9.Celkově musíme stávající paradigma postupných změn posunout k zásadní transformaci. Tato strategie tedy stanoví plán, jak evropskou dopravu pevně nasměrovat na správnou cestu k udržitelné a inteligentní budoucnosti. Aby se naše vize stala skutečností, stanovuje deset stěžejních oblastí s akčním plánem, který bude řídit naši práci v následujících letech. Scénáře, z nichž strategie vychází a které jsou společné pro všechny, kdo podporují plán dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030, ukazují, že při dostatečně ambiciózních cílech může kombinace politických opatření uvedených v této strategii přinést do roku 2050 snížení emisí v odvětví dopravy o 90 %. S přihlédnutím k analýze uvedené v doprovodném pracovním dokumentu útvarů Komise byly stanoveny jednotlivé milníky, které mají ukázat cestu evropského dopravního systému k dosažení našich cílů udržitelné, inteligentní a odolné mobility, a tím naznačit nutné ambice našich budoucích politik, jako například:

3.Zdaleka nejzávažnějším úkolem, který stojí před odvětvím dopravy, je výrazně snížit emise a dosáhnout vyšší udržitelnosti. Tato transformace zároveň nabízí velké příležitosti pro lepší kvalitu života a evropskému průmyslu napříč hodnotovými řetězci přináší příležitost modernizovat se, vytvářet vysoce kvalitní pracovní místa, vyvíjet nové produkty a služby, posilovat konkurenceschopnost a usilovat o globální vedoucí postavení, neboť ostatní trhy rychle směřují k mobilitě s nulovými emisemi. Vzhledem k vysokému podílu EU na celkových emisích skleníkových plynů bude možné cíle EU, pokud jde o snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % a dosažení klimatické neutrality do roku 2050, splnit pouze bezodkladným zavedením ambicióznějších politik za účelem snížení závislosti dopravy na fosilních palivech a v součinnosti s úsilím o nulové znečištění. Úspěch Zelené dohody pro Evropu závisí na naší schopnosti zajistit udržitelnost dopravního systému.

1.Mobilita a doprava se týká nás všech. Mobilita umožňuje náš hospodářský a společenský život, od každodenního dojíždění do práce přes návštěvy rodiny a přátel a cestování až po řádné fungování globálních řetězců zajišťujících dodávky zboží do našich obchodů a dodávky pro naši průmyslovou výrobu. Volný pohyb osob a zboží přes vnitřní hranice Evropské unie (EU) je základní svobodou EU a jejího jednotného trhu. Cestování v EU vedlo k větší soudržnosti a posílení evropské identity. Odvětví dopravy jako druhá největší oblast výdajů evropských domácností přispívá 5 % k evropskému HDP a přímo zaměstnává přibližně 10 milionů pracovníků.

17.Vývoj motorů silničních vozidel směrem k nulovým emisím jako takový nevyřeší problémy vyvolané používáním pneumatik, které stále způsobují hluk a vytvářejí mikroplasty. Ty znečišťují vody a moře a nakonec se mohou dostat do potravinového řetězce. Měly by se více podporovat vysoce výkonné pneumatiky, které při zachování bezpečnosti vozidla snižují spotřebu energie a emise (včetně hluku odvalování). Cílem nadcházející revize směrnice o vozidlech s ukončenou životností bude rovněž snížení celkové environmentální stopy výroby a demontáže automobilů.

15.Partnerství plánovaná pro program Horizont Evropa, jako jsou „Baterie“, „2ZERO“ a „Čistý vodík“, by mohla přispět k dodávkám inovativních technologií pro automobily. Zároveň je zapotřebí komplexní politika, která bude stimulovat poptávku po vozidlech s nulovými emisemi, a to bez překážek na našem jednotném trhu, a zároveň bude plně v souladu s mezinárodními závazky Unie. Výše uvedené normy v oblasti životního prostředí by měla doprovázet opatření zvyšující poptávku po těchto vozidlech, jako je stanovování cen uhlíku, zdanění, zpoplatnění silnic a revize pravidel týkajících se hmotnosti a rozměrů těžkých nákladních vozidel. Komise navrhne opatření na podporu zavádění vozidel s nulovými emisemi v podnikových a městských vozových parcích. Nové nařízení o bateriích navíc zajistí, aby baterie uváděné na trh EU byly udržitelné a bezpečné po celou dobu svého životního cyklu. Požadavky týkající se udržitelnosti a konce životního cyklu, včetně požadavků ohledně uhlíkové stopy a etického a udržitelného získávání surovin, mají zásadní význam pro snížení environmentální stopy elektrických vozidel.

13.Přestože podíl vozidel s nízkými a nulovými emisemi v dopravě rychle roste, je dnes stále příliš nízký. Normy týkající se CO2 a emisí znečišťujících látek do ovzduší a pravidla pro zadávání veřejných zakázek, jako jsou normy obsažené ve směrnici o čistých vozidlech, budou i nadále klíčovými prvky politiky přechodu k mobilitě s nulovými emisemi v silniční dopravě a prostřednictvím větší nabídky vozidel s nulovými emisemi zajistí, aby byla udržitelná mobilita pro všechny dostupnější. Komise proto do června 2021 navrhne revizi norem pro emise CO2 generované osobními automobily a dodávkami za účelem splnění cílů uvedených v plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030 a zajištění toho, aby se od roku 2025 hladce rozběhl přechod na mobilitu s nulovými emisemi. Komise v tomto směru také přezkoumá emisní normy pro emise CO2 generované těžkými nákladními vozidly.

12.Všechny druhy dopravy jsou pro náš dopravní systém nepostradatelné, a proto musí být všechny udržitelnější. V rámci prvního pilíře musíme bezodkladně posílit zavádění dopravních prostředků s nízkými a nulovými emisemi a také obnovitelných a nízkouhlíkových paliv určených pro silniční, vodní, leteckou a železniční dopravu. Musíme podporovat výzkum a inovace v oblasti konkurenceschopných, udržitelných a oběhových produktů a služeb, zajistit, aby průmysl dodával správná vozidla a paliva, vytvářet nezbytnou infrastrukturu a motivovat poptávku koncových uživatelů. To je zásadní pro dosažení našich cílů v oblasti klimatu do roku 2030 a 2050, jakož i cíle nulového znečištění a také k tomu, aby si evropské společnosti zachovaly v celosvětovém měřítku vedoucí postavení. Klíčové je zachování technologické neutrality ve všech druzích dopravy, ale nemělo by to vést k nečinnosti při odstraňování řešení využívajících fosilní paliva.

10.Zelená dohoda pro Evropu požaduje 90% snížení emisí skleníkových plynů z dopravy, aby se z EU stala do roku 2050 klimaticky neutrální ekonomika, a zároveň usiluje o dosažení cíle nulového znečištění. Za účelem dosažení této systémové změny musíme 1) zajistit udržitelnost všech druhů dopravy, 2) široce zpřístupnit udržitelné alternativy v multimodálním dopravním systému a 3) zavést správné pobídky, které budou hnací silou transformace. To jsou tři pilíře našich budoucích opatření.

30.Současně se mění vzorce mobility a chování spotřebitelů. Tyto změny posílila pandemie COVID-19 a do značné míry je usnadňují digitální řešení. Práce na dálku, videokonference, elektronické obchodování, využívání služeb sdílené a kolaborativní mobility, to vše přispívá k probíhající transformaci mobility.

3)Zaoceánská plavidla s nulovými emisemi budou připravena k uvedení na trh do roku 2030, velká letadla s nulovými emisemi do roku 2035.

27.V součinnosti se zaváděním alternativních lodních paliv by se v rámci cíle nulového znečištění mělo usilovat o razantní snížení dalšího dopadu tohoto odvětví na životní prostředí. Prioritou by mělo být vytvoření rozsáhlých „oblastí kontrol emisí“ ve všech vodách EU, jejichž konečným cílem je nulové znečištění ovzduší a vody z lodní dopravy ve prospěch přímořských oblastí, pobřežních oblastí a přístavů. Komise se zejména postavila do čela úsilí o pokrytí Středozemního moře a usiluje o zahájení podobné aktivity v oblasti Černého moře. Dále budou přezkoumány právní předpisy EU týkající se recyklace lodí s cílem stanovit možná opatření k posílení těchto právních předpisů, tj. k další podpoře bezpečných a udržitelných postupů recyklace lodí.

26.Musí se zvýšit veřejné i soukromé investice do místní výroby energie z obnovitelných zdrojů, udržitelnějšího multimodálního přístupu a do obnovy vozového parku v letectví a vodní dopravě. Některým z těchto investic by prospělo zavedení příslušných kritérií udržitelné taxonomie, která by pokrývala specifika každého druhu dopravy, a to i během přechodu na nulové emise. Stejně tak lze očekávat, že bude prospěšná revidovaná úvěrová politika, o níž bude rozhodovat Evropská investiční banka (EIB).

23.Evropa také musí ukončit přetrvávající roztříštěnost a všudypřítomný nedostatek interoperabilních služeb dobíjení / doplňování paliva v celé Evropě pro všechny druhy dopravy. V souvislosti s nadcházející revizí směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva zváží Komise možnost závaznějších cílů ohledně zavádění infrastruktury a další opatření k zajištění plné interoperability infrastruktury a služeb využívání infrastruktury pro všechny dopravní prostředky na alternativní paliva. Mezi klíčové otázky, které je třeba řešit, patří přiměřené informace pro spotřebitele, které by odstranily současnou nedostatečnou transparentnost stanovování cen, a usnadnění plynulých přeshraničních plateb. Očekávaný významný růst míry používání bateriových elektrických vozidel a dalších forem elektromobility navíc vyžaduje bezproblémovou integraci do elektrické rozvodné sítě. Zavedení inteligentní infrastruktury pro dobíjení pomůže poskytnout elektrizační soustavě skladovací kapacitu a flexibilitu. Kromě revize směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva bude provedena také revize nařízení o transevropské dopravní síti (TEN-T) a dalších politických nástrojů, jako je přepracovaná směrnice o energii z obnovitelných zdrojů a její účetní mechanismus pro elektřinu, jakož i směrnice o energetické náročnosti budov, aby se zvýšily cíle, pokud jde o dobíjecí stanice v našich budovách. Komise zajistí sladění s nezbytnými investicemi do distribuční soustavy v rámci strategie EU pro integraci energetického systému a vodíkové strategie.

22.Zvýšené zavádění a využívání obnovitelných a nízkouhlíkových paliv musí jít ruku v ruce s vytvořením komplexní sítě infrastruktur pro dobíjení a doplňování paliva, která by v plném rozsahu umožnila plošné využívání dopravních prostředků s nízkými a nulovými emisemi ve všech druzích dopravy. „Dobíjení a doplňování paliva“ je evropská stěžejní iniciativa v rámci facility na podporu oživení a odolnosti: do roku 2025 je cílem vybudovat polovinu z 1 000 vodíkových stanic a jeden milion ze tří milionů veřejných dobíjecích stanic potřebných do roku 2030. Konečným cílem je zajistit hustou a rozsáhlou síť, která zaručí snadný přístup všem zákazníkům, včetně provozovatelů těžkých nákladních vozidel. Komise zveřejní strategický plán zavádění, v němž nastíní soubor doplňkových opatření na podporu rychlého vybudování infrastruktury pro alternativní paliva, též v oblastech, kde přetrvávají nedostatky. Ta by mohla zahrnovat doporučení týkající se plánovacích a povolovacích postupů, jakož i financování, vypracovaná ve spolupráci s fórem Komise pro udržitelnou dopravu, které sdružuje hlavní veřejné a soukromé zástupce celého hodnotového řetězce.

21.V zájmu zvýšení energetické účinnosti a snížení z emisí letadel a plavidel je třeba podporovat ambiciózní normy pro jejich konstrukci a provoz. EU musí nadále úzce spolupracovat se všemi mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a Mezinárodní námořní organizace (IMO), na konkrétních opatřeních zaměřených na dosažení vědecky podložených globálních cílů snížení emisí v souladu s Pařížskou dohodou. Výrazné úsilí je také třeba vyvinout v oblasti přelomových technologií, aby se na trh dostala plavidla a letadla s nulovými emisemi. Unie by měla pro dosažení tohoto cíle vytvořit příznivé prostředí, mimo jiné prostřednictvím vhodných politik stanovování cen uhlíku a výzkumu a inovací, zejména prostřednictvím partnerství, která by mohla být zavedena v rámci programu Horizont Evropa (např. „Nulové emise ve vodní dopravě“, „Čisté letectví“ a „Čistý vodík“). Pro životní prostředí může být navíc velmi přínosné účinnější řízení dopravy, například prostřednictvím jednotného evropského nebe. Tyto činnosti jsou nezbytnými položkami v „koši opatření“, která jsou potřebná k dekarbonizaci letectví a námořní dopravy, v jejichž rámci mají globální opatření i nadále zásadní význam.

20.Letecká a vodní doprava budou mít v příštích desetiletích větší problémy s dekarbonizací, a to kvůli současnému nedostatku technologií s nulovými emisemi připravených na trh, dlouhému vývoji a životnímu cyklu letadel a plavidel, nutným významným investicím do tankovacích zařízení a infrastruktury a mezinárodní konkurenci v těchto odvětvích. Mezinárodní emise z plavby a letecké dopravy v EU vzrostly od roku 1990 o více než 50 %. Je naléhavě nutné přijmout opatření v těchto odvětvích, a to i v situaci, kdy se zotavují ze současné krize. Tyto druhy dopravy musí mít přednostní přístup k dalším obnovitelným a nízkouhlíkovým kapalným a plynným palivům, neboť v krátkodobém horizontu bude panovat nedostatek vhodných alternativních pohonných systémů. Iniciativy ReFuelEU Aviation a FuelEU Maritime posílí výrobu a využívání udržitelných leteckých a námořních paliv a řeší tento problém. Komise dále zváží zřízení aliance hodnotového řetězce pro obnovitelná a nízkouhlíková paliva, v rámci níž budou spolupracovat veřejné orgány, průmysl a občanská společnost s cílem podpořit dodávky a zavádění nejslibnějších paliv, což doplní činnost prováděnou v rámci Evropské aliance pro čistý vodík a naváže na úspěch Evropské bateriové aliance.

19.V oblasti silniční dopravy se již zavádějí řešení s nulovými emisemi. Výrobci nyní značně investují do bateriových elektromobilů. Míra přijetí na trhu roste, zejména u osobních automobilů, dodávek a autobusů používaných ve městech, avšak objevují se i nákladní automobily a autokary. Výrobci rovněž investují do vozidel s vodíkovými palivovými články, zejména pro použití v komerčních vozových parcích, autobusech a těžké dopravě. Tyto slibné možnosti jsou podporovány v rámci strategie EU pro integraci energetického systému a vodíkových strategií, jakož i strategického akčního plánu pro baterie. Kritériem pro upřednostnění budoucího výběru vhodných technologií s ohledem na celý životní cyklus bude energetická účinnost. Přechodná technologická řešení by měla plně respektovat normy pro emise CO2 a látek znečisťujících ovzduší. Rovněž bude třeba dále elektrifikovat železniční dopravu, přičemž v místech, kde to není proveditelné, by se mělo zvýšit využití vodíku.

4)Pravidelná hromadná doprava na vzdálenosti kratší než 500 km by měla být do roku 2030 v rámci EU uhlíkově neutrální.

42. Nedostatečná překládková infrastruktura a zejména nedostatek vnitrozemských multimodálních terminálů je v některých částech Evropy výrazný a měl by mít nejvyšší prioritu. Chybějící spoje v multimodální infrastruktuře by měly být uzavřeny. Dopravní systém by měl navíc celkově pracovat efektivněji s dokonalejšími technologiemi překládky. EU potřebuje multimodální výměnu údajů a inteligentní systémy řízení provozu u všech druhů dopravy. A konečně se všechny druhy nákladní dopravy musí spojit prostřednictvím multimodálních terminálů a Komise přijme iniciativy, aby financování EU a další politiky, včetně podpory výzkumu a inovací, byly lépe zaměřeny na řešení těchto otázek a aby zároveň byly plně dodržovány mezinárodní závazky Unie. Tento cíl bude dále podpořen přezkumem pravidel státní podpory pro železnice, která již stanoví pružný rámec pro veřejné financování multimodality.

41.Součástí této transformace musí být multimodální logistika, a to v městských oblastech i mimo ně. Růst elektronického obchodu výrazně změnil spotřební návyky, ale je třeba zohlednit externí náklady na miliony dodávek, včetně snížení počtu prázdných a zbytečných jízd. Plánování udržitelné městské mobility by proto mělo zahrnovat i rozměr nákladní dopravy prostřednictvím specializovaných plánů udržitelné městské logistiky. Tyto plány urychlí zavádění již dostupných řešení s nulovými emisemi, včetně nákladních kol, automatizovaných dodávek a dronů (bezpilotních letadel) a lepšího využívání vnitrozemských vodních cest vedoucích do měst.

40.Za účelem podpory ekologizace nákladní dopravy v Evropě je třeba stávající rámec pro intermodální dopravu výrazně přepracovat a přeměnit ho na účinný nástroj. Měly by být zváženy možnosti revize regulačního rámce, jako je směrnice o kombinované dopravě, a zavedení ekonomických pobídek pro provoz i infrastrukturu. Motivační mechanismy by měly být založeny na nestranném monitorování výkonnosti v souladu s evropským rámcem pro měření emisí z dopravy a logistiky.

36.Bezproblémová multimodalita umožněná digitálními řešeními je v městských a příměstských oblastech nezbytně důležitá. Rostoucí tlak na systémy osobní dopravy zvýšil poptávku po nových a inovativních řešeních, kdy jsou různé dopravní služby v návaznosti na koncept mobility jako služby (Mobility as a Service – MaaS) začleněny do služby na vyžádání. Zároveň dochází v mnoha městech k posunu směrem ke službám sdílené a kolaborativní mobility (sdílená auta, kola, jízdy na zavolání – „ride-hailing“ a další formy mikromobility), které jsou usnadněny vznikem zprostředkovatelských platforem, což umožňuje snižovat počet vozidel v každodenním provozu.

35.Jak je uvedeno v plánu dosažení cíle v oblasti klimatu do roku 2030, zvýšení podílu hromadné dopravy, chůze a cyklistické dopravy, jakož i automatizovaná, propojená a multimodální mobilita výrazně sníží znečištění a kongesci v důsledku dopravy, zejména ve městech, a zlepší zdraví a životní podmínky lidí. Města jsou, a měla by proto zůstat, v čele přechodu k větší udržitelnosti. Komise bude dále spolupracovat s městy a členskými státy, aby zajistila, že všechna velká a střední města, která jsou městskými uzly sítě TEN-T, zavedou do roku 2030 vlastní plány udržitelné městské mobility. Plány by měly obsahovat nové cíle, například nulové emise a nulové množství smrtelných nehod na silnicích. Růst zaznamenaly aktivní druhy dopravy, jako je cyklistika, přičemž města nahlásila více než 2 300 km nové cyklistické infrastruktury. V příštím desetiletí by se tento rozsah měl zdvojnásobit na 5 000 km bezpečných jízdních pruhů pro cyklisty. Komise rovněž zvažuje vytvoření mise v oblasti klimaticky neutrálních a inteligentních měst jako strategické priority pro společné opatření s cílem dosáhnout dekarbonizace ve velkém počtu evropských měst do roku 2030.

33.V roce 2021 Komise navrhne akční plán na podporu dálkové a přeshraniční osobní železniční dopravy. Tento plán naváže na úsilí členských států o urychlení klíčových spojení mezi městy prostřednictvím lépe řízené kapacity, koordinovaných jízdních řádů, sdílených prostředků pro kolejová vozidla a cílených zlepšení infrastruktury s cílem podpořit nové vlakové spoje, a to i v noci. Platformy nebo jiné organizační struktury zřízené pro tento účel by měly být otevřeny všem členským státům. Na některých trasách by měly být podporovány pilotní služby se zapojením všech zainteresovaných stran a kombinace smluv o veřejných službách a služeb s otevřeným přístupem by mohla otestovat různé modely nových spojení a služeb, přičemž cílem je podpořit patnáct pilotních služeb do roku 2030.

31.Je třeba přijmout rozhodná opatření k přeměně odvětví dopravy na skutečně multimodální systém udržitelných a inteligentních služeb mobility. Za tímto účelem by Evropa měla vybudovat vysoce kvalitní dopravní síť s vysokorychlostní železniční dopravou na krátké vzdálenosti a s čistými leteckými službami, které zlepší pokrytí dálkových tras. Komise bude usilovat o vytvoření podmínek umožňujících dopravcům nabídnout cestujícím do roku 2030 uhlíkově neutrální alternativy pro pravidelnou hromadnou dopravu v rámci EU na vzdálenosti kratší než 500 km. V letech 2021–2022 bude Komise při revizi příslušných právních předpisů EU usilovat o dosažení tohoto cíle. S výhradou dodržování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže by letecké společnosti měly prodávat stále větší počet multimodálních přepravních dokladů. Investice by měly být zaměřeny na modernizaci nezbytné infrastruktury TEN-T s cílem umožnit přechod k udržitelnějším spojením. Bude se pracovat na vytvoření komplexního dopravního systému, v němž budou investice EU, státní podpora, pravidla pro přidělování kapacit a závazky veřejné služby zaměřeny na plnění potřeb mobility a motivování k využívání různých multimodálních alternativ.

52.Komise proto plánuje vytvořit evropský rámec pro harmonizované měření emisí skleníkových plynů z dopravy a logistiky na základě celosvětových norem, který by pak mohl podnikům a konečným uživatelům poskytovat odhad uhlíkové stopy jejich volby a zvýšit poptávku konečných uživatelů a spotřebitelů po udržitelnějších řešeních v oblasti dopravy a mobility a zároveň se vyhnout lakování nazeleno („greenwashing“). Právo na informace o uhlíkové stopě konkrétní cesty by se mohlo stát novým právem cestujících a v tomto případě by se mělo vztahovat na všechny druhy dopravy.

51.V současné době ani jednotlivci plánující si cestu, ani zasilatelé / provozovatelé logistiky organizující dodávky dostatečně nezohledňují environmentální stopu. Částečně je to způsobeno tím, že nemají k dispozici správné informace, včetně dostupných alternativ. Měla by být zřetelně uvedena nejudržitelnější alternativa. Díky odpovídajícím informacím o environmentální stopě a systematičtější možnosti spotřebitelů dobrovolně započítávat emise u svých cest budou mít spotřebitelé a podniky možnost udržitelněji rozhodovat o dodávkách a dopravě.

49.Dotace na fosilní paliva by měly skončit. Při revizi směrnice o zdanění energie bude Komise usilovat o sladění zdanění energetických produktů a elektřiny s politikami EU v oblasti energetiky a klimatu. V rámci probíhajícího posouzení dopadů se podrobně zabývá stávajícími daňovými výjimkami, a to i v případě leteckých a námořních paliv, a v roce 2021 předloží návrh, jak nejlépe odstranit případné mezery v právních předpisech. Zdanění různých paliv na základě energetického obsahu by mělo být lépe sladěno a mělo by být lépe motivováno zavádění využívání udržitelných paliv v dopravě.

48.Konkrétně systém EU pro obchodování s emisemi je nejdůležitějším nástrojem stanovování cen uhlíku za účelem internalizace nákladů spojených s emisemi CO2. Komise navrhne rozšíření systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) na odvětví námořní dopravy. Pokud jde o letectví, bude předložen návrh na revizi směrnice o systému EU pro obchodování s emisemi, zejména za účelem snížení počtu povolenek v uvedeném systému přidělovaných leteckým společnostem zdarma. Jak již bylo oznámeno v Zelené dohodě pro Evropu, další rozšíření systému by mohlo zahrnovat emise ze silniční dopravy, a v současné době se pracuje na posouzení dopadů. Příjmy z EU ETS lze investovat do výzkumu a inovací EU, a dosáhnout tak dalšího snížení emisí. Komise také navrhne provést prostřednictvím revize směrnice o ETS v roce 2021 program ICAO na kompenzaci a snižování emisí oxidu uhličitého v mezinárodním civilním letectví (CORSIA). V IMO bude EU prosazovat, aby se pokročilo v diskusích o tržních nástrojích jako střednědobém opatření k provádění strategie snižování emisí skleníkových plynů.

8)Doprava po vnitrozemských vodních cestách a pobřežní plavba vzrostou do roku 2030 o 25 % a do roku 2050 o 50 % .

7)Železniční nákladní doprava vzroste do roku 2030 o 50 % a do roku 2050 se zdvojnásobí .

5)Provoz na vysokorychlostní železnici se do roku 2030 zdvojnásobí a do roku 2050 ztrojnásobí .

Inteligentní mobilita – dosažení plynulého, bezpečného a účinného propojení

54.Lidé by měli mít možnost po celou dobu své cesty využívat plynulou multimodální dopravu prostřednictvím několika možností udržitelné mobility, která je ve stále vyšší míře řízena digitalizací a automatizací. Vzhledem k tomu, že budoucí mobilitu cestujících a nákladu budou utvářet inovace, měl by existovat vhodný rámec a faktory pro usnadnění tohoto přechodu, který může zlepšit efektivitu a udržitelnost dopravního systému.

55.Pro úspěšný přechod je klíčové přijetí ze strany veřejnosti a společnosti, a proto budou plně respektovány mimo jiné evropské hodnoty, etické normy, rovnost, pravidla ochrany údajů a soukromí, které budou středobodem těchto snah, a prioritně bude řešena kybernetická bezpečnost.

Stěžejní iniciativa 6 – Realizace propojené a automatizované multimodální mobility

56.EU musí plně využívat inteligentní digitální řešení a inteligentní dopravní systémy (ITS) Propojené a automatizované systémy mají obrovský potenciál zásadně zlepšit fungování celého dopravního systému a přispět k našim cílům v oblasti udržitelnosti a bezpečnosti. Opatření se zaměří na podporu integrace jednotlivých druhů dopravy do fungujícího multimodálního systému.

57.Evropa se musí chopit příležitostí, které nabízí propojená, spolupracující a automatizovaná mobilita. Ta může zajistit mobilitu pro všechny, ušetřit cenný čas a zlepšit bezpečnost silničního provozu. Komise bude podporovat výzkum a inovace, pokud možno pomocí nového evropského partnerství v oblasti propojené, spolupracující a automatizované mobility, s nímž počítá program Horizont Evropa, a prostřednictvím dalších partnerství zaměřených na digitální technologie. Taková partnerství jsou důležitá, pokud jde o rozvoj a provádění společného, soudržného a dlouhodobého evropského výzkumného a inovačního programu, a to propojením aktérů celého hodnotového řetězce. EU musí zajistit, aby bylo úsilí dobře koordinováno a aby se výsledky dostaly na trh. Je třeba se zabývat například nedostatečnou harmonizací a koordinací příslušných pravidel silničního provozu a odpovědností za automatizovaná vozidla. Základní myšlenkou je zajistit, aby se Evropa stala světovou jedničkou ve vývoji a zavádění služeb a systémů propojené, spolupracující a automatizované mobility, a tím významně přispět k vedoucímu postavení Evropy v bezpečné a udržitelné silniční dopravě.

58.Komise prozkoumá možnosti další podpory bezpečné, inteligentní a udržitelné silniční dopravy v rámci činnosti stávající agentury nebo jiného subjektu. Tento orgán by mohl podporovat zavádění a řízení ITS a udržitelnou propojenou a automatizovanou mobilitu v celé Evropě. Mohl by usnadnit přípravu příslušných technických pravidel, včetně pravidel v oblasti přeshraničního využívání automatizovaných vozidel a budování infrastruktury pro dobíjení a doplňování paliva, s nimiž počítají právní předpisy Unie a které má schválit Komise. Taková pravidla by následně vytvořila synergie mezi členskými státy. Mohla by například posloužit při přípravě návrhů metod technických prohlídek a provádění dalších konkrétních úkolů v oblasti bezpečnosti silničního provozu, jakož i při shromažďování příslušných údajů. Mohla by také plnit konkrétní úkoly v oblasti silniční dopravy v případě velkých komplikací, jako je pandemie COVID-19, kde byla nutná mimořádná opatření a řešení, jako jsou tzv. „zelené pruhy“.

59.Plánování a nákup přepravních dokladů pro multimodální cesty jsou těžkopádné, protože chybí vhodný rámec pro celoevropské, integrované, multimodální informace, prodej přepravních dokladů a platební služby. Řešení tohoto problému bude zahrnovat překonání nedostatečné dostupnosti a přístupnosti údajů, nepříliš optimální spolupráce mezi dodavateli a prodejci, v některých případech absence digitálních přepravních dokladů, nedostatečné interoperability platebních systémů a existence odlišných licenčních a distribučních dohod. EU musí transformovat svůj právní rámec tak, aby podporoval multimodální informační služby o cestování, služby rezervací a prodeje přepravních dokladů a zároveň zohledňoval práva a povinnosti on-line zprostředkovatelů a poskytovatelů multimodálních digitálních služeb, kteří prodávají přepravní doklady a/nebo služby mobility. Komise přezkoumá, zda jsou sdílení údajů v silniční a železniční osobní dopravě, včetně údajů o tarifech, a způsoby prodeje vhodné pro daný účel. Chytré a interoperabilní platební služby a přepravní doklady na druhé straně vyžadují další vývoj; pokud by byly zavedeny jako standardní požadavek v jakékoli příslušné veřejné zakázce, podpořilo by se jejich větší využití.

60.Vize plynulého cestování a the digitalizace výměny informací je důležitá zejména pro pozemní dopravu. Budoucí mobilita by měla poskytnout elektronické možnosti u všech druhů dopravy určené jak pro profesionály, tak pro soukromé řidiče. Digitální osvědčení pro řidiče, vozidla a informace o přepravě zboží, též v podobě elektronických nákladních listů, snadné a cenově dostupné využívání přeshraničních pronájmů automobilů, bezkontaktní platby za parkování a mýtné a lepší informace o oblastech, v nichž města či místní orgány omezují používání automobilů za účelem řešení kongesce nebo zlepšování kvality ovzduší, to vše by přispělo k plynulejšímu zážitku z jízdy. Dostupnost elektronických osvědčení a informací o nákladní dopravě by rovněž usnadnila digitální prosazování, zatímco sledování a dohledávání zboží v reálném čase by bylo významným krokem k dokončení jednotného digitálního trhu, ekonomice reálného času a ekologické transformaci.

61.K vytvoření skutečně inteligentního dopravního systému je třeba se zaměřit i na efektivní přidělování kapacity a řízení dopravy, aby nedocházelo k nedostatku kapacity a snižovaly se emise CO2. Prioritou pro Komisi a pro nástroj Next Generation EU zůstává zavedení evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS) a jednotného evropského nebe: investice do jeho zavádění se plně započítávají do cílů digitálních výdajů a podstatně se promítají do cílů v oblasti výdajů na ochranu klimatu. Je zapotřebí další úsilí o rozvoj systémů automatizace vlaků a uspořádání letového provozu (ATM), například prostřednictvím společných podniků. Komise zvažuje takové společné podniky pro program Horizont Evropa (např. Shift2Rail (S2R) a společné podniky SESAR) a další budoucí partnerství v rámci uvedeného programu. Další rozvoj kontrolních a informačních systémů pro provoz plavidel (VTMIS) usnadní bezpečné zavádění automatizovaných a autonomních operací na moři.

62.Komise navrhne aktualizovat technické specifikace pro interoperabilitu (TSI) tak, aby zahrnovaly nové technologie jako 5G a satelitní data a poskytovaly snadno modernizovatelnou a společnou systémovou architekturu, aby na přeshraničních hlavních tratích opravdu došlo k automatizaci železniční dopravy a řádnému řízení dopravy. Je to nezbytné proto, aby mohl být ERTMS těžištěm digitálního železničního systému.

63.Pokud jde o letectví, zlepšení účinnosti uspořádání letového provozu (ATM) skýtá velký potenciál pro modernizaci a udržitelnost a pomáhá snižovat nadměrné spalování paliva a emise CO2 způsobené neefektivitou letů a roztříštěností vzdušného prostoru. Cestování rovněž usnadní dokončení a účinné provádění jednotného evropského nebe (SES): modernizovaný regulační rámec a digitální infrastruktura ATM pomohou snížit počet míst, v nichž dochází ke kapacitním omezením, a umožní zvýšit časovou přesnost odletů a příletů. Legislativní proces týkající se jednotného evropského nebe by proto měl být neprodleně dokončen.

Stěžejní iniciativa 7 – Inovace, data a umělá inteligence pro inteligentnější mobilitu

64.Proaktivní formování naší budoucí mobility prostřednictvím vývoje a ověřování nových technologií a služeb jsou nezbytné proto, abychom si udrželi náskok. EU proto vytvoří příznivé podmínky pro vývoj nových technologií a služeb a veškeré nezbytné legislativní nástroje pro jejich ověřování. V blízké budoucnosti můžeme očekávat vznik a širší využívání dronů (bezpilotních letadel) pro komerční využití, autonomních vozidel, systému hyperloop, vodíkových letadel, elektrických osobních leteckých dopravních prostředků, elektrické vodní dopravy a čisté městské logistiky. Klíčové je prostředí umožňující tyto přelomové technologie mobility, aby se EU mohla stát pro inovátory prvořadou destinací. Začínající podniky a vývojáři technologií potřebují k pilotnímu testování a zavádění svých produktů pružný regulační rámec. Komise bude pracovat na usnadnění testování a zkoušek a na přizpůsobení regulačního prostředí inovacím, aby podpořila uplatnění řešení na trhu.

65.Komise bude podporovat výzkum a zavádění inovativních a udržitelných technologií v dopravě. Investice do přelomových řešení připraví půdu pro významné průlomy a ekologické přínosy v příštích letech a desetiletích. Dnešní výzkumné programy EU budou mít zásadní význam pro budoucí nasazení, a to prostřednictvím nástrojů, jako je Nástroj pro propojení Evropy (CEF), Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj nebo InvestEU.

66.Komise plně podporuje využívání dronů a bezpilotních letadel a bude dále rozvíjet příslušná pravidla, včetně pravidel týkajících se systému U-space, aby byl vhodný pro zvýšení bezpečné a udržitelné mobility. Komise rovněž přijme „strategii pro drony 2.0“, která stanoví možné způsoby, jak řídit další rozvoj této technologie a jejího právního a obchodního prostředí.

67.EU musí pro realizaci digitální transformace odvětví dopravy zajistit, aby existovaly klíčové digitální předpoklady, mezi něž patří elektronické komponenty pro mobilitu, síťová infrastruktura, cloudové zdroje, technologie a správa dat a umělá inteligence. EU by měla dále posilovat své průmyslové kapacity související s digitálním dodavatelským řetězcem. To zahrnuje návrh a výrobu komponentů, softwarových platforem a technologii internetu věcí pro další elektrifikaci a automatizaci v dopravě a mobilitě.

68.EU musí rovněž zajistit nejvyšší úroveň a výkonnost digitální infrastruktury, zejména prostřednictvím sítě 5G, která nabízí širokou škálu služeb a pomáhá dosáhnout vyšší úrovně automatizace napříč různými aplikacemi mobility. Kromě toho je třeba vyvinout další úsilí k dosažení cíle nepřerušeného pokrytí hlavních dopravních koridorů po celé Evropě díky infrastruktuře propojení 5G, jak je stanoveno v akčním plánu 5G pro rok 2016. Zásadní je mít dobře fungující jednotný digitální trh.

69.Pro automatizaci všech druhů dopravy začíná nabývat zásadního významu umělá inteligence (AI), přičemž jádrem jsou digitální technologie a komponenty. Komise si představuje špičkový důvěryhodný ekosystém umělé inteligence, který bude utvářen financováním výzkumu, inovací a zavádění prostřednictvím programů Horizont Evropa a Digitální Evropa. V této souvislosti bude Komise v rámci programu Digitální Evropa podporovat testovací a experimentální zařízení umělé inteligence pro inteligentní mobilitu.

70.Digitální transformace odvětví dopravy a mobility vyžaduje další úsilí týkající se dostupnosti, přístupu a výměny údajů. V současné době mu často brání nejasné regulační podmínky, neexistence trhu EU pro poskytování údajů, absence povinnosti shromažďovat a sdílet údaje, nekompatibilní nástroje a systémy pro sběr a sdílení údajů, odlišné normy nebo obavy o svrchovanost v oblasti údajů. Nezbytná je rovněž dostupnost údajů a statistik, zejména údajů v reálném čase, neboť ty umožňují lepší služby občanům nebo transparentnost dodavatelských řetězců v nákladní dopravě.