ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40.

nezávislý monitorovací systém by měl vycházet z následujících zásad: — hodnocení podle požadavků na přístup do programu jakosti místních potravin by se mělo týkat jak výrobku, tak dotčeného zemědělského podniku a měla by ho provádět nejlépe regionální komise; — technická pomoc a informování výrobců o obchodních příležitostech a technických podmínkách připojení se k systémům; — během let by měly být prováděny audity prostřednictvím průzkumů, tak aby byly všechny výrobky, podniky a zásobovací řetězce podrobovány pravidelné inspekci, a to i za pomoci sdružení spotřebitelů; — výsledky inspekcí by mohly vést k vyloučení výrobku z programu; — záměrné klamání spotřebitele by mělo být považováno za porušení zákona;
4.

v této souvislosti je nezbytné zdůraznit vysoký potenciál růstu evropského odvětví cestovního ruchu a silnou vazbu na regionální administrativní, socio-ekonomickou a logistickou strukturu, především co se týče rozvoje dopravy a zvláště lepšího propojení turistických destinací, rozvoje regionálních letišť a podpory linek námořní dopravy, které by umožnily zvýšenou multimodalitu a zajistily udržitelnou dopravu. Bude nutné zohlednit především specifickou situaci ostrovů a okrajových a nejvzdálenějších oblastí, které jsou zcela závislé na letecké a námořní dopravě, a také to, že v řadě těchto regionů představuje odvětví služeb vybudované v souvislosti s cestovním ruchem hlavní zdroj prosperity a hospodářské činnosti. Evropa má řadu konkurenčních výhod: nikoli pouze rozmanitou krajinu, ale i velké možnosti růstu cestovního ruchu stavějícího na (kulturním, gastronomickém, náboženském, sportovním atd.) dědictví. Potenciál růstu tkví rovněž ve významné oblasti cestovního ruchu za účelem účasti na společenské akci, konferenci či obchodním jednání. Hodnota, kterou nabývá určité území z hlediska dědictví, se stává strategickým faktorem jeho rozvoje, a Evropa je v tomto smyslu obzvláště bohatá, jelikož existuje řada evropských území, která mají buď nesmírný turistický potenciále, byť jsou dosud v počáteční fázi rozvoje svého cestovního ruchu, nebo rozvinuly rozsáhlý cestovní ruch. Je třeba zohlednit především ty oblasti, které se specializovaly na cestovní ruch a jsou rozvinutými destinacemi, avšak vyžadují restrukturalizace a renovace, aby mohly být svou kvalitou a inovacemi konkurenceschopné vůči celosvětové konkurenci, která se v rozvíjejících se zemích neustále zostřuje. Zaměření na tu část trhu, již představují senioři nebo zdravotně postižení, vyžaduje přizpůsobení a odstranění bariér v destinacích;
19.

má za to, že obecně by mělo být používání právních předpisů EU v oblasti výroby a využívání biomasy jednotné, ať už v případě jejího využívání pro výrobu biopaliv, či pro výrobu elektřiny, tepla a chlazení. To by minimalizovalo nejistotu a snížilo riziko toho, že se budou zneužívat rozdíly v právní úpravě;
4.

přimlouvá se za to, že s praktickou pomocí Evropské komise a v souladu s programem přidružení, který podepsala EU s Ukrajinou, by Výbor regionů mohl ve spolupráci s místními a regionálními samosprávami na Ukrajině a v členských státech EU vytvořit rámcovou dohodu. Tato dohoda by mohla být základem spolupráce mezi místními a regionálními samosprávami v členských státech EU a jejich protějšky na Ukrajině;
5.

připomíná, že od té doby, co do Evropské unie vstoupily nové členské státy, z nichž pochází většina migrujících Romů, jsou občané těchto zemí evropskými občany a mají stejná práva jako evropští občané z jiných členských států, k nimž v první řadě patří svoboda pohybu, jež je jednou ze základních svobod občanů Evropské unie a je zakotvena v Listině základních práv Evropské unie. Připomíná rovněž, že smlouvy o přistoupení členským státům umožňují stanovit dočasná omezení práv pouze co se týče přístupu na trh práce a že směrnice 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států se bez rozdílu vztahuje na všechny občany EU;
56.

zdůrazňuje, že městské a venkovské oblasti Evropské unie by mohly mít značný užitek z podnikatelských činností a vzniku nových trhů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie. Pokud bude podle předpovědí Evropské komise odvětví obnovitelných zdrojů energie schopné vytvořit milion nových pracovních míst v Evropě do roku 2020, bude to důkazem nové rovnováhy mezi hospodářským růstem EU a jejími cíli v oblasti klimatu;
18.

souhlasí s tím, že pro dosažení efektivních přechodů ze vzdělávání do světa práce by měly být poskytovány poradenské služby, které žákům usnadní přístup k informacím, jež budou aktuální a důležité pro jejich profesní rozhodnutí. Tyto druhy služeb profesního poradenství by měly být dostupné ve všech fázích učení jak pro mladé lidi, tak pro dospělé, a měly by umožňovat, aby k výběru studijního oboru docházelo s ohledem na stávající pracovní trh a aby po dokončení učebního procesu bylo k dispozici poradenství. Orgány na místní a regionální úrovni mají nejlepší postavení pro zajištění této podpory žákům na všech úrovních, což je přínos, který by měl být brán v potaz při vytváření podpůrných programů. Tyto služby musí mít k dispozici pružné, důvěryhodné a koordinované informace o situaci na trhu práce a jeho potřebách v nejbližší budoucnosti, aby mohly dobře vykonávat svou funkci;
4.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány již dnes nesou za provádění těchto práv do praxe podstatnou odpovědnost, a vychází proto z přesvědčení, že by měly být v rámci víceúrovňové správy a s ohledem na zásadu subsidiarity široce zapojeny již do předlegislativního procesu;
12.

upozorňuje na to, že k vymanění z krize je třeba takové kombinace kroků, díky níž by Evropa naplnila snahy o rozpočtové ozdravení a zároveň by se ocitla na cestě silného, vyrovnaného a udržitelného růstu;
46.

konstatuje, že některé řídící a kontrolní orgány mají omezené zkušenosti s realizací projektů v praxi a mnozí autoři projektů také mají zúžené zkušenosti se správou operačních programů. V takových případech by mohla být využita technická pomoc, která by těmto dvěma kategoriím subjektů pomohla pracovat lépe ve vzájemném partnerství na úspěšném provádění politiky soudržnosti. Technická pomoc by měla být flexibilnější a sloužit potřebám těchto zainteresovaných stran. V prvé řadě by však koneční příjemci měli mít možnost využívat prostředky EU v co největším rozsahu;
15.

je zároveň vážně znepokojen posledními zprávami o omezování svobody tisku a znemožňování práce zástupců zahraničních médií, o omezení svobody etnických menšin v Bělorusku, o vykonání dvou rozsudků smrti v březnu, dále o restriktivních akcích a programech vůči zástupcům opozice před předvolebním bojem do komunálních voleb a o celostátní akci běloruské tajné policie proti kampani Tell the truth dne 18. května 2010, v jejímž rámci došlo k prohledání četných bytů a kanceláří zástupců opozice. Výbor regionů sleduje s rostoucími obavami současná represivní opatření vlády zaměřená na cenzuru svobody sdělovacích prostředků, zejména internetu, který má pro komunikaci mezi opozičními hnutími zásadní význam a bude hrát důležitou roli i při příští prezidentské volební kampani;
24.

konstatuje, že tendence vědomého ignorování politických protivníků se stala znakem politického života v Arménii, a zastává názor, že změna tohoto postoje musí být tématem stálého dialogu a veřejné diskuse. Do diskuse o „kontaktech mezi politiky“ by se měl do určité míry začít vnášet i aspekt „mezilidských kontaktů“ a to zejména na místní úrovni a s využitím příslušných vhodných forem a možností, jako jsou městské nebo obecní rady, kulaté stoly, internetové portály pro mladé lidi. Přímé kontakty mezi jednotlivci jsou navíc klíčové pro rozvoj demokratické kultury otevřeného dialogu, a měly by tedy být podporovány;
58.

lituje, že sdělení Komise nebere žádný zřetel na nutnost přijmout na regionální úrovni opatření v zájmu uskutečnění cílů v oblasti klimatu. Průkopnickou úlohu zde může mít podpora inovací, výzkumu a vývoje ze strany Evropského inovačního a technologického institutu (European Institute of Innovation and Technology, EIT) a jeho znalostních a inovačních společenství pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí („Climate KIC“), a to napříč zeměmi a regiony;
—

díky územnímu paktu s místními a regionálními orgány, v němž bude ujednáno zapojení územních orgánů do provádění strategie Evropa 2020 a předloženo doporučení k uzavírání územních paktů, jež by na úrovni členských států mohly umožnit strukturované zapojení územních orgánů v závislosti na jejich příslušných pravomocích, by se to mohlo podařit.
34.

upozorňuje na to, že je potřebné pokračování reforem a další rozvoj gruzínského zemědělství. Vyzývá gruzínské úřady, aby sjednaly konečnou podobu strategie rozvoje zemědělství v Gruzii a schválily ji a aby navýšily veřejné investice a povzbudily soukromé investice do zemědělství. Zdá se, že to je nezbytné, neboť největší skupina gruzínských občanů nacházejících se pod hranicí chudoby bydlí právě na venkově;
5.

připomíná, že VR vyjádřil ve většině svých stanovisek obavy ohledně úrovně konzultací nebo zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy iniciativ EU. Stanoviska opakovaně vyzývají k většímu zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy nových politik a právních předpisů, do hodnocení jejich možného dopadu a do jejich provádění;
39.

z toho důvodu se domnívá, že nová průmyslová politika musí podpořit přístup, který půjde napříč odvětvími. V posledních letech se rozmohlo využívání řešení, jež podporují spolupráci mezi podniky prostřednictvím klastrových či meziklastrových projektů, přičemž jedním z jejich hlavních cílů je sdružit a propojit všechny funkce hodnotového řetězce do stejného typu iniciativ, které by měly fungovat jako účinný rámec pokrývající celý hodnotový řetězec, aniž by zasahoval do podnikatelských rozhodnutí. Vzhledem k přímé vazbě klastrů na území, do nichž spadají, je důležité při utváření nové průmyslové politiky vzít na zřetel jejich významný regionální rozměr;
17.

připomíná, že je zapotřebí společné úsilí a společná odpovědnost všech úrovní společnosti. Úsilí o účinnou a fungující spolupráci různých úrovní společnosti by tedy mělo být důležitou součástí strategie. Je nutný pravidelný dialog o provádění základních práv mezi všemi politickými úrovněmi v EU. To je něco, co zdůraznil i Thomas Hammarberg, komisař pro lidská práva Rady Evropy (Recommendation on systematic work for implementing human rights at the national level, CommDH(2009)3);
31.

upozorňuje, že navzdory pokrokům v oblasti regionální politiky a koordinace strukturálních fondů je nutné přijmout ještě další opatření, jež do provádění politiky soudržnosti EU silněji zapojí místní a regionální úroveň a poskytnou regionům a obcím možnost, aby za pomoci kvalitně proškolených a dobře připravených administrativních pracovníků a regionálních a místních politiků vypracovaly projekty vhodné pro podporu z fondů EU. Tímto způsobem by bylo možné řešit rozdíly v úrovni rozvoje existující mezi chorvatskými regiony, což by přispělo k posílení územní soudržnosti;
20.

navrhuje Komisi a následně Radě, aby v nadcházejícím programovém období byly menšinové a regionální jazyky vhodným způsobem zapojeny do rámce regionální politiky, do příštího rámcového programu pro výzkum, do programu Kultura, programu MEDIA, do všech programů v oblasti kultury, školství a odborné přípravy a zejména do akčního programu v oblasti celoživotního učení (LLP); to stejné musí platit i pro oblasti, jako jsou strukturální fondy, Digitální agenda pro Evropu a vše, co se týká rozvoje lidí a společenství, k nimž náležejí;
28.

doporučuje, aby připravovaný legislativní návrh prioritním způsobem vůči jiným hypotézám určil obec, na jejímž území se nachází propadnutý majetek, jako přirozeného nositele souvisejících vlastnických práv, což by vytvořilo pevný výchozí bod institucionálního řešení také pro následující fázi nového využívání tohoto majetku, kde Výbor prosazuje postupy pro sociální využití, jako je jeho přidělení sdružením a družstvům, při zvážení toho, že místní společenství platí nejvyšší cenu za projevy organizované zločinnosti a nové, sociální využívání propadnutého majetku má zřejmou odškodňující hodnotu ve prospěch společenství dotčených tímto závažným jevem. Zdůrazňuje, že je vhodné, aby existoval pevný výchozí bod právního řešení pro propadnutý majetek, a klade důraz na to, že pokud by bylo zahájeno více činností za účelem posílení či změny stávajícího legislativního rámce, bylo by rovněž třeba zohlednit skutečnost, že místní společenství jsou závažným způsobem postihována mimo jiné organizovanou trestnou činností;
30.

požaduje, aby místní a regionální subjekty byly zapojeny do vzniku, provádění a správy EIP, upozorňuje však, že by to nemělo znamenat nárůst už existujícího a často matoucího nadbytku již zavedených poskytovatelů informací a služeb (například Business Gateways, Interfaces, Knowledge Exchanges atd.); dále upozorňuje, že kvůli nedostatečné jasnosti by pro univerzity, podniky a dobrovolnický sektor mohlo být stále těžší vědět, jak nejlépe postupovat; je také znepokojen tím, že zřizování dalších struktur by mohlo podnítit ještě urputnější soupeření o omezené a snižující se zdroje;
5.

vyjadřuje své přesvědčení, že cílená pomoc, která se bude systematicky sledovat a hodnotit, je ve skutečnosti cennou investicí dárců: investicí do svobody a spravedlnosti, pokud se přispívá k vytvoření společností charakterizovaných silnější měrou spravedlnosti a jež výrazněji uznávají lidská práva; investicí do příležitostí pro pokrok a blahobyt, neboť ve světě, který je navzájem provázán závislostí, představuje rozvoj jedněch zdroj stability a dynamiky druhých; a investicí do bezpečnosti, protože se zmírňuje napětí a zlepšuje schopnost řízení mezinárodního systému;
50.

domnívá se, že stávající strukturu rozpočtu by bylo vhodné opustit, a doporučuje, aby nová struktura byla praktická, realistická, transparentní a snadno pochopitelná, aby umožnila zdůraznit dělbu úkolů v rámci přístupu víceúrovňové správy a aby byly výdajové položky stanoveny na základě konkrétního způsobu, jakým budou prováděny platby a jakým budou politiky vedeny. Nevidí žádný důvod pro omezení rozpočtových okruhů na tři velké (interní výdaje, externí výdaje a správní výdaje). Malý počet velkých okruhů se vyznačuje vysokým stupněm agregace, a tím odpovídající ztrátou informací. Velké okruhy by musely být rozděleny do srozumitelných podkategorií. To by nijak nepřispívalo k transparentnosti;
57.

nesouhlasí s návrhem vytvořit výkonnostní prémii vycházející z cílů strategie Evropa 2020, u níž by mohlo být složité stanovit objektivní kritéria pro přidělování. Tato výkonnostní prémie by mohla zvýhodnit nejvýkonnější regiony, aniž by vzala v potaz úsilí vynaložené některými regiony, které nemají příznivé územní, hospodářské a sociální podmínky, a aniž by vzala v potaz povahu některých, zejména složitých integrovaných řešení, jež vyžadují dlouhodobou přípravu. Výkonnostní prémie by také mohla znamenat, že si členské státy stanoví málo ambiciózní cíle. Dále je toho názoru, že vytvoření výkonnostní prémie, ať již na úrovni EU či na národní úrovni, nezaručuje vyšší efektivitu investic. Mohl by však podpořit vytvoření flexibilní prémie (jež by se neřídila výkonnostními kritérii) vycházející z automaticky zrušených závazků během programového období a sloužící: — buď k financování experimentálních iniciativ v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění; — nebo k využití prostředků ze strukturálních fondů během hospodářské, sociální či ekologické krize, a to ve spojení s Evropským fondem pro přizpůsobení se globalizaci a Fondem solidarity Evropské unie;
1.

souhlasí s myšlenkou Komise uvedenou v její Páté zprávě o soudržnosti (1), že politika soudržnosti by měla být určena všem evropským regionům, měla by propagovat harmonický rozvoj Unie a podporovat posílení regionů, jejichž rozvoj zaostává (a to vyčleněním většího objemu zdrojů pro tyto regiony), ale že by se též měla zaměřit na podporu konkurenceschopnosti rozvinutých regionů a bojovat proti sektářským postojům (tzv. „beggar-thy-neighbour“ postojům), které by při sledování zájmů vlastního území/země mohly mít negativní dopady na úkor jiných;
42.

souhlasí s tím, že by měly být prozkoumány cesty k lepšímu a účinnějšímu využití těchto strukturálních fondů pro podporu cílů strategie Evropa 2020 a staví se za to, aby se zaměření Evropského sociálního fondu rozšířilo ze zaměstnatelnosti a kvantity pracovních míst na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, za předpokladu, že integrovaná politika zaměstnanosti jako klíčový prvek úspěšného boje proti chudobě zůstane hlavní prioritou v rámci Evropského sociálního fondu. Zejména by měly být vytvářeny a šířeny sociálních inovace, aby mohla být rozvíjena nová řešení problémů a výzev. Dále by měly být shromažďovány osvědčené přístupy a uplatňovány jako měřítka v zemích, regionech a místních orgánech; konstatuje, že dosažení cíle 75 % zaměstnanosti není samo o sobě dostačující pro snížení chudoby a sociálního vyloučení, a že by se měl soustředit větší důraz na chudé pracující a na zvyšování kvality a udržitelnosti pracovních míst v Evropě, a to i za pomoci opatření usilujících o přiměřené příjmy, a to včetně sociálních dávek;
13.

VR konstatuje, že Komise si přeje zlepšit monitorování prostřednictvím shromažďování a analýzy údajů. Výbor s tímto souhlasí. V této souvislosti upozorňujeme na to, že současný systém shromažďování údajů (databáze CARE) využívá výlučně údajů poskytnutých na úrovni členských států. Regionální dimenze chybí, ačkoli lze tyto informace v členských státech v zásadě snadno získat. Pro evropské regiony by bylo obzvláště zajímavé, kdyby mohly porovnat výsledky s blízkými či srovnatelnými regiony v zahraničí, tak jak to mohou již dnes provádět členské státy mezi sebou. Zahrnutí těchto informací do databáze CARE a jejich dostupnost by proto mohly být významnou přidanou hodnotou a pozitivním podnětem pro místní a regionální orgány;
23.

podporuje Evropskou komisi za to, že v prosinci 2010 předložila návrh, který otevřel cestu posílené spolupráci mezi co nejvíce členskými státy za účelem vytvoření jednotného patentu EU. Tento sjednocený ochranný systém by umožnil členským státům, které si to přejí, vytvořit patent, jenž by byl k dispozici formou jediné žádosti a jenž by platil ve všech zúčastněných členských státech; oceňuje rozhodnutí Rady z 10. března 2011, kterým bylo schváleno zahájení posílené spolupráce v této oblasti;
11.

uvádí, že vzdělávání by mělo být jádrem mobility mládeže. Z tohoto důvodu by Evropská komise měla za dodržení smluvních rozdělení pravomocí přijmout podpůrná opatření, aby zajistila přístup k informacím o příležitostech k mobilitě, aby zlepšila kvalitu vzdělávání a účinně chránila právo na přístup ke vzdělávání pro všechny a podpořila také otázky související s mobilitou, k nimž patří výměny studentů na úrovni středního vzdělávání, práce subjektů zapojených do mobility žáků a studentů v síti apod.;
26.

domnívá se, že k přijetí nejlepších rozhodnutí o GMO je nezbytné vytvořit systém pro řádné vědecké hodnocení, které by nevycházelo výlučně ze znalostí získaných zpětně ze zkušeností a které by v zájmu skutečné důkladnosti a nezávisle na rizicích spojených s pěstováním určitého GMO mohlo být prováděno rovněž na místní a regionální úrovni formou konkrétních studií. Důležitá je zejména otázka toho, že se na určitém území vyskytují příbuzné plané odrůdy rostlin, které mohou způsobit nekontrolované šíření transgenu vloženého co pěstované plodiny GMO. Stejně tak je nutné zdůraznit, že místní a regionální orgány by měly mít možnost se odvolat na ochrannou doložku, neboť problém čistoty osiv není ještě vyřešen;
36.

zdůrazňuje, že efektivita by neměla být posuzována pouze na základě dosažení vynikajících výsledků ve výzkumné činnosti, ale také na základě budování výzkumných kapacit a možností využití na celém území EU v souladu se zásadou územní soudržnosti. Evropská výzkumná činnost by neměla spočívat výlučně v globálních stěžejních projektech, v upevňování vedoucího postavení omezeného počtu regionů v oblasti výzkumu nebo v zajišťování konkurenceschopnosti evropského průmyslu v oblastech klíčových technologií; měla by se zaměřit i na vyrovnané zapojení všech, aniž by došlo k ohrožení vynikajících výsledků;
7.

má za to, že opatření v kontextu hospodářské krize zaměřená na vyrovnání veřejných financí v členských státech a v jejich místních a regionálních ekonomikách mají zásadní význam. V některých případech by však tato opatření mohla vést k větší sociální nejistotě u nejchudších osob, a tak ke zvýšené potřebě potravinové pomoci. Proto by tento nástroj sociální soudržnosti měl být dále rozvíjen, mělo by se usilovat o zlepšení jeho účinnosti a učinit jej známější a přijatelnější;
—

žádá tedy, aby platnost pravidel způsobilosti zvyšování energetické účinnosti bydlení pro financování ze strukturálních fondů Evropské unie v rámci sociální soudržnosti byla prodloužena, čímž by všechny regiony získaly větší flexibilitu co do výše finančních prostředků přidělených na toto opatření. Co se týče strukturálních fondů, musí se účinně využívat zásada partnerství a členské státy musí být vyzývány ke spolupráci s místními a regionálními orgány při stanovování priorit a rozhodování o tom, jak by se prostředky z fondů měly využívat;
14.

žádá Evropskou komisi, aby nadále podporovala evropskou a mezinárodní mobilitu úředníků a dalších zaměstnanců orgánů územní správy v zájmu lepší spolupráce mezi městy a regiony, a to zřízením databáze, jež by měla formu internetového portálu, kde by se shromažďovaly osvědčené postupy, projekty, nabídky mobility a související právní a hospodářské podmínky. Evropská komise by mohla využít existující informace na státní, regionální a místní úrovni a zpřístupnit je úředníkům a zaměstnancům orgánů územní správy;
28.

domnívá se, že má-li být definován úkol jadransko-jónské strategie, bude jím „propojovat a chránit“: propojovat jednotlivá území makroregionu za účelem podpory jeho udržitelného rozvoje a současně chránit křehké mořské a pobřežní prostředí a vnitrozemí. Obě makroregionální strategie pro region Baltského moře a pro Podunají mohou spolu s makroregionální strategií EU pro oblast Jaderského a Jónského moře a s budoucími strategiemi EU (1) vytvořit vzájemné propojení a synergie i v infrastruktuře, které byly připomenuty v bodu 18 závěrů zasedání Rady pro obecné záležitosti dne 13. dubna 2011. Měly by představovat ideální spojnici ze severu na jih Evropy, a v této souvislosti by jadransko-jónský makroregion posílil a odlehčil jihovýchodní bránu Evropy do světa, přičemž by mohl zahrnovat i středovýchodní Středomoří díky prodloužení baltsko-jadranského koridoru navrženého ve sdělení Komise KOM(2011) 500 ze dne 29. června 2011 a jeho propojení s intermodálními sítěmi. Vzhledem k potenciálně značnému územnímu překrývání mezi jadransko-jónskou strategií a strategií pro Podunají by Evropská komise měla naplánovat vhodné mechanismy jejich koordinace;
30.

trvá na tom, aby Komise zahrnula tyto ukazatele do své analýzy ročního růstu, která zahájí hospodářský semestr od roku 2012. Tyto ukazatele by se tak rovněž staly nedílnou součástí systému vnitrostátních zpráv pro strategii Evropa 2020 a diskuse by se orientovaly na to, jakým způsobem musí být programy reforem a přípravy rozpočtů členských států dány do souladu se strategií Evropa 2020;