Pracovní dokument útvarů Komise - Rozhodnutí Rady, - Přehled posouzení dopadů {KOM(2006) 817 v konečném znění } {SEK(2006) 1682} /* SEK/2006/1683 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 20.12.2006 SEK(2006) 1683 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE ROZHODNUTÍ RADY, KTERÝM SE ZŘIZUJE EVROPSKÝ POLICEJNÍ ÚŘAD Přehled posouzení dopadů {KOM(2006) 817 v konečném znění }{SEK(2006) 1682} PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISEROZHODNUTÍ RADY, KTERÝM SE ZŘIZUJE EVROPSKÝ POLICEJNÍ ÚŘAD Přehled posouzení dopadů KTERÉ PROBLÉMY MAJÍ BÝT TÍMTO NÁVRHEM VYřEšENY? Evropský policejní úřad (Europol) byl vytvořen v roce 1995 na základě úmluvy mezi členskými státy. Europol byl první organizací, která byla zřízena na základě ustanovení Smlouvy o Evropské unii. Od té doby byl přijat značný počet právní nástrojů a to včetně nástrojů, kterými se zřizují jiné orgány a agentury zabývající se otázkami bezpečnosti. Nejaktuálnějšími příklady jsou Eurojust a EPA, jejichž právním základem je rozhodnutí Rady, tedy nástroj zavedený Amsterodamskou smlouvou. Zatímco doplnění úmluvy vyžadují ratifikaci všemi smluvními stranami, mohou být změny rozhodnutí přijaty přímo Radou (jednomyslně) po konzultaci Evropského parlamentu. Při diskusích během rakouského a finského předsednictví se ukázalo, že i po vstupu třech protokolů v platnost jsou žádoucí další zlepšení způsobu fungování Europolu. Stávající právní rámec Europolu je třeba přizpůsobit novým bezpečnostním rizikům, které vyžadují nové přístupy. Během předběžných diskusí o budoucnosti Europolu, které byly vedeny v Radě, se ukázalo, že nahrazení úmluvy o Europolu rozhodnutím Rady má u členských států širokou podporu. Které hlavní politické cíle se tímto návrhem sledují? Celkový politický cíl návrhu je dát Europolu takový právní rámec, který může být snadněji přizpůsobován měnícím se podmínkám. Konkrétně návrh sleduje následující politické cíle: - Europol by měl být schopen lépe plnit svoji úlohu, tedy podporovat donucovací orgány členských států při potírání závažné trestné činnosti a terorismu, - přizpůsobit mandát Europolu politické vizi Europolu obsažené v Ústavní smlouvě, - přizpůsobit právní rámec Europolu právnímu rámci ostatních orgánů které jsou činné v oblasti třetího pilíře, zejména Eurojustu a EPA, - právní rámec Europolu by měl umožňovat neomezené použití zásady dostupnosti informací potřebných pro prosazování práva, - zjednodušit fungování Europolu, - zachovat nebo zlepšit vysokou úroveň ochrany údajů, která je v současnosti zaručena úmluvou o Europolu a jejími prováděcími předpisy, - zvětšit účast Evropského parlamentu na fungování Europolu, - pečlivě zvážená přechodná ustanovení, jež poskytnou Europolu a jeho partnerům právní jistotu a zachovávají stávající práva personálu Europolu, mají zajistit, aby běžné fungování Europolu nebylo negativním způsobem ovlivněno změnou jeho právního rámce Které hlavní politické možnosti existují k dosažení těchto cílů? Komise při přípravě tohoto návrhu zvažovala několik rozdílných politických možností, přičemž většina z nich byla zavržena v důsledku vývoje situace během několika posledních let. Možnost zachovat stávající stav byla rychle zavržena s ohledem na obtíže související s řízením o doplnění úmluvy o Europolu. Nebyla dosažena dohoda o budoucnosti Ústavní smlouvy a proto je nejisté, jakými budoucími právními nástroji bude možné zlepšit stávající situaci Europolu. Rada pro soudnictví a vnitřní věci v závěrech z 1. a 2. června vyzvala, aby se „začalo přezkoumávat, jestli a jak by bylo možné nahradit od 1. ledna 2008 nebo co nejdříve po tomto dni Úmluvu o Europolu rozhodnutím Rady přijatým podle čl. 34 odst. 2 písm. c) SEU, pokud možno na základě konkrétní iniciativy nebo návrhu.” Druhou možností bylo nahradit úmluvu o Europolu rozhodnutím Rady a zároveň předložit návrh protokolu, který by zrušoval úmluvu o Europolu. Po důkladné právní analýze došla Komise k názoru[1], že protokol o zrušení úmluvy o Europolu není nezbytný. Po dalších diskusích v orgánech Rady byl postoj Komise podpořen velkou většinou členských států, jakož i Právní službou Rady. Třetí možnost by představovalo nahrazení úmluvy o Europolu rozhodnutím Rady, aniž by bylo stanoveno, že Europol bude financován z rozpočtu Společenství. Z pohledu Komise však představuje politické rozhodnutí financovat Europol z rozpočtu Společenství jediné logické rozhodnutí, neboť Rada a Parlament budou v rámci rozpočtového společně rozhodovat o rozpočtu Europolu, což posílí demokratickou kontrolu nad Europolem. Použití standardní úpravy (evropského služebního řádu a rozpočtového nařízení) přinese významná administrativní zjednodušení. Dále je třeba poukázat na to, že podle čl. 41 odst. 3 SEU „Operativní výdaje, které vzniknou v souvislosti s prováděním výše uvedených ustanovení, jsou rovněž hrazeny z rozpočtu Evropských společenství, nerozhodne-li Rada jednomyslně jinak.” S ohledem na problémy, jež vyplývají ze stávajícího právního základu Europolu, se uvažovalo jen o rámcovém rozhodnutí nebo o rozhodnutí Rady. Rámcové rozhodnutí slouží spíše sbližování právních předpisů členských států a proto se zdá být rozhodnutí Rady založené na čl. 34 odst. 2 písm. c) SEU nejvhodnějším nástrojem pro zřízení orgánu na základě hlavy VI SEU. Při přípravě návrhu bylo zvažováno několik možností zlepšení způsobu práce Europolu, přičemž mnoho z nich bylo vypracováno za rakouského předsednictví a zahrnuto do tzv. „dokumentu o možnostech” („options paper”). Jaké jsou – pozitivní a negativní – důsledky zvolené možnosti? Cílem návrhu je celkově zlepšit fungování Europolu a posílit policejní spolupráci. Členské státy se vyslovily pro postupný vývoj Europolu jako organizace, avšak nepodpořily „revoluci” ve smyslu úplně přebudované organizace. V souladu s tímto jasným signálem návrh obsahuje některé změny navržené a podporované členskými státy a Europolem, avšak nemění základní podobu organizace. Rozhodnutí Rady zaručí, že případné změny, které budou později potřeba, budou moci být skutečně provedeny. Stejným způsobem usnadní použití známých a novelizovaných předpisů, které upravují rozpočet Europolu a s ním spojené postupy, jakož i použití služebního řádu úředníků EU na personál Europolu, správu organizace i rozhodování o jeho rozpočtu, jakož i kontrolu rozpočtu. Hlavním pozitivním důsledkem, který přímo vyplývá ze změny mandátu Europolu, je skutečnost, že nyní může být činný i v případech, kdy se nejedná o organizovanou trestnou činnost. Tento požadavek způsoboval mnoho problémů při každodenní činnosti Europolu. I když přeměna organizace bude vyžadovat značné úsilí, jedná se jednorázovou investici. Europol se bude díky důkladně promyšleným přechodným ustanovením moci i během přechodné fáze soustředit na svoje klícové úkoly. Pokud vezmeme v úvahu, že Europol zaměstnává více než 400 osob, disponuje ročním rozpočtem ve výši cca. 60 milionů Eur a úzce spolupracuje s různými partnery, musí proces změny probíhat opatrně a být pro všechny zúčastněné transparentní. Toto bude umožněno respektováním existujících práv a dobrou komunikací. Provedení zásady dostupnosti v denní praxi bude ještě vyžadovat delší diskusi. Návrh se proto omezuje na to, aby poskytl Europolu jasný právní základ pro to, aby měl širší přístup jak do národních, tak i do mezinárodních databází za předpokladu, že tento přístup je možný jen, pokud to dovoluje použitelné vnitrostátní nebo mezinárodní právo. Všechny záruky, které byly v minulosti přijaty, aby zaručily stávající úroveň ochrany údajů, nejsou návrhem dotčeny. Oblast působnosti společného kontrolního orgánu zůstává z velké části nezměněná, návrh však stanoví možnost spolupráce s Evropským inspektorem ochrany údajů ve vhodných případech. V některých bodech byla úroveň ochrany údajů ještě zlepšena, například zavedením nezávislého inspektora ochrany údajů v Europolu a zjednodušením a ujasněním ustanovení o právech občanů. Tímto způsobem bude zajištěno, že orgány členských států budou Europol považovat za spolehlivou a důvěryhodnou donucovací organizaci. Lze očekávat finanční dopad návrhu na rozpočet Společenství, což vyplývá ze skutečnosti, že Europol bude nyní financován z tohoto rozpočtu. Přiměřené částky již byly vyhrazeny ve finančním rámci 2007-2013: 82 milionů EUR pro rok 2010 a postupné navyšování až na 85 milionů EUR v roce 2013. Zapojení Evropského parlamentu do sestavování rozpočtu Europolu znamená lepší demokratickou kontrolu na Evropské úrovni. Personál Europolu bude podléhat všeobecnému služebnímu řádu úředníků EU, což má zaručit existující práva a předejít nárůstu mzdových nákladů. Návrh je založen na předpokladu, že osobám pracujícím pro Europol v době použitelnosti rozhodnutí budou nabídnuty pracovní smlouvy na dobu určitou podle služebního řádu EU. Co se týče lidských práv, je návrh v souladu s právem Společenství a s Listinou základních práv. I když je zřejmé, že navrhované rozhodnutí se dotkne práva občanů na soukromí, které je zaručeno dle článku 7 Listiny, zásah do těchto práv je odůvodněný dle článku 52 Listiny. Konkrétně jde o to, že omezení těchto práv ze strany navrhovaného rozhodnutí jsou přiměřená a nutná k dosažení obecně uznávaných cílů v oblasti prevence a boje s trestnou činností a terorismem. Pokud se jedná o mezinárodní smlouvy, stanoví přechodná ustanovení, že všechny stávající smlouvy budou i nadále platné. Partnerům, kteří spolupracují s Europolem bude poskytnut čas na zvážení, zda mají změny dopad na platnou smlouvu, a pokud ano, zda by to mohlo vést k její změně. Cílem návrhu je pozměnit stávající systém tak, aby mezinárodní vztahy Europolu byly úžeji začleněny do celkové strategie vnějších vztahů Evropské unie. Až na dohody o spolupráci, které neobsahují ustanovení o výměně osobních údajů, se usiluje o to, aby se třetími státy byly uzavřeny dohody, které budou zahrnovat všechny aspekty spolupráce mezi těmito státy a Evropskou unií v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Po přijetí rozhodnutí začne pro Europol přechodné období, které bude vyžadovat zvýšené úsilí zejména právního, finančního a personálního odboru. Vyšetřování by neměla být dotčena. Po skončení tohoto přechodného období bude rozhodnutí o Europolu plně použitelné. jak budou sledovány a hodnoceny výsledky a účinky návrhu po jeho provedení? Výsledky a účinky návrhu po jeho provedení budou sledovány a hodnoceny pravidelně, zejména správní radou Europolu, též však Radou, Komisí a Evropským parlamentem na základě výročních zpráv. Návrh také předvídá zavedení hodnotícího systému a externího hodnocení, které bude probíhat každých pět let. konzultace se zúčastněnými stranami Tento návrh vychází z velké části z výsledků rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami během rakouského předsednictví Rady; jež byly zahájeny na neformálním zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci v lednu 2006, následované konferencí na vysoké úrovni o budoucnosti Europolu, která se konala v únoru. V rámci této konference na vysoké úrovni se sešli zástupci donucovacích orgánů členských států, Europolu a Eurojustu, společného kontrolního orgánu Europolu, Komise a vědecké sféry. Tato konference měla připravit podklady pro další práci na definování budoucnosti Europolu. Jedním ze závěrů bylo, že použití platného znění SEU jako právního základu Europolu má za následek nahrazení úmluvy rozhodnutím Rady. Pokud jde o mandát Europolu, konference navrhla, že by Europol se měl zabývat „závažnou přeshraniční trestnou činností”. Spolupráce s třetími státy a mezinárodními organizacemi byla označena za mimořádně důležitou otázku. Je však zřejmé, že způsob, jakým Europol navazuje strukturovanou spolupráci s třetími stranami, je zapotřebí zlepšit. Konference došla také k závěru, že Europol potřebuje lepší přístup k informacím. Byly předloženy návrhy, jejichž cílem je, aby správní rada jednala více strategicky. Návrh Komise vychází z velké části ze závěrů konference na vysoké úrovni a výsledků jednání pracovní skupiny přátel předsednictví, jež byly shrnuty v dokumentu o možnostech. Po skončení konference na vysoké úrovni pokračovaly práce v pracovní skupině přátel předsednictví, ve které byly zastoupeny téměř všechny členské státy. Výsledky této práce byly shrnuty v dokumentu o možnostech, který obsahuje mnoho možností jak zlepšit práci Europolu. Další kontakty se zúčastněnými stranami – včetně Europolu – během přípravy návrhu byly užitečné. S ohledem na skutečnost, že do přípravné práce již byly zapojeny zúčastněné strany, nebyly další formální konzultace při přípravě návrhu považovány za nezbytné. předběžný návrh komise a jeho odůvodnění Navrhuje se rozhodnutí Rady, kterým se zřizuje Europol a jež nahrazuje stávající úmluvu o Europolu. Konečným cílem je vytvořit úplně nový právní rámec pro Europol, který zlepší jeho efektivitu podpory donucovacích orgánů členských států. Komise došla k závěru, že Europol potřebuje moderní právní rámec ve formě rozhodnutí Rady, že by měl být financován z rozpočtu Společenství a na jeho personál by měl vztahovat obecný služební řád EU. Závěry Rady, které byly přijaty v červnu 2006 a předloženy Evropské radě na jejím zasedání v prosinci 2006, podporují toto hodnocení. Návrh je nejlepším řešením nutnosti přijmout změny týkající se Europolu, a to jak jeho právního rámce, tak i mandátu a úkolů. Ambicióznější možnosti – zejména poskytnutí nezávislých vyšetřovacích pravomocí Europolu – byly též diskutovány, byly však rychle zavrženy. Žádná z méně ambiciózních možností nenabízí tak významné výhody, které obsahuje stávající návrh. [1] Pracovní dokument útvarů Komise (SEK (2006) 851 ze dne 21.června 2006).