Kromě toho je v souvislosti se situací nastalou po finanční a vládní krizi z let 2008-2015 mezi 10 prioritami Komise podpora vzniku pracovních míst, růstu a investic, a to formou Investičního plánu pro Evropu zahájeného v roce 2014 v reakci na útlum investic. V jeho centru je Evropský fond pro strategické investice (EFSI) založený v roce 2015 s cílem mobilizovat do poloviny roku 2018 alespoň 315 miliard eur dodatečných investic prostřednictvím podpory rizikové kapacity skupiny Evropské investiční banky za využití záruky EU ve výši 16 miliard eur společně s financováním z vlastních zdrojů skupiny Evropské investiční banky ve výši 5 miliard eur. Vzhledem k úspěchu byl EFSI na konci roku 2017 rozšířen a prodloužen. Nyní poskytuje rozpočtovou záruku 26 miliard eur vycházející z poskytování rozpočtových zdrojů ve výši 9,1 miliard eur. Kromě toho poskytuje skupina Evropské investiční banky dodatečnou rizikovou kapacitu ve výši 7,5 miliard eur. Cílem je mobilizovat do konce roku 2020 dodatečné investice ve výši alespoň 500 miliard eur. Program InvestEU bude založen na stejném úspěšném rozpočtovém modelu jako EFSI, což zajistí, aby skromné rozpočtové zdroje mobilizovaly co nejvíce soukromých investic.

Pro víceletý finanční rámec (VFR) od roku 2021 je třeba poskytnout investiční program EU, který bude plnit průřezové cíle v oblasti zjednodušování, flexibility, synergie a soudržnosti napříč relevantními politikami EU. Úvahy představené v diskusním dokumentu Komise k budoucnosti financí EU zdůrazňují potřebu „udělat více za méně peněz“ a využít rozpočet EU v období rozpočtových omezení. Jako možné řešení současné situace, kdy existuje na úrovni EU několik finančních nástrojů, navrhuje diskusní dokument jejich integraci do jediného fondu, který by poskytoval podporu prostřednictvím široké škály finančních produktů, a zároveň by bylo posíleno zaměření na cíle oblasti politiky. Navrhuje také, aby se finanční nástroje na úrovni EU a finanční nástroje spravované členskými státy v rámci politiky soudržnosti vzájemně doplňovaly.

Dlouhodobé cíle EU související s udržitelností, konkurenceschopností a růstem podporujícím začlenění vyžadují významné investice do různých oblastí politiky. To zahrnuje mimo jiné nový model související s mobilitou, obnovitelnou energií, energetickou účinností, přírodním kapitálem, inovacemi, digitalizací, dovednostmi, sociální infrastrukturou, oběhovým hospodářstvím, oblastí klimatu, oceány a s vytvářením a růstem malých podniků.

Dobrovolný podfond členského státu by umožnil řešení selhání trhu a mezer v investicích specifických pro danou zemi a při současném čerpání finančních produktů navržených na centrální úrovni. Tím by se v opodstatněných případech zajistilo efektivnější geografické využití zdrojů. Členské státy by tak mohly prostřednictvím Fondu InvestEU implementovat část svých prostředků v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu+, Fondu soudržnosti, Evropského námořního a rybářského fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova.

Na základě schválených operací mobilizoval EFSI do konce roku 2017 investice v hodnotě 207 miliard eur, což odpovídá 66 % stanoveného cíle. Tento údaj se zvýšil na 256 miliard eur pro schválené operace, což odpovídá 81 % stanoveného cíle. Extrapolace tohoto trendu na dalších 6 měsíců předpokládá, že k dokončení EFSI dojde v polovině roku 2018, a očekává se, že investice ze schválených operací dosáhnou cíle 315 miliard eur do poloviny roku 2018 nebo krátce poté.

V sociální oblasti a v oblasti programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace (EaSI) existují empirické důkazy, že investice do sociální infrastruktury, sociálních podniků produkujících zboží („hmatatelné produkty“) i sociální služby, myšlenky a lidi („nehmatatelné produkty“) jsou v Unii výrazně nedostačující, avšak tyto oblasti jsou zásadní pro to, aby se členské státy vyvinuly ve spravedlivou, inkluzivní a znalostní společnost.

Dne 27. dubna 2018 Výbor pro kontrolu regulace vydal kladné stanovisko s výhradami. [vložte hyperlink na vyjádření Výboru pro kontrolu regulace] Vyhodnocení dopadů ve formě pracovního dokumentu útvaru [vložte referenci/odkaz] se zabývá předloženými otázkami. Zpráva nyní lépe vysvětluje současné překrývání EFSI a centrálně spravovaných finančních nástrojů. Objasňuje také to, jak bude potenciálnímu překrývání v rámci Fondu InvestEU zabráněno. Kromě toho je detailněji prezentována volba navrhované správní struktury, a také role různých orgánů. To zahrnuje i srovnání aktuálně používaných správních opatření pro EFSI a finančních nástrojů včetně toho, který je navržen v rámci Fondu InvestEU. Přidáno bylo také dodatečné objasnění předpokladu pro příslušné stupně rizika a míry tvorby rezerv včetně bližšího vysvětlení funkce vyhodnocování rizik v rámci správní struktury.

·Integrovaná struktura správy a provádění, která zlepšuje interní koordinaci a posiluje pozici Komise vzhledem k prováděcím partnerům. To by také vedlo k efektivnosti nákladů na správu, předcházení duplikaci a překrývání a zvýšilo by viditelnost před investory.

Dopad Programu InvestEU bude vyhodnocen prostřednictvím hodnocení. Hodnocení bude provedeno v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 , ve které tři instituce potvrdily, že hodnocení existující legislativy a politiky bude tvořit základ pro vyhodnocení dopadu možností na budoucí konání. Hodnocení zhodnotí reálný dopad Programu InvestEU na základě ukazatelů/cílů Programu InvestEU a detailní analýzy míry, do jaké lze Program InvestEU považovat za relevantní, účinný, účelný, do jaké míry poskytuje Evropské unii dostatečnou přidanou hodnotu a je soudržný s ostatními politikami EU. Budou obsahovat vyvozené závěry sloužící k identifikaci veškerých nedostatků/problémů nebo jakéhokoli potenciálu k dalšímu zlepšení opatření nebo jejich výsledků a k maximalizaci jejich využití/dopadu. Monitorování výkonnosti bude měřeno pomocí ukazatelů stanovených v návrhu. Kromě těchto klíčových indikátorů budou v investičních směrnicích nebo záručních dohodách obsaženy detailnější ukazatele vycházející z konkrétních finančních produktů. Pro Poradenské centrum InvestEU a Portál InvestEU budou navíc stanoveny specifické ukazatele.

Portál InvestEU bude vytvořen tak, aby vycházel ze zkušeností s projektovým portálem Investičního plánu pro Evropu. Součástí budou systematické kontroly, zda jsou předložené projekty konzistentní s unijními zákony a politikami, a povinnost prováděcích partnerů přihlížet k projektům, které spadají do oblasti jejich působení a splňují test konzistentnosti. Jeho cílem je poskytnout viditelnost investovatelných projektů v EU, které hledají finanční prostředky. Zveřejnění projektu na portálu ovšem není podmínkou pro to, aby získal prostředky. Podobně pak zveřejnění na portálu neznamená, že projektu budou záruky EU poskytnuty.

(8)Program InvestEU by měl přispívat k budování udržitelného finančního systému v Unii, který bude podporovat přesměrování soukromého kapitálu do udržitelných investic v souladu s cíli stanovenými v akčním plánu Komise týkajícím se financování udržitelného růstu .

(6)Fond InvestEU by měl podporovat investice do hmotných i nehmotných aktiv s cílem stimulovat růst, investice a zaměstnanost, čímž přispěje k většímu blahobytu a spravedlivějšímu rozložení příjmů v Unii. Intervence Fondu InvestEU by měly doplňovat unijní podporu poskytovanou prostřednictvím grantů.

(5)Fond InvestEU by měl přispívat ke zlepšování konkurenceschopnosti Unie, mimo jiné v oblasti inovací a digitalizace, k udržitelnosti hospodářského růstu Unie, k sociální odolnosti a inkluzivnosti a k integraci kapitálových trhů Unie, a to včetně řešení odstraňujících jejich roztříštěnost a zvyšujících různorodost zdrojů financování podniků v Unii. V této souvislosti by měl podporovat projekty, které jsou technicky a ekonomicky životaschopné, a to poskytnutím rámce pro využívání dluhových nástrojů, nástrojů pro sdílení rizik a kapitálových nástrojů na základě záruky z rozpočtu Unie a příspěvků prováděcích partnerů. Měl by být založen na poptávce, přičemž podpora v rámci Fondu InvestEU by se zároveň měla soustředit na příspěvky k plnění cílů politiky Unie.

(4)Na úrovni Unie je rámcem pro určení priorit vnitrostátních reforem a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik. Členské státy si pro podporu těchto reformních priorit vytvářejí vlastní národní víceleté investiční strategie. Tyto strategie by měly být prezentovány společně s každoročními národními programy reforem jako způsob vytyčení a koordinace prioritních investičních projektů, které se budou financovat z vnitrostátních či unijních, nebo případně obojích prostředků. Měly by také zajišťovat soudržné využívání finančních prostředků Unie a maximalizovat přidanou hodnotu finanční podpory, především podpory poskytované z evropských strukturálních a investičních fondů, z evropské funkce investiční stabilizace a z Fondu InvestEU, je-li to relevantní.

(2)Hodnocení ukázala, že rozmanitost finančních nástrojů poskytnutých ve víceletém finančním rámci 2014–2020 vedla k jisté míře jejich vzájemného překrývání. Tato rozmanitost také způsobila, že situace byla pro zprostředkovatele a konečné příjemce, kteří naráželi na různá pravidla způsobilosti a podávání zpráv, velmi komplikovaná. Absence vzájemně slučitelných pravidel také představovala překážku pro kombinování několika unijních fondů, přestože by taková kombinace byla prospěšná pro podporu projektů, které potřebovaly různé typy financování. Proto by měl být zřízen jednotný Fond InvestEU, aby bylo možné dosáhnout efektivněji fungující podpory konečných příjemců prostřednictvím integrace a zjednodušení finanční nabídky v rámci jednotného programu rozpočtových záruk, čímž by se zlepšil dopad unijních intervencí a zároveň by se snížily náklady pro rozpočet Unie.

(1)Investice do infrastruktury v Unii v roce 2016 představovaly 1,8 % HDP EU, oproti 2,2 % v roce 2009 tedy poklesly a byly zhruba o 20 % nižší než míra investic před globální finanční krizí. Ačkoli tedy Unie zaznamenává zlepšení poměru investic k HDP, zůstávají pod úrovní očekávanou v období silného hospodářského oživení a dostatečně nekompenzují několikaleté období nedostatku investic. Ještě důležitější je, že stávající a předpovídaná úroveň investic nepokrývá unijní potřeby strukturálních investic s ohledem na technologické změny a globální konkurenceschopnost, včetně investic do inovací, dovedností, infrastruktury a malých a středních podniků, a na potřebu řešit klíčové společenské výzvy, jako je udržitelnost nebo stárnutí obyvatelstva. V důsledku toho je pro řešení selhání trhu a suboptimální investiční situace nutné pokračování podpory, která by omezila investiční mezeru v cílových sektorech, a pomohla tak dosáhnout cílů politiky Unie.

(10)Podíl Fondu InvestEU na dosažení klimatického cíle bude sledován prostřednictvím unijního systému pro sledování klimatu vyvinutého Komisí ve spolupráci s prováděcími partnery a za pomoci vhodného využití kritérií stanovených v [nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování ] s cílem určit, zda je určitá hospodářská činnost z hlediska životního prostředí udržitelná.

(11)Podle zprávy o globálních rizicích z roku 2018, kterou vydalo Světové ekonomické fórum, souvisí polovina z deseti nejzásadnějších rizik ohrožujících globální ekonomiku s životním prostředím. Tato rizika zahrnují znečištění ovzduší, půdy a vody, mimořádné povětrnostní jevy, ztrátu biodiverzity a neúspěchy v oblasti zmírňování klimatických změn a přizpůsobování se těmto změnám. Environmentální zásady jsou silně zakotveny ve Smlouvách a mnoha unijních politikách. Proto by začleňování environmentálních cílů mělo být podporováno i v rámci operací souvisejících s Fondem InvestEU. Ochrana životního prostředí a s ním související předcházení ekologickým rizikům a jejich řízení by měly být začleněny do přípravy a provádění investic. EU by rovněž měla sledovat své výdaje související s biologickou rozmanitostí a kontrolou znečištění ovzduší s cílem splnit povinnosti týkající se podávání zpráv v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 . Investice přidělené na cíle environmentální udržitelnosti by proto měly být sledovány pomocí společných metodik, jež jsou v souladu s metodikou vypracovanou v rámci jiných programů Unie pro klima, biologickou rozmanitost a řízení znečištění ovzduší, čímž by se umožnilo posuzování individuálních i společných dopadů investic na klíčové složky přírodního kapitálu, včetně ovzduší, vody, půdy a biologické rozmanitosti.

(12)Investiční projekty s výraznou podporou Unie, obzvláště v oblasti infrastruktury, by měly podléhat ověřování udržitelnosti v souladu s pokyny, které by měla vypracovat Komise ve spolupráci s prováděcími partnery v rámci Programu InvestEU, a za pomoci vhodného využití kritérií stanovených v [nařízení o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování] s cílem určit, zda je určitá hospodářská činnost z hlediska životního prostředí udržitelná, a to v souladu s pokyny vypracovanými pro jiné programy Unie. Tyto pokyny by měly obsahovat přiměřená ustanovení, aby se zabránilo nepřiměřené administrativní zátěži.

(13)Nízká míra investic do infrastruktury v Unii během finanční krize oslabila schopnost Unie podporovat udržitelný růst, konkurenceschopnost a konvergenci. Pro splnění cílů Unie týkajících se udržitelnosti, včetně energetických a klimatických cílů do roku 2030, mají zásadní význam výrazné investice do evropské infrastruktury. V souvislosti s tím by se podpora z Fondu InvestEU měla zaměřovat na investice do infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky včetně energetické účinnosti a obnovitelné energie, životního prostředí a klimatu, námořní a digitální oblasti. Pro maximalizaci dopadů a přidané hodnoty unijní finanční podpory je vhodné podporovat zjednodušený investiční proces, který umožní zviditelnění rezervy projektů a soudržnost mezi příslušnými programy Unie. Vzhledem k bezpečnostním hrozbám by investiční projekty podporované Unií měly zohlednit zásady ochrany občanů na veřejných prostranstvích. Zde by se měly doplňovat s působením ostatních unijních fondů, jako je Evropský fond pro regionální rozvoj, které poskytují podporu pro bezpečnostní komponenty investic do veřejných prostranství, dopravy, energetiky a dalších klíčových infrastruktur.

(14)Ačkoli se celková míra investic v Unii zvyšuje, investice do rizikovějších činností, jako je výzkum a inovace, jsou stále nedostačující. Výsledný nedostatek investic do výzkumu a inovací poškozuje průmyslovou a hospodářskou konkurenceschopnost Unie a kvalitu života jejích obyvatel. Fond InvestEU by měl poskytovat vhodné finanční produkty pro krytí různých fází inovačního cyklu a širokou škálu zúčastněných subjektů, zejména aby bylo možné v Unii rozšiřovat a zavádět řešení v komerčním měřítku tak, aby tato řešení byla na světových trzích konkurenceschopná.

(15)Je naléhavě zapotřebí výrazně pracovat na investování do digitální transformace a distribuování jejích přínosů mezi všechny občany a podniky Unie. Silný politický rámec strategie pro jednotný digitální trh by nyní měly doplnit investice s podobnou mírou ambicí, včetně investic do umělé inteligence.

(16)Malé a střední podniky hrají v Unii zásadní úlohu. Ovšem vzhledem k tomu, že jsou vnímány jako vysoce rizikové a nemají dostatečné zajištění, čelí problémům v oblasti přístupu k financování. Další výzvy souvisí s potřebou malých a středních podniků udržet si konkurenceschopnost prostřednictvím digitalizace, internacionalizace a inovací a také zvyšováním dovedností svých zaměstnanců. V porovnání s většími podniky navíc mají přístup k užšímu souboru finančních zdrojů: obvykle nevydávají dluhopisy a mají jen omezený přístup na burzy cenných papírů nebo k velkým institucionálním investorům. Problém přístupu k financování je ještě větší v případě malých a středních podniků, jejichž činnost je zaměřena na nehmotná aktiva. Malé a střední podniky v Unii jsou značně závislé na bankách a dluhovém financování formou bankovních kontokorentních úvěrů, bankovních půjček nebo leasingu. Podpora malých a středních podniků, které čelí výše uvedeným výzvám, a poskytování rozmanitějších zdrojů financování je nezbytné pro zvýšení schopnosti malých a středních podniků financovat svůj vznik, růst a rozvoj a překonat ekonomické poklesy a také pro zvýšení odolnosti hospodářství a finančního systému během ekonomického poklesu či otřesů. Navíc to doplňuje iniciativy, které jsou již realizovány v kontextu unie kapitálových trhů. Fond InvestEU by měl poskytovat příležitost zaměřit se na specifické, více zacílené finanční produkty.

(17)Jak uvádí diskusní dokument o sociálním rozměru Evropy a evropský pilíř sociálních práv , budování inkluzivnější a spravedlivější Unie představuje klíčovou prioritu pro řešení nerovnosti v Unii a pro podporu politik sociálního začlenění v Evropě. Nerovnost příležitostí ovlivňuje především přístup ke vzdělání, odborné přípravě a zdravotní péči. Investice do ekonomiky související se společenským, dovednostním a lidským kapitálem a také do integrování znevýhodněných skupin obyvatel do společnosti může zlepšit ekonomické příležitosti, obzvláště při koordinaci na úrovni EU. Fond InvestEU by měl být využíván na podporu investic do vzdělávání a odborné přípravy, na pomoc při zvyšování zaměstnanosti, zejména mezi osobami s nízkou mírou dovedností a osobami dlouhodobě nezaměstnanými, a ke zlepšení situace v oblasti mezigenerační solidarity, zdravotnictví, bezdomovectví, digitální inkluze a rozvoje komunit a situace týkající se role a místa mladých a zranitelných lidí ve společnosti, a to včetně státních příslušníků třetích zemí. Program InvestEU by měl také přispívat k podpoře evropské kultury a kreativity. Aby bylo možné reagovat na zásadní společenské proměny v Unii a proměny pracovního trhu v průběhu následujícího desetiletí, je nezbytné investovat do lidského kapitálu, mikrofinancování, financování sociálních podniků a nových obchodních modelů sociální ekonomiky, včetně investic se sociálním dopadem a zadávání zakázek se sociálními výsledky. Program InvestEU by měl posilovat vznikající ekosystém sociálního trhu a zvyšovat nabídku financování a přístup k němu v případě mikropodniků a sociálních podniků, aby byla uspokojena poptávka těch, kdo to nejvíce potřebují. Zpráva pracovní skupiny na vysoké úrovni o investicích do sociální infrastruktury v Evropě identifikovala investiční mezery v oblasti sociální infrastruktury a služeb včetně vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bydlení, které vyžadují podporu, a to i na úrovni EU. Proto by měla být na podporu rozvoje hodnotového řetězce sociálního trhu a odolnější Unie využita kolektivní síla veřejného, komerčního i filantropického kapitálu a také podpora nadací.

(18)Fond InvestEU by měl fungovat v rámci čtyř oken, která odpovídají hlavním politickým prioritám Unie, totiž udržitelná infrastruktura, výzkum, inovace a digitalizace, malé a střední podniky a sociální investice a dovednosti.

(19)Každé okno by se mělo skládat ze dvou složek, totiž složky EU a složky členského státu. Složka EU by měla přiměřeným způsobem řešit celounijní selhání trhu nebo suboptimální investiční podmínky; podporované akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Složka členského státu by měla dát členským státům možnost přispět částí svých zdrojů z fondů v rámci sdíleného řízení na tvorbu rezerv pro záruku EU s cílem využít záruky EU na finanční či investiční operace, které mají řešit specifická selhání trhu nebo suboptimální investiční podmínky na jejich vlastním území, a to včetně znevýhodněných a odlehlých oblastí, jako jsou nejvzdálenější regiony Unie, za účelem plnění cílů fondu v rámci sdíleného řízení. Akce podporované z Fondu InvestEU prostřednictvím složky EU nebo složky členského státu by neměly duplikovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

(20)Složka členského státu by měla být konkrétně navržena tak, aby umožňovala využití prostředků v rámci sdíleného řízení na poskytování záruky vydané Unií. Tato kombinace má za cíl mobilizovat vysoké úvěrové hodnocení Unie na podporu vnitrostátních a regionálních investic a současně zajistit konzistentní řízení rizik podmíněných závazků prostřednictvím provádění záruky poskytnuté Komisí v rámci nepřímého řízení. Unie by měla zaručit finanční a investiční operace uvedené v záručních dohodách uzavřených mezi Komisí a prováděcími partnery v rámci složky členského státu, fondy v rámci sdíleného řízení by měly poskytovat tvorbu rezerv pro záruku na základě míry tvorby rezerv stanovené Komisí podle povahy operací a výsledných očekávaných ztrát a členský stát by převzal ztráty nad rámec očekávaných ztrát vydáním záruky „back-to-back“ ve prospěch Unie. Tato ujednání by měla být uzavřena v jednotné dohodě o přiznání příspěvku uzavřené s každým členským státem, který si tuto možnost dobrovolně zvolí. Dohoda o přiznání příspěvku by měla zahrnovat jednu nebo více konkrétních záručních dohod, které má příslušný členský stát provádět. Stanovení míry tvorby rezerv případ od případu vyžaduje odchylku od [čl. 211 odst. 1] nařízení (EU, Euratom) č. XXXX („finanční nařízení“). Tento návrh přináší také jednotný soubor pravidel pro rozpočtové záruky podporované centrálně řízenými fondy nebo fondy v rámci sdíleného řízení, což by usnadnilo jejich kombinování.

(21)Fond InvestEU by měl být otevřen příspěvkům ze třetích zemí, které jsou členy Evropského sdružení volného obchodu, přistupujících zemí, kandidátů a potenciálních kandidátů, zemí států, na něž se vztahuje politika sousedství a dalších zemí v souladu s podmínkami stanovenými mezi Unií a těmito zeměmi. To by mělo případně umožnit pokračovat ve spolupráci s příslušnými zeměmi, zejména v oblasti výzkumu a inovací, jakož i malých a středních podniků.

(22)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro jiná opatření Programu InvestEU než tvorbu rezerv záruky EU, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu [odkaz bude aktualizován v souladu s novou interinstitucionální dohodou: bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení ] pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu.

(23)Očekává se, že záruka EU ve výši 38 000 000 000 EUR (v běžných cenách) na úrovni Unie mobilizuje více než 650 000 000 000 miliard dalších investic v celé Unii, a měla by být orientačně přidělena na jednotlivá okna.

(24)Záruka EU tvořící základ Fondu InvestEU by měla být prováděna nepřímo Komisí, která se bude opírat o prováděcí partnery s přístupem ke konečným příjemcům. Komise by měla s jednotlivými prováděcími partnery uzavřít záruční dohodu přidělující záruční kapacitu z Fondu InvestEU, aby podpořila jejich finanční a investiční operace, které splňují cíle a kritéria způsobilosti Fondu InvestEU. Fond InvestEU by měl mít specifickou strukturu řízení, která zajistí vhodné využívání záruky EU.

(25)Za účelem výměny informací a sdělování informací o přijímání finančních produktů zavedených v rámci Fondu InvestEU a za účelem diskuse o vývoji potřeb a nových produktech včetně specifických územních mezer na trhu by měla být zřízen poradní výbor sestávající ze zástupců prováděcích partnerů a zástupců členských států.

(26)Komise by měla posoudit slučitelnost finančních a investičních operací předložených prováděcími partnery s právem EU a jejími politikami, avšak rozhodnutí o finančních a investičních operacích by měl v konečném důsledku přijímat prováděcí partner.

(27)Projektový tým sestávající z odborníků, které dají prováděcí partneři k dispozici Komisi, aby jí poskytovali odborné poradenství při finančním a technickém posuzování navržených finančních a investičních operací, by měl hodnotit ty operace, jež prováděcí partneři předložili k posouzení investičnímu výboru.

(28)Investiční výbor složený z nezávislých odborníků by měl vyslovovat závěr o přidělení podpory ze záruky EU na finanční a investiční operace, které splňují kritéria způsobilosti, a poskytovat tak externí odborné poradenství při posuzování investic v souvislosti s projekty. Investiční výbor by měl fungovat v mít různém složení, aby co nejlépe pokrýval různé oblasti politiky a odvětví.

(29)Při výběru prováděcích partnerů pro zavedení Fondu InvestEU by měla Komise zvážit schopnost protistrany plnit cíle Fondu InvestEU a přispívat vlastními zdroji, aby se zajistilo odpovídající zeměpisné pokrytí a diverzifikace, byli přilákáni soukromí investoři a byla zajištěna dostatečná diverzifikace rizik, jakož i nová řešení pro selhání trhu a suboptimální investiční situace. Vzhledem ke své roli v rámci Smluv své schopnosti působit ve všech členských státech a ke stávajícím zkušenostem se současnými finančními nástroji a fondem EFSI zůstane privilegovaným prováděcím partnerem v rámci složky EU Fondu InvestEU Evropská investiční banka („EIB“). Kromě skupiny EIB by měly mít národní podpůrné banky nebo instituce možnost nabízet škálu doplňkových finančních produktů vzhledem k tomu, že jejich zkušenosti a schopnosti na regionální úrovni by mohly být prospěšné pro maximalizaci dopadu veřejných fondů na území Unie. Kromě toho by mělo být možné mít za prováděcí partnery jiné mezinárodní finanční instituce, zejména pokud představují srovnatelnou výhodu z hlediska specifických odborných znalostí a zkušeností v určitých členských státech. Zároveň by mělo být možné, aby jako prováděcí partneři mohly působit i další subjekty splňující kritéria stanovená ve finančním nařízení.