Konkurenceschopnost Evropy, její technologická suverenita, schopnost snižovat závislost a ochrana hodnot EU, včetně našich sociálních a environmentálních ambicí, budou záviset na tom, jak úspěšní budou evropští aktéři v oblasti normalizace na mezinárodní úrovni. Týká se to nejen velmi dobrých dovedností v oblasti normalizace napříč průmyslem a akademickou obcí, ale zároveň to vyžaduje, aby byla evropská normalizace aktivnější, flexibilnější a zaměřená na předvídání potřeb v oblasti normalizace.

Pokud jde o podnikatelské služby, pokrok v minulosti byl poměrně pomalý a normy v oblasti služeb stále představují pouze 2 % všech evropských norem. Komise pokročila ve svém posuzování nejrelevantnějších oblastí, v nichž by harmonizované normy mohly zlepšit konkurenceschopnost a omezit překážky na trhu, včetně norem v oblasti služeb pro pokročilou výrobu a stavebnictví. Komise spolupracuje se zúčastněnými stranami s cílem v této práci v oblasti podnikatelských služeb dále pokročit.

Další oblastí, kterou bude Komise společně se zúčastněnými stranami posuzovat, je zadávání veřejných zakázek jako nástroj na podporu zavádění norem pro inovativní, zelené a digitální produkty.

Komise: ·bude spolupracovat s evropskými normalizačními organizacemi, zúčastněnými stranami a dalšími partnery na okamžitém řešení zjištěných naléhavých záležitostí v oblasti normalizace, pokud jde o výrobu očkovacích látek a léčivých přípravků proti onemocnění COVID-19, recyklaci kritických surovin, hodnotový řetězec pro čistý vodík, nízkouhlíkový cement, certifikaci čipů a normy pro údaje, ·zřídí fórum na vysoké úrovni, které bude Komisi nápomocno při předvídání nadcházejících priorit v oblasti normalizace, a bude spolupracovat s Evropským parlamentem a Radou s cílem zajistit pro tyto priority politickou shodu, ·zohlední priority v oblasti normalizace v ročním pracovním programu Unie v oblasti normalizace od roku 2022, ·přezkoumá stávající normy s cílem určit potřeby revizí nebo vypracování nových norem za účelem splnění cílů Zelené dohody pro Evropu a evropské digitální dekády a podpoří odolnost jednotného trhu EU, ·zřídí centrum excelence EU pro normy s cílem shromáždit odborné znalosti v oblasti normalizace a jmenuje vrchního úředníka pro normalizaci, který bude tuto síť řídit a zajišťovat dohled Komise nad sladěním normalizačních činností s cíli politiky a strategickými zájmy EU, ·bude spolupracovat s evropskými normalizačními organizacemi na konkrétních řešeních a cílech, aby se urychlilo vypracování a přijetí norem a zavedla konkrétní řešení k dosažení větší soudržnosti norem předložených ke zveřejnění odkazem v Úředním věstníku Evropské unie.

III.Zachování integrity, inkluzivnosti a dostupnosti evropského systému normalizace – zavedení zásad řádné správy

V rámci evropského systému normalizace mají evropské normalizační organizace – Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) – privilegovanou a významnou úlohu: jsou jedinými organizacemi, které jsou způsobilé projednat žádosti o normalizaci vydané Komisí. Tato úloha vyplývá z volby normotvůrce EU požádat tyto organizace, které se řídí soukromým právem, o vypracování norem a produktů normalizace podle článku 10 nařízení (EU) č. 1025/2012 o evropské normalizaci.

Zvláštní postavení evropských normalizačních organizací s sebou nese povinnosti. Normy se více než kdy jindy musí zabývat nejen technickými složkami, ale také základními demokratickými hodnotami a zájmy EU, jakož i zelenými a sociálními zásadami. Například normy pro kybernetickou bezpečnost nebo odolnost kritické infrastruktury mají strategický rozměr. To je obzvláště důležité, pokud jde o harmonizované normy přijaté na základě harmonizačních právních předpisů EU, na něž byly odkazy zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie a které Soudní dvůr považoval za součást unijního práva pro účely výkladu těchto norem . Aby se zajistilo, že evropský systém normalizace bude v tomto ohledu přinášet očekávané výsledky, měla by být přijata opatření k zajištění toho, aby podporoval zájmy a hodnoty EU.

Komise je znepokojena tím, že dnešní rozhodovací procesy v rámci evropských normalizačních organizací, zejména v ústavu ETSI, umožňují nestejné hlasovací právo zvýhodňující určité podnikové zájmy: některé nadnárodní společnosti získaly více hlasů než orgány, které zastupují celé společenství zúčastněných stran. Proto se Komise domnívá, že je třeba zavést administrativní zásady a zásady řádné správy, pokud evropské normalizační organizace jednají na základě evropských žádostí o normalizaci a vypracovávají normy, které se používají k prokázání souladu s pravidly stanovenými v zájmu občanů EU.

Komise proto dnes předkládá návrh nařízení, kterým se mění nařízení (EU) č. 1025/2012. V uvedeném návrhu se stanoví, že k rozhodování o žádostech Komise o normalizaci jsou oprávnění zástupci národních normalizačních orgánů EU a EHP, kteří mají v každé fázi tvorby normy požadované Komisí rozhodovací pravomoc. Díky vyváženému zastoupení zúčastněných společenských subjektů v národních normalizačních orgánech se zvýší otevřenost, transparentnost a inkluzivnost procesu.

Malé a střední podniky jsou důležitou hnací silou inovací a uživateli norem. Je však třeba zlepšit jejich přístup k procesům tvorby norem a k normám. Článek 6 nařízení (EU) č. 1025/2012 stanoví podmínky, které jsou pro malé a střední podniky příznivější (volný přístup k návrhům norem, přístup k činnostem národních normalizačních orgánů, uplatňování zvláštních sazeb za normy atd.).

S ohledem na výše uvedené a v zájmu doplnění změny nařízení (EU) č. 1025/2012 vyzývá Komise evropské normalizační organizace, aby do konce roku 2022 předložily návrhy na modernizaci své správy. Měly by zahrnovat řešení nerovnoměrného a netransparentního zastupování průmyslových zájmů a větší zapojení malých a středních podniků, občanské společnosti a uživatelů. Evropské normalizační organizace by měly rovněž zvážit volný přístup k normám a dalším produktům normalizace. Komise je připravena zahájit s evropskými normalizačními organizacemi konstruktivní dialog prostřednictvím stávajících fór, aby jim pomohla tohoto cíle dosáhnout. Nebude-li dosaženo dostatečného pokroku, Komise v případě potřeby zváží navržení revize nařízení (EU) č. 1025/2012. Komise zahájí hodnocení nařízení (EU) č. 1025/2012 ve druhém čtvrtletí 2022.

Pro zlepšení přístupu k rozvoji normalizace a k normám samotným lze na vnitrostátní úrovni učinit více. Komise proto zahájí proces vzájemného hodnocení mezi členskými státy EU a národními normalizačními orgány s cílem vyměňovat si osvědčené postupy a podporovat nové nápady, jak usnadnit zavedení podmínek příznivých pro malé a střední podniky a zapojení občanské společnosti a uživatelů v celé Unii. Kromě toho Komise využije stávající sítě, včetně sítě Enterprise Europe Network, aby oslovila širší publikum malých a středních podniků, uspořádala školení a informační setkání a poskytla materiály s pokyny.

Nedávné právní předpisy a návrhy Komise stanoví pravomoc Komise přijímat ve zvláštních případech technické nebo společné specifikace prostřednictvím prováděcích aktů. Vzhledem k úloze, kterou harmonizované normy mají v harmonizačních právních předpisech EU, byla tato možnost začleněna jako záložní řešení, aby se zajistilo uplatnění veřejného zájmu i tehdy, kdy harmonizované normy neexistují nebo jsou nedostatečné. Aby se zabránilo roztříštěnosti odvětvových přístupů, bude Komise usilovat o horizontální přístup, pokud jde o kritéria a postupy pro to, kdy a za jakých podmínek by Komise mohla být zmocněna k vypracování společných specifikací prostřednictvím prováděcích aktů v případech, kdy to příslušné právní předpisy stanoví. Mohlo by tomu tak být například v případě, kdy mají normy zpoždění nebo je proces zablokován kvůli nedostatečné shodě mezi zúčastněnými stranami. Nově vytvořené centrum excelence EU oznámené v této strategii poskytne nezbytné technické odborné znalosti pro vypracování těchto společných specifikací.

Komise: ·předkládá legislativní návrh na změnu nařízení (EU) č. 1025/2012, v němž navrhuje základní kritéria, která je třeba dodržet při vyřizování evropských žádostí o normalizaci podle článku 10 nařízení (EU) č. 1025/2012, ·vyzývá evropské normalizační organizace, aby do konce roku 2022 předložily návrhy na modernizaci své správy tak, aby plně zastupovaly veřejný zájem a zájmy malých a středních podniků, občanské společnosti a uživatelů a usnadnily přístup k normám, ·zahájí hodnocení nařízení (EU) č. 1025/2012 s cílem posoudit, zda je stále vhodné pro daný účel, ·do konce roku 2022 zahájí proces vzájemného hodnocení mezi členskými státy a národními normalizačními orgány s cílem dosáhnout lepší inkluzivnosti, a to i pro občanskou společnost a uživatele, a zajistit podmínky pro normalizaci, které jsou příznivé pro malé a střední podniky, ·vypracuje horizontální přístup k vývoji technických nebo společných specifikací prostřednictvím prováděcích aktů v rámci odvětvových právních předpisů.

IV.Stanovování celosvětových norem: podpora vedoucího postavení EU jako průkopníka klíčových technologií a prosazování základních hodnot EU

Evropská unie má tradičně silnou globální stopu v mezinárodních normalizačních činnostech a dobré výsledky v převádění mezinárodních norem do norem evropských. Evropští odborníci a národní normalizační orgány jsou dnes i nadále důležitými aktéry, ale geopolitické prostředí se v posledních letech výrazně změnilo: jiní aktéři uplatňují mnohem asertivnější přístup k mezinárodní normalizaci než EU a získaly vliv v mezinárodních normalizačních výborech. Cílem EU je utvářet mezinárodní normy v souladu se svými hodnotami a zájmy, čelí však přitom silné konkurenci.

EU a její členské státy musí podporovat strategičtější přístup k mezinárodním normalizačním činnostem, zejména v Mezinárodní telekomunikační unii (ITU), Mezinárodní organizaci pro normalizaci (ISO) a Mezinárodní elektrotechnické komisi (IEC), ale také v dalších příslušných globálních partnerstvích, fórech a konsorciích, s cílem zajistit globální konkurenceschopnost EU, její bezpečnost a otevřenou strategickou autonomii, jakož i její schopnost prosazovat své hodnoty.

Členské státy EU, normalizační orgány EU a průmyslová odvětví EU účinně nekoordinují a nesdílejí zdroje na podporu mezinárodních normalizačních procesů a zásad Světové obchodní organizace (WTO), jako je otevřenost, transparentnost a konsenzus. Vedlo to k situaci, kdy v citlivých oblastech, jako jsou lithiové baterie, rozpoznávání obličeje nebo digitální dvojče, zaujímají v mezinárodních technických výborech vedoucí postavení jiné regiony světa, které podporují svá technologická řešení, jež jsou často neslučitelná s hodnotami, politikami a regulačním rámcem EU.

Je třeba zlepšit koordinaci mezi členskými státy EU, národními normalizačními orgány a zainteresovanými stranami v EU, aby se posílil hlas EU v oblasti celosvětové normalizace. Centrum excelence EU pro normy bude monitorovat příslušné mezinárodní normalizační činnosti a na politické úrovni bude podporována koordinace prostřednictvím fóra na vysoké úrovni, jak je oznámeno v této strategii.