Shrnutí Německý soudní systém, charakterizován důležitou rolí spolkových zemí ve výkonu spravedlnosti, i nadále těží z velmi vysoké úrovně vnímané nezávislosti soudnictví. S ohledem na judikaturu Evropského soudního dvora se diskutuje o legislativním návrhu na omezení zřídkakdy využívané pravomoci ministerstev spravedlnosti vydávat v jednotlivých případech pokyny pro státní zástupce. Poté, co se soudci do určité míry kriticky vyjádřili k navrhovanému zrušení požadavků na praxi, probíhají též diskuse o kritériích výběru pro některé předsedající soudce spolkových soudů. Postupuje vytváření dalších pozic pro soudce a státní zástupce podle „Paktu pro právní stát“ z roku 2019. Jak bylo uvedeno ve zprávě o právním státu 2020, přetrvávají dlouhodobější výzvy v souvislosti s náborem v soudnictví též vzhledem k nadcházejícím vlnám odchodů soudců do důchodu. Pokračují iniciativy pro další zlepšování digitalizace soudnictví. V některých spolkových zemích vznikají specializované obchodní soudy, které se zaměřují na mezinárodní záležitosti a mohou pracovat v angličtině. Soudní systém i nadále funguje efektivně, přičemž vykazuje zlepšení ve správních věcech. Strategická reakce na prevenci korupce prošla dalším pozitivním vývojem, který doplnil již zavedený protikorupční rámec. Německo svůj strategický rámec pro prevenci korupce ve spolkové správě modernizuje. Nový zákon zavádí registr lobbistů, k čemuž by mělo dojít do ledna 2022, nepředpokládá však „legislativní stopu“. Nedostatky přetrvávají v právní úpravě vedlejších činností poslanců a v pravidlech pro majetková přiznání, i když dochází k určitým zlepšením. Pravidla pro financování politických stran obsahují některé právní mezery, včetně pravidel pro sponzoring, zatímco stropy pro dary jsou považovány za příliš vysoké. Finanční škoda způsobená korupcí se výrazně snížila, přičemž klasické úplatky v hotovosti jsou na ústupu. Do popředí zájmu se dostávají další formy nepeněžního úplatkářství, jako jsou bezplatné vstupenky na akce a možné nepatřičné ovlivňování prostřednictvím soukromých večeří pro podnikatele a politiky. Německo je v celosvětovém měřítku na předním místě, pokud jde o trestní stíhání jednotlivců, kteří se dopustí podplácení zahraničních veřejných činitelů, ale neexistuje žádné zákonné ustanovení o trestní odpovědnosti podniků. Německo má dobře fungující regulační rámec pro svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků. Při provádění revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách byl aktualizován německý mediální právní rámec, zejména prostřednictvím státní smlouvy o sdělovacích prostředcích, která vstoupila v platnost v listopadu 2020. Míra nezávislosti sdělovacích prostředků a příslušných regulačních orgánů zůstává vysoká. Německé právo zaručuje dobrou úroveň transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků. Bez ohledu na pevný právní rámec zůstává hlavním problémem fyzická bezpečnost novinářů, zejména při informování o protestech. V tomto ohledu se rok 2020 vyznačoval výrazným počtem zaznamenaných případů agrese vůči novinářům. Systém brzd a protivah hrál aktivní roli během pandemie COVID-19. Restriktivní opatření přijaly v první řadě vlády spolkových zemí na základě zákona o ochraně před infekcemi, který byl několikrát novelizován, mimo jiné v listopadu 2020 s cílem zvýšit dohled Spolkového sněmu. Tato opatření byla předmětem rozsáhlého soudního přezkumu. Byly vyjádřeny určité obavy ohledně širšího trendu zkrácených lhůt pro konzultace se zúčastněnými stranami. Dne 9. června 2021 zahájila Komise proti Německu řízení o nesplnění povinnosti z důvodu porušení zásady přednosti práva EU v souvislosti s rozsudkem Spolkového ústavního soudu ze dne 5. května 2020. Občanská společnost nadále těží z robustního rámce, čelí však nejistotě ohledně statusu osvobození od daně v případě neziskových organizací. Podle zúčastněných stran mohou obavy ze ztráty tohoto statusu vést k tomu, že se zdrží zaujímání postojů k potenciálně citlivým otázkám.

I.Soudní systém

Systém soudů v Německu je uspořádán federálně. Soudní pravomoci vykonávají spolkové soudy a soudy šestnácti spolkových zemí. Hlavní díl pravomoci a objem práce spojený se správou soudnictví spočívá na spolkových zemích. Struktura soudního systému je rozdělena mezi soudy obecné jurisdikce (civilní a trestní) a specializované soudy (správní, finanční, pracovní a sociální soudy). Jmenování soudců a státních zástupců, s výjimkou spolkových soudů a nejvyššího státního zástupce u Spolkového soudního dvora, spadá do pravomoci spolkových zemí. Ačkoliv se postupy jmenování mezi jednotlivými spolkovými zeměmi v detailech liší, všechny mají společné hlavní prvky, a to především zásadu zásluh a soudní přezkum postupu a rozhodnutí týkajících se jmenování. V případě spolkových soudů vybírá soudce, které jmenuje orgán výkonné moci, výbor pro výběr soudců (Richterwahlausschuss), přičemž je v rámci tohoto postupu nutno konzultovat rady soudců (Präsidialräte) příslušných soudů. V současné době působí v šestnácti spolkových zemích 638 okresních soudů, 115 zemských soudů a 24 vrchních zemských soudů, jakož i 51 správních soudů a 15 vrchních správních soudů. Existuje i pět spolkových soudů: Spolkový soudní dvůr, Spolkový správní soud, Spolkový finanční soud, Spolkový pracovní soud a Spolkový sociální soud. Ústavní přezkum zajišťují Spolkový ústavní soud a ústavní soudy jednotlivých spolkových zemí. Státní zastupitelství jsou v Německu součástí výkonné moci; na spolkové úrovni je to nejvyšší státní zástupce při Spolkovém soudním dvoře. Na úrovni spolkových zemí má každá země svůj vlastní úřad státního zastupitelství. Německo se podílí na činnosti Úřadu evropského veřejného žalobce. V Německu je 27 regionálních advokátních komor, které zastřešuje Německá advokátní komora.

Nezávislost

Úroveň vnímané nezávislosti soudnictví je i nadále vysoká. Celkově 80 % široké veřejnosti a 69 % společností vnímá v roce 2021 úroveň nezávislosti soudů a soudců jako „velmi dobrou“ nebo „poměrně dobrou“. Ukázalo se, že tato vysoká úroveň vnímané nezávislosti soudní moci je v posledních pěti letech stabilním trendem, a v porovnání s rokem 2020 představuje mírné další zvýšení, pokud jde o širokou veřejnost, zatímco mezi společnostmi oproti stabilní úrovni v předchozích letech o něco klesla.

Zvažují se změny práva ministrů spravedlnosti dávat státním zástupcům v individuálních případech pokyny. V lednu 2021 byl spolkovým zemím a zúčastněným stranám předložen ke konzultaci návrh na změnu systému pokynů pro státní zástupce v jednotlivých případech, který byl v posledních letech předmětem diskuse. Návrh mimo jiné reaguje na judikaturu Evropského soudního dvora v oblasti uplatňování evropského zatýkacího rozkazu. Návrh by kodifikoval povinnost dodržovat zásadu zákonnosti a zavedl by požadavek, že pokyny v jednotlivých případech musí být odůvodněné a vydány písemně. Tyto předpokládané záruky by byly v souladu s doporučeními Rady Evropy. Návrh by navíc zrušil možnost udělovat pokyny v jednotlivých případech pro oblast soudní spolupráce EU v trestních věcech, v jiných věcech by ji však zachoval. Zatímco zúčastněné strany navrhované záruky ve velkém měřítku uvítaly, reakce na druhý uvedený prvek návrhu byly smíšené. Některé spolkové země a zúčastněné strany se domnívají, že současný systém pokynů musí být zachován, aby byla dodržována zásada ústavní demokracie, a tím i odpovědnost státních zastupitelství. Jiné zúčastněné strany se domnívají, že pravomoc vydávat v jednotlivých případech pokyny by měla být plně zrušena a že návrh by uměle oddělil vnitrostátní záležitosti od záležitostí zahrnujících soudní spolupráci EU. Vláda přezkoumává odpovědi v rámci konzultace a na základě toho rozhoduje, zda a jak s návrhem postoupit dále.

Kritéria výběru pro předsedající soudce spolkových soudů jsou předmětem probíhajících diskusí poté, co bylo zčásti kritizováno navrhované zrušení konkrétních požadavků na praxi. O povýšení do funkce předsedy, místopředsedy a předsedajícího soudce senátu u spolkových soudů rozhoduje spolkový prezident na návrh odpovědného ministra. Návrh vychází z postupu, který zahrnuje povinnou účast rady soudců dotčeného soudu. Zásada zásluh při výběru kandidátů je konkretizována prostřednictvím požadavků stanovených zákonem a zejména v případě pozice předsedajících soudců prostřednictvím kritérií výběru na tuto pozici; a přihlášky jsou posuzovány zejména na základě jejich odborného hodnocení předsedou jejich soudu. V září 2020 Ministerstvo spravedlnosti revidovalo kritéria výběru pro pozici předsedajících soudců u všech spolkových soudů ve své působnosti, zejména zrušilo požadavek zpravidla pětileté praxe u příslušného spolkového soudu pro získání funkce předsedajícího soudce. Předsedové spolkových soudů a zúčastněné strany to kritizovali s tím, že taková praxe je pro plnění úkolů předsedajícího soudce nezbytná, a vyjádřili politování nad tím, že se na přípravě změn nepodíleli. Ministerstvo bylo rovněž kritizováno za to, že kritéria výběru přezkoumává během probíhajícího náborového řízení. V návaznosti na tuto kritiku vede Ministerstvo spravedlnosti dialog se spolkovými soudy. Začátkem roku 2021 ministerstvo navrhlo spolkovému prezidentovi na uvolněná místa místopředsedy a předsedy Spolkového finančního soudu dva kandidáty, kteří byli zvoleni volební komisí spolkových soudců, nesplňují však podmínku pětileté praxe u Spolkového finančního soudu. V současné době probíhá odvolací řízení proti povýšení na pozici předsedy a místopředsedy, které má odkladný účinek na jmenování. Podle Rady Evropy by postupy jmenování předsedů Nejvyššího soudu měly být definovány zákonem a měly by vycházet ze zásluh a formálně vylučovat možnost politického ovlivňování.

Kvalita

Probíhá provádění „Paktu pro právní stát“ z roku 2019, ale dlouhodobější výzvy v souvislosti s náborem v soudnictví přetrvávají. Pokračuje vytváření a obsazování 2 000 pozic pro soudce a státní zástupce ve spolkových zemích podle „Paktu pro právní stát“. Ve většině spolkových zemí byly vytvořeny všechny přidělené pozice (přičemž některé z nich překročily své povinnosti) a ve zbývajících spolkových zemích mají být všechny zbývající pozice vytvořeny do prosince 2021. Byly též vytvořeny pozice plánované na spolkové úrovni. Dne 10. června 2021 byla předložena společná zpráva spolkové vlády a spolkových zemí o stavu provádění paktu, v níž se uvádí závěr, že provádění paktu značně pokročilo, a zejména se konstatuje, že doposud bylo vytvořeno více než 2 700 míst pro soudce a státní zástupce, přičemž 2 500 z nich bylo obsazeno. Zúčastněné strany se však domnívají, že jsou zapotřebí další investice, zejména s ohledem na rostoucí počet nových úkolů pro soudnictví, a proto navrhly rozšíření „Paktu pro právní stát“. V rozhodnutí konference ministrů spravedlnosti ze dne 16. června 2021 požádalo šestnáct spolkových zemí společně o pokračování a rozšíření „Paktu pro právní stát“ po roce 2021, a to i pokud jde o financování investic do digitalizace soudnictví. Jak již bylo uvedeno ve zprávě o právním státu 2020, přetrvávají problémy týkající se dlouhodobé situace v oblasti náboru zaměstnanců pro soudy a státní zastupitelství s ohledem na nadcházející vlny odchodů do důchodu; zúčastněné strany v této souvislosti nadále poukazují na problém konkurenceschopnosti nástupních platů soudců a státních zástupců a na přetrvávající rozdíly v úrovni platů v jednotlivých spolkových zemích. Spolkové země, zejména ve východní části Německa, provádějí řadu iniciativ s cílem přilákat absolventy do soudních profesí, a to vzhledem k odchodům do důchodu očekávaným v nadcházejících letech u soudců, kteří byli přijati po znovusjednocení.

Úsilí zlepšit digitalizaci systému soudnictví trvá, a to i v době pandemie COVID-19. V Německu jsou zavedena komplexní procesní pravidla pro využívání digitálních nástrojů v občanskoprávních a správních řízeních. Méně rozvinutá jsou však u hlavních líčení v trestním řízení, zejména pokud jde o možnost provádět ústní jednání prostřednictvím komunikace s obviněným na dálku. Elektronické komunikační nástroje pro soudy a státní zastupitelství jsou plně zavedeny. Zatímco digitální řešení pro zahájení a sledování řízení v občanskoprávních a správních věcech jsou dobře rozvinutá, v případě trestních věcí je tomu tak v praxi v menší míře. Tři projekty na úrovni spolkových zemí zaměřené na zavedení elektronických spisů postupují kupředu směrem k obecnému cíli plně přejít na elektronické spisy do roku 2026. Spolková vláda ve spolupráci se spolkovými zeměmi a spolkovými soudy připravuje řadu dalších projektů digitalizace, včetně zřízení společné videokonferenční platformy pro všechny soudy a počítačové aplikace umožňující občanům získat pomoc při podávání žalob k soudu. Vláda a zúčastněné strany uvádějí, že v souvislosti s pandemií COVID-19 stávající možnosti digitálních jednání stanovené v občanském soudním řádu usnadnily pokračování činnosti soudů.

V několika spolkových zemích byly zřízeny specializované obchodní soudy se zaměřením na mezinárodní spory. V listopadu 2020 zahájil v Bádensku-Württembersku činnost nový obchodní soud, který je příslušný pro obchodní věci vysoké hodnoty, zejména s mezinárodním rozměrem, se sídly v Mannheimu a Stuttgartu. Řízení u tohoto soudu může být na žádost stran vedeno výhradně v angličtině. Podobné specializované senáty zabývající se obchodními spory s možností vést řízení v angličtině byly již dříve vytvořeny u soudů v Hesensku, Severním Porýní-Vestfálsku a Sársku. Celkovým cílem těchto iniciativ je zvýšit atraktivitu Německa jako místa pro mezinárodní obchodní spory. Ve stanovisku přijatém konferencí ministrů spravedlnosti spolkových zemí v listopadu 2020 vyzývají spolkové země k vytvoření právních podmínek pro dobrovolné zavedení obchodních soudů, které by se zabývaly výhradně obchodními věcmi s mezinárodním rozměrem nad hodnotu 2 milionů EUR, jež jsou vedeny v angličtině. V květnu 2021 byl Spolkovému sněmu předložen návrh zákona, který podaly Severní Porýní-Vestfálsko a Hamburk a který navrhuje změnu ústavního zákona o soudech, jež by umožnila zřízení takových soudů.

Efektivnost

Soudnictví i nadále funguje efektivně a z hlediska efektivnosti vykazuje zlepšení ve správních věcech. Dispoziční čas (ze 435 dnů v roce 2018 na 397 dnů v roce 2019) a míra vyřešených případů (z 97,1 % v roce 2018 na 109 % v roce 2019) se v roce 2019 ve správních věcech zlepšily, čímž zvrátily trend předchozích let, kdy efektivnost správních věcí klesala. Toto zvýšení efektivnosti vedlo také ke snížení počtu nevyřízených správních věcí, ačkoli je stále poměrně vysoký, tj. 1,0 případu na 100 obyvatel. Pokud jde o občanskoprávní a obchodní spory, zůstaly ukazatele výkonnosti stabilní (s mírným zlepšením u vyřešených případů z 97,2 % v roce 2018 na 98,8 % v roce 2019). Podle zúčastněných stran se zatím nezdá, že by pandemie COVID-19 měla významný dopad na efektivnost soudního systému. Aby bylo možné pochopit, proč se počet nově přicházejících občanskoprávních věcí neustále snižuje, zadalo Ministerstvo spravedlnosti studii na toto téma.

II.Protikorupční rámec

Německo má několik orgánů odpovědných za prevenci korupce na spolkové úrovni, včetně Spolkového ministerstva vnitra, stavebnictví a domoviny a Nejvyššího kontrolního úřadu. V současné době prochází revizí směrnice týkající se prevence korupce ve spolkové správě z roku 2004, která stanoví strategický právní rámec pro prevenci korupce ve spolkové veřejné správě. V současnosti probíhá revize doplňujících prováděcích předpisů o darech a výhodách pro spolkové veřejné činitele a v rámci směrnice o prevenci korupce také revize komplexních kodexů chování, jejichž cílem je prevence korupce na spolkové úrovni. Pokud jde o potlačování korupce, Německo uplatňuje decentralizovaný přístup. Všech šestnáct spolkových zemí má pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy korupce v celém Německu. Některé spolkové země mají specializovanou policii a specializovaná státní zastupitelství pro korupci. Spolkový kriminální úřad hraje roli při výměně informací mezi místní a mezinárodní úrovní, jakož i mezi policií na úrovni spolkových zemí.