Pracovní plán pro ekodesign na období 2016–2019

1. Úvod

Evropská unie disponuje řadou legislativních nástrojů, jejichž prostřednictvím se cíle politiky EU v oblasti energetiky a životního prostředí promítají do činnosti v různých oblastech. Ekodesign, který doplňují pravidla týkající se označování energetickými štítky, napomáhá prosazovat hlavní prioritu Komise, jíž je posílit konkurenceschopnost Evropy a podpořit vytváření pracovních míst a hospodářský růst, zajišťuje rovné podmínky na vnitřním trhu, podněcuje k udržitelným investicím a inovacím, šetří peníze spotřebitelů a zároveň snižuje emise CO2. Ekodesign přispívá k realizaci energetické unie a naplnění cíle v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030, společně dohodnutých cílů v oblasti klimatu i cíle hlubšího a spravedlivějšího vnitřního trhu. Rámec pro ekodesign a označování energetickými štítky je jedním z nejúčinnějších nástrojů podpory energetické účinnosti na úrovni EU, přičemž se odhaduje, že se díky němu dosáhne přibližně poloviny energetických úspor, jež tvoří cíl pro rok 2020. Legislativní rámec pro ekodesign a označování energetickými štítky má dvojí účel: zajistit (prostřednictvím ekodesignu), aby se na trh dostávalo více energeticky účinných výrobků, a zároveň poskytováním užitečných informací (na energetických štítcích) podněcovat spotřebitele k tomu, aby nakupovali výrobky, jež jsou energeticky co možná nejúčinnější, a posílit jejich postavení v tomto ohledu. Rámec tak snižuje spotřebu energie u spotřebitelů a podniků, a tím i jejich účty za energii a služby. Navíc také zabezpečuje fungování vnitřního trhu a podniky a spotřebitelé díky němu předcházejí zbytečným výdajům, které by jim jinak v důsledku rozdílných vnitrostátních předpisů vznikaly.

Podle odhadů by měl rámec do roku 2020 přinést úspory primární energie ve výši okolo 175 milionů tun ekvivalentu ropy za rok, což je více než roční spotřeba primární energie Itálie. Pro spotřebitele to znamená úsporu 490 EUR na domácnost za rok. Tato politika podle odhadů také zvyšuje roční příjmy výrobního odvětví, velkoobchodu a maloobchodu zhruba o 55 miliard EUR, přičemž část tohoto nárůstu příjmů by v uvedených odvětvích mohla přímo dát vzniknout až 800 000 nových pracovních míst. Rámec jako takový rovněž posiluje energetickou bezpečnost: díky němu se roční objem energie dovážené do EU sníží o ekvivalent 1,3 miliardy barelů ropy a emise CO2 o 320 milionů tun .

Zmírnění poptávky po energii je jednou z pěti dimenzí rámcové strategie pro energetickou unii. Ambiciózní a účinná politika v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky bude i nadále nepostradatelnou oporou při naplňování priorit, které Komise pro energetickou unii stanovila, a usnadní dosažení politických cílů v oblasti klimatu, jež byly schváleny na 21. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu v Paříži v prosinci roku 2015.

Tento pracovní plán pro ekodesign podporuje novou iniciativu Komise týkající se oběhového hospodářství, v jejímž rámci se prosazuje přechod k oběhovému hospodářství v EU řadou opatření, která pokrývají celý životní cyklus výrobků a materiálů. V EU roste potřeba, a také se zvyšuje politická priorita účinnějšího využívání zdrojů. Design výrobků (to, jak jsou navrženy) hraje v tomto směru klíčovou úlohu, protože může mít významný dopad během celého životního cyklu výrobku: může například prodloužit trvanlivost výrobku, usnadnit jeho opravy, opětovné použití nebo recyklaci. Směrnice o ekodesignu již problematiku všech významných dopadů na životní prostředí během celého životního cyklu výrobku ošetřuje, pozornost se však doposud soustředila na oblast zvýšení energetické účinnosti. V budoucnu by měl ekodesign významněji přispět k oběhovému hospodářství, a to například systematičtějším řešením otázek souvisejících s účinným využíváním materiálu, jako jsou trvanlivost a recyklovatelnost.

Tímto pracovním plánem se stanoví pracovní priority Komise v rámci pro ekodesign a označování energetickými štítky na období 2016–2019. V návaznosti na práci vykonanou na základě předchozích dvou pracovních plánů představuje nový pracovní plán práce aktuálně probíhající a nadcházející přezkumy stávajících opatření týkajících se konkrétních výrobků, vymezuje další skupiny výrobků, kterým je třeba se ještě věnovat (prostřednictvím studií, konzultace se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů), a to za účelem získání informací, z nichž by Komise mohla vycházet v případných návrzích požadavků na ekodesign a/nebo označování energetickými štítky, a naznačuje, jak ekodesign lépe přispěje k dosažení cílů oběhového hospodářství. Předpokládá se, že v roce 2030 mohou nová opatření související s novými výrobky v tomto pracovním plánu nad rámec přezkumů stávajících opatření celkem přinést úspory primární energie ve výši více než 600 TWh (respektive 50 milionů tun ekvivalentu ropy) za rok. Tyto úspory jsou svým rozsahem srovnatelné s roční spotřebou primární energie Švédska, přičemž odpovídají snížení úrovně emisí CO2 v roce 2030 o přibližně 100 milionů tun ročně.

2. Úloha pracovního plánu pro ekodesign

Směrnice o ekodesignu a směrnice o označování energetickými štítky jsou směrnicemi rámcovými. Udávají podmínky a kritéria, na jejichž základě se přijímají prováděcí opatření, která pro jednotlivé konkrétní skupiny výrobků stanoví závazné požadavky . Priority u jednotlivých skupin výrobků, jimiž se má tento rámec zabývat, se stanoví v pravidelných pracovních plánech podle čl. 16 odst. 1 směrnice o ekodesignu, kde se uvádí, že Komise zveřejní pracovní plán, který „stanoví pro následující tři roky orientační seznam skupin výrobků, které se považují za prioritní pro přijetí prováděcích opatření“.

Tento nový pracovní plán navazuje na práci vykonanou od poloviny roku 2005 u skupin výrobků uvedených v čl. 16 odst. 2 směrnice o ekodesignu z roku 2005 (v rámci přechodného období) a na první dva pracovní plány na období 2009–2011 a 2012–2014 .

3. Aktuální stav

3.1 Přijatá prováděcí opatření

Na základě stanovených pracovních priorit uvedených výše zahájila Komise zpracování přípravných studií, jejichž výsledkem bylo přijetí 28 nařízení o ekodesignu, 16 nařízení v přenesené pravomoci o označování energetickými štítky a 3 uznaných dobrovolných dohod.

Dále bylo v případě těchto skupin výrobků uděleno 40 mandátů pro vypracování normy. Seznam stávajících harmonizovaných norem, o něž se nařízení o ekodesignu opírají, je k dispozici na internetových stránkách Europa .

3.2 Probíhající práce

V době přijetí tohoto pracovního plánu se stále pracuje na několika vymezených prioritních skupinách výrobků, přičemž stupeň zpracování se různí. V níže uvedené tabulce je uveden přehled probíhajících prací a předpokládané úspory, pokud jsou údaje k dispozici.

Spolu s tímto pracovním plánem přijímá Komise následující opatření, která by podle odhadů mohla v roce 2030 vést k úsporám ve výši až 100 TWh primární energie ročně:

opatření týkající se ekodesignu zařízení pro ohřev a chlazení vzduchu,