Podpora z ENRF by měla být využita pro řešení selhání trhu nebo situací suboptimálního financování, přiměřeným způsobem, bez duplikace či vytlačování soukromého financování a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Zajistí se tak soulad mezi opatřeními ENRF a pravidly Unie pro státní podporu a předejde nežádoucímu narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Účelem tohoto návrhu je zřízení Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) pro období 2021 až 2027. Tento fond se zaměřuje na směřování finančních prostředků z rozpočtu Unie na podporu společné rybářské politiky, námořní politiky Unie a mezinárodních závazků Unie v oblasti správy oceánů, a to zejména v souvislosti s Agendou pro udržitelný rozvoj do roku 2030.

–Všechny členské státy a zúčastněné strany měly za to, že podpora shromažďování údajů, kontrola rybolovu a vynucování a podpora organizacím producentů by měly zůstat součástí rybářského fondu v rámci sdíleného řízení.

Evropský námořní sektor poskytuje více než 5 milionů pracovních míst, z nichž plyne téměř 500 miliard EUR ročně, a mohl by v něm být vytvořeno ještě mnohem více pracovních příležitostí. Výsledek celosvětové ekonomie oceánů se dnes odhaduje na 1,3 bilionu EUR a do roku 2030 by se mohl více než zdvojnásobit (zpráva OECDThe Ocean Economy in 2030). V jiných odvětvích, jako je námořní vybavení, stavba lodí, pozorování oceánu, bagrování, ochrana pobřeží a námořní konstrukce, byla velkou motivací pro inovace potřeba snížit emise CO2, zvýšit efektivitu zdrojů a snížit dopad modrého hospodářství na životní prostředí. Investice do námořního hospodářství poskytovaly strukturální fondy Unie, především Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský rybářský a námořní fond. Pro využití růstového potenciálu tohoto sektoru je třeba využít nové nástroje, například InvestEU.

Tato hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 mezinárodní dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž všechy tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politiky by mělo poskytnout základ pro hodnocení dopadu možných budoucních opatření. Při hodnocení se budou posuzovat konkrétní dopady programu na základě ukazatelů a cílů daného programu a podrobnou analýzou se zjistí, do jaké míry lze program považovat za relevantní, účelný, účinný, s dodatečnou přidanou hodnotou Unie a koherentní s ostatními politikami Unie. Součástí hodnocení bude vymezení zkušeností, na jejichž základě byly zjištěny nedostatky a problémy nebo potenciál pro další zkvalitnění opatření či jejich výsledků, což pomůže maximalizovat jejich využití a dopady.

Vzhledem k problémům s dosažením udržitelného využívání biologických mořských zdrojů v souladu s cíli zachování společné rybářské politiky, bude ENRF podporovat řízení rybolovu a rybářských loďstev. V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF může proto podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástroje pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení o společné rybářské politice, a bude se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnu a dovybavení pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, bude podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů.

Podpora v rámci priority č. 1 se může vztahovat i na inovace a investice do rybářských plavidel s cílem zlepšit zdraví, bezpečnost a pracovní podmínky, energetickou účinnost a kvalitu úlovků. Tato podpora by však neměla vést ke zvýšení rybolovné kapacity nebo schopnosti vyhledat ryby a neměla by být poskytována jednoduše za účelem splnění požadavků, které jsou povinné v rámci právních předpisů Unie nebo národních právních předpisů. S ohledem na zdraví, bezpečnost a pracovní podmínky na rybářských plavidlech bude povolena vyšší míra podpory, než míra povolená u jiných operací.

Povinnost vykládky je jedním z hlavních problémů společné rybářské politiky. Vyvolává podstatné změny v rybářských postupech pro odvětví, někdy s významnými finančními náklady. ENRF proto bude podporovat inovace a investice, které přispívají k plnění povinnosti vykládky, s vyšší mírou podpory než u jiných operací, jako jsou investice do selektivních lovných zařízení, do zlepšení přístavních infrastruktur a do uvádění nežádoucích úlovků na trh. Bude také poskytovat maximální podporu ve výši 100 % na návrh, vývoj, monitorování, hodnocení a řízení transparentních systémů pro výměnu rybolovných práv mezi členskými státy („výměna kvót“) s cílem zmírnit dopad „ohrožených druhů“ v důsledku povinností vykládky.

V posledních několika letech bylo mnohého dosaženo při navracení rybích populací zpět na zdravé úrovně, při zvyšování ziskovosti odvětví rybolovu Unie a při zachovávání mořských ekosystémů. Stále však přetrvávají značné problémy k dosažení socioekonomických a environmentálních cílů společné rybářské politiky. To vyžaduje stálou podporu i po roce 2020, zejména v přímořských oblastech, kde byl pokrok pomalejší. Rybolov je nezbytný pro živobytí a kulturní dědictví mnoha pobřežních komunit v Unii, zejména tam, kde drobný pobřežní rybolov hraje důležitou roli. S průměrným věkem v mnoha rybářských komunitách nad 50 let zůstává problémem generační obnova a diverzifikace činností.

Agenda pro udržitelný rozvoj do roku 2030 Organizace spojených národů určila zachování a udržitelné využívání oceánů jako jeden ze 17 cílů udržitelného rozvoje (SDG 14). Unie je plně zavázána vůči tomuto cíli a jeho plnění. V této souvislosti se zavázala podporovat udržitelné modré hospodářství, které je v souladu s námořním územním plánováním, zachováním biologických zdrojů a dosažením dobrého stavu životního prostředí, zakázat určité formy dotací rybolovu, které přispívají k nadměrné kapacitě a nadměrnému rybolovu, omezit dotace, které přispívají k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, a zdržet se zavádění takových nových dotací. Tohoto výsledku by mělo být dosaženo do roku 2020 jako výsledek jednání Světové obchodní organizace o dotacích v oblasti rybolovu.

60 % oceánů je mimo hranice vnitrostátní jurisdikce. To znamená sdílenou mezinárodní odpovědnost. Většina problémů, kterým oceány čelí, jsou přeshraniční povahy, jako je nadměrné využívání, změna klimatu, acidifikace, znečištění a klesající biologická rozmanitost, a vyžadují proto sdílenou odezvu. V rámci Úmluvy OSN o mořském právu, jíž je Unie smluvní stranou, bylo s cílem regulovat a řídit lidskou činnost v oceánech vytvořeno mnoho svrchovaných práv, institucí a specifických rámcůf. V posledních letech se objevil globální konsensus, že mořské prostředí a námořní lidské činnosti by měly být řízeny efektivněji, aby bylo možné vypořádat s rostoucím tlakem, který je na oceány vyvíjen.

Rozvoj udržitelné modré ekonomiky je silně závislý na partnerství mezi místními zúčastněnými stranami, které přispívají k životaschopnosti pobřežních a vnitrozemských komunit a ekonomik. ENRF poskytne nástroje na podporu takových partnerství. Za tímto účelem bude podporovat místní rozvoj se zapojením místních komunit v rámci sdíleného řízení. Místní rozvoj se zapojením místních komunit je velmi úspěšným nástrojem v období 2014 až 2020. Tyto strategie skutečně posilují ekonomickou diverzifikaci v místním kontextu prostřednictvím rozvoje pobřežního a vnitrozemského rybolovu, akvakultury a udržitelné modré ekonomiky. Měly by zajistit, aby místní komunity lépe využívaly a těžily z příležitostí, které nabízí udržitelná modrá ekonomika, se zužitkováním a posílením environmentálních, kulturních, sociálních a lidských zdrojů. V porovnání s obdobím 2014 až 2020 rozsah strategií místního rozvoje se zapojením místních komunit podporovaných fondem ENRF bude t rozšířen: každé místní partnerství by mělo odrážet hlavní zaměření své strategie zajištěním vyváženého zapojení a zastoupení všech příslušných zúčastněných stran z místní udržitelné modré ekonomiky.

Tvorba pracovních míst v pobřežních regionech se opírá o místně řízený rozvoj udržitelné modré ekonomiky, která oživuje sociální strukturu těchto regionů. Námořní odvětví a služby pravděpodobně překonají růst globální ekonomiky a do roku 2030 významně přispějí k zaměstnanosti a růstu. Aby byl modrý růst udržitelný, závisí na inovacích a investicích do nových námořních podniků a biohospodářství, včetně modelů udržitelného cestovního ruchu, obnovitelných zdrojů energie z oceánů, inovativní špičkové stavby lodí a nových přístavních služeb, které mohou vytvářet pracovní místa a zároveň posílit místní rozvoj. Zatímco veřejné investice do udržitelné modré ekonomiky by měly být začleněny do celého rozpočtu Unie, ENRF bude konkrétně zaměřen na podmínky umožňující rozvoj udržitelné modré ekonomiky a na odstraňování překážek s cílem usnadnit investice a rozvoj nových trhů a technologií či služeb.

Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení. Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by proto měl poskytovat preferenční zacházení drobným příjemcům mírou podpory 100 %, s cílem podpořit jejich udržitelné rybářské postupy. Kromě toho budou určité oblasti podpory vyhrazeny provozovatelům drobného pobřežního rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. pořízením plavidla z druhé ruky a výměnou nebo modernizací motoru plavidla. Členské státy dále do svého programu zahrnou akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který bude monitorován na základě ukazatelů, pro které budou stanoveny milníky a cíle.

(8)Víceletý finanční rámec uvedený v nařízení (EU) xx/xx stanoví, že rozpočet Unie musí i nadále podporovat rybolov a námořní politiky. Rozpočet ENRF v běžných cenách by měl dosáhnout výše 6 140 000 000 EUR. Prostředky ENRF by měly být rozděleny mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení. 5 311 000 000 EUR by mělo být určeno na podporu v rámci sdíleného řízení a 829 000 000 EUR na podporu v rámci přímého a nepřímého řízení. Definice národních přídělů v rámci sdíleného řízení pro programové období 2021-2027 by měla vycházet z podílů v období 2014-2020, aby byla zajištěna stabilita, zejména pokud se týká dosažení cílů společné rybářské politiky. Zvláštní částky by měly být vyhrazeny pro nejvzdálenější regiony, kontrolu a prosazování a shromažďování a zpracování údajů pro řízení rybolovu a k vědeckým účelům, zatímco částky pro trvalé zastavení a mimořádné zastavení činnosti rybolovných aktivit by měly být omezeny.

(7)Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě jejich schopností dosáhnout stanovených priorit činností a poskytnout výsledky, přičemž se berou v úvahu zejména náklady na kontroly, administrativní zátěž a očekávaná míra rizika nedodržení předpisů. Mělo by se zvážit využití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 nařízení (EU) č. [nařízení, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie].

(6)Podpora z ENRF by měla být využita pro řešení selhání trhu nebo situací suboptimálního financování, přiměřeným způsobem, bez duplikace či vytlačování soukromého financování nebo narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Podpora by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

(5)V rámci přímého řízení by ENRF měl rozvíjet synergie a doplňkovost s dalšími příslušnými fondy a programy Unie. Měl by také umožnit financování v podobě finančních nástrojů s kombinováním zdrojů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx [nařízení o InvestEU].

(9)Evropský námořní sektor poskytuje více než 5 milionů pracovních míst, z nichž plyne téměř 500 miliard EUR ročně, a mohl by vytvořit ještě mnohem více pracovních příležitostí. Výsledek celosvětové ekonomiky oceánů se dnes odhaduje na 1,3 bilionu EUR a do roku 2030 by se mohl více než zdvojnásobit. V jiných odvětvích, jako je námořní vybavení, stavba lodí, pozorování oceánu, bagrování, ochrana pobřeží a námořní konstrukce, byla velkou motivací pro inovace potřeba snížit emise CO2, zvýšit efektivitu zdrojů a snížit dopad modrého hospodářství na životní prostředí. Investice do námořního hospodářství poskytovaly strukturální fondy Unie, především Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský rybářský a námořní fond. Pro využití růstového potenciálu tohoto sektoru je třeba využít nové nástroje, například InvestEU.

(10)ENRF by měl být založen na čtyřech prioritách: podporování udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; vytváření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podporování prosperujících pobřežních komunit; posilování mezinárodní správy oceánů a vytváření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. Tyto priority by měly být sledovány prostřednictvím sdíleného, přímého a nepřímého řízení.

(11)ENRF by měl být po roce 2020 založen na zjednodušené architektuře, aniž by bylo nutné příliš normativním způsobem předem definovat opatření a podrobná pravidla způsobilosti na úrovni Unie. Namísto toho by měly být v rámci každé priority popsány široké oblasti podpory. Členské státy by pak měly vypracovat svůj program s uvedením nejvhodnějších prostředků pro dosažení priorit. Různá opatření určená členskými státy v těchto programech by mohla být podporována podle pravidel stanovených v tomto nařízení a v nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních], pokud se na ně vztahují oblasti podpory uvedené v tomto nařízení. Je však nezbytné stanovit seznam nezpůsobilých operací, aby se zabránilo škodlivým dopadům z hlediska zachování rybolovu, například obecný zákaz investic zvyšující rybolovnou kapacitu. Investice a vyrovnání pro loďstvo by kromě toho měly být přísně podmíněny jejich souladem s cíli zachování společné rybářské politiky.

(12)Agenda pro udržitelný rozvoj do roku 2030 Organizace spojených národů určila zachování a udržitelné využívání oceánů jako jeden ze 17 cílů udržitelného rozvoje (SDG 14). Unie je plně zavázána vůči tomuto cíli a jeho plnění. V této souvislosti se zavázala podporovat udržitelné modré hospodářství, které je v souladu s námořním územním plánováním, zachováním biologických zdrojů a dosažením dobrého stavu životního prostředí, zakázat určité formy dotací rybolovu, které přispívají k nadměrné kapacitě a nadměrnému rybolovu, omezit dotace, které přispívají k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu, a zdržet se zavádění takových nových dotací. Tohoto výsledku by mělo být dosaženo na jednání Světové obchodní organizace o dotacích v oblasti rybolovu. V průběhu jednání na Světovém summitu o udržitelném rozvoji Světové obchodní organizace v roce 2002 a na Konferenci o udržitelném rozvoji Organizace spojených národů (Rio+20) v roce 2012 se Unie kromě toho zavázala odstranit dotace, které přispívají k nadměrné rybolovné kapacitě a nadměrnému rybolovu.

(13)S ohledem na důležitost sledování změny klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cíli OSN pro trvale udržitelný rozvoj by toto nařízení mělo rozšířit opatření týkající s klimatu a přispět k dosažení celkového cíle ve výši 25 % výdajů z rozpočtu Unie vynaložených na dosažení cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že 30 % z celkových finančních prostředků ENRF přispěje k cílům v oblasti klimatu. Příslušná opatření budou vymezena během přípravy a provádění ENRF a opětovně posouzena v kontextu příslušných postupů hodnocení a přezkumů.

(14)ENRF by měl přispívat k plnění cílů Unie v oblasti životního prostředí. Tento příspěvek ENRF by měl být sledován prostřednictvím environmentálních ukazatelů Unie a pravidelně hlášen v rámci hodnocení a výročních zpráv o činnosti.

(15)V souladu s článkem 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (nařízení společné rybářské politiky) by finanční pomoc Unie v rámci ENRF měla být podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky. Žádosti příjemců, kteří nesplňují platná pravidla společné rybářské politiky, by neměly být přípustné.

(16)Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení, pozastavení a finančním opravám stanoveným v nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních]. Pokud členský stát nebo příjemce nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby. Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby a uložit finanční opravy v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.

(17)V posledních několika letech bylo společnou rybářskou politikou dosaženo mnohých výsledků při navracení rybích populací zpět na zdravé úrovně, při zvyšování ziskovosti odvětví rybolovu Unie a při zachovávání mořských ekosystémů. Stále však přetrvávají značné problémy k dosažení socioekonomických a environmentálních cílů společné rybářské politiky. To vyžaduje stálou podporu i po roce 2020, zejména v přímořských oblastech, kde byl pokrok pomalejší.

(18)Rybolov je nezbytný pro živobytí a kulturní dědictví mnoha pobřežních komunit v Unii, zejména tam, kde hraje důležitou roli drobný pobřežní rybolov. Vzhledem k tomu, že v mnoha rybářských komunitách je průměrný věk rybáře vyšší než 50 let, zůstává problémem generační obnova a diverzifikace činností.

(19)ENRF by se měl zaměřit na dosažení environmentálních, ekonomických a sociálních cílů a cílů zaměstnanosti společné rybářské politiky podle článku 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. Tato podpora by měla zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury byly environmentálně udržitelné v dlouhodobém horizontu a řízeny způsobem, který je v souladu s cíli dosažení ekonomických, sociálních a zaměstnaneckých výhod, a přispívaly k dostupnosti dodávek potravin.

(20)Podpora z ENRF by měla být zaměřena na dosažení a zachování udržitelného rybolovu na základě minimálního udržitelného výnosu a na co největší snížení negativních dopadů rybolovu na mořské ekosystémy. Tato podpora by měla zahrnovat inovace a investice do rybolovných postupů a technik s nízkým dopadem, odolným vůči změně klimatu a s nízkým obsahem uhlíku.

(21)Povinnost vykládky je jedním z hlavních problémů společné rybářské politiky. Vyvolává podstatné změny v rybářských postupech pro odvětví, někdy s významnými finančními náklady. ENRF by proto měl mít možnost podporovat inovace a investice, které přispívají k plnění povinnosti vykládky, s vyšší mírou podpory než u jiných operací, jako jsou investice do selektivních lovných zařízení, do zlepšení přístavních infrastruktur a do uvádění nežádoucích úlovků na trh. Měl by také poskytovat maximální podporu ve výši 100 % na návrh, vývoj, monitorování, hodnocení a řízení transparentních systémů pro výměnu rybolovných práv mezi členskými státy („výměna kvót“) s cílem zmírnit dopad „blokačních druhů“ v důsledku povinností vykládky.

(22)ENRF by měl mít možnost podporovat inovace a investice do rybářských plavidel s cílem zlepšit zdraví, bezpečnost a pracovní podmínky, energetickou účinnost a kvalitu úlovků. Tato podpora by však neměla vést ke zvýšení rybolovné kapacity nebo schopnosti vyhledat ryby a neměla by být poskytována jednoduše za účelem splnění požadavků, které jsou povinné v rámci právních předpisů Unie nebo národních právních předpisů. V rámci architektury bez preskriptivních opatření by mělo být na členských státech, aby definovaly přesná pravidla způsobilosti pro tyto investice. S ohledem na zdraví, bezpečnost a pracovní podmínky na rybářských plavidlech by měla být povolena vyšší míra podpory, než míra povolená u jiných operací.

(23)Kontrola rybolovu má zásadní význam pro provádění společné rybářské politiky. ENRF by proto měl podporovat v rámci sdíleného řízení rozvoj a provádění systému kontroly rybolovu Unie podle nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 („nařízení o kontrole“). Některé povinnosti předvídané revizí nařízení o kontrole odůvodňují zvláštní podporu z fondu ENRF, např. povinné sledování plavidel a elektronické systémy vykazování v případě plavidel pro drobný pobřežní rybolov, povinné dálkové elektronické monitorovací systém a povinné nepřetržité měření a zaznamenávání výkonu hnacího motoru. Investice členských států do kontroly aktiv mohou být rovněž použity pro účely námořního dohledu a spolupráce pobřežních stráží.

(24)Úspěch společné rybářské politiky závisí na dostupnosti vědeckého poradenství pro řízení rybolovu, a tím i na dostupnosti údajů o rybolovu. S ohledem na problémy a náklady na získání spolehlivých a úplných údajů je třeba podporovat opatření členských států pro shromažďování a zpracování údajů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2017/1004 („rámcové nařízení o shromažďování údajů“) a přispívání k nejlepšímu dostupnému vědeckému poradenství. Tato podpora by měla umožnit synergie se shromažďováním a zpracováním dalších druhů námořních údajů.

(25)ENRF by měl podporovat účinné provádění založené na znalostech a správu společné rybářské politiky v rámci přímého a nepřímého řízení poskytováním vědeckého poradenství, rozvojem a prováděním systému kontroly rybolovu Unie, provozováním poradních sborů a dobrovolnými příspěvky mezinárodním organizacím.

(26)Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev. V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) č. [nařízení o společných ustanoveních]. V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky.

(27)Vzhledem k vysoké úrovni nepředvídatelnosti rybolovných činností mohou výjimečné okolnosti způsobit rybářům značné ekonomické ztráty. V zájmu zmírnění těchto důsledků by měl mít ENRF možnost podporovat vyrovnání za mimořádné zastavení rybolovné činnosti způsobené prováděním určitých opatření pro zachování zdrojů, např. prováděním víceletých plánů, cílů pro zachování a udržitelné využívání populací, opatření na přizpůsobení rybářské kapacity rybářských plavidel podle dostupných rybářských příležitostí nebo technických požadavků nebo zavedením mimořádných opatření, přerušením uplatňování dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu z důvodu vyšší moci, přírodní katastrofy nebo ekologické katastrofy. Podpora by měla být poskytnuta pouze v případě, pokud je dopad pro rybáře za takových okolností významný, např. pokud jsou obchodní činnosti daného plavidla zastaveny po dobu alespoň 90 po sobě jdoucích dnů a pokud ekonomické ztráty plynoucí z ukončení činnosti činí více než 30 % ročního obratu dotčené firmy. V podmínkách pro poskytování takové podpory by měly být zohledněny zvláštní postupy rybolovu úhořů.

(28)Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení. Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by jim proto měl poskytovat preferenční zacházení mírou podpory 100 %, včetně operací souvisejících s kontrolou a vynucováním, s cílem podpořit udržitelné rybářské postupy. Kromě toho by určité oblasti podpory měly být vyhrazeny drobnému pobřežnímu rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. podpora na pořízení plavidla z druhé ruky a výměnu motoru nebo modernizaci. Členské státy by dále měly do svého programu zahrnout akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který by měl být monitorován na základě ukazatelů, pro které by měly být stanoveny milníky a cíle.