ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2012 /* COM/2013/0713 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v roce 2012 1. Souvislosti výroční zprávy o činnostech v oblasti VTR Výroční zpráva o činnostech Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje je vyhotovována podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Účelem této zprávy je poskytnout stručný přehled hlavních opatření ve vykazovaném roce bez uvedení jejich úplného výčtu. Ve zprávě jsou obsaženy i některé informace týkající se Smlouvy o Euratomu, ačkoli formálně do této zprávy nepatří. 2. Širší politické souvislosti v roce 2012 Základem přístupu Evropské unie ke strukturálním reformám a zvyšování konkurenceschopnosti v roce 2012 byla strategie pro růst a zaměstnanost Evropa 2020. Priority pro činnost v roce 2012 byly zdůrazněny v roční analýze růstu na rok 2012[1]. Situace na začátku roku 2012 byla obtížná. Došlo k poklesu důvěry v euro, snížil se hospodářský růst a především se na historicky nejnižší úroveň propadla míra přesvědčení našich občanů, že Evropa je schopna své problémy řešit[2]. Evropská unie i nadále čelila krizi. Návrh Komise na dokončení hospodářské a měnové unie představil dlouhodobou vizi, jakož i konkrétní opatření, která je třeba přijmout v krátkodobém a střednědobém výhledu. Podle Komise je třeba provést změnu ve způsobu fungování evropské ekonomiky, která by umožnila využít mnoha silných stránek, jimiž může Evropa v budoucnu přispět k ekonomice vysokých inovací, znalostí a dovedností. To je důvodem, proč Evropa 2020 klade výzkum, technologie a inovace do popředí činností, jejichž cílem je pomoci jí překonat stávající hospodářskou krizi a dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. V evropské ekonomice existuje nevyužitý potenciál, který by umožnil zvýšit inovace, produktivitu a konkurenceschopnost a zároveň využívat méně zdrojů a snížit dopad na životní prostředí[3]. Komise oznámila konečný a dosud největší soubor výzev k předkládání návrhů v rámci sedmého rámcového programu (7. RP). Financování, které je přístupné organizacím a podnikům ze všech členských států EU a partnerských zemí, představuje převážnou většinu z rozpočtu na výzkum navrženého na rok 2013, jehož výše byla stanovena na 10,8 miliardy EUR. K tomuto oznámení došlo pouze několik dní poté, co vedoucí představitelé EU zdůraznili význam výzkumu a inovací v rámci Paktu pro růst a zaměstnanost[4] jako nedílné součásti reakce Evropské unie na hospodářskou a finanční krizi. 3. Unie inovací Cílem iniciativy Unie inovací, kterou Komise zahájila v říjnu 2010 jako součást strategie Evropa 2020, je vytvořit dynamickou, inovační ekonomiku založenou na nápadech a tvořivosti, schopnou zapojit se do globálních hodnotových řetězců, chopit se příležitostí, získávat nové trhy a vytvářet vysoce kvalitní pracovní místa. 3.1. Sledování pokroku v oblasti inovací Pokrok ve vytváření politického rámce pro Unii inovací je celkově velmi pozitivní: více než 80 % iniciativ je na dobré cestě, včetně prohloubení evropského výzkumného prostoru (EVP) a programu Horizont 2020. Zásada „inteligentní fiskální konsolidace“ – tj. ochrana nebo pokud možno zvýšení výdajů na podporu růstu, k nimž patří výdaje na výzkum a vývoj – je součástí evropského semestru. Podnikatelské prostředí v Evropě se stane vstřícnější inovacím díky souboru opatření pro jednotný trh, k nimž patří jednotný patent, rychlejší stanovování norem, modernizovaná pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek a evropský pas pro fondy rizikového kapitálu. V rámci evropských inovačních partnerství se sdílejí zdroje a koncentrují se opatření na straně nabídky a poptávky reagující na klíčové společenské problémy. Postavení Evropy ve světě je stále relativně silné. Pokud jde o vysoce kvalitní vědecké a inovační produkty, patří Evropa k nejlepším na světě. Evropa je stále největším příjemcem příjmů vytvořených v globálních hodnotových řetězcích ve výrobě. Od roku 2008 EU svou výkonnost v oblasti inovací zlepšila a náskok v této oblasti, jež vůči ní mají USA a Japonsko, stáhla téměř o polovinu. Rovněž si zachovává značný náskok před Brazílií, Indií, Ruskem a Čínou, i když Čína Evropu výrazně dohání. Naproti tomu náskok Jižní Koreje před EU v oblasti inovací se od roku 2008 téměř ztrojnásobil a Jižní Korea nyní sdílí se Spojenými státy v oblasti inovací vedoucí postavení. Ačkoli se veřejné výdaje na výzkum a vývoj v EU během krize zvyšovaly, jelikož vlády se snažily své investice do výzkumu a vývoje udržet a motivovat k investování také podniky, nedávné údaje poukazují na to, že v tomto vývoji pravděpodobně nastane obrat. V roce 2011 se celkový rozpočet 27 členských států EU pro výzkum a vývoj poprvé od počátku krize mírně snížil. Výjimečně dlouhé trvání a hluboký dopad současné krize by mohly začít oslabovat i politický konsensus EU ohledně potřeby chránit investice do výzkumu a vývoje. Krize rovněž odhalila strukturální nedostatky inovací v Evropě a posílila potřebu komplexnějších reforem zaměřených na zvýšení účinnosti a efektivity vnitrostátních výzkumných a inovačních systémů. K možným způsobům, jak tohoto cíle dosáhnout, patří strategie inteligentní specializace, lepší vazby mezi veřejným výzkumem a obchodními inovacemi a zlepšení rámcových podmínek pro podnikatelské investice. Ze srovnávacího přehledu výzkumu a inovací Unie na rok 2013[5] vyplývá, že proces sbližování inovační výkonnosti členských států se zastavil. Sbližování bylo nejvýraznějším rysem, který bylo možno ve srovnávacím přehledu od jeho zavedení v roce 2001 pozorovat, nyní však vyvstává zřetelné riziko, že rozdíly v oblasti inovací se znovu zvýší. Krize se protahuje a prohlubuje a rozdíly mezi některými evropskými regiony narůstají, a tím více je potřeba provést Unii inovací rychle a prohloubit ji v oblastech, které mají pro inovace zásadní význam, např. vyšší vzdělávání, inovativní podnikání a opatření na straně poptávky. Rovněž bude třeba udržet tempo v oblastech, jako jsou sociální inovace. Vedle toho probíhají v souvislosti s inteligentní specializací přípravné práce, jejichž cílem je maximalizovat budoucí součinnosti mezi programem Horizont 2020 a strukturálními fondy. 3.2. Řešení společenských výzev: evropská inovační partnerství Přístup evropských inovačních partnerství (EIP) k urychlení vývoje a zavádění inovací pro společenské výzvy vstoupil v roce 2012 do nové etapy. Pilotní partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí postoupilo od fáze plánování k fázi provádění a bylo navrženo rozšířit přístup do dalších čtyř oblastí. Na výzvu partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí předkládat závazky byla zaznamenána povzbudivá reakce: bylo předloženo 261 závazků ke konkrétním akcím, více než 50 regionů a obcí se nabídlo jako referenční místa a stovky partnerů se zapojily do internetové platformy pro výměnu inovačních nápadů (Marketplace for Innovative Ideas). V návaznosti na schválení strategického prováděcího plánu pilotního projektu předložila Komise návrhy na nová evropská inovační partnerství „Zemědělská produktivita a udržitelnost“, „Suroviny“, „Voda“ a „Inteligentní města a obce“. Po schválení Radou byl k inovačnímu partnerství „Voda“ vypracován v prosinci roku 2012 strategický prováděcí plán a očekává se, že strategické prováděcí plány k partnerstvím „Zemědělská produktivita a udržitelnost“, „Suroviny“, „Voda“ a „Inteligentní města a obce“ budou vypracovány během roku 2013 tak, aby provádění mohlo začít co nejdříve. 4. Dotvoření Evropského výzkumného prostoru V návaznosti na závěry Evropské rady o dokončení EVP přijala Komise sdělení o posíleném partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst[6], které navrhuje zavedení účinných vnitrostátních výzkumných systémů, optimální nadnárodní spolupráci a hospodářskou soutěž, otevřený trh práce pro výzkumné pracovníky, rovnost žen a mužů a zohlednění této zásady v oblasti výzkumu a zpřístupnění a šíření vědeckých poznatků. Zaměřuje se na posílený přístup založený na partnerství mezi členskými státy, Komisí a zúčastněnými výzkumnými organizacemi. Přístup byl schválen Radou[7]. EVP tvoří součást Unie inovací a program Horizont 2020 mnoha způsoby jeho vytváření podporuje. Představuje jednu z hlavních strukturálních reforem k posílení růstu v Evropě – a jako takový je stále více uznáván. Spojí-li se důsledky toho, že díky dokončení EVP dosáhne EU cíle 3 % HDP věnovaných na výzkum, s výsledky programu Horizont 2020 a s důsledky zvýšeného podílu nadnárodního financování (v současnosti 0,8 %), mohl by se do roku 2030 zvýšit HDP až o 445 miliard EUR a vytvořit 7,2 milionu nových pracovních míst[8]. Důležitým prvkem tohoto přístupu k partnerství je společné prohlášení Komise a pěti hlavních zúčastněných výzkumných organizací ze dne 17. července 2012[9] a písemné závazky vymezené v memorandech o porozumění. Díky nim dosáhnou organizace do konce roku 2013 významného pokroku. Sdělením o provádění EVP se podpoří kontrolní mechanismus EVP (EMM), jehož cílem je získat informace potřebné pro sledování pokroku na úrovni členských států a přidružených zemí. Komise bude při budování a provozu kontrolního mechanismu EVP hrát klíčovou úlohu pro vnitrostátní orgány a zúčastněné výzkumné subjekty. Jako první krok provedla Komise průzkum EVP s cílem zjistit, jakého pokroku bylo ve veřejných výzkumných organizacích dosaženo při provádění příslušných opatření určených ve sdělení o EVP. 4.1 Výzkumní pracovníci Provádění šestnácti opatření, jejichž cílem je podpora mobility výzkumných pracovníků, jejich odborné přípravy a profesního rozvoje, bylo pro tento proces zásadní, přičemž uvedená opatření se zaměřila například na tyto aspekty: otevřený a transparentní nábor nových zaměstnanců založený na zásluhách, vytvoření portálu „EURAXESS-Voice of the Researchers“ k zajištění přímé komunikace s jednotlivými výzkumnými pracovníky, zřízení pracovní skupiny k návrhu řešení případného celoevropského doplňkového penzijního fondu/fondů pro výzkumné pracovníky, spolupráci se zúčastněnými výzkumnými subjekty s cílem vymezit a provést zásady pro přístup k vnitrostátním grantům a jejich převoditelnost a zvláštní postup pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu. Řídící skupina pro lidské zdroje a mobilitu působící v rámci EVP pomohla připravit odpovídající iniciativy a návazná opatření, konkrétně: vypracováním závěrečné zprávy a doporučení pracovní skupiny týkajících se lidských zdrojů, včetně strategie lidských zdrojů pro výzkumné pracovníky (HR4R), zřízením nových pracovních skupin pro inovativní doktorandskou odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků a předložením zprávy výzkumných pracovníků za rok 2012, která sleduje pokrok. 4.2. Společné plánování S cílem podpořit postup společného plánování zahájila Komise v roce 2012 koordinační a podpůrné akce, které podpoří druhou fázi pěti ze šesti iniciativ společného plánování (JPI): „Propojování znalostí z oblasti klimatu v zájmu Evropy“, „Zdravá a bohatá moře a oceány“, „Delší a lepší život – potenciál a výzvy spojené s demografickými změnami“, „Antimikrobiální rezistence – nová hrozba pro lidské zdraví“ a „Problematika vody v měnícím se světě“. Rovněž byla zveřejněna další výzva k případné podpoře 6. iniciativy společného plánování „Městská Evropa – celosvětové výzvy pro města, společná evropská řešení“ v roce 2013. V roce 2012 přijaly tři ze čtyř iniciativ společného plánování prováděných v první fázi své strategické plány výzkumu, a sice pilotní iniciativy společného plánování „Neurodegenerativní onemocnění“ (včetně Alzheimerovy choroby), „Zemědělství, zajišťování potravin a změny klimatu“ a „Zdravá strava pro zdravý život“. Úkolem těchto plánů je vymezit činnosti, které je třeba provést v příštích letech. Iniciativou společného plánování „Kulturní dědictví a globální změny: nová výzva pro Evropu“ byla zahájena společná pilotní výzva. Strategický plán výzkumu pro tuto iniciativu by měl být přijat na začátku roku 2013. Pro usnadnění probíhajícího procesu společného plánování přeshraniční výzkumné spolupráce navrhla Komise pro členské státy a zúčastněné subjekty dvě nová opatření: známku EVP a synchronizovanou výzvu. Komise iniciovala diskuze se zúčastněnými stranami s cílem zahájit pilotní činnosti do roku 2014. 4.3. Výzkumné infrastruktury Evropská komise i nadále úzce spolupracovala s Evropským strategickým fórem pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) s cílem dokončit nebo zahájit do roku 2015 60 % projektů vytyčených v plánu ESFRI. V roce 2012 bylo zveřejněno 15 národních plánů, sedm je stále ve fázi přípravy. V roce 2012 bylo vyvinuto zvýšené úsilí pro využití strukturálních fondů na tvorbu projektů ESFRI, přičemž cílem je to, aby první dvě zařízení, včetně ELI (extrémně lehká infrastruktura), byla dokončena v České republice (290 milionů EUR) a Rumunsku (180 milionů EUR) do roku 2016. V roce 2012 navrhla Komise změnu nařízení o zřízení právního rámce pro konsorcium evropské výzkumné infrastruktury (ERIC), které má usnadnit zřizování a provoz velkých výzkumných infrastruktur zahrnujících několik evropských zemí. Ačkoli je jednotné a včasné provedení tohoto nařízení v jednotlivých členských státech i nadále problematické, byla vytvořena společná infrastruktura jazykových zdrojů a technologií (CLARIN ERIC) a Komise posuzuje provádění sedmi dalších projektů (ECRIN, EURO-ARGO, průzkum ESS, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC). Dne 11. prosince 2012 zdůraznila Rada[10] nutnost obnovovat a přizpůsobovat mandát ESFRI tak, aby odpovídajícím způsobem řešil stávající problémy, jakož i nutnost zajistit, aby již probíhající projekty ESFRI byly po důkladném posouzení nadále sledovány a aby byly upřednostněny projekty infrastruktury uvedené v plánu ESFRI. S cílem posoudit pokrok podpory EU v rámci programu Horizont 2020 zřídila Komise rovněž skupinu odborníků na vysoké úrovni. Komise rovněž zahájila konzultaci o budoucí výzkumné činnosti zaměřenou na širší a efektivnější nadnárodní využívání stávajících výzkumných infrastruktur. 4.4. Univerzity: program modernizace Byla provedena studie na vypracování strukturovaných programů inovativní doktorandské odborné přípravy s cílem poskytnout pokyny pro strukturované programy v celoevropském měřítku. Byla zahájena pilotní výzva „Pracovní místa EVP“ pro konvergenční regiony s cílem usnadnit strukturální změny na univerzitách a v jiných výzkumných organizacích a podpořit excelenci, a tím zlepšit jejich výkonnost při financování konkurenceschopného výzkumu. Rovněž byla vypracována studie proveditelnosti s cílem posoudit nejlepší způsob zavedení evropského akreditačního mechanismu pro řízení lidských zdrojů vycházející z charty a kodexu na vysokých školách a ve výzkumných institucích financovaných z veřejných prostředků. 4.5 Otevřený přístup, předávání znalostí a digitální EVP Otevřený přístup byl zakotven v programu Horizont 2020. Členské státy byly požádány, aby jmenovaly vnitrostátní referenční místo pro snazší výměnu informací a vzájemné učení. Komise hodlá zorganizovat první zasedání vnitrostátních referenčních míst, jehož cílem bude výměna získaných zkušeností a osvědčených postupů. V roce 2012 byla zřízena skupina odborníků pro předávání znalostí s cílem poskytovat hloubkové analýzy a doporučení. Komise zahájila studii, jejímž účelem je vypracovat pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci ve svých dohodách o založení konsorcia setkat. Pracovní skupina pro předávání znalostí působící v rámci Výboru pro Evropský výzkumný prostor poskytla potřebné instrukce a zpětnou vazbu pro studii mapující pokroky v provádění doporučení Komise k duševnímu vlastnictví a kodexu správné praxe[11]. Digitální EVP podpoří poskytování elektronických infrastruktur, bezproblémový přeshraniční přístup k digitálním výzkumným službám, zavádění elektronické vědy a rozvoj souvisejících politik. V roce 2012 byla tato spolupráce zahájena integrací digitálního EVP do návazných struktur a aktivit EVP, včetně interakcí s platformou zúčastněných stran a systematického sledování akcí prováděných podle sdělení o EVP. Elektronické infrastruktury umožňují vytváření, šíření a využívání znalostí v Evropě a podporují spolupráci mezi vědci. V roce 2012 se důraz kladl na vědy a inženýrství založené na přenosu dat (EUDAT, OpenAIRE), výpočetní infrastruktury (PRACE, EGI, Helix Nebula), výzkumnou a vzdělávací síť GÉANT, virtuální výzkumné komunity a elektronickou vědu. K největším úspěchům patří zveřejnění Evropské strategie pro vysoce výkonnou výpočetní techniku (sdělení Parlamentu a Radě), rozvoj infrastruktury podporující otevřený přístup, rozvoj celosvětové aliance výzkumných údajů (RDA) a zahájení projektu Africa Connect spojujícího Evropu se subsaharskou Afrikou. 5. Mezinárodní spolupráce Nejvýznamnější událostí roku bylo sdělení „Zaměření mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací a její posílení: Strategický přístup“[12]. V něm Komise navrhuje novou strategii pro mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu a inovací, zejména za účelem přípravy na provádění programu Horizont 2020. Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací není samoúčelným cílem. Naopak jejím prostřednictvím může Unie dosáhnout svých cílů na vyšší úrovni. To zejména znamená posilování excelence a přitažlivosti Unie v oblasti výzkumu a inovací a její ekonomické a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních společenských problémů a podporu vnějších politik Unie. Pro dosažení těchto cílů strategie vymezuje dvojí přístup: Horizont 2020 bude otevřen účasti subjektů z celého světa. Přístup k poskytování finančních prostředků z rozpočtu Unie těmto subjektům však bude revidován. Díky takovému obecnému otevření budou evropští výzkumní pracovníci moci spolupracovat se svými protějšky ze třetích zemí na tématech vlastní volby. V oblastech, v nichž budou subjekty usilovat o spolupráci na konkrétních tématech či o spolupráci s konkrétními zeměmi či regiony, se zavedou cílené činnosti. Ty budou seskupeny do víceletých plánů. Nedílnou součástí strategie bude i řada průřezových otázek: · V návaznosti na práci strategického fóra pro mezinárodní vědecko-technickou spolupráci bude posíleno partnerství s členskými státy. · Společně s našimi mezinárodními partnery budou vypracovány a propagovány společné zásady pro provádění mezinárodních výzkumných a inovačních činností s cílem vytvořit celosvětově rovnocenné podmínky. Tento krok usnadní nedávno ustavená Globální rada pro výzkum, dobrovolné fórum zřízené za účelem sdílení osvědčených postupů a vypracování společných zásad. · Bude posílena koordinace s ostatními politikami Unie, které mají výrazný vnější rozměr, jakož i s činnostmi mezinárodních organizací a mnohostranných fór. Provádění strategie bude úzce spjato s programem Horizont 2020. S cílem posílit řízení se Komise se zavázala zveřejňovat každé dva roky zprávu o pokroku počínaje rokem 2014. V dubnu 2012 se ve španělské Barceloně sešlo přibližně 350 špičkových pracovníků a tvůrců politik z více než 30 zemí Evropské unie a Středomoří s cílem zahájit nové partnerství v oblasti výzkumu a inovací. Toto nové partnerství navrhla Evropská komise jako součást reakce Unie na politické změny v oblasti jižního Středomoří a s přihlédnutím k programu Horizont 2020. Konferencí byl zahájen proces, jehož výsledkem by měl být společný program pro evropsko-středomořský výzkum a inovace. 6. Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) Program Horizont 2020, který poprvé spojuje veškeré financování EU určené na výzkum a inovace v jednom programu, se zaměří na tři hlavní priority: posílení vedoucího postavení EU v oblasti vědy na celosvětové úrovni, posílení vedoucího průmyslového postavení v oblasti inovací a pomoc při řešení hlavních obav, které jsou společné všem Evropanům, v rámci řady hlavních společenských výzev. Dne 28. listopadu 2012 přijal Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) působící v rámci Evropského parlamentu absolutní většinou tři ze čtyř zpráv balíčku Horizont 2020. Rada EU dosáhla částečného obecného přístupu v otázce nařízení o rámcovém programu (31. května 2012), nařízení o pravidlech pro účast a šíření (10. října 2012) a rozhodnutí o zvláštním programu (11. prosince 2012). To je velmi dobrým základem pro třístranná jednání mezi orgány EU, jejichž cílem je uzavřít do konce roku 2013 řádný legislativní postup ve věci balíčku Horizont 2020 dosažením dohody v prvním čtení. 7. Sedmý rámcový program 7.1. Provádění pracovních programů na rok 2012 V roce 2012 bylo uzavřeno 53 výzev k podávání návrhů s celkovým orientačním rozpočtem ve výši 4,4 miliardy EUR. Bylo přijato celkem 17 374 způsobilých návrhů, z nichž 3 089 bylo vybráno pro financování. Míra úspěšnosti návrhů tak byla 17,78 %. Do způsobilých návrhů bylo zapojeno celkem 70 059 účastníků, celkové náklady projektů činily 36,99 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 30,78 miliardy EUR. Do přijatých návrhů bylo zapojeno celkem 14 821 účastníků, celkové náklady projektů činily 6,92 miliardy EUR a celková požadovaná výše příspěvku EU dosáhla 4,98 miliardy EUR. Celková míra úspěšnosti žadatelů byla 21,16 % a celková míra úspěšnosti příspěvku EU dosáhla 16,18 %. 7.2 Pracovní programy na rok 2013 Výzvy k předkládání návrhů na rok 2013, přijaté v červenci 2012, jejichž hodnota byla přibližně 8,1 miliardy EUR, budou podporovat projekty a myšlenky, které posílí konkurenceschopnost Evropy a budou řešit problematiku jako např. lidské zdraví, ochrana životního prostředí a hledání nových řešení narůstajících problémů souvisejících s urbanizací a nakládáním s odpady. Pracovní programy zahrnují například tyto body: – Výzvy jsou zaměřeny na inovace i řadu společenských problémů, a jsou tak prvkem navazujícím na program Horizont 2020. – Na tematické výzkumné priority je určeno celkem 4,8 miliard EUR. Průmyslovým inovacím se dostane podpory ve formě aktivit úzce souvisejících s trhem, např. pilotních projektů, předváděcích akcí, normalizace a transferů technologií. Tři partnerství veřejného a soukromého sektoru zahájená v rámci plánu evropské hospodářské obnovy jsou prováděna prostřednictvím výzev k předkládání návrhů a financována soukromými investicemi. Výzvy jsou velmi důležité pro odvětví s více než 50% průmyslovou účastí a zhruba 30 % veškerých finančních prostředků EU je určeno malým a středním podnikům. – Těm se bude věnovat zvláštní pozornost a bude jim přidělena celková částka ve výši až 1,2 miliardy EUR. Tato částka zahrnuje opatření ve výši 150 milionů EUR ve formě záruk pro získání 1 miliardy EUR v půjčkách malým a středním podnikům a společnostem se střední kapitalizací. – Zhruba 2,7 miliardy EUR pomůže Evropě upevnit její postavení prvotřídní destinace pro výzkumné pracovníky, především prostřednictvím jednotlivých grantů od Evropské rady pro výzkum (1,75 miliardy EUR) a akcí prováděných v rámci programu Marie Curie-Skłodowska (963 milionů EUR), přičemž tyto finanční prostředky jsou učeny na výzkum, odbornou přípravu a mobilitu. – V zájmu řešení rozdílů v oblasti inovací byla zahájena nová iniciativa „pracovní místa Evropského výzkumného prostoru“. V rámci pilotní výzvy v hodnotě 12 milionů EUR bude vybráno celkem pět profesur Evropského výzkumného prostoru, jejichž hostiteli budou univerzity nebo jiné způsobilé výzkumné instituce v méně rozvinutých regionech pěti zemí EU. – Mezi inovativní tematické výzkumné priority těchto výzev patří: přibližně 155 milionů EUR na „Oceány budoucnosti“, jedná se o podporu udržitelného růstu v mořských a námořních odvětvích; přibližně 365 milionů EUR na technologie, díky nimž se městské oblasti změní v udržitelná „Inteligentní města a obce“; přibližně 147 milionů EUR na boj proti rostoucímu výskytu bakterií, které jsou rezistentní vůči léčivým přípravkům a téměř 100 milionů EUR určených na inovativní řešení v oblasti nakládání se zdroji sladké vody. – Výzvy rovněž podporují cíle financování výzkumu v oblasti informačních a komunikačních technologií stanovené v digitální agendě – tematické oblasti informačních a komunikačních technologií je určeno téměř 1,5 miliardy EUR. – Očekává se, že investice v hodnotě 8,1 miliardy EUR by měly mobilizovat dalších 6 miliard EUR z veřejných a soukromých investic do výzkumu, a odhaduje se, že v krátkodobém horizontu zvýší zaměstnanost o přibližně 210 000 pracovních míst. Během 15 let by pak měly vést k dalšímu růstu v hodnotě 75 miliard EUR. – Celkový rozpočet EU na výzkum na rok 2013 ve výši 10,8 miliardy EUR, vůbec nejvyšší v historii rámcových programů Evropské unie, zahrnuje i prostředky určené nejen na pracovní programy, například na výzkum jaderné energie (993 milionů EUR) v rámci Smlouvy o Euratomu, společné technologické iniciativy prováděné ve spolupráci s průmyslem (751 milionů EUR) a partnerství veřejného a soukromého sektoru s členskými státy. Celkový rozpočet rovněž zahrnuje financování Společného výzkumného střediska Komise[13]. 7.3 Hlavní body 7.3.1 Inovace Pracovní program pro sedmý rámcový program na rok 2013 zahrnuje více činností, jež jsou bližší trhům a uživatelům, jakož i větší podporu převedení výsledků z laboratoří na trh. Inovačním malým a středním podnikům a malým společnostem se střední kapitalizací v oblasti přístupu k rizikovému financování poskytuje větší podpora. V rámci finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF) byl pro malé a střední podniky zaveden nový režim protizáruky (nástroj pro sdílení rizik, RSI), který doplňuje systém záruk úspěšně zahájený v roce 2012. Rovněž se vyslovuje širší podpora partnerstvím veřejného a soukromého sektoru. U stále většího počtu témat se využívá možnosti zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, a to jak pro spolufinancování společného zadávání zakázek, tak pro podporu vytváření kontaktních sítí a přípravných prací. Inovace ve veřejném sektoru nabývají na důležitosti a zahrnují podporu inovativních řešení ve veřejné správě i v odvětví veřejných služeb. Většina témat různými způsoby podporuje sociální inovace, včetně akcí v oblasti sociálních inovací a sociálně-ekonomického výzkumu. Stále více témat zahrnuje rovněž konkrétní podporu na využívání stávajících slibných výsledků výzkumu, bez ohledu na jejich původ, a to jak výzkumu financovaného z prostředků EU, tak i z jiných prostředků. Opatření zahrnují následné financování určené přímo na výsledky výzkumných projektů, jakož i podpůrné sítě zaměřené na snazší využívání výsledků. 7.3.2 Šíření výsledků Šíření výsledků výzkumu financovaného z prostředků EU hraje stěžejní úlohu při provádění Evropského výzkumného prostoru, podporuje otevřenost výzkumu a využívá evropského tvůrčího potenciálu. Komise podporuje šíření výsledků výzkumu poskytováním finančních prostředků v rámci projektů pro aktivní šíření výsledků. Komise rovněž aktivně zvyšuje informovanost veřejnosti o výsledcích financovaného výzkumu a umožňuje přístup k výsledkům na internetu prostřednictvím portálu CORDIS[14], informační služby Společenství pro výzkum a vývoj a archivu publikací Společného výzkumného střediska[15]. Komise mimoto ověřuje možnost překročit rámec stávajících činností a dále zlepšit šíření, sdělování a využívání výsledků výzkumu financovaného EU. 7.3.3 Zjednodušení Činnosti v roce 2012 navázaly na podnět vyplývající ze sdělení o zjednodušení[16] a následné diskuse. V praxi byla provedena řada opatření, která byla celkově podpořena. Portál pro účastníky výzkumu a inovací byl dále zlepšen zavedením nových služeb pro účastníky a dalším zlepšením uživatelské přívětivosti systému. Stejně tak byly v revidovaném finančním nařízení a jeho prováděcích pravidlech, které vstoupily v platnost, zohledněny výsledky zjednodušené diskuse. Mezi nejdůležitější prvky ovlivňující rámcový program grantů patří: · revidovaná pravidla způsobilosti DPH ke zjednodušení finančního řízení grantů na výzkum a inovace, například pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace; · zrušení povinnosti vytvářet a vykazovat úroky. V současnosti tato povinnost existuje a znamená značnou administrativní zátěž a náklady spojené se zakládáním a vedením zvláštních účtů a spravováním seznamu výjimek pro organizace, které v důsledku vnitrostátních právních předpisů nemohou zakládat úročené účty. 7.3.4 Dosažení cílů v oblasti malých a středních podniků Účast malých a středních podniků v sedmém rámcovém programu je Evropskou komisí důsledně sledována. Zvláštní pozornost je věnována financování malých a středních podniků v rámci programu „Spolupráce“ v souladu s cíli stanovenými v legislativním balíčku. Cílem je zajistit, aby alespoň 15 % finančních prostředků přidělených v rámci zvláštního programu „Spolupráce“ bylo určeno malým a středním podnikům. Do konce roku 2012 bylo v sedmém rámcovém programu registrováno 18 589 účastníků z řad malých a středních podniků. Příspěvek EU malým a středním podnikům dosáhl přibližně 4,8 miliard EUR. Cíle ve výši 15 % bylo dosaženo již na konci roku 2011, kdy malé a střední podniky obdržely 15,3 % finančních prostředků EU v rámci programu „Spolupráce“. V roce 2012 se tento podíl zvýšil. Ke konci roku dosahoval procentní podíl příspěvků EU malým a středním podnikům v rámci programu „Spolupráce“ 16,6 %. Významné zvýšení podílu rozpočtových prostředků určených malým a středním podnikům je důsledkem opatření na posílení malých a středních podniků v pracovních programech na roky 2011 a 2012. V souvislosti s pracovním programem na rok 2013 se očekává další pokrok. 8. Výhled na rok 2013 V roce 2013 bude Komise i nadále pracovat na akcích iniciativy Unie Inovací. Představí dokument Stav iniciativy Unie inovací v roce 2012 – urychlení změn. S ohledem na probíhající krizi však Evropa musí pro realizaci Unie inovací udělat více. EU a její členské státy musí urychlit své společné úsilí a prohloubit Unii inovací. V roce 2013 začne Komise zvažovat, jak připravit další kroky k prohloubení Unie inovací. Komise vypracuje první zprávu o pokroku EVP za rok 2013. Bude sestávat ze srovnání činností oznámených členskými státy v jejich národních programech reforem (NPR) se základním scénářem z roku 2011. Plné hodnocení pokroku v provádění EVP se bude provádět od roku 2014. V červenci 2013 hodlá Komise předložit návrhy k řadě iniciativ a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Očekává se, že balíček Horizont 2020 by měl být přijat do konce roku 2013. Komise provede všechny přípravné práce a učiní nezbytná opatření k zajištění řádného zahájení a provádění programu. [1] KOM (2011) 815 v konečném znění ze dne 23.11.2011. [2] Analýza Standard Eurobarometr 78, podzim 2012, průzkum veřejného mínění v EU. [3] Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu – Aktualizace sdělení o průmyslové politice, COM(2012)582 final. [4] Schválen Evropskou radou ve dnech 27. až 28. června 2012. [5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf [6] COM(2012)392 final ze dne 17.7.2012. [7] Závěry 3208. zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 11.12.2012. [8] SWD(2012) 212, Pracovní dokument útvarů Komise – Posouzení dopadů doprovázející sdělení COM(2012)392 final. [9] EARTO, EUA, LERU, NordForsk a Science Europe. [10] Závěry 3208. jednání Rady ve složení pro hospodářskou soutěž. [11] KOM(2008)1329. [12] KOM (2012) 497 ze dne 14.15.2012. [13] Informace o přímých akcích 7. rámcového programu v roce 2012 lze nalézt ve výroční zprávě Společného výzkumného střediska Komise: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [14] http://cordis.europa.eu/ [15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [16] KOM(2010)187.