ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1Úvod

Tato zpráva shrnuje pokrok dosažený v roce 2015 a v předchozích letech v rámci programu pomoci Evropské unie pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku. Splňuje požadavky na podávání zpráv příslušných nařízení Rady, a bude základem pro přijetí dalších ročních pracovních programů v rámci programů pomoci.

Programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu – účel, rozpočet a oblast působnosti

Po přistoupení k EU se Bulharsko, Litva a Slovensko zavázaly odstavit osm jaderných elektráren sovětské konstrukce před koncem jejich plánované životnosti. EU se na oplátku zavázala poskytnout těmto třem členským státům finanční pomoc pro vyřazení určených elektráren. Konkrétně se jedná o:

JE Kozloduj, bloky 1 až 4, v Bulharsku,

JE Ignalina v Litvě a

JE Bohunice V1 na Slovensku.

Od roku 2014 je cílem programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu1,2 pomoci dotčeným členským státům při provádění stálého procesu vedoucího ke konečnému vyřazení elektráren z provozu a zároveň zajistit uplatnění nejvyšších norem bezpečnosti.

Ve všech třech případech je konečný stav definován jako brownfield: budovy jaderných reaktorů i pomocné budovy, které nejsou určeny k opětovnému využití, budou zbourány; budou vybudována nebo modernizována podpovrchová úložiště pro uložení nízko a středně radioaktivního odpadu vzniklého při vyřazování z provozu a budou uvedeny do provozu mezisklady na vyhořelé palivo a radioaktivní odpad, který nelze ukládat do podpovrchových úložišť. Kromě vyřazování z provozu je dále každým členským státem v jeho vnitrostátním programu pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem rozpracováno zneškodňování vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu v hlubinném geologickém úložišti, jak to vyžaduje příslušná směrnice.

Stávající program pomoci nestanoví žádnou novou finanční podporu pro zmírňující opatření v odvětví energetiky; provádění stávajících projektů však bude trvat několik let.

Ustanovení článku 2 obou nařízení, definují hlavní konkrétní cíle programů vyřazování z provozu na finanční období 2014–2020. Tyto cíle byly dále podrobně rozpracovány v prováděcích postupech, které Komise přijala v srpnu 2014, a pro každý program vyřazování z provozu až do dosažení jejich konečného stavu byly stanoveny nové výchozí údaje.

Tabulka 1 – prostředky vyčleněné na programy vyřazování z provozu podle zdrojů k 30. 6. 2015 (v mil. EUR)

Pomoc Unie Vnitrostátní zdroje Jiné zdroje7 Úroky Celkem Do konce roku 2013 2014–2020 Celkem Kozloduj 491 293 784 147 9 17 957 Ignalina 1 043 451 1 494 91 22 36 1 643 Bohunice 437 225 662 372 8 11 1 053 Celkem 1 971 969 2 940

Tabulka 2 – hlavní výchozí údaje a rozpočtový schodek

Konečné

datum Odhadované náklady

(mil. EUR) Rozpočtový schodek

(mil. EUR) Do roku 2020 Celkem do konce Do roku 2020 Celkem do konce Kozloduj 2030 800 1 107 Žádný 150 Ignalina 2038 1 597 3 377 Žádný 1 734 Bohunice 2025 996 1 246 Žádný 193

2Správa programu

2.1Způsob provádění
1. ÚVOD

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 ze dne 17. dubna 2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, (dále jen „nařízení TEN-E“) stanoví hlavní směry pro včasný rozvoj a interoperabilitu prioritních koridorů a oblastí transevropské energetické infrastruktury.

Nařízení TEN-E zavádí pojem „projekt společného zájmu“, což je infrastrukturní projekt nezbytný pro realizaci výše zmiňovaných prioritních koridorů a tematických oblastí energetické infrastruktury. Projekty společného zájmu jsou projekty v oblasti energetické infrastruktury, které jsou klíčové pro to, aby byly v Evropě vybudovány dobře propojené energetické sítě, a které jsou základními kameny několika evropských strategií, včetně strategie pro energetickou unii, strategie pro oblast energetiky a klimatu do roku 2020 a rámce pro oblast klimatu a energetiky do roku 2030.

Nařízení TEN-E také vytyčuje i) regulační rámec pro výběr projektů společného zájmu nezbytných pro realizaci prioritních koridorů a oblastí a ii) soubor opatření, jež usnadní včasnou realizaci projektů společného zájmu, včetně pravidel pro racionalizaci procesu udělování povolení, pravidel a pokynů pro přeshraniční rozvrhování nákladů a pobídek spojených s riziky, jakož i pravidel, jež stanoví podmínky způsobilosti projektů společného zájmu pro finanční podporu.

Projekty společného zájmu jsou uvedeny ve zvláštním unijním seznamu, který je přílohou nařízení TEN-E („seznam Unie“). Tento seznam Unie se sestavuje prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci, jejž Komise přijímá podle čl. 3 odst. 4 nařízení TEN-E, s výhradou podmínek pro výkon přenesené pravomoci stanovených v článku 16.

Ustanovení čl. 3 odst. 4 nařízení TEN-E vyžaduje, aby byl seznam Unie sestavován každé dva roky, a to na základě regionálních seznamů přijatých rozhodovacími orgány tzv. regionálních skupin, jež byly zřízeny podle čl. 3 odst. 1 nařízení TEN-E, postupem stanoveným v čl. 3 odst. 3 a 4 a v příloze III části 2 nařízení TEN-E.

Od přijetí nařízení TEN-E uplatnila Komise svou pravomoc dvakrát – v roce 2013 a v roce 2015 přijala nařízení v přenesené pravomoci, kterými se stanoví dva navazující unijní seznamy projektů společného zájmu.

2. PRÁVNÍ ZÁKLAD

Tato zpráva Komise je vyžadována podle čl. 16 odst. 2 nařízení TEN-E. Zmiňované ustanovení svěřuje Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jimiž se stanoví unijní seznam projektů společného zájmu podle čl. 3 odst. 4 nařízení TEN-E.

V souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení TEN-E je pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci Komisi svěřena na období čtyř let od 15. května 2013. Nejpozději devět měsíců před koncem tohoto čtyřletého období je Komise povinna vypracovat o výkonu přenesení pravomoci zprávu.
EURD

seznam Evropské unie obsahující referenční data a četnost předkládání pravidelně aktualizovaných zpráv o bezpečnosti (list of European Union reference dates and frequency of submission of periodic safety update reports)
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

o výkonu pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci svěřené Komisi nařízením (EU) č. 70/2012 ze dne 18. ledna 2012 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží

1.Souvislosti

Ustanovením čl. 3 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 70/2012 ze dne 18. ledna 2012 o statistickém vykazování silniční přepravy zboží je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8, pokud jde o aktualizaci přílohy I části 1, a to výhradně za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje, s výjimkou jakýchkoli úprav týkajících se nepovinného charakteru požadovaných informací. Dále stejný článek svěřuje Komisi pravomoc přijímat, je-li to nezbytné, akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 8 týkající se aktualizace příloh II až VII. Podle čl. 8 odst. 2 nařízení je pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřena Komisi na dobu pěti let od 23. února 2012. Tato pravomoc se automaticky prodlužuje o dalších pět let, pokud Evropský parlament nebo Rada proti takovému prodloužení nevysloví námitku.

Při výkonu této přenesené pravomoci Komise zajistí, aby akty přijaté v přenesené pravomoci nepředstavovaly další podstatnou administrativní zátěž pro členské státy a respondenty.

Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období.

Tento požadavek je plněn touto zprávou.

2.Výkon přenesených pravomocí podle nařízení (EU) č. 70/2012 ze strany Komise

Komise dosud pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci jí svěřenou nařízením (EU) č. 70/2012 nevykonávala, jelikož ani hospodářský a technický vývoj v oblasti silniční nákladní dopravy ani závěry pracovní skupiny Komise pro statistiku silniční nákladní dopravy s členskými státy nedaly podnět ke vzniku potřeby využít těchto přenesených pravomocí.

3.Závěry

Komise dosud pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci jí svěřenou nařízením (EU) č. 70/2012 nevykonávala.

Komise průběžně pracuje na zlepšování kvality a včasnosti sběru údajů a na přizpůsobování shromažďovaných a šířených informací potřebám nových uživatelů a za účelem zohlednění hospodářského a technického vývoje v oblasti.

Všechny tyto aspekty projednávají skupiny národních odborníků, které se konají každé dva roky, a schvaluje je Koordinační skupina pro dopravní statistiku (CGST).

Dále bude Evropský statistický systém nadále vytvářet a produkovat statistiky potřebné: i) k posouzení pokroku při plnění kvantitativních cílů stanovených v bílé knize o dopravě týkající se objemu a výkonu všech dopravních prostředků a ii) pro činnosti Evropské komise v oblasti modelování dopravy a zahájení nových politických iniciativ, jako např. dekarbonizace dopravy.

Pokaždé, když skupina odborníků rozhodne o technických změnách příloh a dohodne se na nich, budou pro účinnou a včasnou správu těchto změn využity přenesené pravomoci svěřené Komisi nařízením č. 70/2012.

Komise se proto domnívá, že by jí měly být nadále svěřeny přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) č. 70/2012, protože by mohlo být v budoucnosti potřebné tyto přenesené pravomoci vykonat.
Program COSME přináší přidanou hodnotu v tom, že se zabývá nadnárodními problémy a selháními trhu, a to ve čtyřech zásadních oblastech vymezených právním základem :

c) rozpočtová položka 02 02 01 pro všechny další operační výdaje: 106 411 140 EUR

Právní základ programu COSME stanoví celkový orientační rozpočet ve výši 2,3 miliardy EUR na sedmileté období trvání programu (2014–2020). Rozpočet sleduje výdajový cyklus s naplánovaným postupným růstem závazků až do posledního roku programu, tedy roku 2020. Platební úvěry budou dle očekávání následovat stejný trend, ale s nižší úrovní v roce 2014, protože program ještě nevytvořil právní závazky potřebné pro generování plateb. Právní základ programu COSME stanoví, že program je prováděn prostřednictvím ročního pracovního programu a pomocí podpůrných opatření. Rozpočet také zahrnuje administrativní prostředky pro řízení programu.

Rok 2014 byl rokem přechodu z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) na program COSME a zároveň byla přenesena pravomoc týkající se provádění programu na novou výkonnou agenturu, byla obnovena jedna z hlavních složek programu Enterprise Europe Network a byly zřízeny dva nové finanční nástroje, jeden pro dluhový a jeden pro finanční kapitál. Program CIP (2007–2013) pokryl časový úsek přechodu pro tyto dva nástroje, aby se předešlo jakémukoliv narušení aktivit.

Externalizace výdajových programů se uskutečnila, jak bylo stanoveno ve sdělení Komise o přenesení řízení programů 2014–2020 výkonným agenturám. Prováděcím rozhodnutím Komise ze dne 17. prosince 2013 a aktem o přenesení pravomocí přijatým dne 23. prosince byla vytvořena výkonná agentura pro malé a střední podniky (EASME). Vedoucím generálním ředitelstvím agentury EASME je GŘ GROW. Na agenturu EASME bylo přeneseno v průměru 92 % činností programu COSME, s výjimkou přístupu k finančním prostředkům.

Rok 2014 byl pro agenturu EASME obzvláště náročný. Spravovala rozpočet ve výši téměř 1 100 milionů EUR (v porovnání s 586 miliony EUR v roce 2013). Počet zaměstnanců stoupl ke konci roku 2014 ze 144 (v roce 2013) na 300 v přepočtu na plné pracovní úvazky. To způsobilo počáteční problémy, které vedly ke zpoždění v provádění. Proto bylo 78,8 milionu z 95,5 milionu EUR určených pro program COSME přeneseno do dalšího roku a mělo být provedeno v roce 2015. Agentura zpoždění v roce 2015 vyrovnala a dosáhla úrovně provádění o výši 98,3 % akcí z roku 2014 přenesených do roku 2015.

Celkem bylo přiděleno 99,23 % z dostupných 258 983 milionů EUR. Pokud jde o platby, činila míra provádění průměrně 93,08 % u administrativních výdajů, zatímco u operačních položek bylo dosaženo 100% provedení.





Tabulka: Celkový rozpočet programu COSME v roce 2014, pokud jde o závazky

Rozpočtová položka 02 01 04 01 pro správní výdaje

Schválený rozpočet dostupný po převodech: 4 212 210

Jiné vnější účelově vázané příjmy: 300 314

Příspěvky od třetích zemí: 600 529

Celkový dostupný rozpočet pro závazky: 5 118 063

Rozpočtová položka 02 01 06 01 pro provoz agentury EASME:

Schválený rozpočet dostupný po převodech: 6 496 350

Jiné vnější účelově vázané příjmy: 166 769
Příklady návrhů Komise na snížení regulační zátěže a byrokracie 6. dubna 2016 přijala Komise revidovaný legislativní návrh o inteligentních hranicích, který zahrnuje změnu Schengenského hraničního kodexu za účelem zapracování technických změn potřebných pro nový elektronický systém vstupu/výstupu. Tento revidovaný návrh snížil odhadované náklady z 1,1 miliardy na 480 milionů eur. 7. dubna 2016 představila Komise akční plán v oblasti DPH, v němž oznámila významné iniciativy v oblasti zjednodušování, včetně návrhu (který bude předložen na podzim) na modernizaci systému DPH pro přeshraniční elektronické obchodování. To by mohlo vést ke zvýšení příjmů z DPH o 7 miliard eur ročně a zároveň ke snížení nákladů podniků na dodržování souladu nejméně o 55 %. Tzv. rozhodnutí o sdílení úsilí – návrh na závazné každoroční snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v letech 2021–2030 – sníží administrativní náklady spojené s monitorováním souladu a vykazováním přibližně o 345 000 až 460 000 eur ročně. Na konci tohoto roku přibude další zjednodušení pravidel monitorování a vykazování v předpisech v oblasti energetiky a klimatu. Komise dále navrhla přepracování pravidel pro prospekty s cílem zlepšit přístup podniků k financování a zjednodušit informace pro investory. Zejména pro malé a střední podniky bude snadnější obstarat si finanční prostředky při vydávání akcií nebo dluhových nástrojů. Přiměřenější pravidla zveřejňování by mohla přinést úspory ve výši přibližně 130 milionů eur ročně (tento odhad vychází z výsledků veřejné konzultace). Prospekt EU bude povinný pouze pro získání kapitálu nad 500 000 eur (dosud je dolní hranice 100 000 eur). V případě menších emitentů, kteří chtějí vstoupit na evropské trhy, budou též vyžadovány méně složité prospekty. Návrh na zjednodušení finančních pravidel EU (přepracování finančního nařízení a změna 15 právních aktů, které stanoví odvětvová finanční pravidla) – přijatý jako součást přezkumu víceletého finančního rámce v polovině období – spočívá ve vytvoření jednoho souboru finančních pravidel EU; pokud to bude možné, platná pravidla různých nástrojů financování EU se sloučí, což povede k odstranění 25 % stávajících pravidel. Realizuje se ambiciózní plán zjednodušení společné zemědělské politiky, v jehož rámci již bylo přijato přes 20 zjednodušujících opatření, z nichž mají přímý prospěch zemědělci i vnitrostátní správní orgány. V rámci programu REFIT byly předloženy další návrhy týkající se ekologizace. Kromě toho se realizuje akční plán pro pravidla v oblasti zemědělských trhů, jehož cílem je podstatná redukce původních 250 nařízení Komise na přibližně 20 aktů v přenesené pravomoci a 20 prováděcích aktů. Novým nařízením o ochraně údajů vznikl jeden celoevropský právní akt, který nahradil 28 různých předpisů členských států. Díky tomu se sníží administrativní zátěž a mnoha společnostem to usnadní přístup na nové trhy. Tato nová pravidla přinesou výhody ve výši přibližně 2,3 miliardy eur ročně.
Oblast 1 – Komise bude spolupracovat s členskými státy a zúčastněnými stranami z daného odvětví s cílem vypracovat na dobrovolné bázi společný časový harmonogram zavedení prvních 5G sítí do konce roku 2018, po němž bude následovat spuštění plně komerčních 5G služeb v Evropě do konce roku 2020. Společný harmonogram by měl být vypracován v co nejkratším termínu. Harmonogram EU by měl vycházet z následujících hlavních cílů: -Podpora předběžných testů dle programu projektu 5G-PPP uskutečňovaných od roku 2017 a testů před uvedením do komerčního provozu s jasnou přeshraniční dimenzí v rámci EU od roku 2018. -Podpora členských států při vypracování národních pracovních plánů pro zavádění 5G do konce roku 2017 jako součásti jejich národních plánů širokopásmového pokrytí. -Zajištění toho, aby každý členský stát určil nejméně jedno velké město, které bude mít do konce roku 2020 „možnost pokrytí 5G“ , a aby všechny městské oblasti a hlavní pozemní dopravní cesty měly do roku 2025 souvislé pokrytí 5G.
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 7.2.2017

COM(2017) 33 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2017) 33 final of 26.1.2017.

Concerns the Czech versions of the act

Erroneous document type name.

The text shall read as follows:





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne16.11.2017

COM(2017) 189 final/2

CORRIGENDUM



The present document corrects document COM(2017) 189 final of 24.4.2017. The changes concern all language versions. The reason for the corrigendum is that revised data for Sweden has been received. The figures in the tables on Page 12 have been updated accordingly. These corrections do not affect the conclusions of the document COM(2017) 189 final of 24.4.2017.



The corrected text shall read as follows:

ZPRÁVA KOMISE RADĚ

Zpráva za období 2011–2015 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory pro zemědělství v severních oblastech Finska a Švédska v souladu s rozhodnutími Komise 2009/3067 a 2010/6050
AT x2; Pobaltí x1; BE x1; BG x1; CZ x1; DE x5; FR x2; HU x1; IT x1; SI x1

BE x1; DE x3; DK x1; FR x2; IT x1; PL x2; SE x1; SK x1; RO x2

AT x2; BE x1; BG x1; EE x1; ES x2; FR x5; HR x1; HU x2; IS x1; LI x1; SI x1.

AT x1; ES x1; FR x2; HU x1; IT x1; NL x1

AT x1; BE x1; DE x2

AT x1; BE x1; ES x1; FR x8

18

Tým pro technickou pomoc a podporu (TAST)

2

DK x1; DE x1; FI x1; NL x1; SE x1

AT x1; DE x1; EE x1; IS x1; IT x1; LT/LV x1; LU x1; NO x1
Prohlášení 17 „Potřeba většího počtu iniciativ přinášejících skutečné zjednodušení z hlediska příjemců i provádění programů“ (15 ČS – BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HU, LU, PT, RO, SE, UK) Prohlášení 1 „Počet a složitost předpisů a tzv. gold-plating“ (9 ČS – AT, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, LU, SE) Prohlášení 11 „Potřeba zvyšovat povědomí a provádět cílená školení, jakož i vypracovat a poskytovat podrobnou metodickou podporu a pokyny pro celostátní a regionální orgány a konečné příjemce“ (8 ČS – BE, BG, CY, EE, EL, PL, RO, SK) a prohlášení 18 „Sdílení poznatků a zkušeností a šíření osvědčených postupů, jak zlepšit odstraňování rozšířených nedostatků/závad/chyb na vnitrostátní a/nebo unijní úrovni“ (8 ČS – BE, CY, EL, LU, PT, RO, SK, UK) se stejnou váhou Prohlášení 12 „Potřeba vyššího počtu a vyšší kvality zdrojů a budování administrativních kapacit“ (6 ČS – ES, HR, IT, PT, RO, SK)

Prohlášení 2 „Nesprávné provedení příslušných právních předpisů EU ve vnitrostátním právu“ (24 ČS – BE, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) Prohlášení 10 „Neefektivní mechanismus sankcí nebo nízké sazby sankcí za porušení předpisů“ (21 ČS – AT, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) Prohlášení 7 „Nedostatečná kvalita a aktualizace systému evidence půdy (LPIS)“ (17 ČS – BE, BG, DE, DK, ES, FI, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PL, SE, SI, SK, UK) Prohlášení 16 „Nedostatečné zavádění změn prostřednictvím nových právních a/nebo správních a/nebo procedurálních rámců, které může mít výrazný dopad na příčiny chyb“ (16 ČS – AT, BG, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, LT, LU, NL, PT, RO, SE, SK).
22. Členské státy ve vhodných případech a v souladu se svými právními rámci poskytují a uplatňují alternativy k donucovacím sankcím (jako je vzdělávání, léčba, rehabilitace, následná péče a začlenění do společnosti) v případě pachatelů trestné činnosti, kteří jsou uživateli drog, a to v oblastech, jako je: a)vzdělávání b)(odklad výkonu trestu s podmínkou) léčby c)zastavení vyšetřování nebo trestního stíhání d)rehabilitace e)následná péče a začlenění do společnosti a rozvíjejí rozměr základních práv jako klíčový faktor pro zlepšení rovnováhy represivních opatření a pro podporu rehabilitace

2017–2020

Členské státy Rada (HDG)

Větší dostupnost a provádění alternativ k donucovacím sankcím trestu odnětí svobody v případě pachatelů trestné činnosti, kteří jsou uživateli drog, a to v oblastech, jako je vzdělávání, léčba, rehabilitace, následná péče a začlenění do společnosti Intenzivnější monitorování, provádění a hodnocení alternativ k donucovacím sankcím Druh a množství alternativ k donucovacím sankcím stanovených a prováděných členskými státy Informace o osobách využívajících možnost alternativních trestů, které se během pěti let dopustily dalšího protiprávního jednání
V souladu se strategickým zaměřením na prevenci radikalizace ve věznicích a začlenění reintegrace do společnosti do reakce trestního soudnictví vyhlásila Komise v roce 2015 dvě výzvy k předkládání návrhů prostřednictvím programu Spravedlnost na období 2014–2020:

Finanční prostředky na vytváření programů reintegrace do společnosti a výměnu osvědčených postupů jsou poskytovány Komisí, viz klíčové opatření č. 8.

Cílem tohoto opatření je vytvořit rezervy lidí sloužících za vzor na národní úrovni, kteří by se zapojili do činností na podporu sociálního začleňování, prevenci vyloučení a radikalizace, jakož i podporu aktivního občanství a odhodlání prosazovat společné hodnoty. Tuto iniciativu postupně realizují národní agentury programu Erasmus+ v období let 2017 a 2018.

Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci poskytla odborné znalosti pro příručku UNESCO pro učitele „A teacher’s Guide on the Prevention of violent radicalisation“ (Příručka pro učitele k prevenci násilné radikalizace), zveřejněnou v roce 2016, která obsahuje pokyny, mimo jiné k řízení diskuse ve třídě a k hlavním sdělením, jež mají být předána.

V rámci pracovní skupiny ET 2020 pro občanství a společné hodnoty Komise úzce spolupracuje s Radou Evropy a s UNESCO s cílem lépe zužitkovat synergie a co nejlépe využívat stávající nástroje (včetně příručky po učitele).

23. Další iniciativy, v rámci kterých se vnější finanční nástroje EU zaměří na prevenci násilné radikalizace.

Probíhá
AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, HR, HU, IT, LT, LV, MT, NL, NO, PT, RO, SI, SK, UK

VD
Poznámky:

(*) „Míra závislosti na dovozu“ zohledňuje světové dodávky a skutečné zdroje EU při výpočtu rizika nedostatečných dodávek, a vypočítává se takto: čistý dovoz EU / (čistý dovoz EU + domácí produkce EU).

(**) „Index nahraditelnosti“ je míra obtížnosti nahrazování dotyčné suroviny, která se hodnotí a váží u všech příkladů jejího využití a která se vypočítává zvlášť pro parametr hospodářského významu i pro parametr rizika nedostatečných dodávek. Hodnoty tohoto indexu se pohybují v rozmezí 0 až 1, přičemž 1 znamená nejmenší nahraditelnost.

Hospodářský význam se upravuje indexem nahraditelnosti (SIEI), který se odvíjí od technické a nákladové účinnosti náhradních produktů u jednotlivých využití každé suroviny. Riziko nedostatečných dodávek se upravuje indexem nahraditelnosti (SISR), který se odvíjí od světové produkce, kritičnosti a koprodukce/vedlejší produkce náhradních produktů u jednotlivých využití každé suroviny.

(***) „Míra recyklace po skončení životnosti“ měří poměr recyklace odpadu a poptávky po dané surovině v EU, přičemž posledně uvedený parametr je roven vstupům primárních a druhotných surovin do EU.

Zdroj: sestaveno na základě konečné zprávy „Studie k přezkumu seznamu kritických surovin“ (Study on the review of the list of Critical Raw Materials) z roku 2017.