dokumentů: a) nařízení o doplňování toxických látek do seznamu 1 kanadského zákona o životním prostředí (Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Act), 1999, SOR/2011-34; b) návrh nařízení, nařízení o doplňování toxických látek do seznamu 1 kanadského zákona o životním prostředí, 1999; c) celostátní emisní směrnice pro nové zdroje pro tepelné elektrárny (New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation); d) celostátní emisní směrnice pro stacionární spalovací turbíny (National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines), PN1072; a e) směrnice ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators), PN1085. C. Spojené státy americké 12. Mezní hodnoty pro omezování emisí oxidu siřičitého ze stacionárních zdrojů v následujících kategoriích stacionárních zdrojů a zdroje, na které se vztahují, jsou specifikovány v těchto dokumentech: a) jednotky elektráren produkující páru – Sbírka federálních nařízení (C. F. R.) 40, oddíl 60, pododdíly D a Da; b) jednotky produkující páru průmyslové, komerční, institucionální – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly Db a Dc; c) závody pro výrobu kyseliny sírové – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl H; d) ropné rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly J a Ja; e) závod primární tavby mědi – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl P; f) závod primární tavby zinku – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl Q; g) závod primární tavby olova – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl R; h) stacionární plynové turbíny – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl GG; i) závody na zpracování zemního plynu na pevnině – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl LLL; j) spalovny komunálního odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly Ea a Eb; k) spalovny nemocničního/infekčního odpadu / odpadu ze zdravotnických zřízení – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl Ec; l) stacionární spalovací turbíny – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl KKKK; m) malé spalovny komunálního odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl AAAA; n) spalovny komerčního a průmyslového tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl CCCC; a o) spalovny jiného tuhého odpadu – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíl EEEE. R. Příloha V Příloha V se nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí oxidů dusíku ze stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a Spojené státy americké 2. Pro účely tohoto oddílu se „mezní hodnotou emisí“ rozumí množství NOx (součet NO a NO2, vyjádřený jako NO2), které nesmí být překročeno, obsažené v odpadních plynech ze zařízení. Pokud není stanoveno jinak, vyjádří se mezní hodnota jako hmotnost NOx v jednotce objemu odpadního plynu (v mg/m3) za předpokladu standardních podmínek teploty a tlaku v suchém plynu (objem při 273,15 K a 101,3 kPa). Vzhledem k obsahu kyslíku v odpadním plynu se použije vždy hodnota udaná v níže uvedených tabulkách pro každou kategorii zdrojů. Zřeďování pro účely snižování koncentrace znečišťujících látek v odpadních plynech není povoleno. Uvádění do provozu, odstavení a údržba zařízení jsou vyloučeny. 3. Emise se monitorují ve všech případech měřením NOx nebo výpočty nebo oběma způsoby, přičemž je dosaženo alespoň stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se ověřuje kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou zkoušku nebo jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou včetně ověřených metod výpočtu. U kontinuálního měření jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že potvrzený měsíční průměr emisí nepřesáhne mezní hodnoty. V případě diskontinuálního měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že střední hodnota vhodného počtu měření za reprezentativních podmínek nepřesáhne mezní hodnotu emisí. Pro účely ověření může být zohledněna nepřesnost metod měření. 4. Monitorování příslušných znečišťujících látek a měření provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných měřicích systémů a referenčních metod měření určených ke kalibraci těchto systémů se provádějí v souladu s normami CEN. Nejsou-li normy CEN k dispozici, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných vnitrostátních nebo mezinárodních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. 5. Zvláštní ustanovení pro spalovací zařízení uvedená v odstavci 6: a) smluvní strana se může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí stanovené v odstavci 6 v těchto případech: i) u spalovacích zařízení, která běžně používají plynná paliva a musejí se kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla vybavena zařízením na čištění odpadních plynů; ii) u stávajících spalovacích zařízení, která nejsou v provozu déle než 17 500 provozních hodin, počínaje od 1. ledna 2016 a konče nejpozději 31. prosince 2023; nebo iii) u stávajících spalovacích zařízení kromě plynových turbín instalovaných na pevnině (na ty se vztahuje odstavec 7), která využívají tuhá nebo kapalná paliva a nejsou v provozu déle než 1 500 provozních hodin ročně, přičemž tento údaj představuje klouzavý průměr za dobu pěti let, se místo toho použijí tyto mezní hodnoty emisí: aa) u tuhých paliv: 450 mg/m³; bb) u kapalných paliv: 450 mg/m³. b) pokud je spalovací zařízení rozšířeno alespoň o 50 MWth, použijí se na rozšířenou část, která je ovlivněna změnou, mezní hodnoty emisí stanovené v odstavci 6 pro nová zařízení. Mezní hodnota emisí se vypočte jako průměr vážený skutečným tepelným příkonem jak pro stávající, tak novou část zařízení; c) smluvní strany zaručí, že jsou vypracována ustanovení pro postupy týkající se špatného fungování či selhání zařízení na snižování emisí; d) v případě spalovacího zařízení využívajícího více druhů paliv, v němž se současně používají dvě paliva nebo větší počet paliv, se mezní hodnota emisí určí jako vážený průměr mezních hodnot emisí pro individuální paliva, a to na základě tepelného příkonu jednotlivých paliv. Smluvní strany mohou použít pravidla, podle nichž mohou být spalovací a zpracovatelská zařízení v ropných rafinériích osvobozena od povinnosti dodržovat individuální mezní hodnoty NOx stanovené v této příloze za předpokladu, že dodržují mezní hodnotu NOx v bublině určenou pomocí nejlepších dostupných metod. 6. Spalovací zařízení s nominálním tepelným příkonem vyšším než 50 MWth:[2] Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí NOx uvolňovaných ze spalovacích zařízenía Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³)b || || tuhá paliva || 50–100 || nová zařízení: 300 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 450 (práškové hnědé uhlí) 250 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 300 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 450 (práškové hnědé uhlí) 300 (biomasa, rašelina) 100–300 || nová zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (biomasa, rašelina) stávající zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 250 (biomasa, rašelina) > 300 || nová zařízení: 150 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) (obecné) 150 (biomasa, rašelina) 200 (práškové hnědé uhlí) stávající zařízení: 200 (černé, hnědé uhlí a jiná tuhá paliva) 200 (biomasa, rašelina) kapalná paliva || 50–100 || nová zařízení: 300 stávající zařízení: 450 100–300 || nová zařízení: 150 stávající zařízení: 200 (obecné) stávající zařízení v rafinériích a chemických zařízeních: 450 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních nebo pro spalování kapalných zbytků z výroby jakožto nekomerčního paliva) > 300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 150 (obecné) stávající zařízení v rafinériích a chemických zařízeních: 450 (pro spalování zbytků pocházejících z destilace či zpracování při rafinaci surové ropy pro vlastní spotřebu ve spalovacích zařízeních nebo pro spalování kapalných zbytků z výroby jakožto nekomerčního paliva) (< 500 MWth) zemní plyn || 50–300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 100 > 300 || nová zařízení: 100 stávající zařízení: 100 jiná plynná paliva || > 50 || nová zařízení: 200 stávající zařízení: 300 a Mezní hodnoty emisí se zejména nevztahují na: · zařízení, ve kterých se produkty spalování používají k přímému ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů nebo materiálů, · zařízení k dospalování určená k čištění odpadních plynů spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení, · zařízení k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení, · zařízení pro přeměnu sirovodíku na síru, · reaktory používané v chemickém průmyslu, · koksárenské baterie, · kaupery, · regenerační kotle v zařízeních na výrobu buničiny, · spalovny odpadů a · závody poháněné dieselovými a benzínovými motory, motory spalujícími plyn nebo plynovými turbínami, bez ohledu na typ použitého paliva. b Vztažný obsah O2 je 6 % u tuhých paliv a 3 % u kapalných a plynných paliv. 7. Spalovací turbíny instalované na pevnině s nominálním tepelným příkonem nad 50 MWth: mezní hodnoty emisí NOx vyjádřené v mg/m3 (se vztažným obsahem kyslíku 15 %) jsou použitelné na jednotlivé turbíny. Mezní hodnoty uvedené v tabulce 2 se vztahují pouze nad 70 % zatížení: Tabulka 2 Mezní hodnoty emisí pro NOx uvolněné ze spalovacích turbín instalovaných na pevnině (včetně plynových turbín s kombinovaným cyklem (CCGT)) Druh paliva || Tepelný příkon (MWth) || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³)a || || kapalná paliva (lehké a střední destiláty) || > 50 || nová zařízení: 50 stávající zařízení: 90 (obecné) 200 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) zemní plynb || > 50 || nová zařízení: 50 (obecné)d stávající zařízení: 50 (obecné)c,d 150 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) ostatní plyny || > 50 || nová zařízení: 50 stávající zařízení: 120 (obecné) 200 (zařízení, která jsou v provozu méně než 1 500 hodin ročně) a Nevztahuje se na plynové turbíny určené pro použití v mimořádných případech, které jsou v provozu méně než 500 hodin ročně. b Zemní plyn je přirozeně se vyskytující methan s maximálně 20 % obj. inertních plynů a dalších složek. c 75 mg/m3 v následujících případech, kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO: · plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinnosti vyšší než 75 %, · plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55%, · plynové turbíny pro mechanický pohon. d Pro plynové turbíny s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce pod čarou c), ale mají účinnost vyšší než 35 % – stanovenou za podmínek základního zatížení podle ISO –, platí mezní hodnota emisí pro NOx ve výši 50 × ŋ/35, kde ŋ je účinnost plynové turbíny za podmínek základního zatížení podle ISO vyjádřená v procentech. 8. Výroba cementu: Tabulka 3 Mezní hodnoty emisí NOx uvolňovaných při výrobě cementového slínkua Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || obecná (stávající a nová zařízení) || 500 stávající pece typu Lepol a dlouhé rotační pece, v nichž nedochází ke spoluspalování odpadů || 800 a Zařízení pro výrobu cementového slínku v rotačních pecích s kapacitou nad 500 t/den nebo v ostatních pecích s kapacitou nad 50 t /den. Vztažný obsah O2 je 10 %. 9. Stacionární motory: Tabulka 4 Mezní hodnoty emisí pro NOx uvolněné z nových stacionárních motorů Druh motoru, výkon, specifikace paliva || Mezní hodnota emisí a,b,c (mg/m³) || motory spalující plyn > 1 MWth zážehové (= Ottovy) motory pro všechna plynná paliva || 95 (obohacená chudá směs) 190 (standardní chudá směs nebo bohatá směs s katalyzátorem) dvojpalivové motory > 1 MWth na plynné palivo (všechna plynná paliva) na kapalné palivo (všechna kapalná paliva)d 1–20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 dieselové motory > 5 MWth (vznětové) pomalé (< 300 otáček za min.) / střední (300–1 200 otáček za min.) / rychlost 5–20 MWth těžký topný olej a bio-oleje lehký topný olej a zemní plyn > 20 MWth těžký topný olej a bio-oleje lehký topný olej a zemní plyn Vysoká rychlost (> 1 200 otáček za min.) || 225 190 190 190 190 Poznámka: Vztažný obsah kyslíku je 15 %[3]. a Tyto mezní hodnoty se nevztahují na motory provozované méně než 500 hodin ročně. b Pokud nelze z technických či logistických důvodů, např. na vzdálených ostrovech nebo v případech, kdy nelze zaručit, že bude k dispozici dostatečné množství vysoce kvalitního paliva, použít selektivní katalytickou redukci (SCR), lze na dieselové motory a dvojpalivové motory použít přechodné období, které trvá po dobu 10 let po vstupu stávajícího protokolu pro danou stranu v platnost a během něhož se použijí tyto mezní hodnoty emisí: · dvojpalivové motory: 1 850 mg/m³ u kapalných paliv; 380 mg/m3 u plynných paliv, · dieselové motory – pomalé (< 300 otáček za min.) a střední (300–1 200 otáček za min.) / rychlost 1 300 mg/m³ pro motory v rozmezí od 5 do 20 MWth a 1 850 mg/m³ pro motory > 20 MWth, · dieselové motory – vysokorychlostní (> 1 200 otáček za min.): 750 mg/m³. c Motory provozované v rozmezí od 500 do 1 500 provozních hodin ročně lze od povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty osvobodit, pokud uplatňují primární opatření k omezení emisí NOx a splňují mezní hodnoty stanovené v poznámce b. d Smluvní strana se může odchýlit od povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí u spalovacích zařízení, která používají plynná paliva a musejí se kvůli náhlému přerušení dodávky plynu výjimečně uchýlit k využití jiných paliv, a z toho důvodu by bylo nutné, aby byla vybavena zařízením na čištění odpadních plynů. Doba platnosti výjimky nepřesáhne 10 dní kromě případů, kdy převažuje nutnost zachovat dodávky energie. 10. Pražicí závody pro zpracování železné rudy: Tabulka 5 Mezní hodnoty emisí NOx uvolňovaných z pražicích závodů pro zpracování železné rudy Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || pražicí závody: nová zařízení || 400 pražicí závody: stávající zařízení || 400 a Produkce a zpracování kovů: zařízení na pražení nebo sintrování kovové rudy, zařízení na produkci surového železa nebo oceli (primární či sekundární tavba) včetně zařízení na kontinuální odlévání s kapacitou přesahující 2,5 Mg/h, zařízení pro zpracování železných kovů (válcováním za horka s kapacitou nad 20 Mg/h surové oceli). b Odchylně od odstavce 3 by tyto mezní hodnoty emisí měly být považovány za průměr za podstatné období. 11. Výroba kyseliny dusičné: Tabulka 6 Mezní hodnoty emisí pro NOx z výroby kyseliny dusičné s výjimkou jednotek zakoncentrovávání kyseliny Druh zařízení || Mezní hodnota emisí NOx (mg/m³) || nová zařízení || 160 stávající zařízení || 190 B. Kanada 12. Mezní hodnoty pro omezování emisí NOx se stanoví pro stacionární zdroje podle potřeby na základě údajů o dostupných technologiích omezování, mezních hodnotách používaných v jiných jurisdikcích a na základě níže uvedených dokumentů: a) celostátní emisní směrnice pro nové zdroje pro tepelné elektrárny (New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation); b) celostátní emisní směrnice pro stacionární spalovací turbíny (National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines), PN1072; c) celostátní emisní směrnice pro cementářské pece, PN1284; d) celostátní emisní směrnice pro průmyslové/komerční kotle a ohřívače, PN1284; e) směrnice ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators), PN1085; f) řídicí plán pro oxidy dusíku (NOx) a těkavé organické sloučeniny – fáze I (Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile Organic Compounds (VOCs) – Phase I), PN1066; a g) směrnice ohledně provozu a emisí pro spalovny komunálního tuhého odpadu (Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators), PN1085. C. Spojené státy americké 13. Mezní hodnoty pro omezování emisí NOx ze stacionárních zdrojů v následujících kategoriích stacionárních zdrojů a zdroje, na které se vztahují, jsou specifikovány v těchto dokumentech: a) jednotky elektráren/tepláren spalujících uhlí – Sbírka federálních nařízení (C. F. R.) 40, oddíl 76; b) jednotky elektráren produkující páru – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíly D a Da; c) jednotky produkující páru průmyslové, komerční, institucionální – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl Db; d) závody pro výrobu kyseliny dusičné – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl G; e) stacionární plynové turbíny – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl GG; f) spalovny komunálního odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíly Ea a Eb; g) spalovny nemocničního/infekčního odpadu / odpadu ze zdravotnických zřízení – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl Ec; h) ropné rafinérie – C. F. R. 40, oddíl 60, pododdíly J a Ja; i) stacionární motory s vnitřním spalováním – zážehové, C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl JJJJ; j) stacionární motory s vnitřním spalováním – vznětové, C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl IIII; k) stacionární spalovací turbíny – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl KKKK; l) malé spalovny komunálního odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl AAAA; m) portlandský cement – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl F; n) spalovny komerčního a průmyslového tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl CCCC; a o) spalovny jiného tuhého odpadu – C. F. R.40, oddíl 60, pododdíl EEEE. S. Příloha VI Příloha VI se nahrazuje textem, který zní: Mezní hodnoty emisí těkavých organických sloučenin ze stacionárních zdrojů 1. Oddíl A se vztahuje na smluvní strany jiné než Kanada a USA, oddíl B se vztahuje na Kanadu a oddíl C se vztahuje na USA. A. Smluvní strany jiné než Kanada a Spojené státy americké 2. Tento oddíl přílohy se vztahuje na stacionární zdroje emisí těkavých organických sloučenin uvedených v odstavcích 8 až 22 níže. Nevztahuje se na zařízení nebo části zařízení pro výzkum, vývoj a testování nových produktů a procesů. Prahové hodnoty jsou uvedeny níže v tabulkách specifických pro jednotlivé sektory zdrojů. Prahové hodnoty se obvykle vztahují ke spotřebě rozpouštědel nebo k hmotnostnímu toku emisí. V případech, kdy provozovatel provádí několik činností spadajících pod stejné pododdíly ve stejném zařízení a na stejném místě, se spotřeby rozpouštědel nebo hmotnostní toky emisí těchto činností sčítají. Pokud není udána žádná prahová hodnota, daná mezní hodnota je použitelná na všechna uvažovaná zařízení. 3. Pro účely oddílu A této přílohy se: a) „skladováním a distribucí benzinu“ rozumí plnění automobilových cisteren, železničních cisteren, vlečných lodí a námořních lodí (tankerů) v terminálech a v odbavovacích terminálech ropných rafinérií, včetně tankování vozidel v čerpacích stanicích; b) „adhesivním natíráním“ rozumí jakákoli činnost zahrnující aplikaci adhesivních materiálů na povrchy, s výjimkou adhesivních nátěrů a laminování spojených s tiskařskými činnostmi a s laminováním dřeva a plastů; c) „laminováním dřeva a plastů“ rozumí jakákoli činnost spojování dřevěných či plastických vrstev k výrobě laminátů; d) „natíráním“ rozumí jakákoli činnost, při níž je jednoduchá nebo vícenásobná aplikace spojitého nátěrového filmu kladena na: i) nová vozidla kategorie M1 a vozidla kategorie N1, pokud jsou natírána ve stejných zařízeních, jako vozidla kategorie M1; ii) kabiny nákladních automobilů, definované jako kabina či skříň řidiče a veškeré integrované skříně pro technické vybavení u vozidel kategorie N2 a N3; iii) dodávky a nákladní automobily definované jako vozidla kategorií N1, N2 a N3, ale nikoli kabiny nákladních automobilů; iv) autobusy definované jako vozidla kategorií M2 a M3; v) jiné kovové a plastické povrchy, včetně povrchů letadel, lodí, vlaků, atd.; vi) dřevěné povrchy; vii) textilní, tkaninové, filmové a papírové povrchy; a viii) kůži. Tato kategorie zdrojů nezahrnuje procesy nanášení substrátů s kovy elektroforetickými nebo chemickými sprejovými postupy. Pokud činnost nanášení nátěrů zahrnuje krok, při kterém je tentýž objekt potiskován jakoukoli tiskařskou technologií, je tento tiskařský krok považován za součást činnosti natírání. Samostatné tiskařské činnosti však zahrnuty nejsou. V této definici: · vozidla M1 jsou vozidla používaná k přepravě osob s nejvýše osmi sedadly navíc k sedadlu řidiče, · vozidla M2 jsou vozidla používaná k přepravě osob s více než osmi sedadly navíc k sedadlu řidiče, jejichž maximální hmotnost nepřesahuje 5 t, · vozidla M3 jsou vozidla používaná k přepravě osob s více než osmi sedadly navíc k sedadlu řidiče, jejichž maximální hmotnost přesahuje 5 t, · vozidla N1 jsou vozidla používaná k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost nepřesahuje 3,5 t, · vozidla N2 jsou vozidla používaná k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost přesahuje 3,5 t, ale nepřesahuje 12 t, · vozidla N3 jsou vozidla užívaná k přepravě zboží, jejichž maximální hmotnost přesahuje 12 t. e) „navalováním cívek“ rozumí jakákoli činnost, při které je natírána svinutá ocel, povrchově pokrytá ocel, měděné slitiny nebo hliníkové pásy, a to buď nátěrem tvořícím film, nebo laminátovým nátěrem v nepřetržitém procesu; f) „chemickým čištěním“ rozumí jakákoli průmyslová nebo komerční činnost využívající těkavých organických sloučenin v určitém zařízení k čištění oděvů, vybavení bytů a malých spotřebních předmětů s výjimkou ručního odstraňování skvrn a znečištěných míst v textilním a oděvním průmyslu; g) „výrobou nátěrových hmot, laků, barev a adhesiv“ rozumí jakákoli výroba výše uvedených přípravků nátěrových hmot, laků, tiskařských barev a adhesiv nebo meziproduktů vyráběných ve stejném zařízení, smícháváním pigmentů, pryskyřic a adhesivních materiálů s organickými rozpouštědly nebo s jinými nosiči, včetně procesu dispergování a přípravné aktivity předdispergační, úprava viskozity nebo odstínu, a operace pro plnění konečného produktu do jeho obalů; h) „tištěním“ rozumí jakákoli činnost týkající se reprodukce textu či obrazů, ve které se využívá určitý nosič obrazu či textu a tiskařské barvy jsou přenášeny na určitý povrch, a zahrnuje rovněž následující dílčí činnosti: i) gumotisk (flexografie): tiskařská činnost využívající jako nosiče obrazu pryž nebo elastické fotopolymery, na kterých jsou tiskařské barvy nad oblastmi nepotiskovacími, přičemž jsou užívány kapalné tiskařské barvy, které se vysuší odpařením; ii) tepelný ofsetový rotační tisk: rotační tištění na pás potiskovaného materiálu využívající určitý nosič obrazu, kdy potiskovací a nepotiskovací plochy leží ve stejné rovině a kde materiál k potiskování je do tiskařského stroje dávkován z role na rozdíl od formy oddělených listů či archů. Netiskovací plocha je hydrofilizována tak, aby nepřijímala tiskařskou barvu. Potiskovací plocha je zpracována tak, aby přijímala a předávala tiskařskou barvu na potiskovanou plochu. K vypařování kapalných složek barev dochází v sušárně, kde je horkým vzduchem potištěný materiál zahříván; iii) publikační hlubotisk: hlubotisk užitý k tištění časopisů, brožur, katalogů nebo podobných produktů, užívající barvy založené na toluenu; iv) hlubotisk: tištění využívající válcový nosič obrazu, při němž je potiskovací plocha pod nepotiskovací plochou a kapalné barvy se rovněž suší vypařováním. Prohlubně jsou vyplněny barvou a její nadbytek je odstraněn z nepotiskovacích ploch před tím, než se plocha, která má být potištěna, dostane do kontaktu s válcem, a než je barva z těchto prohlubní zdvižena; v) válcový filmový tisk, sítotisk: proces potiskování pásů, ve kterém se barva na plochu tiskne přes porézní nosič obrazu, ve kterém je potiskovací plocha otevřena a nepotiskovací plocha zapečetěna, přičemž jsou využívány barvy, které schnou pouze vypařováním. Pásový vstup potiskovaného materiálu do stroje znamená, že je užit vstup materiálu z role, na rozdíl od vstupu ve formě jednotlivých archů; vi) laminování spojené s tištěním: spojování dvou či více ohebných materiálů za účelem výroby laminátů; a vii) lakování: činnost, při které je lak či adhesivní nátěrová hmota určená k zapečetění obalového materiálu nanášena na ohebný materiál; i) „výrobou farmaceutických produktů“ rozumí chemická syntéza, fermentace, extrakce, mísení a příprava farmaceutických produktů stejně jako výroba polotovarů ve stejném zařízení; j) „zpracováním přírodní nebo syntetické pryže“ rozumí operace mísení, drcení, sestavování směsí, kalandrování, výtlačné lisování a vulkanizace a jakékoli další pomocné činnosti, které jsou součástí procesu přeměny přírodní či syntetické pryže do konečného výrobku; k) „čištěním povrchů“ rozumí jakákoli činnost, s výjimkou čištění chemického, při které jsou organická rozpouštědla užívána k odstranění znečištění z povrchu materiálů, včetně odmaštění. Čisticí činnost sestávající z více než jednoho kroku před nebo po jakémkoli jiném kroku zpracování se považuje za jedno čištění povrchů. Tato činnost se vztahuje rovněž na čištění pracovišť, ale nikoli na čištění procesního zařízení; l) „normálními podmínkami“ rozumí teplota 273,15 K a tlak 101,3 kPa; m) „organickou sloučeninou“ rozumí sloučenina obsahující přinejmenším uhlík a jeden nebo více z těchto prvků: vodík, halogeny, kyslík, síra, fosfor, křemík nebo dusík, s výjimkou oxidů uhlíku a anorganických uhličitanů a hydrogenuhličitanů; n) „těkavou organickou sloučeninou“ rozumí organická sloučenina nebo frakce kreosotu, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa nebo vyšší nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje odpovídající těkavost; o) „organickým rozpouštědlem“ rozumí jakákoli těkavá organická sloučenina, která se používá samostatně nebo ve spojení s jinými látkami, aniž by přitom prošla chemickou změnou, k rozpouštění surovin, produktů nebo odpadů nebo která se používá jako čisticí prostředek k rozpouštění znečišťujících látek, jako odmašťovací prostředek, jako dispergační činidlo, jako prostředek používaný k úpravě viskozity či povrchového napětí, jako plastifikátor nebo jako konzervant; p) „odpadními plyny“ rozumí konečný plynný výtok do ovzduší obsahující těkavé organické sloučeniny nebo jiné znečišťující látky vypouštěné z komína, výduchu nebo z jednotky omezující emise. Objemový průtok se vyjadřuje v metrech krychlových za hodinu za standardních podmínek; q) „extrakcí rostlinných olejů a tuků a rafinací rostlinných olejů“ rozumí jakákoli extrakce rostlinných olejů ze semen nebo z jiných rostlinných materiálů, zpracování suchých zbytků rostlin na krmivo pro zvířata, přečišťování tuků a olejů získaných ze semen, z rostlinných a/nebo živočišných materiálů; r) „opravou nátěru vozidel“ rozumí veškeré průmyslové či komerční procesy nanášení nátěrů a související odmašťovací operace: i) nanášení originálních nátěrů na silniční vozidla nebo na jejich části užitím nátěrových hmot typu určeného pro opravy nátěru, které je prováděno mimo původní výrobní linky; nebo natírání přívěsů (včetně polopřívěsů); ii) tato příloha se nevztahuje na opravy nátěru vozidel, definované jako nanášení nátěrů na silniční vozidla nebo jejich části prováděné jako součást oprav, konzervace nebo dekorace vozidla vně výrobních zařízení. Produkty použité v rámci této činnosti jsou ošetřeny v kapitole IX; s) „impregnací dřeva“ rozumí jakákoli činnost zavádějící ochranné prostředky do dřeva; t) „navalováním drátů pro vinutí“ rozumí jakákoli činnost natírání kovových vodičů používaných k navíjení cívek v transformátorech, motorech atd.; u) „fugitivními emisemi“ rozumějí jakékoli emise těkavých organických sloučenin do ovzduší, půdy a vody, které nejsou součástí odpadních plynů a, pokud není stanoveno jinak, též rozpouštědla obsažená v produktech; patří sem nezachycené emise uvolněné do vnějšího prostředí okny, dveřmi, větracími průduchy a podobnými otvory. Fugitivní emise mohou být počítány na základě plánu hospodaření s rozpouštědly (viz dodatek I této přílohy); v) „celkovými emisemi těkavých organických sloučenin“ rozumí součet fugitivních emisí těkavých organických sloučenin a emisí těkavých organických sloučenin v odpadních plynech; w) „vstupem“ rozumí množství organických rozpouštědel a jejich množství v přípravcích použitých při provádění procesů, včetně rozpouštědel recyklovaných uvnitř a vně zařízení, která jsou započítávána pokaždé, když jsou použita k prováděným činnostem; x) „mezní hodnotou emisí“ rozumí maximální množství těkavých organických sloučenin (kromě methanu) vypouštěné ze zařízení, které nemá být za normálních provozních podmínek překročeno. U odpadních plynů je vyjádřena jako hmotnost těkavé organické sloučeniny v jednotce objemu odpadních plynů (v mg C/m3, není-li stanoveno jinak) za předpokladu standardních podmínek teploty a tlaku v suchém plynu. Objemy plynu přidávaného za účelem chlazení nebo ředění nebudou při výpočtu koncentrací znečišťujících látek v odpadních plynech zohledněny. Mezní hodnoty emisí pro odpadní plyny jsou označeny jako MHEo; mezní hodnoty emisí pro fugitivní emise jsou označeny jako MHEf; y) „normálním provozem“ rozumějí všechna období provozu zařízení nebo činnosti s výjimkou uvádění do provozu a odstavování provozu a období údržby zařízení; z) „látky škodlivé pro lidské zdraví“ se dělí na dvě kategorie: i) halogenované těkavé organické sloučeniny, které představují potenciální riziko nevratných účinků; nebo ii) nebezpečné látky, jako jsou karcinogeny, mutageny nebo látky toxické pro reprodukci, které mohou způsobovat rakovinu, mohou vyvolávat dědičné genetické poškození, vdechování může vyvolat rakovinu, mohou poškodit reprodukční schopnost nebo mohou poškodit plod v těle; aa) „výrobou obuvi“ rozumí činnost výroby celé obuvi nebo jejích částí; bb) „spotřebou rozpouštědla“ rozumí celkové množství organických rozpouštědel spotřebovaných v zařízení za kalendářní rok nebo za jakékoli jiné období dvanácti měsíců, snížené o všechny těkavé organické sloučeniny, které jsou regenerovány pro opětovné využití. 4. Požadavky, které musí být splněny: a) emise se monitorují ve všech případech měřením nebo výpočty[4], které dosahují alespoň stejné přesnosti. Dodržování mezních hodnot emisí se ověřuje kontinuálním nebo diskontinuálním měřením, typovou zkouškou nebo jakoukoli jinou technicky vhodnou metodou. U emisí v odpadních plynech jsou v případě kontinuálního měření mezní hodnoty emisí dodrženy, pokud validovaný denní průměr emisí nepřesahuje mezní hodnoty emisí. V případě diskontinuálního měření nebo jiné vhodné metody stanovení či výpočtu jsou mezní hodnoty emisí dodrženy v případě, že průměrná hodnota všech odečtů nebo jiných postupů v rámci jednoho monitorování nepřesáhne mezní hodnoty. Pro účely ověření může být zohledněna nepřesnost metod měření. Mezní hodnoty fugitivních a celkových emisí se použijí jako roční průměry; b) koncentrace látek znečišťujících ovzduší v potrubí, v němž proudí plyn, se měří reprezentativním způsobem. Monitorování příslušných znečišťujících látek a měření provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných systémů a referenční metody měření určené ke kalibraci těchto systémů se provádějí v souladu s normami CEN. Pokud nejsou normy CEN dostupné, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných vnitrostátních nebo mezinárodních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. 5. Na odpadní plyny, které obsahují látky poškozující lidské zdraví, se vztahují tyto mezní hodnoty emisí: a) 20 mg látky/m3 (vyjádřené jako hmotnostní součet jednotlivých sloučenin) pro vypouštění halogenovaných těkavých organických sloučenin, na které se vztahují následující věty: „podezření na vyvolání rakoviny“ a/nebo „podezření na vyvolání genetického poškození“ v případech, kdy součet hmotnostních toků dotyčných sloučenin dosahuje nebo překračuje hodnotu 100 g/h; a b) 2 mg látky/m3 (vyjádřené jako hmotnostní součet jednotlivých sloučenin) pro vypouštění těkavých organických sloučenin, na které se vztahují následující věty: „může vyvolat rakovinu“, „může způsobit dědičné genetické poškození“, „vdechování může vyvolat rakovinu“, „může poškodit reprodukční schopnost“, „může poškodit plod v těle matky“, a to v případech, kdy součet hmotnostních toků dotyčných sloučenin dosahuje nebo překračuje prahovou hodnotu 10 g/h. 6. Pro kategorie zdrojů uvedené v odstavcích 9 až 22, u nichž je prokázáno, že v konkrétním zařízení není dodržení mezních hodnot fugitivních emisí (MHEf) technicky a ekonomicky proveditelné, může smluvní strana toto zařízení této povinnosti zprostit za předpokladu, že nejsou očekávána významná rizika pro lidské zdraví a životní prostředí a že jsou použity nejlepší dostupné metody. 7. Mezní hodnoty emisí pro těkavé organické sloučeniny pro kategorie zdrojů definované v odstavci 3 jsou specifikovány v odstavcích 8 až 22 níže. 8. Skladování a distribuce benzinu: a) zařízení pro skladování benzinu v terminálech, v nichž jsou přesaženy prahové hodnoty zmíněné v tabulce 1, musí být buď: i) nádrže s pevnou střechou, které jsou napojeny na jednotku pro rekuperaci par, která splňuje mezní hodnoty emisí stanovené v tabulce 1; nebo ii) nádrže konstruované s plovoucí střechou, buď vnější, nebo vnitřní, vybavené primárním a sekundárním těsněním, které splňuje požadavky na účinnost snížení emisí stanovené v tabulce 1; b) odchylně od výše uvedených požadavků musí být nádrže s pevnou střechou, které byly v provozu před 1. lednem 1996 a nejsou napojeny na jednotku pro rekuperaci par, vybaveny primárním těsněním, které dosahuje 90% účinnosti snížení emisí. Tabulka 1 Mezní hodnoty emisí těkavých organických sloučenin ze skladování a distribuce benzinu, s výjimkou plnění námořních lodí (fáze I) Činnost || Mezní hodnoty || Mezní hodnota emisí nebo účinnost snížení emisí || || plnění a stáčení mobilních kontejnerů v terminálech || 5 000 m3 – roční průtok benzinu || 10 g těkavých organických sloučenin/m3 včetně methanua skladovací zařízení v terminálech || stávající terminály nebo sklady pohonných hmot s průtokem benzinu 10 000 t/rok nebo vyšším nové terminály (bez prahů s výjimkou u terminálů nacházejících se na malých vzdálených ostrovech, jejichž průtok je nižší než 5 000 t/rok) || 95 % hmotnostníchb čerpací stanice || průtok benzinu vyšší než 100 m3/rok || 0,01 % hmotnostních průtokuc a Pára vytlačená při plnění skladovacích nádrží na benzin musí být přemístěna buď do jiných skladovacích nádrží, nebo do zařízení na snižování emisí k dosažení mezních hodnot ve výše uvedené tabulce. b Účinnost snížení emisí vyjádřená v % ve srovnání se srovnatelnou nádrží s pevnou střechou bez řízeného zachycování par, tzn. nádrží s pevnou střechou pouze s podtlakovým nebo přetlakovým pojistným ventilem. c Páry vytlačované stáčeným benzinem z plněných skladovacích zařízení v čerpacích stanicích a v nádržích s pevnou střechou používaných pro meziskladování par musí být vraceny potrubím s parotěsnými spoji do mobilní cisterny dodávající benzin. Operace plnění nesmí být započata, dokud tyto systémy nejsou připraveny a dokud není zajištěna jejich správná funkce. Za těchto podmínek není vyžadováno dodatečné sledování dodržování mezní hodnoty. Tabulka 2 Mezní hodnoty emisí těkavých organických sloučenin pro tankování vozidel v čerpacích stanicích (fáze II) Mezní hodnoty || Minimální účinnost zachycování par %a hmotnostní || nová čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok vyšší než 500 m3 za rok stávající čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok od roku 2019 vyšší než 3 000 m3 za rok stávající čerpací stanice, je-li skutečný či plánovaný průtok vyšší než 500 m3 za rok a stanice prošla podstatnou modernizací || rovná nebo vyšší než 85 % hmotnostních s poměrem páry ku benzinu vyšším nebo rovným 0,95, ale nižším nebo rovným 1,05 (obj.). a Účinnost systémů, pokud jde o zachycování emisí, musí být ověřena výrobcem v souladu s