Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který se má zaujmout jménem Evropského společenství na zasedáních Mezinárodní velrybářské komise /* KOM/2007/0821 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.12.2007 KOM(2007) 821 v konečném znění Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který se má zaujmout jménem Evropského společenství na zasedáních Mezinárodní velrybářské komise (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Podle článku 174.1 Smlouvy o ES je jedním z cílů environmentální politiky Společenství podpora opatření na mezinárodní úrovni se záměrem řešit regionální nebo celosvětové problémy týkající se životního prostředí. Součástí tohoto cíle je ochrana druhů na globální úrovni, včetně velryb. Evropské společenství se angažuje v ochraně velryb a jiných kytovců a zavedlo právní předpisy v oblasti životního prostředí, které zajišťují v tomto ohledu vysokou míru ochrany. 2. Směrnice o stanovištích[1] uvádí v příloze IV výčet všech druhů kytovců. To znamená, že všechny druhy velryb jsou přísně chráněny před úmyslným vyrušováním, odchytem nebo usmrcováním ve vodách Společenství. Tatáž směrnice také zakazuje držení, dopravu a prodej nebo výměnu jedinců těchto druhů odebraných z volné přírody. Tyto právní předpisy neumožňují opětovné zahájení lovu velryb pro komerční účely v souvislosti s jakýmikoli populacemi, které se pohybují výhradně nebo částečně ve vodách Společenství. Vzhledem k migrační povaze populace velryb je jasné, že cílů směrnice o stanovištích lze dosáhnout v úplnosti pouze v případě, že bude zaveden mezinárodní regulační rámec se srovnatelnými kritérii. 3. Nařízení Rady 338/97/ES o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi,[2] kterým se provádějí ustanovení Úmluvy o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) v ES, zakazuje vysazování kytovců ve vodách Společenství pro převážně komerční účely.[3] Tato vysoká úroveň ochrany je dále posilována strategií ES pro mořské prostředí[4] a navrhovanou směrnicí pro mořské prostředí[5], která by měla podle předpokladů posílit ochranu velryb v ES podporováním celkového cíle dobrého stavu prostředí oceánů a moří EU. 4. Konečným cílem environmentální politiky Společenství ve vztahu k velrybám je tedy usilovat o jejich nejpřísnější ochranu. Výše uvedené právní předpisy v oblasti životního prostředí zajišťují nejvyšší úroveň ochrany prostřednictvím rozsáhlé harmonizace pravidel. 5. Dále pak v rámci společné rybářské politiky má Společenství výlučnou pravomoc k ochraně biologických zdrojů moře[6]. Kromě toho kytovci spadají do oblasti působnosti přílohy I Smlouvy o ES a podléhají článkům 33 až 38 této smlouvy[7]. Kromě toho se v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[8] uvádí, že oblast působnosti společné rybářské politiky se rozšiřuje na zachování, řízení a využívání živých mořských zdrojů. Na tomto základě Společenství uzavřelo dohody o rybolovu, které se částečně nebo výhradně zabývají problematikou mořských savců[9]. Obdobně problematiku kytovců řeší sekundární právní předpisy přijaté v rámci společné rybářské politiky s cílem naplňovat mezinárodní závazky převzaté v souvislosti s dohodami o rybolovu a se záměrem řešit ochranu velryb na volném moři[10]. 6. Politika ES týkající se velryb nebude ve vodách Společenství účinná, pokud nebude podporována soudržnou akcí v celosvětovém měřítku. V souvislosti s integrovanou mořskou politikou bude Komise pracovat na koordinaci evropských zájmů v oblasti mezinárodní problematiky. 7. Mezinárodní velrybářská komise (The International Whaling Commission, dále jen „IWC) je kompetentní mezinárodní organizace zabývající se ochranou a řízením populace velryb na globální úrovni, která byla ustavena na základě Mezinárodní úmluvy o regulaci lovu velryb (dále jen „úmluva“) podepsané v roce 1946. Účelem úmluvy je „stanovit pravidla pro účinnou ochranu a řízení populací velryb a tak umožnit řádný rozvoj odvětví velrybářství“ (preambule úmluvy). Možnost stát se členem IWC mají pouze vlády, které úmluvu dodržují. Změna úmluvy, která by umožnila ES stát se jejím členem, by vyžadovala ratifikaci protokolu všemi členy IWC. Komise přijala v roce 1992 návrh[11] s cílem dojednat přistoupení Společenství k úmluvě, Rada však nepředložila žádné následné stanovisko k tomuto návrhu. Společenství má ovšem v IWC status pozorovatele. 8. Lov velryb pro komerční účely byl v roce 1986 pozastaven v důsledku moratoria, na kterém se dohodla většina zemí zastoupených v IWC.Aspekty nejistoty ve vědeckých analýzách zkoumajících stav různých populací velryb byly hlavními důvody pro přerušení lovu velryb pro komerční účely. Od té doby je trvale stěžejním problémem pravidelně projednávaným na zasedáních IWC otázka, zda se populace velryb dostatečně zotavily, aby bylo možné kontrolovaným způsobem zrušit zákaz lovu velryb pro komerční účely. 9. Dvojí pravomoc IWC spočívající v řízení lovu velryb a v ochraně velryb vyústila v průběhu let v krajně polarizovaná stanoviska mezi předními státy „nakloněnými lovu velryb“ a státy „nesouhlasícími s lovem velryb“. Přední státy nakloněné lovu velryb (např. Japonsko, Island a Norsko) důsledně zpochybňovaly moratorium a pokračují i nadále v lovu velryb, který odůvodňují vědeckými účely nebo jinými výjimkami. 10. Všeobecný zákaz lovu velryb pro komerční účely, o kterém bylo rozhodnuto v rámci IWC, je v souladu s politikami ES, vymezenými výše uvedenými právními předpisy. Je důležité, aby IWC zajistila pokračování moratoria na základě vědeckých informací, které jsou v současné době k dispozici. Ovšem na téměř všech schůzkách IWC ode dne, kdy zákaz vstoupil v platnost, navrhovalo Japonsko změny v „seznamu“ úmluvy s cílem povolit lov velryb za určitých podmínek a de facto pro určité populace zákaz zrušit. 20 členských států EU, které jsou členy IWC[12], proto musí na každém zasedání IWC vyjádřit svůj postoj k těmto návrhům, které spadají do pravomoci Společenství. Předpokládá se, že k tomu opět dojde na výročním zasedání IWC v Santiagu (Chile) v roce 2008 a na následných zasedáních. 11. V souladu se zásadou loajální spolupráce, kterou stanoví článek 10 Smlouvy o ES, a se zásadou jednoty vnějšího zastupování, je nutné, aby se členské státy připravily na příští zasedání IWC prostřednictvím dosažení společného postoje v Radě. Takový postoj, vzhledem k omezením, jež jsou vlastní statusu pozorovatele, který má Společenství, by měl být vyjádřen členskými státy jednajícími společně v zájmu Společenství v rámci IWC. Je také nutné, aby zbývajících 7 členských států, které nejsou doposud smluvními stranami IWC, urychlilo postup přístupových jednání. Pouze na základě společného jednání a utváření postoje Společenství by členské státy měly šanci zajistit vypracování a prosazení přiměřeného a přísného mezinárodního regulačního rámce pro ochranu velryb. 12. Za tímto účelem Komise předkládá návrh rozhodnutí Radě se třemi právními základy: články 37 (rybářská politika) a 175 (environmentální politika) a čl. 300 odst. 2 druhý pododstavec pro účely definování postoje, který se má zaujmout jménem Společenství v orgánu ustaveném dohodou, jestliže tento orgán přijme rozhodnutí s právními účinky. 13. Navrhované rozhodnutí Rady má dvě složky, vzhledem k tomu, že předpokládané návrhy změn úmluvy by spadaly do environmentální politiky i rybářské politiky, neboť ani jednu z nich není možno identifikovat jako hlavní nebo převažující, a druhou jako pouze vedlejší, druhořadou nebo nepřímou. 14. Kromě toho rozhodnutí IWC pozměnit seznam úmluvy mají právní účinky, vzhledem k tomu, že vstoupí v platnost v předepsané lhůtě, aniž je nutné je ratifikovat[13]. Není možné, aby Společenství zahájilo a dokončilo své interní postupy s cílem definovat vlastní postoj teprve poté, co ostatní členové IWC předloží návrhy změn, protože k tomu může dojít do 60 dnů před příštím zasedáním IWC. Kromě toho vzhledem k faktu, že navrhovaný cíl Společenství je postavit se proti iniciativám směřujícím ke zrušení moratoria na lov velryb pro komerční účely, Rada již může definovat postoj Společenství. 15. Společenství by mělo kromě toho podporovat také změny seznamu s cílem vytvořit přírodní rezervace pro velryby a postavit se proti návrhům na změnu jednacího řádu IWC směřujícím k rozšíření působnosti tajného hlasování, vzhledem k tomu, že by to bylo v rozporu s cíli Aarhuské úmluvy, jejímiž smluvními stranami je Společenství a jeho členské státy, zejména čl. 3 odst. 7 této úmluvy. Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který se má zaujmout jménem Evropského společenství na zasedáních Mezinárodní velrybářské komise RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství a zejména na články 37 a 175 odst. 1, ve spojení s druhým pododstavcem čl. 300 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[14], vzhledem k těmto důvodům: (1) Podle článku 174.1 Smlouvy o ES je jedním z cílů environmentální politiky Společenství podpora opatření na mezinárodní úrovni se záměrem řešit regionální nebo celosvětové problémy týkající se životního prostředí. (2) Podle směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (směrnice o stanovištích)[15] je v příloze IV uveden výčet všech druhů kytovců. To znamená, že všechny druhy velryb jsou přísně chráněny před úmyslným vyrušováním, odchytem nebo usmrcováním ve vodách Společenství. Tatáž směrnice také zakazuje držení, dopravu a prodej nebo výměnu jedinců těchto druhů odebraných z volné přírody. (3) Nařízení Rady 338/97/ES o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi,[16] kterým se provádějí ustanovení Úmluvy o mezinárodním obchodu s ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) v ES, zakazuje vysazování kytovců ve vodách Společenství pro převážně komerční účely[17]. (4) V rámci společné rybářské politiky má Společenství výlučnou pravomoc k ochraně biologických zdrojů moře [18]. (5) Politika ES týkající se velryb nebude ve vodách Společenství účinná, pokud nebude podporována soudržnou akcí v celosvětovém měřítku. (6) Mezinárodní velrybářská komise (The International Whaling Commission, dále jen „IWC“) je kompetentní mezinárodní organizace zabývající se ochranou a řízením populace velryb na globální úrovni, která byla ustavena na základě Mezinárodní úmluvy o regulaci lovu velryb (dále jen „úmluva“) podepsané v roce 1946. Účelem úmluvy je „stanovit pravidla pro účinnou ochranu a řízení populací velryb a tak umožnit řádný rozvoj odvětví velrybářství“. Možnost stát se členem IWC mají pouze vlády, které úmluvu dodržují. 20 členských států Evropské unie je smluvní stranou IWC[19]. Evropské společenství má v IWC pouze status pozorovatele a je zastoupeno Komisí. (7) Lov velryb pro komerční účely byl v roce 1986 pozastaven v důsledku moratoria, na kterém se dohodla většina zemí zastoupených v IWC. Přední státy nakloněné lovu velryb důsledně zpochybňovaly moratorium a pokračují i nadále v lovu velryb, který odůvodňují vědeckými účely nebo jinými výjimkami. (8) IWC působí na základě seznamu, kterým se řídí chování v oblasti velrybářství v celém světě. Seznam tvoří přílohu úmluvy a je definován jako její nedílná součást. Je pro smluvní strany závazný a stanoví podrobné předpisy upravující lov velryb ve vztahu k ochraně a využívání zdrojů velryb. (9) Návrhy rozhodnutí směřujících ke změně seznamu přijatého v rámci IWC mohou mít právní účinky a mohou ovlivňovat dosažení cílů politik Společenství a právní předpisy ve vztahu ke kytovcům. Některé z návrhů pravidelně předkládaných k rozhodnutí na každém zasedání IWC mají za cíl schvalování velrybářských činností prostřednictvím stanovení kvót a uplatňování řídících opatření nebo vytváření přírodních rezervací pro velryby a vyžadují definování postoje Společenství. (10) Členské státy mají povinnost loajální spolupráce podle článku 10 Smlouvy o ES a nemohou přejímat závazky mimo rámec právních předpisů Společenství, které by mohly mít vliv na pravidla Společenství nebo měnit jejich oblast působnosti. (11) Vzhledem k tomu, že Společenství má status pozorovatele, o postoji Společenství by měla rozhodovat Rada a měl by být vyjádřen členskými státy jednajícími společně v zájmu Společenství. (12) Na budoucích zasedáních IWC by Společenství a členské státy měly úzce spolupracovat s cílem zajistit, aby veškeré změny úmluvy a jejího seznamu byly v souladu s cíli politik Společenství a s právními předpisy týkajícími se velryb, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Postoj Společenství na zasedáních IWC musí být v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí a musí být vyjádřen členskými státy jednajícími společně v zájmu Společenství. Článek 2 Pokud je pravděpodobné, že postoj uvedený v článku 1 bude ovlivněn novými vědeckými nebo technickými informacemi předloženými před zasedáními IWC nebo v průběhu těchto zasedání či v případě, že jsou návrhy předkládány na místě v záležitostech, které nejsou doposud předmětem postoje Společenství, bude postoj k dotčenému návrhu definován prostřednictvím koordinace, včetně definování na místě, před tím, než bude o návrhu hlasováno. Dne Za Radu předseda PŘÍLOHA 16. Zastřešujícím cílem Evropského společenství ve vztahu k IWC je zajistit účinný mezinárodní regulační rámec pro ochranu velryb. 17. S výhradou jakéhokoli budoucího přezkumu zohledňujícího příslušný vývoj členské státy jednající společně v zájmu Společenství zaujmou tento postoj k návrhům rozhodnutí IWC: 18. postaví se proti veškerým návrhům na změny seznamu, které by měly účinek úplného nebo částečného zrušení moratoria na lov velryb pro komerční účely; 19. podpoří návrhy změn seznamu s cílem vytvořit přírodní rezervace pro velryby; 20. podpoří návrhy směřující k pokračování domorodého lovu velryb za účelem nutné obživy pod podmínkou, že nebude ohrožena ochrana příslušných populací a bude brán náležitý zřetel k zásadě předběžné opatrnosti a poradenství ze strany vědeckého výboru; 21. podpoří návrhy, jejichž cílem je řešit komplexně veškeré velrybářské činnosti prováděné pod různými právními záhlavími úmluvy, včetně lovu velryb pro vědecké účely; 22. podpoří návrhy, které jsou v souladu s postojem Společenství přijatým ve vztahu k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) a jinými mezinárodními smlouvami, které Společenství uzavřelo; 23. podpoří návrhy směřující k pokračování činnosti výboru pro ochranu a návrhy řešení znepokojivé situace týkající se ochrany malých kytovců; 24. podpoří návrhy prosazující shromažďování vědeckých údajů za použití nedestruktivních metod a výzkum ochrany populací velryb; 25. postaví se proti veškerým návrhům na změnu jednacího řádu IWC směřujícím k rozšíření působnosti tajného hlasování. [1] Směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, Úř. věst L 206, 22.7.1992, s. 7. [2] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1. [3] Kromě toho nařízení Rady (EHS) 348/81 o společných pravidlech pro dovoz produktů z velryb a ostatních kytovců dovoluje pouze dovoz produktů uvedených na seznamu, pokud nejsou používány pro komerční účely. [4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Tematická strategie ochrany a zachování mořského prostředí KOM(2005) 504 v konečném znění. [5] Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnosti Společenství v oblasti mořské environmentální politiky KOM(2005) 505 v konečném znění. [6] Viz například věc C-141/78 [1979] Sb. rozh. 2923, bod 6, a C-804/79, [1981] Sb. rozh. 1045, bod 17. [7] Viz čl. 32 odst. 3 Smlouvy o ES [8] Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59. [9] Viz např. rozhodnutí Rady 2005/938/ES o schválení Dohody o mezinárodním programu na ochranu delfínů jménem Evropského společenství, Úř. věst. L 348, 30.12.2005, s. 26. [10] Viz např. nařízení Rady (ES) 973/2001, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů, Úř. věst. L 137, 19.5.2001, s. 1 ; nařízení Rady (ES) 1936/2001, kterým se stanoví kontrolní opatření pro rybolov některých populací vysoce stěhovavých ryb, Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1; nařízení 1967/2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, Úř. věst. L 36, 8.2.2007, s. 6. [11] Návrh rozhodnutí Komise, kterým se pověřuje Komise jednáním jménem Společenství o protokolu, kterým se mění mezinárodní Úmluva o regulaci lovu velryb, Washington, 2. prosince 1946 KOM (92)316. [12] Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemí, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Slovenská republika, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko. [13] Viz článek V úmluvy. Podle odstavce 3 budou smluvní strany vázány změnami seznamu devadesát dnů, pokud nevznesou námitku. [14] Úř. věst. C , , p. . [15] Úř. věst L 206, 22.7.1992, s. 7. [16] Úř. věst. L 61, 3.3.1997, s. 1. [17] Kromě toho nařízení Rady (EHS) 348/81 o společných pravidlech pro dovoz produktů z velryb a ostatních kytovců dovoluje pouze dovoz produktů uvedených na seznamu, pokud nejsou používány pro komerční účely. [18] Viz například věc C-141/78 [1979] Sb. rozh. 2923, bod 6, a C-804/79, [1981] Sb. rozh. 1045, bod 17. [19] Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemí, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Slovenská republika, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko.