CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 24.6.2004 
KOM(2004) 425 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE 
RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Veřejné finance v HMU v roce 2004 
     
{SEK(2004) 761}  
 
CS 2   CS SDĚLENÍ KOMISE 
RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Veřejné finance v HMU v roce 2004 
Zvyšující se r ůznorodost rozpo čtových pozic s celkov ě obtížnými vývojovými trendy 
Skutečné schodky v EU se v roce 2003 trvale zvyšovaly a tím odrážely dlouhodobé 
zpomalení r ůstu a působení automatické stabiliza ční prvků. V eurozón ě se schodek zvýšil 
z 2,3% HDP v roce 2002 na 2,7% HDP v roce 2003. Pokud uvažujeme o všech 25 zemí, které jsou členy EU od 1. kv ětna 2004, zvýšil se schodek z 2,1% na 2,7% HDP. Vývojové trendy 
upravené pro cyklický pr ůběh se začaly rozvíjet výhodn ěji, došlo ke zlepšení z 2,4% HDP 
v roce 2002 na 2,1% v roce 2003. To je však v řadě zemí odrazem zna čně rozsáhlých 
jednorázových opat ření. 
S osmi zem ěmi s přebytkem a s jedenácti se schodkem nad 3% v roce 2003 lze v EU p ři 
rozšíření na 25 členských stát ů pozorovat r ůznorodého pln ění rozpočtu napříč členskými státy 
rozšiřujícími EU. Nejvýznamn ější schodky jsou v N ěmecku a ve Francii, jejichž velikost je 
dána těmito státy samotnými a jejich schodky, což velmi siln ě ovlivňuje celkový výsledek 
eurozóny. Situace v Itálii, kde schodek z ůstal pod 3% pouze díky zna čně velkým 
jednorázovým opat řením, je také zp ůsobena vysokými podíly státních dluh ů na HDP. Mimo 
eurozónu se skute čné bilance zhoršily v řadě zemí včetně Spojeného království a Polska. Na 
rozdíl od tohoto vývoje Špan ělsko, Belgie, Irsko, Finsko a Lucembursko (v eurozón ě) a 
Švédsko, Dánsko, Estonsko v zemích evropské „p ětadvacítky“ zaznamenaly p řebytky, které 
byly během zpomalení udržovány na stejné vý ši, což dokládá stálost jejich rozpo čtových 
pozic. V d ůsledku rozvoje rozpo čtu a růstu ve velkých zemích vzrostl podíl ve řejných dluh ů 
na HDP v roce 2003 na 70,4% v eurozón ě a 63,1% v zemích evropské „p ětadvacítky“. 
I v tomto p řípadě se situace dosti lišily, když Itálie, Řecko a Belgie zaznamenaly podíl 
veřejných dluh ů na HDP nad 100% a 14 zemí m ělo úroveň dluhů značně pod 60 % HDP. 
Zdravých ve řejných financí nebude v n ěkterých zemích v dohledné dob ě dosaženo 
Navzdory zlepšování perspektivy r ůstu nejsou p ředpovědi o rozpo čtu na rok 2004 a 2005 
příliš optimistické. Jak sou časné, tak i pro cyklický pr ůběh upravované rozpo čtové bilance 
eurozóny jsou podle jarních p ředpovědí 2004 Komise na rok 2004 plánovány bez 
dalekosáhlých zm ěn a tato politika nebude zm ěněna ani v roce 2005. Na úrovni evropské 
„pětadvacítky“ se sou časná bilance plánuje s marginální m zlepšením na 2,5% HDP v roce 
2005. U podílu ve řejných dluh ů na DPH je v roce 2004 plá nováno jeho mírné zvýšení na 
70,9% HDP v eurozón ě a na 63,4% v zemích evropské „p ětadvacítky“ a setrvání na téže 
úrovni v obou zónách v roce 2005. Na státní úrovni p ředpokládá Komise schodek nad 3% 
HDP v roce 2004 jak ve Francii, tak v N ěmecku. Tyto dva členské státy jsou zavázány snížit 
schodek rozpo čtu v roce 2005 pod 3%. Schodek nad 3% v roce 2004 se o čekává také 
v Řecku, Nizozemsku a, pokud nebude uplynutí je dnorázových záležito stí kompenzováno 
nápravnými opat řeními, také v Portugalsku a v Itálii. Ohledn ě stavu rozpo čtu se ve v ětšině 
členských stát ů očekává v p říštích dvou letech zlepšení. 
 
CS 3   CS Nejnovější aktualizace stabiliza čních a konvergen čních program ů ukazuje, že tém ěř 
vyrovnaný stav rozpo čtu nebude co se tý če přizpůsobení cyklickému pr ůběhu v některých 
zemích dosažen do roku 2007 (-0,7 % HDP pro eurozónu). N ěmecko, Francie, Portugalsko a 
zvláště Spojené království budou mít v tomto okamžiku k vyrovnanému rozpo čtu daleko. To 
znamená, že zde bude nep řiměřená bezpe čnostní přirážka k zamezení p řekročení 3%ní 
referenční hodnoty HDP v p řípadě nepříznivých hospodá řských podmínek. Navíc jsou 
střednědobé cíle n ěkterých členských stát ů eurozóny založeny na p ředpokladech r ůstu, jež se 
jeví jako p říliš optimistické. Dokonce i v p řípadě, kdy došlo k r ůstu očekávanému 
v aktualiza čních programech, zdá se dosažení rozpo čtových cíl ů obtížné. Nové členské státy 
ve svých konvergen čních programech p ředvídají ambiciózní konsolidaci svých ve řejných 
financí.  
Za předpokladu, že záznam o realizaci programu byl v n ěkterých p řípadech velmi 
nedostate čný – což vedlo k opakovanému odkladu dosažení cíle tém ěř vyrovnané bilance – je 
jasné, že není d ůvod k přehnané spokojenosti. Pro členské státy je životn ě důležité dosáhnout 
rozpočtové pozice, které zaru čují, aby automatické stabiliza ční prvky pracovaly voln ě, a snížit 
tak riziko nestabilních ve řejných financí v souvislosti se  stárnoucími populacemi a pokud je 
složení úprav správné, p řispívalo by b ěhem několika příštích let k dosažení  lisabonských cíl ů 
vysokého r ůstu a míry zam ěstnanosti. Poslední zkušenosti uk azují, že ke zlepšení výchozích 
rozpočtových pozic je t řeba vynaložit zna čné úsilí v závislosti na zlepšování ekonomických 
podmínek. Obtíže, které byly zaznamenány v souvislosti s požadavky Smlouvy v roce 2002 a 
2003 odráží také skute čnost, že zem ě neprovedly dostate čnou fiskální úpravu b ěhem 
příhodného období let 1999 a 2000. 
Vzrůstající oživení postup ů pro dohled nad rozpo čtem 
V polovin ě roku 2003 se po čet zemí s nadm ěrným schodkem zvýšil na t ři; k Francii se p řidalo 
Portugalsko a N ěmecko. Navzdory opat řením, učiněných Francií a N ěmeckem, se brzy 
ukázalo, že schodky v t ěchto dvou zemích, na rozdíl od Portugalska, by v roce 2003 z ůstaly 
vysoké a že pravd ěpodobnost dosáhnout snížení pod 3% HDP v kone čném termínu 2004 je 
velmi nízká ve sv ětle navržených rozpo čtů, předložených na podzim roku 2003. Komise proto 
pokročila v postupu týkajícího se nadm ěrného schodku s cílem p řimět Francii a N ěmecko, 
aby přijaly rozhodn ější opatření k náprav ě svých schodk ů nejpozději do roku 2005. Na ja ře 
roku 2004 po oznámení rozpo čtových údaj ů pro rok 2003 Komise zaháj ila postup týkající se 
Řecka, Nizozemska a Spojeného království, které v roce 2003 zaznamenaly schodek nad 3% 
HDP. V téže dob ě, jestliže schodek z ůstal pod 3% HDP v roce 2003, Komise navrhla zrušit 
rozhodnutí o za řazení Portugalska do postavení zem ě s nadměrným schodkem. Na základ ě 
svých předpovědí doporu čila, aby Itálii bylo oznámeno „v časné varování“ v p řípadě 
oprávněné obavy z porušení referen ční hodnoty 3% HDP v roce 2004. Komise zahájila postup 
při nadměrném schodku týkající se n ěkterých členských stát ů po jejich p řistoupení k EU. 
Těmto zemím byla poskytnuta doporu čení napomáhající v úsilí jít spolehlivou cestou 
několikaletého p řizpůsobování. 
Napětí v provád ění fiskálního rám ce vedlo k nejistot ě 
Zatímco postupy, p ředpokládané Smlouvou, byly snadno využity na po čátku HMU, od zrodu 
měnové jednotky euro se jejich provád ění stalo mnohem obtížn ější. V únoru 2002 Komise 
doporučila, aby Rada p řijala „včasné varování“ ur čené Německu a Portugalsku. P ři této 
příležitosti Rada nep řijala návrhy Komise z d ůvodu závazk ů přijatých těmito státy. Podobn ě, 
avšak na vyšším stupni t ěchto postup ů, neschválila Rada na konci listopadu 2003 doporu čení 
 
CS 4   CS Komise týkající se Francie a N ěmecka, která o jede n rok prodloužila kone čný termín pro 
nápravu situace týkající se nadm ěrného schodku a nazna čovala pokrok v postupech.  
Napětí, která se projevila p ři realizaci postup ů podle Smlouvy a podle Paktu o stabilit ě a růstu 
(SGP), a nesouhlasná interpretace SGP orgány Spole čenství, vyvolala nejistotu o tom, jak by 
měl být dohled nad rozpo čtem provád ěn. Ukázalo se také, že je t řeba znovu uvažovat 
o některých rámcových prvcích, ab y se zvýšila jak jeho ú činnost, tak i jeho spolehlivost. 
V reakci na potíže p ři provádění fiskálního rámce Komi se oznámila strategii zam ěřenou na 
hledání právní srozumitelnosti us tanovení Smlouvy a Paktu o stabilit ě a růstu, trvalého 
dohledu nad rozpo čtem a se z řetelem na to, jaké kroky jsou pot řeba k posílení ekonomického 
řízení. Proto na konci ledna 2004 Ko mise požádala Evropský soudní dv ůr, aby zrušil 
rozhodnutí vydané Radou a záv ěry přijaté na jejím listopadovém zasedání. Soudní dv ůr 
rozhodl tuto v ěc projednat v urychleném řízení.  
Mezitím v souladu se strategií Komise pokra čovala v dohledu nad rozpo čtem podle 
ustanovení Smlouvy a SGP. To si vy žádalo vyhodnocení aktualizací stabiliza čních 
a konvergen čních program ů roku 2003 a p řípravu návrhu stanovisek pro Radu. Komise také 
aktualizovala BEPGs (obecné sm ěrnice pro hospodá řskou politiku), které obsahují nová 
konkrétní rozpo čtová doporu čení pro 7 zemí. Postoupila také s postupy týkajícími se stát ů, jež 
neprovádějí zdravou rozpo čtovou politiku, a také pokra čovala ve svém úsilí zlepšit kvalitu 
dohledu. Sou časně začala uvažovat o tom, jak by bylo možné obrodit rámec za 
účelem vyrovnání se s nedostatky, které se  projevily v prvních letech HMU.  
Analytická zlepšení provedená v rámci dohledu nad rozpo čtem EU 
Zpráva o veřejných financích HMU – 2004  upozorňuje na čtyři oblasti, kde byl u činěn pokrok 
v analýze rozpo čtových vývoj ů: (i) roli jednorázových opat ření pro zhodnocení rozpo čtových 
pozic, (ii) použití bilancí upravených pro cyklický pr ůběh pro vyhodnocení snahy, kterou 
země vyvinula, (iii) zhodnocen í dlouhodobé udržitelnosti ve řejných financí a (iv) sledování 
podmíněné závaznosti. 
Zvýšené zam ěření činnosti na mnohostranný dohled nad ví ce strukturálními faktory vyžaduje 
dočasné změny v rozpo čtových pozicích, které je t řeba jasně definovat, zvlášt ě pokud 
následek provád ění rozpočtových opat ření má pouze do časné účinky, nebo jsou d ůsledkem 
hospodářského cyklu.  
(i) Mezi zdroji do časných zm ěn v rozpo čtech je v rámci vládami uskute čněných 
„jednorázových“ opat ření věnována zna čná pozornost vládnímu op čnímu listu, protože se 
stává častým a zna čně rozsáhlým jevem v zemích EU. Je proto d ůležité v procesu dohledu 
vzít v úvahu taková opat ření a důvody, které se za nimi skrývají. To vyžaduje v ětší 
průhlednost rozpo čtových opat ření a podávání jasn ějších zpráv o t ěchto opatřeních členskými 
státy a o konvergen čních a stabiliza čních programech. 
(ii) Spole čná metodika, na základ ě které jsou vypo čteny částky v rozpo čtové bilanci 
přizpůsobené cyklickému pr ůběhu (CABs), se používá na úrovni EU k odd ělení změn 
v rozpočtu, které jsou odrazem hospodá řského cyklu, a zm ěn, na něž hospodá řský cyklus 
nemá vliv; o opat řeních zmín ěných v druhé skupin ě rozhodli rozhodující p ředstavitelé 
politiky. CABs se ukázaly jako velmi užite čný nástrojpro hodnocení rozpo čtové politiky 
členských stát ů. CABs však nem ůže zcela správn ě vyjadřovat úsilí zvážit fiskální 
přizpůsobení pomocí vlastních zdroj ů. Na výsledky mohou mít také dopad neo čekávané 
 
CS 5   CS změny v potenciálním výstupu. Navrhovaným řešením je jednoduchá oprava čísel CABs 
vylučující malou složku zm ěny, kterou lze p řipsat na vrub neo čekávaným zm ěnám 
v potenciálním r ůstu.  
(iii) V roce 2004, t řetím roce, zahrnuje dohled nad rozpo čtem EU hodnocení dlouhodobé 
udržitelnosti ve řejných financí na základ ě aktualizovaných stabiliza čních a konvergen čních 
programů. Tento rok byla v ětší pozornost v ěnována zvýšení kvalitativní analýzy podporující 
výklad získaných výsledk ů, což významn ě přispělo k vyšší informa ční hodnot ě hodnocení. 
Celkově analýza ukázala, že rizika  dlouhodobé udržitelnosti stále existují v devíti zemích. 
V pěti z nich (Belgie, Řecko, Itálie, N ěmecko a Francie) jsou obtíže daleko vážn ější, zatímco 
ostatní čelí některým rizik ům v důsledku bu ď střednědobých rozpo čtových rozvoj ů 
(Nizozemsko a Spojené králov ství) nebo nejistotám v pr ůběhu dlouhodobého promítání 
důchodových náklad ů (Španělsko a Portugalsko). A kone čně u šesti zemí (Irsko, Dánsko, 
Finsko, Rakousko, Lucembursko a Švéds ko) se zdá, že jsou díky sou časným politikám 
relativně dobře nastaveny k úhrad ě výdajů za stárnoucí spole čnost. 
(iv) Aby bylo možné získat celkový obraz udržitelnosti ve řejných financí, je t řeba uvažovat 
jiné závazky než ty, které jsou obsaženy v m aastrichtské definici hrubého státního dluhu. 
Mezi nimi jsou tzv. „podmín ěné závaznosti“ odpovídající budoucím vládním závazk ům, 
k jejichž realizaci dochází pou ze za zvláštních okolností. D ůležitost této otázky v rámci 
dohledu nad rozpo čtem EU se zvýšila v posledních letech a zvlášt ě po rozšíření Unie. Stav 
podmíněných závazností je v nových členských státech ve skute čnosti relativn ě vysoký. 
Vzhledem k r ůzným situacím a trend ům v EU by užite čným krokem k posílení dohledu nad 
rozpočtem v EU bylo zvýšené odhalování a monitorování podmín ěných závazností. 
Rozpočtová disciplína a zvýšený potenciál r ůstu jsou trvalé cíle 
Rozpočtová pravidla EU napomáhají p ři podpoře střednědobé a dlouhodobé rozpo čtové 
disciplíny a tím zajiš ťují zdravé stavy rozpo čtů. Rámec EU však byl kritizován za to, že se 
příliš zaměřuje na disciplinární as pekty, a proto není p říznivý pro r ůst. V opozici v ůči tomuto 
kontextu je zpráva o veřejných financích v HMU za rok 2004 , která bere v úvahu otázky, jak 
fiskální disciplína a kvalita ve řejných financí p řispívá k růstu.  
Výhody fiskální disciplíny 
Během napjaté diskuse, která o provád ění rámce EU v souvislos ti s fiskálním dohledem 
v minulém roce probíhala, mnozí kritici zd ůrazňovali, že se nadm ěrně zaměřuje na fiskální 
disciplínu a p ůsobí tak v neprosp ěch růstu. Tyto kritiky jsou však neod ůvodněné. Bez 
pokroku sm ěrem k fiskální disciplín ě, zdokonalené v posledním desetiletí díky rámci 
založenému na pravidlech, by evropské hospodá řství patrn ě vykazovalo dokonce ješt ě 
znepokojiv ější ekonomický r ůst. Zpráva o veřejných financích v HMU za rók 2004  ukazuje, 
že spíše než by byla na úkor r ůstu, přispívají fiskální disc iplína a zdravé ve řejné finance spíše 
k makroekonomickému prost ředí než k podpo ře potenciálního r ůstu. Fiskální rámec díky 
prevenci p řed dlouhodobými fiskálními schodky brán í negativnímu dopadu, který takové 
schodky mají na budoucí p říjem. 
Mechanizmus v činnosti je pom ěrně přímočarý. Pokud jsou schodky dlouhodobé, následuje 
omezení národních úspor. To se naopak projevuje bu ď omezením soukromých investic nebo 
zhoršením b ěžného účtu nebo obojím. Rozsah vyt ěsňování soukromých inve stic bude záviset 
na citlivosti národních úspor v ůči úrokovým mírám a stupni mobility mezinárodního kapitálu, 
zatímco chování vládních investic bude p řevážně záviset na rozd ělení celkových náklad ů a na 
 
CS 6   CS rozsahu, ve kterém se schodky použijí k financování b ěžných nebo kapitálových výdaj ů. 
Skutečný problém pak není, zda se ztráta fiskální disciplíny projeví prost řednictvím 
střednědobých příjmů nižšími budoucími p říjmy, avšak v jakém rozsahu a kterými kanály. 
Dlouhodobé rozpo čtové schodky v prvé řadě omezí akumulaci kapitálu a p říjmové 
perspektivy zejména úrokovými sazbami. Zpráva o ve řejných financích v HMU za rok 2004 
ukazuje, v souladu s empirickým d ůkazem, že dodate čný schodek o jeden procentní bod HDP 
v zemích eurozóny je pr ůměrně doprovázen zvýšením rozmezí úrokové míry mezi 
dlouhodobými a krátkodobými státními dl uhopisy ve výši 15-20 základních bod ů. Ačkoliv je 
malé, toto zvýšení patrn ě bude mít vliv na inve stici, která je krom ě jiných faktor ů ovlivněna 
dlouhodobými úrokovými mírami.  
Analýza navíc nazna čuje, že dlouhodobé velké nerovnováhy rozpo čtu v zemích s vysokými 
schodky b ěžného účtu mohou být p říčinou zpožd ění vnějšího přizpůsobení. Tato zá ležitost je 
zvlášť důležitá u nových členských stát ů, z nichž v ětšina v posledních letech zaznamenává 
relativně vysoké schodky rozpo čtu spojené s vn ější nerovnováhou. A čkoliv posledn ě 
jmenovaný problém lze vysv ětlit pomocí dynamiky dohnání, udržení schodk ů rozpočtu pod 
kontrolou bude hlavním úkolem k zachování stabilních m ěn v rámci evropského mechanismu 
směnných kurz ů ERM-II jako pot řebného kroku k p řistoupení k HMU. 
V diskusi o fiskálním rámci EU byla provedena krátká analýza o kvantitativním dopadu, který 
se přítomností rámce projevil na rozpo čtové bilance v zemích EU. Simulace s modelem 
Evropské komise QUEST II ukázala, že neexistence fiskálního rámce EU by znamenala, že primární schodky rozpo čtu pro eurozónu by byly v období 1994-2003 vyšší tém ěř o 0,9 
procentních bod ů HDP ro čně. To nazna čuje, že fiskální rámec EU p řispěl k tomu, že se 
zabránilo vzniku velkého vládního dluhu eurozóny, který by v roce 2003 byl zhruba 
o 8 procentních bod ů HDP vyšší než v sou časné době. Kromě toho simulace ukázaly, že vyšší 
schodky v eurozón ě by nejdříve zvýšily úrove ň příjmů o téměř půl procentního bodu HDP, 
avšak tento malý efekt by se velmi rychle  vytratil. Pokud se ovšem vezme v úvahu dopad 
dluhu na pojistné, výsledky nazna čují, že zisk z neexistence fi skální disciplíny by byl za 
krátké období dokonce nižší a ze st řednědobého hlediska záporný.  
Celkově analýza ukázala, že úprava rozpo čtu v 90. letech, zavedená  fiskálním rámcem EU, 
sebou přinesla snížení r ůstu s omezenou velikostí a trváním,  avšak položila základy pro lepší 
perspektivy r ůstu. Pokud by rámec neexistoval, vytla čily by vyšší schodky soukromé 
investice a dále by omezily již tak omezený potenciál r ůstu ve srovnání se sou časnými čísly. 
Kvalitativní zlepšení ve řejných financí 
Se zřetelem na d ůležitost, kterou lisabonská strategie p řipisuje kvalit ě veřejných financí, 
vyjádřené ve sm ěrnicích pro širokou hospodá řskou politiku (BEPGs) a rovn ěž i v jiném 
procesu, jakým jsou sm ěrnice o zam ěstnanosti a otev řená metoda koordinace, zpráva o 
veřejných financích v HMU za rok 2004 usiluje o vyjasn ění role kvality ve řejných rozpo čtů 
v rámci koordinace hospodá řské politiky EU a o ov ěření možností ke zlepšení kvality 
veřejných financí v praxi.  
Obecně přijaté definice kvality nejsou k dispozic i. Zpráva využívá obecnou koncepci, podle 
níž se kvalita ve řejných financí týká alokace zdroj ů a účelného a ú činného použití t ěchto 
zdrojů ve spojení s ur čenými strategickými prioritami. S ohledem na posledn ě jmenovaný 
úkol určuje lisabonská strategie EU ja ko strategické priority nap říklad udržitelný r ůst, plnou 
zaměstnanost, sociální soudržnost a konkurenceschopnost. Vy čerpávající projednávání 
 
CS 7   CS kvality ve řejných financí s ohledem na všechny tyto zám ěry je mimo rámec zprávy. Proto 
tedy, jako výchozí bod pro další a úpln ější analýzu a p ři rozpoznání částečného charakteru 
takové úlohy, se hlavn ě zaměřuje na spojení mezi fisk ální politikou a dlouhodobým r ůstem. 
V souladu s tím zpráva za číná přehledem literatury z poslední doby o vztahu mezi složením 
nákladů a výnosů a dlouhodobým r ůstem. Zjišt ění stávajících studií potvrzují d ůležitost vzít 
v úvahu jak výdaje (tj. vyšší zdan ění) tak i výnosy (tj. dosažení cíl ů politiky) ve řejných 
výdajů. Hlavní obtíže, se kterými se empirick é studie setkaly, se týkají rozlišení mezi 
„produktivním“ a „neproduktivním“ výdajem. A čkoliv je zde ur čitý stupeň shody v tom, že 
některé kategorie ve řejných výdaj ů mohou být pom ěrně jistě zařazeny mezi „produktivní“ 
veřejné výdaje, protože se p římo zaměřují na zlepšení produktivity (nap ř. výzkum a vývoj, 
vzdělávání a investice do infrastruktury), n eexistuje mezi výzkumnými pracovníky shoda 
týkající se dopadu v ětšiny nákladových položek na dlouhodobý r ůst a jeho časový rozvrh. 
Tato chyb ějící shoda vyjad řuje skutečnost, že dostupné odhady „produktivních“ náklad ů v EU 
se pohybují v rozsahu 5 % a 44 % celkových ve řejných výdaj ů. 
Ve světle těchto obtíží se analýza složení ve řejných výdaj ů napříč zeměmi EU zam ěřuje na to, 
jaké změny ve složení se odehrály a jaké faktory tyto zm ěny poháněly vpřed. Obecn ě řečeno, 
zvýšily v posledním desetiletí nákla dy na sociální ochr anu a zdravotní pé či svůj podíl na 
celkových nákladech, zatímco druhé uvedené skute čnosti, vyjád řené jako podíl HDP, 
poklesly. To nazna čuje, že hlavní hnací síly nového složení náklad ů ze střednědobého/ 
dlouhodobého hlediska se týkají implicitních tlak ů směrem vzhůru, plynoucích ze stárnutí 
populace a že pro definici pr iorit strategi ckých náklad ů musí tyto dlouhodobé trendy vzít 
v úvahu každý rámec.  
V posledních letech n ěkteré členské státy zavedly st řednědobé rámce pro kontrolu náklad ů 
a reformy rozpo čtového procesu, který pomáhá dosáhnout priority nejú čelnějším 
a nejúčinnějším způsobem tak, že spojuje ve řejné výdaje a výsledky politiky (sestavování 
rozpočtu podle pln ění /performance budgeting/). Analýza ukázala, že v zemích s ú činnější 
kontrolou ve řejných výdaj ů, s daňovou konsolidací b ěhem přistoupení k HMU byly spíše než 
na zvyšujících se výnosech zejména hlavn ě založeny na udržování výdaj ů, což 
z dlouhodobého hlediska p řispívalo k lepšímu pln ění růstu.  
Celkově tato analýza nazna čuje, že alokace zdroj ů a monitorování provedených akcí ke 
sledování ur čených priorit by m ělo mít větší roli v analýze a provád ění fiskální politiky. Za 
tímto účelem by m ěly BEPGs a i ostatní procesy EU ú činněji přispívat ke zlepšení kvality 
veřejných financí.  
Pokračující vývoj by m ěl zaprvé zahrnovat vým ěnu informací o tom, jaké strategické priority 
byly určeny s ohledem na národní rozpo čty a jaké byly zkušenosti s jejich provád ěním. Za 
druhé, jsou zapot řebí další zlepšení v dostupnosti pot řebných údaj ů – zejména ohledn ě 
funkční klasifikace vládních výdaj ů – poněvadž to je nutná podmínka pro p říslušnou analýzu 
přínosu veřejných financí ke schváleným prioritám. Za t řetí, správný model a provedení 
střednědobých rámc ů pro výdaje a pokrok v analýze náklad ů a výnosů a sestavování rozpo čtu 
podle pln ění by pomohlo zlepšit jak řízení, tak i alokaci stávajících fond ů.  
A nakonec m ůže ke kvalit ě veřejných financí p řispět evropská inicia tiva podporující r ůst, 
s jejíž pomocí Rada Evropy vyty čila cestu pro zvýš ené investice v m ěřítku EU v materiálním 
a lidském kapitálu k dovršení str ukturální reformy. Je požadováno skute čné zapojení institucí 
EU a členských stát ů, aby bylo zajišt ěno, že finan čně a hospodá řsky realizovatelné projekty 
závažného významu budou uskute čněny řádným zp ůsobem a v čas. 
 
CS 8   CS Posílení rámce ekonomického řízení EU 
V roce 2003 byla zd ůrazněna potřeba dalšího a rozhodn ějšího rámce EU pro ekonomické 
řízení v případě obtíží při udržování rozpo čtové disciplíny a p ři opakovan ě nízkém r ůstu. 
Navzdory významným pokrok ům v dohledu nad rozpo čtem bylo pot řeba dalšího úsilí ke 
zlepšení kvality ve řejných rozpo čtů a zajišt ění fiskální disciplíny. Zejména množství 
sporných otázek, které vyvstaly p ři provádění rámce EU pro hospodá řskou koordinaci a 
fiskální dohled, si zasloužilo další pozornost, nebo ť jejich projednávání m ůže posílit p řispění 
veřejných financí k r ůstu a zam ěstnanosti.  
Za prvé, procesy podléh ající koordinaci hospodá řské politiky v EU se tentokrát ukázaly jako 
neúčinné a rámec koordinace EU pro hospodá řskou politiku byl v ětšinou chápán výhradn ě se 
zaměřením na dosažení a udržení vyrovnaných rozpo čtů. To by mohlo mít p říčinu v slabém 
propojení mezi sm ěrnicemi,zajiš ťujícími hospodá řskou politiku a t ěmi zabývajícími se 
fiskální politikou (tj. provázanost me zi BEPGs a Paktem stability a r ůstu) a rozdílných úrovní 
přesnosti obou proces ů. Toto slabé provázání obou proces ů činí obtíže nahlížet na fiskální 
politiku paraleln ě s fiskální disciplínou (rozpo čtové bilance) a s p říspěvkem fiskální politiky 
k růstu a zam ěstnanosti (rozpo čtová skladba). Navíc se často ukazuje, že politické sm ěrnice 
mají omezený vliv na národní rozpo čty nebo na priority pro rozpo čet EU. 
Za druhé, procedurální a numeri cká pravidla, která pomáhají p ři zajišťování fiskální 
disciplíny jako nástroje pro vyšší r ůst, se ukázala jako nedostate čná. Rámec postrádá jak 
pobídky k rozumnému chování v dobrých časech, tak i odm ěny pro zem ě se zdravými 
výchozími stavy rozpo čtů. V některých p řípadech nebyl rámec dostate čně důrazný. 
Následkem pak je, že n ěkteré zem ě neomezily svou hladinu dluh ů tak rychle, jak se o čekávalo 
při zahájení HMU, zatímco ostatní se posunuly zp ět ke schodkovým úrovním nad úrovn ě 
požadované pro p řechod k euru. P řísný časový harmonogram a podmínky, podrobn ě 
vysvětlené v Paktu stability a r ůstu, týkající se postupu p ři nadměrném schodku se pro 
realizaci osv ědčily jako komplexní.  
Tyto vývoje ukázaly, že jak rámec, který se použ ije na vypracování národní fiskální politiky, 
tak i procesy, podléhající koordinaci hospodá řské politiky v EU, vyžadují p řehodnocení. 
Vytvoření účinnějšího makroekonomického rámce HMU by p řispělo k pokroku p ři dosažení 
cíle vyššího r ůstu. Při této snaze je t řeba nalézt správnou rovnováhu mezi pot řebou udržet 
rámec ekonomického řízení stabilní a p ředvídatelný a zlepšením systému na základ ě 
zkušenosti z minulosti.  
Různé části zprávy o veřejných financích v HMU za rok 2004  se zabývají t ěmito otázkami bez 
toho, že by byly rozhodující nebo vy čerpávající.  
Za prvé , výše přednesené ekonomické argumenty ukazují, že pé čí o disciplínu a kvalitu 
veřejných financí p ředstavuje Smlouva – se svými numerickými a procedurálními pravidly – 
důležitý příspěvek k růstu za sou časného vytvo ření prostoru pro řádné provád ění lisabonské 
strategie.  
Za druhé,  jak Komise navrhla ve svém sd ělení o finan čních perspektivách, BEPGs by mohly 
převzít význa čnější roli v koordinaci hospodá řské politiky poskytováním lepších fiskálních 
směrnic členským stát ům, tedy v podpo ře národních politik a definice rozpo čtů. Jedna 
možnost by mohla být sblížit harmonogr am koordinace politiky národního rozpo čtu 
s koordina čním cyklem obecné politiky, nap říklad po šestim ěsíčním období EU, ve kterém by 
došlo k formulaci a vydání politické sm ěrnice, následované národním šestim ěsíčním 
 
CS 9   CS obdobím, kterým by se řídily členské státy. To by také umožnilo zasadit fiskální politiku do 
širšího kontextu zvýšeného potenciálu r ůstu a zam ěřit se na kvalitu a udržitelnost ve řejných 
financí. 
Za třetí, ve svém sd ělení z listopadu 2002 již Komise vyjád řila důležitost zlepšení výkladu 
fiskálních pravidel, aby byly ve v ětší míře vzaty v úvahu vývojové trendy dluh ů a okolnosti 
konkrétní zem ě. Zpráva o veřejných financích v HMU za rok 2004  zkoumá n ěkteré možnosti, 
jako např.: při provádění postup ů, zahrnutých do použití krit érií schodku a do stanovení 
konečného termínu pro úpravu nadm ěrného schodku brát více v úvahu vývojové trendy r ůstu, 
zejména dlouhodobá zpomalení; a zvýšení koncentrace na dluhy p ři dohledu nad 
rozpočtovými vývojovými trendy. Zpráva se také podrobn ě zabývá koncepcí o 
přeformulování definice st řednědobého cíle pro fiskální politiku, p ředloženou ve zpráv ě o 
veřejných financích v roce 2001, aby bylo postaráno o další (pro ze mi specifické) okolnosti a 
zvážena úrove ň dluhů a všeobecná udržitelnost ve řejných rozpo čtů za současného zajišt ění 
takového stavu, kdy schodky za normálních okolností z ůstanou pod 3% HDP. Posuzuje další 
možnosti volby ke zlepšení p ůsobení Paktu stability a r ůstu, jako nap ř. posílení da ňových 
stimulů k vedení rozumné a soum ěrné politiky b ěhem cyklů a k dosažení p řebytků v dobrých 
časech nebo zajišt ění včasné akce k náprav ě nepřiměřených vývojových trend ů. Zpráva uvádí, 
že zlepšení znalostí o stavech vládních rozpo čtů – pomocí analýzy všech prvk ů, které tvo ří 
základ požadavk ů na půjčky a rozvahy a pomocí posílení statistického rámce – se jeví také 
důležité. Pro spolehlivost a hla dký chod fiskálního rámce je ro zhodující spolehlivost fiskální 
statistiky. Za tímto ú čelem vystupuje do pop ředí důležitost d ůrazného sledování kvality 
ohlášených fiskálních údaj ů a shoda mezi stavem a výsadními právy národních statistických 
orgánů a jejich úloha p ři zajištění spolehlivosti a aktuálnosti statistiky. Za tímto ú čelem 
závěry Rady ze dne 2. června 2004 stanovily minimální evr opské normy pro institucionální 
zřizování statistických orgán ů. Naprostá pr ůhlednost umožní finan čním trhům lepší 
hodnocení úv ěrové bonity r ůzných členských stát ů. 
Nakonec , se zpráva zmi ňuje o cílech posílení jak na úrovni Spole čenství, tak i na národní 
úrovni. Na úrovni Spole čenství znovu p řipomíná výhody p ři objasňování pravomoci a 
nástrojů svěřených Komisi a Rad ě. Role Komise p ři hodnocení vývoj ů a určení doporu čené 
politiky p řispívá k její ú činnosti. Lepší roz členění a diferenciace rolí p ři používání Paktu 
stability a r ůstu, vyplývající ze zm ěn dohodnutých v evropské ústav ě (jako nap ř. schopnost 
Komise p římo vyhlásit „v časné varování” a p řijmout návrhy na rozhodnutí Rady, které 
zahajují postup p ři nadměrném schodku), je první d ůležitý krok. Zpráva p řipomíná hodnoty 
Společenství a zejména oprávn ění Komise k ú činnému monitorování použití fiskálních 
pravidel členskými státy, zvlášt ě těch, které se týkají preventi vního prvku rámce. Na národní 
úrovni zd ůrazňuje význam toho, že členské státy zajiš ťují, aby orgány byly vhodné pro úkol 
zajišťovat udržitelné ve řejné finance. To je žád oucí jak pro zlepšení rozpo čtových postup ů, 
tak i pro podporu dialogu mezi všemi p říslušnými aktivními ú častníky. V této spojitosti se 
jeví významná role, kterou hrají v n ěkterých členských státech národní partne ři pro 
monitorovací funkci, kterou plní Komise na úrovni EU. 
Komise staví na analýze p ředložené v této zpráv ě a pokračuje v konzultacích s cílem posunu 
směrem ke konkrétním formálním návrh ům na obrození Paktu stability a r ůstu a posílení 
ekonomického řízení.