·Orgány poskytly údaje o projednávaných případech v souvislosti s rámcem pro platební neschopnost domácností a rovněž cílený postup odstranění nahromaděných nevyřízených případů do roku 2021, jak je uvedeno v akčním plánu, a to na základě předpokladu zdokonalené infrastruktury. Očekává se, že orgány předloží revidovaný akční plán do poloviny roku 2019, a to i s ohledem na dopad nového systému na ochranu hlavního bydliště.

·Pokud jde o elektronické dražby, byl navržen další postup, který by měl řešit otázku odkladů soudem nařízených dražeb, k nimž došlo v důsledku podání žádostí dlužníků o revizi vyvolávací ceny v souvislosti s nadcházejícím hodnocením provádění občanského soudního řádu. Očekává se, že orgány v rámci třetího cyklu posíleného dohledu předloží a přijmou podle potřeby návrhy prováděcích opatření, jejichž cílem bude zabránit strategickým neplatičům, aby zneužívali postupy a v posledním okamžiku podávali žádosti o odklad v souvislosti s prováděním nového systému na ochranu hlavního bydliště a stávajícího právního předpisu o platební neschopnosti domácností (Katseli). Orgány rovněž provedou další analýzu důvodů neúspěšných dražeb a v případě potřeby budou tyto důvody řešit, a to i legislativními prostředky.

·Zařazování do platových tříd, odměňování a hodnocení výkonnosti přizpůsobené IAPR se považuje za zásadní předpoklad k tomu, aby se zvýšily šance IAPR na přilákání vysoce kvalifikovaných pracovníků a umožnil se jejich rozvoj a růst. Počátkem března 2019 byla přijata legislativní změna základního právního předpisu upravujícího IAPR. Uvedená změna umožní přijmout následně sekundární právní předpisy, jimiž bude zaveden nový režim zařazování do platových tříd přímo provázaný s popisem náplně práce. Tato reforma úzce souvisí s reformou veřejné správy, a zejména se jmenováním vedoucích pracovníků ve veřejném sektoru.

Euroskupina se na zasedání dne 22. června 2018 shodla na tom, že balíček opatření ke snížení dluhového břemene Řecka by měl obsahovat pobídky, které povedou k rozhodnému a průběžnému provádění reformních opatření dohodnutých v rámci programu. Řecku tak budou určitá dluhová opatření uvolňována až do poloviny roku 2022 v půlročních intervalech, a to pod podmínkou, že Řecko bude plnit své závazky týkající se kontinuity a dokončování reforem a že zprávy v rámci posíleného dohledu budou pozitivní. Uvedená dluhová opatření zahrnují: i) vrácení výnosu odpovídajících částek plynoucích z toho, že centrální banky v rámci programu pro trhy s cennými papíry a dohody o čistých finančních aktivech drží řecké státní dluhopisy, a ii) snížení navýšené úrokové marže na nulu u určitých splátek půjček poskytnutých Evropským nástrojem finanční stability. Obsah zprávy o posíleném dohledu ze dne 27. února 2019 a tato následná aktualizace by mohla Euroskupina použít při schvalování uvolnění prvního souboru politicky podmíněných dluhových opatření.

Zpráva o posíleném dohledu ze dne 27. února 2019 rovněž uvedla, že vývoj v některých oblastech vzbuzuje obavy ohledně orientace a provádění reforem ve střednědobém horizontu. Tyto obavy si žádají plnou pozornost orgánů a týkají se a) úrovně ambicí při řešení přetrvávajících strukturálních fiskálních problémů a předcházení vzniku nových fiskálních rizik, která by mohla vzniknout na základě rozhodnutí soudů, náboru zaměstnanců ve veřejném sektoru a potenciálních změn splátkových režimů u daňových dluhů a dluhů na sociálním zabezpečení, b) tempa pokroku a stupně priority u opatření potřebných k obnovení síly a odolnosti bankovního sektoru, zejména pokud jde o kvalitu aktiv, a c) závazku chránit mzdovou konkurenceschopnost ve střednědobém horizontu a vytvořit prostředí, které je příznivé pro podnikání a investice.

Zpráva o posíleném dohledu ze dne 27. února 2019 dospěla k závěru, že Řecko dosáhlo při plnění svých specifických reformních závazků, jež měly být splněny do konce roku 2018, značného pokroku. Konkrétně dospěla k závěru, že za splněné do konce roku 2018 lze považovat tyto specifické závazky: i) přijetí rozpočtu na rok 2019, který by měl dosáhnout cíle primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP, ii) nekumulování čistých nedoplatků, i když je zapotřebí dalšího úsilí, aby se odstranilo nahromaděné množství a zabránilo se hromadění nových nedoplatků, iii) otevření významného počtu jednotek primární zdravotní péče (TOMY), iv) dokončení důležitých kroků pro zajištění centralizovaného zadávání veřejných zakázek v oblasti zdravotní péče, v) zmírnění kontrol kapitálu v souladu s dohodnutým plánem, vi) vymezení a přijetí strategie pro odprodej Řeckého fondu finanční stability (HFSF) s možným zapojením orgánů v konečné fázi odprodeje, které je stále předmětem posouzení, vii) přijetí základních právních předpisů pro udělování investičních licencí, viii) revize minimální mzdy formálně v souladu s uzákoněným postupem, i když rozsah jejího zvýšení představuje riziko pro zaměstnanost a konkurenceschopnost, ix) dokončení fáze I projektu e-justice, x) provedení strategického plánu Řecké společnosti pro majetek a účasti (HCAP), xi) restrukturalizace nemovitostní dceřiné společnosti ETAD a zahájení provádění koordinačního mechanismu pro státní podniky spadající pod HCAP s ohledem na zpoždění při převodu olympijského střediska (OAKA), xii) aktualizace plánu rozvoje aktiv privatizační agentury (TAIPED), dokončení zásadních privatizačních nabídkových řízení včetně plynárenské přenosové soustavy (DESFA) a rozšíření koncese na Aténské mezinárodní letiště, jakož i dokončení zásadních kroků týkajících se projektu Hellinikon, a xiii) orgány se s Komisí dohodly na podmínkách k provedení nezávislého posouzení procesu jmenování administrativních tajemníků a generálních ředitelů do poloviny roku 2019 a přijaly zásadní právní předpisy, jež mají zlepšit plánování náboru pracovníků ve veřejném sektoru a propojování víceletého náborového plánu se střednědobou fiskální strategií (MTFS).

Dne 27. února 2019 přijala Komise druhou zprávu o posíleném dohledu nad Řeckem. Vedle integrace Řecka do evropského semestru poskytuje posílený dohled komplexní rámec pro sledování hospodářského vývoje a provádění politik potřebných k zajištění udržitelného hospodářského oživení. Poskytuje rovněž rámec pro Komisi, aby mohla posoudit závazek Řecka vůči Euroskupině ze dne 22. června 2018, že bude pokračovat v reformách přijatých v kontextu ekonomického ozdravného programu v rámci Evropského mechanismu stability a tyto reformy dokončí a zároveň že zajistí cíle reforem přijatých v rámci uvedeného programu i v rámci programů předcházejících podle čl. 3 odst. 1 nařízení č. 472/2013. To zahrnuje provádění specifických reformních závazků připojených k prohlášení Euroskupiny ze dne 22. června 2018 v oblastech i) fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, ii) sociálního zabezpečení, iii) finanční stability, iv) trhu práce a výrobkového trhu, v) privatizace a vi) veřejné správy .

·Pokud jde o právní předpisy upravující prodej úvěrů se selháním a sekuritizaci, byla řecké bankovní asociaci sdělena požadovaná vysvětlení a byla zveřejněna na internetových stránkách ministerstva financí. Jejich účinnost bude posouzena v nadcházejících měsících.

Úvěry se selháním: ochrana hlavního bydliště

Řecko přijalo právní předpis týkající se zavedení nového systému ochrany některých typů hlavního bydliště, jehož cílem je podpořit restrukturalizaci úvěrů se selháním. Toto opatření následuje po skončení platnosti ustanovení o ochraně hlavního bydliště podle právního předpisu o platební neschopnosti domácností (Katseli), který měl být jen dočasný a jehož platnost skončila na konci února 2019 po výjimečném dvouměsíčním prodloužení. Primární právní předpis pro tento systém byl přijat dne 29. března a sekundární právní akty o specifikacích budoucí elektronické platformy, státní dotaci a způsobu oceňování určitých aktiv, jež jsou zahrnuty v majetkových kritériích, mají být přijaty v krátké době.

Jedná se o nový systém specifický pro Řecko. Stručně řečeno, dlužníci, kteří jsou fyzickými osobami a jejichž úvěry jsou zajištěny kolaterálem, kterým je hlavní bydliště, a byli ke dni 31. prosinci 2018 v prodlení s placením, mohou požádat o využívání tohoto systému prostřednictvím elektronické platformy. Pokud splňují určitá kritéria způsobilosti, mohly by se na ně vztahovat restrukturalizace a odpis jejich hypotečních dluhů (úvěry na bydlení nebo podnikatelské úvěry), a to buď na základě dohody o standardizovaných návrzích na restrukturalizaci, kterou by věřitelé mohli udělat prostřednictvím on-line platformy, nebo – v případě neexistence této dohody – na základě toho, že se obrátí na soud; dlužníkům by byla rovněž poskytnuta ochrana, pokud jde o zabavení jejich hlavního bydliště, a to za předpokladu, že budou splácet splátky za restrukturalizované dluhy. Na část splátek by dlužníci obdrželi státní dotaci. Diskuse v posledních týdnech sloužily k vyjasnění klíčových otázek s cílem zajistit, aby byl režim skutečně dočasný, řádně zacílený a obsahoval vhodné záruky, jež zabrání zneužívání ze strany strategických neplatičů a vytvoření nových nevyřízených případů na soudech, a podpořit pobídky pro platební kázeň.

Hlavní parametry nového systému jsou tyto:

·Systém se vztahuje jak na úvěry na bydlení, tak na podnikatelské úvěry zajištěné hlavním bydlištěm. Rozšíření oblasti působnosti na podnikatelské úvěry vyvolává určité obavy, které byly sděleny řeckým orgánům. Zahrnuje rozšíření rozsahu ochrany hlavního bydliště na novou kategorii dlužníků, na kterou se nevztahoval dřívější právní předpis Katseli (příjemce podnikatelských úvěrů), aniž by byla posouzena životaschopnost podniků: z tohoto důvodu není příliš jasné, o kolik žádostí se bude jednat ani jak se s tím vyrovná kapacita systému (včetně soudů a mechanismu státních dotací). Zvláštní pozornost si vyžaduje i hledisko finanční stability, jelikož dostupná posouzení dopadů naznačují, že ve srovnání s hypotečními úvěry na bydlení budou zapotřebí vyšší odpisy dluhů, a odhadovaný dopad na kapitál bank je tudíž relativně vysoký. Pokud navíc nebude režim dobře fungovat, existuje riziko, že by banky v budoucnu byly méně ochotné poskytovat úvěry malým podnikům, kde je hlavní bydliště použito jako kolaterál, a tudíž by mohla být nepříznivě ovlivněna zajištěná úvěrová činnost. Je zde v neposlední řadě i riziko, že dostupnost nového systému pro podnikatelské úvěry sníží pobídky pro způsobilé dlužníky, aby používali mimosoudní rámec, který umožňuje restrukturalizaci potenciálních nedoplatků také s ohledem na daně a příspěvky sociálního zabezpečení. Hlavním kritériem způsobilosti je objem nesplacených úvěrů, který je stanoven na 130 000 EUR na věřitele u hypotečních úvěrů na bydlení a 100 000 EUR u podnikatelských úvěrů, čímž se do určité míry zmírňují rizika spojená s touto úvěrovou kategorií. Podle dostupných odhadů by byl okruh způsobilých dlužníků se závazky k více než jednomu věřiteli malý a stanovení limitu na věřitele by zjednodušilo zpracování žádostí v rámci platformy. Evropské orgány vyjádřily obavy ohledně limitu v případě více věřitelů a vyžádaly si od příslušných orgánů další informace o rozsahu a dopadu.

·Systém stanoví kritéria způsobilosti pro příjmy domácností a jiný majetek než hlavní bydliště, jakož i prahovou hodnotu pro hodnotu nemovitosti. Prahová hodnota pro majetek je stanovena na 15 000 EUR u likvidních aktiv dlužníka, manžela/manželky a závislých osob a 80 000 EUR u nemovitostí a přepravních vozidel, a to v době podání žádosti. Evropské orgány upozornily příslušné orgány na důsledky jejich rozhodnutí pro pobídky k platební kázni a pro distribuční důsledky poskytnutí státní dotace na dobu 20 let dlužníkům, kteří mohou mít vedle svého hlavního bydliště i značně velký majetek. Prahová hodnota příjmu vychází z podmínek stanovených v právním předpise Katseli, tj. závisí na velikosti domácnosti s ročním stropem 36 000 EUR. Prahová hodnota pro hodnotu chráněného bydliště je stanovena jednotně na 250 000 EUR u úvěrů na bydlení, a proto má širší oblast působnosti, než právní předpis Katseli (jehož limit je 180 000 EUR plus navýšení podle velikosti rodiny). V případě podnikatelských úvěrů je prahová hodnota stanovena jednotně na 175 000 EUR.

·Systém mohou využívat i dlužníci, kteří jako zaměstnanci veřejného sektoru obdrželi hypotéku nikoli od banky, ale z veřejných prostředků za zvýhodněných podmínek. Evropské orgány upozornily orgány na skutečnost, že se systém nezaměřuje na problém země v souvislosti s úvěry se selháním, který se týká bankovních úvěrů, a že se to může odrazit u pobídek pro udržení platební kázně.

·Systém je koncipován jako dočasný. Žádosti lze podávat do 31. prosince 2019 ohledně půjček, které byly do 31. prosince 2018 zpožděné o 90 a více dnů. To umožní podat zprávu o ukončení systému v souvislosti se sledováním specifických závazků pro konec roku 2019 v rámci posíleného dohledu.

·Na základě nabídek bank na restrukturalizaci budou splátky podpořeny státní dotací, a to progresivním způsobem závislým na příjmu (v průměru se odhaduje přibližně na 30 %). Jistina, která překročí poměr úvěru k hodnotě nemovitosti ve výši 120 %, podléhá povinnému snížení. Kromě toho budou mít splátky standardní dobu trvání 20 let se stropem 80. roku věku dlužníka. Tento přístup by měl pomoci překonat zpoždění při snižování úvěrů se selháním tím, že nabídne standardizované řešení. Na rozdíl od běžné bankovní praxe však plně nezohledňuje celkovou platební schopnost dlužníka ani životaschopnost dlužníků u podnikatelských úvěrů, jelikož uplatňuje horizontálně stejnou restrukturalizaci a odpisy. Systém měl umožnit velký počet restrukturalizací v omezeném časovém období.

·Elektronická platforma by měla být zprovozněna do konce dubna 2019. Jejím účelem je plně automatizovat posuzování souladu s kritérii způsobilosti, přičemž bude možné získat přístup k informacím, které jsou relevantní u žadatelů z jiných databází veřejného a/nebo bankovního sektoru. Platforma bude informovat věřitele o dosud nevyřízených žádostech a poskytne jim příslušné údaje, aby mohli formulovat svůj návrh pro dlužníky. Tato platforma je rovněž určena k filtrování nevyřízených případů podle právního předpisu Katseli s odkazem na jejich kvantitativní prvky; při řádném fungování pomůže tento aspekt soudům odhalit zneužívání žádostí podaných podle právního předpisu o platební neschopnosti domácností a umožnit rychlejší řešení těchto případů.

·Účinné fungování platformy by v zásadě mohlo vést k uspokojivému počtu restrukturalizací, přičemž existuje omezené, i když ne zcela zanedbatelné riziko následných soudních sporů, které by mohly zvýšit množství nevyřízených případů. Pokud by v rámci postupu platformy nedošlo k dohodě o restrukturalizaci, má dlužník právo podat žádost o restrukturalizaci u příslušného soudu. Pro slyšení a vydání rozhodnutí soudu platí přísné lhůty (šest měsíců od podání žádosti a tři měsíce od projednání případu). Za určitých podmínek může být uplatňováno dočasné přerušení výkonu a v případě dlužníků, kteří byli považováni za způsobilé, ale neuspěli v restrukturalizaci v rámci platformy, může v závislosti na okolnostech vyžadovat vyplacení měsíčních splátek nebo vyplacení části dlužné částky. Právní předpis obsahuje některé záruky proti neopodstatněným podáním či podáním ve zlé víře, která může soud potrestat uložením sankce. Je však třeba pečlivě sledovat potenciální nové spory vzniklé v rámci systému a dopad na prosazování v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, jelikož oba tyto prvky jsou relevantní pro budoucí úvěrovou činnost a proces snižování úvěrů se selháním.

·Dostupné odhady potvrzují, že fiskální náklady na dotace budou v rámci předpokládaného přídělu rozpočtových prostředků činit 150 milionů EUR na rok 2019 a poté každoročně 200 milionů EUR. Vyměření dotací by mělo být stanoveno v sekundárních právních předpisech a bude vyžadovat pečlivé sledování, neboť dostupné odhady jsou s ohledem na neúplné údaje nejisté.

Celkově má nový legislativní systém potenciál podpořit restrukturalizaci úvěrů se selháním, i když určitá rizika pro finanční stabilitu a platební kázeň přetrvávají. Během přípravné fáze tvorby právního předpisu bylo dosaženo značného pokroku při zmírňování rizik souvisejících s prováděním a soudními spory, která byla uvedena ve stanovisku ECB k dřívějšímu návrhu právního předpisu, obav o potenciální dopad systému na finanční stabilitu a platební kázeň a rizik zneužití ze strany strategických neplatičů. Je však třeba zdůraznit, že v právním předpise, který byl přijat, byla tato rizika do určité míry zmírněna, nikoli odstraněna: protože je systém jedinečný, není jisté, jak bude fungovat v praxi, a tudíž je obtížné rozsah rizik odhadnout nebo je vyčíslit.

Do budoucna je třeba urychleně vyřešit zbývající technické otázky, zejména pokud jde o provozuschopnost a funkčnost platformy, a co nejrychleji zahájit technické provádění. Bude třeba pečlivě sledovat provádění, pokud jde o provozní aspekty (fungování platformy, rychlost řešení), dopad na kapitál bank, dopad na prosazování a soudní spory a o fiskální náklady na dotace. Evropské orgány poskytnou aktuální informace o provádění systému a o možných obavách v souvislosti s posíleným dohledem. Řecké orgány se vyzývají, aby se zavázaly, že dále neprodlouží trvání ani nerozšíří oblast působnosti nového režimu a že přijmou nápravná opatření, včetně právních předpisů, vyvstanou-li v souvislosti s prováděním tohoto systému potíže nebo právní problémy. Konečně je třeba připomenout, že nový systém bude vyžadovat schválení státní podpory ze strany Komise.

V souladu s důvodovou zprávou připojenou k právnímu předpisu o novém systému vítají evropské orgány závazek řeckých orgánů přijmout opatření ke sjednocení souboru právních předpisů, které se týkají platební neschopnosti/úpadku a restrukturalizace dluhu. Toto sjednocování bude zahájeno reformou právního předpisu Katseli, která by měla být dokončena do poloviny roku 2019 a jejímž cílem je zajistit právní srozumitelnost a konzistentnost, odstranit mezery, které mohou být zneužity s cílem pozastavit nebo zablokovat vymáhání právních předpisů, a doplnit záruky, které jsou považovány za dostatečné k tomu, aby odradily strategické neplatiče a posílily kulturu mimosoudních dvoustranných nebo mnohostranných restrukturalizací.

Řecký fond finanční stability (HFSF)

Veškeré závazky týkající se správy fondu HFSF byly splněny. Pokud jde o činnost fondu HFSF, ministr financí zaslal dopis Pracovní skupině pro Euroskupinu (EWG) se jmény osob nominovaných na volná místa ve výkonné radě a v generální radě fondu HFSF a EWG tyto kandidáty schválila. Ministerstvo financí rovněž získalo a schválilo stanovisko Právní rady státu k postavení výběrové komise HFSF a k pokračování její činnosti po dobu trvání fondu HFSF.

Energetika

Odprodej částí hnědouhelné výrobní kapacity společnosti Public Power Corporation (PPC), konkrétně hnědouhelných elektráren Meliti a Megalopoli 3 a 4, zůstává i nadále základním kamenem řeckých reforem v oblasti energetiky. Po neúspěchu prvního nabídkového řízení v únoru 2019 orgány znovu potvrdily svůj záměr dokončit odprodej a splnit stávající závazek v rámci posíleného dohledu, antimonopolní nápravná opatření a související rozhodnutí Komise. Za tímto účelem vypsaly nové nabídkové řízení se lhůtou na uzavření dohody do konce června, kterou odsouhlasilo valné shromáždění PPC. Odprodej byl rovněž zahrnut do nedávné změny vnitrostátních právních předpisů v oblasti energetiky, kterou byla povinnost dokončit odprodej rozšířena na akcionáře společnosti PPC. Společnost PPC může požádat o nové ocenění elektráren, tentokrát s ohledem na další prodej hnědého uhlí v EU, jak je stanoveno v antimonopolních opatřeních, jakož i na nabídky obdržené v rámci nedávného neúspěšného nabídkového řízení. Společnost PPC kromě toho jmenuje dalšího oceňovatele, který poskytne posudek o přiměřenosti obdržených nabídek. Pokud jde o srozumitelnost prodejních podmínek, bylo dohodnuto, že do prodejní a kupní smlouvy nebude zahrnut mechanismus sdílení rizik, i když v průběhu procesu mohou být s investory projednávány další podmínky. Všechny tyto kroky budou podniknuty v zájmu úspěšného završení procesu odprodeje v souladu se závazky ve věci porušení antimonopolních pravidel a ve lhůtě pro nové nabídkové řízení.