ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
26.

domnívá se, že opatření spojující účelnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1303/2013, by měla být pečlivě analyzována, a to i se zapojením všech zúčastněných stran; dále se domnívá, že základní princip vztahu mezi ESI fondy a řádnou správou ekonomických záležitostí by měl být s ohledem na další programové období přehodnocen, přičemž by mělo být zohledněno jeho provádění v letech 2014–2020; zastává názor, že Komise by měla zvážit úpravy týkající se propojení evropského semestru s politikou soudržnosti; v této souvislosti navrhuje systém pozitivních pobídek, jejichž rozpětí by bylo stanoveno v novém víceletém finančním rámci (VFR), který by mohl sloužit jako krytí, které by bylo možné použít v případě, kdy budou členské státy splňovat doporučení pro jednotlivé země a další požadavky v rámci evropského semestru;
E.

vzhledem k tomu, že se očekává další nárůst zaměstnanosti, přičemž ve druhém čtvrtletí roku 2017 mělo práci rekordních 235,4 milionu lidí; zatímco některé ukazatele trhu práce naznačují přetrvávající potíže, jako např. zvyšující se segmentaci trhu práce, zhoršující se nerovnosti, zvláště pak co se týče mladých lidí a osob s nižším dosaženým vzděláním; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost v EU dosahuje 7,5 % a v eurozóně 8,9 %, přičemž, ačkoli jsou to nejnižší úrovně za posledních devět, respektive osm let, tato nezaměstnanost je stále příliš vysoká, především mezi mladými lidmi; vzhledem k tomu, že stále existují značné rozdíly mezi mnoha členskými státy a vzhledem k tomu, že míru zaměstnanosti je třeba stále ještě zvyšovat, aby se podařilo překonat důsledky krize a v neposlední řadě dosáhnout vnitrostátních cílů stanovených v rámci strategie Evropa 2020; vzhledem k tomu, že skrytá nezaměstnanost (nezaměstnané osoby, které jsou ochotny pracovat, ale zaměstnání aktivně nehledají) dosahovala v roce 201620 %;
2.

předkládá toto usnesení s cílem vyjádřit svůj postoj k hlavním prvkům reformy systému vlastních zdrojů EU, včetně složení souboru nových vlastních zdrojů, a také k prvkům současného systému, které by měly být zachovány; vyzývá Komisi, aby náležitě zohlednila postoj Parlamentu při přípravě legislativních návrhů týkajících se vlastních zdrojů EU, které by měly být ambiciózní svým rozsahem a měly by být předloženy společně s návrhy VFR na období po roce 2020; je přesvědčen, že je naprosto nutné dosáhnout výrazného pokroku na příjmové straně rozpočtu EU, který by usnadnil dohodu o příštím VFR;
uznává zvláštní odpovědnost měst, pokud jde o boj proti změně klimatu, vzhledem k tomu, že jsou odpovědné za 70 % globálních emisí CO 2 , a připomíná závazek Parlamentu dosáhnout úspěšného globálního rozšíření paktu Starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, včetně iniciativy pro přizpůsobení se změně klimatu (iniciativa „Mayors Adapt“), memoranda o porozumění „Under 2 Degrees“, Amsterodamského paktu a iniciativy „Regions Adapt“; domnívá se, že závazky přijaté v prohlášení z pařížské radnice v roce 2015 budou splněny pouze prostřednictvím spolupráce s globálním paktem starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, a vyzývá všechna města v EU i mimo ni, aby se k tomuto paktu připojila aniž by to mělo vliv na jejich účast v ostatních odvětvových a institucionálních sítích s týmiž cíli, aby přijímala ambiciózní opatření v oblasti klimatu a organizovala výměny zkušeností s osvědčenými postupy; konstatuje, že řada akčních plánů předložených městy obsahuje závazky do roku 2020, a proto naléhavě žádá, aby tato města přijala další závazky do roku 2030; je přesvědčen, že EU by měla městům i nadále poskytovat nezávislost při plánování jejich strategií na zmírňování změny klimatu, jelikož to často vede k ambicióznějším cílům;
11.

trvá však na tom, že toto vypovězení nesmí znamenat konec spolupráce mezi EU a Komorami v odvětví rybolovu; naléhavě žádá Komisi, aby se snažila zajistit, aby mohl být tento vztah co nejdříve obnoven, a to na základě předpokladu, že za zásadní pro rozvoj země budou považovány rybářské komunity a drobný tradiční rybolov a že by za tímto účelem měly být podporovány investice a technická pomoc v následujících oblastech: — systém správy a řízení rybolovu, právní předpisy, institucionální struktura, budování kapacit pro lidské zdroje (rybáře, vědce, kontrolory a další) a zvyšování obchodní a kulturní hodnoty tradičních komorských lovných zařízení a ryb; — kapacity, pokud jde o sledování a vědecké posuzování, ochranu pobřeží, kontrolu, dohled a kontrolu kvality; — vytvoření zařízení pro chlazení, distribuci a zpracování ryb; — výstavba a modernizace infrastruktury pro vykládku a bezpečnostní infrastruktury přístavů a přístavišť; — obnova komorského drobného loďstva s cílem zlepšit jeho bezpečnost, schopnost zůstávat na moři a rybolovnou kapacitu;
8.

vyzývá ESVČ a členské státy, aby usilovaly o to, aby se pachatelů zločinů v Myanmaru zodpovídali na mezinárodních fórech; vyzývá EU a členské státy, aby se v Radě bezpečnosti OSN postavily do čela úsilí o to, aby byla situace v Myanmaru předána Mezinárodnímu trestnímu soudu a postavily se také do čela obdobných snah na Valném shromáždění OSN a na nadcházejícím 39. zasedání Rady OSN pro lidská práva, a dále aby zvýšily své úsilí o vytvoření nezávislého nestranného a nezávislého mechanismu odpovědnosti, který by pomohl při vyšetřování údajných zločinů podle mezinárodního práva a při stíhání jejich pachatelů;
10.

aniž by tím bylo dotčeno probíhající vyjednávání mezi EU a Spojeným královstvím, je přesvědčen, že pro Severní Irsko je nezbytné, aby se po roce 2020 mohlo i nadále podílet na určitých zvláštních programech (jako jsou např. programy PEACE a Interreg V-A pro Severní Irsko, Irsko a Skotsko), neboť by to výrazně prospělo udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji, obzvláště ve znevýhodněných, venkovských a příhraničních oblastech díky tomu, že se tím postupně snižují stávající rozdíly; dále naléhavě vyzývá k tomu, aby byly s ohledem na VFR na období po roce 2020 využity všechny relevantní finanční nástroje pro zajištění pokračujícího naplňování cílů politiky soudržnosti;
13.

domnívá se, že rozhodnutí o rovnocennosti by měla být objektivní, přiměřená a citlivá na rizika, a zároveň by měla být dodržována vysoká úroveň regulace EU; má dále za to, že rozhodnutí o rovnocennosti by měla být přijímána v nejlepším zájmu Unie, jejích členských států a jejích občanů, a to s ohledem na finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států, na tržní integritu, ochranu investorů a spotřebitelů a na fungování vnitřního trhu;
s potěšením konstatuje, že Čína v rámci jednání na vysoké úrovni Jedna planeta, které proběhlo v prosinci 2017, prohlásila, že zajistí, aby byl vliv společností v Číně a čínských investic v zahraničí transparentnější; je znepokojen tím, že infrastrukturní projekty, jako je iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“, by mohly mít negativní dopad na životní prostředí a klima a vést k vyšší spotřebě fosilních paliv v jiných zemích, které jsou do budování dané infrastruktury zapojeny nebo kterých se tyto projekty týkají; vyzývá orgány EU a členské státy, aby prováděly posuzování dopadu infrastrukturních projektů na životní prostředí a aby do všech projektů spolupráce v rámci iniciativy OBOR začlenily doložku týkající se jejich udržitelnosti; trvá na vytvoření společného výboru společný výbor, který by se skládal ze zemí zapojených do těchto projektů a ze třetích stran a který by sledoval jejich vliv na životní prostředí a klima; vítá iniciativu Komise a ESVČ, kterou je vypracování strategie pro propojení EU a Asie v první polovině roku 2018; trvá na tom, že tato strategie by měla zahrnovat jednoznačný závazek k zajištění udržitelnosti, ochrany životního prostředí a opatření na boj proti změně klimatu;
42.

poukazuje na to, že vývoj propojených a automatizovaných vozidel se do značné míry opírá o technologii; žádá proto, aby byl zkoumán a uznán jeho sociální dopad, a domnívá se, že musí být zajištěna plná slučitelnost zavádění propojených a automatizovaných vozidel se sociálními, lidskými a environmentálními hodnotami a cíli; zdůrazňuje, že v případě nehody týkající se jednoho nebo více automatizovaných vozidel by mělo být zřejmé, kdo nese odpovědnost, zda to je/jsou softwarová společnost / softwarové společnosti, výrobce/výrobci vozidla, řidič/řidiči nebo pojišťovna/pojišťovny;
S.

vzhledem k tomu, že právní předpisy EU vyžadují, aby členské státy a evropské orgány a agentury zajistily zřízení orgánu pro rovnost žen a mužů, který by poskytoval obětem obtěžování nezávislou pomoc, vedl by nezávislé průzkumy, shromažďoval relevantní, rozčleněné a porovnatelné údaje, prováděl výzkum v oblasti definic a klasifikace, zveřejňoval by nezávislé zprávy a vydával by doporučení, pokud jde o zaměstnání a odborné vzdělávání, přístup ke zboží a službám a jejich poskytování, a doporučení pro osoby samostatně výdělečně činné;
S.

vzhledem k tomu, že obrovské množství dat je vyjádřeno v lidských jazycích; vzhledem k tomu, že zvládnutí jazykových technologií by mohlo umožnit širokou škálu inovativních produktů a služeb v oblasti IT v průmyslu, v obchodě, ve státní správě, ve výzkumu, ve veřejných službách a v administrativě a snížily by se přirozené překážky a tržní náklady;
7.

konstatuje, že Evropský parlament a vnitrostátní parlamenty by měly být lépe zapojeny do evropského semestru, a doporučuje, aby byly v průběhu celého procesu lépe koordinovány rozpočtové kalendáře na vnitrostátní a evropské úrovni v zájmu účinnějšího využívání tohoto nástroje; mimoto připomíná, že harmonizace evropského semestru s agendami vnitrostátních parlamentů by mohla dále přispět ke koordinaci hospodářských politik, přičemž zdůrazňuje, že by při tom neměly být opomíjeny pravomoci samosprávy a konkrétní jednací řád každé parlamentní komory;
18.

je přesvědčen, že by Komise měla ověřit, zda vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž disponují dostatečnými finančními, lidskými a technickými zdroji, aby byly schopny vykonávat svou činnost zcela nezávisle, a zda je volba nebo jmenování jejich ředitelů a vyššího vedení transparentní a nejsou politicky ovlivněny; zdůrazňuje, že nezávislost vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž, a to i po rozpočtové stránce, je nezbytná pro zajištění účinného vymáhání právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže; vyzývá členské státy k zajištění toho, aby vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž zveřejňovaly výroční zprávy, které obsahují statistiky a odůvodněné syntézy jejich činností, a žádá, aby Komise Parlamentu předkládala každoročně zprávu o těchto klíčových záležitostech; je přesvědčen o tom, že ve vnitrostátních orgánech pro hospodářskou soutěž musí být zavedeny postupy k zajištění toho, aby jejich zaměstnanci a ředitelé poté, co opustí svou pracovní pozici, nevykonávali po přiměřeně dlouhou dobu zaměstnání, které by mohlo vést ke střetu zájmů v souvislosti s konkrétním případem, jímž se zabývali v rámci vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž; zdůrazňuje význam Evropské sítě pro hospodářskou soutěž, která představuje platformu pro pravidelnou výměnu informací mezi Komisí a vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž s cílem zajistit účinné a důsledné uplatňování pravidel hospodářské soutěže; žádá Komisi, aby zohledňovala stanoviska vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž;
N.

vzhledem k tomu, že se Čína za poslední roky stala největším světovým dovozcem sóji a vytvořila vlastní, skutečnou a netransparentní strategii bezpečnosti svého zásobování, které se nachází mimo tradiční tržní mechanismy a je založeno na produkčních smlouvách s největším světovým dodavatelem sóji Brazílií a na výrazných investicích v této zemi, na úkor životního prostředí, a to do výroby, zpracování (drcení) a do přístavní dopravní infrastruktury; vzhledem k tomu, že by tato internacionalizační strategie v části čínského zemědělsko-potravinářského průmyslu mohla mít dopad na současné tržní dodávky sóji a olejnin v EU, která je také významným odběratelem Brazílie, a že by mohla ohrozit stabilitu trhů Unie;
9.

připomíná, že EU a její členské státy jsou signatáři Pařížské dohody, a tudíž se zavázaly k plnění jejích cílů a souhlasily s vnitrostátně stanoveným příspěvkem, že do roku 2030 zajistí 40% snížení emisí skleníkových plynů v celé EU; zdůrazňuje, že cíl pro rok 2030 a dlouhodobý cíl nulových emisí je nutné plně začlenit do všech politik EU a programů financování; vyzývá Komisi, aby přezkoumala cíle týkající se klimatu a energetiky, a to v souvislosti s facilitativním dialogem v roce 2018 a s globálním hodnocením, které probíhá každých pět let, a aby vypracovala strategii nulových emisí pro EU do poloviny století a vytvořila tak nákladově efektivní cestu k dosažení cíle nulových emisí, jenž byl přijat v Pařížské dohodě;
83.

zastává názor, že při navrhování a provádění programů rozvoje by měl být plně využíván potenciál spolupráce s členskými státy, zejména prostřednictvím společného plánování, a tyto programy by měly být založeny na vnitrostátních programech rozvoje a měly by být s nimi synchronizovány;
117.

připomíná zásadní úlohu Parlamentu coby spolutvůrce právních předpisů, pokud jde o nařízení, jímž se bude řídit další víceletý finanční rámec; znovu poukazuje na to, že je ochoten na optimalizaci struktury nástrojů pro financování vnější činnosti pracovat s Komisí, ESVČ a Radou; zdůrazňuje však, že cílem jakékoli restrukturalizace těchto nástrojů by mělo být zvýšení transparentnosti, odpovědnosti, účinnosti, provázanosti a flexibility; poukazuje na to, že těchto cílů nelze dosáhnout bez struktury řízení, která by umožňovala politickou kontrolu, byla vedena danou strategií, byla inkluzivní a zajišťovala odpovědnost; zdůrazňuje, že Parlament nebude akceptovat žádnou reformu těchto nástrojů, pokud nebude existovat solidní struktura jejich řízení; naléhavě vyzývá Komisi a ESVČ, aby předložily plán reformy těchto nástrojů, který by takovou strukturu řízení zahrnoval; podtrhuje rozpory mezi zjištěními přezkumu v polovině období a návrhy Komise na reformu stávající struktury; zdůrazňuje navíc, že je nutné zajistit solidní demokratickou a transparentní kontrolu ze strany parlamentů členských států a Evropského parlamentu;
17.

zdůrazňuje, že sociální a daňová konvergence přispívá k soudržnosti a zároveň zlepšuje fungování jednotného trhu; domnívá se, že odlišné postupy v této oblasti mohou být v rozporu s cílem v oblasti soudržnosti a mohly by ještě více ohrozit území, která zaostávají nebo jsou nejvíce ohrožena globalizací, a upozorňuje na to, že je trvale zapotřebí, aby méně rozvinuté regiony dohnaly zbytek Unie; má za to, že politika soudržnosti by mohla formou pozitivních pobídek pomoci prosazovat sociální a daňovou konvergenci (vedle konvergence hospodářské a územní); v tomto ohledu zdůrazňuje možnost opřít se například o evropský pilíř sociálních práv; vyzývá Evropskou komisi, aby tento rozměr důkladněji zohlednila v rámci evropského semestru v zájmu lepšího začlenění sociálního rozměru politiky soudržnosti do hospodářské politiky a aby také vhodně zapojila místní a regionální orgány s cílem zvýšit účinnost a přijetí tohoto postupu;
11.

konstatuje, že zpráva o pluralitě médií za rok 2016 vydaná Střediskem pro pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků identifikovala střední až vysoké riziko koncentrace horizontálního vlastnictví médií na Slovensku; má za to, že pluralita médií je v řadě členských států ohrožena kontrolou, kterou nad sdělovacími prostředky mají politické subjekty nebo jednotlivci či některé komerční organizace; zdůrazňuje, že obecně vzato by vlády neměly zneužívat svého postavení ovlivňováním médií; doporučuje začlenit do roční zprávy Observatoře pro pluralitu sdělovacích prostředků podrobnější informace o vlastnictví médií;
49.

vítá skutečnost, že jednou ze šesti prioritních oblastí pro činnost Komise v oblasti veřejných zakázek je zlepšení přístupu na trhy s těmito zakázkami; zdůrazňuje, že zlepšení přístupu na trhy s veřejnými zakázkami ve třetích zemích, a to i na nižší než celostátní úrovni, je pro EU v obchodních jednáních silným ofenzivním zájmem, neboť mnoho podniků z EU má v různých odvětvích vysokou konkurenceschopnost; zdůrazňuje, že do každé budoucí obchodní dohody by měla být zahrnuta ustanovení o veřejných zakázkách, a to v zájmu co nejvyšší účasti evropských společností na zahraničních veřejných zakázkách; žádá Komisi, aby zajistila dodržování a řádné provádění ustanovení v oblasti zadávání veřejných zakázek, která jsou obsažena v dohodách o volném obchodu EU; připomíná, že obchodní dohody by měly být využívány ke zlepšení přístupu na trhy veřejných zakázek třetích zemí a že tento lepší přístup na trhy veřejných zakázek třetích zemí společně s posílenými pravidly pro moderní, účinné a transparentní zadávání veřejných zakázek, která mají zásadní význam pro zajištění výhodnějšího vynakládání veřejných prostředků, by měl představovat hlavní prvky každé obchodní dohody uzavřené EU, přičemž je třeba v plné míře respektovat legitimní cíle veřejné politiky zakotvené ve směrnicích Unie o zadávání veřejných zakázek; zdůrazňuje, že hospodářské subjekty třetích zemí musí při přidělování veřejných zakázek dodržovat evropská kritéria v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí, jak je stanoveno ve směrnicích 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU, a v souvislosti s těmito skutečnostmi vybízí k používání kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky (MEAT) při udělování těchto zakázek; konstatuje, že dvoustranné a subregionální dohody o volném obchodu nejsou vždy zárukou plného přístupu na trhy veřejných zakázek; žádá Komisi, aby sjednávala co nejširší přístup na trhy veřejných zakázek ve třetích zemích;
D.

vzhledem k tomu, že Výbor OSN pro odstranění rasové diskriminace citoval odhady, že v Ujgurské autonomní oblasti Sin-ťiang (XUAR) mohou být zadržovány desítky tisíc až jeden milion Ujgurů, aniž by byli obviněni či postaveni před soud, a to pod záminkou boje proti terorizmu a náboženskému extremizmu; vzhledem k tomu, že by to představovalo největší masové věznění obyvatelstva patřícího k etnické menšině v dnešním světě;
5.

požaduje, aby agenda EU pro venkovské, horské a odlehlé oblasti podporovala socioekonomický rozvoj, hospodářský růst a diverzifikaci, sociální blahobyt, ochranu přírody a spolupráci a propojení s městskými oblastmi v zájmu podpory soudržnosti a zabránění riziku územní roztříštěnosti; naléhavě vybízí k vytvoření Paktu inteligentních vesnic s cílem zajistit účinnější, integrovanější a koordinovanější přístup k politikám EU, které mají vliv na venkovské oblasti, do nějž by byly zapojeny všechny správní úrovně, a to v souladu se zásadou subsidiarity a městskou agendou pro Evropu uvedenou v Amsterodamském paktu;
F.

vzhledem k tomu, že státy by měly na svém území resp. ve své jurisdikci plnit své povinnosti v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že státy by měly jasně formulovat očekávání, že povinnost chránit znamená povinnost regulovat všechny podniky usazené na jejich území nebo spadající do jejich jurisdikce ve snaze zajistit, aby ve veškeré své činnosti dodržovaly lidská práva, a to i ve svých dceřiných společnostech, ve společnostech, které kontrolují, a v subjektech ve svých dodavatelských řetězcích v celosvětovém měřítku;
14.

podporuje další dialog mezi EU, jejími členskými státy a Spojenými arabskými emiráty; domnívá se, že pravidelná meziparlamentní setkání mezi Parlamentem a jeho partnery v regionu jsou důležitým fórem k rozvíjení konstruktivního a upřímného dialogu o otázkách společného zájmu; zdůrazňuje, že meziparlamentní diskuze by se neměly zaměřovat pouze na bezpečnostní a obchodní otázky, ale měly by se věnovat také dodržování lidských práv, což by mělo být jejich hlavním tématem;
2.

zdůrazňuje, že první prioritou by mělo být přímo předcházení vzniku plastového odpadu, jak jej definuje rámcová směrnici o odpadech, a to v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady; mimoto má za to, že zásadní posílení výsledků v oblasti recyklace plastů je rovněž klíčem k podpoře udržitelného hospodářského růstu a k ochraně životního prostředí a veřejného zdraví; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se nedávného čínského zákazu dovozu plastového odpadu chopily jakožto příležitosti k investicím do předcházení vzniku plastového odpadu, včetně stimulace opětovného použití a vytváření oběhového designu výrobků, a k investicím do nejmodernějších technologií pro sběr, třídění a recyklaci v EU; je přesvědčen, že výměna osvědčených postupů je v tomto ohledu důležitá zejména pro malé a střední podniky;
16.

v souladu se stávajícími požadavky na dovoz stanovenými v nařízení REACH má za to, že systém sledování by měl zahrnovat také veškeré výrobky dovážené do Unie, které by mohly obsahovat látky vzbuzující obavy; dále poukazuje na to, že je důležité zabývat se problematikou neregistrovaných látek v dováženém zboží; zdůrazňuje, že, pokud jde o dovážené zboží, je zapotřebí užší spolupráce na mezinárodní úrovni, a to s takovými aktéry, jako jsou Program OSN pro životní prostředí (UNEP), třetí země potýkající se s podobnými problémy týkajícími se dováženého zboží a vyvážející země;
16.

lituje omezené veřejné dostupnosti informací o postupu hodnocení a povolování, jakož i omezeného přístupu k informacím; lituje, že úroveň transparentnosti zpravodajských členských států je nízká (jednajících v rámci postupu schvalování), konstatuje, že přístupnost a uživatelská vstřícnost informací ve fázi působení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) by se mohla zlepšit a že zjevně chybí transparentnost ve fázi řízení rizik a zainteresované strany ji považují za problematickou; vítá úsilí Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) o zvýšení transparentnosti a uživatelské přívětivosti prostřednictvím jejích internetových stránek a domnívá se, že by to mohl být model používaný v budoucnu ke zlepšení transparentnosti;
19.

poukazuje na to, že mohou existovat různé požadavky na kontrolní metody používané příslušnými vnitrostátními orgány; zdůrazňuje, že existují různé již provedené analýzy, které by mohly sloužit jako základ pro vypracování a zavedení společné metodiky testování, a to i v případě, že se metodika těchto analýz lišila a jejich výsledky nebyly vyhodnoceny týmž způsobem; domnívá se, že by mělo být jasně sděleno, s jakým cílem je vyvíjena metodika pod vedením Společného výzkumného střediska Komise (JRC ), aby se zajistil jednotný výklad výsledné metodiky, včetně definice „významných“rozdílů, a aby ji byly příslušné orgány schopny použít; upozorňuje, že stanovením toho, který z odlišných výrobků má standardní hodnotu, a je tedy „referenčním výrobkem“, by se v podstatě mohlo zabránit celkovému hodnocení, neboť toto určení může být příliš obtížné;
15.

uvědomuje si, že podporou veřejných investic a flexibilním využíváním investic EU, a to prostřednictvím nového naprogramování finančních prostředků nebo zvýšením míry spolufinancování, regionální politika zmírnila dopad finanční krize a trvalé fiskální konsolidace v několika členských státech; v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité zajistit odpovídající financování této politiky v příštím víceletém finančním rámci; opakuje však, že politika soudržnosti by měla být považována za hlavní nástroj veřejných investic i za katalyzátor pro přilákání dalších veřejných a soukromých finančních prostředků a že podobná opatření, která vedou ke snížení vnitrostátních kvót pro spolufinancování, které jsou požadovány pro získání finančních prostředků na operační programy financované ze strukturálních fondů, v případě Řecka či jiného členského státu, by měla být plánována pouze výjimečně a před svým přijetím a uplatňováním by měla být zkoumána z hlediska toho, jak budou účinná, a měla by být řádně odůvodněna;
B.

vzhledem k tomu, že EU a USA by měly přezkoumat alternativní možnosti posílení transatlantického partnerství, přičemž by měly vycházet z pevného základu tvořeného společnými hodnotami a sdílenými zásadami, a účinně reagovat na důležité výzvy, před něž jsme postaveni, a k tomu využít všechny existující komunikační kanály; vhledem k tomu, že Kongres USA a Evropský parlament hrají jako zákonodárné orgány důležitou a vlivnou úlohu v našich demokraciích a měly by plně využít potenciálu vzájemné spolupráce k zachování demokratického, liberálního a multilaterálního řádu a k prosazování stability a kontinuity na našich kontinentech a ve světě;