[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.2.2007 SEK(2007) 192 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006–2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Švédska byl předložen v prosinci 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 8. února 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Švédska předloženou dne 7. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se aktualizovaný konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let; 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu); a 3. vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Hospodářský výkon Švédska byl v posledních deseti letech celkově velmi silný. Růst reálného HDP byl vyšší než v eurozóně. Tento růst výkonnosti se vyznačoval silným růstem produktivity a příznivým vývojem příspěvků z čistého vývozu. Běžný účet vykazoval stále rostoucí přebytek. Míra nezaměstnanosti je nižší než v eurozóně a klesla, ačkoli podle domácích norem je stále považována za vysokou. Míra účasti na trhu práce je poměrně vysoká. Inflace je nízká a odráží věrohodný měnový režim zaměřený na inflaci. Reálné a úrokové sazby také klesly. Stav veřejných financí, který je řízen národním rámcem založeným na pravidlech, je zdravý a vykazuje průměrné přebytky rozpočtu, což je v zásadě v souladu s 2% vnitrostátním cílem přebytku v průběhu celého cyklu. Hrubá míra zadlužení veřejných financí se postupně snížila a nachází se hluboko pod 60% referenční hodnotou. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 24. ledna 2006 přijala Rada stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2009. Rada se domnívá, že stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je vzorovou ukázkou fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Švédsko využívá přechodné období (které končí na jaře 2007) pro provedení rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o odvětvové klasifikaci fondových důchodových systémů. Po dosažení souladu s rozhodnutím Eurostatu se přebytek každým rokem sníží o zhruba 1 % HDP a míra zadluženosti státu se zvýší o půl procentního bodu. Vyhodnocení národního programu reforem z listopadu 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Švédska, který nová vláda změnila v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla předložena dne 28. listopadu 2006. Národní program reforem Švédska uvádí jako hlavní problémy a priority: potřebu vysoké úrovně účasti na trhu práce a odpracovaných hodin a podporu znalostní ekonomiky s ekologickými výrobními postupy. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (přijatém jako součást výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Švédsko dosáhlo při provádění svého národního programu reforem velmi významného pokroku. Makroekonomický rámec orientovaný na stabilitu je vhodný a dobře funguje. Vynakládá se velké úsilí na posílení motivací k práci. Jsou zapotřebí další opatření ke zlepšení hospodářské soutěže v oblasti služeb. S ohledem na dosažený pokrok bylo Švédsko vyzváno, aby se zaměřilo na tyto oblasti: regulatorní opatření ke zvýšení hospodářské soutěže, systém posouzení dopadu, zlepšení právních předpisů, nabídka práce a odpracované hodiny, míra zaměstnanosti přistěhovalců a mladých lidí a nové začlenění obyvatel do systémů zdravotnictví. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na prognózu útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006[3]; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu se stabilizačními a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2006–2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 4. Dne [27. února 2007] Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Švédska na období od roku 2006 do roku 2009. 5. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude po zbytek programového období klesat z úrovně 4,0 % v roce 2006 na průměrně 3,0 %, třebaže zůstane v rámci možností svého potencionálního růstu. Podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, tento scénář zřejmě vychází z věrohodných předpokladů růstu s tím, že v roce 2006 bude pravděpodobně ještě vyšší. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. 6. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2006 na 2,8 % HDP, zatímco výsledek stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 0,9 % HDP. Rozdíl odráží hlavně dopad mnohem vyššího přebytku v roce 2005, než který byl očekáván. Podle dostupných údajů o likviditě se zdá, že přebytek v roce 2006 byl díky nižším primárním výdajům i vyšším příjmům z daní vyšší, než předpokládala podzimní prognóza útvarů Komise. 7. Aktualizovaný program potvrzuje, že přebytek rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP v průběhu celého cyklu zůstává spolu s víceletým výdajových stropem klíčovým fiskálním pravidlem. V jarním přehledu fiskální politiky na rok 2007 vláda přehodnotí stávající cíl přebytku veřejných financí s cílem zohlednit rozhodnutí Eurostatu o klasifikaci důchodových systémů financovaných z druhého pilíře[6]. Po skončení přechodného období k provedení tohoto rozhodnutí (jaro 2007) bude přebytek každý rok nižší o zhruba 1 % HDP a poměr hrubého zadlužení a HDP se zvýší o cca 0,5 % HDP. Rozpočtová strategie předložená v aktualizaci předpokládá snížení přebytku v roce 2007 (z 3,0 % HDP v roce 2006 na 2,4 %) a následně postupné zvyšování (na 3,1 % v roce 2009). Primární přebytek bude mít obdobný průběh. Poměr výdajů i příjmů k HDP se v průběhu programového období postupně snižuje. Strategie je spíše zaměřena na konec období s tím, že významné daňové škrty v roce 2007 jsou financovány jen částečně. V porovnání s předchozí aktualizací je navrhovaná úprava přebytku (počáteční snížení s postupným zvyšováním) podobná, jen s vyšší čistou věřitelskou pozicí během programového období. 8. Plánuje se, že během programového období se strukturální přebytek (tj. přebytek očištěný od cyklických vlivů a bez jednorázových a jiných prozatímních opatření) vypočítaný podle společně dohodnuté metodiky zlepší o 2 % HDP. Podobně jako v předchozí aktualizaci konvergenčního programu je střednědobý cíl stavu rozpočtu předložený v programu v souladu se shora zmíněným cílem přebytku rozpočtu v průměru ve výši 2 % HDP během hospodářského cyklu (tj. ve strukturálních podmínkách), který by měl podle programu vydržet během celého programového období. Jelikož je střednědobý cíl mnohem náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je také výrazně náročnější než vyplývá z míry zadlužení a dlouhodobého průměrného růstu potenciálního produktu. 9. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou od roku 2007 v zásadě vyrovnané. Rovněž se jeví, že makroekonomická perspektiva a prognózy daňových příjmů vycházejí z věrohodných předpokladů, i když je určitá nejasnost, pokud jde o budoucí účinnost daní z kapitálových zisků. Výdajové cíle podporuje dobrý pokrok díky již výše zmíněným výdajovým stropům. 10. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je dostatečný k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období zajištěna bezpečná rezerva vůči překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP. Nicméně existuje riziko, že fiskální politika uvedená v programu se může v roce 2007 stát procyklickou, neboť v tomto roce bude i nadále pokračovat příznivé období. To by nebylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. 11. Odhaduje se, že hrubý státní dluh v roce 2006 dosáhl hodnoty 46,5 % HDP, tedy hluboko pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Podle programu by měla míra zadlužení i nadále klesat až na hodnotu 13,5 procentního bodu v průběhu programového období. 12. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatel Švédska na rozpočet je nižší, než je průměr EU. Plánované výdaje na důchody jako podíl na HDP by měly zůstat dlouhodobě relativně stabilní, přičemž jsou ovlivněny výrazným dopadem reformy důchodového systému na snížení výdajů. Výchozí rozpočtová pozice s vysokým primárním přebytkem přispívá ke snížení hrubého zadlužení a akumulaci majetku. Udržení zdravého stavu veřejných financí s pokračujícím přebytkem, který je plánovaný, by přispělo k omezení rizik, pokud jde o udržitelnost veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí je ve Švédsku vystavena nízkému riziku. 13. Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z listopadu 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech a úsporách vyplývajících z hlavních reforem plánovaných v národním programu a zdá se, že uvedené rozpočtové projekce berou v úvahu dopady opatření nastíněných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. V obou programech je plánováno zejména provedení opatření ke zvýšení nabídky práce. 14. Rozpočtová strategie v programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 15. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u požadovaných, tak u nepovinných údajů[7]. Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Bude však důležité zajistit, aby zhoršení strukturální rozpočtové pozice v roce 2007, která je spojena se strukturálními reformami zaměřenými na podporu vyšší účasti na trhu práce, nepřešlo i do následujících let. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | KP prosinec 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 | KOM listopad 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 24 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | neuvedeno | Inflace podle HICP2 (%) | KP prosinec 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 | KOM listopad 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | KP prosinec 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOM listopad 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | neuvedeno | KP prosinec 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP prosinec 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 | KOM listopad 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | KP prosinec 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 | KOM listopad 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | KP prosinec 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 | KOM listopad 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuvedeno | KP prosinec 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuvedeno | Strukturální saldo4 (% HDP) | KP prosinec 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 | KOM listopad 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2.1 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1.7 | neuvedeno | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP prosinec 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37.4 | 33,0 | KOM listopad 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38.7 | neuvedeno | KP prosinec 2005 | 50.9 | 49,4 | 4,.8 | 46.0 | neuvedeno | Pozn.: 1Tyto rozpočtové výhledy nepočítají s jednorázovými operacemi a s dopadem rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004 o klasifikaci důchodových systémů, které je třeba zohlednit v jarním oznámení roku 2007. Saldo veřejných financí zahrnující tento dopad v souladu s aktualizovaným programem by představovalo 2,0 % HDP v roce 2005, 2,0 % HDP v roce 2006, 1,3 % v roce 2007, 1,6 % v roce 2008 a 2,0 % v roce 2009, zatímco hrubý státní dluh by byl 50,9 % HDP v roce 2005, 47,0 % v roce 2006, 42,0 % v roce 2007, 37,9 % v roce 2008 a 33,5 % v roce 2009. 2Údaje KP o inflaci jsou odhadnuty na bázi prosinec-prosinec, zatímco údaje Komise představují roční průměry. To vysvětluje rozdíl mezi údaji Komise a HICP v letech 2005 a 2006. Program rovněž předpokládá, že HICP bude v letech 2008 a 2009 sledovat UNDIX (národní index spotřebitelských cen kromě změn v přímých daních, dotací a výdajů úrokových sazeb). Očekává se však, že v roce 2007 bude HICP o půl procentního bodu nižší než inflace UND1X , což ještě zesílí snížení inflace HICP v roce 2008, kterou program předpokládá. 3Výpočty útvarů Komise vycházející z informací obsažených v programu. 4Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 5Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek). 6Jednorázová a jiná prozatímní opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,4 % HDP v roce 2005; snižující schodek). 7Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % a 3,0 %. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004. [7] Chybí například údaje týkající se určitých deflátorů, daňových břemen a růstu příslušných zahraničních trhů.