CS    CS CS 
 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 3.11.2010 
SEK(2010) 1290 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument  
  
k revidovanému návrhu SM ĚRNICE RADY (Euratom) 
 
o bezpečném nakládání s vyho řelým palivem a s radioaktivním odpadem  
KOM(2010) 618 
SEK(2010) 1289 
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument  
  
k revidovanému návrhu SM ĚRNICE RADY (Euratom) 
 
o bezpečném nakládání s vyho řelým palivem a s radioaktivním odpadem  
1. Ú
VOD 
Toto posouzení dopad ů je průvodním dokumentem k revidovanému návrhu právního p ředpisu 
o bezpečném nakládání s vyho řelým palivem a s radioaktivním odpadem v Evropské unii, 
který byl za řazen do pracovního program u Komise na rok 2010.  V Evropské unii se 
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem vznikajícím p ři civilním využití jaderné 
energie nakládá podle Smlouvy o Euratomu.  
V roce 2003 vypracovala Komise návrh sm ěrnice Rady (Euratom) zabývající se nakládáním 
s jaderným vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem a v roce 2004 p ředložila Rad ě 
pozměněný návrh. Po obsáhlých diskuz ích vyzvala Rada ve svých záv ěrech o jaderné 
bezpečnosti a bezpe čném nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem ( červen 
2004) k „rozsáhlým konzultacím“ o této problematice se zú častněnými stranami ješt ě před 
zahájením legislativního post upu podle Smlouvy o Euratomu.  
Komise na tuto žádost Rady zareagovala rozsáhlými konzultacemi s r ůznými iniciativami po 
celé EU – s vládami, vnitrostátními regula čními orgány, organizacemi nakládajícími 
s radioaktivním odpadem, producenty radi oaktivního odpadu a dalšími subjekty v členských 
státech. Konzultace prob ěhly i s jinými orgány EU, nevládními organizacemi a dalšími 
partnery. Byl zohledn ěn podrobný p říspěvek připravený Skupinou evropských regula čních 
orgánů pro jadernou bezpe čnost (ENSREG). Tento p říspěvek byl velmi d ůležitý vzhledem ke 
zvláštním pravomocem skupiny ENSREG, kt erá zastupuje vnitros tátní orgány zodpov ědné za 
bezpečnost jaderných za řízení a za bezpe čné nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním 
odpadem v členských státech, které mají programy v oblasti jaderné energie, i v členských 
státech, které tyto programy nema jí. Zvláštní pozornost byla sou časně věnována sociálnímu 
rozměru prostřednictvím r ůzných ve řejných konzultací v četně vyhrazeného pr ůzkumu 
veřejného mín ění Eurobarometr a otev řené veřejné konzultace. Radioaktivní odpad je otázka, 
která zajímá v ětšinu občanů EU. Velká v ětšina z nich se vyslovuje pro právní p ředpisy na 
úrovni EU. 
2. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Radioaktivní odpad produkují všechny členské státy. Radioaktivní odpad a vyho řelé palivo 
vzniká při mnoha prosp ěšných činnostech, nap ř. při výrobě elektrické energie v jaderných 
elektrárnách nebo p ři používání radioizotop ů ve zdravotnictví, pr ůmyslu, zem ědělství a 
 
CS 3   CS výzkumu. Jaderné elektrárny jsou provozovány ve více než polovin ě členských stát ů. Existují 
jaderné reaktory ve výstavb ě, reaktory, které jsou vy řazovány z provozu, i plány na novou 
výstavbu. Radioaktivní odpad v četně vyhořelého paliva považovaného za odpad vyžaduje 
dlouhodobé zadržení a izolaci od os ob a jejich životního prost ředí.  
Bez ohledu na to, jaká bude budoucnost jaderných za řízení pro energetické i jiné ú čely, je 
nutno zabezpe čit ukládání odpadu jako „kone čnou fázi“ nakládání s veškerým stávajícím a 
budoucím radioaktivním odpadem v zájmu zajišt ění dlouhodobé bezpe čnosti a udržitelnosti. 
Tuto povinnost nelze p řenechat budoucím generacím. Technici na celém sv ětě se shodují 
v tom, že skladování vyho řelého paliva a radioaktivního odpadu, a to i dlouhodobé 
skladování, je p řechodným řešením vyžadujícím aktivní a stálý dohled. Nejedná se o 
alternativu ukládání s jeho specifickými prvky pasivní bezpe čnosti.  
Přes tuto shodu a vývoj situace v EU, v rámci Mezinárodní agentury pro atomovou energii 
(IAEA) a Agentury pro jadernou energii se klí čová rozhodnutí týkající se nakládání s 
vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem až po kone čnou fázi stále ješt ě často odkládají. 
V mnoha zemích p ředstavuje tato „vy čkávací“ politika hlavní problém. K řešení této situace 
je třeba dosáhnout politického závazku, informovanosti ve řejnosti a její ú časti při 
rozhodování a zárove ň získat dostate čné vědecké, technické a finan čních zdroje. 
3. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Problematika nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem je nepochybn ě 
oblastí, kde s ohledem na p řeshraniční aspekt bezpe čnosti musí být vnitrostátní právní 
předpisy dopln ěny právními p ředpisy na úrovni EU. Zárove ň vnitřní trh vyžaduje, aby 
Komise zajistila rovné podmínky a zabránila narušení hospodá řské soutěže. 
Stávající právní p ředpisy EU se nevztahují na všechny činnosti a za řízení spojené 
s dlouhodobým nakládáním s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem ani na takové 
aspekty, jako jsou politiky jednotlivých členských stát ů a jejich provád ění, ani na informování 
veřejnosti a její ú čast v procesu rozhodování. Prot o není tato oblast dostate čně pokryta 
stávajícími nástro ji na úrovni EU. 
Po přijetí směrnice 2009/71/Euratom, kterou se stanoví rámec Spole čenství pro jadernou 
bezpečnost jaderných za řízení, které podpo řilo všech 27 členských stát ů EU i Evropský 
parlament, p ředstavuje vypracování sekundárních právních p ředpisů EU o bezpe čném 
nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem další logický krok. 
Bezpečnostní standardy vypracované a p řijaté agenturou IAEA ve  spolupráci s dalšími 
organizacemi nejsou právn ě závazné a jejich za členění do vnitrostátních právních p ředpisů je 
dobrovolné. Spole čná úmluva o bezpe čnosti při nakládání s vyho řelým palivem 
a o bezpe čnosti při nakládání s radioaktivním odpadem, uzav řená pod záštitou Mezinárodní 
agentury pro atomovou en ergii, je nejvýznamn ější mezinárodní smlouvou v oblasti 
bezpečného nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem. Jejími smluvními 
stranami jsou všechny členské státy EU, s výjimkou Malty, a Spole čenství Euratom. Úmluva 
o jaderné bezpe čnosti však v p řípadě nedodržování ujednání neukládá žádné sankce. To 
stručně řečeno znamená, že vzhledem k chyb ějící vynutitelnosti nezaru čují mezinárodn ě 
přijaté principy a požadavky stanovené v bezpe čnostních standardech agentury IAEA a 
v úmluvě o jaderné bezpe čnosti jednotný p řístup na úrovni EU. 
 
CS 4   CS V současné době tedy bezpe čné nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem 
zůstává v zodpov ědnosti členských stát ů. Pro zajišt ění odpovědného nakládání s vyho řelým 
palivem a radioaktivním odpadem je t řeba, aby v ětšina členských stát ů dále zlepšovala svá 
vnitrostátní opat ření.  
4. C ÍLE INICIATIVY EU 
Všeobecným politickým cílem tohoto návrhu je z řídit právní rámec EU pro nakládání 
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem jako nedílnou sou část bezpe čného a 
udržitelného využití jaderné energie pro výr obu elektrické energie a ionizujícího zá ření ve 
zdravotnictví, pr ůmyslu, zem ědělství, výzkumu a vzd ělávání. Konkrétní cíle , na nichž záleží 
dosažení všeobecného politického cíle, jsou:  
– zajistit, aby pracovníci i obyvatelstvo byli chrán ěni před nebezpe čím vyplývajícím 
z účinků ionizujícího zá ření nyní i v budoucnu a bez ohledu na hranice jednotlivých stát ů,  
– zavést nejp řísnější bezpe čnostní standardy pro naklád ání s radioaktivním odpadem 
a vyhořelým palivem, 
– zabránit p řenášení nep řiměřené zátěže na příští generace, 
– dosáhnout udržitelného polit ického závazku pro bezpe čné nakládání s vyho řelým palivem 
a s radioaktivním odpadem v dlouhodobém horizontu, 
– zajistit převedení politických rozhodnutí do jasnýc h ustanovení pro všechny fáze nakládání 
s radioaktivním odpadem a vyho řelým palivem od vzniku odpadu po jeho uložení, 
– dosáhnout soustavného a trva lého zlepšování systému řízení na základ ě postupného 
přijímání rozhodnutí a spole čenského p řijetí, 
– zajistit přiměřené a transparentn ě spravované finan ční prostředky, které budou k dispozici 
podle potřeby, v souladu se zásadou „zne čišťovatel platí“. 
5. M OŽNOSTI POLITIKY  
Podrobně jsou analyzovány t ři možnosti politiky. 
Možnost politiky 0 ponech ává stávající stav beze zm ěn („nečinnost“).   
Možnost politiky 1 spo čívá v posílení mezinárodn ě přijatých princip ů a požadavk ů na 
nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem,  které jsou stanoveny 
v bezpečnostních standardech Mezinárodní agen tury pro atomovou energii a v úmluv ě o 
jaderné bezpe čnosti,  na úrovni EU, tím, že se stanou na této úrovni jak právn ě závaznými, 
tak vymahatelnými. 
Tento přístup zahrnuje vytvo ření: 
– rámce Spole čenství, který vymezí všeobecné principy upravující nakládání s vyho řelým 
palivem a radioaktivním odpadem v EU, 
– vnitrostátních rámc ů pro nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem, které 
přidělí oblasti odpov ědnosti a upraví dlouhodobou koordinaci mezi p říslušnými státními 
orgány. 
 
CS 5   CS Možnost politiky 2 jde nad rámec možnosti politiky 1 stanovením dalších zvláštních 
požadavk ů pro vnitrostátní programy naklád ání s radioaktivním odpadem a vyho řelým 
palivem v členských státech.  
K těmto zvláštním požadavk ům patří rozsah, obsah a p řezkum vnitrostátních program ů pro 
nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem. 
6. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
Možnost politiky 0  by do budoucna vyžadov ala velké úsilí p ři zajišťování bezpe čnosti a 
zachování stavu znalostí. Zárove ň by znamenala rostoucí nejis totu a rizika, pokud jde o 
politické závazky, financování, zt rátu know-how, sociální konflik ty apod., což by mohlo vést 
k narušení bezpe čnosti provozu za řízení k dlouhodobému skladování a procesu ukládání. 
Možnost politiky 0 tedy do budoucna p řináší potenciální negativní environmentální, 
hospodářské a sociální dopady, v četně nepřiměřené zátěže budoucích generací a možného 
narušení hospodá řské soutěže na trhu s elekt řinou.  
Možnost politiky 1  by přispěla k dosažení jednotné úrovn ě bezpečnosti při nakládání 
s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem na úrovni EU v krátkodobém horizontu. M ěla 
by proto pozitivní en vironmentální, hospodá řské a sociální ú činky, které by však byly 
zajištěny pouze krátkodob ě. Pozitivní ú činky by nemohly být zaru čeny v dlouhodobém 
horizontu, protože by závisely na tom, zda členské státy v čas naplánují a uskute ční uložení 
radioaktivního odpadu a vyho řelého paliva považovaného za odpad.  
Výsledkem možnosti politiky 2 by bylo dlouhodobé dosažení stejn ě vysoké úrovn ě 
bezpečnosti při nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivní m odpadem v celé EU, aniž by 
byla přenášena nep řiměřená zátěž na příští generace nebo bylo nutné d ělat ústupky, pokud jde 
o schopnost budoucích generací uspokojovat vlastní pot řeby. Pouze tato možnost znamená 
dlouhodob ě pozitivní ú činky na životní prost ředí, hospodá řství a sociální oblast. 
7. S ROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Možnost politiky 0 by nezlepš ila situaci, pokud jde o „vy čkávací“ politiku. Na názoru, že 
„nečinnost“ není dobrou volbou, se shodly všechny členské státy, orgány Evropské unie, 
hlavní zúčastněné strany i ve řejnost. 
Možnost politiky 1 by p řispěla k lepšímu nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním 
odpadem na úrovni EU v krátkodob ějším horizontu, nebo ť mezinárodn ě přijímané principy a 
požadavky na nakládání s radioaktivním odpadem a vyho řelým palivem by se staly právn ě 
závaznými a vynutitelnými na úrovni EU. Z dlouhodob ějšího pohledu by však v rámci této 
možnosti politiky nebylo možno vylou čit bezdůvodné prodlužování procesu rozhodování a 
dlouhodobé do časné skladování. Tato možnost tedy nezaru čuje dlouhodobou bezpe čnost při 
nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem. 
Pouze možnost politiky 2 by zaru čila dlouhodobou bezpe čnost, zvýšila transparentnost 
procesu rozhodování, a tudíž i udržitelné nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním 
odpadem. Toto řešení je d ůrazně podporováno zú častněnými stranami i ve řejností a v nejvyšší 
míře odpovídá stanovisk ům Rady a Evropského parlamentu. 
 
CS 6   CS Na základ ě výše uvedených d ůvodů se zdá být možnost 2 nejlepším řešením, protože zaru čuje 
dosažení všeobecného cíle politiky. Jedná se rovn ěž o nejúčinnější způsob, jak zabránit 
narušení hospodá řské soutěže. 
8. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Ukazatele  pokroku p ři dosahování politického cíle jsou: 
– stav provád ění požadavk ů na vytvo ření vnitrostátního rámce pro nakládání s vyho řelým 
palivem a radioaktivním odpadem, který p řidělí oblasti odpov ědnosti a upraví 
dlouhodobou koordinaci mezi p říslušnými státními orgány, a 
– stav provád ění požadavk ů na rozsah, obsah a p řezkum vnitrostátních program ů pro 
nakládání s vyho řelým palivem a radioaktivním odpadem. 
Členské státy by p ředkládaly Komisi zprávu o uplat ňování těchto požadavk ů, přičemž by 
využily cykly p řezkumu a podávání zpráv podle Úmluvy o jaderné bezpe čnosti. Na základ ě 
zpráv členských stát ů podá Komise zprávu o dosaženém pokroku Rad ě a Evropskému 
parlamentu.  
Členské státy vyzvou k mezinárodnímu vzájemnému p řezkumu jejich vnitrostátního rámce a 
vnitrostátního programu s cílem neus tále zlepšovat nakládání s vyho řelým palivem a 
radioaktivním odpadem. Výsledky vzájemného p řezkumu budou sd ěleny členským stát ům a 
Komisi.