CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 2.12.2014  
COM(2014) 717 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Výroční zpráva o nástroji stability za rok 2013 
{SWD(2014) 344 final}  
CS 2   CS OBSAH 
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Výroční zpráva o nástroji stability za rok 2013 
Obsah 
1. Úvod........................................................................................................................... .. 3 
2. Struktura nástroje stability ........................................................................................... 3  
3. Provádění nástroje stability.......................................................................................... 4  
4. Přehled nástroje stability v období 2007–2013............................................................ 4  
5. Stav nástroje stability v roce 2013 ............................................................................... 5  
6. Reakce na krizové situace nebo na nov ě vznikající krize ( článek 3 na řízení IfS) ....... 6  
6.1. Jak nástroj stability reagoval na krize v roce 2013? .................................................... 6  
6.2. Kdo se podílel na reakci na krizov é situace z nástroje stability?................................. 8  
7. Pomoc v kontextu stabilních podmínek spolupráce ( článek 4 na řízení IfS)................ 9  
7.1. Ohrožení ochrany a bezpe čnosti (čl. 4 odst. 1 na řízení IfS) ........................................ 9  
7.2. Snižování rizika v souvislosti s chem ickými, biologickými, radiologickými 
a jadernými (CBRN) materiály ( čl. 4 odst. 2 na řízení IfS) ........................................ 11  
7.3. Budování kapacit pro situaci p řed krizí a po krizi ( čl. 4 odst. 3 na řízení IfS) ........... 13  
8. Závěr .......................................................................................................................... 17  
CS 3   CS 1. Ú VOD 
Tato sedmá výro ční zpráva o nástroji stability (IfS), která je poslední výro ční zprávou podle 
stávajícího právního základu1, se předkládá Evropskému parlamentu, Rad ě, Hospodá řskému 
a sociálnímu výboru a Výboru region ů v souladu s požadavkem na podávání zpráv 
stanoveným v článku 23 na řízení o zřízení nástroje stability (dále jen „na řízení IfS)2. 
Nástroj stability je v rámci pravomocí vysoké p ředstavitelky, místop ředsedkyn ě Komise 
a komisaře pro rozvoj d ůležitým prost ředkem, nebo ť jim umož ňuje cíleně využívat zdroj ů na 
podporu komplexního p řístupu EU, jehož cílem je p ředcházení následk ům krizí 
a dlouhodob ějších bezpe čnostních hrozeb ve sv ětě, jejich zmír ňování a zvládání. Zpráva 
podává přehled o využití nástroje stability za tímto ú čelem v roce 2013. 
Tuto zprávu dopl ňují tři pracovní dokumenty útvar ů Komise, které komplexním, podrobným 
a celkovým zp ůsobem informují o aktuálním provád ění i) opatření podle článku 3 na řízení IfS 
reagujících na naléhavé krize, s jejichž provád ěním se zapo čalo nebo se pokra čovalo v roce 
2013 (pracovní dokument útvar ů Komise, část 1 a 2), a o ii) dlouhodob ějších 
programovatelných opat řeních v rámci nástroje stability podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3 na řízení IfS. 
2. S TRUKTURA NÁSTROJE STABILITY  
Články 3 a 4 na řízení IfS stanovují druhy činností, pro které by bylo možné tento nástroj 
využít. 
Článek 3  upravuje „pomoc v reakci na krizové situace nebo na nov ě vznikající krize“.  
Článek 4  nařízení IfS po čítá s programovatelnou složkou nástroje stability, do níž pat ří 
dlouhodob ější opatření zaměřující se na t ři hlavní oblasti:  
• ohrožení ochrany a bezpe čnosti v regionálním p řeshraničním kontextu ( čl. 4 
odst. 1), 
• snižování rizika v souvislosti s chem ickými, biologickými, radiologickými 
a jadernými (CBRN) materiály ( čl. 4 odst. 2) a  
• budování kapacit pro situaci p řed krizí a po krizi ( čl. 4 odst. 3)3. 
                                                 
1 Nástroj stability se používal od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. Nový nástroj p řispívající ke 
stabilitě a míru (na řízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. b řezna 2014, 
kterým se z řizuje nástroj p řispívající ke stabilit ě a míru), o n ěmž se budou p ředkládat výro ční zprávy 
Evropskému parlamentu a Rad ě, jak stanovuje hlava IV článek 13 spole čných provád ěcích pravidel pro 
provádění nástroj ů Unie pro financování vn ější činnosti, je použitelný od 1. ledna 2014 do 31. prosince 
2020. 
2 Na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006, Ú ř. věst. L 327, 
24.11.2006, s. 1. 
3 Též nazývané „partnerství pro budování míru“ (PbP) v rámci nástroje stability. 
CS 4   CS 3. P ROVÁDĚNÍ NÁSTROJE STABILITY  
Služba nástroj ů zahraniční politiky Komise (FPI) úzce sp olupracuje s Evropskou službou pro 
vnější činnost (ESV Č), funkčně samostatnou institucí Evropské unie4. Oba útvary spadají pod 
vysokou p ředstavitelku, místop ředsedkyni Ashtonovou, která FPI řídí coby místop ředsedkyn ě 
Evropské komise. Za provád ění činností podle čl. 4 odst. 1 a 2 je odpov ědný komisa ř pro 
spolupráci a rozvoj.  
ESVČ byla odpov ědná za politický výklad článku 3 na řízení IfS a na p řípravě opatření 
spolupracovala s FPI, která nesla odpov ědnost za provád ění dohodnutých akcí. 
Prostřednictvím dokument ů o strategii a víceletých orienta čních program ů prováděla ESVČ 
u článku 4 také strategické plánování. P říslušné ro ční akční programy definují a provád ějí GŘ 
DEVCO (Generální ředitelství pro rozvoj  a spolupráci) v p řípadě čl. 4 odst. 1 a 2 a FPI 
v případě čl. 4 odst. 3.  
4. P ŘEHLED NÁSTROJE STABILITY V  OBDOBÍ 2007–2013 
Během sedmi let své existence poskytl nástroj stability pomoc p ři řešení celého cyklu 
předcházení konflikt ům a krizím, reakce a obnovy po sv ětě, řešení bezpe čnostních hrozeb na 
vnitrostátní, regionální a regionální p řeshraniční úrovni a budování  kapacit pro p ředcházení 
konfliktům a reakci na krizi. 
Graf 1: Financování činností podle článku 3, čl. 4 odst. 1, 2 a 3 v rámci nástroje stability (celkem 
1,57 miliardy EUR na období 2007–2013, podle p řidělených finan čních prost ředků) 
 
68%9%17%6%
   Článek 3 
  Čl. 4 odst. 1 
  Čl. 4 odst. 2 
  Čl. 4 odst. 3 
 
V průběhu období 2007–2013 bylo ze složky krátkodobé re akce na krizové situace nástroje 
stability ( článek 3) uvoln ěno 1,08 miliardy EUR na zhruba 288 zásah ů v reakci na krize 
v 70 zemích či regionech po celém sv ětě. Graf 2 ukazuje geog rafické pokrytí v tomto 
období.  
                                                 
4 Podle rozhodnutí Rady ze dne 26. července 2010 o organizaci a fung ování Evropské služby pro vn ější 
činnost (2010/427/EU), Ú ř věst. L 201. 
CS 5   CS Graf 2: Geografické pokrytí reakce na krizové situace z nástroje stability v období 2007–2013 (podle 
přidělených finan čních prost ředků)  
Afrika 
34%
Asie a 
Tichomoří
17%
Latinská 
Amerika a 
Karibik
9%Blízký východ a 
severní Afrika
34%Východní 
Evropa a 
západní Balkán
1%Jižní Kavkaz a 
Střední Asie
5%Celý svět
0%
 
Ve stejném období bylo z dlouhodobé programovatelné složky  nástroje stability uvolněno 
502,45 milionu EUR  na opatření podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3. Graf 1 ilustruje zp ůsob, jakým 
byly v tomto období rozd ěleny finan ční prostředky mezi opat ření reagující na krize ( článek 3) 
a dlouhodob ější programy ( článek 4). 
5. S TAV NÁSTROJE STABILITY V  ROCE 2013 
Z 309,3 milionu EUR  uvolněných a pln ě vázaných na nástroj stability v roce 20135 bylo 
vyčleněno:  
• 210,7 milionu EUR na krizové situace nebo na nov ě vznikající krize ( článek 3), 
• 30,3 milionu EUR na reakce na regionální p řeshraniční hrozby ( čl. 4 odst. 1), 
• 44,3 milionu EUR na snižování chem ického, biologického, radiologického 
a jaderného rizika ( čl. 4 odst. 2) a 
• 24 milion ů EUR na budování ka pacit pro situaci p řed krizí a po krizi ( čl. 4 
odst. 3).  
Rada byla po celou dobu informována prost řednictvím sd ělení Politickému a bezpe čnostnímu 
výboru o plánování nových opat ření reakce na krizové situace podle článku 3 a dostávala také 
aktuální informace o provád ění probíhajících opat ření. Pracovní skupina o konfliktech, 
bezpečnosti a rozvoji Vý boru pro zahrani ční věci Evropského parlamentu, která byla ustavena 
v rámci demokratické kontroly nástroje stability, svolala b ěhem roku šest t řístranných jednání 
na politické úrovni se zástupci Komise a ESV Č a okolo 15 technických setkání. 
Pokud jde o zeměpisné rozd ělení, je z grafu 3 patrné, že z ná stroje stability plynula zna čná 
nepřetržitá podpora na Blízký východ a do severní a subsaharské Afriky vzhledem k vleklé 
povaze krizí v t ěchto regionech. 
                                                 
5 Viz „Nástroj stability: p řehled závazk ů a plateb za rok 2013“ v pracovním dokumentu útvar ů Komise 
přiloženém k této zpráv ě. 
CS 6   CS Graf 3: Geografické pokrytí reakce na krizové situace z nového nástroje stability v roce 2013 (podle 
přidělených finan čních prost ředků) 
Afrika 
34%
Asie a 
Tichomoří
14%
Latinská 
Amerika a 
Karibik
10%Blízký východ a 
severní Afrika
38%Východní 
Evropa a 
západní Balkán
1%Jižní Kavkaz a 
Střední Asie
2%Celý svět
<1%
 
Konkrétní p říklady projekt ů realizovaných v roce 2013 v rámci nástroje stability p řinášejí dv ě 
další kapitoly. 
6. R EAKCE NA KRIZOVÉ SITUACE NEBO NA NOV Ě VZNIKAJÍCÍ KRIZE (ČLÁNEK 3 
NAŘÍZENÍ IFS)  
6.1. Jak nástroj stability re agoval na krize v roce 2013? 
V roce 2013 bylo z nástroje stability poskytnuto 216,6 milionu EUR6 prostřednictvím 45 
opatření v oblasti krátkodobé reakce na krizové situace . V oblastech Blízkého východu a 
severní Afriky podpora pokra čovala v reakci na vleklou kriz i v Sýrii a její vedlejší ú činky, 
které pocítily sousední státy. Podpora v celé subsaharské Africe byla také z řejmá a odrážela 
reakci EU na nestálou politickou situaci a bezpe čnostní hrozby v celém regionu. 
V jihovýchodní Asii podpora pokra čovala sm ěrem k zavedení mírových proces ů a zřízení 
právního státu. 
Všechna opat ření v rámci nástroje stability provád ěná v roce 2013 jsou podrobn ě popsána 
v pracovním dokumentu útvar ů Komise, který je p řipojen k této výro ční zprávě. Činnosti 
prováděné v roce 2013 ilustrují níže uvedená opat ření, jež dokládají jak ší ři záběru, tak velmi 
rozličné druhy krizí, na n ěž nástroj stability na r ůzných místech ve sv ětě reagoval: 
Sýrie : v reakci na vleklou krizi v Sýrii byla trvale poskytována podpora v rámci nástroje 
stability jak uvnit ř Sýrie, tak v sousedních zem ích. V Turecku, Iráku, ale hlavn ě v Jordánsku 
a Libanonu byl nástroj stability nápomocen p ři podpoře orgánů, pokud jde o p říjem a ujímání 
se stále rostoucího po čtu syrských uprchlík ů. Uprchlík ům byla také poskytována p římá 
pomoc, nap říklad prost řednictvím hotovostních p říspěvků na nájem a zlepšováním životních 
podmínek, v četně v řídicích strukturách tábor ů, zajištění náhradního vzd ělávání a 
psychosociální podpory. V Libanonu pos kytuje nástroj stability zna čnou podporu místnímu 
zdravotnictví, jež je vzhledem k dodate čné poptávce, kterou p ředstavuje p řítomnost velkého 
počtu uprchlík ů, vystaveno obrovské zát ěži. 
                                                 
6 Toto číslo zahrnuje finan ční prostředky ve výši 6 milion ů EUR, které byly p řevedeny z roku 2012 nebo 
získány zp ět z roku 2013. 
CS 7   CS Je jasné, že v samotné Sýrii jsou p řístup a další podmínky pro poskytování jiné než 
humanitární pomoci obtížn ější. Nástroj stability byl p řesto schopen poskytnout ur čitou přímou 
pomoc v podob ě primární zdravotní pé če, lepšího zajiš ťování potravin a základního 
vzdělávání.  
Mali:  nástroj stability byl jedním z prvních nástroj ů, které EU mohla použít jako sou část širší 
reakce EU na krizi v Mali na po čátku roku 2013. Balí ček pomoci z nástroje stability ve výši 
20 milion ů EUR poskytl podporu p ředevším v oblasti bezpe čnosti a práva, pomoci p ři 
opětovném ustavování p řítomnosti státu Mali na severu zem ě a v prvních fázích volebního 
procesu. Tato pomoc dopl ňovala podporu poskytovanou ostatn ími nástroji EU, zejména 
dlouhodobým projektem nástroje stab ility týkajícím se boje proti terorismu v oblasti Sahelu, 
dvěma misemi SBOP – vojenskou misí Evropské  unie pro výcvik malijs kých ozbrojených sil 
(EUTM) a misí Evropské unie SBOP v Mali (E UCAP Sahel), a podporu EU pro mezinárodní 
misi na podporu Mali vedenou africkými zem ěmi (AFISMA) pomocí afrického mírového 
projektu ERF. 
Niger:  během roku 2013 došlo k nár ůstu bezpe čnostních hrozeb v Nigeru z d ůvodu povstání 
a vojenského konfliktu v severním Mali. Situaci ješt ě zhoršil návrat ekonomických migrant ů 
do Nigeru, ke kterému došlo v pos ledních letech. Jen z Libye p řicestovalo odhadem 250 000 
takovýchto osob, v četně bývalých bojovník ů a žoldnéřů. V návaznosti na stávající podporu z 
nástroje stability na bezpe čnost a stabilizaci v severních regionech Nigeru a Mali byla 
odsouhlasena podpora na m ěstský policejní dohled, činnosti vytvá řející příjmy a na iniciativy 
podporující mír a usmí ření, které zahájily vnitrostátn í a regionální orgány. Tato opat ření 
přispívají k dosažení cíl ů strategie EU v oblasti Sahelu, dopl ňují rozvojovou a humanitární 
pomoc EU a vytvá řejí součinnost s misí Evropské unie SB OP (EUCAP Sahel) v Nigeru. 
Středoafrická republika: po státním p řevratu v b řeznu 2013 se škála činností nástroje 
stability ve St ředoafrické republice rozší řila, aby odrážela novou situaci na míst ě. Stalo se tak 
formou podp ůrných balí čků pro civilní bezpe čnostní síly, které by pozd ěji rovněž mohly 
připravit podmínky pro komplexní reformu odv ětví bezpe čnosti; podpory pro sd ělovací 
prostředky za ú čelem zprost ředkovávání objektivních informací zohled ňujících konflikt 
v Bangui a provinciích; nasazení pozorovacích misí v oblasti lidských práv a posílení dialogu 
mezi komunitami za pomoci ob čanské spole čnosti. 
Pobřeží slonoviny: po jmenování vnitrostátního orgánu, kt erý má provést vládní politiku 
z roku 2012 v oblasti odzb rojení, demobilizace a op ětovného za členění, poskytla EU pomoc 
prostřednictvím opat ření nástroje stabilit y, která zahrnovala budování  kapacit a technickou 
pomoc včetně usměrnění a přípravy demobilizovaných bývalých bojovník ů, kteří měli být 
opětovně začleněni; podporu pro hospodá řské a sociální za členění přibližně 5 000 již 
demilitarizovaných a demobilizovaných bývalých bojovník ů a soub ěžnou pomoc 
hostitelským komunitám za ú čelem vytvo ření prostředí, které je pro toto op ětovné začlenění 
příznivé; důkladné a pravidelné sledování programu odzbrojení, demobilizace a op ětovného 
začlenění s cílem zajistit, že tento participativní p řístup poslouží pot řebám hostitelských 
komunit a bývalých bojovník ů. 
Myanmar/Barma : souběžně s dřívější a stále pokra čující podporou mírového procesu, v četně 
podpory na vytvo ření Myanmarského mírového st řediska v roce 2012, a s činností jak 
Kanceláře prezidenta, tak Aun Schan Su Ťij a v souladu se záv ěry Rady pro zahrani ční věci 
z dubna 2013 zahájila EU pomoc s budováním kap acit policejního sboru Myanmaru s cílem 
zlepšit dodržování lidských pr áv ze strany policie a její odpov ědnost a profesionalitu v oblasti 
řízení velkého množství lidí a preventivní práce v komunit ě. 
CS 8   CS 6.2. Kdo se podílel na reakci na kriz ové situace z nástroje stability? 
Opatření byla p řipravena v úzké spolupráci mezi orgány EU a s členskými státy EU a řadou 
partnerů: občanskou spole čností, orgány ve řejné správy, t řetími zem ěmi a dalšími. Delegace 
EU mají st ěžejní roli p ři poskytování v časného varování a vytvá ření prvotních koncept ů a 
různých možností reakce. V roce 2013 byly pravomoci u v ětšiny nových opat ření dále 
přenášeny7 na delegace EU, protože porozum ění místním pot řebám a požadavk ům je pro 
úspěch činností zásadní. Lze tak v čas vyjednat smlouvy s výkonnými orgány a zblízka 
sledovat provád ění těchto často citlivých projekt ů. V roce 2013 tak na delegace EU p řipadlo 
v rámci nástroje stability 62 % závazk ů a 80 % plateb.  
Níže uvedené grafy 4a a 4b ilustrují r ůznorodost partner ů, kteří se v rámci nástroje stability 
v období 2007 až 2013 podíleli na provád ění opatření reakce na krizové situace podle 
článku 3. Volba realiza čních partner ů je často určována pot řebou vybrat organizace nebo 
aktéry se zkušenostmi a silnou p řítomností v zemích, která jim v nestálém prost ředí, kde 
fungují opat ření reakce na krizové situ ace financovaná z nástroje  stability, dovoluje rychlou 
reakci za využití spolehlivých l okálních sítí. Významným realiza čním partnerem byla nadále 
skupina kolem OSN stejn ě jako nevládní organizace a v roce 2013 došlo k nár ůstu spolupráce 
s agenturami členských stát ů. 
Graf 4a: Realiza ční partneři při provádění opatření reakce na krizové situace z nástroje stability v období 
2007–2013 (podle p řidělených finan čních prost ředků) 
Agentury OSN
46%
Mezinárodní a 
místní nevládní 
organizace
25%Další 
mezinárodní 
organizace
19%Soukromý 
sektor
2%Orgány 
členských stát ů 
EU
8%
 
                                                 
7 Právní a finan ční odpovědnost za využití prost ředků EU, včetně pravomocí k podpisu a pot řebným 
změnám smluv, je p řenesena z úst ředí Evropské komise v Bruselu na doty čnou delegaci EU. 
CS 9   CS Graf 4b: Realiza ční partneři při provádění opatření reakce na krizové situace z nástroje stability v roce 2013 
(podle přidělených finan čních prost ředků) 
Agentury OSN
41%
Mezinárodní a 
místní nevládní 
organizace
22%Další 
mezinárodní 
organizace
13%Soukromý 
sektor
3%Agentury 
členských stát ů 
EU
20%Vlády a 
agentury 
třetích zemí
1%
 
7. P OMOC V  KONTEXTU STABILNÍCH PODMÍNEK SPOLUPRÁCE (ČLÁNEK 4 NAŘÍZENÍ 
IFS) 
Komise zajiš ťuje přípravu každoro čního plánování a řízení pomoci podle článku 4 v kontextu 
stabilních podmínek spolupráce. Ro ční akční programy na rok 2013 byly p řijaty v tomto 
pořadí: čl. 4 odst. 1 a 2 v červenci 20138 a čl. 4 odst. 3 v b řeznu 2013. Aktuální podrobné 
informace o provád ění činností podle t ěchto článků poskytuje pracovní dokument II útvar ů 
Komise p řipojený k této výro ční zprávě. 
7.1. Ohrožení ochrany a bezpe čnosti (čl. 4 odst. 1 na řízení IfS) 
Programy koncipované v kontextu regionálních p řeshraničních hrozeb se zam ěřují na 
budování kapacit za úzké konzultace s p řijímajícími zem ěmi. Bezpe čnostní kapacity jsou 
typicky posilovány na státní a regi onální úrovni, tak aby umožnily ú činnou celosv ětovou 
a nadregionální spolupráci.  
V roce 2013 bylo vy členěno 74 milion ů EUR, p řičemž celkem bylo vyplaceno okolo 
44 milion ů EUR. Do konce roku 2013 bylo prost řednictvím ESF9 najato více než 100 
odborníků ze specializovaných ve řejných nebo polove řejných organizací v členských státech 
EU, kteří spojili své síly, aby dali k dispozici své specifické odborné znalosti a poskytovali 
technické vstupní informace pro id entifikaci a podrobné plánování opat ření v rámci nástroje 
stability. To se týkalo také ro čního akčního programu na rok 2013 a p řípravy podmínek pro 
plnohodnotné provád ění opatření rozhodnutých v p ředchozích ro čních akčních programech. 
Následující oddíl obsahuje p řehled hlavních pokrytých oblastí: 
• Program pro kokainovou cestu  (35 milion ů EUR od roku 2009) se vztahuje na 38 
zemí v Africe (v zásad ě v západní Africe), Latinské Americe a Karibiku. Podporuje 
kapacity partnerských zemí pro boj s organizovanou trestnou činností a obchodem 
                                                 
8 Revidovaná verze ro čního akčního programu byla schválena dne 23. prosince 2013. 
9 Rámcová smlouva o nástroji odborné podpory, jež staví na specialistech z ve řejných a polove řejných 
organizací z EU. Od roku 2008 odbo rníci ze zhruba 60 organizací v 17 členských státech uskute čnili 
více než 100 misí. 
CS 10   CS s drogami podél celé cesty, p řičemž se zam ěřuje na zachycení nedovoleného toku 
drog, boj proti praní špinavých pen ěz a sdílení informací. Byly podepsány dv ě nové 
smlouvy o rozší ření geografického rozsahu pr ojektu AIRCOP na nové zem ě v Africe 
a Latinské Americe b ěhem příštích tří let a o podpo ře zavedení policejního 
informačního systému v západní Africe (WAPIS) v prvních p ěti pilotních zemích.  
• Pokračovala podpora boje proti organizované trestné činnosti na heroinové cest ě 
prováděním opatření v 15 zemích v Asii, St řední Asii, na Kavkazu, v oblasti Černého 
moře a západním Balkánu v rámci zast řešujícího programu pro heroinovou cestu . 
Ten má dv ě fáze, jež v sou časnosti probíhají soub ěžně: první fází je čtyřsložkový 
projekt, jehož hlavní část činností se zam ěřuje na Afghánistán a Pákistán; druhá se 
skládá ze t ří samostatných projekt ů. Během roku 2013 byly zahájeny dv ě nové 
intervence v rámci druhé fáze programu: je den projekt s cílem posílit spolupráci 
mezi donucovacími orgány na operativní úrovni, zejména ve St řední Asii, a další, 
který řeší otázku obchodování s lidmi v zemích podél heroinové cesty a zam ěřuje se 
na posílení kapacit Ázerbájdžánu, Bos ny a Hercegoviny, Moldavské republiky a 
Turecka p ři shromaž ďování a analýze údaj ů a informací a systematickém sdílení 
informací.  
• V rámci programu pro d ůležité námo řní trasy  je pro 25 pob řežních zemí v širším 
regionu Indického oceánu (v četně jihovýchodní Asie) a Guinejském zálivu 
vyčleněno 22 milion ů EUR. Tyto prost ředky slouží k posilování  kapacit pro sdílení 
informací a prosazování námo řního práva v t ěchto státech a pomáhají zvyšovat 
bezpečnost námo řní dopravy zam ěřením se na boj proti pirátství a ozbrojeným 
loupežím na mo ři a na další aspekty námo řní bezpečnosti. 
• V souladu se strategií EU pro boj proti terorismu pokra čovala v roce 2013 podpora 
projektů zaměřených na boj proti terorismu  na vnitrostátní a regionální úrovni. 
V Mali se v rámci provád ění projektu „Contre Terrorism Sahel“, jehož p řínosů 
využívá i Niger, Mali a Mauritánie, za čalo se seriózním výcvikem reakce na 
teroristický útok, vyšet řovacích metod, shromaž ďování informací a jejich využití a se 
zahájením protiteroristických soudních řízení. Na po čátek roku 2014 bylo 
naplánováno zahájení reali zace nového projektu, který p řispěje k boji proti 
financování terorismu v oblasti Afrického rohu a Jemenu, a dále byla uzav řena 
smlouva na nový projekt boje pr oti násilnému extremismu v oblasti Afrického rohu. 
Byla posílena spolupráce s Pákistánem díky nové podpo ře věnované boji proti 
násilnému extremismu, která se za čne uplatňovat v roce 2014 a doplní stávající 
podporu systému trestního soudnictví v Pa ndžábu. V jihovýchodní Asii se nástroj 
stability zapojil do spole čné protiteroristické iniciativy EU a UNODC (Ú řadu OSN 
pro drogy a kriminalitu). Nástroj stab ility také poskytl podporu Institutu pro 
spravedlnost a právní st át se sídlem na Malt ě prostřednictvím mapování, které slouží 
k poskytnutí informací o jeho budoucí činnosti související s boj em proti terorismu. 
Ve spolupráci s Ú řadem poradce pro národní bezpe čnost v Nigérii byla vypracována 
studie o skupin ě Boko Haram. Komise p řipravila školení o p řípravě projektů 
týkajících se boje proti nás ilnému extremismu, které bylo ur čeno zaměstnancům 
delegací a velvyslanectví EU a členských stát ů. První setkání prob ěhlo v Nairobi 
v prosinci 2013 a další školení se  mají konat v Africe a Asii v roce 2014.  
• Na konci roku 2013 za čalo provád ění nové intervence v oblasti kyberkriminality  ve 
spolupráci s Radou Evropy. Cílem Globálního opat ření proti kyberkriminalit ě 
(GLACY) je podpo řit přistoupení k Budapeš ťské úmluv ě o kyberkriminalit ě 
CS 11   CS a umožnit orgán ům trestního soudnictví , aby se na základ ě této úmluvy zapojily do 
mezinárodní spolupráce v oblasti ky berkriminality a elektronických d ůkazů.  
• Byl připraven pilotní projekt v oblasti kybernetické bezpe čnosti , jehož zahájení je 
naplánováno na po čátek roku 2014 a jehož cílem je  vybudovat ochranu kritických 
infrastruktur IT a posílit harmonizaci a vytvá ření vnitrostátních právních p ředpisů 
v souladu s mezinárodními normami ve vybraných zemích.  
• S cílem umožnit vnitrostátním soudním, kontrolním a donucovacím orgán ům účinně 
reagovat na výrobu padělaných lé čivých přípravků a obchodování s nimi byla 
navržena a zadána nová intervence, která se bude zabývat hrozbami pro ve řejné 
zdraví a jejíž provedení by m ělo být zahájeno v roce 2014. Bude poskytovat 
nezbytný právní rámec a kapacity pro ú činné provedení opat ření na p říslušné 
vnitrostátní, regionální p řeshraniční a nižší než regi onální úrovni a bude zam ěřena na 
Ghanu, Senegal, Jordánsko, Maroko a Kamerun vzhledem k politickému odhodlání, které prokazují tyto zem ě při řešení problém ů plynoucích z pad ělaných lé čivých 
přípravků. 
• Za účelem boje proti nedovolenému hromad ění ručních palných a lehkých 
zbraní, obchodu s nimi  a řešení jejich destabilizujících ú činků splnila iniciativa 
prováděná ú
řadem UNODC, která prosazuje ratifikaci a provedení Úmluvy 
Organizace spojených národ ů proti nadnárodnímu organizovanému zlo činu a jejího 
protokolu o st řelných zbraních, n ěkolik milník ů. Podobně projekt iARMS provád ěný 
Interpolem vstoupil po úsp ěšném dokon čení první fáze (2011–2012) do fáze druhé 
(2012–2013). V Africe skon čila první fáze podpory regionálního st řediska pro ru ční 
palné zbran ě (Nairobi, Ke ňa) v červnu 2013, což znamená, že následn ě byla zahájena 
druhá fáze, která bude trvat t ři roky. Ve St řední Americe b ěží již druhým rokem 
druhá fáze podpory st ředoamerického programu na kontrolu ru čních palných a 
lehkých zbraní (CASAC), kterou provádí bezpe čnostní komise St ředoamerického 
integračního systému (SICA).  
7.2. Snižování rizika v souvislosti s chem ickými, biologickými, radiologickými 
a jadernými (CBRN) materiály ( čl. 4 odst. 2 na řízení IfS) 
Program CBRN se v ěnuje otázkám spojeným s náhodnými, p řírodními či zlovolnými riziky 
v souvislosti s materiály CBRN a zam ěřuje se na zlepšování kultury bezpe čnosti šířením 
osvědčených postup ů a zvyšováním obecné úrovn ě povědomí o ochran ě a bezpečnosti. Před 
rokem 2010 byly r ůzné oblasti pokryty samostatn ě10. Program CBRN má re gionální strategii 
a pouze výjime čně se vztahuje na dvoustranné projekty  v jediné zemi (výjimkami jsou 
Afghánistán a Pákistán v p řípadě chemických látek, biologické bezpe čnosti a biologické 
ochrany). 
„Centra excelence“ pro oblast CBRN  postupn ě poskytují jednotnou a integrovanou 
platformu pro opat ření ve všech oblastech sledování  hranic / nedovoleného obchodování, 
kontroly vývozu, biologické bezpe čnosti a biologické ochrany atd., v četně opatření civilní 
ochrany (nouzové plánování, p řipravenost a reakce na krize). In iciativa se provádí v úzké 
spolupráci s ESV Č a s pomocí Výzkumného institutu  OSN pro otázky meziregionálního 
zločinu a trestní spravedlnos ti (UNICRI). Technickou podporu iniciativy zajiš ťuje Spole čné 
                                                 
10 Nap ř. kontrola vývozu zboží dvojího užití, nedovolený obchod, nové uplatn ění pro vědce, kteří se dříve 
zabývali vývojem zbraní, kultura bezpe čnosti a ochrany.  
CS 12   CS výzkumné st ředisko Evropské komise. Tato centr a excelence se snaží  podporovat politiky 
snižování chemického, biologického, radiol ogického a jaderného rizika tím, že vytvá řejí 
specifické balí čky pomoci. Tato centra budou p ředstavovat hlavní nástroj pro budování 
kapacit a rozvoj soudržné regionální politiky, ja kož i pro posilování spolupráce vnitrostátních 
a regionálních orgán ů v této oblasti. V roce 2012 z řídila EU tato centra pro jihovýchodní Asii 
na Filipínách, pro jihovýchodní Evropu, jižní Ka vkaz a Ukrajinu v Gruzii, pro severní Afriku 
v Alžírsku, pro atlantské pob řeží Afriky v Maroku, pro Blízký východ v Jordánsku a pro 
východní a st řední Afriku v Keni. V roce 2013 fungovalo p ět regionálních sekretariát ů 
místních center excelence a čtyři byly oficiáln ě uvedeny do provozu. Krom ě toho byly 
navázány kontakty se zem ěmi Střední Asie a zem ěmi Rady pro spolupráci v Zálivu. V roce 
2013 Komise za čala s partnerskými zem ěmi této iniciativy p řipravovat posouzení pot řeb a 
hrozeb s cílem stanovit hlavní pot řeby zemí v oblasti CBRN. Na základ ě těchto posouzení 
budou vypracovány vnitrostátní ak ční plány v oblasti CBRN, které mají pomoci stanovit 
prioritní opat ření dotčených zemí. Z t ěchto priorit budou vycházet budoucí návrhy projekt ů 
v regionech s centry excelence.  
Hlavní zahájené projekty center  excelence pro oblast CBRN: na Blízkém východ ě 
připravilo centrum excelence v Ammánu projekt výcviku civilního personálu pro první zásah 
v případě katastrofy související s materiály CBRN (nebezpe čné materiály). Centrum 
excelence pro atlantské pob řeží Afriky v Rabatu zahájilo pr ojekt pro biologický a chemický 
nebezpečný odpad. Je do n ěj zapojeno sedm partnerských zemí z atlantského pob řeží Afriky a 
Tunisko. Další projekt, na kt erém se podílí centrum excelence v Rabatu a Nairobi, pom ůže 
partnerským zemím vybudovat a posílit právní p ředpisy a vytvo řit účinná opat ření 
k prosazování práva s cílem splnit meziná rodních závazky. Tohoto projektu se ú častní devět 
zemí a dalších dev ět zemí již vyjád řilo o účast na podobném projektu zájem. 
Dále bylo podpo řeno několik oblastí činnosti v koordinaci se sítí center excelence. 
• Byla rozší řena aktivní pomoc p ři kontrole vývozu zboží dvojího užití , jejímž 
výsledkem jsou úsp ěšné programy, kterých se ú častní více než 23 stát ů po celém 
světě. Došlo k posílení spolupráce s programem EXBS11, který je sou částí systému 
kontroly vývozu v USA. V červnu 2013 prob ěhl v Bruselu dialog o aktivní pomoci 
při společných mezinárodních kontrolách  vývozu. Bylo rozhodnuto o vytvo ření 
společné pracovní skupiny k posílení koordina ce mezi USA a EU, aby se zabránilo 
jakémukoli zdvojování p ři provádění kontrol vývozu. Na základ ě současného vývoje 
došlo ve druhé polovin ě roku 2013 k rozší ření a posílení činnosti na Blízkém 
východě / ve Střední Asii. Byl vymezen nový p řístup ke kontrolám vývozu, který 
bude mít lepší d ůsledky pro pracovníky v terénu pov ěřené kontrolou.  
• V rámci specializovaného St řediska pro v ědu a techniku (STCU) pokra čovala 
podpora p řeškolení a nového uplatn ění pro vědce a inženýry  ze zemí bývalého 
Sovětského svazu, kte ří se dříve zabývali vývojem zbraní, a to na základ ě posíleného 
partnerství mezi stranami a systému spole čného financování činností. Mezinárodní 
středisko pro v ědu a techniku (ISTC) prochází re formou, tj. jsou aktualizovány jeho 
cíle a rozši řován geografický rozsah, a Komise a ESV Č získaly od Rady mandát 
k vyjednání revidované smlouvy o jeho činnosti. ISTC bude p řesunuto do m ěsta 
Astana v Kazachstánu. V roce 2013 otev řelo ISTC v Dušanbe Regionální st ředisko 
                                                 
11 Pomoc p ři kontrole vývozu a souv isejících otázkách bezpe čnosti hranic (Export Control and Related 
Border Security Assistance). 
CS 13   CS pro biologickou bezpe čnost a biologickou ochranu sponzorované projektem EU 
a zahájilo školení tádžickýc h a afghánských odborník ů, které jim má pomoci nalézt 
nové, mírové uplatn ění. Další hledání nového uplatn ění pro vědce proběhlo také 
v roce 2013 v Iráku. Bylo p řeškoleno 98 odborník ů z radiologické a jaderné oblasti 
s cílem přesměrovat jejich činnost k vy řazování jaderných za řízení z provozu.  
• Ve Střední Asii, jihovýchodní Asii  a v severní Africe pokra čuje provád ění opatření 
v rámci boje proti nedovolenému obcho du s materiály CBRN a proti 
podvodným finan čním praktikám . S Mezinárodní agenturou pro atomovou energii 
byla podepsána druhá smlouva o p říspěvku na novou laborato ř jaderných materiál ů, 
kterou by využívaly bezpe čnostní analytické útvary této agentury v rakouském 
Seibersdorfu. Krom ě toho Thajsko, Kambodža, La os, Filipíny a Demokratická 
republika Kongo obdržely podporu na odhal ování radiologického a jaderného 
materiálu.  
• V jižním a východním sousedství EU byla za hájena strategie v oblasti biologické 
bezpečnosti a biologické ochrany pro s ousední státy EU, která spo čívá v provedení 
výsledku projektu EpiSouth (projektu se ú častní 17 partnerských zemí mimo EU a 10 
členských stát ů). Síť EpiSouth, která je primárn ě omezena na oblast St ředomoří, byla 
dále rozší řena tak, aby zahrnovala Arménii, Gruzii, Moldavsko a Ukrajinu. Tato 
strategie vedla prost řednictvím využití sít ě zemí projektu EpiSouth k vytvo ření čtyř 
hlavních projekt ů, které byly všechny zahájeny na konci roku 2013. Prvním a 
největším z nich je projek t „MediPIET“, který pokra čuje ve školení interven čních 
epidemiolog ů a přispívá k celkovému cíli posílení zdraví a biologické ochrany 
v sousedství. Jeho cílem je budování kapacit pro p ředcházení p řírodním nebo 
člověkem způsobeným hrozbám pro zdraví, které p ředstavují p řenosná onemocn ění, 
a pro jejich kontrolu. Dr uhým biologickým projektem, který je veden Sv ětovou 
zdravotnickou organizací (WHO), je zkoumání nov ě se objevujících 
bakteriologických nákaz s cílem posílit ve řejné zdraví v ůči nově se objevujícím 
bakteriálním patogen ům (antrax, tularémie, mor, tuberkulóza atd.) a vytvo ření sítí 
pro mikrobiální dohled pro p řípad propuknutí nákazy. T řetí, souběžný projekt 
s názvem „Medilabsecure“, který je veden Pasteurovým institutem, sleduje rizika spojená s nov ě se objevujícími a op ětovně se objevujícími viry postihujícími člověka 
a zvířata a vytvá ří síť entomolog ů. Čtvrtý projekt, vedený Sv ětovou zdravotnickou 
organizací, si klade za cíl zvýšit celosv ětovou zdravotní bezpe čnost tím, že pomáhá 
zemím zlepšovat a posilovat kapacity pro prevenci, odhalování a kontrolu událostí 
v oblasti ve řejného zdraví, které souvisejí s činnostmi v místech vstupu 
mezinárodního námo řního, leteckého a pozemního cestovního ruchu a dopravy, a pro 
reakci na tyto události. Tento p řístup je víceoborový a jeho cílem je minimalizace 
rizik spojených s p řirozeným nebo úmyslným uvoln ěním patogen ů.  
• V roce 2013  bylo z programu CBRN v rámci nástroje stability finan čně podpořeno 
odstranění a zničení chemického arzenálu Sýrie . Po úprav ě ročního akčního 
programu na rok 2013 p řidělila EU 12 milion ů EUR Organizaci pro zákaz 
chemických zbraní (OPCW), aby ve spolupráci s mezinárodním spole čenstvím 
provedla neutralizaci a spálení ch emických látek držených Sýrií. 
7.3. Budování kapacit pro situaci p řed krizí a po krizi ( čl. 4 odst. 3 na řízení IfS) 
Od roku 2007 do roku 2013 bylo p řiděleno 103 milion ů EUR na podporu okolo 140 projekt ů 
zaměřených na budování a posilování kapacit EU a jejích partner ů pro situaci p řed krizí a po 
CS 14   CS krizi na vnitrostátní, regionální a sv ětové úrovni. Níže uvedený graf 5 zobrazuje hlavní 
tematické oblasti podpory v letech  2007 až 2013, zatímco graf 6 názorn ě ukazuje škálu 
partnerů podílejících se na provád ění. 
Graf 5: Tematické oblasti podpory budování kapacit v letech 2007 až 2013 (podle finan čních prost ředků 
přidělených podle čl. 4 odst. 3 na řízení IfS)  
 
  
  
  
  
  
  
  
  
  
         18 %
    17 % 
            14 % 
    1 2  %  
    1 2  %  
      8  %  
      8  %  
            5 % 
                   3 % 
            2 % Mediace, dialo g a usmíření
Včasné varování a informovanost o situaci 
Ženy, mír a bezpe čnost a děti 
Civilní kapacita pro řešení krizí 
Přírodní zdroje a zm ěna klimatu 
Rychlá obnova, posouzení pot řeb v období po konfliktu/katastrof ě 
Předcházení konflikt ům, budování míru a nestabilita 
Nezaměstnanost mladých lidí 
Odzbrojení, demobilizace a op ětovné začlenění a reforma bezpe čnostního sektoru 
Sdělovací prost ředky 
 
Graf 6: Partne ři podílející se na budování kapacit podle čl. 4 odst. 3 v letech 2007 až 2013 (podle p řidělených 
finančních prost ředků) 
  Organizace ob čanské spole čnosti 
 Mezinárodní organizace a organizace na 
regionální a nižší než regionální úrovni 
  Členské státy 
 
V rámci ro čního akčního programu pro rok 2013 bylo p řiděleno 24 milion ů EUR. Následující 
oddíl poskytuje p řehled hlavních cíl ů a významu projekt ů, které probíhaly v roce 2013. 
Předcházení konflikt ům, budování míru a nestabilita: prostřednictvím sít ě dialogu 
občanské spole čnosti (CSDN) bylo z řízeno funk ční fórum pro dialog o otázkách budování 
míru vedený mezi EU a subjekty ob čanské spole čnosti, který t ěmto subjekt ům dává příležitost 
vstoupit do procesu budování politik EU . V roce 2013, kdy platforma fungovala již t řetím 
rokem, bylo uspo řádáno celkem 40 dialog ů, jež přispěly ke zlepšení dlouhodobých kapacit 
občanské spole čnosti ve t řetích zemích i u jejich evropských partner ů k lepší p řípravě na 
předcházení krizím.  
CS 15   CS Mediace, dialog a usmí ření: díky podpo ře nástroje stability útvaru media ční podpory odboru 
OSN pro politické otázky sm ěřovala kritická pomoc na ost ře sledované krizové situace ve 
Středoafrické republice, Mali a Somálsku. K posílení ú časti žen na mírových procesech 
přispělo vyškolení šesti žen jako potenciálních ka ndidátek na jmenování do funkce mediátora 
generálním tajemníkem OSN a p říprava „seminá ře na vysoké úrovni pro postup mediace 
v otázkách genderu a za členění“. Ve spolupráci s Rozvoj ovým programem OSN nástroj 
stability také p řispěl k vytvo ření kapacit a udržitelných národních mechanism ů vnitřní 
mediace a zvládání konflikt ů v devíti pilotních zemích12.  
Byl navržen nový víceú čelový program financovaný z nástroje  stability s názvem „Evropské 
zdroje media ční podpory“ (ERMES), který má umož nit flexibilní a rychlé poskytování 
technické media ční pomoci t řetím stranám zapojeným do mírových proces ů podporujících 
začlenění na mezinárodní, regionáln í a/nebo místní úrovni a vytvo řit podmínky umož ňující 
ženám, mladým lidem a dalším zranitelným skupinám vyjád řit svůj názor v konfliktních 
oblastech.  
Ženy, mír a bezpe čnost a děti: nástroj stability na dále podporoval provád ění rezoluce Rady 
bezpečnosti OSN 1325, a to prost řednictvím spole čného projektu s orgá nem OSN pro rovnost 
žen a muž ů a pro posílení postavení žen. Projekt se týkal zlepšení ú časti žen na budování míru 
a na pokonfliktním plánování v Kosovu13, Libérii a Východním Timo ru. V Kosovu se stovky 
mužů, žen a mladých lidí zú častnily dialog ů o usmíření, ze kterých vzešla konkrétní 
doporučení k otázkám, jako je právo v oblasti rovnosti mezi ženami a muži, zam ěstnanost žen 
a vzdělávání dívek. Byly také uzav řeny dohody s hlavními sd ělovacími prost ředky v Kosovu 
ohledně zařazení problematiky žen, míru a bezpe čnosti do jejich program ů. Kromě toho bylo 
téma žen, míru a bezpe čnosti vybráno v 17 zemích a t řech regionech14 jako priorita pro místní 
výzvy k p ředkládání návrh ů, přičemž byla pokryta široká škála genderových otázek.  
Včasné varování a informovanost o situaci:  podpora z nástroje stability umožnila 
organizaci ob čanské spole čnosti Belun z Východního Timoru, aby zavedla a rozší řila systém 
včasného varování a reakce (EWER), který byl vyhodnocen jako jeden z nejlepších p říkladů 
v oblasti systém ů EWER a který úsp ěšně přispívá ke snížení celkového potenciálu místního 
konfliktu a nap ětí. Podpora prost řednictvím organizací Saferwor ld a Mezinárodní krizová 
skupina umožnila posílit kapacitu subjekt ů v zemi a regionálních subjekt ů, co se týče analýzy 
rizika konflikt ů ve 32 potenciáln ích ohniscích konflikt ů, a poskytnout vysoce  kvalitní analýzu 
konfliktů tvůrcům politik a ob čanské spole čnosti s doporu čeními pro opat ření v oblasti v časné 
reakce.  
Byly posíleny schopnosti organizací na regionální  a nižší než regionál ní úrovni týkající se 
včasného varování a obnovy po katastrof ě, mimo jiné zlepšením kapacit Ligy arabských stát ů 
pro reakci na krizové situace, rozvinutím ka pacity sekretariátu Organizace amerických stát ů 
pro sledování médií a pokra čováním podpory kontinentá lního systému v časného varování 
Africké unie. Nást roj stability podpo řil posílení kapacit Sdružení národ ů jihovýchodní Asie 
a jeho členských stát ů pro reakci na naléhavé situace. V této souvislosti se v listopadu 2013 
konalo první školení pro budoucí zam ěstnance Národního krizového st řediska Myanmaru, 
                                                 
12 Bolívie, Čad, Ghana, Guyana, Maledivy, Mauritánie, Nepál, Togo a Jemen.  
13 Tímto ozna čením nejsou dot čeny postoje k otázce statusu a ozna čení je v souladu s rezolucí Rady 
bezpečnosti OSN 1244 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti 
Kosova. 
14 Afghánistán, Bolívie, Bosna a Hercegovina, Brazílie, Čad, Demokratická republika Kongo, Salvador, 
Guinea-Bissau, Indie, Kyrgyzstán, Libérie, Nepál, Nikaragua, Peru, Senegal, Šalamounovy ostrovy, 
Jemen, oblast St řední Ameriky, jižní Asie, jižní oblast st řední Afriky. 
CS 16   CS které se časově shodovalo s návšt ěvou vysoké p ředstavitelky, místop ředsedkyn ě Komise 
Ashtonové.  
Civilní kapacita pro řešení krizí:  po úspěšném zakon čení první fáze v roce 2012 byl 
program ENTRi (Nová evropská iniciativa odborné p řípravy na civilní řešení krizí) op ětovně 
zahájen v dubnu 2013. V pr ůběhu roku posílilo dev ět cílených školení (v pr ůměru jedno za 
měsíc) schopnosti 210 zam ěstnanců (státních p říslušníků EU i třetích zemí), kte ří byli nebo 
brzy budou vysláni na mezinárodní mise EU, OSN, AU a OBSE za ú čelem civilního řešení 
krizí. Kurzy zahrnovaly jak školení p řed vysláním na mezinárodní  mise v Libyi, Gruzii 
a Kosovu, tak specializované kurzy na témata, ja ko jsou lidská práva, právní stát, mediace a 
odborné vedení. Mimo to byla podpo řena interoperabilita a harmonizace p řístupu 13 členů 
evropského konsorcia programu ENTRi ke školení a v zá ří 2013 byla zve řejněna praktická 
příručka pro civilní pracovníky vysílané na mezi národní krizové mise (s názvem „In 
Control“). 
V rámci evropského programu pro výcvik p říslušníků policie (EUPST) prob ěhla v roce 2013 
tři hlavní školení, uspo řádaná konkrétn ě španělským četnictvem (Guardia Civil), 
francouzským národním četnictvem (Gendarmerie nationale) a italským četnictvem 
(Carabinieri), díky ni mž je nyní 1019 policist ů ze 42 zemí v četně 19 afrických zemí 
připraveno na ú čast v mezinárodních policejních misích.  
Přírodní zdroje a zm ěna klimatu: partnerství EU a OSN pro p ůdu, přírodní zdroje 
a předcházení konflikt ům nadále posilovalo schopnost místních organizací ob čanské 
společnosti v africké oblasti Velkých jezer porozum ět dynamice konflikt ů a nalézt řešení 
citlivá vůči konflikt ům u sporných otázek souvisejících s řízením přírodních zdroj ů. Pomocí 
projektu Iniciativy pro životní prost ředí a bezpe čnost (ENVSEC) týkajícího se „Zm ěny 
klimatu a bezpe čnosti ve východní Evrop ě, Střední Asii a jižním Kavkazu“ byl vytvo řen 
strategický rámec pro p řizpůsobení se zm ěně klimatu v povodí Dn ěstru.  
Rychlá obnova, posouzení pot řeb v období po ko nfliktu/katastrof ě: v září bylo 
uspořádáno školení o posouzení pot řeb v období po konfliktu a posouzení pot řeb v období po 
katastrofě s názvem „Posílení spolupráce v nest abilních a konfliktem postižených zemích“, 
jehož se zú častnili zam ěstnanci EU a OSN pracující v úst ředí a v terénu. 
Odzbrojení, demobilizace a op ětovné za členění a reforma bezpe čnostního sektoru:  
kapacity AU pro reformu bezpe čnostního sektoru posílil spole čný projekt EU a OSN 
prováděný Úřadem OSN pro projektové služby (UNOPS). V listopadu byly na seminá ři 
v Addis Abeb ě, který svedl dohromady zás tupce regionálních hospodá řských spole čenství 
a občanské spole čnosti, prodiskutovány provozní pokyny k reform ě bezpečnostního sektoru.  
Na konci sedmiletého programového cyklu na řízení IfS bylo zadáno vn ější hodnocení, které 
mělo posoudit dopad projektových výsledk ů složky na řízení IfS týkající se p řipravenosti na 
krize podle čl. 4 odst. 3 b ěhem let 2007 až 2013. Hodnocení došlo k záv ěru, že uvedená 
složka nástroje stability je nezbytným pr vkem komplexní struktury EU pro mír, bezpe čnost a 
rozvoj a m ěla by být do této struktury pln ě začleněna. Z hodnocení též vyplynulo, že tato 
složka umož ňuje EU řešit konfliktní situace v nejširším smyslu a že jednotlivé projekty 
vybudovaly či posílily kapacitu organizací p řispívat ke snahám o budování míru a posílit 
koncepci komunity odborník ů z praxe. Navzdory omezenému rozpo čtu přispěla podpořená 
opatření ke spln ění závazk ů EU týkajících se žen, míru a bezpe čnosti a mediace a dialogu. 
Investice do ob čanské spole čnosti na nejnižší úrovni provedené nap říč 26 zeměmi/regiony 
postiženými konflikty významn ě přispěly k tomu, že okolo 80 projekt ů reagovalo na situaci v 
daných zemí, a k zajišt ění, že tyto projekty odpovída ly prioritám a splnily pot řeby nejen na 
úrovni zemí, ale také na místní úrovni. Sl ožka nástroje stability týkající se p řipravenosti na 
CS 17   CS krize je velmi ú činným zp ůsobem používána k vytvá ření strategických pa rtnerství, zejména 
na vícestranné úrovni s projekty OSN, a má významný vliv na vztahy EU s n ěkolika 
specializovanými agenturami OSN.  
8. Z ÁVĚR 
Opatření nástroje stability provedená v roce 2013, která doplnila jiná opat ření EU v rámci 
geografických a tematických nástroj ů pro rozvojovou spolupráci, humanitární pomoci a misí 
SBOP, významným zp ůsobem podpo řila úsilí, které vyvíjí EU v oblasti p ředcházení 
konfliktům, reakcí na krize a zachování míru. Nejr ůznější zásahy provedené v rámci nástroje 
stability umožnily rozsáhlou a vi ditelnou reakci EU na mnoho sv ětových krizových situací. 
Vzhledem k pokra čující politické nestabilit ě a nárůstu přírodních katastrof v mnoha částech 
světa je naprosto nezbytné pokra čovat v zefektiv ňování dostupných nástroj ů EU a jejich 
účelnému využívání. EU proto musí zajistit, aby byla opat ření v rámci nástroje stability 
uplatňována jako sou část celého cyklu tvo řeného předcházením krizím, reakcemi na krize a 
budováním míru. Nástroj stab ility poskytl EU jedine čnou schopnost reakce, nebo ť v mnoha 
případech funguje jako vstupní bod a katalyzátor umož ňující EU reagovat velmi rozmanitými 
způsoby, které dohromady tvo ří strategický a komplexní p řístup EU k p ředcházení konflikt ům 
a reakcím na krize. Jak je uvedeno ve spole čném sdělení o komplexním p řístupu EU, 
„dlouhodobé úsilí p ři budování míru a státu a dlouhodob ě udržitelný rozvoj jsou nezbytné k 
řešení základních p říčin konflikt ů a k budování mírové a odolné spole čnosti . Hlavní cíl 
udržitelného míru a rozvoje musí být úst ředním prvkem reakce EU od samého po čátku – 
krátkodobá zapojení a opat ření EU se také musí zakl ádat na její dlouhodobé vizi15.“  
V roce 2014 bude nástroj stability nahrazen novým nástrojem p řispívajícím ke stabilit ě a míru 
(IcSP). Konzultace o tomto novém nástroji znovu potvr dily, že EU musí zachovat a rozší řit 
svou schopnost okamžit ě a cíleně reagovat na krizové situace v ostatních částech světa a na 
světové a regionální p řeshraniční hrozby a nov ě se objevující hrozby (b oj proti organizované 
trestné činnosti, ochrana kritické infrastruktur y, boj proti terorismu, snižování rizika 
v souvislosti s materiály CBRN). Nový nástroj p řispívající ke stabilit ě a míru také op ětovně 
zdůrazní zam ěření na předcházení konflikt ům, budování míru a p řipravenost na krize, p řičemž 
uznává, že v časná reakce EU m ůže často být ú činným prost ředkem, který zabrání tomu, aby 
se napětí vystupňovalo do podoby krize. 
                                                 
15 Společné sdělení Evropskému parlamentu a Rad ě: Komplexní p řístup EU v ůči vnějším konflikt ům a krizím: Brusel, 11.12.2013, JOIN(2013) 30.