Shrnutí Toto sdělení shrnuje posouzení Komise týkající se návrhů rozpočtových plánů na rok 2023 předložených členskými státy eurozóny a Chorvatskem a celkovou rozpočtovou situaci v eurozóně, včetně celkové orientace fiskální politiky, v souladu s nařízením (EU) č. 473/2013. Posouzení Komise zohledňuje makroekonomický otřes související s ruskou invazí na Ukrajinu, jakož i jeho dlouhodobé důsledky pro potřeby EU v oblasti energetické bezpečnosti a pokračující uplatňování obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu v roce 2023. Toto posouzení vychází z doporučení v oblasti fiskální politiky přijatých Radou dne 12. července 2022. Tato doporučení lze shrnout takto: Pro rok 2023 by členské státy s vysokou mírou zadlužení měly zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu. Členské státy s nízkou/střední mírou zadlužení by měly zajistit, že růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky. V obou případech by posouzení souladu s fiskálními pokyny mělo brát v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Všechny členské státy byly požádány, aby byly připraveny přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Bylo jim rovněž doporučeno rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, a to s přihlédnutím k iniciativě REPowerEU, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů Unie. Návrhy rozpočtových plánů na rok 2023 a posouzení orientace fiskální politiky eurozóny lze shrnout takto: 1.Podle prognózy Komise z podzimu 2022 se předpokládá, že hospodářský růst dosáhne v roce 2023 v eurozóně v situaci vysoké inflace a normalizace fiskálních a měnových politik mírné, ale stále kladné úrovně 0,3 %. Návrhy rozpočtových plánů mají obvykle příznivější makroekonomické scénáře. 2.V roce 2022 nadále výrazně klesaly schodky veřejných financí oproti vrcholu dosaženému v roce 2020 (7 % HDP v eurozóně), a to v důsledku silného hospodářského oživení a postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s pandemií COVID-19. Nicméně v roce 2022 mají být schodky vyšší než před pandemií v roce 2019, a to ve všech členských státech eurozóny (3,5 % HDP v případě eurozóny). Vyplývá to ze zbývajících dočasných opatření souvisejících s pandemií, opatření na podporu oživení, jiných než dočasných expanzivních opatření a z nových opatření přijatých za účelem zmírnění dopadu vysokých cen energií. Čisté rozpočtové náklady posledně uvedených opatření se odhadují na 1,3 % HDP. Pouze necelých 30 % těchto opatření je cílených. Přibližně dvě třetiny opatření v oblasti energie jsou cenová opatření, která mohou omezit motivaci ke snížení spotřeby energie a ke zvýšení energetické účinnosti. Očekává se, že schodek v deseti členských státech eurozóny zůstane v roce 2022 nad 3 % HDP. 3.Zatímco v roce 2023 ukazují návrhy rozpočtových plánů, že v eurozóně dojde k dalšímu snížení schodku na 3,2 % HDP, prognóza Komise předpokládá zvýšení na 3,7 %. Tento rozdíl rovněž odráží otázku časového rozvržení, neboť některé plány byly vypracovány dlouho před prognózou Komise. 4.Čisté rozpočtové náklady opatření v oblasti energie na rok 2023 se v současné době v eurozóně odhadují na 0,9 % HDP. Tento odhad je z velké části založen na významných celoročních balíčcích opatření, které oznámilo několik velkých členských států. Některé členské státy zároveň dosud neoznámily pro rok 2023 žádná opatření v oblasti energie nebo u jejich opatření bylo oznámeno, že skončí začátkem roku 2023. Pokud by již oznámená opatření v oblasti energie měla zůstat v platnosti po celý rok, jejich čisté náklady by se mohly zvýšit přibližně o 1 % HDP. 5.Podle návrhů rozpočtových plánů i prognózy Komise se očekává, že poměr dluhu k HDP v eurozóně bude nadále klesat, a to přibližně na 92 % v roce 2023 (oproti 99 % v roce 2020). V krátkodobém horizontu podporuje vysoký nominální růst, který je výsledkem vysoké inflace, pokles míry zadlužení. Diferenciál mezi úrokovou sazbou a tempem hospodářského růstu se stává příznivějším, zejména v členských státech s vysokou mírou zadlužení, neboť vyšší úrokové sazby přispívají k vyšším úrokovým výdajům pouze postupně, a to z důvodu dlouhé splatnosti veřejných dluhů. Předpokládá se, že v roce 2023 bude mít šest členských států eurozóny i nadále míru zadlužení vyšší než 100 % HDP (Belgie, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie a Portugalsko), přičemž další zvýšení se předpokládá pouze v případě Belgie. 6.V návaznosti na expanzivní politiku v roce 2020 (¼ % HDP) a v roce 2021 (1¼ % HDP) se předpokládá, že orientace fiskální politiky eurozóny zůstane v roce 2022 jasně expanzivní, a to přibližně o 2¼ % HDP. Orientace fiskální politiky se měří jako změna čistých primárních výdajů v porovnání se střednědobým potenciálním růstem. Zahrnuje všechna opatření související s energiemi, která oznámily členské státy eurozóny, avšak nezahrnuje dočasná mimořádná opatření v souvislosti s pandemií COVID-19. Většina této expanzivní orientace (téměř 2 p.b. HDP) je způsobena nárůstem čistých primárních běžných výdajů, z nichž dvě třetiny odrážejí výše uvedená opatření ke zmírnění dopadu vysokých cen energií. 7.Pro rok 2022 se předpokládá, že další podporu oživení a ekologické a digitální transformace poskytnou investice financované z vnitrostátních zdrojů a výdaje financované z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU (přibližně ¼ p.b. HDP). 8.Předpokládá se, že v roce 2023 bude orientace fiskální politiky eurozóny po kumulativní fiskální expanzi v období 2020–2022 ve výši 3¾ % HDP obecně neutrální. Příspěvek čistých primárních běžných výdajů k orientaci fiskální politiky eurozóny by měl být v roce 2023 mírně restriktivní, a to v důsledku nižšího čistého dopadu opatření souvisejících s energiemi ve srovnání s rokem 2022. 9.Investice financované z vnitrostátních zdrojů a výdaje financované z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU mají v roce 2023 poskytnout další podporu růstu eurozóny (o ¼ procentního bodu HDP), a přispět tak k ekologické a digitální transformaci a energetické bezpečnosti. 10.Předpokládaná orientace fiskální politiky eurozóny v roce 2023, jakož i související vývoj čistých primárních běžných výdajů a investic jsou obecně v souladu s doporučeními Rady ze dne 12. července 2022 a s prohlášením Euroskupiny o reakci fiskální politiky na vysoké ceny energií a inflační tlaky ze dne 3. října 2022. Toto prohlášení vyzvalo k tomu, aby se upustilo od politik, které by zvyšovaly inflační tlaky. Avšak vzhledem k nejistotě ohledně vývoje cen energií a nedostatku informací u většiny členských států o možném prodloužení opatření v oblasti energie do roku 2023 existuje riziko, že orientace fiskální politiky se nakonec může stát expanzivnější, než se v současnosti předpokládá. Stanoviska Komise k návrhům rozpočtových plánů na rok 2023 se zaměřují na plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022. Komise nyní nezveřejňuje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2023 založenému na předpokladu nezměněné politiky, který dne 10. října předložila odstupující vláda. Namísto toho Komise v patřičné době zveřejní stanovisko k aktualizovanému návrhu rozpočtového plánu na rok 2023, který by měla brzy předložit nová vláda. Následuje souhrn stanovisek Komise, která vycházejí z prognózy Komise z podzimu 2022: Členské státy s vysokou mírou zadlužení (Belgie, Francie, Portugalsko, Řecko a Španělsko) ·U Francie, Řecka a Španělska se předpokládá, že růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude nižší než střednědobý růst potenciálního produktu, a to s přihlédnutím k dočasné a cílené podpoře poskytované domácnostem a podnikům, které jsou vůči zvyšování cen energií nejzranitelnější, a nákladům na pomoc osobám prchajícím z Ukrajiny, jak doporučila Rada. Není tomu tak v případě Belgie, kde růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů převyšuje potenciální růst, s přihlédnutím k dočasné a cílené podpoře poskytované domácnostem a podnikům, které jsou vůči zvyšování cen energií nejzranitelnější, a osobám prchajícím z Ukrajiny. V případě Portugalska se předpokládá, že růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů se bude blížit střednědobému růstu potenciálního produktu za předpokladu plánovaného snížení opatření v reakci na vysoké ceny energií, včetně dočasné a cílené podpory zranitelných domácností a podniků. ·Všechny členské státy plánují financovat veřejné investice do ekologické a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU, jak doporučuje Rada. Celkové veřejné investice jako procento HDP by se měly v roce 2023 ve srovnání s rokem 2022 ve všech členských státech kromě Francie a Řecka buď zvýšit, nebo zůstat na stejné úrovni. Belgie, Francie, Portugalsko, Řecko a Španělsko plánují zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, neboť se předpokládá, že v letech 2022 až 2023 vzrostou nebo zůstanou stabilní. Příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z fondů EU k celkové orientaci fiskální politiky je ve všech členských státech s výjimkou Francie a Řecka expanzivní nebo neutrální. ·Celkově je Komise toho názoru, že návrhy rozpočtových plánů Francie, Řecka a Španělska jsou v souladu s fiskálními pokyny obsaženými v doporučení Rady ze dne 12. července 2022, zatímco plán Belgie je v souladu s doporučením částečně a v případě Portugalska hrozí, že bude v souladu s doporučením pouze částečně. Členské státy s nízkou/střední mírou zadlužení (Estonsko, Finsko, Chorvatsko, Irsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Malta, Německo, Nizozemsko, Rakousko, Slovensko a Slovinsko) ·Celkové nastavení fiskální politiky v roce 2023 se v jednotlivých členských státech liší: orestriktivní (mezi +0,5 % a +2,3 % HDP – podle zvyklostí záporné znaménko naznačuje expanzivní orientaci): Lotyšsko, Irsko, Kypr a Malta, oobecně neutrální (mezi –0,1 % a –0,2 % HDP): Chorvatsko, Rakousko a Finsko, oexpanzivní (mezi –0,4 % a –2,6 % HDP): Litva, Německo, Estonsko, Lucembursko, Nizozemsko, Slovinsko a Slovensko. ·Příspěvek jejich běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (po odečtení nových opatření na straně příjmů) k celkové orientaci fiskální politiky v roce 2023 se v jednotlivých členských státech rovněž liší: orestriktivní (mezi +0,4 a +1,7 procentního bodu): Chorvatsko, Lotyšsko, Irsko, Kypr a Malta, oobecně neutrální (přibližně nula procentních bodů): Finsko a Nizozemsko, oexpanzivní (mezi –0,3 % a –1,7 procentního bodu): Rakousko, Litva, Německo, Estonsko, Lucembursko, Slovinsko a Slovensko. V žádném z těchto případů se nejedná o výsledek dočasné a cílené podpory poskytované domácnostem a podnikům, které jsou vůči zvyšování cen energií nejzranitelnější, a osobám prchajícím z Ukrajiny. ·Všechny členské státy plánují financovat veřejné investice do ekologické a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné využitím Nástroje pro oživení a odolnost a dalších fondů EU, jak doporučuje Rada. Celkové veřejné investice jako procento HDP by se měly v roce 2023 ve srovnání s rokem 2022 ve všech členských státech s nízkou/střední mírou zadlužení buď zvýšit, nebo zůstat na stejné úrovni. Všechny členské státy plánují zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, s výjimkou Kypru, Lotyšska a Malty, kde se předpokládá, že se od roku 2022 do roku 2023 sníží. Příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z fondů EU k celkové orientaci fiskální politiky je expanzivní nebo neutrální, a to ve všech členských státech s výjimkou Německa. ·Komise celkově zastává stanovisko, že návrhy rozpočtových plánů pro Finsko, Chorvatsko, Irsko, Kypr, Lotyšsko a Maltu jsou v souladu s fiskálními pokyny obsaženými v doporučení Rady ze dne 12. července 2022. Návrhy rozpočtových plánů Rakouska, Litvy, Německa, Estonska, Lucemburska, Nizozemska, Slovinska a Slovenska jsou částečně v souladu s doporučením. Členské státy rychle zavedly opatření v oblasti energie v rámci nouzové politické reakce na mimořádný nárůst cen energií, ovšem prodloužení stávajících a/nebo přijetí nových podpůrných opatření v reakci na vysoké ceny energií by přispělo k vyššímu růstu čistých běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů a ke zvýšení předpokládaného schodku veřejných financí a veřejného dluhu v roce 2023. Je proto důležité, aby členské státy tato opatření přesněji zaměřily na nejzranitelnější domácnosti a zasažené podniky s cílem zachovat motivaci ke snižování poptávky po energii a aby byla tato opatření zrušena, jakmile tlaky na ceny energií poleví.