EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 9.6.2017 COM(2017) 312 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Opatření na zjednodušení podávání zpráv v oblasti životního prostředí {SWD(2017) 230 final}



1.Úvod a souvislosti Všichni chceme vědět, zda vzduch, který dýcháme, a voda, kterou pijeme, jsou zdravé nebo zda naše pláže a jezera jsou čisté. Evropská veřejnost má právo vědět, jaká je kvalita místního přírodního prostředí a zda opatření EU vedou ke zlepšením. Vědět to znamená řídit informační toky. Informace na evropské úrovni obvykle začínají na místní úrovni: sledování životního prostředí z hlediska znečištění ovzduší, stavu přírody, kvality vod atd. – to vše ukazuje, co se v oblasti životního prostředí děje „v praxi“. Některé z těchto informací jsou poté předávány na úroveň EU a sdělovány veřejnosti. Na úrovni EU se používají k regulačnímu dohledu, který má ověřit, zda regulace efektivně plní stanovené cíle. Některé environmentální zprávy se těší velkému zájmu. Výroční zpráva o kvalitě vod ke koupání v EU vyvolává pozornost v celé Evropě a on-line informace, které vydává Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), zaznamenaly v roce 2016 více než 73 000 přístupů. Některé jiné zprávy zveřejňované Komisí zůstávají širší veřejností z větší části nepovšimnuty, ale přesto plní důležitý účel při regulačním dohledu nad uplatňováním práva EU. Podávání zpráv o politikách a o životním prostředí poskytuje důležitá fakta a informace pro informované rozhodování. Podávání zpráv je totiž klíčem k sérii analýz, dialogů a spolupráce, které se uskutečňují za účelem přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí. Podávání zpráv však vede k nákladům pro členské státy a pro podniky, takže je třeba udržovat rovnováhu mezi poptávkou po lepších informacích a nákladech na jejich poskytování. A právě z tohoto důvodu balíček opatření pro zlepšování právní úpravy, přijatý v květnu 2015, dal podnět k rozsáhlému přezkumu požadavků na podávání zpráv, včetně zpráv o životním prostředí, ve formě kontroly účelnosti zaměřené na podávání zpráv a regulační dohled. Tato zpráva předkládá výsledný plán opatření, jež mají zajistit, aby právní předpisy EU v oblasti životního prostředí přinášely zamýšlené účinky v praxi. Záměrem je lépe informovat o těchto výsledcích evropskou veřejnost a zároveň snížit zátěž, kterou pro vnitrostátní správy a podniky podávání zpráv představuje. 2.Zjištění vyplývající z kontroly účelnosti Kontrola účelnosti stála před výzvou vyvážit dva aspekty. Na jedné straně to znamenalo získat odstup, a tím i lepší představu a poučení o různých tocích podávání zpráv. Na druhé straně bylo třeba podrobně analyzovat jednotlivé toky podávání zpráv a provozní problémy, jež představují, a poučit se z toho. Cílem byla co největší ambicióznost, nicméně zásadní bylo i to, aby se dala zvládnout. Klíčové otázky týkající se oblasti působnosti byly tyto: ·„Povinnostmi podávání zpráv“ se rozumí právní ustanovení vyžadující, aby byly Komisi nebo EEA předkládány údaje, informace nebo zprávy. Toto podávání zpráv mělo především umožnit Komisi sledovat uplatňování práva EU v členských státech. Kontrola účelnosti tak zahrnuje to, co je označováno jako „regulační dohled“, avšak nikoli sledování životního prostředí „v praxi“ v nejširším smyslu. ·Kromě toho, že se zabývala předáváním zpráv na úroveň EU, kontrola účelnosti rovněž posoudila, jak jsou tyto informace dále šířeny. ·Ne všechny povinnosti podávat zprávy zkoumané během kontroly účelnosti jsou přímo zahrnuty ve směrnicích nebo nařízeních. Mnohé jsou přesněji určovány prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů nebo prostřednictvím pokynů nebo neformálních dohod. Bylo položeno dvacet hodnotících otázek, které v podstatě zjišťovaly, zda jsou zpřístupňovány správné informace ve správný čas, správným způsobem a s co nejmenšími náklady. Zainteresované skupiny byly konzultovány on-line a prostřednictvím pravidelných pracovních setkání. Politika životního prostředí ukládá 181 povinností podávání zpráv, které jsou zakotveny v 58 právních předpisech EU v oblasti životního prostředí. V rámci těchto zpráv jsou vyžadovány číselné a geoprostorové informace, ale většina z nich je v textovém formátu – který je z hlediska podávání zpráv, struktury a analýzy nejobtížnější. Četnost zpráv je různá. Přibližně polovina z nich se podává každé dva roky nebo ve větším intervalu a přibližně polovina je využívána ve zprávách, které Komise podává ostatním orgánům EU. Procesy jsou také různé, avšak zdá se, že nejlépe funguje, když údaje zpracovává EEA. Souhrnem hodnocení zjistilo, že: ·Efektivita se postupem času výrazně zlepšila a je celkově považována za uspokojivou. V některých průřezových otázkách (např. zjednodušení za účelem jednotnějšího procesu) a u konkrétních právních předpisů nicméně existuje prostor pro zlepšení. ·Podávání zpráv je většinou efektivní a správní zátěž (náklady jsou odhadovány na 22 milionů EUR ročně) je umírněná, oprávněná a přiměřená. Přínosy, jako např. lepší a cílenější provádění a lepší informování veřejnosti, výrazně převyšují náklady. K určitému zlepšení efektivity by mohlo vést zjednodušení procesu tak, aby byl více horizontální a více strategicky zaměřený. Větší efektivitu by mohly přinést i některé úpravy z hlediska obsahu, termínů, četnosti a procesu, avšak některé z těchto změn by vyžadovaly změnu příslušných právních předpisů. ·Ve značné míře je dosahována soudržnost mezi povinnostmi podávání zpráv v oblastech politiky EU, jako je zemědělská, klimatická, energetická, námořní politika atd. Stojí však za zvážení, zda by nebylo možné zlepšit soudržnost mezi některými z těchto různých oblastí, jakož i s povinnostmi vyplývajícími z mezinárodních závazků. ·Většina povinností podávání zpráv je relevantní, avšak existuje prostor pro zlepšení (např. pokročilá technická řešení) a pro alternativní přístupy (např. vytěžování vnitrostátních údajů). Obsahově by se podávání zpráv v oblasti životního prostředí mohlo zejména více zaměřit na informace, které jsou strategické, kvantitativní a přispívají ke zlepšování právní úpravy (např. prostřednictvím použití klíčových ukazatelů). To by snížilo množství textových informací, které jsou vyžadovány v současnosti. ·Přidaná hodnota EU existuje, jelikož podávání zpráv v současnosti přináší jasné výhody ve formě srovnatelných a jednotných informací, které na vnitrostátní úrovni nejsou dostupné. Alternativní přístupy, jako je aktivní šíření relevantních informací o životním prostředí na vnitrostátní úrovni, mohou v dlouhodobé perspektivě vést k tomu, že bude v menší míře nutné předávat zprávy na úroveň EU.

Tabulka 1: Přehled poznatků (podrobněji viz SWD(2017) 230). Procentní podíl se vztahuje buď k 58 analyzovaným právním předpisům, nebo k 181 povinnostem podávání zpráv, v závislosti na dostupnosti údajů. Řešená problematika Procentní podíl Změna právního předpisu již navržená Komisí, která zjednodušuje podávání zpráv (ve vztahu k právním předpisům) 16 % Byly zjištěny problémy v oblasti podávání zpráv, které mohou vyžadovat změny právních předpisů (ve vztahu k právním předpisům) 12 % Podávání zpráv, které zahrnují příklady osvědčených postupů (ve vztahu k právním předpisům) 19 % Podávání zpráv, které jsou považovány za velmi užitečné

(ve vztahu k povinnostem podávání zpráv) 39 % Podávání zpráv, které jsou považovány za málo užitečné

(ve vztahu k povinnostem podávání zpráv) 9 % Podávání zpráv, kde by bylo možné zlepšit použití ukazatelů (ve vztahu k právním předpisům, na základě screeningové analýzy) 86 % Podávání zpráv, které závisí hlavně na textových informacích (ve vztahu k povinnostem podávání zpráv) 76 % Podávání zpráv, kde by bylo možné zlepšit vnější soudržnost (ve vztahu k právním předpisům, podle názorů zúčastněných stran) 29 % Podávání zpráv, kde dochází k významnému zpoždění (ve vztahu k 78 povinnostem podávání zpráv, které souvisejí se zprávami Komise) 27 % Tyto poznatky vedou k závěru, že většina povinností podávání zpráv z větší části odpovídá svému účelu. V nedávné minulosti bylo rovněž v mnoha oblastech dosaženo nemalého pokroku (viz oddíl 3). Problémy, které je třeba dále řešit: ·zajistit, aby všechny povinnosti podávání zpráv obsahovaly klíčové ukazatele potřebné pro posouzení dodržování povinností a pro pochopení výkonnosti při plnění cílů, ·snížit požadavky na podávání textových zpráv a podporovat osvědčené postupy v oblasti IT, např. standardy běžných otevřených zdrojů, ·podporovat osvědčené postupy aktivního šíření, ·dále sladit termíny a četnost povinností podávání zpráv, aby odpovídaly potřebám cyklů hlavních politik, ·harmonizovat a centralizovat (některé) aspekty procesů, aby byla zajištěna jejich větší efektivnost a účinnost, a ·lépe využívat údaje získané ze zdrojů EU (např. program Copernicus) nebo přímo od veřejnosti (např. v kontextu občanských věd). Modernizace a zjednodušení jsou celkově možné prostřednictvím důslednějšího uplatňování osvědčených postupů v rámci jednotnějšího přístupu. Takový postup by posílil empirickou základnu politiky v oblasti životního prostředí a zajistil jednodušší a spolehlivější proces. 3.Dosažení pokroku Komise dlouhou dobu pracovala s členskými státy na zjednodušení podávání zpráv o životním prostředí. V poslední době již Komise uvedla do pohybu některé změny, zčásti inspirované touto kontrolou účelnosti. Tyto změny zahrnují změny v návrzích právních předpisů o odpadech, jež Komise připravila, nebo zrušení směrnice o normalizaci podávání zpráv, což přinese reálný prospěch v příštích letech. Ke změnám došlo nebo se připravují ve všech hlavních oblastech politiky životního prostředí, jako je ovzduší, voda a příroda (přehled podává tabulka 1 v dokumentu SWD(2017) 230). Tyto změny potvrzují možnost snižovat náklady a současně i zlepšovat kvalitu informací. Otázkami podávání zpráv a sledování v oblasti životního prostředí se systematicky zabývají hodnocení právních předpisů v oblasti životního prostředí prováděná v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT). Tato hodnocení jsou hlavní hybnou silou změn tam, kde je toho zapotřebí. Je tomu tak například v případě hodnocení směrnice INSPIRE. Pokroku bylo dosaženo nejen v tom, co se oznamuje, ale i ve způsobu, jak se to oznamuje. Ve stále větším měřítku se používají informační technologie a nástroje, které proces podávání zpráv velice usnadnily a urychlily. Komise rovněž zkoumá různé představy a přístupy, např. zlepšení aktivního šíření. 4.Plán opatření Kontrola účelnosti shledala, že podávání zpráv o životním prostředí je z větší části vhodné pro daný účel, avšak zjistila také problémy, které je třeba řešit (viz oddíl 2). Tyto problémy budou řešeny přijetím opatření v pěti oblastech. To znamená: 1.získávání správných informací ve správné formě ve správný čas; 2.zjednodušení procesu podávání zpráv; 3.podporu aktivního šíření informací o životním prostředí na evropské a vnitrostátní úrovni;

4.využívání jiných zdrojů údajů a alternativních přístupů doplňujících podávání zpráv o životním prostředí; a 5.zlepšení soudržnosti a spolupráce. Tato opatření plynou z potřeby společného přístupu k podávání zpráv. To znamená přejít od systému, kdy podávání zpráv probíhá souběžně v několika různých oblastech politiky životního prostředí, k více standardizovanému přístupu, kdy jsou uplatňovány osvědčené postupy napříč oblastmi politiky. Komise za tímto účelem posílí kapacitu Evropské agentury pro životní prostředí (EEA), aby mohla být nápomocna při uplatňování takového přístupu na základě zkušeností, nástrojů a procesů, které byly v rámci agentury již zavedeny. Komise převede rozpočtové prostředky z programu LIFE (přibližně 3,1 milionu EUR během tříleté pilotní fáze), což pomůže agentuře EEA zajistit vedoucí úlohu při provádění opatření zaměřeného na modernizaci elektronického podávání zpráv (viz opatření č. 3 níže) a napomůže plnění některých dalších opatření, jak je uvedeno níže. To doplní probíhající podporu podávání zpráv a dohodnutých úkolů do budoucna (např. ve vztahu k energetické a klimatické politice) a zlepšení (např. v souvislosti s platformou Reportnet 2.0) stanovená ve víceletém a ročním pracovním programu EEA. Výsledek této pilotní fáze bude pak zohledněn v opatřeních, která budou navazovat na hodnocení EEA-EIONET prováděné pod vedením Komise, a v úvahách týkajících se nařízení o EEA. Výsledkem by měly být kvalitnější informace, které budou snadněji poskytované a šířeji využívané. To přinese prospěch všem, kdo se podílejí nebo jsou zainteresováni na podávání zpráv o životním prostředí. Správní orgány budou mít prospěch z nižší administrativní zátěže. Sníží se zátěž pro podniky, pokud na ně správní orgány členských států přenesou výhody vyplývající z lepší efektivity tam, kde se podniky podílejí na podávání zpráv a na regulačním dohledu. Tvůrci politik budou mít kvalitnější informace pro vypracování politik. V neposlední řadě evropská veřejnost, podniky a správní orgány budou mít lepší přístup k lepším informacím o životním prostředí. 4.1Získávání správných informací ve správné formě ve správný čas Kontrola účelnosti dospěla ke zjištění, že stávající proces podávání zpráv o životním prostředí z větší části plní svou funkci, že by však mohla být provedena určitá zlepšení. Některá z těchto zlepšení, jako např. sladění termínů, lze provést pouze změnou právních předpisů. Pro jiné změny nejsou změny právních předpisů zapotřebí, ale mohou být ze své povahy podrobné. Opatření č. 1: Legislativní změny týkající se povinností podávat zprávy stanovených ve vybraných právních předpisech Termíny: Termíny stanovené pro jednotlivé právní předpisy podle potřeby předložení návrhu (návrhů) Komise Kromě opatření nastíněných již v oddíle 3 se toto opatření bude zabývat zjištěními týkajícími se potřeby změnit jednotlivé právní předpisy. Na základě podrobnější analýzy těchto otázek Komise navrhne legislativní změny, které se například mohou týkat: –sladění termínů/četnosti podávání zpráv, kde je to relevantní, a –vyloučení nadbytečných nebo jiných povinností podávání zpráv, které již nejsou užitečné. K zajištění systémového a srovnatelného přístupu Komise doplní navržený přístup o pokyny pro zlepšování právní úpravy a zavede pokud možno standardní ustanovení o povinnostech podávání zpráv o životním prostředí. Opatření č. 2: Podrobněji posoudit povinnosti podávání zpráv a změnit je v rámci průběžného programu Termíny: Průběžný pracovní program K zajištění systémového a srovnatelného přístupu Komise rovněž zavede přístup k podávání zpráv o životním prostředí, který je nastíněn v této zprávě, při hodnocení stávajícího práva EU v oblasti životního prostředí a při přípravě nových legislativních návrhů (např. prostřednictvím zjednodušení procesu podávání zpráv nebo zlepšením ustanovení o informování veřejnosti). Tento obecnější, vědecký přístup bude zaveden prostřednictvím závazku podrobněji se zabývat podáváním zpráv při všech nadcházejících hodnoceních a ve všech návrzích. K tomu budou využity pravidelné přezkumy a hodnocení, jež umožní, aby Komise ve spolupráci s EEA a členskými státy EU každých několik let přezkoumala informace vyžadované prostřednictvím podávání zpráv. Komise je zároveň schopna posoudit, jak dobře právní předpis funguje, v obecnější poloze. V této souvislosti se přezkum bude systematicky zabývat těmito možnostmi: –širším používáním klíčových ukazatelů a strukturováním informací o nejdůležitějších otázkách provádění podle rámce DPSIR a pokyny pro zlepšování právní úpravy regulačního dohledu, –kde je to možné, sladěním takových klíčových ukazatelů se širšími potřebami politik zaměřených na plnění cílů udržitelného rozvoje, 7. akčního programu pro životní prostředí a přezkumu provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, s cílem zajistit společný přístup, –snížením potřeby poskytování textových a kontextových informací nebo případně častějším používáním uzavřených otázek s nabídkou předdefinovaných možných odpovědí,

–využitím informací veřejně dostupných na vnitrostátní úrovni namísto opětovného vyžadování těchto informací od členských států nebo podniků. V rámci průběžného programu bude rovněž posuzován účel a potřeby podávání zpráv a využití poskytnutých informací. Kromě toho budou přezkoumány příslušné povinnosti podávání zpráv, aby byly v souladu s datovými specifikacemi infrastruktury INSPIRE, nebo pokud je to efektivnější, aby byly datové specifikace uzpůsobeny k zajištění jednotnosti při plnění povinností dodávání zpráv. Cílem je maximalizovat výhody vyplývající z přechodu k interoperabilitě údajů, aniž by to vedlo ke zbytečným nákladům. Při tomto přezkumném procesu bude vzat v úvahu materiál „Vypracování zásad pro inteligentnější podávání zpráv o životním prostředí“ vypracovaný iniciativou „Make It Work“. 4.2Zjednodušení procesu podávání zpráv V návaznosti na již vložené investice do procesu podávání zpráv lze učinit více pro plné využití probíhajícího pokroku v nástrojích informačních technologií včetně standardizace praxe a postupů. Opatření č. 3: Modernizovat elektronické podávání zpráv, a to i prostřednictvím pokročilejší platformy Reportnet a prostřednictvím co nejlepšího využití stávající infrastruktury Termíny: Platforma Reportnet 2.0 bude spuštěna v roce 2019 a její kapacita a výkonnost budou poté postupně rozšiřovány Projekt „Reportnet 2.0“ zahájila EEA s cílem podpořit a modernizovat elektronické podávání zpráv pomocí nejnovějších IT řešení. Reportnet je infrastruktura EEA na podporování datových a informačních toků a k jejich zlepšování a používají ji i některé útvary Komise ve svých procesech podávání zpráv. Byla navržena pro dřívější generaci politiky EU v oblasti životního prostředí a v současnosti je pod velkým tlakem v důsledku objemu nyní oznamovaných údajů. Komise podpoří přestavbu této infrastruktury pro podávání zpráv s cílem vytvořit z ní ústřední a zjednodušený nástroj EU pro podávání zpráv o životním prostředí (a možná i jiných zpráv) v rozsahu převyšujícím současné požadavky kladené na verzi Reportnet 2.0 (jejímž cílem je především zvýšit kapacitu a bezpečnost systému). Reportnet také bude muset reagovat na ambiciózní požadavky stanovené v programu jednotného digitálního trhu EU, a zejména požadavky stanovené v akčním plánu pro „eGovernment“ a v Evropském rámci interoperability. Komise rovněž prozkoumá možnosti platformy Reportnet využívat cloudových služeb a posoudí, zda existují synergie s prováděním navrhovaného nařízení o správě energetické unie. Komise vezme v úvahu poučení získaná z iniciativy sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) a naváže na výsledky a zkušenosti odvětvových informačních systémů, jako je Evropský systém informací o vodě a Evropský informační systém pro biologickou rozmanitost . V této souvislosti Komise podpoří důsledné a realistické uplatňování pravidel INSPIRE. Hodnocení směrnice INSPIRE provedené v rámci programu REFIT prokázalo, že provádění této směrnice v současnosti není plně sladěno s potřebami podávání zpráv podle práva EU v oblasti životního prostředí. Komise již podniká kroky, které zajistí, aby při provádění směrnice INSPIRE byly „upřednostňovány soubory prostorových údajů o životním prostředí, zejména ty, které jsou spojeny se sledováním a podáváním zpráv“. Opatření č. 4: Vyvinout a odzkoušet nástroje pro vytěžování údajů na úrovni EU Termíny: Předložení výsledků zkoušek v roce 2018 Vytěžování údajů je jeden ze způsobů, jak mohou orgány EU získat přístup k údajům na úrovni členských států nebo na místní úrovni, aniž by bylo třeba tyto údaje fyzicky oznamovat. To v zásadě umožňuje získat na úrovni EU lepší a pružnější přístup k údajům při co nejmenším nepohodlí pro ostatní. Vývoj aplikace na úrovni EU, která by mohla efektivně vytěžovat a využívat veřejně dostupné údaje, až dosud nebyl možný. Určité zkušenosti existují, avšak bude zapotřebí další vývoj a zkoušky takových nástrojů, než budou provozuschopné. Komise spolu s EEA budou investovat do vývoje takových nástrojů a provedou zkoušky některých počátečních konceptů do konce roku 2018. To bude zahrnovat další vylepšení geoportálu EU a jeho propojení s projektem Reportnet. Komise rovněž vypracuje praktické pokyny, jak lze vytěžování údajů v budoucnu efektivněji využívat v politice životního prostředí s cílem reagovat na otázky zjištěné při kontrole účelnosti (např. týkající se právní jistoty). 4.3Podpora aktivního šíření informací o životním prostředí na evropské a vnitrostátní úrovni Podávání zpráv by nemělo být určeno pouze k využití ze strany orgánů EU. Mělo by například také umožnit, aby veřejnost lépe pochopila stav životního prostředí, ve kterém žije. Opatření č. 5: Vypracovat pokyny a podpořit osvědčené postupy pro evropské a vnitrostátní systémy informací o životním prostředí včetně lepšího přístupu k údajům snadno pochopitelnými způsoby Termíny: Pokyny a příklady osvědčených postupů budou zveřejněny v roce 2018 Komise podpoří aktivní šíření prostřednictvím pokynů a sdílením osvědčených postupů na evropské i vnitrostátní úrovni, přičemž bude v plném rozsahu prováděna směrnice INSPIRE (viz též opatření č. 6). Tyto pokyny budou vypracovány v úzké konzultaci s členskými státy a dalšími zainteresovanými skupinami. Budou navazovat na zkušenosti získané při odvětvové práci a pilotních projektech, zejména projektech prováděných v souvislosti se strukturovaným rámcem pro provádění a informace. Tato práce bude rovněž propojena s mezinárodními procesy Aarhuské úmluvy tím, že bude podněcovat k širšímu využívání elektronických nástrojů k aktivnímu šíření informací mezi veřejností snadno použitelným, přístupným způsobem. Zásadní bude zajistit, aby správní hranice členských států nebyly překážkou pro datové toky a správu údajů. Měl by existovat bezproblémový tok informací mezi orgány veřejné moci a veřejností. Při provádění tohoto opatření je důležité, aby probíhalo také v přeshraničním kontextu a bez ohledu na to, z kterého členském státu informace pocházejí.

Veškeré údaje o životním prostředí by měly být dostupné prostřednictvím otevřeného přístupu, měly by být snadno vyhledatelné a opětovně použitelné, zejména pro pracovníky výzkumu a vědce. Opatření č. 6: Podpořit úplné provedení směrnice INSPIRE, přičemž se upřednostní datové soubory, které jsou nejrelevantnější z hlediska provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a podávání zpráv o jejich plnění Termíny: Členské státy zveřejní seznam prioritních datových souborů v souladu se směrnicí INSPIRE do roku 2018 a dosažený pokrok bude posouzen v roce 2019 na základě zpráv členských států V rámci opatření navazujících na hodnocení plnění směrnice INSPIRE Komise nyní provádí identifikaci souborů prostorových údajů (spadajících do působnosti směrnice INSPIRE), jež souvisejí s povinnostmi podávání zpráv o životním prostředí. Podle směrnice INSPIRE musí členské státy vytvořit příslušná metadata pro tyto datové soubory a zpřístupnit je (prostřednictvím prohlížecí služby, vyhledávací služby a služby stahování) na vnitrostátní úrovni. Provedlo to zatím jen několik málo členských států. Poté, co Komise sestaví ve spolupráci s členskými státy seznam , bude sledovat uplatňování povinností, které směrnice INSPIRE ukládá, a to prostřednictvím mechanismu v této směrnici stanoveného. 4.4Zkoumání možnosti využití jiných zdrojů údajů a jiných přístupů, jež by mohly doplnit podávání zpráv o životním prostředí Možnosti využití jiných zdrojů údajů, např. programu Copernicus nebo občanských věd, jako nástroje, který by mohl doplnit podávání zpráv nebo by v některých případech mohl posloužit jako alternativa k podávání zpráv, jsou slibné. Zkušenosti však ukazují, že to nemusí být snadné, a je třeba ještě vyřešit řadu otázek. Opatření č. 7: Lépe využívat údaje získané prostřednictvím programu Copernicus Termíny: Opatření ve vybraných oblastech zavést v roce 2017 Program Unie pro pozorování a monitorování Země Copernicus sestává ze soustavy družic ve vlastnictví EU, jež shromažďují bezprecedentní objem údajů získaných pozorováním Země. Tematické informace získané prostřednictvím programu Copernicus mohou sehrát důležitou úlohu v procesu kontroly dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, například zvyšováním informovanosti, upozorňováním na nedodržování předpisů a nasměrováním inspekcí. Takové informace však mohou být důležité i pro monitorování a podávání zpráv v oblasti životního prostředí. Příklady již existují, např. využití satelitního zobrazení ke sledování změn travních porostů v lokalitě soustavy Natura 2000. Za účelem povzbuzení tohoto vývoje budou návazná opatření zkoumat, jak lze údaje z programu Copernicus využít pro doplnění nebo celkové zlepšení kvality informací používaných při podávání zpráv a šířeji při tvorbě politik EU v oblasti životního prostředí. Tato opatření budou vycházet ze zkušeností EEA a jejich cílem je dále rozvíjet požadavky uživatelů, zejména v oblasti přírodní, vodní a námořní politiky. Bylo by možné též prozkoumat synergie s Globální soustavou systémů pozorování Země (GEOSS), jejímiž součástmi jsou program Copernicus, ale i jiné mezinárodní a celoevropské sítě pro pozorování země.



Opatření č. 8: Podpořit širší využívání občanských věd jako doplněk podávání zpráv o životním prostředí Termíny: Postupná opatření vedoucí k vypracování pokynů v roce 2019 Jiným slibným zdrojem doplňujících informací a údajů o otázkách životního prostředí jsou občanské vědy. Nabízejí další způsob shromažďování údajů o životním prostředí, který je nákladově efektivní a je užitečný při poskytování včasných varování o trendech a konkrétních problémech životního prostředí. Současně zvyšuje informovanost a nabízí možnost využití lidského potenciálu. Nehledě na rostoucí množství údajů získaných a činností prováděných v rámci občanských věd nejsou (zatím) údaje získané v rámci občanských věd v praxi široce využívány pro oficiální sledování životního prostředí (zejména proto, že v některých oblastech nejsou tyto údaje na stejné úrovni jako vědecky sofistikovanější zařízení pro sledování životního prostředí) a pro podávání zpráv o životním prostředí. Mohou nicméně podněcovat k oficiálnímu podávání zpráv a oficiálním opatřením, například pokud občané oznamují problémy týkající se místních skládek, a doplňovat je. Komise bude činnosti v oblasti občanských věd i nadále podporovat prostřednictvím programů výzkumu a inovací v EU. To zahrnuje vývoj technologií, jež občanům umožní přispívat (např. ke sledování kvality ovzduší), podporuje koordinaci mezi stávajícími opatřeními na regionální, evropské a mezinárodní úrovni a šíření osvědčených postupů. 4.5Zlepšování soudržnosti a spolupráce Opatření č. 9: Zlepšit spolupráci při sdílení a využívání údajů shromážděných v jiných oblastech ve prospěch životního prostředí Termíny: Identifikovat opatření v oblasti spolupráce k dosažení zlepšení v roce 2017 Existují propojení mezi podáváním zpráv o životním prostředí a podáváním zpráv v jiných oblastech politiky EU, zejména zemědělské, klimatické, spotřebitelské a zdravotní, energetické, námořní a rybářské politiky, jakož i v oblasti statistiky. Zohlední se také některé oblasti pro zlepšení spolupráce, pokud jde o využívání stávajících údajů na úrovni EU. Informace předávané jiným útvarům Komise mohou být v některých oblastech lépe využity jako zdroj informací pro politiku životního prostředí. V této souvislosti existují dobré příklady například v oblasti zemědělství – životní prostředí – klima. Bude třeba přijmout i jiná opatření, včetně posouzení toho, do jaké míry je nařízení o statistice odpadů konzistentní s povinnostmi podávání zpráv podle revidovaných právních předpisů EU o odpadech, až budou přijaty. Souvisejícími otázkami se zabývala také Komisí provedená kontrola účelnosti týkající se povinností plánovat, podávat zprávy a sledovat vyžadovaných právními předpisy EU v oblasti energetiky. Existuje možnost sdružovat zdroje a vytvářet propojení (např. u ukazatelů nebo elektronického podávání zpráv) v procesu provádění obou zjednodušujících postupů. Návazná opatření budou prováděna takovým způsobem, aby se vytvářely pozitivní synergie v příslušných oblastech politiky.