Sdělení Komise - Věda a technologie, klíč k budoucnosti Evropy - Orientace podpory výzkumu v Unii /* KOM/2004/0353 konecném znení */





SDĚLENÍ KOMISE - Věda a technologie, klíč k budoucnosti Evropy - Orientace podpory výzkumu v Unii 1. LISABON A VÝZKUM 1.1. Evropský výzkumný prostor a ,cíl 3 %" 1. Vědecký výzkum, technologický rozvoj a inovace jsou jádrem znalostní ekonomiky, klíčovým faktorem růstu, konkurenceschopnosti podniků a zaměstnanosti. Z toho důvodu učinila Komise ve svém Zprávě o budoucím finančním rámci Unie [1] z posílení evropského výzkumného úsilí významný cíl tím, ze navrhla zvýsit rozpočet Unie na výzkum: při zahrnutí vsech aktivit [2] by se měl zdvojnásobit. [1] ,Vybudovat nasi společnou budoucnost - Politická výzva a rozpočtové prostředky rozsířené Unie 2007-2013", COM (2004) 101 ze dne 10.2.2004. [2] Tedy včetně akcí v oblasti vesmíru a bezpečnosti. 2. Projekt Evropského výzkumného prostoru, který byl zahájen na Evropské radě v Lisabonu v březnu 2000, stanovil pro evropský výzkum referenční rámec. Při zasedání Evropské rady v březnu 2002 si Unie stanovila za cíl zvýsit úsilí evropského výzkumu do roku 2010 na úroveň výdejů ve výsi 3 % HDP (hrubého domácího produktu) Unie s tím, ze 2/3 by pocházelo ze soukromých investic a 1/3 z veřejného sektoru: se 2% HDP se Unie v současnosti řadí za Spojené státy (2,8%) a Japonsko (více nez 3 %). 3. Pro dosazení cílů, stanovených v Lisabonu, je nezbytně nutné posílit výzkumné úsilí na čistě evropské úrovni. 1.2. Posílit evropské úsilí v oblasti výzkumu 4. Výzkum je čím dále tím drazsí z důvodů jeho rostoucí slozitosti: za posledních 20 let se náklady na vývoj jednoho léku více nez zdvojnásobily, náklady na novou mikroelektronickou součástku se zdesateronásobily. A potřeb na výzkum je mnoho a zádný členský stát na ně nemůze účinně reagovat sám. 5. Evropská průmyslová politika, zejména ve vysoce konkurenčních odvětvích jako jsou informační a komunikační technologie, biotechnologie a nanotechnologie, letectví nebo energetické vodíkové technologie, vyzaduje integraci výzkumného úsilí v evropském měřítku. 6. Aktivity Unie mají uznávanou ,evropskou přidanou hodnotu", která se zrodila z kombinace působení na několika úrovních: - Vytvoření ,Kritického mnozství" zdrojů, zejména v odvětvích rozhodujících pro rozvoj, jakými jsou mikroelektronika, telekomunikace, biotechnologie nebo letectví [3] ; [3] Například projekt zlepsení technik přiblizování a přistávání. - Posílení excelence prostřednictvím konkurence na evropské úrovni a nadnárodní spolupráce: například síť NeuroPrions sdruzuje 52 laboratoří ve výzkumu přenosné nemoci sílených krav; - ,Katalyzující" účinek na národní iniciativy a na zlepsení koordinace aktivit členských států v oblastech, zajímajících některé země (přírodní rizika), nebo týkajících se vsech (klimatické změny) [4]. [4] S 2,2 miliony EUR koordinuje jedna akce v oblasti mapování genů (genomiky) rostlin 12 národních programů, které představují celkem 133 milionů EUR; odpovídající čísla jsou 2,5 milionů EUR a 139 milionů EUR pro akci v oblasti mikro-nanotechnologií. 7. Posílení evropského financování by přispělo k přírůstku na dosazení ,cíle 3 %", který se Unie snazí realizovat prostřednictvím ,Akčního plánu" [5], obsahujícího celou řadu doplňujících opatření, z nichz je větsina určena ke stimulaci soukromých investic do výzkumu [6]. [5] ,Investovat do výzkumu: akční plán pro Evropu", COM (2003) 226 ze dne 04.06.2003. [6] Opatření v oblasti zdanění výzkumu a inovace, jako například moznost ,úvěru poplatků na výzkum", jejíz pouzití si lze představit na evropské úrovni. 8. V prvé řadě sloučením spolufinancování Unie s veřejným národním financováním (v některých odvětvích a některých zemích představuje podpora Unie obdobu národních ,dodatečného financování"). To vyzaduje, podle definice, ze národní financování nebude úměrně snizováno, moznost proti níz hrají jak politické závazky přijaté členskými státy, tak efekt příkladu Unie. 9. Rostoucí úsilí na evropské úrovni by předevsím vytvářelo efekt mocné a specifické páky na soukromé investice do výzkumu. Evropské podniky investují méně do výzkumu, nez jejich američtí a japonstí kolegové. Pokud tak činí, tak je to často mimo Evropu [7]. Finance z Unie je tak mohou pobídnout k větsímu investování v Evropě tím, ze přispějí: [7] Například evropské farmaceutické podniky se snazí shromazďovat své investice do výzkumu ve Spojených státech, zejména kolem velkých univerzit na východním pobřezí. - k vytvoření rámce pro velké technologické projekty, které by sdruzovaly podniky a univerzity v evropském měřítku, a byly myslitelné pouze na této úrovni; - k posílení lidských zdrojů: cíl, koherentní s cílem 3 %, je dovést počet výzkumných pracovníků v Evropě na 8 z 1000 aktivních osob (z dnesních 6 z 1000), jako je tomu ve Spojených státech; - k vytvoření ,pólů excelence" [8] kritického mnozství schopného učinit soukromé investice do výzkumu přitazlivé. [8] Viz Sdělení Komise ,Role univerzit v Evropě poznání", COM (2003) 58 ze dne 05.02.2003. 1.3. Excelence a inovace, klíče k evropské průmyslové konkurenceschopnosti 10. Jednou z podmínek realizace programu z Lisabonu v praxi je vznik ,evropských pólů excelence", které budou velmi viditelné, otevřené na mezinárodní úrovni a budou přitahovat nejlepsí výzkumníky ze vsech zemí. To je podstatné pro to, aby byla posílena role Evropy na světové na světové scéně technického rozvoje a ve výzkumných iniciativách pro řesení globálních problémů. Unie musí napomoci k vytvoření takových center a to podporou excelence pomocí podpory spolupráce a konkurence na evropské úrovni. 11. A dále, Evropa nemá dostatečnou kapacitu schopnou transformovat poznatky do výrobků a sluzeb, zvlástě komerčních, a to takových, které by přinesly komerční úspěch. Evropské společnosti přihlasují kazdý rok 170 patentů na milión obyvatel, ve srovnání s 400 u amerických společností. A dále obchodní deficit Unie pro High-Tech výrobky je přiblizně 23 miliard EUR kazdý rok [9]. [9] Evropská Komise, Statistika vědy a techniky v Evropě, vydání 2003 12. Unie realizuje v současné době řadu podpůrných aktivit pro výzkum v malých a středních podnicích a pro jejich prospěch; pro rozvoj fondů rizikového kapitálu, vědeckých parků, inkubátorů a regionálních inovačních politik; pro transfer technologií a pro management intelektuálního vlastnictví a patentů. Tyto aktivity musejí být racionalizovány a seskupeny v jeden souvislý celek s kritickým mnozstvím. Proces zaměřený v tomto duchu bude zahájen v rámci příprav přístího Rámcového programu. 1.4. Upravit Rámcový program výzkumu Unie 13. Šestý rámcový program výzkumu Unie 2002-2006 vyvolal sirokou mobilizaci. K dnesnímu dni bylo předlozeno 28.000 výzkumných návrhů v rámci vsech mozných aktivit, zapojující 150.000 institucí z 50 zemí. Bylo vytvořeno 200 velkých sítí a zejména nadnárodních výzkumných projektů v oblastech jako jsou ,postgenomické" metody cíleného vývoje léků nebo mikroelektronické součástky v nanometrovém měřítku, a 55 akcí vytvoření sítí pro programy na témata jako jsou bezpečnost potravin nebo vzácné nemoci. 14. Rámcový program je ale obětí svého úspěchu. Tisíce obdrzených návrhů, pouze 1 z 5 mohl být podpořen z důvodu nedostatku prostředků. Obzvlástě mohlo být financováno pouze necelých 50 % z návrhů, které byly povazovány za velice kvalitní [10]. [10] V rámci rozpočtu bude provedeno 99,98 % úvěrů závazků a 96,9 % úvěrů plateb. 15. Rámcový program musí navíc s pomocí několika nástrojů vyhovět různým potřebám: posílení spolupráce a konkurence; podpora základního výzkumu a průmyslového výzkumu; spontánní projekty a iniciativy vzeslé z politického výběru apod. Přes pokroky, kterých bylo docíleno v poslední době, jako například zjednodusení procedur pro sjednávání kontraktů, mohou být jeho podmínky realizace jestě dále zlepseny. 2. ŠEST HLAVNÍCH CÍLŮ 16. Aby se posílil dopad aktivit Unie, je navrzeno, aby byly zaměřeny na sest hlavních cílů. Aby měly příslusné akce při svém zahájení dostatečný účinek, je nutné navýsit rozpočet Unie na výzkum v naznačených proporcích. Finanční prostředky by byly přidělovány v závislosti na třech zásadách: rovnováha mezi současnými a novými aktivitami; mezi výzkumem, majícím za cíl pokrok ve znalostech a jejich průmyslovým pouzitím; mezi podporou lidských a materiálových zdrojů výzkumu. 2.1. Vytvořit póly excelence spoluprací mezi laboratořemi 17. Programy podpory nadnárodní spolupráce mezi výzkumnými středisky, univerzitami a podniky mají zřetelný dopad na: - Kvalitu výzkumu v Evropě, k jejímuz zvysování přispívají a současně zvětsují jeho viditelnost v oblastech klíčových pro rozvoj; - Šíření znalostí a výsledků v rámci Unie a schopnost výzkumných pracovníků zapojit se do projektů na vysoké úrovni. 18. S sestým rámcovým programem se skála mozností obohatila o dalsí formy, ,sítě excelence" a ,integrované projekty", které tím, ze pomáhají rozvoji ,evropských pólů excelence" [11], umozní vykonávat vliv na strukturalizaci výzkumu v Evropě. [11] Jako síť excelence pro bioenergii, která byla právě zahájena, a která zahrnuje 24 institucí z 13 evropských zemí, nebo evropsky projekt výzkumu na poli nových systémů spalovacích motorů, který sdruzuje vsechny velké automobilové výrobce. 19. Tyto moznosti stejně jako moznosti projektů mensího rozsahu musejí být výzkumníky plně vyuzitelné, a to podle jejich zájmů a potřeb [12]. Byl vytvořen ,Panel specialistů pro dílčí zhodnocení účinnosti nových nástrojů Šestého rámcového programu". Ten provádí své hodnocení na základě průzkumu formou dotazníků a slysení účastníků nebo kandidátů na účastníky programů a předlozí v blízké době návrhy. [12] Například podpora sítí excelence by měla být zajistěna tam, kde jsou schopnost a vůle zapojit téměř institucionálně aktivity malého mnozství oddělení 2.2. Zahájit evropské technologické iniciativy 20. Z iniciativ Komise a průmyslu se zavádí ,Technologické platformy", které v evropském měřítku shromazďují podniky, výzkumné instituce, finanční svět a správní orgány na evropské úrovni s cílem definovat společný program výzkumu, který zmobilizuje kritické mnozství zdrojů národních i evropských, veřejných i soukromých. 21. Tento přístup byl nebo bude přijímán v odvětvích jako energie (vodíkové technologie, fotovoltaická sluneční energie), doprava (aeronautika), mobilní komunikace, vnořené (embedované) systémy nebo nanoelektronika. Zahrnuje jmenovitě zjistění právních podmínek a předpisů nutných pro realizaci společné výzkumné agendy. 22. Program bude mozné často realizovat pomocí ,Integrovaných projektů". V omezeném mnozství případů se zdám ze bude vhodné pouzít ,Panevropský" přístup, zahrnující provedení rozsáhlých ,Společných technologických iniciativ". Rámec, vhodný pro jejich realizaci je rámec struktur vycházející z článku 171 Smlouvy [13], obzvlástě společný podnik. [13] ,Společenství můze vytvořit společné podniky nebo jinou strukturu potřebnou pro správné provedení výzkumných programů, technologického rozvoje a demonstrace." 2.3. Stimulovat kreativitu základního výzkumu soutězením mezi týmy na evropské úrovni 23. Vytvoření otevřené konkurence a podpora nejlepsích jednotlivých výzkumných týmů na evropské úrovni by stimulovalo dynamiku, kreativitu a excelenci evropského výzkumu, při jeho současném zviditelňování. Diskuse o základním výzkumu a ,Evropské výzkumné radě", která byla přenesena na politickou úroveň Komisí ve Sdělení z ledna 2004 [14] vyzdvihla následující potřeby: [14] COM (2004) 9 ze dne 14.1.2004. - zvýseného úsilí pokud jde o základní výzkum v Evropě, jelikoz se stále jasněji prokazuje dopad tohoto typu výzkumu na hospodářské výsledky a průmysl; - zvýsené podpory této formy výzkumu na evropské úrovni zavedením podpůrného mechanismu pro výzkumné projekty jednotlivých týmů v evropském měřítku. 24. Komise navrhuje takový mechanismus vytvořit. Z projektů, které výzkumní pracovníci vypracovali ze své vlastní iniciativy a na vlastní témata, aniz by byli tematicky jakkoli omezeni, bude vybíráno na základě vědecké kvality (,excelence") podle hodnocení odborných posudků (,peer review") [15] bez podmínky nadnárodní spolupráce. [15] Podmínky k realizaci této akce, viz bod 5.1.2. 2.4. Udělat Evropu přitazlivějsí pro nejlepsí výzkumné pracovníky 25. Cílem Unie je upřednostnit rozvoj evropských vědeckých kariér [16] tím, ze bude pomáhat na jedné straně udrzet výzkumné pracovníky Evropě a na druhé straně sem přilákat ty nejlepsí. V kontextu rostoucí konkurence na celosvětové úrovni je třeba posílit aktivity ,Marie Curie" zaměřené k tomuto cíli, a klást přitom důraz na: [16] V perspektivě popsané ve Sdělení Komise ,Výzkumníci v evropském výzkumném prostoru: profese, rozmanité kariéry", COM (2003) ze dne 18.07.2003 - přitazení mládeze k vědě a prvotní vzdělávání výzkumníků podpořením strukturalizace vzdělávání, zejména mezioborového; - roli a postavení zeny ve vědě a výzkumu ; - transfer znalostí, jmenovitě ve prospěch technologicky nejméně rozvinutých oblastí a malých a středních podniků; - mezinárodní rozměr vzdělávání a mobility formou zvýsených výměn s jinými částmi světa; - ,celozivotní" vzdělávání a rozvoj kariéry. [17] [17] Podmínky pro provedení této akce najdete v bodě 5.1.2. 2.5. Rozvíjet infrastrukturu výzkumu evropského zájmu 26. S vytvořením Fóra ESFRI [18] byl učiněn důlezitý krok v oblasti infrastruktury výzkumu v Evropě. Doposud se aktivita Unie v zásadě omezovala pouze na podporu nadnárodního přístupu k infrastrukturám a na výzkumné projekty s cílem pozvednout úroveň jejich výsledků. [18] ESFRI : Evropské strategické fórum pro infrastruktury výzkumu. 27. Navrhuje se posílit ji vytvořením podmínek podpory pro vybudování a fungování nových infrastruktur evropského zájmu mechanismem, který se pouzívá pro transevropské sítě (TENs [19]), a který je zalozen na modelu pouzitém pro podporu laseru s volnými elektrony a infrastruktury pro nanoelektroniku v ,Evropské iniciativě pro růst". [19] TENs : Transeuropean Networks (Transevropské sítě). 28. Tento přístup by byl také přijat na podporu důlezitých sluzeb v Evropském vědeckém společenství: distribuované komunikační infrastruktury (projekty GEANT pro propojení elektronických sítí pro výzkum a architektura GRID), nebo systémy elektronické archivace vědeckých publikací; databáze pro bioinformatiku. 2.6. Posílit koordinaci národních výzkumných programů 29. Úsilí, podniknuté úspěsně v rámci 6. Rámcového programu pro zlepsení koordinace národních výzkumných programů, se musí jestě posílit. To bude zahrnovat zvýsené finanční prostředky, které jsou přiděleny akcím ERA-NET pro vytvoření sítí národních programů, rozsíření finanční pomoci, která se nabízí výzkumným aktivitám, a zvýsené snahy v oblasti vzájemného otevírání se. 30. Účast Unie na národních programech realizovaných společně podle článku 169 Smlouvy [20], má za cíl jejich opravdovou integraci. Z příkladu platformy klinických testů pro nemoci spojené s chudobou, zvlástní z několika důvodů, je mozno odvodit různá ponaučení. Implementace aktivit zalozených na článku 169 by měla být jednodussí v oblastech, ve kterých členské státy teprve zahajují programy. Avsak v oblastech, v nichz jsou jiz vytvořeny národní struktury, přinásejí tyto aktivity největsí prospěch. Nabízí se pouzití následujících modelů: [20] ,V realizaci víceletého rámcového programu můze Společenství naplánovat spolu s dotyčnými členskými státy podíl na výzkumných a rozvojových programech, které zavedlo několik členských států, včetně podílu na strukturách vytvořených pro realizaci těchto programů". - V oblastech, kde členské státy zřetelně projevily ochotu finančně se podílet; - Jako nástroj na podporu spolupráce s ,variabilní geometrií" mezi omezenou skupinou členských států; - Uchýlení se k nejúčinnějsím rozhodovacím mechanismům: ,balíky" aktivit, o nichz rozhodne Rada spolu s Evropským parlamentem, nebo ,Rámcové předpisy". 31. Současně s tím se jedná o posílení vztahů mezi evropskými mezivládními organizacemi výzkumu a Unií. V dnesní době mají tyto organizace [21] moznost účastnit se výzev k předkládání návrhů. Unie by měla být schopna podpořit přímo některé ze svých aktivit, jejichz realizaci by pak Evropa viděla na úrovni Společenství. [21] Zejména CERN (Evropská organizace pro jaderný výzkum), EMBO (Evropská organizace pro molekulární biologii), EMBL (Evropská laboratoř molekulární biologie) a ESO (Evropská observatoř pro jizní polokouli), které jsou seskupené spolu s dalsími v EIROfóru. 3. VÝKONNĚJŠÍ VÝZKUM V RÁMCI CELÉ UNIE 3.1. Vyuzít evropský potenciál na 25 a více 32. Aby se lisabonský program mohl zrealizovat, je třeba dát vsem výzkumným institucím rozsířené Unie prostředek k tomu, aby vystoupaly na cestu vedoucí k excelenci. Moznost zúčastnit se projektů s omezenou velikostí a s omezenou spoluprací vynikajících laboratoří z jiných zemí nabídne mladým týmům nebo týmům z méně výkonných institucí prostředek, jak sklízet ovoce z nadnárodní spolupráce při současném získávání zkuseností, umozňujících integraci do komplexních projektů. Mechanismy transferu přidruzené k projektům pomohou posílit základnu znalostí vsech zemí Unie. 33. V duch akcí prováděných v posledních letech na podporu center excelence v tehdy kandidátských zemích by měla být vzata v úvahu i moznost posílení excelence a zviditelnění vsude tam, kde je to třeba a to pomocí specifických iniciativ pro dotčené regiony a tyto iniciativy měly by zahrnovat opatření vztahující se k lidským zdrojům, výměnám a vzniku sítí, rozvoji přístrojového vybavení a hodnocení. 3.2. Plně vyuzít komplementarity se strukturálními fondy 34. Část strukturálních fondů je přidělena na podporu rozvoje výzkumných kapacit: lokální výzkumné infrastruktury, lidské zdroje, vytváření zprostředkovatelských organizací mezi univerzitami a malými a středními podniky. Návrh reformy kohezní politiky činí z ,Lisabonského programu" jednu z hlavních základen pro intervenci strukturálními fondy v oblasti ,Konvergence" a základnu, která musí být zahrnuta do programů ,Regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanost". 35. Aby se plně vyuzilo tohoto vývoje, je třeba : - Posílit komplementaritu vyuzití rozpočtu na výzkum Unie a Strukturálních fondů, zejména v rámci budoucích ,Strategických směrnic Unie na soudrznost"; - Zvýsit jejich kombinované uzití, například přiznáním doplňkového financování Strukturálních fondů, kdyz je výzkumný projekt, spolufinancovaný Rámcovým programem, vedený v oblasti Cíle ,Konvergence". 4. SOUSTŘEDIT SNAHY UNIE DO KLÍČOVÝCH TÉMAT 4.1. Určit témata hlavního evropského zájmu 36. Akce na podporu jednotlivých výzkumných týmů nebo výzkumníků nebudou mít předem stanovená témata. Ve vsech ostatních případech je třeba určit témata, pro něz je podpora na evropské úrovni nejpotřebnějsí: jde o akce zalozené na výzvách k podávání návrhů projektů ve spolupráci s vědeckou komunitou a průmyslem ; pro technologické iniciativy podle článku 171 v kontaktu na technologické platformy; pro koordinační akce programů, zejména podle článku 169 po předbězném jednání s členskými státy. 4.2. Podpořit politické cíle Unie 37. Témata zasluhující zvlástní pozornost, zejména na poli společného výzkumu, jsou ta, která souvisejí s politikou Unie. Tyto akce budou nadále stimulovat pokrok ve znalostech z oblasti jako je zdraví [22], ochrana spotřebitelů, energie, zivotní prostředí, pomoc rozvoji, zemědělství a rybolov, biotechnologie, informační a komunikační technologie, doprava, vzdělávání a skolení, zaměstnanost, sociální politika a ekonomická soudrznost, justice a vnitřní zálezitosti [23]. [22] Jako nedávný příklad slouzí síť excelence v oblasti prevence a kontroly nemocí zvířat, která byla zahájena v rámci Šestého rámcového programu, nebo integrovaný projekt o dopadu globálních změn na sladkovodní ekosystémy v Evropě. [23] Jako doplněk vědecké a technické podpory, kterou přímo poskytlo Centrum společného výzkumu (CCR) pro stanovení, zavedení a sledování politiky. 4.3. Dvě nové oblasti pro Unii: vesmír a bezpečnost 38. Dvě nové oblasti pro Unii, kde výzkum hraje klíčovou roli, by měly vytvořit předpoklady pro specifické akce: vesmír a bezpečnost [24] . [24] Tyto akce by měly být vedeny výlučně jako pomoc pro sest velkých kategorií pro způsoby intervence popsaných v bodu 2, s přihlédnutím ke specifičnosti obou oblastí. 4.3.1. Pomoci zavést evropskou vesmírnou politiku 39. V kontextu změn na světové scéně se realizuje Evropská vesmírná politika [25]. Jejím současným nástrojem je Rámcová dohoda mezi Evropskou komisí a Evropskou vesmírnou Agenturou (ESA). Zahrnuje rozvoj silné vědecké, technické a průmyslové základny. [25] COM (2003) 17 ze dne 21.1. 2003 a COM (2003) 673 ze dne 11.11.2003. 40. V budoucnosti bude tato politika vycházet z ,Evropského vesmírného programu", jehoz výzkum má představovat klíčový prvek s tím, ze úsilí bude zaměřeno na: - technologie výzkumu vesmíru, v oblastech navigace (projekt GALILEO) pozorování Země s cílem sledovat zivotní prostředí a bezpečnost (systém GMES [26]) a telekomunikace přes satelity; [26] GMES: Global Monitoring for Environment and Security (Globální monitorování pro zivotní prostředí a bezpečnost). - technologii vesmírné dopravy, která je nezbytná pro zajistění nezávislého přístupu Evropy do vesmíru; - vědeckých aktivitách ve vesmíru, například v rámci vyuzití mezinárodní vesmírné stanice a aktivit spojených s průzkumem vesmíru. 4.3.2. Dát výzkum do sluzeb bezpečnosti 41. Bezpečnost je hlavní vývou Evropy: bezpečnost osob a státu; dopravy a telekomunikačních sítí čelící organizovanému zločinu a mezinárodnímu terorismu, zvlástě pak bioterorismu. Jeho nárůst vyzaduje rozvoj vědomostí v oblasti jeho odhalování, informovanosti, usvědčování a sledování, stejně jako analýza příčin konfliktů. 42. Na začátku roku 2004 byla na toto téma zahájena ,přípravná akce". Jako její pokračování by měl být zaveden ,Výzkumný evropský program pro výzkum bezpečnosti", který bude jasně vymezen a zalozen na práci evropské skupiny spičkových specialistů. Dotovaný větsím mnozstvím prostředků by pak měl za cíl: - Zvýsit bezpečnost obyvatelstva na území Evropy například v oblasti civilní ochrany nebo boje proti bioterorismu ; - Pomoci Unii s prováděním misí zaměřených na udrzení míru, prevenci konfliktů a posílení mezinárodní bezpečnosti, v duchu principů Charty Spojených Národů. 5. DĚLAT LÉPE, ABY SE UDĚLALO VÍCE 5.1. Pouzít nejúčinnějsí způsoby realizace 43. V souladu s principy, formulovanými ve Sdělení Komise ze dne 10. února [27], se bude pro realizaci politiky výzkumu třeba uchýlit k nejúčinnějsím způsobům realizace. Cílem je zajistit významné oddělení nárůstu rozpočtu a počtu zaměstnanců v Komisi při současném prohloubení vazeb s národními strukturami. [27] COM(2004)101 ze dne 10.2.2004. 44. Komise je vůči Radě a Evropskému parlamentu plně zodpovědná za politiku a rozpočet a zajistí tedy vědecké monitorování aktivit způsobem, který se bude měnit podle toho, jak je Komise do procesu zapojena . 5.1.1. Management formou partnerství 45. Management formou partnerství členských států, účastníků výzkumu a Komise by se pouzíval v případech akcí prováděných s cílem posílení soudrznosti veřejného a soukromého výzkumného úsilí stejně jako soudrznosti technologických politik členských států : - Akce, které jsou vedeny na základě článku 171 Smlouvy: hlavně by se jednalo o ,Společné technologické iniciativy". Pro jejich realizaci se nutně vytváří specifická struktura řízení; - Akce vedené na základě článku 169 Smlouvy: vytvoření specifické struktury řízení je mozné, ale není povinné. - Akce na podporu vytvoření a rozvoje infrastruktur evropského zájmu, realizovaných podle modelu projektů evropských sítí (TEN). 46. Jednou z charakteristik těchto akcí je mobilizace kritického mnozství prostředků v rámci finančního inzenýringu, která zahrnují financování Evropskou investiční bankou (EIB) a národní veřejné i soukromé financování. Přijetím akčních plánů ,i2i" a ,Inovace 2010" zvýsila EIB svou angazovanost v oblasti výzkumu. Aby se vyuzila moznost mobilizovat půjčky u EIB, mohlo by se uvazovat o vytvoření mechanismu evropského garančního nástroje pro velké projekty technologického výzkumu v Rámcovém programu. 5.1.2. Externalizace managementu 47. Externalizovaný management (outsourcing) můze být pouzit pro podporu jednotlivých výzkumných skupin a výzkumných pracovníků. V obou případech máme co do činění s akcemi, otevřenými celému vědeckému poli, týkajícími se omezeného počtu osob a zahrnujícího velký počet finančních operací o nízkém objemu. 48. Pro konkretizaci myslenky ,Evropské Rady výzkumu" přicházejí v úvahu různé modely: výkonná kancelář; kancelář Unie klasického typu; specifická struktura (například nadace), zalozená prostřednictvím článku 171 Smlouvy. Pouzitý politický proces ji umozní lépe určit a vyhovět následujícím třem základním zásadám: dohled vědeckou komunitou; politická a finanční odpovědnost Komise; komunitární charakter, který zabrání rizikům spojeným s pozadavkem ,adekvátní návratnosti" 5.1.3. Management Komisí ve vývoji 49. Management Komisí by se vyuzilo na podpoření kolaborativního výzkum z několika důvodů : - Role Komise v této instituci a pravidelná aktualizace ,pracovních programů", které jsou srdcem těchto iniciativ; - Její role pomoci při vytvoření partnerské spolupráce a její uznávaná schopnost zajistění řízení komplexních nadnárodních projektů; - Úzká vazba těchto aktivit s politikami Unie. 50. Se 6. rámcovým programem umoznily nové finanční předpisy redukci účetních operací ve prospěch úkolů dohledu, kontroly a vědeckého sledování. Az se stanoví aktivity, které nevyzadují přímé zapojení sluzeb Komise, budou moci být úkoly sestávající výhradně z exekutivy svěřeny externí struktuře. 5.2. Zlepsit fungování Rámcového programu 51. Současně s tím jde o zlepsení zákonného a administrativního prostředí. Cílem je zvýsení transparentnosti procesu hodnocení, zkrácení termínů a minimalizace nákladů na přípravu projektů [28]. [28] Podle závěrů Evropské rady z jara z března 2004 (bod 26 závěry). 52. Finanční a administrativní ustanovení musí být zrevidována a zjednodusena ve světle zkuseností a současné praxe. Při navázání na závěry z Panelu pro hodnocení nástrojů 6. rámcového programu, bude v tomto směru začleněn proces, který zapojí uzivatele programu a národní výzkumné struktury. Budou znovu prozkoumána finanční pravidla a Komisi a Evropskému parlamentu se předlozí návrhy v rámci návrhů rozhodnutí Komise pro dalsí Rámcový program a jeho Pravidla účasti. 6. VSTŘÍC 7. RÁMCOVÉMU PROGRAMU 53. Směry, předlozené v tomto dokumentu musí být předmětem dvojí diskuse: politické v rámci Institucí; mezi účastníky a uzivateli výzkumu v Evropě. Na začátku roku 2005 předlozí Komise zejména na základě výsledků této dvojí debaty svůj návrh na 7. rámcový program výzkumu Unie. Vedle přesných údajů týkajících se schémat finanční podpory předlozí své návrhy na tématické priority výzkumu.