Evropská unie by měla nejen zachovat náš evropský způsob života, ale i dávat příležitosti těm, kteří jím žijí. Být Evropanem přináší právo mít své osobní údaje chráněny silnými evropskými zákony. Protože Evropané nechtějí, aby jim nad hlavami létaly drony, které zaznamenávají každý jejich krok, nebo aby firmy uchovávaly každé kliknutí myši. Protože v Evropě nám na soukromí záleží. Je to otázka lidské důstojnosti.

Právní předpisy EU na ochranu údajů umožňují volný pohyb osobních údajů v Unii a díky tomu je možné vygenerovat kritické množství údajů důležité pro silnou datovou ekonomiku. Na volném pohybu osobních údajů jsou například založeny přeshraniční přístupy při využívání dat z inteligentních měřičů pro aplikace chytrých sítí a zvyšování energetické bezpečnosti. Jak bylo vysvětleno ve sdělení Umělá inteligence pro Evropu, měla by se v širším zájmu podporovat dostupnost dat doposud držených v rukou soukromých subjektů. Například sdílení dat o propuknutí epidemie mezi zeměmi by mohlo přispět k rychlejší reakci zdravotnických orgánů. Sdílení osobních zdravotních údajů a přístup k nim by zase mohly vést ke zlepšení diagnózy a léčby. Sdílení údajů z aut a dalších dopravních prostředků by mohlo zlepšit řízení dopravy a omezit dopravní kongesce. To vše je možné při zachování vysoké úrovně ochrany osobních údajů.

Příležitostí, které datová ekonomika přináší, využívá EU jen pomalu: v Evropě jsou uložena pouhá 4 % celosvětového objemu dat. Má však co nabídnout: silnou výrobní základnu, rychle rostoucí ekosystém startupů, nově digitalizované průmyslové procesy a kvalifikovanou pracovní sílu. Pokud se je podaří zužitkovat a posílit, může se evropská datová ekonomika stát motorem růstu, může urychlit vytváření nových pracovních míst a vznik nových obchodních modelů a inovačních příležitostí. Hodnota evropské datové ekonomiky může do roku 2020 přesáhnout 700 miliard eur, což představuje 4 % ekonomiky EU.

V roce 2015 Evropská rada potvrdila strategii Unie pro jednotný digitální trh. Nyní, o tři roky později, se tento jednotný trh stává skutečností. Komise předložila všechny plánované legislativní návrhy. Návrhy týkající se roamingu v mobilních sítích a přenositelnosti on-line služeb poskytujících obsah již byly přijaty. Od 25. května bude obecné nařízení o ochraně osobních údajů přímo použitelné v celé Unii. V řádu týdnů začnou fungovat další nová a stěžejní opatření v oblasti bezpečnosti sítí a informací a elektronické identifikace. Další vlna legislativních návrhů, které se týkají otevření přístupu k on-line službám a o nichž již bylo dosaženo shody, bude následovat do konce roku. To vše jsou důležité kroky na cestě k dokončení jednotného digitálního trhu.

Nový režim ochrany údajů musí v praxi fungovat od prvního dne. Během dvouletého přechodného období se orgány státní správy, úřady pro ochranu údajů a soukromé subjekty na nová pravidla připravovaly. Teď je potřeba vyvinout další úsilí, aby všichni byli plně připraveni. Do přímé použitelnosti nařízení zbývají méně než dva týdny, přitom většina členských států ještě nepřijala všechna nezbytná opatření k plnému sladění svého právního systému s nařízením a k tomu, aby jejich vnitrostátní úřady pro ochranu údajů disponovaly dostatečnými zdroji a mohly kompletně plnit svou úlohu. Tato opatření musí být urychleně přijata. Komise vyzývá členské státy, aby podnikly veškeré nezbytné kroky a aby věnovaly zvláštní pozornost potřebám menších podniků. U nich je zapotřebí zajistit, aby jejich náklady na dodržování GDPR nepodvázaly jejich schopnost soutěžit s většími podniky.





Důvěrnost elektronických komunikací

Moci komunikovat on-line i off-line při zajištění důvěrnosti je právo zakotvené v Listině základních práv EU. Je také jedním z hlavních požadavků občanů v souvislosti s digitální společností. Unie nebude tolerovat případy, kdy si někdo nejprve vytvoří podrobné politické profily občanů tím, že vytěží data o jejich osobní komunikaci a lokalizaci, a poté tyto poznatky využije k pokusům o manipulaci jejich politického chování.

Proto kromě GDPR potřebujeme také pravidla na ochranu soukromí v elektronických komunikacích (tzv. ePrivacy). Ta mají zajistit, aby důvěrnost komunikací, které Evropané vedou on-line, nebyla narušena. To rovněž znamená, že zpracovávat data elektronických komunikací nebude smět nikdo jiný než koncový uživatel a že bez souhlasu uživatelů nebudou mít poskytovatelé služeb přístup k jejich zařízením. Lidé budou moci převzít aktivní kontrolu nad svou přítomností na internetu přes prohlížeče, aplikace a digitální zařízení a zabránit tomu, aby byly jejich aktivity nebo komunikace neoprávněně a bez souhlasu sledovány. Vznikne tak světový standard zahrnující ucelený soubor pravidel na ochranu údajů a soukromí na internetu.

Jakmile Evropský parlament a Rada nová pravidla na ochranu soukromí v elektronických komunikacích schválí, budou se vztahovat jak na tradiční telekomunikační operátory, tak na nové komunikační služby, jako jsou e-mail, instant messaging nebo internetové hlasové služby. Zaručí důvěrnost komunikací a rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty. Komise vyzývá Radu, aby se urychleně dohodla na společném postoji, tak aby bylo možné zahájit jednání s Evropským parlamentem a dospět do letošního podzimu k dohodě.

Mezinárodní datové toky

Nové předpisy EU na ochranu údajů také Unii ještě více otevírají příležitostem, které nabízí globální datová ekonomika. Rozšiřují možnosti mezinárodního předávání osobních údajů do třetích zemí. Zavádí totiž mechanismy pro vydávání osvědčení a schválené kodexy chování, doplněné o závazné a vymahatelné závazky správce nebo zpracovatele, které slouží jako alternativy k zajištění vysoké úrovně ochrany osobních údajů předávaných z EU. Díky jednotným a zjednodušeným pravidlům bude EU rovněž atraktivnější pro investice ze zahraničí.

To, jak americké úřady vyřeší kauzu Facebook/Cambridge Analytica, je důležitým testem štítu EU–USA na ochranu soukromí, který od roku 2016 zajišťuje stejnou ochranu jako v EU. Komise vítá, že Federální obchodní komise Spojených států zahájila šetření, a bude jej bedlivě sledovat, i z hlediska druhého každoročního přezkumu uvedeného ujednání chystaného na září 2018. Štít na ochranu soukromí dává každému občanu EU, který má za to, že jeho údaje byly americkými společnostmi, které se štítu účastní a na předávané údaje ho uplatňují, zpracovány nezákonně, několik možností nápravy, které jsou snadno dostupné a nenákladné. Komise bude nadále sledovat, zda tomu tak je i v praxi.

Stále více zemí po celém světě si začíná uvědomovat, že silné předpisy na ochranu údajů a soukromí nezajišťují pouze základní práva, ale že zároveň vytvářejí důvěru v digitální ekonomiku. Proto mnoho z nich předpisy na ochranu soukromí přijímá či modernizuje. A unijní nařízení GDPR, které je v oblasti ochrany údajů a soukromí světovým standardem, jim často slouží jako inspirace. Komise v současné době zvažuje rozhodnutí o přiměřenosti s Japonskem a Jižní Koreou, jejichž přijetí by znamenalo, že by osobní údaje předávané do těchto zemí z EU požívaly stejné úrovně ochrany a práv na nápravu jako v samotné EU.

Komise zároveň vyvinula přístup, jak může EU prostřednictvím obchodních a investičních dohod reagovat na protekcionistické praktiky, pokud jde o přeshraniční datové toky v digitální ekonomice, a zároveň zajistit, aby právo na ochranu osobních údajů a soukromí bylo plně zachováno. Jakmile bude tento přístup zahrnut do obchodních a investičních dohod EU, podpoří volný tok dat i důvěru ve způsob zpracování osobních údajů.

Vzhledem ke strategickému významu GDPR pro svrchovanost Evropské unie v oblasti údajů by měla Evropská rada všem členským státům připomenout, aby nebránily jeho okamžité a přímé použitelnosti počínaje 25. květnem 2018 a aby nezávislým vnitrostátním úřadům pro ochranu údajů daly k dispozici veškeré zdroje potřebné k zajištění toho, aby byl nový právní rámec uplatňován plně a účinně a používán ve všech členských státech stejně a jednotně. Jestliže členské státy nesplní své povinnosti podle GDPR, neprodleně po 25. květnu 2018 zahájí Komise v zájmu zajištění rovných podmínek v souladu se záměrem normotvůrce EU příslušné řízení.

Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby uspíšily práci a co nejdříve uzavřely jednání o nařízení o soukromí a elektronických komunikacích (které Komise navrhla v lednu 2017) a o aktualizovaném nařízení EU o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů.

3.Urychlené dotvoření jednotného digitálního trhu: finalizace klíčových návrhů

Odstraní-li se v Evropě překážky pro jednotný digitální trh, mohl by evropský hrubý domácí produkt vzrůst o dalších 415 miliard eur. Od zahájení strategie pro jednotný digitální trh v roce 2015 Komise dosáhla pokroku a předložila návrhy u všech 29 iniciativ, které byly označeny za zásadní pro vytvoření funkčního digitálního jednotného trhu. Tyto výsledky už se příznivě promítají v praxi: díky odstranění roamingových poplatků se v roce 2017 od začátku roku do léta při cestách do jiných členských států čtyřnásobně zvýšilo využívání dat. Díky přenositelnosti zase občané mohou svůj oblíbený audiovizuální obsah a sportovní akce sledovat kdekoli v EU. Odstranění neoprávněného zeměpisného blokování dá spotřebitelům větší svobodu při nakupování na internetu a ceny za dodání pořízeného zboží budou transparentnější a spotřebitelé budou mít větší výběr. Do konce mandátu této Komise tak bude fungovat ucelený rámec pro elektronický obchod, který zahrnuje také nový rámec DPH pro elektronický obchod a nová pravidla pro smlouvy na digitální obsah a prodej zboží přes internet a jehož významnou součástí je intenzivní spolupráce v oblasti ochrany spotřebitele. U návrhů pravidel pro smlouvy je proto zapotřebí dokončit jednání. Díky nim budou moci spotřebitelé nakupovat on-line s vědomím, že případné problémy s fungováním digitálního obsahu, například stažené hudby nebo softwaru, budou moci řešit stejnými prostředky bez ohledu na to, kde v EU je nákup realizován. Očekává se, že díky tomuto vylepšenému právnímu rámci zahájí dalších 122 000 podniků prodej zákazníkům v jiných členských státech. Ekonomice EU to přinese navíc 4 miliony eur.

Pro důvěru uživatelů je zcela zásadní kybernetická bezpečnost datových řešení. Prvním důležitým krokem k zajištění kybernetické odolnosti EU je plné zavedení směrnice o bezpečnosti sítí a informačních systémů, vůbec prvního celounijního předpisu na téma kyberbezpečnosti, všemi členskými státy. Vzhledem k tomu, že hlavní nástroje pro prosazování kybernetické bezpečnosti dnes mají v rukou jednotlivé členské státy, přispěje tato směrnice ke zvýšení standardů. Navržený rámec certifikace kybernetické bezpečnosti zase napomůže šíření kyberneticky bezpečných řešení. Pokud se Evropskému parlamentu a Radě podaří v krátké době dosáhnout shody, bude možné do produktů brzy zakomponovat vyšší standardy odolnosti a podpořit důvěru spotřebitelů v celé EU díky bezpečnosti zohledňované již od fáze návrhu (security by design). Základem kyberbezpečnosti je účinné odrazování od trestné činnosti. Je proto zapotřebí urychleně přijmout společná minimální pravidla na potírání podvodů v oblasti bezhotovostních prostředků pro placení a jejich padělání.

Od září 2018 začnou platit požadavky na systémy elektronické identifikace, které zaručí interoperabilitu veřejné elektronické identity a dalších bezpečných služeb v celé Unii. Ve spojení s jednotnou digitální bránou, umožňující přístup k informacím a řešení situací on-line, budou moci členské státy spotřebitelům a podnikům nabídnout jednodušší prostředí při jednání s orgány veřejné správy v EU.

Evropská datová ekonomika je také závislá na kvalitním připojení. Díky němu se digitální obsah může dostat do všech koutů EU, a to i prostřednictvím družicové komunikace. Proto je zapotřebí, aby se Evropský parlament a Rada dohodly na kodexu pro elektronické komunikace. Ten zaručí, aby do roku 2020 všechny členské státy EU přidělily frekvence potřebné pro zavedení sítí další, páté generace (5G). Zároveň vytvoří stabilní právní rámec pro investice do vysokokapacitních sítí. Pro zavedení automatizovaných služeb mobility totiž bude nezbytná modernizace sítí podél hlavních dopravních tras a zavádění těchto výkonných sítí v nemocnicích bude nezbytné k tomu, aby lékaři mohli na dálku ordinovat a operovat.

Kromě toho je nutná dohoda na návrzích v oblasti autorského práva, aby se evropská kultura a identita mohla rozvíjet i v digitální éře a aby tvůrci dostali zaplaceno v případě, že je obsah sdílen prostřednictvím on-line platforem.

Evropský parlament a Rada teď musí urychlit práci, aby jednání o všech těchto návrzích završily do konce roku 2018 a dotvořily tak jednotný digitální trh přinášející výhody evropským občanům.