Sdělení komise Radě o zahájení konzultací s Nigerem podle čl. 96 dohody z Cotonou /* KOM/2009/0529 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 7.10.2009 KOM(2009)529 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Nigerem podle čl. 96 dohody z Cotonou SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o zahájení konzultací s Nigerem podle čl. 96 dohody z Cotonou Po otřesech v 90. letech zažíval Niger v posledním desetiletí období relativní stability, což bylo pro tuto zemi, která je stále jednou z nejchudších na světě, naprosto zásadní. V posledních deseti letech, během nichž vykonával své dva mandáty prezident Tandja, umožnilo úsilí vynaložené na rozvoj udržet hospodářskou situaci země stabilní i přes silný demografický růst a velmi závažné klimatické překážky. Vzhledem k volbám, které se mají konat v listopadu a prosinci tohoto roku, začalo období politické nestability, a to z podnětu samotného prezidenta Tandji, který má za cíl zůstat v čele státu i poté, co 22. prosince letošního roku skončí jeho druhý mandát, přestože je to v rozporu s ustanoveními ústavy z roku 1999. Prezident Tandja potvrdil ve svém prohlášení národu ze dne 29. května tohoto roku, že hodlá uspořádat referendum o nové ústavě, která by mu umožnila setrvat ve funkci i po skončení druhého pětiletého funkčního období. Na žádost Národního shromáždění vydal již předtím Ústavní soud záporné stanovisko ohledně možnosti znovuzvolení nebo prodloužení mandátu prezidenta Tandji a ohledně změny ústavy referendem. Prezident republiky po vydání tohoto stanoviska, které považuje za nezávazné, podepsal v souladu se svými institucionálními výsadami dne 26. května 2009 dekret o předčasném rozpuštění Národního shromáždění (parlamentní volby se měly konat v listopadu a prosinci tohoto roku). Prezident s odvoláním na stabilitu země, nutnost dokončit práce na rozvoji, které zahájil, a na nutnost respektovat svrchovanou vůli lidu sdělil dne 9. června datum budoucího referenda (4. srpna 2009) o nové ústavě, která ustanoví: přechod na prezidentský režim a zrušení současného limitu počtu (dvou) prezidentských mandátů; zřízení senátu; změnu Ústavního soudu, který by se skládal z 9 členů; potvrzení principu amnestie. Dále by bylo zavedeno tříleté přechodné období, které by hlavě státu umožnilo zůstat u moci i po 22. prosinci tohoto roku, aniž by musel být znovu zvolen ve volbách. Skupina opozičních stran se opět obrátila na Ústavní soud, který se již podruhé postavil proti záměrům prezidenta Tanji a dne 12. června zveřejnil rozsudek, kterým se zrušuje dekret o referendu. Z tohoto rozsudku vyplývá, že dekret byl „vydán v rozporu s články 49 a 135 ústavy“. Mezitím Rada republiky na mimořádném zasedání svolaném prezidentem poprvé od jejího zřízení v ústavě z roku 1999 prohlásila, že není v její pravomoci přijímat rozhodnutí bez Národního shromáždění. Následující den po rozsudku Ústavního soudu vyzvala Nezávislá národní volební komise k účasti na parlamentních volbách, které se měly konat dne 20. srpna, a odložila organizaci referenda. Dne 29. června reagoval prezident na postoj Ústavního soudu tím, že jej zbavil funkce tři dny poté, co podle článku 53 ústavy sám sobě udělil výjimečné pravomoci. Ústavní soud byl později rozpuštěn a byl jmenován soud v novém složení bez členů, kteří mají být jmenováni Národním shromážděním. Dne 8. července 2009 prezident pozměnil zákon 2006-24 o organizaci, pravomocích a fungování Nejvyšší rady pro komunikaci (CSC). Tato změna uděluje předsedovi CSC pravomoci stejně výjimečné, jako pravomoci, které si udělil prezident. Tyto pravomoci jej opravňují k postihování podle vlastního uvážení jakýchkoli sdělovacích prostředků, jež by rozšiřovaly nebo zveřejňovaly informace, které by mohly narušit veřejný pořádek nebo ohrozit bezpečnost státu. V prohlášení národu zahájil prezident dne 12. července kampaň před referendem a vyzval obyvatelstvo k masivnímu hlasování „ano“. Referendum proběhlo dne 4. srpna bez vážnějších incidentů, přestože byly hlášeny některé nesrovnalosti v procesu hlasování. Vzhledem k tomu, že neproběhlo nezávislé pozorování voleb, je účast v referendu sporná: podle mezinárodních sdělovacích prostředků, diplomatických misí na místě a podle opozice byla účast údajně velmi nízká; podle prohlášení volební komise ze dne 7. srpna byla účast na referendu údajně 68,3% a 92,5 % odevzdaných hlasů vyslovilo „ano“, tedy ve prospěch ústavních změn zamýšlených prezidentem. Opozice vyzvala k bojkotu referenda. Dne 2. července zveřejnilo předsednictví Evropské unie prohlášení vyjadřující vážné znepokojení Unie nad politickou situací v Nigeru a zejména ohledně toho, že prezident použil článek 53 ústavy s cílem udělit si výjimečné pravomoci, kterých využil k rozpuštění Ústavního soudu a ke svolání referenda, které je ústavou výslovně zakázáno. Dne 9. července Komise sdělila tyto obavy v dopise prezidentu Tandjovi a vyzvala ho k respektování rozsudků Ústavního soudu. Komisař upřesnil, že je nutné přezkoumat slučitelnost opatření přijatých prezidentem Tandjou s podstatnými prvky dohody z Cotonou a bezodkladně zahájit posílený politický dialog s nigerskou vládou. Dále připomněl, že pokud by tento dialog nevyústil v přijatelný kompromis, Komise by byla nucena navrhnout formální zahájení konzultací podle článku 96 dohody z Cotonou. Dne 24. července jednali zástupci Evropské unie v Niamey s nigerskými orgány v rámci posíleného politického dialogu a v souladu s článkem 8 a přílohou VII dohody z Cotonou. Tento dialog neumožnil zjistit vůli ze strany nigerské vlády k návratu k ústavnímu pořádku. Mezitím ve dnech 20. a 21. července přijela do Niamey společná mise OSN, Africké unie a ECOWAS s cílem pokusit se o zmírnění krize. Postoj prezidenta Tandji se přesto nezměnil. V prohlášení ze dne 31. července předsednictví Evropské unie znovu vyjádřilo znepokojení Unie ohledně situce v Nigeru. Přesednictví prohlásilo, že referendum ze 4. srpna představuje porušení ústavy a je v rozporu se stanoviskem Ústavního soudu. Rozpuštění Ústavního soudu, jakož i výkon vlády bez parlamentní kontroly se považují za vážné porušení základních demokratických zásad, které jsou základem právního státu. Evropská unie vyjádřila své politování nad tím, že z dialogu s nigerskou vládou nevyplynula vůle této vlády k návratu k demokratickému a ústavnímu pořádku. Prohlášení zdůrazňuje případné následky porušení dohody z Cotonou na spolupráci obou stran a vyzývá nigerské orgány k bezodkladnému návratu k demokratickému a ústavnímu pořádku. Článek 9 odst. 2 dohody o partnerství AKT-ES podepsané dne 23. června 2000 v Cotonou a revidované dne 25. června 2005 v Lucemburku definuje podstatné prvky, na kterých se toto partnerství zakládá. Stanoví zejména, že dodržování demokratických zásad a právního státu, které jsou základem partnerství AKT-EU, jsou základem domácích a mezinárodních politik stran a představují podstatné prvky této dohody. V souvislosti s touto dohodou, s politickou situací v Nigeru a aniž je dotčen mandát prezidenta Tandji do 22. prosince tohoto roku Komise zjistila, že došlo k porušení těchto podstatných prvků, a považuje za nutné zahájit konzultace s orgány, které jsou v Nigeru u moci, aby se zjistila možná řešení této krize s cílem znovu obnovit ústavní pořádek. Tyto konzultace by měly usnadnit rychlý návrat k otevřenému a konsenzuálnímu politickému dialogu umožňujícímu stanovit ústavní rámec sdílený politickými silami v zemi. Konzultace se budou konat v souladu s články 9 a 96 revidované dohody z Cotonou a přihlédnou zejména k výsledkům předchozích mediací a konzultací, které vedla Evropská unie a rovněž další mezinárodní organizace. Tento dialog poskytně vládě Nigeru, jakož i dalším politickým silám a zástupcům občanské společnosti, možnost upřesnit jejich cíle a návrhy na vyřešní krize. Umožní také Evropské unii zjistit, do jaké míry by mohla na základě tohoto dialogu podpořit iniciativy směřující k návratu k zásadám čl. 9 odst. 2 revidované dohody z Cotonou. Z těchto důvodů Komise navrhuje Radě, aby v souladu s přiloženou předlohou dopisu vyzvala Nigerskou republiku ke konzultacím podle článků 9 a 96 revidované dohody z Cotonou. Komise navrhuje, aby v průběhu konzultací byly probíhající činnosti spolupráce i činnosti plánované v rámci nedávno podepsaného národního orientačního programu 10. ERF omezeny na platby v rámci již prováděných smluv, na humanitární akce nebo na činnosti, které přímo přispívají obyvatelstvu, a na přípravné činnosti k provádění budoucích projektů. Další složky rozvojové spolupráce s Nigerem by byly pozastaveny, dokud nebude nalezeno přijatelné řešení této krize. PŘÍLOHA V Bruselu dne prezident Nigerské republiky, PŘEDLOHA Vážený pane prezidente, V dopise Komise ze dne 9. července tohoto roku a v prohlášeních předsednictví ze dne 2. a 31. července 2009 Evropská unie znovu vyjádřila silné znepokojení ohledně politické situce v Nigeru a vyzvala k co nejrychlejšímu obnovení ústavního pořádku. Evropská unie usoudila, že referendum konané dne 4. srpna, jakož i proces, který k němu vedl, představují porušení ústavy. Toto znepokojení bylo potvrzeno prohlášením Komise dne 10. srpna tohoto roku. Jedná se o závažné porušení podstatných prvků uvedených v čl. 9 odst. 2 dohody o partnerství AKT-ES podepsané dne 23. června 2000 v Cotonou a revidované dne 25. června 2005 v Lucemburku, jíž je Nigerská republika stranou. Evropská unie vyjádřila své politování nad tím, že z dialogu s nigerskou vládou nevyplynula vůle této vlády k návratu k ústavnímu pořádku. Zdůraznila rovněž možné následky porušení dohody z Cotonou na spolupráci obou stran a vyzvala nigerské orgány k bezodkladnému zahájení kroků nutných k návratu k ústavnímu pořádku prostřednictvím dosahování shody a otevřeného dialogu různých politických stran a dalších složek nigerské občanské společnosti. Konání parlamentních voleb ohlášených na 20. října tohoto roku by v této souvislosti mohlo být rozhodujícím faktorem pro vytvoření atmosféry důvěry a spolupráce nutné pro vyřešení krize. Evropská unie vyzývá nigerské orgány k tomu, aby vynaložily veškeré úsilí na záruku průběhu voleb za spravedlivých, pokojných, transparentních a otevřených podmínek. Podle čl. 96 dohody z Cotonou a vzhledem k podstatným prvkům uvedeným v čl. 9 odst. 2 této dohody, máme tu čest vyzvat Vaši zemi ke konzultacím s cílem, jak je stanoveno v dohodě, důkladně situaci přezkoumat, a pokud to bude možné, nalézt řešení. Navrhujeme, aby se konzultace konaly v Bruselu v blízké době a v termínu stanoveném po společné dohodě. S výrazem nejhlubší úcty, Za Radu | Za Komisi | Kopie: Předsednictví Rady ministrů AKT-EU Předsednictví Výboru velvyslanců AKT Generální sekretariát skupiny států AKT