ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.3.

Vzhledem k tomu, že některé členské státy EU již vyčerpaly prostředky z EZFRV, které jim náleží, nebo už mají tyto prostředky vázány, se však EHSV domnívá, že by Evropská komise měla zřídit mimořádný fond mimo rozpočet SZP a vyčlenit na něj prostředky v rámci plánu na podporu oživení, aby bylo možné toto opatření provést, aniž by bylo nutné snížit prostředky EZFRV. Výbor je toho názoru, že pokud se tak nestane, měla by být v projednávaném legislativním návrhu do EZFRV vnesena určitá flexibilita. Proto žádá Evropskou komisi, Radu a Evropský parlament, aby vzaly v úvahu obecné připomínky uvedené v tomto stanovisku.
3.1.

EHSV podporuje strategii EU pro dlouhodobé snížení emisí skleníkových plynů i její cíl učinit Evropskou unii do roku 2050 klimaticky neutrální ekonomikou. EHSV vítá skutečnost, že „zelený“ cíl je jednou z hlavních priorit budoucí politiky soudržnosti, na nějž je vyčleněno nejméně 30 % prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj a 37 % prostředků Fondu soudržnosti. Je však znepokojen tím, že investice plánované na spravedlivou transformaci neodpovídají ambiciózní Zelené dohodě Evropské komise. Financování, jaké je navrženo na deset let, by bylo nezbytné každý rok, aby bylo možné do roku 2050 spravedlivým způsobem dosáhnout klimatické neutrality. EHSV se domnívá, že je třeba navýšit prognózy výdajů ve VFR. Pokud skutečně chceme dosáhnout ambiciózních cílů stanovených v Zelené dohodě, je třeba navýšit evropský rozpočet, a to buď zavedením nových vlastních zdrojů, nebo zvýšením příspěvků členských států.
4.2.

Výbor se domnívá, že by se v návrhu nařízení měla zohlednit výjimka zmíněná v předchozím odstavci, tj. že by se v něm měl umožnit společný rybolov s loďstvy jiných smluvních stran úmluvy. EHSV se nicméně domnívá, že by se měl předem schválit dvoustranný protokol o postupech, kterými se plavidla a zejména orgány každé CPC musí řídit, pokud jde prohlášení o úlovcích, která vyžaduje platný předpis.
1.11.

EHSV důrazně vybízí Evropskou komisi, aby prozkoumala, zda by nebylo možné vyčlenit zvláštní prostředky na opatření přijímaná v souladu se zásadami modré bioekonomiky napříč regiony. Jak již dokládá řada existujících projektů, mohou některé nové ekonomické činnosti výrazně přispět k tomu, aby se v oblasti Baltského moře dosáhlo pozitivních environmentálních výsledků. Je třeba podporovat chov slávek a pěstování mořských řas, jelikož velmi účinně zachycují živiny. Takovéto činnosti rovněž pomáhají obnovit biologickou rozmanitost v pobřežních vodách a vrátit do nich rybí populace. EHSV se domnívá, že k zúročení tohoto potenciálu by bylo možné využít stávajících plavidel a rybářů, jelikož disponují uzpůsobitelným vybavením a dovednostmi. Je naprosto nezbytné, aby EU i samotné členské státy zavedly zvláštní finanční program určený regionům.
3.7

Evropské referenční sítě fungují od roku 2017 a jejich cílem je propojovat evropské odborníky na vzácná onemocnění. V zájmu zajištění co nejlepší možné podpory, aniž by pacienti museli podstupovat nepohodlí spojené s přemísťováním, tyto sítě zaručují, že pacienti nemusí cestovat, nýbrž musí obíhat informace. V současné době je do těchto sítí zapojeno více než 900 vysoce specializovaných zdravotnických zařízení ve více než 300 nemocnicích. Tento model by bylo možné aplikovat i na ostatní onemocnění.
4.4

Regulační pískoviště se osvědčila jako užitečný nástroj a EHSV žádá, aby byla při zavádění předpisů pro MSP využívána v širším měřítku a aby byla lépe propagována mezi vnitrostátními zákonodárci. Evropská komise by měla objasnit, jak, kde a proč se budou tato regulační pískoviště používat. Je zřejmé, že stále existuje potřeba zlepšovat test dopadů na MSP v rámci posuzování dopadů, aby bylo zajištěno, že všechny navrhované právní předpisy budou k MSP vstřícné. Nová platforma Evropské komise nazvaná „Fit pro budoucnost“ by se měla intenzivně zaměřit na zjišťování potenciální zátěže, která by mohla vytvářet překážky bránící sociálně-ekonomické regeneraci. EU by také měla vytvořit regulační pískoviště na úrovni EU, aby tak byl posílen jednotný trh, zajistilo se, že bude podpořena harmonizace, a inovátorům se neprodleně poskytla právní jistota pro zavádění inovativních řešení v celé Evropě. V EU působí více začínajících a inovativních MSP než v USA nebo Číně, ale některé studie ukazují, že tyto podniky dávají přednost zavádění svých inovativních řešení mimo Evropu. K tomu existuje řada důvodů, mezi něž patří i to, že v Evropě je nedostatek finančních pobídek a roztříštěný jednotný trh. Proto je důležité zavádět regulační pískoviště: motivovala by společnosti k tomu, aby zůstaly v Evropě, a v dlouhodobém horizontu by snad mohla napomoci k vytvoření špičkových evropských podniků.
Zlepšení ex ante posouzení omezující právní úpravy na základě směrnice o testu přiměřenosti ( 5 ) je velmi vítaným opatřením. Komise by však měla poskytovat strukturovanou pomoc a vydat pro členské státy pokyny k tomu, jak provádět ex ante posouzení přiměřenosti nově plánované vnitrostátní právní úpravy povolání na základě směrnice o testu přiměřenosti. Navíc by se zapojení zúčastněných stran do testování přiměřenosti mělo stát pravidlem, ne výjimkou.
3.2

EHSV uvádí zejména níže uvedené důvody, proč je návrh mimořádný, dokonce revoluční: — je to poprvé, kdy mají rozpočtové zdroje EU pracovat s implicitním dluhem, který má být splacen během příštích 30 let, — je to poprvé, kdy by finanční zdroje byly zapůjčeny na finančních trzích a řešení by bylo prověřeno trhem; během této doby by za celou částku ručila EU jako celek, — řešení by mohlo vést k budoucímu navýšení vlastních zdrojů EU a odpovídajícímu snížení její přímé závislosti na příspěvcích členských států, — došlo by dále k navýšení finanční základny Unie z 1,1 % HDP EU, jak je tomu nyní, na zhruba 1,7 % ve srovnatelných podmínkách, — řešení poskytuje výraznou podporu, a to nejen pro ty, které pandemie postihla přímo, ale rovněž pro ty, kteří potřebují pomoc se svými strukturálními reformami, — tento návrh se velkou měrou opírá o finanční nástroje, které zajistí účinnější přerozdělování zdrojů.
4.47

V této souvislosti by měl být Evropský rok železnice také příležitostí k tomu, aby se dostalo větší publicity historickým a vyhlídkovým železničním tratím v celé Evropě a byla o nich lépe informována veřejnost. Jde například o trať Orient expresu z Paříže do Benátek, trať vedoucí do města Le Creusot a procházející jižní a východní Francií, trať z Mnichova k zámku Neuschwanstein v Německu, trať v údolí řeky Orcia v Itálii, tratě v Malopolském vojvodství v Polsku a řadu dalších na celém kontinentu.
3.8

EHSV proto vítá nástroj na podporu solventnosti a to, že se tento nástroj, který bude otevřen všem členským státům, zaměří na ty země, jejichž hospodářství bylo dopady pandemie COVID-19 postiženo nejvíce a/nebo ve kterých je dostupnost státní podpory solventnosti omezenější. EHSV souhlasí s tím, že by podpora měla být poskytována výlučně společnostem s životaschopnými obchodními modely, které byly v potížích ještě před vypuknutím krize COVID-19. Kromě toho vítá začlenění nástroje na podporu solventnosti do Evropského fondu pro strategické investice (EFSI). V zájmu zajištění účinného využívání finančních prostředků je žádoucí umožnit flexibilní přesuny z různých politických oblastí fondu EFSI a opačným směrem. V neposlední řadě by mělo být nastaveno vyvážené rozdělení dostupných finančních prostředků motivované trhem mezi kapitálové či kvazikapitálové produkty, jako jsou podřízené úvěry.
6.8

Je třeba určit a podpořit klíčová průmyslová odvětví a sektory, a to od lidských zdrojů po výzkum, v důsledku čehož bude evropská průmyslová politika tato strategická odvětví chránit před trhem a zajistí bezpečné dodávky klíčového vybavení, jako jsou respirátory, roušky a další věci. To musí znamenat, že budou podporovány podniky, které přemístí výrobní kapacitu do Evropy, což EU umožní znovu získat kontrolu nad výrobou a zajistit nezávislost na světovém trhu, a to vždy v souladu se spravedlivou ekologickou transformací. Rostoucí závislost EU na dovozu léčivých přípravků a farmakologicky účinných látek může představovat systémový problém, neboť může vést k nedostatku léčivých přípravků a zdravotním rizikům. To vyvolává vážné obavy z hlediska strategické autonomie EU.
3.7

o C, je nutné, aby se celosvětové emise snížily o 7,6 % ročně, a to už od letošního roku. To by přispělo k celosvětovému cíli snížení o nejméně 68 % do roku 2030. EHSV se domnívá, že „[r]ozvoj hospodářské odolnosti a odolnosti trhu práce a rovněž hospodářské, sociální, environmentální a institucionální udržitelnosti by měl být zásadou, podle níž se řídí politiky, které posílí vzestupnou konvergenci a spravedlnost při přechodu na klimaticky neutrální hospodářství (tj. hospodářství, v němž jsou emise a absorpce skleníkových plynů vyvážené) a zároveň vyřeší výzvy spojené s digitalizací a demografickými změnami“ ( 15 ) . EHSV dále tedy podporuje požadavek, aby se Evropská unie zavázala k dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050 a v souladu s tím upravila svůj cíl snížit do roku 2030 množství skleníkových plynů. Ve zprávě Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) z roku 2019 o nedostatečném úsilí při snižování emisí („Environment Emissions Gap Report“) se uvádí, že má-li se globální oteplování omezit na 1,5C, je nutné, aby se celosvětové emise snížily o 7,6 % ročně, a to už od letošního roku. To by přispělo k celosvětovému cíli snížení o nejméně 68 % do roku 2030.
4.5

EHSV zdůrazňuje, že technologická suverenita Evropy by neměla být vymezující vůči ostatním a neměla by být na úkor výhod celosvětové spolupráce. Musí však být také náležitě zohledněny potřeby Evropanů a požadavky evropského sociálního modelu, přičemž referenčním bodem jsou opatření Evropské komise k posílení pilíře sociálních práv EU. Určitou konkurenční výhodou by se mohlo stát uplatňování evropských hodnot (ochrana údajů, ochrana soukromí, sociální ochrana, udržitelnost), pokud by se zvýšila informovanost veřejnosti a podniků o metodách využívání dat třetími stranami (USA) a možnostech dohledu, které digitální systémy nabízejí (Čína).
2.3

Bílá kniha má nicméně také mírně „fatalistické“ ladění: naznačuje, že UI „nás přemáhá“ a že nemáme jinou možnost než regulovat její používání. EHSV je pevně přesvědčen o závazku EU zajistit, aby Evropa přijímala pouze důvěryhodnou umělou inteligenci, a proto by se měla odvážit zaujmout v této otázce mnohem pevnější postoj. EHSV tedy naléhavě žádá Komisi, aby vždy ponechala otevřenou možnost, že daný druh (nebo způsob použití) UI nebude přijat. To je to, co EHSV ve vztahu k UI nazývá přístupem založeným na lidském velení (human-in-command), který musíme prosazovat.
4.5

EHSV je rovněž přesvědčen, že největší podporu pro klimatickou politiku se podaří získat tehdy, když jejím celkovým cílem bude dosažení co největšího omezení emisí skleníkových plynů při co nejnižších socioekonomických nákladech. Měla by proto existovat možnost vzájemného vyrovnávání / kompenzací mezi členskými státy, které by se ovšem musely řídit pevným regulačním rámcem, jehož dodržování by bylo možné vymáhat. Je také důležité si uvědomit, že v současném modelu jsou odvětví zahrnutá do systému obchodování s emisemi (ETS) regulována v rámci systému platného pro celou EU, zatímco zbývající odvětví spadají do režimu „sdíleného úsilí“ založeného na vnitrostátních emisních stropech. Do rámce pro obchodování s emisemi bude samozřejmě postupně spadat více a více odvětví.
1.4

EHSV tedy podporuje požadavek, aby se Evropská unie zavázala k dosažení uhlíkové neutrality do roku 2050 a v souladu s tím upravila svůj cíl týkající se snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030. Ve zprávě Programu OSN pro životní prostředí (UNEP) z roku 2019 o nedostatečném úsilí při snižování emisí („Emissions Gap Report 2019“) se uvádí, že má-li se globální oteplování omezit na 1,5 o C, je nutné, aby se celosvětové emise snižovaly o 7,6 % ročně, a to už od letošního roku. V přepočtu to znamená, že by se do roku 2030 musely emise snížit o 68 %.
3.9.

EHSV vítá zavedení flexibilního souboru pravidel státní podpory v souvislosti s investicemi, jelikož přispívají k uskutečňování cílů Zelené dohody. Má za to, že je třeba poskytnout větší prostor malým a středním podnikům, aby mohly přejít k uplatňování zásad oběhového hospodářství. EU by měla rovněž zvážit, zda by během procesu oživení po koronavirové krizi nemohlo být jakožto dočasný nástroj uplatňováno jakési „sociální a zelené zlaté pravidlo“, na jehož základě by se na investice, jež jsou přímo určeny ke zmírnění dopadů změny klimatu a snížení sociálních nerovností a míry chudoby (k čemuž zatím od finanční krize z velké části nedošlo), nevztahovala fiskální pravidla. Pomohlo by to podnítit investice, jež budou v průběhu hospodářského oživení po pandemii COVID-19 velice potřebné, a současně zmírnit dopady změny klimatu a posílit sociální soudržnost v celé EU.
1.9

Neziskové organizace sociální ekonomiky jsou nejen udržitelným obchodním modelem, ale vytvářejí a zachovávají také kvalitní pracovní místa, podporují rovné příležitosti, a to i pro osoby se zdravotním postižením a další sociálně znevýhodněné skupiny lidí, zaručují vysokou míru sociálního zabezpečení a spravedlnosti a podporují digitální a zelenou transformaci. Při posilování sociálního rozměru Evropy je tak sociální ekonomika strategickým spojencem. Činnosti v oblasti sociální ekonomiky by proto měly být obzvláště podporovány z prostředků evropských fondů a měly by se zejména stát samostatným, specifickým cílem podpory poskytované z fondu ESF+.
3.3

EHSV poukazuje na to, že analyzuje tento návrh nařízení právě proto, že nebyl schválen jiný, pružnější postup, který navrhoval v roce 2019 a jejž podpořily správní orgány členských států a dotčená odvětví. Jednalo by se o jednoduché nařízení o jednom článku, v němž by bylo stanoveno, že Evropská unie bude povinně na své loďstvo uplatňovat pravidla každoročně přijatá NAFO.
1.2

EHSV se domnívá, že vzhledem k rostoucí složitosti a rozmanitosti aplikací 5G (Evropská komise stanovila pro rok 2025 tyto cíle v oblasti možností připojení: školy, univerzity, výzkumná střediska, nemocnice, hlavní poskytovatelé veřejných služeb a digitálně intenzivní podniky by měly mít přístup k rychlosti stahování/odesílání dat přes internet ve výši 1 gigabit za sekundu; městské a venkovské domácnosti by měly mít přístup k připojení s rychlostí stahování alespoň 100 megabitů za sekundu; městské oblasti, hlavní silnice a železnice by měly mít nepřetržité pokrytí 5G) se tato kontrola ekosystému 5G, jakož i opatření v pravomoci Komise k zajištění kybernetické bezpečnosti sítí 5G a diverzifikovaného hodnotového řetězce 5G, technické normalizace a certifikace, přímých zahraničních investic a ochrany obchodu a hospodářské soutěže, závazků veřejné služby, zadávání veřejných zakázek a diplomacie v oblasti IT musí týkat geopolitické bezpečnosti infrastruktury a údajů a ochrany zdraví, a to mj. podle čl. 168 odst. 1 SFEU.
1.1

Hospodářství, trh práce, sociální systémy i systémy zdravotní péče v Evropské unii zažily v důsledku pandemie COVID-19 silný a bezprecedentní otřes. Pandemie způsobila četné a obrovské sociální problémy, k nimž patří například prohlubování nerovností, prudce rostoucí míra chudoby v důsledku ztráty zaměstnání a předpokládané větší vyloučení zranitelných skupin ze společnosti a z trhu práce. Má-li si Evropa udržet konkurenceschopnost ve světovém hospodářství a zajistit ochranu, dodržování a uplatňování zásad evropského pilíře sociálních práv, pak potřebuje náležitě sladit své hospodářské a sociální politiky, a to zvláště během krizí. Aby bylo možné těmto výzvám čelit, měla by EU podniknout příslušné kroky, mj. co se týče víceletého finančního rámce (VFR) a také Evropského sociálního fondu plus (ESF+).
1.4

Digitalizace služeb musí být podle EHSV i nadále prioritou všech členských států. Současná krize ukázala potřebu jednodušších a komplexnějších služeb, jež umožní poskytovat podporu všem Evropanům, zejména pak těm, kteří vyžadují zvláštní podporu. EHSV jasně vidí, že v oblasti digitalizace existují v různých členských státech různé úhly pohledu a různé výzvy. Stávající infrastruktura je nedostatečná a prioritou musí být větší investice do těchto oblastí. Členské státy by měly být vybízeny k tomu, aby investovaly do lepší infrastruktury a vytvářely tak vhodné podmínky pro nové společnosti a nové služby. Má-li to být možné, je třeba, aby finanční nástroje byly kreativní a jednoduché.
4.1.2

Naznačená dvojkolejnost, na kterou například upozorňuje též Bukurešťská deklarace z roku 2019, prozatím nepředstavuje zásadní problém, neboť městská agenda je plně začleněna do politiky soudržnosti. Problém napomáhá řešit též systém víceúrovňové správy (viz níže). Přesto však by nová Lipská charta měla vést k co největšímu překlenutí této dvojkolejnosti a k maximálnímu efektivnímu propojení územní a městské agendy.
4.1.4

Zatřetí by se s přebytky i schodky mělo pro účely správy ekonomických záležitostí zacházet stejně vážně. Je to jediný způsob, jak napravit nerovnováhu mezi zeměmi. Komise předkládá vítaný argument, že větší sladění sald běžných účtů (jak schodků, tak přebytků) v rámci eurozóny by pomohlo podpořit vzestupnou konvergenci a mělo pozitivní dopad na nominální růst. Některé země měly ve skutečnosti snížit přebytky běžného účtu pomocí expanzivnějších politik zaměřených na stimulaci domácí poptávky, ale neučinily tak. Jiné země se strukturální nerovnováhou v důsledku nízké úrovně produktivity a konkurenceschopnosti pak měly navýšit investice do odborné přípravy, zvýšit výdaje na výzkum a vývoj a modernizovat výrobní činnosti. Omezené finanční zdroje to však neumožnily.
3.4

Článek 6 nařízení o společných ustanoveních týkajících se sedmi fondů stanoví způsob, kterým by měly jednotlivé členské státy organizovat partnerství s příslušnými regionálními a místními orgány, a to zapojením alespoň městských a jiných orgánů veřejné správy, hospodářských a sociálních partnerů a rovněž relevantních orgánů zastupujících občanskou společnost, partnerů v oblasti ochrany životního prostředí a subjektů zastupujících základní práva atd. Všechny členské státy by měly tyto zúčastněné subjekty zapojit do přípravy dohody o partnerství a do vytváření a provádění programů, jakož i v rámci monitorovacích výborů.
3.9

EHSV bere na vědomí, že grantová složka bude řízena přímo Evropskou komisí a do konce roku 2024 bude přerozdělena prostřednictvím systému vnitrostátních přídělů. V této souvislosti EHSV vyzývá Komisi, aby urychleně zahájila výzvy, jakmile bude přijato několik územních plánů spravedlivé transformace, a vyzývá členské státy, aby již nyní přikročily k přípravě projektů. To by mohlo zajistit, že zdroje vyčleněné pro členské státy budou vyčerpány prostřednictvím výzev zahájených do konce roku 2024.
Rozšíření pravidla o stejných poplatcích na všechny měny Unie by bylo přínosné pro spotřebitele využívající finančních služeb, se kterými by bylo zacházeno stejně, bez ohledu na členský stát nebo měnu, v níž přeshraniční transakci provádějí. Rozšíření pravidla o stejných poplatcích na všechny měny Unie by bylo ještě ambicióznějším krokem, neboť by to znamenalo, že poskytovatelé platebních služeb sladí své poplatky za všechny přeshraniční transakce mezi zeměmi EU v libovolné měně EU s vnitrostátními transakcemi, včetně transakcí v měnách, které nejsou měnami výchozí země nebo země určení. Uživatelé platebních služeb by jistě měli z této možnosti prospěch, ale pro poskytovatele platebních služeb by to znamenalo značné náklady, mimo jiné co se týče infrastruktury ( 13 )
3.3.

EHSV má za to, že nejpružnějším mechanismem pro řešení těchto pravidelných aktualizací pravidel přijímaných IATTC by bylo jednoduché nařízení, v němž by byl jediným článkem stanoven závazek Evropské unie povinně uplatňovat na své loďstvo pravidla každoročně přijímaná IATTC, s odůvodněním odkazujícím právě na nezbytnost periodické aktualizace opatření týkajících se alespoň svěřených kompetencí.
3.4.2.

Je třeba zavést celoevropské řešení, protože kapacita veřejných služeb jednoho nebo více členských států nestačí na zajištění odpovídající ochrany základních práv a lidských práv uprchlíků, a to především v přístavech vstupu do Evropské unie. Je třeba dohlédnout na to, aby veřejné služby v celé Unii byly při plnění svých úkolů schopny dodržovat evropské hodnoty.
4.2.2.

Pokud jde o navrhované klíčové opatření pro Evropskou komisi s cílem provádět hlavní zásady pro zajištění ochrany a podpory pro oběti trestných činů z nenávisti a verbálních projevů nenávisti, mělo by je doplnit vytvoření mechanismu EU pro sledování účinných reakcí na trestné činy z nenávisti a verbální projevy nenávisti, a to prostřednictvím Agentury Evropské unie pro základní práva, která by mohla dále rozvíjet svůj mechanismus shromažďování údajů a začlenit do něj vnitrostátní funkce oznamování a včasného varování.
3.15

Vhodným nástrojem je tedy reforma nařízení o finančních referenčních hodnotách (BMR), která stanoví zákonnou náhradní sazbu, jež zmírní nepříznivé důsledky pro právní jistotu a finanční stabilitu, které by mohly nastat, pokud by se sazba LIBOR nebo jiná referenční hodnota, jejíž ukončení by vyústilo v závažné narušení fungování finančních trhů v Unii, přestala poskytovat, aniž by byla taková náhradní sazba zpřístupněna a zároveň integrována do dříve uzavřených smluv zahrnujících dohlíženou osobu v působnosti BMR.
1.3.

Podle našeho názoru není prozatímní charakter (trvající do 31. prosince 2025) odůvodněný a Komise by měla zajistit, aby byly patřičné záruky ochrany soukromí dětí vypracovány a zavedeny dříve než za pět let.
3.11.

Komplexní zjednodušení v tomto sektoru, které je dobře shrnuto v novém modelu „prospektu EU pro oživení“, by fakticky mohlo podpořit příliv likvidity do podniků a obnovu výše kapitálu, která utrpěla během pandemie COVID-19. Usnadnila by se tak emise nových akcií také podniky s malou a střední tržní kapitalizací, což by jim zlepšilo přístup ke kapitálu, aniž by musely narušit nezbytnou ochranu střadatelů.
5.6

EHSV vítá postoj Komise (s. 16), že se na odvětví letecké a námořní dopravy vztahují opatření na úrovni celého hospodářství, kterými je nezbytné se v souladu s Pařížskou dohodou zabývat. Tyto druhy globální dopravy patří spolu s některými průmyslovými emisemi k těm, jež jsou momentálně nejvíce vzdálené využívání nových nákladově efektivních nefosilních paliv, ačkoli probíhají slibné testy. Letectví a námořní doprava se rovněž obtížně regulují pomocí vnitrostátních či dokonce evropských právních předpisů a značná část jejich emisí je vytvářena mimo území EU. Jelikož mezinárodní emise z námořní dopravy a letectví v EU vzrostly od roku 1990 o více než 50 %, podporujeme zaměření Komise na nalezení konstruktivních způsobů, jak letectví a námořní dopravu zahrnout do politiky EU v oblasti klimatu. Letecká doprava v rámci členských států EU a mezi nimi je již zahrnuta do systému EU pro obchodování s emisemi a Komise v současnosti posuzuje, zda by do tohoto systému mohla být stejným způsobem zahrnuta i námořní doprava. Pokud jde o emise mimo území EU, podporujeme záměr Komise vystupovat proaktivně v činnosti organizací OSN, jako jsou IMO a ICAO, s cílem najít účinné a závazné celosvětové systémy snižování emisí.
3.4

EHSV se domnívá, že mechanismy předvstupního prověřování jsou novým prvkem, který stojí za to zvážit, není si však jistý, jak proveditelné by byly v praxi. Nejenže by pětidenní období stanovené pro dokončení prověřování zřejmě nepomohlo zemím, které přijímají největší počet osob nelegálně vstupujících po moři, ale rovněž se zdá, že by tyto země byly pod větším tlakem, aby co nejrychleji přijaly rozhodnutí. Bylo by velmi obtížné učinit tak s nezbytnými zárukami a v souladu se zásadami bezpečnosti a ochrany práv v rámci mezinárodního azylového systému, jinými slovy náležitě respektovat práva jednotlivce zakotvená v Ženevské úmluvě z roku 1951. Nezdá se být jasné ani to, jak budou zlepšena návratová řízení, když většina z nich řádně nefunguje – jak uznává samotný pakt o migraci a azylu –, a to nejen z důvodu nedostatku technické kapacity v zemích EU, ale také kvůli absenci reakce ze strany hostitelských zemí.