Prostor pro politickou opozici v Hongkongu se zmenšuje. Několik kandidátů z řad opozice, včetně Agnes Chowové a bývalé zákonodárkyně Lau Siu-Lajové, dostalo kvůli své politické příslušnosti či názorům zákaz kandidovat v doplňujících volbách do legislativní rady. Tato rozhodnutí přijal úředník odpovědný za volby jmenovaný komisí pro volební záležitosti a následně se za ně postavila vláda. Právnická komunita v Hongkongu zpochybnila jejich zákonnost a ústavnost. V prosinci bylo současnému členovi legislativní rady Eddiemu Čchuovi kvůli jeho politickým postojům zakázáno kandidovat ve volbách do obecních zastupitelstev.

V roce 2018 byly zprovozněny dva hlavní projekty infrastruktury spojující Hongkong s pevninou: vysokorychlostní železniční spojení propojující Hongkong s železniční sítí pevninské Číny o délce 25 000 km a most mezi Hongkongem, Ču-chajem a Macaem. Železniční spojení i most zvýšily propojení měst v „širším okolí zálivu“ (Greater Bay Area) a přispějí k větší integraci s pevninou, což představuje jak nové příležitosti, tak výzvy.

Dne 5. října odmítla vláda prodloužit pracovní vízum Victoru Malletovi, který je redaktorem deníku Financial Times Asia a místopředsedovou Klubu zahraničních dopisovatelů. V srpnu, kdy strana HKNP ještě nebyla zakázána, moderoval Mallet přednášku jejího člena, aktivisty a zastánce nezávislosti Čchan Ho-tina. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí nemá jiné věrohodné vysvětlení, jeví se jako politicky motivované. Takový tlak na novináře je v Hongkongu bezpříkladný a vyvolává vážné obavy v souvislosti s výkonem svobody tisku. Narůstají obavy, že novináři provádějí autocenzuru. Hongkong je hrdý na to, že je otevřeným mezinárodním městem, kde není zpochybňována svoboda projevu a kde je plně respektována svoboda tisku a informací. Omezení práce novinářů, včetně těch zahraničních, by vážně poškodilo pověst Hongkongu a jeho reputaci jakožto finančního a obchodního centra.

Victoru Malletovi bylo navíc dne 8. listopadu zamítnuto vstupní turistické vízum do Hongkongu. Bylo to podruhé v období jednoho roku, kdy Hongkong zjevně z politických důvodů odepřel vstup občanu EU (po Benedictu Rogersovi v říjnu 2017).

Právní stát je stále poměrně silný, soudní postupy a řádný proces jsou plně dodržovány. O nezávislosti soudnictví nejsou pochyby. V posledních letech se objevila řada politicky citlivých případů a některé stále ještě nejsou uzavřeny . Nejvyšší odvolací soud v roce 2018 v několika případech zrušil trest odnětí svobody udělený v souvislosti s účastí na protestních akcích. V prosinci zrušil soud omezení týkající se oblíbeného místa demonstrací před sídlem vlády (známé jako „Občanské náměstí“ – „Civic Square“), čímž vládě připomněl význam svobody shromažďování.

Nicméně přísnější postoj a aktivní úsilí vlády o stíhání trestných činů souvisejících s protesty, jako je nezákonné shromažďování, již mají odstrašující účinek na občanskou společnost, politický aktivismus a v konečném důsledku i na demokratický proces.

Někteří politici zpochybnili úlohu zahraničních soudců u hongkongských soudů a tvrdili, že mohou ohrozit národní bezpečnost. Nicméně předseda nejvyššího soudu dal jasně najevo svou podporu této praxi, kterou považuje za přínosnou pro Hongkong jako právní stát.

Doplňující volby, které měly nahradit pět ze šesti vyloučených zákonodárců, se konaly ve dnech 11. března a 25. listopadu. Volby proběhly bez významnějších incidentů. Pandemokraté získali zpět pouze dvě křesla. Provládní zákonodárci si v zákonodárném sboru udrželi kontrolu.

Diskutabilní dohoda o společném využívání nádraží vysokorychlostní železnice byla schválena legislativní radou a vstoupila v platnost v roce 2018. Vysokorychlostní železnice do Číny začala jezdit v září 2018. Železniční trať zlepší propojení mezi Hongkongem a Čínou, ale samotná dohoda o společném využívání je kontroverzní. Pevninská Čína získala téměř výlučnou pravomoc ve vyhrazené oblasti na území ZAO, nazývané Pevninská přístavní oblast (Mainland Port Area). Několik soudních přezkumů zpochybnilo legalitu tohoto ujednání o společném využívání a jeho slučitelnost se zásadou „jedna země, dva systémy“ a s ustanoveními základního zákona. Dne 12. prosince soud prvního stupně rozhodl, že ujednání je ústavní a může zůstat v platnosti; proti rozsudku bude pravděpodobně podáno odvolání.

Generální konzuláty členských států EU v Hongkongu byly oficiálně informovány o nových ujednáních ohledně konzulární pomoci a ochrany v Pevninské přístavní oblasti až 3. dubna 2019 .

V roce 2017 byl pevninskými orgány propuštěn Kuej Min-chaj, švédský občan a poslední z „pohřešovaných knihkupců“ (jejichž případy dosud nebyly dostatečně objasněny), který zmizel v roce 2015. V lednu 2018 však byl znovu zadržen. Dne 24. ledna 2018 vydala mluvčí vysoké představitelky a místopředsedkyně Komise prohlášení , v němž se požaduje jeho okamžité propuštění. Kuej Min-chaj zůstává ve vazbě. Vysocí představitelé EU v řadě případů čínské úřady na jeho případ upozornili.

Rovné příležitosti, práva a svobody

Hongkong má vysokou míru svobody. Svoboda projevu, svoboda sdělovacích prostředků a svoboda informací v rámci zásady „jedna země, dva systémy“ jsou nezbytnými prvky síly a úspěchu Hongkongu jakožto globálního centra obchodu.

Přestože sdělovací prostředky stále požívají velké míry svobody, již několik let přibývají problémy. Mezinárodní organizace pro dohled nad svobodou tisku Reportéři bez hranic zařadila v roce 2018 Hongkong na 70. místo ze 180 a upozornila na narůstající míru zasahování čínských orgánů do sdělovacích prostředků. Ve své výroční zprávě za rok 2018 Sdružení hongkongských novinářů uvedlo, že většina novinářů se domnívá, že svoboda tisku je horší než v roce 2017. Nejnegativnější dopad na svobodu tisku mělo rozhodnutí hongkongské vlády neobnovit pracovní vízum redaktorovi Financial Times Asia (viz výše).

Objevují se náznaky narůstající autocenzury, například rozhodnutí uměleckého centra zrušit účast čínského exilového spisovatele Ma Ťiena na literárním festivalu kvůli jeho politickým názorům. Ačkoli centrum později své rozhodnutí změnilo, je tato událost příznačná pro novou zdrženlivost a autocenzuru, které mohou poškodit svobodu projevu.

Zdá se, že některá politická témata, zejména sebeurčení a nezávislost, se staly striktně zapovězenými, aniž by řádný právní rámec tato omezení vysvětloval. Totéž platí i pro akademické diskuse. Hongkong i nadále požíval celkem vzato akademické svobody, ale ukazují se jasné známky toho, že v univerzitních kampusech narůstá politické ovlivňování.

Hongkongu se rovněž dostalo nebývalé pozornosti při všeobecném pravidelném přezkumu OSN týkajícího se Číny, který proběhl v listopadu 2018. Dvanáct zemí využilo slyšení v rámci všeobecného pravidelného přezkumu k vyjádření svých obav ohledně lidských práv v Hongkongu. Otázky/doporučení se týkaly: i) uplatňování zásady „jedna země, dva systémy“; ii) případu Kuej Min-chaje; iii) problémů týkajících se svobody projevu, tisku a sdružování; iv) práv LGBTI osob, migrujících pracovníků a dětí. Otázky nebo doporučení týkající se Hongkongu vzneslo pět členských států EU. Řada hongkongských nevládních organizací vytvořila v rámci přípravy na všeobecný pravidelný přezkum sdružení, jehož cílem bylo řešit problémy účinněji.

Pokud jde o práva LGBTI osob, Hongkong nemá komplexní antidiskriminační zákon, který by se vztahoval na diskriminaci na základě sexuální orientace nebo genderové identity. Nicméně dobrým základem pro tento právní předpis mohou být tři významné případy z roku 2018, které se týkaly rovnosti osob LGBTI. Dne 4. července rozhodl nejvyšší odvolací soud, že imigrační orgány musí udělovat partnerům stejného pohlaví víza pro manžele. Další dva případy zatím nebyly uzavřeny.

Obavy stále vyvolává obchodování s lidmi. V posledních letech hongkongská vláda zvýšila své úsilí vkládané do řešení tohoto problému, zejména prostřednictvím nedávného přijetí akčního plánu.

V březnu 2018 schválil meziúřadový/meziútvarový řídící výbor na vysoké úrovni, kterému předsedá hlavní tajemník pro administrativu, akční plán pro boj proti obchodování s lidmi a pro zlepšení ochrany zahraničních pracovníků v cizí domácnosti v Hongkongu. Plán nastiňuje soubor opatření, která se týkají identifikace obětí, jejich ochrany a podpory, vyšetřování, vymáhání práva, stíhání a prevence, jakož i partnerství s různými zúčastněnými stranami. Akční plán je vítaným krokem, nemůže však nahradit komplexní právní rámec.

EU je odhodlaná pokračovat ve spolupráci s Hongkongem v boji proti obchodování s lidmi. V roce 2018 uspořádal úřad EU ve spolupráci s úřadem tajemníka pro bezpečnost Hongkongu třetí seminář o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí.

Zahraniční pracovníci v cizí domácnosti, kteří v Hongkongu čítají přibližně 370 000 osob, i nadále trpěli nedostatkem odpovídající pracovní a sociální ochrany. Dva stávající právní předpisy obsahují obzvlášť znepokojivá ustanovení, a sice požadavek, aby zahraniční pracovníci v cizí domácnosti bydleli v domácnosti zaměstnavatele, a pravidlo „dvou týdnů“, podle kterého si tito pracovníci v cizí domácnosti musí najít práci do dvou týdnů od skončení platnosti své smlouvy, jinak je čeká vyhoštění. Vláda přijala opatření s cílem tvrdě zakročit proti dlužnímu otroctví a nekalým praktikám agentur práce. Výše uvedený akční plán pro boj proti obchodování s lidmi a pro zlepšení ochrany zahraničních pracovníků v cizí domácnosti by měl poskytnout rámec pro řešení otázky práv zahraničních pracovníků v cizí domácnosti. Například v prosinci 2018 zřídilo ministerstvo práce zvláštní telefonní linku pro podporu zahraničních pracovníků v cizí domácnosti, pokud jde o jejich zaměstnanecká práva a povinnosti, žádosti o pomoc nebo stížnosti. Tato linka funguje 24 hodin denně a jsou k dispozici tlumočnické služby.