PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Evropského parlamentu o přechodných ustanoveních v oblasti SZP a víceletém finančním rámci

Krizový rezervní fond

Rezerva pro případ krizí v odvětví zemědělství nebyla od svého založení v roce 2014 nikdy aktivována z důvodu mechanismu finanční kázně stanoveného článkem 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, podle kterého se finanční prostředky na tuto rezervu čerpají na začátku každého roku z celkové částky přímých plateb. Nevyužité finanční prostředky se na konci každého roku vrátí do fondu přímých plateb. Rezerva tudíž nikdy nebyla použita, aby se předešlo zadržování zdrojů určených pro zemědělce.

Skutečnost, že rezerva zřízená na pomoc zemědělcům potýkajícím se s cenovou nebo tržní nestabilitou nebyla nikdy použita, svědčí o omezenosti její finanční struktury a jejího fungování. Stále častější výskyt nepříznivých hospodářských, klimatických i zdravotních podmínek, jejichž výsledkem je značné narušení trhu, poukazuje na to, že je naléhavě zapotřebí zavést plně funkční krizový rezervní fond, který bude možné aktivovat pohotovým a účinným způsobem.

Evropský parlament zdůrazňuje, že plně financovaný krizový rezervní fond, jehož výše byla původně stanovena na 400 milionů EUR nad rámec rozpočtů EZZF a EZFRV, který by byl kumulativní a jehož nevyužité prostředky by se po celé trvání programu přenášely do následujícího roku, by byl účinnější a měl by větší vliv na včasné poskytování pomoci v krizi a financování cílených opatření v postižených odvětvích.

Program POSEI a ostrovy v Egejském moři

Jak uvádí článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, nejvzdálenější regiony čelí vzhledem ke své zeměpisné poloze, zejména své odlehlosti, ostrovní povaze, menší rozloze a složitému povrchu a podnebí, zvláštním sociálně-ekonomickým problémům souvisejícím s dodávkami potravin a zemědělských výrobků nezbytných pro spotřebu nebo zemědělskou výrobu. K nápravě obtíží způsobených výjimečnou situací, kterou definuje uvedený článek, byla stanovena zvláštní opatření v odvětví zemědělství, a to nařízením (EU) č. 228/2013. Stejnou problematikou, avšak v jiné zeměpisné oblasti, se zabývá režim zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři stanovený podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013.

Význam konkrétních opatření a příležitostí v těchto regionech a ostrovech odůvodňuje výši zvláštní podpory, která je pro úspěšné provádění těchto opatření rozhodující. S ohledem na veřejné závazky, které Komise v minulosti vůči těmto regionům a ostrovům přijala, proto Evropský parlament vyzývá k tomu, aby se nepřerušeně pokračovalo ve velmi úspěšných programech, které jsou realizovány na základě nařízení (EU) č. 228/2013 a (EU) č. 229/2013, a aby se pro tyto regiony a ostrovy zachovala alespoň současná výše podpory. Unie by tak ukázala svou solidaritu a odhodlání pomáhat těmto regionům a ostrovům, které čelí zvláštnímu znevýhodnění.

Prohlášení Evropského parlamentu o mezioborových organizacích v nejvzdálenějších regionech

Místní trhy nejvzdálenějších regionů jsou vzhledem k velmi malé rozloze a ostrovní povaze těchto regionů obzvláště vystaveny cenovým výkyvům spojeným s dovozními toky ze zbytku Unie nebo ze třetích zemí. Zvláštní potřeby nejvzdálenějších regionů bere na vědomí článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který stanovuje základ pro legislativní rámec, jenž má regionům pomáhat čelit jejich zvláštní situaci. Touto otázkou se dále zabývá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013. Vzhledem k tomu, že potenciál řešit zvláštní potřeby odvětví zemědělské výroby v nejvzdálenějších regionech ukázaly zejména mezioborové organizace, při provádění příslušných ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 by se v těchto regionech měla již nyní umožnit flexibilita, aby se v plné míře využily zdroje přidělené těmto regionům na základě tohoto přechodného nařízení. Mezioborové organizace uznané podle článku 157 nařízení (EU) č. 1308/2013, které sdružují zástupce příslušných odvětví, by proto měly mít možnost přijmout nezbytná kolektivní opatření navržená k zajištění toho, aby místní produkce zůstala na příslušných místních trzích konkurenceschopná a udržitelná. Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny články 28, 29 a 110 SFEU a článek 165 nařízení (EU) č. 1308/2013 a aniž je dotčen článek 164 uvedeného nařízení, a na základě článku 349 SFEU, tak jak byl vyložen Soudním dvorem Evropské unie v rozsudku ve spojených věcech C-132/14 až C-136/14, Evropský parlament zdůrazňuje, že je důležité v rámci rozšířených mezioborových dohod a po konzultaci s dotčenými zúčastněnými stranami prozkoumat všechny vhodné nástroje s cílem umožnit příslušným členským státům, aby jednotlivým hospodářským subjektům nebo skupinám hospodářských subjektů, které nejsou členy mezioborové organizace, avšak působí na místním trhu, bez ohledu na jejich původ, uložily povinnost uhradit příslušné organizaci částku odpovídající plné nebo částečné výši příspěvků placených členy této organizace, a to i v případě, že příjmy z těchto příspěvků financují opatření pouze ve prospěch zachování místní produkce nebo že jsou tyto příspěvky vybírány v jiné fázi uvádění na trh.

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady o nejvzdálenějších regionech a menších ostrovech v Egejském moři

Evropský parlament a Rada připomínají:

— význam konkrétních opatření zaměřených na nejvzdálenější regiony v souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování Evropské unie a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 s cílem zohlednit zvláštní charakter těchto regionů,

— význam zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři stanovených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 a že

— výše uvedené skutečnosti odůvodňují zvláštní podporu pro tyto regiony a ostrovy s cílem provést vhodná opatření.

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady o opatřeních pro financování programu POSEI a menších ostrovů v Egejském moři z prostředků EU

Evropský parlament a Rada zdůrazňují, že opatření pro financování programu POSEI a menších ostrovů v Egejském moři z prostředků EU, která jsou zahrnuta do tohoto nařízení o přechodných ustanoveních pro roky 2021 a 2022, jsou mimořádná vzhledem k výjimečným okolnostem a nepředstavují precedent pro budoucí financování SZP, a to ani pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři, ani pro přímé platby.

Prohlášení Komise o pravidlech pro uvádění na trh olivového oleje

Komise bere na vědomí politickou dohodu mezi Parlamentem a Radou na pozměňovacím návrhu Parlamentu 106, kterým se do nařízení o společné organizaci trhů vkládá nový článek 167a týkající se odvětví olivového oleje. Komise poznamenává, že tento pozměňovací návrh, na němž se Parlament a Rada dohodly, není v souladu se zásadou kontinuity stávajících pravidel, kterou se řídí nařízení o přechodných opatřeních, je svou povahou podstatný a spolunormotvůrci jej zapracovali bez posouzení dopadů, které vyžaduje bod 15 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů. Komise připomíná svůj závazek zachovat v odvětví zemědělství účinnou hospodářskou soutěž a zajistit v plné míře splnění cílů společné zemědělské politiky stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Prohlášení Komise k platbám na oblasti s přírodními omezeními

Komise bere na vědomí dohodu spolunormotvůrců, že k financování plateb na oblasti s přírodními (či jinými zvláštními) omezeními lze použít prostředky nástroje na podporu oživení, pokud se začlení do EZFRV.

Komise již vyjádřila své obavy ohledně omezeného příspěvku plateb na oblasti s přírodními omezeními k cílům v oblasti životního prostředí a klimatu, jelikož zemědělci nemusí provádět žádné zvláštní postupy k tomu, aby platbu obdrželi. Z toho důvodu by zahrnutí plateb na oblasti s přírodními omezeními pod tu část prostředků nástroje na podporu oživení, která je určena na přispívání k cílům v oblasti životního prostředí a klimatu, nemělo být při jednáních o budoucí společné zemědělské politice chápáno jako precedens.