CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.10.2008 
SEK(2008) 2599 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhu na řízení Evropského parlamentu a Rady 
o přeshraničních platbách ve Spole čenství 
  
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{COM(2008) 640} 
{SEC(2008) 2598} 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Bezproblémové a ú činné fungování platebních systém ů je pro vnit řní trh nepostradatelné. 
Účinné platební systémy mají syst émový význam pro konkurenceschopnost Evropy, 
usnadnění hospodá řských operací a provád ění měnové politiky. Integrace platebních trh ů 
v EU byla v roce 2000 stanovena jako jedno z hlavních opat ření k dosažení cíl ů lisabonské 
agendy. 
Se zahájením hospodá řské a měnové unie (HMU) se ukázalo, že je nezbytná moderní, stabilní 
a účinná platební infrastruktura, která by napomohla p řeshraničním elektronickým platbám 
v EU. Vzhledem k tomu, že v odv ětví plateb neexistují iniciativy sm ěřující k rozvoji 
potřebných celoevropských infras truktur pro zpracování plateb a snížení poplatk ů 
za přeshraniční platby, se Komise rozhodla jednat. 
Dne 31. prosince 2001 vstoupilo v platnost na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 
č. 2560/2001 o p řeshraničních platbách v eurech (dále jen „na řízení č. 2560“). Na řízení se 
vztahuje na p řevody, výb ěry hotovosti z bankomatu a platby kartou v eurech až 
do výše 50 000 EUR. Zaru čuje, že pokud spot řebitel provádí p řeshraniční elektronickou 
platbu v eurech, stojí ho to stejn ě jako provedení odpovídajíc í platby v eurech uvnit ř jeho 
vlastního členského státu. Na řízení č. 2560 lze považovat za po čátek vytvá ření integrovaného 
trhu pro platby v eurech. 
Toto posouzení dopad ů navazuje na rozsáhlé p řípravné práce a konzultace, které Komise 
uskutečnila, a řídí se záv ěry uvedenými ve zpráv ě Evropskému parlamentu a Rad ě 
o uplatňování nařízení (ES) č. 2560/2001 o p řeshraničních platbách v eurech z února 2008. 
Ve zpráv ě byly určeny tři hlavní problémy související s na řízením, které jsou v posouzení 
dopadů podrobně projednány. Jedná se o tyto problémy: 
– riziko vysokých poplatk ů, roztříštěnost trhu a nekonzistentní právní režim v p řípadě 
přeshraničního inkasa ; 
– nízká efektivnost přeshraničních plateb, nerovné podmínky a vyšší náklady na platby 
vyplývající z oznamovacích povinností pro ú čely statistiky založených na zú čtování ; 
– neexistence vnitrostátních příslušných orgán ů pověřených uplat ňováním na řízení 
a neexistence subjektů pro mimosoudní zjednávání nápravy  v případě sporů 
souvisejících s na řízením. 
Posouzení dopad ů mimoto p řihlíží k nedávnému vývoji na maloobchodních finan čních trzích, 
včetně postupného vzniku jednotné oblasti pro pl atby eurech (SEPA), a k závazku Komise 
sladit znění nařízení se sm ěrnicí o platebních službách (sm ěrnice Evropského parlamentu 
a Rady 2007/64/ES o platebních službách na vnit řním trhu – dále jen „sm ěrnice o platebních 
službách“). 
CS 3   CS 2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Riziko vysokých poplatk ů, roztříštěnost trhu a nekonzistentní právní režim 
v případě přeshraničního inkasa 
V době přijetí nařízení č. 2560 přeshraniční inkaso neexistova lo, a proto se na n ě oblast 
působnosti tohoto na řízení nevztahovala. Sm ěrnice o platebních službách však stanoví 
potřebný právní rámec a umož ňuje zavést p řeshraniční inkaso. Pokud by bylo inkaso 
ponecháno mimo oblast p ůsobnosti revidovaného na řízení, existoval by na vnit řním trhu 
vážný rozpor, jelikož by bylo možné, aby d ůležitý elektronický platební prost ředek měl 
odlišné ceny p řeshraničních a vnitrostátních transakcí, p řičemž u ostatních prost ředků by 
tomu tak nebylo. 
Inkaso představuje p řibližně 25 % všech bezhotovostních plat ebních transakcí v EU. Podle 
odhadů Komise by hodnota p řeshraničního inkasa mohla pom ěrně rychle dosáhnout výše 
přibližně 250 miliard EUR ro čně. 
Skutečnost, že se na inkaso na rozdíl od osta tních elektronických platebních prost ředků 
nařízení č. 2560 v sou časnosti nevztahuje, p ředstavuje jednozna čné riziko stanovování 
rozdílných cen vnitrostátního a p řeshraničního inkasa. Jednotlivé finan ční instituce mohou 
v rámci SEPA a sm ěrnice o platebních službách za p řeshraniční služby stanov it odlišné ceny. 
K použití takovéto strategie je m ůže podněcovat možnost dosažení vyššího zisku. Cenový 
rozdíl by mohl narušit fungování d ůležité části platebního trhu EU a zachovat jeho sou časnou 
roztříštěnost na vnitrostátní trhy. Pokud by ceny p řeshraničního a vnitrostátního inkasa nebyly 
vyrovnány, poskytovatelé platebních služeb by nem ěli žádnou pobídku k tomu, aby rychle 
přešli na moderní a hospodárné infrastruktury SEPA, jelikož p řípadné náklady by mohly být 
uhrazeny zákazníky a podniky. 
2.2. Nízká efektivnost p řeshraničních plateb, nerovné podmínky a vyšší náklady 
na platby vyplývající z oz namovacích povinností pro ú čely statistiky založených 
na zúčtování 
Právní předpisy Spole čenství a akty Evropské centrální banky vyžadují, aby členské státy 
shromažďovaly statistické údaje pro pl atební bilanci. Metodika p řijatá členskými státy se však 
liší. Použité metody lze za řadit do dvou obecných kategorií: 
– systémy založené na přímém výkaznictví a zjiš ťování, které shromaž ďují informace 
přímo od rezidentních podnik ů a domácností podílejících se na ekonomických činnostech; 
– systémy založené na zúčtování (platbách), které shromaž ďují informace prost řednictvím 
zprostředkovatel ů, například bank provád ějících platební p říkazy. 
Nařízení č. 2560 zavedlo výjimku z oznamovací povinnosti pro ú čely statistiky platební 
bilance na základ ě zúčtování bank až do výše 12 500 EUR. To urychlilo p řechod na systémy 
založené na p římém výkaznictví, jelikož p ři použití této metody se neuplat ňuje žádná prahová 
hodnota. 
Počátkem roku 2008 používalo 14 členských stát ů při sestavování statisti ky platební bilance 
přímé výkaznictví/zjiš ťování, zatímco 13 členských stát ů se spoléhalo na výkaznictví pro 
účely platební bilance založené na zú čtování. Šest zemí z posledn ě uvedené skupiny se 
dobrovoln ě rozhodlo zvýšit prahovou hodnotu na 50 000 EUR, zatímco zbývajících sedm 
zemí nadále používá prahovou hodnotu ve výši 12 500 EUR. Sedm z 13 zemí používajících 
CS 4   CS výkaznictví založené na zú čtování se v sou časnosti nachází v procesu p řechodu nebo p řípravy 
přechodu na shromaž ďování údaj ů prostřednictvím p římého výkaznictví/zjiš ťování. 
Opatření týkající se oznam ovacích povinností pro ú čely statistiky se mezi t ěmito 
13 členskými státy liší. To má závažný dopa d na efektivnost platebních systém ů EU, jelikož 
to znamená, že v mnoha p řípadech nemusí být možné pln ě automatické p římé zpracování 
přeshraničních plateb nad prahovou hodnotu pro vyn ětí. Podle odhad ů vnitrostátních sdružení 
bank vyžaduje p řibližně 50 % plateb podléhajících výkazn ictví osobní zásah, což významn ě 
zvyšuje náklady a dobu pot řebnou pro zpracování. 
Výkaznictví pro ú čely platební bilance založené na zú čtování má proto jednozna čný rozměr 
politiky EU, jelikož tento zp ůsob shromaž ďování údaj ů představuje p řekážku pro vytvo ření 
vnitřního platebního trhu a zachovává administrativn ě uložené rozlišování mezi vnitrostátními 
a přeshraničními platbami. Z hlediska hospodá řské soutěže představuje rozlišování mezi 
platbami uskute čněnými uvnit ř členského státu a platbami mezi členskými státy nerovné 
podmínky pro poskytovatele platebních služeb usazené v r ůzných členských státech. Mimoto 
omezuje hospodá řskou sout ěž vytvořením překážek vstupu, které by mohly být pro n ěkteré 
kategorie poskytovatel ů platebních služeb p říliš vysoké. 
Zátěž spojená s výkaznictvím a udržováním infr astruktury pro výkaznictví má závažný dopad 
na náklady p řevodů. Podle hodnocení ital ského sdružení bank činí například přímé náklady 
na výkaznictví pro ú čely platební bilance u každého p řeshraničního převodu 
přibližně 3,40 EUR. Výpo čty, které provedlo špan ělské bankovní odv ětví, udávají podobné 
hodnoty (okolo 3 EUR na p řevod). 
Mimoto se m ůže užitečnost a p řesnost výkaznictví založeného na zú čtování postupn ě 
snižovat. Jakmile bude pln ě proveden projekt SEPA, údaje o platbách již často nebudou 
odrážet uskute čněné hospodá řské operace, jelikož hospodá řské subjekty budou moci provád ět 
veškeré své platby prost řednictvím jednoho ú čtu, který se nemusí nutn ě nacházet v členském 
státě, v němž jsou fyzicky usazeny. To m ůže mít zase dopad na  spolehlivost údaj ů o platební 
bilanci poskytnutých prost řednictvím výkaznictví založeného na zú čtování a používaných na 
úrovni EU k r ůzným účelům, například při přípravě obchodních jednání nebo p ři zahájení 
postupů při nadměrném schodku. 
2.3. Neexistence jednozna čného odkazu na vnitrostátní p říslušné orgány pov ěřené 
uplatňováním na řízení a na subjekty pro mi mosoudní zjednávání nápravy 
v případě sporů souvisejících s na řízením 
Ve všech členských státech existují subjekty pr o mimosoudní zjednávání nápravy v p řípadě 
stížností spot řebitelů. V některých členských státech však tyto s ubjekty odmítají zabývat se 
stížnostmi, které souvisejí s na řízením č. 2560, a jako d ůvod uvád ějí, že k tomu nebyly 
ve vnitrostátním právním systému zmocn ěny. V důsledku toho se v n ěkterých zemích musí 
stěžovatel, pokud usiluje o zjednání nápravy, obrátit na soud. V p řípadě spotřebitele 
s bydlištěm v jiném stát ě to způsobuje problémy a je to rovn ěž sporné z hlediska pom ěru 
nákladů a přínosů. 
Co se týká p říslušných orgán ů, většina členských stát ů Komisi neformáln ě sdělila totožnost 
pověřeného příslušného orgánu. V ur čitých případech, kdy byl zjišt ěn obecný problém 
nesprávného uplat ňování nařízení, však n ěkteré členské státy odmítly se tímto problémem 
zabývat a tvrdily, že nema jí právní povinnost tak činit. 
CS 5   CS 3. CÍLE 
Obecným cílem  přezkumu na řízení je dosažení vnit řního trhu pro platební služby v eurech, 
na němž existuje ú činná hospodá řská soutěž a kde se nerozlišuje mezi p řeshraničními 
a vnitrostátními platbami, a tak zajistit zna čné úspory a p řínosy pro celé evropské 
hospodářství. K dosažení tohoto obecného cíle byly stanoveny t ři operativní cíle : 
1. odstran ění administrativních p řekážek, které brání ú činnému fungování vnit řního 
platebního trhu, 2. rozší ření záruky stejných cen za vnitrostátní a p řeshraniční platby 
na inkaso a 3. zajišt ění soudržnosti evr opských právních p ředpisů týkajících se plateb a jejich 
použitelnosti v členských státech. To by ve st řednědobém horizontu vedlo k dosažení 
specifických cíl ů, jež mají podpo řit a usnadnit používání p řeshraničních elektronických 
platebních služeb spot řebiteli a podniky, zajistit rovné  podmínky z hlediska hospodá řské 
soutěže, zvýšit právní jistotu, pokud jde o bezhot ovostní platby v eurech, a snížit náklady 
na platby pro evropské spot řebitele, podniky a poskytovate le platebních služeb. 
4. DOPADY  
4.1. Dopady spojené s rozší řením oblasti p ůsobnosti na inkaso 
Možnosti týkající se rozší ření oblasti p ůsobnosti na řízení na inkaso jsou tyto: 1. nerozší řit 
oblast působnosti na řízení na inkaso, 2. podpo řit samoregulaci odv ětví a/nebo doporu čit 
regulační opatření členských stát ů a 3. rozší řit oblast p ůsobnosti na řízení prost řednictvím 
právních p ředpisů tak, aby se vztahovala na inkaso.  
V případě možnosti č. 1 mohou poskytovatelé platebních služeb stanovit pro vnitrostátní 
a přeshraniční platby na základ ě inkasa různé ceny. Mnozí poskytovatelé tak pravd ěpodobně 
činí. V d ůsledku toho inkaso s nejv ětší pravd ěpodobností nedosáhne svého plného 
přeshraničního potenciálu (budou využívány jiné,  regulované platební prost ředky) a sociální 
přínosy vnit řního platebního trhu (nízké ceny plateb) budou omezené. 
V případě možnosti č. 2 je odv ětví plateb vybídnuto, aby prost řednictvím samoregulace 
zavedlo pro vnitrostátní i p řeshraniční inkasní operace stejné ceny. Jako alternativu nebo 
souběžně by Komise vydala pro členské státy doporu čení, v němž by byly vyzvány 
k vyrovnání poplatk ů. Vyrovnání poplatk ů by se s nejv ětší pravděpodobností vztahovalo 
pouze na n ěkteré členské státy a/nebo banky, takže by p řetrvávala rozt říštěnost platebního 
trhu EU. Sociální p řínosy vnit řního trhu by byly stále nižší, než by mohly být. 
V rámci možnosti č. 3 jsou ceny ú čtované za vnitrostátní inkaso a za p řeshraniční inkaso 
v rámci každého členského státu stejné. Spot řebitelé by byli chrán ěni před možnou 
diskrimina ční tvorbou cen p řeshraničního inkasa. Evropským podnik ům by to p řineslo ješt ě 
větší prospěch, jelikož podniky vystupují rovn ěž jako příjemci. V d ůsledku vyrovnání cen by 
náklady na platební transakce byly pro podniky stejné bez ohledu na umíst ění plátce. 
4.2. Dopady spojené s výkaznictvím pro ú čely platební bilance 
Možnosti spojené s výkaznictvím pro ú čely platební balance jsou tyto: 1. zachování stávající 
prahové hodnoty pro vyn ětí ve výši 12 500 EUR, 2. vytvo ření dobrovolné dodate čné 
nepovinné služby Spole čenství v rámci SEPA, která by umožnila nadále shromaž ďovat 
statistické údaje ze zú čtování, 3. podpora dobrovolných úprav ze strany členských stát ů 
a 4. řešení problém ů souvisejících s výkaznictvím pro ú čely platební bilance prost řednictvím 
právních p ředpisů s třemi dílčími možnostmi: 4a. zvýšení prahové hodnoty pro vyn ětí 
CS 6   CS na 50 000 EUR; 4b. zrušení oznamovacích povinností pro ú čely platební bilance, které jsou 
uloženy poskytovatel ům platebních služeb, a 4c. zvýšení prahové hodnoty pro vyn ětí 
na 50 000 EUR a v druhé fázi do le dna 2012 zrušení výkaznictví pro ú čely platební bilance 
založeného na zú čtování. 
V případě možnosti č. 1 by nadále existovaly nerovné podmínky pro hospodá řskou sout ěž 
mezi poskytovateli platebních služeb a podávání zpráv o p řeshraničních platbách by 
omezovalo efektivnost vnit řního platebního trhu. Spot řebitelé a podniky v 13 členských 
státech, v nichž je výkaznictví zachováno, se nadále potýkají s vyššími poplatky (bu ď přímo 
prostřednictvím tvorby cen za pl atební služby, nebo nep římo prost řednictvím vyšších 
poplatků za vedení ú čtu a/nebo jiných souvisejících poplatk ů). 
Možnost č. 2 by umožnila zachovat statistické výkazn ictví založené na pl atbách v jednotné 
oblasti pro platby v eurech a automatické zpracování plateb. Snížila by náklady na výkaznictví založené na zú čtování a u dobrovoln ě se účastnících členských stát ů by zvýšila 
prahovou hodnotu pro vyn ětí na 50 000 EUR. Fixní náklady na  udržování infrastruktury pro 
výkaznictví by však pro banky nadále p ředstavovaly významnou finan ční zátěž a bylo by 
zachováno rozdílné zacházení s vnitrostátními a p řeshraničními platbami. Rovn ěž by nebyly 
k dispozici údaje o platbách pocházejících z nezú častněných členských stát ů
 (většina 
členských stát ů by se k dodate čné nepovinné služb ě nepřipojila, jelikož to pro n ě není nutné). 
V případě možnosti č. 3 by byl pon ěkud zmírn ěn negativní vývoj popsaný v možnosti č. 1, 
ačkoli míra, nakolik by byly tyto nep říznivé účinky odstran ěny, by závisela na reakci 
členských stát ů. 
Pokud by se prahová hodnota pro vyn ětí zvýšila na 50 000 EUR (možnost č. 4a), bylo by 
mezi členskými státy EU dosaženo v ětší homogenity, jelikož by bylo omezeno narušení 
hospodářské soutěže – přinejmenším u retailových plateb . Zachování výkaznictví by však 
i nadále p ředstavovalo pro p řeshraniční platby významnou p řekážku. 
V případě možnosti č. 4b by se náklady na platby snížily  v maximálním možném rozsahu, 
nedocházelo by k administrativnímu rozlišování mezi vnitrostátními a p řeshraničními 
platbami a bylo by dosaženo rovných podmíne k pro poskytovatele platebních služeb 
z hlediska hospodá řské soutěže. Usnadnilo by se využívání p řeshraničních platebních služeb, 
zejména pro podniky. 
Možnost č. 4c by přinesla stejné výhody jako možnost č. 4b, jediným rozdílem by bylo to, že 
by po po čáteční fázi, b ěhem níž by se zvýšila prahov á hodnota pro výkaznictví, byly 
povinnosti související s platební bilancí zrušeny. To by sestavovatel ům platebních bilancí 
umožnilo, aby postupn ě přizpůsobili své metody sb ěru dat pot řebným zm ěnám, což by snížilo 
dopad na kvalitu statistik platební bilance na nejnižší možnou míru. 
4.3. Dopady spojené s p říslušnými orgány a subjekty pro mimosoudní zjednávání 
nápravy 
Možnosti spojené s p říslušnými orgány a subjekty pro mi mosoudní zjednávání nápravy jsou 
tyto: 1. nejmenovat p říslušné orgány a subjekty pro mimosoudní zjednávání nápravy 
a 2. jmenovat p říslušné orgány a subjekty pro mimoso udní zjednávání nápravy, aby se 
zabývaly problémy souvisejícími s na řízením. 
V případě možnosti č. 1 by nedostupnost jednozna čného způsobu zajišt ění rychlé a z hlediska 
nákladů efektivní nápravy byla ke škod ě spotřebitelům a účinnosti vnit řního platebního trhu. 
CS 7   CS To by vedlo k právní nekonzistentnosti mezi sm ěrnicí o platebních službách a na řízením 
a způsobilo zmatek v p řípadě plateb spadajících do p ůsobnosti obou právních p ředpisů 
týkajících se plateb. Pokud jde o p říslušné orgány, neexistence jednozna čně určeného 
správního orgánu, který dohlíží na uplat ňování nařízení, by znamenala, že pro Komisi by bylo 
časově mnohem náro čnější a obtížn ější řešit případný nesprávný výklad nebo selhání trhu 
v souvislosti s uplat ňováním na řízení. 
V případě možnosti č. 2 by členské státy musely uvést, které p říslušné orgány odpovídají 
za správné uplat ňování nařízení na vnitrostátní úrovni. Spot řebitelé a podniky by mohli 
omezit právní náklady na  zásah soudních orgán ů a urychlit řešení spor ů týkajících se plateb 
prostřednictvím arbitráže a zprost ředkování. 
5. ZÁVĚRY 
Z hlediska politiky Spole čenství se up řednostňují tyto možnosti: 1. rozší ření oblasti 
působnosti na řízení č. 2560 na inkaso; 2. postupné zrušení oznamovacích povinností 
založených na platbách do ledna 2012 a 3. jmenování p říslušných orgán ů a subjekt ů pro 
mimosoudní zjednávání nápravy. 
Navrhovaná zm ěna nařízení by byla p řizpůsobena zn ění a definicím použitým ve sm ěrnici 
o platebních službách, aby byla zajišt ěna právní jednotnost a jasnost mezi ob ěma právními 
předpisy týkajícími se plateb.