ZPRÁVA KOMISE Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unie za rok 2010 /* KOM/2011/0694 v konečném znění */





OBSAH 1. Úvod 3 2. Nevyřízené žádosti z roku 2009 3 3. Nové žádosti obdržené v roce 2010 6 4. Financování 11 5. Monitorování 12 6. Ukončení 14 7. Závěry 15 Příloha 1: Prahové hodnoty pro závažné katastrofy platné v roce 2010 (na základě údajů z roku 2008 týkajících se hrubého národního důchodu) 17 Příloha 2: Nevyřízené žádosti o finanční pomoc z Fondu Solidarity Evropské unie z roku 2009 a nové žádosti vyřízené v roce 2010 18 Příloha 3: Žádosti o finanční pomoc z Fondu solidarity EU od roku 2002 21 ZPRÁVA KOMISE Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unie za rok 2010 ÚVOD Fond solidarity Evropské unie byl zřízen dne 15. listopadu 2002[1]. Článek 12 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „nařízení“) stanoví, že se Evropskému parlamentu a Radě předkládá zpráva o činnosti fondu v předcházejícím roce. Tato zpráva se týká činnosti fondu v roce 2010 a stejně jako v předchozích letech zahrnuje řešení nevyřízených a nově podaných žádostí a posouzení prováděcích zpráv s cílem připravit je k uzavření. Rok 2010 byl tím nejvytíženějším rokem Fondu solidarity co do počtu obdržených žádostí. V průběhu roku bylo Komisi podáno celkem 17 nových žádostí o finanční pomoc z Fondu solidarity. Všechny tyto žádosti se týkaly záplav. Většina těchto případů byla předložena až v druhé polovině roku a u šesti žádostí postup posuzování a schvalování koncem roku 2010 stále ještě probíhal. V průběhu roku 2010 vyhověla Komise devíti žádostem a v případě pěti dalších žádostí rozhodla, že podmínky pro uvolnění finanční pomoci z fondu nebyly splněny. Komise navrhla pomoc v celkové výši 262,303 milionu EUR, která byla následně schválena Evropským parlamentem a Radou.[2] NEVYřÍZENÉ žÁDOSTI Z ROKU 2009 Řecko (lesní požáry v Attice) Počínaje dnem 21. srpna 2009 utrpěl řecký region Attika škody na infrastruktuře, domech a úrodě v důsledku ničivých požárů rozněcovaných silným větrem napříč regionem. Dne 27. října 2009, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí ode dne vzniku prvních škod způsobených katastrofou, jak ukládá nařízení, podaly řecké orgány žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity EU. Řecké orgány odhadly přímou škodu způsobenou požáry na 152,774 milionu EUR. Tato částka představuje 0,07 % řeckého HND ve výši 221,672 miliardy EUR (na základě údajů z roku 2007), tj. pouze 11 % běžné prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z fondu pro Řecko[3]. Jelikož byla celková škoda nižší než prahová hodnota, byla žádost posouzena na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Jednou z podmínek výjimečného uvolnění finanční pomoci z fondu podle regionálních kritérií je, že katastrofou musí být zasažena podstatná část obyvatelstva žijícího v oblasti postižené katastrofou. Řecká vláda založila svou žádost na situaci v regionu Attika a uvedla, že požárem bylo zasaženo 106 404 rezidentů z celkového počtu téměř 3,8 milionů obyvatel v regionu Attika. To představuje 2,8 % obyvatel regionu, tedy zdaleka ne většina. Kromě toho, i když katastrofa způsobila v lokalitě vážné škody, nepodala žádost žádný důkaz opravňující k závěru, že by region trpěl závažnými a trvalými následky pro životní podmínky a jeho hospodářskou stabilitu – což jsou další podmínky, jež musí být (současně) splněny, má-li být katastrofa výjimečně považována za „mimořádnou regionální katastrofu“. Komise proto dne 28. května 2010 rozhodla, že žádosti nelze vyhovět, jelikož nesplňuje požadavky stanovené v nařízení, pokud jde o výjimečné uvolnění pomoci z fondu. Řecké orgány byly v tomto smyslu informovány. Řecko (záplavy na ostrově Evia) Dne 12. září 2009 utrpěl ostrovní region Evia ve východním Řecku škody na domech, infrastruktuře a v zemědělství v důsledku záplav způsobených silnými přívalovými dešti v této oblasti. Dne 17. listopadu 2009, v rámci stanovené desetitýdenní lhůty od začátku katastrofy, podaly řecké orgány žádost o finanční pomoc z fondu. Řecké orgány odhadly přímou škodu způsobenou záplavami na 82,233 milionu EUR. Při pouhých 6,26 % obvyklé prahové hodnoty platné pro Řecko pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity byla žádost posouzena na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. I když měly záplavy pro region Evia závažné lokální důsledky, které vedly ke ztrátě jednoho života, ztrátám na zemědělských plodinách a k poškození regionální silniční sítě, nepodala žádost jasný důkaz toho, že byla postižena většina populace v regionu. Řecká žádost kromě toho neobsahovala dostatečné důkazy prokazující, že záplavy měly závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu. Dne 28. května 2010 proto Komise rozhodla, že žádost nesplňuje podmínky pro výjimečné uvolnění finanční pomoci z fondu, a informovala řecké orgány, že žádosti nebylo vyhověno. Kypr (bouře) Dne 18. září 2009 zasáhla bouře provázená řadou tornád okraj Nikósie. Kyperské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 6. listopadu 2009, asi dva týdny před vypršením desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Kyperské orgány odhadly přímou škodu způsobenou katastrofou na 2,609 milionu EUR. Tato částka představuje méně než 3 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Kypr v roce 2009 ve výši 88,552 milionu EUR (tj. 0,6 % HND na základě údajů z roku 2007). Jelikož celková škoda byla nižší než obvyklá prahová hodnota pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity, byla žádost posouzena na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Poté, co Komise žádost posoudila, dospěla k závěru, že nesplňuje podmínku stanovenou v nařízení (ES) č. 2012/2002. Žádost totiž neobsahovala žádný důkaz toho, že byla zasažena podstatná část obyvatelstva regionu, jehož se žádost týká. Kromě toho nebyly předloženy důkazy, že katastrofa měla závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu postižené oblasti. Komise z těchto důvodů dne 6. dubna 2010 rozhodla, že žádost nesplňuje podmínky pro výjimečné uvolnění pomoci z fondu, a v tomto smyslu informovala kyperské orgány. Itálie (sesuvy půdy a záplavy na Sicílii) Dne 1. října 2009 udeřil na Sicílii orkán, který zasáhl zejména provincii Messina. Vytrvalé deště v pobřežních oblastech mezi obcemi Galati a Scaletta Zanclea způsobily řadu sesuvů půdy a lavin bahna, které zablokovaly některé úseky silniční soustavy a rovněž železnici a nejdůležitější dálnici. Sicilské orgány uvedly, že přímým důsledkem sesuvů půdy a lavin bahna bylo 31 úmrtí a 122 zranění a že 2 019 lidí bylo ze svých domovů evakuováno. Italské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 7. prosince 2009, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Italské orgány odhadly přímou škodu na 598,94 milionu EUR. Škoda představuje 17,62 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Itálii v roce 2009 ve výši 3,399 miliardy EUR. Jelikož celková škoda byla nižší než obvyklá prahová hodnota pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity, byla žádost posouzena na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Žádost se týkala provincie Messina, která má celkem 622 450 obyvatel (údaje z roku 2005). V této provincii bylo přímo zasaženo 14 576 osob neboli pouze 2,2 % obyvatel, což tedy představuje jen velmi malou část obyvatel této provincie. Kromě toho ze žádosti sice vyplynulo, že katastrofa způsobila v lokalitě vážné škody, ale byla omezena na malé území s poměrně nízkým počtem obyvatel. Nebyly předloženy důkazy, které by prokazovaly, že katastrofa měla závažné a trvalé následky pro hospodářskou stabilitu regionu. Z těchto důvodů Komise dne 8. června 2010 rozhodla, že žádost nesplňuje podmínky pro výjimečné uvolnění finanční pomoci z fondu na základě kritérií pro mimořádné regionální katastrofy, a v tomto smyslu informovala italské orgány. NOVÉ žÁDOSTI OBDRžENÉ V ROCE 2010 Irsko (záplavy) Počínaje 19. listopadem 2009 bylo Irsko postiženo vážnými záplavami v 15 ze svých 26 provincií. Záplavy způsobily škody na veřejné infrastruktuře včetně silnic a vodovodních a kanalizačních zařízení a také rozsáhlé škody na obytných a průmyslových budovách. Irské orgány podaly žádost o finanční pomoc z fondu dne 27. ledna 2010, v desetitýdenní lhůtě pro podávání žádostí. Další informace nezbytné pro provedení posouzení žádosti byly na žádost Komise poskytnuty dne 15. června 2010. Irské orgány odhadly přímou škodu na 520,9 milionu EUR, což představuje 0,33 % HND a 55,68 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Irsko v roce 2010 ve výši 935,456 milionu EUR. Jelikož škoda byla pod obvyklou prahovou hodnotou, byla irská žádost posouzena na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Z důkazů předložených irskými orgány vyplývá, že důsledky záplav byla postižena většina obyvatel v oblasti zasažené katastrofou. Kromě toho vysoká míra poškození silnic a jiné veřejné infrastruktury a rozsáhlé konstrukční škody na soukromých budovách dostatečně prokázaly dlouhodobé následky katastrofy pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu postiženého regionu. Komise proto dne 14. září dospěla k závěru, že irské žádosti by mělo být vyhověno, a navrhla poskytnout pomoc ve výši 13 022 500 EUR. Příslušný opravný rozpočtový proces byl Evropským parlamentem a Radou ukončen dne 24. listopadu 2010. Po podepsání prováděcí dohody s Irskem vyplatila Komise finanční pomoc dne 22. prosince 2010. Itálie (záplavy v Toskánsku) Od 25. prosince 2009 způsobily přívalové deště záplavy a sesuvy půdy v západním Toskánsku podél toku řeky Serchio, které postihly 27 obcí v provincii Lucca a jednu obec v provincii Pisa. Dne 4. března 2010, v rámci desetitýdenní lhůty od začátku záplav, podaly italské orgány žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity. Celková přímá škoda ze záplav činila podle italských orgánů 211,701 milionu EUR. Tento údaj představuje 0,02 % italského HND a pouze 6,11 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Itálii ve výši 3,467 miliardy EUR v roce 2010. Žádost byla proto posouzena za základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Ze žádosti vyplynulo, že záplavy způsobily v oblasti řeky Serchio lokální problémy včetně škod na silniční síti, vodní infrastruktuře a veřejných službách a rovněž na soukromých budovách a dalším majetku. Záplavami však bylo přímo zasaženo pouze 1 % místního obyvatelstva a italské orgány ve své žádosti neprokázaly, že by se záplavy vážně a trvale odrážely v hospodářské stabilitě v regionu. Z těchto důvodů Komise dne 8. června 2010 rozhodla, že žádost Itálie nesplňuje podmínky pro výjimečné uvolnění finanční pomoci z fondu, a v tomto smyslu informovala italské orgány. Španělsko (záplavy v Andalusii) Počínaje 9. únorem 2010 byla Andalusie po dlouhém období přívalových dešťů postižena záplavami. Španělské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 19. dubna 2010. Byly nahlášeny škody ve výši 709,74 milionu EUR, což představuje 20,47 % obvyklé prahové hodnoty 3,467 miliardy EUR platné pro Španělsko potřebné pro to, aby mohly být uvolněny prostředky z Fondu solidarity. Po posouzení žádosti však Komise dospěla k závěru, že existují dříve nenahlášené škody způsobené záplavami v prosinci 2009 a v lednu 2010, které souvisejí se stejným meteorologickým jevem. Desetitýdenní lhůta pro podávání žádostí počítaná ode dne vzniku první škody způsobené katastrofou tak nebyla splněna. Španělské orgány navíc neposkytly dostatečné důkazy, které by umožnily úplné posouzení daného případu na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Komise proto dne 5. října 2010 rozhodla, že podmínky pro výjimečné uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity nejsou splněny, a v tomto smyslu informovala španělské orgány. Portugalsko (záplavy na Madeiře) Dne 20. února 2010 byly portugalské ostrovy Madeira a Porto Santo zasaženy mohutnými záplavami, při kterých přišlo o život 42 osob a byly způsobeny rozsáhlé škody na části infrastruktury, na veřejných a soukromých budovách, v zemědělství a podnicích těchto ostrovů. Komise obdržela od portugalských orgánů žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 20. dubna 2010, asi dva týdny před vypršením desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Další informace nezbytné pro dokončení posouzení žádosti byly na žádost Komise dodány dne 15. července 2010. Portugalské orgány odhadly celkovou přímou škodu způsobenou záplavami na 1,080 miliardy EUR. Tento údaj představuje 112,69 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Portugalsko v roce 2010 ve výši 958,406 milionu EUR. Tato katastrofa byla tedy označena za „závažnou přírodní katastrofu“ podle nařízení o Fondu solidarity. Během těchto zničujících událostí bylo zbořeno 153 mostů, 400 domů bylo zcela zničeno nebo byla závažně poškozena jejich konstrukce a přístavní čtvrť Funchalu se ocitla ve stavu nezbytné zásadní rekonstrukce. Komise proto dne 29. září 2010 dospěla k závěru, že žádost splňuje podmínky pro uvolnění finanční pomoci z fondu, a navrhla poskytnout Portugalsku finanční pomoc ve výši 31 255 790 EUR. Příslušný opravný rozpočet byl schválen Evropským parlamentem a Radou dne 15. prosince 2010. Po uzavření prováděcí dohody s Portugalskem vyplatila Komise příspěvek dne 5. dubna 2011. Francie (orkán Xynthia) Ve dnech 27. a 28. února 2010 udeřil na téměř celém pevninském území Francie zimní orkán. Způsobil rozsáhlé škody, zejména na západním pobřeží Francie, kde došlo k narušení protipovodňových zábran. Francouzské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 7. května 2010, tedy v desetitýdenní lhůtě pro podávání žádostí. Celková přímá škoda způsobená orkánem na celém francouzském území byla odhadnuta na přibližně 2,5 miliardy EUR. Vzhledem k tomu, že tato částka nedosahuje prahové hodnoty platné pro Francii v roce 2010 ve výši 3,467 miliardy EUR, podléhala francouzská žádost posouzení na základě výjimečných kritérií pro „mimořádné regionální katastrofy“. Za účelem splnění těchto kritérií se francouzské orgány rozhodly omezit rozsah své žádosti na nejvíce zasaženou oblast a předložily žádost, která se zaměřovala na jedinou souvislou oblast na západním pobřeží Francie, která utrpěla nejvyšší škody odhadované na 1,425 miliardy EUR. Tato částka představuje 41,12 % obvyklé prahové hodnoty pro intervenci fondu. Oblast, která byla předmětem žádosti, sestává z 10 obcí v regionu Vendée a 36 obcí a dvou částí obcí v regionu Charente-Maritime. Tato oblast byla postižena silnými záplavami po prudké bouřkové vlně. Francouzské orgány odhadly, že bude nutné strhnout více než 1 500 domů z důvodu rozsahu porušení jejich konstrukce. Zaplavení 14 956 ha zemědělské půdy navíc způsobilo značné ztráty na zemědělských plodinách a zničilo ornou půdu následkem nahromadění sodíku v půdě. V důsledku rozsáhlých ekologických a konstrukčních škod utrpěla také hospodářská činnost, která se opírá o pobřežní oblasti, zejména o cestovní ruch a chov ústřic. Komise tedy měla za to, že francouzská žádost splňuje výjimečná kritéria pro „mimořádné regionální katastrofy“, a dne 29. září 2010 se rozhodla navrhnout Francii finanční pomoc ve výši 35 635 750 EUR. Příslušný opravný rozpočet byl přijat Evropským parlamentem a Radou dne 15. prosince 2010. Po uzavření prováděcí dohody s Francií vyplatila Komise příspěvek dne 14. března 2011. Slovensko (záplavy) Dne 9. května 2010 byla po delší době trvání přívalových dešťů zaplavena rozsáhlá část středního a východního Slovenska [4]. Slovenské orgány požádaly o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 16. července 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Dne 27. září 2010 předložily slovenské orgány Komisi další podrobnosti včetně aktualizovaného odhadu celkových škod. Důsledkem záplav byly rozsáhlé škody na silnicích, domech a zemědělských produktech. 45 895 domácností bylo zasaženo záplavami a dalších 306 domácností bylo postiženo sesuvy půdy. Obzvláště silně dopadly záplavy i na dopravní síť v tomto regionu. Slovenské orgány odhadly celkovou přímou škodu na 561,134 milionu EUR. Tato částka představuje 0,89 % slovenského HND a činí 148,37 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Slovensko v roce 2010 ve výši 378,205 milionu EUR. Záplavy na Slovensku tak byly označeny za „závažnou přírodní katastrofu“. Proto se Komise dne 15. prosince 2010 rozhodla žádosti vyhovět a navrhla poskytnout Slovensku finanční pomoc ve výši 20 430 841 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Polsko (záplavy) Polsko bylo v květnu a červnu 2010 postiženo dvěma bezprostředně následujícími záplavovými vlnami způsobenými obdobím mimořádných přívalových dešťů. První škoda způsobená těmito záplavami byla zaznamenána dne 14. května 2010. Polské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 23. července 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Záplavy způsobily závažné škody, zejména v okolí řek Visla a Odra. Záplavami bylo postiženo 266 000 lidí, z nichž 31 000 bylo evakuováno ze svých domovů. Došlo také k rozsáhlým škodám způsobeným podnikům, v zemědělství a ve veřejné infrastruktuře. Aby se Polsko s rozsahem katastrofy vypořádalo, požádalo také o finanční pomoc z evropského mechanismu civilní ochrany. Celková přímá škoda byla odhadnuta na 2,998 miliardy EUR, což představuje 0,846 % polského HND a významně překračuje obvyklou prahovou hodnotu pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platnou pro Polsko v roce 2010 ve výši 2,124 miliardy EUR. Žádost Polska proto splňovala obvyklou prahovou hodnotu pro uvolnění finanční pomoci z fondu a záplavy byly považovány za „závažnou přírodní katastrofu“. Komise se dne 15. prosince 2010 rozhodla vyhovět žádosti a navrhla poskytnout Polsku pomoc ve výši 105 567 155 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Česká republika (záplavy) Česká republika předložila žádost o finanční pomoc na základě kritéria „sousedící země“ poté, co byla postižena záplavami spojenými se stejným meteorologickým jevem, jaký způsobil závažné katastrofy na Slovensku a v Polsku v květnu 2010. České orgány nahlásily škody způsobené záplavami, které začaly 18. května 2010, a žádost podaly dne 23. července 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Kritérium „sousedící země“ umožňuje zemím, které byly postiženy stejnou katastrofou jako sousedící země, jíž byla uznána závažná katastrofa, požádat o finanční pomoc, i když je výše škody nižší než obvyklá prahová hodnota. V případě České republiky způsobily záplavy škody ve čtyřech regionech na severu a východě země. Více než dva miliony obyvatel těchto regionů bylo záplavami zasaženo přímo vzhledem ke konstrukčním škodám na obytných budovách, ztrátě soukromého majetku, ztrátě základních služeb a škodám způsobeným místnímu hospodářství. Tisíc lidí bylo ze svých domovů evakuováno. Celkové přímé škody způsobené záplavami činily 204,456 milionu EUR. Ačkoli se jedná pouze o 0,15 % českého HND neboli 24,81 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění pomoci z Fondu solidarity České republice v roce 2010 ve výši 824,029 milionu EUR, splňovala žádost kritérium „sousedící země“, jelikož bylo vyhověno žádostem jak Polska, tak i Slovenska na základě uznání „závažných katastrof“. Komise proto dne 15. prosince 2010 rozhodla vyhovět české žádosti a navrhla poskytnout finanční pomoc ve výši 5 111 401 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Maďarsko (záplavy) V důsledku přívalových dešťů v Maďarsku na přelomu května a června 2010, trvajících téměř nepřetržitě jeden měsíc, došlo k rozsáhlým záplavám, jež způsobily dalekosáhlé škody v povodí Dunaje a na severovýchodě země. Maďarské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 24. července 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Maďarská žádost podrobně uváděla rozsáhlé poškození infrastruktury včetně zaplavení silnic a 612 samostatných případů poškození maďarské železniční sítě. Hospodářství, zejména ve venkovských oblastech, bylo zasaženo záplavami a krupobitím, které způsobily úplnou nepoužitelnost 145 000 ha půdy. Záchranná operace vyžadovala evakuaci 5 259 lidí. Maďarské orgány nahlásily celkové přímé škody ve výši 719,343 milionu EUR, což představuje 0,73 % maďarského HND a 121,78 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity platné pro Maďarsko v roce 2010 ve výši 590,710 milionu EUR. Jelikož byly škody vyšší než obvyklá prahová hodnota pro uvolnění finanční pomoci z fondu, byly záplavy označeny za „závažnou přírodní katastrofu“. Komise vyhověla maďarské žádosti dne 15. prosince 2010 a navrhla poskytnout Maďarsku pomoc ve výši 22 485 772 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Chorvatsko (záplavy) Východní a střední oblasti Chorvatska byly oběťmi stejných meteorologických podmínek, jaké způsobily povodňovou katastrofu v Maďarsku v období května a června 2010. Jako soused Maďarska mohlo Chorvatsko podat žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity na základě kritéria „sousedící země“. K prvním škodám došlo dne 31. května 2010 a chorvatské orgány podaly žádost dne 9. srpna 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Záplavy a krupobití vedly k závažným škodám na 687 domech, škodám na vodovodech, zablokovaly silnice na místní a regionální úrovni a vyžádaly si evakuaci 112 rodin z jejich domovů. Celková přímá škoda byla vyčíslena na 153,039 milionu EUR, což představuje 55,49 % obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity Chorvatsku v roce 2010 ve výši 275,804 milionu EUR. Jelikož byl stejný jev považován za závažnou přírodní katastrofu v Maďarsku, bylo chorvatské žádosti vyhověno na základě kritéria „sousedící země“. Komise proto dne 15. prosince 2010 rozhodla o udělení finanční pomoci Chorvatsku ve výši 3 825 983 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Rumunsko (záplavy) Dne 23. června 2010 začalo období záplav a sesuvů půdy, které postihly většinu rumunských regionů a způsobily závažné škody po celé zemi. Rumunské orgány podaly žádost o finanční pomoc z Fondu solidarity dne 31. srpna 2010, v rámci desetitýdenní lhůty pro podávání žádostí. Rumunské záplavy postihly celkem 6,7 milionu lidí, z nichž 15 000 muselo být ze svých domovů evakuováno. Došlo k vážnému poškození a poničení silnic, kdy bylo zasaženo 5 257 km silniční sítě, přičemž vážné škody utrpěla i jiná infrastruktura, například vodovodní a kanalizační zařízení. Záplavy poškodily rovněž rumunské hospodářství – způsobily úplnou nepoužitelnost 110 585 ha zemědělské půdy a 8 222 ha lesů. Celková přímá škoda byla rumunskými orgány odhadnuta na 875,758 milionu EUR. Tato částka představuje 0,67 % rumunského HND a překračuje obvyklou prahovou hodnotu pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity ve výši 787,935 milionu EUR. V důsledku toho byly rumunské záplavy označeny za „závažnou přírodní katastrofu“. Komise vyhověla rumunské žádosti dne 15. prosince 2010 a navrhla finanční pomoc ve výši 24 967 741 EUR. Příslušný návrh opravného rozpočtu následoval začátkem ledna 2011. Nevyřízené žádosti V roce 2010 bylo předloženo celkem 17 žádostí. Protože některé z těchto žádostí byly obdrženy ke konci roku, pokračovalo jejich posuzování v roce 2011. Týká se to žádostí Francie (záplavy v departementu Var), České republiky (podzimní záplavy), Německa (záplavy v Sasku), Chorvatska a Slovinska (zářijové záplavy) a Maďarska (toxický červený kal). Těmito žádostmi se bude v plném rozsahu zabývat Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unie za rok 2011. Financování V roce 2010 byla finanční pomoc z Fondu solidarity vyplacena v případě jedné žádosti obdržené v lednu 2010 (záplavy v Irsku). Příslušný předběžný návrh opravného rozpočtu č. 7/2010[5] byl rozpočtovým orgánem schválen dne 24. listopadu 2010. Pokud jde o další dvě žádosti předložené v roce 2010, byla pomoc z fondu také uvolněna. Předběžný návrh opravného rozpočtu č. 8/2010[6] se týká záplav, které postihly Portugalsko (záplavy na Madeiře) a Francie (orkán Xynthia), a byl schválen rozpočtovým orgánem dne 15. prosince 2010. Platby byly uskutečněny začátkem roku 2011 po přijetí rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci a po podpisu prováděcích dohod. Přijímající stát | Katastrofa | Kategorie | Poskytnutá částka (EUR) | Irsko | Záplavy (listopad 2009) | regionální | 13 022 500 | Portugalsko | Záplavy na Madeiře | závažná | 31 255 790 | Francie | Orkán Xynthia | regionální | 35 635 750 | Celkem | 79 914 040 | MONITOROVÁNÍ Itálie (zemětřesení v Abruzzu) Ve dnech od 11. do 13. dubna 2010 uskutečnila Komise inspekci v L'Aquile a v Římě, aby se informovala o systémech zavedených italskými orgány pro provádění finanční pomoci z Fondu solidarity ve výši 493,8 milionu EUR poskytnutých po zemětřesení v dubnu 2009. Zemětřesení ve městě L'Aquila v italském regionu Abruzzo bylo totiž vůbec největší katastrofou od zřízení Fondu solidarity a následně vedlo k vyplacení dosud nejvyšší částky ve výši téměř půl miliardy EUR[7]. Komise prošetřila zejména tvrzení, která se objevila ve sdělovacích prostředcích, o možné účasti Národního úřadu pro civilní ochranu na nesrovnalostech v zadávání zakázek týkajících se rekonstrukčních prací v L'Aquile, ale neshledala žádné důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. Italské orgány, které poskytly úplné a podrobné informace o provádění finanční pomoci z Fondu solidarity a o systému zavedeném za účelem zaručení správnosti a zákonnosti výdajů, tuto inspekci uvítaly. Komisi inspekce umožnila přesvědčit se o správném fungování zavedených systémů a o dosaženém pokroku. Z obdržených informací vyplývá, že finanční pomoc z Fondu solidarity byla využita účinně a s dodržením pravidel stanovených nařízením o Fondu solidarity, rozhodnutím o poskytnutí pomoci a prováděcí dohodou. Tento dojem potvrdila prováděcí zpráva, kterou italské orgány předložily počátkem roku 2011. Francie (orkán Klaus) Dne 15. června 2010 uskutečnila Komise inspekci ve Francii, aby získala informace o systémech zavedených francouzskými orgány k provádění finanční pomoci z Fondu solidarity ve výši 109,4 milionu EUR poskytnuté poté, co orkán Klaus v lednu 2009 vážně zasáhl regiony Akvitánie, Midi-Pyrénées a Languedoc-Roussillon. Orkán Klaus v jihozápadní Francii byl další velkou katastrofou, která způsobila značně nadprůměrné škody. Stejně jako v dřívějších případech byla tato inspekce příslušnými orgány velmi vítána a poskytla příležitost dořešit technické problémy spojené např. se způsobilostí výdajů, lhůtou pro použití finanční pomoci a otázkami kontroly. Inspekce Komisi rovněž umožnila získat představu o přínosech Fondu solidarity a shromáždit údaje o prováděcích systémech. Ukončení V čl. 8 odst. 2 nařízení o Fondu solidarity se stanoví, že nejpozději do šesti měsíců po uplynutí lhůty jednoho roku ode dne výplaty pomoci předloží přijímající stát zprávu o použití finanční pomoci (dále jen „prováděcí zpráva“) s odůvodněním výdajů (dále jen „zdůvodnění oprávněnosti“). Na konci tohoto postupu Komise ukončí pomoc prostřednictvím fondu. V průběhu roku 2010 uzavřel Fond solidarity EU čtyři složky. 1. Pokud jde o ukončení pomoci v souvislosti s vichřicí na Slovensku v roce 2005, na kterou byla z fondu vyčleněna částka 5 667 578 EUR, byla prováděcí zpráva obdržena dne 9. května 2007. V důsledku nesprávného směnného kurzu, který slovenské orgány použily, byly uváděné výdaje o 34 992,28 EUR nižší než poskytnutá částka. S cílem vyřešit tuto otázku chybějících výdajů v důsledku použití nesprávného směnného kurzu navrhla Komise, aby Slovensko vykázalo další výdaje, které pokryjí rozdíl. V březnu 2010 vykázaly slovenské orgány další výdaje, které byly shledány způsobilými podle nařízení, rozhodnutí o poskytnutí pomoci a prováděcí dohody. Komise uzavřela složku v květnu 2010. 2. V souvislosti s případem týkajícím se záplav v Bulharsku v srpnu 2005 byla poskytnuta finanční pomoc ve výši 10 632 185 EUR a prováděcí zpráva byla předložena dne 17. ledna 2008. Bulharské orgány ve svém zdůvodnění oprávněnosti uvedly, že jejich výdaje byly o 35 090 EUR nižší než poskytnutá částka. Provedení auditu bulharskými orgány navíc odhalilo nezpůsobilé výdaje ve výši 8 476 EUR. Komise z tohoto důvodu a po dohodě s bulharskými orgány zahájila postup pro vrácení částky ve výši 43 566 EUR, kterou orgány Bulharska vrátily dne 29. prosince 2008. Další analýza a posouzení Komise byly ukončeny na jaře 2010. Komise uzavřela případ v květnu 2010. 3. Pokud jde o katastrofu v Lotyšsku způsobenou vichřicí v lednu 2005, byla lotyšským orgánům vyplacena pomoc ve výši 9 487 180 EUR. Komise obdržela prováděcí zprávu dne 5. listopadu 2007. Lotyšské orgány vykázaly nevyužité a nezpůsobilé výdaje ve výši 114 458,80 EUR. K dokončení posouzení si Komise vyžádala od lotyšských orgánů další informace. Bylo dohodnuto, že částka ve výši 114 458,80 EUR bude navrácena. Komise zahájila postup pro vrácení částky, kterou obdržela v srpnu 2010. 4. Čtvrtá složka se týkala záplav v Rakousku ze srpna 2005, na něž byla poskytnuta finanční pomoc ve výši 14 798 589 EUR; prováděcí zpráva byla předložena dne 12. února 2008. Poté, co útvary Komise zprávu pečlivě posoudily, bylo třeba si vyžádat další informace týkající se prohlášení o platnosti. Rakouské orgány tyto dodatečné informace poskytly, a jelikož nebyly zjištěny žádné nesrovnalosti, Komise složku v prosinci 2010 uzavřela. V roce 2010 obdržela Komise závěrečné prováděcí zprávy týkající se příspěvků poskytnutých z fondu v roce 2008 od Spojeného království (záplavy), Francie (hurikán Dean / Francouzské Antily), Řecka (lesní požáry) a Slovinska (záplavy). Na konci období, k němuž se vztahuje tato výroční zpráva, nebylo vyhodnocování těchto prováděcích zpráv ještě ukončeno. ZÁVěRY Činnost Fondu solidarity v roce 2010 znovu potvrdila zkušenosti z dřívějších let. Lze je shrnout takto: - Pokud jde o závažné katastrofy, jejichž škoda překračuje – relativně vysokou – prahovou hodnotu, je činnost Fondu solidarity poměrně uspokojující. Kritéria jsou jasná a snadno vyhodnotitelná, země obvykle nemají potíže s přípravou žádosti. Úspěšnost je i nadále stoprocentní. - Naproti tomu při podávání žádostí týkajících se menších katastrof, které se podávají na základě výjimečných pravidel pro takzvané mimořádné regionální katastrofy, se země potýkají se značnými potížemi, zejména proto, že kritéria stanovená v nařízení se jeví jako málo jasná a složitá. Povinnost států určit v žádosti postižený region jako jedinou souvislou oblast, v níž musí být katastrofou zasažena většina obyvatelstva, často neodráží skutečnou situaci. V řadě případů postihnou i regionální katastrofy geograficky vzájemně nepropojené oblasti (např. záplavy v různých povodích řek), což ztěžuje určení jediné souvislé oblasti. Navíc se prokázání závažných dopadů trvalého charakteru na hospodářskou stabilitu postiženého regionu předem jeví jako poněkud spekulativní, ekonomicky nepříliš jistý a v každém případě obtížný úkol, který se nesnadně posuzuje, zejména v případě menších oblastí. Dosud nebylo vyhověno asi dvěma třetinám žádostí podaných podle tohoto pravidla, protože nesplňují kritéria. - Vcelku je zjevné, že fond by měl být schopen lépe reagovat a poskytovat pomoc rychleji. I když fond nebyl nikdy považován za nástroj mimořádné pomoci, lze právem očekávat, že finanční pomoc z něj bude poskytnuta co nejrychleji. Zpoždění až o jeden rok jsou evidentně příliš dlouhá. Podle pravidel současného nařízení o Fondu solidarity existuje velmi malý prostor pro řešení těchto (a některých dalších) otázek. První pokus Komise v roce 2005 o zlepšení činnosti fondu v podobě návrhu nového nařízení o Fondu solidarity byl příznivě přijat Evropským parlamentem, nenalezl však podporu členských států. Komise proto zvolila nový přístup a dne 6. října 2011 představila sdělení o budoucnosti Fondu solidarity[8]. Toto sdělení podrobněji analyzuje činnost fondu, upozorňuje na problémy a představuje možná řešení. Toto sdělení má být projednáno se zúčastněnými stranami, zejména s členskými státy, Evropským parlamentem a regiony. V druhé fázi a v závislosti na výsledku diskusí Komise případně předloží legislativní návrh na přizpůsobení a zlepšení současného nařízení. PřÍLOHA 1: PRAHOVÉ HODNOTY PRO ZÁVAžNÉ KATASTROFY PLATNÉ V ROCE 2010 (NA ZÁKLADě ÚDAJů Z ROKU 2008 TÝKAJÍCÍCH SE HRUBÉHO NÁRODNÍHO DůCHODU) (V milionech EUR) | Země | HND z roku 2008* | 0,6 % HND* | Prahové hodnoty pro závažné katastrofy v roce 2010* | AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 | BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 | BG | BULHARSKO | 33 613 | 201,680 | 201,680 | CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 | CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 | DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** | DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 | EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 | EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 | ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** | FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 | FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** | HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 | IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 | IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** | LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 | LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 | LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 | MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 | NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** | PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 | PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 | RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 | SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 | SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 | SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 | UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** | TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 | HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 | Prahové hodnoty jsou stanoveny jako 0,6 % HND nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002, podle toho, která částka je nižší. *Zaokrouhlené údaje ** ~ 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002 PřÍLOHA 2: NEVYřÍZENÉ žÁDOSTI O FINANčNÍ POMOC Z FONDU SOLIDARITY EVROPSKÉ UNIE Z ROKU 2009 A NOVÉ žÁDOSTI VYřÍZENÉ V ROCE 2010[9] Datum první škody | 27/02/10 | 09/05/10 | 14/05/10 | 18/05/10 | 15/05/10 | 31/05/10 | 23/06/10 | Datum podání žádosti | 07/05/10 | 16/07/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 | Úplné informace k dispozici dne | 07/05/10 | 27/09/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 | Prahové hodnoty pro závažné katastrofy (v milionech EUR) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 | Celková přímá škoda (v milionech EUR) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 | Kategorie | regionální | závažná | závažná | sousedící země | závažná | sousedící země | závažná | Škoda / prahová hodnota | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % | Náklady na způsobilé nouzové operace (v milionech EUR) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 | Způsobilé náklady/celková škoda | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % | Pomoc/způsobilé náklady | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % | Míra pomoci (% celkové škody) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % | PřÍLOHA 3: ŽÁDOSTI O FINANčNÍ POMOC Z FONDU SOLIDARITY EU OD ROKU 2002 2 | CZ | Záplavy | 2 300 | závažná | 129 | 3 | FR | Záplavy (Le Gard) | 835 | regionální | 21 | 4 | DE | Záplavy | 9 100 | závažná | 444 | Celková pomoc na žádosti za rok 2002 | 728 | 2 0 0 3 | 1 | ES | Únik ropy (Prestige) | 436 | regionální | 8,626 | 2 | IT | Zemětřesení (Molise/Puglia) | 1 558 | regionální | 30,826 | 3 | IT | Sopečná erupce (Etna) | 894 | regionální | 16,798 | 4 | IT | Záplavy (severní Itálie) | (1 900) | (závažná) | zamítnuta | 5 | GR | Nepříznivé počasí v zimě | (nejasná) | (závažná?) | zamítnuta | 6 | PT | Lesní požáry | 1 228 | závažná | 48,539 | 7 | FR | Lesní požáry (jižní Francie) | 531 | (regionální) | zamítnuta | 8 | ES | Lesní požáry (hranice s Portugalskem) | 53 | sousedící země | 1,331 | 9 | MT | Záplavy | 30 | závažná | 0,961 | 10 | IT | Záplavy (Friuli-Venezia Giulia) | (525) | (regionální) | zamítnuta | Celková pomoc na žádosti za rok 2003 | 107,081 | 2 0 0 4 | 1 | FR | Záplavy (delta Rhôny) | 785 | regionální | 19,625 | 2 | ES | Záplavy (Malaga) | (73) | (regionální) | zamítnuta | 3-9 | ES | Lesní požáry (7 žádostí) | (480) | (regionální) | všech sedm zamitnuto | 10 | SK | Záplavy | (29) | (regionální) | zamítnuta | 11 | SI | Zemětřesení | (13) | (regionální) | stažena | Celková pomoc na žádosti za rok 2004 | 19,625 | 2 0 0 5 | 1 | SK | Bouře (Tatry) | 203 | závažná | 5,668 | 2 | IT | Záplavy (Sardinie) | (223, nadhodnoceno) | (regionální) | zamítnuta | 3 | EE | Bouře | 48 | závažná | 1,29 | 4 | LV | Bouře | 193 | závažná | 9,487 | 5 | SE | Bouře „Gudrun“ | 2 297 | závažná | 81,725 | 2 0 0 5 | 6 | LT | Bouře | 15 | sousedící země | 0,379 | 7 | GR | Záplavy v okolí řeky Evros | (112) | (regionální) | zamítnuta | 8 | RO | Jarní záplavy | 489 | závažná | 18,798 | 9 | BG | Jarní záplavy | 222 | závažná | 9,722 | 10 | BG | Letní záplavy | 237 | závažná | 10,632 | 11 | RO | Letní záplavy | 1 050 | závažná | 52,4 | 12 | AT | Záplavy (Tyrolsko/Vorarlbersko) | 592 | regionální | 14,799 | Celková pomoc na žádosti za rok 2005 | 204,905 | 2 0 0 6 | 1 | UK | Výbuch ve skladišti ropy Buncefield | (700) | (regionální) | stažena | 2 | GR | Záplavy v okolí řeky Evros | 372 | regionální | 9,306 | 3 | HU | Záplavy | 519 | závažná | 15,064 | 4 | ES | Lesní požáry v Galícii | (91) | (regionální) | zamítnuta | Celková pomoc na žádosti za rok 2006 | 24,370 | 2 0 0 7 | 1 | DE | Bouře „Kyrill“ | 4750 | závažná | 166,9 | 2 | FR | Réunion, cyklon „Gamede“ | 211 | regionální | 5,29 | 3 | ES | Záplavy na ostrově El Hierro | (18) | (regionální) | zamítnuta | 4 | ES | Záplavy v regionu La Mancha | (66) | (regionální) | zamítnuta | 5 | UK | Záplavy | 4 612 | závažná | 162,387 | 6 | CY | Lesní požáry | (38) | (regionální) | zamítnuta | 7 | ES | Lesní požáry na Kanárských ostrovech | (144) | (regionální) | zamítnuta | 8-16 | IT | Devět žádostí týkajících se lesních požárů v devíti regionech | - | (regionální) | nepřijatelná, lhůta nebyla dodržena | 17 | FR | Bouře Dean / Martinik | 509 | regionální | 12,78 | 18 | GR | Lesní požáry | 2 118 | závažná | 89,769 | 19 | SI | Záplavy | 233 | závažná | 8,254 | Celková pomoc na žádosti za rok 2007 | 445,380 | 2 0 0 8 | 1 | CY | Sucho | 165,4 | závažná | 7,605 | 2 | RO | Záplavy | 471,4 | regionální | 11,785 | Celková pomoc na žádosti za rok 2008 | 19,390 | 2 | IT | Zemětřesení v Abruzzu | 10 212,0 | závažná | 493,771 | 3 | GR | Lesní požáry v roce 2009 | (152,8) | (regionální) | zamítnuta | 4 | CY | Bouře v roce 2009 | (2,6) | (regionální) | zamítnuta | 5 | GR | Záplavy na ostrově Evia | (83,2) | (regionální) | zamítnuta | 6 | IT | Sesuvy půdy v Messině | (598,9) | (regionální) | zamítnuta | Celková pomoc na žádosti za rok 2009 | 603,148 | 2 0 1 0 | 1 | IE | Záplavy v roce 2009 | 520,9 | regionální | 13,022 | 2 | IT | Záplavy v Toskánsku v roce 2009 | (211,7) | (regionální) | zamítnuta | 3 | ES | Záplavy v Andalusii v roce 2010 | (709,7) | (regionální) | zamítnuta | 4 | PT | Záplavy na Madeiře | 1 080 | závažná | 31,256 | 5 | FR | Orkán Xynthia | 1 425 | regionální | 35,636 | 6 | SK | Záplavy v roce 2010 | 649,9 | závažná | 20,431 | 7 | PL | Záplavy v roce 2010 | 2 993,7 | závažná | 105,567 | 8 | CZ | Záplavy v roce 2010 | 204,5 | sousedící země | 5,111 | 9 | HU | Záplavy v roce 2010 | 719,3 | závažná | 22,486 | 10 | HR | Záplavy v roce 2010 | 153,04 | sousedící země | 3,826 | 11 | FR | Záplavy v departementu Var v roce 2010 | 703-778 | regionální | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | 12 | RO | Záplavy v roce 2010 | 875,75 | závažná | 24,968 | 13 | CZ | Srpnové záplavy v roce 2010 | 436,5 | regionální | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | 14 | DE | Záplavy v Sasku v roce 2010 | 937,7 | regionální | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | 15 | HR | Zářijové záplavy v roce 2010 | 47 | sousedící země | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | 16 | SI | Zářijové záplavy v roce 2010 | 251,3 | závažná | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | 17 | HU | Toxický červený kal v roce 2010 | 174,32 | regionální | nevyřízená ke dni 31/12/2010 | Celková pomoc na žádosti za rok 2010 | 262,303 | Celková pomoc schválená od roku 2002 | 2 414,200 milionu EUR | [1] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002, Úř. věst. L 311/3, 14.11.2002. [2] Většina této finanční pomoci mohla být vyplacena až v roce 2011 po podpisu příslušných prováděcích dohod s přijímajícími zeměmi. [3] Prahová hodnota pro uvolnění finanční pomoci z Fondu solidarity je definována jako škoda, která přesahuje limit 0,6 % hrubého národního důchodu země nebo 3 miliardy EUR v cenách z roku 2002. Přehled prahových hodnot platných v roce 2010 je uveden v příloze 1. [4] Tato meteorologická situace zasáhla v průběhu května a června roku 2010 značnou část střední a jihovýchodní Evropy, což vedlo k podání žádostí o finanční pomoc z Fondu solidarity pěti zemí: Slovenska, Polska, České republiky, Maďarska a Chorvatska. [5] Návrh opravného rozpočtu č. 8 k rozpočtu na rok 2010 byl přečíslován a přijat Evropským parlamentem jako opravný rozpočet č. 7 dne 24. listopadu 2010 bez jakékoli změny. KOM(2010) 533, Úř. věst. L 50, 24.2.2011. [6] Návrh opravného rozpočtu č. 9 k rozpočtu na rok 2010 byl přečíslován a přijat Evropským parlamentem jako opravný rozpočet č. 8 dne 15. prosince 2010 bez jakékoli změny. KOM(2010) 577, Úř. věst. L 50, 24.2.2011. [7] Podrobné informace lze nalézt ve Výroční zprávě Fondu solidarity Evropské unie za rok 2009, KOM(2011) 136 ze dne 23.3.2011. [8] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Budoucnost Fondu solidarity Evropské unie, KOM(2011) 613 v konečném znění ze dne 6.10.2011. [9] Další žádosti byly obdrženy od České republiky (podzimní záplavy), Německa (záplavy v Sasku), Chorvatska (zářijové záplavy), Slovinska (zářijové záplavy) a Maďarska (toxický červený kal). Bylo o nich rozhodnuto až v roce 2011 a budou zahrnuty ve výroční zprávě za rok 2011.