1. Úloha integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu při plnění cílů pro rok 2030 a podpoře oživení a odolnosti

Toto sdělení představuje celounijní posouzení 27 integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu (dále jen „plány NECP“) předložených členskými státy v souladu s nařízením EU o správě, ve všech rozměrech energetické unie a s ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu a v souvislosti s oživením po skončení pandemie COVID-19.

Toto posouzení je výsledkem rozsáhlého procesu přípravy a koordinace na vnitrostátní úrovni a neustálého dialogu mezi členskými státy, Komisí a ostatními orgány EU. Členské státy od roku 2018 připravovaly své plány NECP, které měly být předloženy do 31. prosince 2019. V červnu 2019 Komise posoudila návrhy plánů NECP a poskytla členským státům individuální zpětnou vazbu, která zohlednila většinu doporučení. Všechny členské státy již předložily své konečné plány NECP obsahující integrovanou vizi transformace v oblasti energetiky a klimatu na příštích deset let. Jedná se o bezprecedentní proces, neboť plány NECP byly předmětem rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami, občanskou společností a občany s cílem zajistit angažovanost a širokou podporu veřejnosti. Rada rovněž projednávala přípravu plánů NECP při různých příležitostech.

27 plánů NECP poskytuje přehled o tom, jak členské státy přistupují k první fázi přechodu na klimatickou neutralitu a jakých výsledků chtějí v období 2021–2030 dosáhnout v těchto pěti oblastech: snižování emisí uhlíku, energetické účinnosti, energetické bezpečnosti, vnitřního trhu s energií, výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti. Plány NECP budou doplněny o dlouhodobé strategie členských států pro snižování emisí uhlíku.

Z posouzení je patrné, jak by plné provedení plánů NECP vedlo Evropu k překročení stávajícího cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030, čímž by se vytvořil odrazový můstek pro větší ambice navržené Komisí ve sdělení „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030: investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“, které Komise na základě doprovodného posouzení dopadů přijímá souběžně.

Jak ukazuje posouzení dopadů, plány NECP rovněž poskytují solidní základ pro to, aby se realisticky a zodpovědně mohl stanovit vyšší cíl pro snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030, pokud budou na všech úrovních přijata další opatření pro získání další dynamiky a odstranění zbývajících nedostatků a pokud budou plně využity příležitosti k zelenému oživení.

Posouzení zohledňuje souvislosti s oživením po skončení pandemie COVID-19. Plány NECP jsou zároveň politickým nástrojem i investičním programem, které poskytují podnikům a investorům rámec zaměřený na budoucnost. Představují pevný základ pro to, aby členské státy mohly koncipovat své strategie zeleného oživení a odolnosti a plnit širší cíle Zelené dohody pro Evropu, od čistého a oběhového hospodářství až po cíl nulového znečištění. Toto sdělení klade důraz na to, jak lze využít finanční prostředky v rámci balíčku EU na podporu oživení a odolnosti na podporu investic a reforem stanovených v plánech NECP, zejména prostřednictvím investic do energetické účinnosti, renovace budov, zavádění obnovitelných zdrojů energie, udržitelné mobility, modernizace elektrizačních soustav a podpory inovací v klíčových technologických oblastech, jako je obnovitelný vodík a baterie.

Toto sdělení je prvním krokem v procesu, který bude zahrnovat další fáze. Komise zveřejní v říjnu podrobné posouzení každého jednotlivého plánu NECP spolu se zprávou o stavu energetické unie, včetně pokynů pro jednotlivé země ohledně toho, jak mohou členské státy při provádění plánů NECP dosáhnout dalšího pokroku. Členské státy tak získají cenné informace, z nichž budou moci čerpat při přípravě svých vnitrostátních plánů na podporu oživení a odolnosti, a zároveň se získá impuls pro investiční program pro projekty související se Zelenou dohodou pro Evropu, jež vytvoří pracovní místa současně s pozitivním dopadem na klima a životní prostředí. Zároveň se bude jednat o podklad pro posouzení plánů na podporu oživení a odolnosti ze strany Komise. V neposlední řadě musí členské státy zajistit, aby jejich plány pro spravedlivou transformaci (které mají být předloženy v rámci Fondu pro spravedlivou transformaci) byly v souladu s plány NECP.

V průběhu tohoto procesu bude Komise pokračovat v dialogu s členskými státy s cílem podpořit plné provedení plánů NECP, připravit jejich aktualizaci, která má být předložena v roce 2023, a zajistit, aby tyto plány zůstaly vodítkem, kterým se bude řídit vnitrostátní pokrok směrem k dosažení ambiciózních cílů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2030 a v dalších letech. Koordinace s členskými státy bude rovněž zahrnovat vnější aspekty plánů NECP a jejich provádění bude podporováno diplomatickou činností v oblasti energetiky a klimatu.

2. Posouzení konečných plánů NECP Co přinesly a jak mohou podpořit oživení a odolnost?

2.1 Posouzení částí plánů NECP týkajících se obnovitelné energie, energetické účinnosti a snížení skleníkových plynů

2.1.1 Energie z obnovitelných zdrojů v EU

Z posouzení plánů NECP vyplývá, že podíl energie z obnovitelných zdrojů by v rámci stávajících a plánovaných opatření mohl v roce 2030 na úrovni Unie dosáhnout 33,1 až 33,7 %, a tím překonat cíl nejméně 32 % v roce 2030, čímž by se obnovitelné zdroje energie dostaly do čela úsilí o dosažení cílů stanovených ve sdělení o zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030.

To by vycházelo z pokračujícího relativně pozitivního vývoje. Analýza údajů Eurostatu za rok 2018 a odhady očekávaného podílu energie z obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie v roce 2020 na úrovni členských států ukazují , že by EU měla dosáhnout podílu energie z obnovitelných zdrojů ve výši 22,5 % až 22,7 % a že velká většina členských států by měla splnit své vnitrostátní závazné cíle. Počáteční odhady naznačují, že kapacita výroby energie z obnovitelných zdrojů v roce 2019 nadále vzrostla o 6,2 %, přičemž růst trhu ve srovnání s rokem 2018 činil 33 %. Kromě toho se několik analytiků domnívá, že ačkoli jsou odvětví obnovitelných zdrojů energie a související investice negativně ovlivněny krizí COVID-19, vykazují relativně silnou odolnost. Zdá se tedy, že EU je na dobré cestě k dosažení evropského cíle 20% podílu energie z obnovitelných zdrojů na konečné spotřebě energie do roku 2020. Nicméně několik členských států, zejména těch, u nichž se předpokládá, že v této fázi zaostávají, by mělo zvážit dodatečná opatření, včetně opatření v podobě mechanismů spolupráce, aby bylo zajištěno, že dosáhnou svých závazných vnitrostátních cílů pro rok 2020.

Nově zavedený mechanismus EU pro financování energie z obnovitelných zdrojů by mohl zejména rychle prospět pobřežním a inovativním technologiím v širším měřítku. Flexibilní povaha mechanismu umožňuje členským státům využít nejlepší potenciál pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů v celé Evropě a snížit náklady na podporu, což členským státům pomáhá dosáhnout nebo dokonce překročit jejich vnitrostátní cíle pro rok 2020 a cíl EU pro rok 2030. Tento mechanismus lze rovněž kombinovat s dalšími nástroji EU, jako je Nástroj pro propojení Evropy nebo Program InvestEU, s cílem dále zefektivnit financování nových projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

Téměř všechny plány NECP potvrdily nebo v některých případech zvýšily své cíle v oblasti energie z obnovitelných zdrojů ve srovnání s návrhy plánů. Souhrnné údaje však zakrývají rozdíly mezi příspěvky členských států. Několik plánů NECP nezahrnuje odvětvové trajektorie, které jsou v souladu s požadavky směrnice o obnovitelných zdrojích energie, a zůstává pod nákladově efektivním vnitrostátním potenciálem. Naproti tomu několik členských států si v oblasti obnovitelných zdrojů energie stanovilo velmi ambiciózní odvětvové cíle. Rakousko s cílem dosáhnout 100 % elektřiny z obnovitelných zdrojů do roku 2030 a Švédsko do roku 2040.

Z analýzy pro sdělení o zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 vyplývá, že vyšší podíl energie z obnovitelných zdrojů má zásadní význam pro dosažení vyšších cílů při snižování emisí skleníkových plynů. Jak je uvedeno v posouzení dopadů, snížení emisí skleníkových plynů alespoň o 55 % by si do roku 2030 vyžádalo podíl energie z obnovitelných zdrojů v EU ve výši 38–40 %.

Plány NECP obsahují velké množství vyzrálých projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie, které mohou rovněž přispět k hospodářskému oživení. Jako příklady lze uvést vytvoření 100 000 střešních solárních panelů a program ukládání v malém měřítku v Rakousku, finanční podporu pro samovýrobce na instalaci malých elektráren v Litvě s očekávaným výsledkem 696 MW instalovaného výkonu od roku 2024, investice na dosažení kapacity větrné energie na moři 4 GW v Dánsku a 3,8 GW v Polsku; zahájení šesti zadávacích řízení v oblasti větrné energie na moři do roku 2023 s cílem dosáhnout 3,7 GW kapacity ve Francii a výstavbu solárních farem a vodíkové infrastruktury v bývalých lokalitách těžby lignitu v Řecku a Portugalsku.

Plány NECP a obnovitelné zdroje energie: úkoly a příležitosti pro oživení a Zelenou dohodu pro Evropu