[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 3.7.2008

KOM(2008) 424 v konečném znění

Návrh

DOPORUČENÍ RADY

o mobilitě mladých dobrovolníků v rámci Evropy {SEK(2008) 2174} {SEK(2008) 2175}

( předložený Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1. SOUVISLOSTI NÁVRHU

Odůvodnění a cíle návrhu

Cílem této iniciativy, která je součástí dokumentu EU „Obnovená sociální agenda: příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“, je podpořit mobilitu mladých dobrovolníků v Evropě. Má přinést nové příležitosti pro mobilitu mladých dobrovolníků v rámci členských států a přispět k rozvoji vzdělávání mládeže a jeho dostupnosti, protože dobrovolná činnost je důležitou formou neformálního učení. Současně tato iniciativa pomůže rozvíjet solidaritu mezi jednotlivci a společenstvími.

Mobilita mládeže bude podpořena prostřednictvím výzvy členským státům, aby dále rozvíjely interoperabilitu svých vnitrostátních programů dobrovolných činností, ať organizovaných občanskou společností a/nebo veřejnými orgány, a odstranily zbývající překážky přeshraniční dobrovolné činnosti. Mezinárodní mobilita dobrovolníků prohlubuje znalosti občanů o jiných zemích EU a pracovních trzích a podporuje sociální začleňování a zaměstnatelnost. Přeshraniční mobilita mladých dobrovolníků může výrazně přispět ke konkurenceschopnosti a solidaritě Evropy a zvýšit zejména smysl pro evropské občanství.

Překážky mezinárodní mobility mladých dobrovolníků způsobují plýtvání lidskými zdroji. Díky neformálnímu učení může přeshraniční dobrovolná činnost vést ke zdokonalení dovedností a schopností, což zvýší zaměstnatelnost mladých lidí. Z pohledu vysoké nezaměstnanosti mladých lidí v mnoha částech EU slouží dobrovolná činnost jako nástroj pro překlenutí propasti mezi školním vzděláním a zaměstnáním. Dnešní globalizovaný trh oceňuje multikulturní lidi, kteří ovládají více jazyků. Aby mohla vzkvétat tvůrčí a inovační činnost, měli by mít mladí lidé v EU co nejvíce příležitostí k rozšiřování svých obzorů a naplnění svého potenciálu. Rozšíření nabídky přeshraniční dobrovolné činnosti pro všechny mladé lidi v Evropě by přispělo k provádění Evropského paktu mládeže a pomohlo k dosažení cílů Lisabonské strategie.

Dobrovolná činnost mládeže může pomoci posílit sociální solidaritu v Evropě, avšak tato činnost by mohla být využita také ve prospěch jiných cílů společné politiky, jako je civilní ochrana, sociální začleňování, zachování kulturního dědictví, regionální rozvoj a životní prostředí. EU rovněž potřebuje, aby si mladí Evropané více uvědomovali její hodnotu, aby tak evropský projekt jako celek postoupil vpřed. V rámci této iniciativy by měla opatření ze strany EU pomoci odstranit technické a administrativní překážky, které brání občanům v tom, aby sami přispěli k věci solidarity – tedy něčemu, co je pro mnohé mladé lidi velmi důležité, a zároveň chránit a zhodnotit bohatou různorodost programů a tradic, které v Evropě existují a rozvíjejí se.

Obecné souvislosti

Dobrovolné činnosti mladých lidí nabyly v posledních letech na důležitosti na vnitrostátní i evropské úrovni. Existuje obecná shoda v tom, že dobrovolná činnost hraje významnou roli při sociální, profesní a hospodářské integraci mladých lidí (zejména mladých lidí s omezenými možnostmi) a že přináší prospěch také společenstvím, v nichž tito mladí lidé slouží.

Ještě větší jsou tyto přínosy v případě přeshraniční dobrovolné činnosti. Zkušenosti ukazují, že účast na dobrovolné činnosti v jiné zemi má silný vliv na mladého člověka a jeho osobní a profesní rozvoj. Ve skutečnosti jsou přínosy přeshraniční dobrovolné činnosti zřejmé těm, kteří se do ní zapojili: 62 % dřívějších dobrovolníků Evropské dobrovolné služby (EVS), akce programu Mládež v akci[1], má za to, že tato skutečnost změnila k lepšímu možnosti jejich zaměstnání. Také zahraniční společenství, v němž mladí dobrovolníci působí, je po kulturní i hospodářské stránce obohaceno účastí a činností dobrovolníků v daném společenství.

Roste také poptávka po příležitostech k dobrovolné činnosti: podle průzkumu, který v roce 2008 provedlo Sdružení organizací dobrovolné služby (AVSO) ve 138 dobrovolnických organizacích, se odhaduje, že počet jejich dobrovolníků od roku 2007 do roku 2008[2] vzrostl. V roce 2007 byla prostřednictvím EVS financována činnost přibližně 4 000 přeshraničních mladých dobrovolníků, a tím bylo splněno 74 % žádostí. V tomto konkrétním roce bylo nutné zvýšit rozpočet EVS na úkor jiných akcí programu „Mládež v akci“. V letošním roce počet žádostí v rámci EVS zvýšil zatím o dalších 17 %.

Pokud se týká potenciální poptávky, průzkum Eurobarometru[3] provedený v roce 2007 mezi mladými lidmi v členských státech zjistil, že se do dobrovolné činnosti zapojuje pouze 16 % oslovených mladých lidí, avšak 74 % z nich by mělo o dobrovolnickou zkušenost zájem, kdyby bylo k dispozici více programů, které by poskytly odpovídající podněty. V Evropské unii je v současnosti 96 milionů mladých lidí ve věku 15 až 29 let. Kdyby se chtělo z této věkové skupiny zúčastnit projektu přeshraniční dobrovolné činnosti jen 1 % všech mladých lidí, představovalo by to ročně 64 000 mladých dobrovolníků činných v zahraničí.

Klíčový problém, který omezuje přeshraniční dobrovolnou činnost mezi členskými státy v EU

Navzdory tak velkému zájmu existuje vážný nedostatek příležitostí pro transevropskou dobrovolnou činnost a vnitrostátní programy (ať organizované občanskou společností nebo veřejnými orgány) samy o sobě nejsou schopny tuto specifickou poptávku uspokojit. Nedostatečná interoperabilita mezi různými vnitrostátními programy a nedostatek dostupných informací způsobuje to, že kromě omezených možností, které nabízí EVS, je často jednodušší působit jako dobrovolník mimo Evropu v rámci rozvojové pomoci, než vykonávat dobrovolnou činnost v jiné zemi EU.

Stávající předpisy vztahující se na oblast návrhu

Navrhované doporučení patří do řady iniciativ na evropské úrovni, které jsou zaměřeny na zvýšení mobility. Doporučení Evropského parlamentu a Rady z roku 2001 a 2006[4] o mezinárodní mobilitě jsou dvěma důležitými referenčními dokumenty, které se však zaměřují především na studenty a učitele a daleko méně na dobrovolníky. Zabývají se obecnými otázkami, jako jsou uznávání, překážky a podmínky mobility, postrádají však návrhy přizpůsobené konkrétním potřebám mladých dobrovolníků.

Evropský parlament uznal problém nedostatečné interoperability vnitrostátních systémů pro dobrovolnou činnost mladých lidí na evropské úrovni a navrhl v rámci rozpočtu na rok 2008 určitá přípravná opatření ke zlepšení situace prostřednictvím projektu s názvem Amicus. V dubnu 2008 přijal Evropský parlament zprávu „Úloha dobrovolné činnosti při posilování hospodářské a sociální soudržnosti“[5], kterou připravila členka Evropského parlamentu Marian Harkinová. Zpráva podněcuje členské státy a regionální a místní orgány k uznání hodnoty dobrovolné činnosti pro podporu sociální a hospodářské soudržnosti a doporučuje podporovat projekty přeshraniční dobrovolné činnosti.

Podmínky přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby stanoví směrnice Rady 2004/114/ES[6], která upravuje možnost udělování zvláštních povolení k pobytu státním příslušníkům třetích zemí, kteří požádají o přijetí na území členského státu za účelem dobrovolné činnosti.

Evropská dobrovolná služba (EVS) je nedílnou součástí programů Unie pro mládež od roku 1996 a neustále se dále rozvíjí. Mohla by proto posloužit jako příklad, pokud jde o mezinárodní dobrovolnou činnost. EVS však teprve musí zapsat do povědomí široké veřejnosti jako např. program ERASMUS a její činnost je a zůstane kvantitativně omezená.

Zavedení otevřené metody koordinace v oblasti politiky mládeže v roce 2002 značně přispělo k tomu, že dobrovolná činnost mladých lidí zůstala součástí politického programu, a vedlo k přijetí společných cílů v roce 2004 a usnesení Rady v roce 2007. Na základě těchto iniciativ je dobrovolná činnost považována stále více za cennou příležitost k osobnímu rozvoji a zaměstnatelnosti mladých lidí a představuje účinný a konkrétní způsob „investování do mladých“ ve stárnoucí společnosti.

Přes všechny tyto pozitivní výsledky je mezinárodní rozměr dobrovolné činnosti mladých lidí v Evropě nadále omezený a rozhodně zde existuje prostor pro další pokrok.

Soulad s ostatními politikami a cíli Unie

Cíle tohoto doporučení jsou v souladu s těmi, na kterých stojí evropská opatření v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, se zásadami celoživotního učení i s cíli evropské strategie zaměstnanosti. Jsou rovněž plně ve shodě se strategií Evropské unie pro sociální začleňování a měly by prohloubit smysl pro evropské občanství. Pozitivní vedlejší účinky by bylo možné očekávat také v oblasti zahraničních vztahů, protože lepší interoperabilita vnitrostátních programů a zajištění větší informovanosti může mladé Evropany povzbudit k tomu, aby se více zapojovali do dobrovolné činnosti ve třetích zemích, a umožnit více výměn s třetími zeměmi. To by posílilo vnímání EU jako globálního aktéra.

Konzultace se zúčastněnými stranami

V únoru 2008 se uskutečnila konzultace se zúčastněnými stranami, tj. zastřešujícími mládežnickými a dobrovolnickými organizacemi na evropské úrovni a vnitrostátních mládežnických a dobrovolnických organizací. Na této schůzce se jasně prokázalo, že občanská společnost očekává, že Komise přijme opatření na zjednodušení a zlepšení situace mladých dobrovolníků. Mládežnické a dobrovolnické organizace podporují transevropský přístup Komise a vítají její záměr zvýšit mobilitu. Potvrzují také platnost úkolů, které Komise určila. V návaznosti na tuto schůzku některé ze zúčastněných organizací, například Sdružení organizací dobrovolné služby (AVSO) nebo Evropské dobrovolnické centrum (CEV) předaly Komisi své písemné připomínky. Obě tyto nevládní organizace vyslovily rozhodnou podporu pro uznání dobrovolné činnosti prostřednictvím nástrojů EU. Evropské fórum mládeže (EYF) rovněž podporuje návrh Komise dát dobrovolným činnostem mladých lidí evropskou přidanou hodnotu. Tyto organizace trvaly na tom, že by nová iniciativa měla pokrývat nejen vnitrostátní občanské služby, ale všechny druhy vnitrostátních programů, a že by měla vytvořit rámec pro práva dobrovolníků. Dále navrhovaly, že potřeba zajištění kvality by mohla být řešena nástrojem pro vlastní hodnocení.

Konzultace s členskými státy

Při přípravě tohoto doporučení vycházela Komise do značné míry z národních zpráv členských států o dobrovolné činnosti mladých lidí v období 2006/2007. Tyto zprávy ukazují, že pro mnohé členské státy je Evropská dobrovolná služba hlavním (nebo jediným) nástrojem transevropské dobrovolné činnosti mladých lidí. Členské státy EVS oceňují, avšak uvědomují si její omezený dosah a rozpočtová a organizační omezení, protože je daleko více mladých lidí než příležitostí k dobrovolné činnosti, které EVS může poskytnout. Proto také jen několik členských států zavedlo účinné formy přeshraniční dobrovolné činnosti. Komise dále uspořádala v březnu 2008 konzultační schůzku na vysoké úrovni se zástupci členských států, na níž se členské státy shodly na významu koncepce mobility a interoperability, kterou Komise představila. S generálními řediteli pro problematiku mládeže členských států byly v dubnu 2008 také projednávány některé předběžné představy; členské státy velmi zaujala myšlenka zajištění větší interoperability vnitrostátních programů dobrovolné činnosti mladých lidí a zvýšení mobility mladých dobrovolníků. Bylo rovněž potvrzeno, že bude důležité odstranit sociální a administrativní překážky dobrovolné činnosti mladých lidí.

Členské státy samy ohlásily Komisi řadu specifických překážek[7]. Patří k nim zejména:

- nedostatek znalostí, informací, podpory a dostupnosti: znalosti o dobrovolné činnosti musí být hlubší a rozsáhlejší, je třeba zlepšit dostupnost příležitostí a zajistit lepší výměnu informací mezi zúčastněnými stranami;

- sociálně-ekonomické překážky: nedokonalé pokrytí zdravotní péče a možná ztráta dávek v nezaměstnanosti a jiných sociálních dávek po dobu výkonu dobrovolné činnosti jsou významným demotivačním faktorem; zvláštním problémům čelí při využívání programů dobrovolné činnosti zejména mladí lidé s omezenými možnostmi, a potřebují proto konkrétnější, cílená podpůrná opatření přizpůsobená jejich potřebám;

- nedostatečné uznání: náležité potvrzení a uznání doby výkonu dobrovolné činnosti by usnadnilo přechod ze vzdělávání do zaměstnání a motivovalo mladé lidi k tomu, aby se do těchto činností více zapojovali. Málo pozitivní vnímání dobrovolné činnosti vycházející z nedostatečného ocenění přeshraniční dobrovolné služby ze strany některých potenciálních zaměstnavatelů může někdy mladé lidi odradit od toho, aby se této činnosti věnovali.

Posouzení dopadů

Posouzení dopadů zdůrazňuje přidanou hodnotu, kterou by toto doporučení svou podporou mobility mladých dobrovolníků v Evropě přineslo. Vymezuje daný problém i odůvodnění politických opatření na úrovni EU. Posouzení dopadů se zaměřuje na záměry iniciativy z pohledu obecných a specifických cílů, analyzuje různé způsoby, jak zajistit dosažení navrhovaných cílů, a navrhuje nejvhodnější alternativu a volbu právního nástroje.

Nepřijetí žádného opatření by umožnilo, aby stávající neuspokojivá situace pokračovala. Přetrvávaly by překážky mezinárodní mobility mladých dobrovolníků a nebyla by splněna očekávání zúčastněných stran a mnoha evropských mladých lidí.

Alternativa rozšíření EVS do formy univerzální služby by měla tu výhodu, že by nabídla kvalitní možnosti zapojit se do dobrovolné činnosti v Evropě všem jejím mladým obyvatelům, kteří by o to měli zájem. Z praktických a finančních důvodů to však není proveditelné, protože by to vyžadovalo existenci obrovského organizačního a administrativního orgánu na úrovni EU a podstatně vyšší rozpočet, který by nebyl v souladu s dostupnými finančními zdroji a rozpočtovým rámcem na období 2007–2013. Další závažnou nevýhodou by bylo nebezpečí omezení různorodosti programů, které v současnosti v Evropě existují. Tato různorodost je jednou z hlavních charakteristik dobrovolnického sektoru, která by měla být zachována a zhodnocena.

Harmonizace vnitrostátních systémů v této oblasti je Smlouvou vyloučena.

Komisí preferovanou alternativou je zlepšení interoperability stávajících programů v jednotlivých členských státech, které byly zavedeny občanskou společností nebo veřejnými orgány. Doporučení Rady vycházející z čl. 149 odst. 4 Smlouvy by znamenalo silné politické poselství a zároveň by potvrdilo respektování zásady subsidiarity a různorodosti situací v členských státech. V rámci této alternativy by EVS pokračovala ve své funkci stimulačního programu přeshraniční dobrovolné činnosti a laboratoře pro testování kvality a zlepšení v oblasti uznávání a podporování.

Přidaná hodnota návrhu

Cílem navrhovaného doporučení není nahradit vnitrostátní programy. Právě naopak – zásady a směry činnosti navrhované v tomto v doporučení mají členským státům pomoci posílit své vlastní vnitrostátní systémy výměnou poznatků o osvědčených postupech a získat tak platformu, na jejímž základě by mohly lépe rozvíjet dvoustranné nebo mnohostranné dohody a partnerství.

2. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU

Shrnutí navrhovaných opatření

Navrhované doporučení podněcuje členské státy ke zlepšení interoperability vnitrostátních programů dobrovolné činnosti mladých lidí, aby tak bylo pro dobrovolníka z určité země snadnější zapojit se do programů dobrovolné činnosti v jiné zemi.

Požaduje se, aby členské státy dosáhly pokroku v těchto oblastech: shromažďování poznatků o programech existujících na jejich vlastním území, šíření informací o dostupných příležitostech, zvýšení počtu příležitostí k přeshraniční dobrovolné činnosti na základě různých vnitrostátních programů, zabezpečení přiměřené úrovně zajišťování kvality pro mladé dobrovolníky, zajištění příslušného uznání výsledků učení nabytých při dobrovolné činnosti mladých lidí a poskytování cílené podpory jak pedagogickým pracovníkům, kteří se specializují na problematiku mládeže (obecně nazývaným „pracovníci s mládeží“), tak mladým lidem s omezenými příležitostmi.

Komise bude mít rovněž za úkol zlepšit přístup k příležitostem dobrovolné činnosti cestou dalšího rozvoje evropského portálu pro mladé dobrovolníky (jako součásti stávajícího portálu pro mládež) a prostřednictvím nástrojů zaměřených na podporu uznávání dovedností a schopností, jako je evropský rámec kvalifikací, Europass a Pas mládeže.

Právní základ

Právní základ poskytuje článek 149 Smlouvy.

Zásada subsidiarity

Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, protože cílů návrhu nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy a může jich být z důvodů rozsahu a účinků tohoto doporučení lépe dosaženo na úrovni Společenství. Rozšíření mezinárodního rozměru dobrovolné činnosti mladých lidí je pro jakýkoli vnitrostátní dobrovolnický program nesnadným úkolem. S ohledem na znalost problému a potřeb, které jsou společné všem členským státům, je EU nejlépe vybavena pro předložení řady doporučení ke zlepšení interoperability mezi vnitrostátními systémy.

Zásada proporcionality

Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, protože nenahrazuje ani nevymezuje vnitrostátní programy dobrovolné činnosti. Neharmonizuje je a ponechává provádění doporučení na členských státech. Respektuje také různorodost forem dobrovolné činnosti mladých lidí v Evropě.

Volba nástrojů

Doporučení Rady.

3. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY

Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství.

Návrh

DOPORUČENÍ RADY

o mobilitě mladých dobrovolníků v rámci Evropy

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 149 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[8],

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Dobrovolné činnosti přinášejí bohaté zkušenosti z neformálního učení, které zdokonalují profesní dovednosti a schopnosti mladých lidí, přispívají k jejich zaměstnatelnosti a smyslu pro solidaritu, rozvíjejí jejich sociální dovednosti, ulehčují jim začlenění do společnosti a podporují u nich aktivní občanství.

(2) Mezinárodní mobilita v Evropě je vysoce prospěšná všem, protože je základním nástrojem na podporu vzdělávání, zaměstnání a regionální a sociální soudržnosti a pomáhá zlepšovat vzájemné porozumění a aktivní zapojení do společnosti. Platí to zejména pro mladé lidi na trhu práce, který stále více oceňuje přizpůsobivost a pružnost.

(3) Doporučení Evropského parlamentu a Rady 2001/613/ES o mobilitě uvnitř Společenství pro studenty, osoby absolvující odbornou přípravu, dobrovolníky, učitele a školitele[9] a doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/961/ES ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility[10] se týkají dobrovolníků.

(4) Mobilita mladých dobrovolníků je součástí svobody pohybu osob chráněné článkem 18 Smlouvy o ES.

(5) Místní společenství, která jsou hostiteli mladých dobrovolníků, mají z jejich činností velký prospěch. Ten se může projevit v široké škále oblastí, jako je podpora sociálního začleňování, zachování kulturního dědictví, podpora mezigenerační solidarity a ochrana životního prostředí, a zároveň může obohatit kulturní rozmanitost hostitelských společenství.

(6) „Úloha dobrovolné činnosti při posilování hospodářské a sociální soudržnosti“[11], která vyzývá členské státy a regionální a místní orgány k uznání významu dobrovolné činnosti pro posílení sociální a hospodářské soudržnosti a doporučuje podporování přeshraničních projektů dobrovolné činnosti.

(7) Po celé Evropě probíhá široká škála dobrovolných činností, které jsou organizovány občanskou společností nebo veřejnými orgány, a tyto činnosti by měly být zachovány, dále rozvíjeny tak, aby se staly interoperabilními.

(8) Nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství[12] a související ustanovení se vztahují jen na ty dobrovolníky, kteří jsou pojištěni podle vnitrostátních právních předpisů o sociálním zabezpečení, což má za následek, že záležitosti sociální ochrany mohou někdy odrazovat od zapojení do dobrovolných činností v jiném členském státě.

(9) V doporučení č. 2001/613/ES byly členské státy vyzvány, aby přijaly opatření v souladu s právními předpisy Společenství a v rámci svých vnitrostátních právních předpisů, která považují za vhodná, s cílem zajistit, aby dobrovolníci a jejich rodiny nebyli kvůli své mobilitě v příslušné oblasti sociální ochrany diskriminováni, například v oblasti zdravotní péče a sociálního zabezpečení.

(10) V usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o společných cílech pro dobrovolnou činnost mladých lidí ze dne 15. listopadu 2004 a usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o plnění společných cílů pro dobrovolnou činnost mladých lidí ze dne 19. listopadu 2007 byly stanoveny společné cíle pro dobrovolnou činnost mladých lidí a s cílem podpořit plnění těchto cílů byla navržena výměna poznatků o osvědčených postupech a činnosti typu vzájemného učení. Zároveň byly členské státy vyzvány, aby uvážily praktické způsoby měření pokroku. Ve druhém z uvedených usnesení byla rovněž vyzvána Komise, aby předložila další návrhy na podporu a uznávání dobrovolných činností mladých lidí.

(11) Dobrovolné činnosti byly prioritou otevřené metody koordinace v oblasti mládeže, která už zaznamenala velký počet osvědčených postupů. Evropská dobrovolná služba (ESV) – od roku 1996 akce v rámci programu EU nazvaného Mládež – v této souvislosti umožnila mladým lidem zapojit se do dobrovolné služby v různých oblastech. Současný program Mládež v akci tento směr ještě posiluje.

(12) Směrnice Rady 2004/114/ES ze dne 13. prosince 2004 o podmínkách přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby[13] poskytuje možnost udělovat zvláštní povolení k pobytu státním příslušníkům třetích zemí, kteří požádají o přijetí na území členského státu za účelem dobrovolné činnosti.

(13) Přes všechno toto úsilí existují nadále překážky přeshraniční mobility mladých dobrovolníků v rámci Evropy a cílem tohoto doporučení je proto především vytvoření rámce pro posílení spolupráce mezi členskými státy, aniž by byla dotčena různorodost jejich vnitrostátních programů.

(14) V rámci tohoto doporučení by měly být přeshraniční dobrovolné činnosti vymezeny jako dobrovolná účast, kterou se mladý dobrovolník podílí na nevýdělečné a neplacené činnosti vykonávané ku prospěchu široké veřejnosti v jiné zemi, než v zemi jeho bydliště. Taková činnost je charakterizována těmito aspekty: je přístupná všem mladým lidem ve věku do 30 let, vykonávaná z vlastní svobodné vůle, po omezenou dobu, s jasnými cíli, strukturou a rámcem, jako neplacená s výjimkou kapesného a úhrady výdajů.

(15) Zvláštní pozornost by měla být věnována mladým lidem s omezenými příležitostmi, protože dobrovolná činnost nabízí obzvlášť cennou možnost mobility právě těmto mladým lidem, kteří by jinak měli z programů mobility menší, nebo vůbec žádný prospěch. Tito mladí lidé potřebují specifickou odbornou přípravu a vedení a to by mělo být bráno v úvahu. V této souvislosti bude velmi užitečná podpora odborné přípravy a mobility pedagogických pracovníků, kteří se specializují na mladé lidi, a vedoucích mládeže.

(16) Lepší interoperabilita vnitrostátních programů a rozsáhlejší výměna informací mohou všechny mladé Evropany bez ohledu na jejich státní příslušnost motivovat k většímu zapojení do dobrovolné činnosti v třetích zemích.

(17) Protože cílů tohoto doporučení nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale z důvodů rozsahu a účinků tohoto doporučení jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy přijmout opatření na podporu mobility mladých dobrovolníků cestou zvýšení interoperability vnitrostátních programů. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto doporučení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.

DOPORUČUJE, ABY ČLENSKÉ STÁTY:

A . podporovaly mobilitu mladých dobrovolníků v rámci Evropy zvýšením interoperability vnitrostátních programů dobrovolné činnosti, ať organizovaných občanskou společností nebo veřejnými orgány, aby tak měl každý mladý člověk příležitost vykonávat dobrovolnou činnost v Evropě, bude-li si to přát;

B. rozvíjely za tímto účelem činnost v těchto směrech:

1. zvýšení úrovně znalostí o programech dobrovolné činnosti na svém území a předávání těchto informací Evropské komisi k jejich dalšímu šíření;

2. zajištění snadné dostupnosti informací o příležitostech k dobrovolné činnosti v zahraničí mladým lidem, pedagogickým pracovníkům specializovaným na mládež a vedoucím mládeže;

3. šíření informací mezi všemi zúčastněnými (veřejné orgány, organizace občanské společnosti, potenciální zaměstnavatelé a mladí lidé včetně státních příslušníků třetích zemí, kteří legálně pobývají v EU) o právech a příležitostech vyplývajících z platných evropských nebo vnitrostátních předpisů o mezinárodní dobrovolné činnosti;

4. sdílení informací o příležitostech k dobrovolné činnosti s jinými členskými státy a co největší možné zjednodušení postupu při vyřizování žádostí, aby bylo pro mladé dobrovolníky z členského státu snadnější získat přístup k vnitrostátním programům jiných členských států a požádat o účast v nich;

5. rozvíjení příležitosti pro mezinárodní evropskou dobrovolnou činnost na základě pružného přístupu, rozvíjení podpory hostitelské kapacity země pro transevropské dobrovolníky, kdekoli to bude potřebné, zřizování kontaktních míst pro mladé evropské dobrovolníky na základě koncepce „jediného kontaktního místa“, případně v součinnosti s vnitrostátními agenturami programu Mládež v akci a podpora využívání existujících evropských mechanismů, které mohou napomoci k rozvoji mobility mládeže, jako jsou například průkazy mobility;

6. snižování jazykových bariér přeshraniční mobility mladých dobrovolníků motivováním dobrovolníků k tomu, aby se užili cizím jazykům;

7. rozvíjení základních norem kvality s cílem podporovat zajištění přiměřené úrovně kvality k uklidnění a ochraně dobrovolníků odcházejících do zahraničí a vybudovat důvěru a motivovat k účasti na přeshraničních programech; mohlo by jít o normy pro úroveň odborné přípravy dobrovolníků a personálu, přípravu činnosti, vedení, sledování a kontrolu;

8. šíření informací o takových normách kvality mezi hostitelskými a vysílajícími organizacemi, jakož i mezi dobrovolníky, a zajištění, že organizace budou tyto normy dodržovat;

9. zkoumání dalších příslušných ustanovení sociální ochrany se záměrem využít plně možností daných právními předpisy EU a vnitrostátními právními předpisy a zejména zkoumání zbývajících situací, kdy nejsou dobrovolníci přiměřeně chráněni;

10. přijímání opatření k zajištění odpovídajícího uznání výsledků učení dosažených mladými lidmi v rámci dobrovolné činnosti podle příslušných vnitrostátních rámců pro kvalifikace a v souladu s předpisy Společenství, pokud existují;

11. podpora využívání nástrojů na úrovni EU, které mohou usnadnit přeshraniční dobrovolnou činnost tím, že zajistí průhlednost kvalifikací, jako je například nástroj Europass, a poskytnout odpovídající uznání dovedností a schopností nabytých při dobrovolné činnosti, nejlépe srovnatelnou, osvědčenou formou založenou na Pasu mládeže nebo rovnocenném dokladu;

12. posílení transevropské mobility pedagogických pracovníků specializovaných na mládež a vedoucích mládeže, kteří působí v oblasti přeshraniční dobrovolné činnosti;

13. rozvíjení informovanosti a odborné přípravy pedagogických pracovníků specializovaných na mládež a vedoucích mládeže v organizacích, místních orgánech a civilních službách na téma transevropské dobrovolné činnosti mladých lidí;

14. věnování zvláštní pozornosti mladým lidem s omezenými příležitostmi a uplatňování přístupů přizpůsobených jejich potřebám s cílem zlepšit jejich přístup k dobrovolným činnostem a zejména k transevropským typům dobrovolné činnosti a zohlednění zvláštních potřeb těchto mladých lidí v oblasti odborné přípravy a podpory;

SCHVALUJE ZÁMĚR KOMISE

1. podporovat členské státy při plnění výše uvedených úkolů využitím rámce spolupráce EU v oblasti mládeže a zejména otevřené metody koordinace a programu Mládež v akci;

2. podněcovat a organizovat v součinnosti s členskými státy systematickou výměnu informací a zkušeností týkajících se interoperability vnitrostátních programů dobrovolné činnosti organizovaných občanskou společností nebo veřejnými orgány;

3. rozvíjet evropský portál pro mladé dobrovolníky vycházející z vnitrostátních portálů pro mladé dobrovolníky, databází nebo specifických internetových stránek;

4. podat Radě čtyři roky po přijetí tohoto doporučení zprávu, aby bylo možné zjistit, zda navržená opatření účinně fungují, a posoudit potřebu dalších opatření.

V Bruselu dne […].

Za Radu

předseda

[1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006, kterým se zavádí program „Mládež v akci“ na období 2007 až 2013, Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 30.

[2] Průzkum AVSO a Youthnetworks; NoBorders Foundation, Nizozemsko, 28. února 2008; http://www.avso.org/

[3] „Pohled za čísla: hlavní výsledky průzkumu Eurobarometru o mládeži z roku 2007“, Úřad pro úřední tisky ES, Lucemburk 2007, ISBN 978-92-79-05540-9; http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm.

[4] Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. července 2001 o mobilitě uvnitř Společenství pro studenty, osoby absolvující odbornou přípravu, dobrovolníky, učitele a školitele, Úř. věst. L 215/30, 9.8.2001, s. 30, a doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility, Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 5.

[5] REGI/6/50546, 2007/2149 ze dne 21. dubna 2008.

[6] Směrnice Rady 2004/114/ES ze dne 13. prosince 2004 o podmínkách přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem studia, výměnných pobytů žáků, neplacené odborné přípravy nebo dobrovolné služby, Úř. věst. L 375, 23.12.2004, s. 12.

[7] Pracovní dokument útvarů Komise „Analýza národních zpráv členských států Evropské unie o plnění společných cílů v oblasti dobrovolné činnosti mladých lidí“, SEK(2007) 1084, 5.9.2007.

[8] Úř. věst. C , , s. .

[9] Úř. věst. L 215, 9.8.2001, s. 30.

[10] Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 5.

[11] REGI/6/50546, 2007/2149 ze dne 21. dubna 2008.

[12] Úř. věst. L 149, 5.7.1971, s. 2.

[13] Úř. věst. L 375, 23.12.2004, s. 12.