Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě ohledně přetrvávajících případů, ve kterých některé třetí země neuplatňují ve věci bezvízového styku zásadu vzájemnosti v souladu s čl. 1 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, ve znění nařízení (ES) č. 851/2005 ve věci mechanismu vzájemnosti /* KOM/2006/0568 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.10.2006 KOM(2006) 568 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ohledně přetrvávajících případů, ve kterých některé třetí země neuplatňují ve věci bezvízového styku zásadu vzájemnostiv souladu s čl. 1 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, ve znění nařízení (ES) č. 851/2005 ve věci mechanismu vzájemnosti OBSAH I. Úvod 3 II. Výsledky dosažené od předložení první zprávy Komise o uplatňování zásady vzájemnosti 4 1. Země, ve kterých je dosažena úplná vzájemnost: 4 1.1. Uruguay 4 1.2. Kostarika 4 2. Země, ve kterých uplatňování zásady vzájemnosti probíhá: 4 2.1. Brazílie 4 2.2. Malajsie 5 3. Země, které oznámily řešení problémů spojených s neuplatňováním vzájemnosti, jenž se však doposud neuskutečnilo 6 3.1. Paraguay 6 3.2. Singapur 7 3.3. Brunej 7 4. Země, ve kterých došlo od vydání zprávy dne 10. ledna 2006 k pokroku při uplatňování vzájemnosti 8 4.1. Kanada 8 4.2. Austrálie 10 5. Země, ve kterých od vydání zprávy dne 10. ledna 2006 nedošlo v uplatňování vzájemnosti k žádnému pokroku 12 5.1. Spojené státy americké 12 III. Závěry 14 I. ÚVOD Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum (příloha I nařízení; dále jen „negativní seznam“), jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (příloha II nařízení; dále jen „pozitivní seznam“)[1], je základem společné vízové politiky EU. Nařízení bylo zásadním způsobem upraveno nařízením (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005, kterým se zřizuje nový mechanismus vzájemnosti. Ten je zaměřený na vytvoření vzájemnosti na základě příslušných kroků vůči některým třetím zemím, které nadále uplatňují vízovou povinnost vůči občanům některých členských států EU pro pobyty kratší než 90 dnů, zatímco Společenství vůči občanům těchto třetích zemí vízovou povinnost neuplatňuje. Nařízení (ES) č. 851/2005 stanoví možnost dočasně obnovit vůči těmto zemím vízovou povinnost. Společné prohlášení podepsané Radou a Komisí při příležitosti přijetí nařízení (ES) č. 851/2005[2] kromě toho zmiňuje možnost využít další dočasná opatření, a to zejména v oblasti politické, hospodářské či obchodní. V rámci uplatňování nařízení (ES) č. 851/2005 a v důsledku oznámení učiněného členskými státy ohledně neuplatňování zásady vzájemnosti, Komise předložila Radě dne 10. ledna 2006 zprávu o uplatňování zásady vzájemnosti ve věci bezvízového styku s některými třetími zeměmi[3]. Tato zpráva představila kroky, které Komise podnikla vůči třetím zemím uvedeným na pozitivním seznamu, jež zachovávají vízovou povinnost pro státní příslušníky členských států, a uvedla přehled o dosažených výsledcích. Vzhledem k dosaženému pokroku vyslovila Komise v závěru názor, že v této fázi není potřeba ke zprávě připojit návrh na dočasné obnovení vízové povinnosti anebo návrh některého z opatření uvedeného ve společném prohlášení Rady a Komise. Nicméně s cílem předložit druhou zprávu Komise oznámila, že ověří, zda byla uskutečněna řešení navržená některými třetími zeměmi a zda se dialog nadále vedený s ostatními třetími zeměmi přiblížil k uplatňování zásady vzájemnosti ve věci bezvízového styku. Rada dne 21. února 2006 souhlasila ve svých závěrech s analýzou Komise a hlavně ji vyzvala, aby zvýšila své úsilí, pokud jde o Spojené státy, Kanadu a Austrálii, a sledovala další pokrok s ostatními dotčenými třetími zeměmi. Tato zpráva předložená Evropskému parlamentu a Radě v rámci provádění čl. 1 odst. 5 nařízení (ES) č. 539/2001 ve znění článku 1 nařízení (ES) č. 851/2005 hodnotí kroky, jež Komise podnikla od přijetí závěrů Radou dne 21. února vůči třetím zemím uvedeným na pozitivním seznamu, které pro státní příslušníky členských států zachovávají vízovou povinnost. II. Výsledky dosažené od předložení první zprávy Komise o uplatňování zásady vzájemnosti Zpráva Komise ze dne 10. ledna 2006 byla v následujících dnech předložena orgánům dotčených třetích zemí prostřednictvím verbální nóty. Poté, co Rada dne 21. února 2006 podpořila přístup stanovený v závěru zprávy Komise, mohla Komise znova začít aktivně podnikat kroky a zahájit práci s cílem uplatnit zásadu vzájemnosti. Komise v úzké spolupráci s členskými státy pokračovala v intenzivním dialogu s orgány dotčených třetích zemí. Konkrétně v případě Austrálie, Kanady a Spojených států uspořádaly útvary Komise dne 23. března 2006 odbornou schůzku se zástupci dotčených členských států, která měla za cíl zhodnotit stav dialogu, jenž tyto státy vedou s dotčenými třemi třetími zeměmi, a jeho výsledky. Tato schůzka byla součástí kontaktů na vysoké úrovni, které měla Komise s orgány těchto tří zemí navázat v následujících týdnech. 1. Země, ve kterých je dosažena úplná vzájemnost: 1.1. Uruguay Výsledky kontaktů s uruguayskými orgány: Estonské orgány informovaly dne 16. ledna 2006 Komisi, že Uruguay zrušila vízovou povinnost pro estonské státní příslušníky u pobytů v délce do 3 měsíců. Hodnocení: Vzájemnost ve věci bezvízového styku je nyní plně uplatňována vůči všem členským státům. 1.2. Kostarika Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Komise upozornila orgány Kostariky na zachování vízové povinnosti vůči islandským státním příslušníkům. Dané orgány odpověděly, že Island bude v nejbližší době mít stejné postavení. V tomto ohledu byla oznámena plánovaná úprava „obecných ustanovení“. V odpovědi na ústní nótu Komise ze dne 15. června 2006 potvrdily orgány Kostariky prostřednictvím nóty dne 20. července 2006, že vzájemnost je nyní zajištěna i v případě Islandu. Hodnocení: Vzájemnost ve věci bezvízového styku je nyní plně uplatňována vůči všem členským státům a zemím přidruženým k Schengenské úmluvě. 2. Země, ve kterých uplatňování zásady vzájemnosti probíhá: 2.1. Brazílie Aktuální stav: Zachování vízové povinnosti pro státní příslušníky Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Malty a Rakouska. Česká republika oznámila Radě a Komisi, že dohoda, kterou s Brazílií uzavřela dne 29. dubna 2004 ohledně zrušení vízové povinnosti, vstoupila v platnost dne 3. října 2005. Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Brazilské orgány již vyjádřily a oficiálně potvrdily svou politickou vůli zavést bezvízový styk pro státní příslušníky členských států, na které se stále vztahuje vízová povinnost, a v roce 2005 předložily Komisi návrh dohody, která má být v této záležitosti uzavřena s Evropským společenstvím s cílem odstranit vízovou povinnost pro občany výše uvedených členských států. Komise ve své první zprávě zdůraznila, že výhradní pravomoc Společenství v oblasti vízové povinnosti a bezvízového styku vylučuje uzavření dohody o bezvízovém styku mezi Evropským společenstvím a Brazílií, která by byla použitelná jen pro omezený počet členských států. Rada ve svých závěrech ze dne 21. února 2006 týkajících se zprávy Komise přivítala zapojení Brazílie na politické úrovni a vyzvala Komisi, aby ji co nejdříve předložila doporučení s cílem zahájit jednání o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Brazílií o bezvízovém styku. Útvary Komise nyní toto doporučení připravují. Bude to první případ vyjednání dvoustranné dohody o bezvízovém styku mezi Společenstvím a třetí zemí. Hodnocení: Brazilské orgány opětovně potvrdily svůj závazek zajistit úplné uplatňování vzájemnosti v oblasti víz. Jakmile budou vyřešeny určité obtíže spojené se složitou situací vyplývající z právního řádu Společenství, zejména pokud jde o délku krátkodobého pobytu povoleného v rámci bezvízového styku, předloží Komise zmíněné doporučení s cílem zahájit jednání s Brazílií. 2.2. Malajsie Aktuální stav: bezvízový styk omezen na pobyty kratší než 30 dnů pro státní příslušníky Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Portugalska, Slovinska a Řecka. Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Zastoupení Malajsie při Evropské unii potvrdilo Komisi dopisem ze dne 6. února 2006 záměr malajských orgánů vyřešit přetrvávající problémy spojené s uplatňováním vzájemnosti. Vzhledem k tomu, že Komise dále neobdržela v této věci žádné oficiální sdělení, upozornila malajské orgány prostřednictvím verbální nóty ze dne 1. června 2006 na přetrvávající problémy spojené s neuplatňováním vzájemnosti vůči dotčeným členským státům a s cílem předložit v červenci 2006 svou druhou zprávu je vyzvala, aby ji informovaly o aktuálním stavu. Malajské orgány informovaly Komisi dopisem ze dne 24. srpna 2006, že se zavazují pro občany všech těchto členských států obnovit bezvízový styk pro pobyty do tří měsíců. Učiní tak ve dvou fázích. První fáze již probíhá; v současnosti jsou uskutečňovány všechny nezbytné administrativní úpravy k zajištění bezvízového pobytu do tří měsíců pro občany Řecka, Portugalska, Kypru, Lotyšska a Malty. Nicméně pro občany Estonska, Litvy a Slovinska bude bezvízový pobyt nadále omezen na jeden měsíc, protože podle malajských orgánů tyto členské státy nezajišťují pro malajské občany bezvízový styk pro pobyty v délce tří měsíců anebo zajišťují bezvízový pobyt pouze v omezené délce čtrnácti dnů. Malajské orgány informovaly Komisi, že obnovení bezvízového pobytu v délce tří měsíců se uskuteční, jakmile tyto členské státy zavedou pro malajské občany bezvízový styk u pobytů ve stejné délce. Hodnocení: Komise vítá pokrok Malajsie při obnovení vzájemnosti v oblasti víz u pobytů v délce až do tří měsíců. Vítá zejména administrativní úpravy s cílem obnovit vzájemnost pro občany Řecka, Portugalska, Kypru, Lotyšska a Malty. Komise kromě toho přezkoumá prvky předložené malajskými orgány týkající se Estonska, Litvy a Slovinska. Při přípravě zprávy již dva z těchto tří členských států Komisi sdělily, že argumenty předložené malajskými orgány jsou neopodstatněné, a potvrdily, že umožňují malajským občanům bezvízový pobyt v délce do tří měsíců Komise dále přezkoumá argumenty předložené malajskými orgány a učiní všechny potřebné kroky, aby malajským orgánům objasnila aktuální stav, pokud jde o tyto tři členské státy, a zajistila co nejrychleji obnovení bezvízového pobytu do tří měsíců i pro občany těchto členských států 3. Země, které oznámily řešení problémů spojených s neuplatňováním vzájemnosti, jenž se však doposud neuskutečnilo 3.1. Paraguay Aktuální stav: Zachování vízové povinnosti pro státní příslušníky Islandu . Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Paraguayské orgány informovaly Komisi, že přetrvávající problém bude řešen prostřednictvím vydání dekretu výkonným orgánem. Vzhledem k tomu, že Komise neobdržela oficiální potvrzení podpisu takového dekretu, upozornila paraguayské orgány prostřednictvím verbální nóty ze dne 5. června 2006 na přetrvávající stav neuplatňování vzájemnosti, pokud jde o islandské státní příslušníky. Hodnocení : Je potřeba ověřit realizaci oznámeného opatření. Bylo by vhodné prozkoumat nejvhodnější způsoby pro dosažení úplné vzájemnosti [4] . 3.2. Singapur Aktuální stav: Bezvízový styk omezen na 30 dnů s možností pobyt dvakrát prodloužit o 30 dnů přímo na místě. Komise ve své zprávě ze dne 10. ledna 2006 vypracované na základě informací dostupných v prosinci 2005 příznivě zhodnotila režim využívaný v Singapuru (zavedení bezvízového styku u pobytů do 30 dnů; dvě prodloužení o 30 dnů zjednodušeným postupem), zejména s ohledem na rovnost při zacházení se všemi státními příslušníky, kteří jsou osvobozeni od vízové povinnosti, na jednoduchost postupu při prodlužování bezvízového pobytu a na rozlohu země. Komise však byla již dříve informována o třech doplňujících skutečnostech: američtí a australští státní příslušníci jsou osvobozeni od vízové povinnosti při pobytu až do 90 dnů; doba pro bezvízový styk závisí na způsobu dopravy při cestě do Singapuru; prodloužení pobytu na místě je z praktického hlediska problematické. Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Komise upozornila dne 2. června 2006 prostřednictvím ústní nóty orgány Singapuru na výše uvedené nové skutečnosti a s cílem předložit v červenci 2006 druhou zprávu je vyzvala, aby ji informovaly o aktuálním stavu. Hodnocení: Pozitivní hodnocení ve zprávě ze dne 10. ledna 2006 je zpochybňují informace, které poté Komise obdržela. Obzvláště skutečnost, že státní příslušníci dvou třetích zemí využívají bezvízového styku u pobytů do 90 dnů, je pro hodnocení režimu bezvízového styku, který platí pro občany Unie, důležitým prvkem. Konečné hodnocení lze uskutečnit až po analýze informací, jež mají poskytnout singapurské orgány. 3.3. Brunej Aktuální stav: Zachování vízové povinnosti pro státní příslušníky České republiky, Estonska, Finska, Islandu, Litvy, Lotyšska, Malty a Portugalska. Bezvízový pobyt je omezený na 14 dnů pro státní příslušníky Belgie, Dánska, Francie, Itálie, Kypru, Lucemburska, Maďarska, Norska, Polska, Slovenska, Slovinska, Španělska, Švédska. Bezvízový pobyt je omezený na 30 dnů pro státní příslušníky Německa, Nizozemska, Rakouska a Řecka. Ve své první zprávě se Komise vyjádřila, že „navzdory skutečnosti, že státní příslušníci členských států mohou pobývat v zemi bez víza po dobu 90 dnů (stejná délka pobytu pro občany všech členských států), nelze považovat za úplnou vzájemnost, Brunej navrhl, že bude vůči všem státním příslušníkům EU uplatňovat stejně výhodné podmínky, jako uplatňuje pro své nejbližší asijské partnery. Rovnost při zacházení se všemi členskými státy tak bude zajištěna.“ Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti : Byly navázány kontakty na technické úrovni. Komise byla informována, že na danou problematiku byly upozorněny orgány Bruneje na ministerské úrovni a že problém lze vyřešit. Jelikož Komise neobdržela oficiální potvrzení o snaze přijmout opatření s cílem uplatňování vzájemnosti, dne 1. června 2006 oficiálně připomněla brunejským orgánům prostřednictvím ústní nóty, že se stále vyskytují případy neuplatňování vzájemnosti, které jsou uvedeny výše. Orgány Bruneje požádaly prostřednictvím ústní nóty ze dne 6. července 2006 o prodloužení lhůty o 3 týdny s cílem předložit své stanovisko v této věci. Dne 10. července 2006 upřesnily prostřednictvím nové verbální nóty, že vláda Bruneje v zásadě souhlasí se zavedením bezvízového styku pro státní příslušníky všech členských států pro pobyty do 30 dnů, a požádaly o další tři týdny, než sdělí Komisi datum vstupu v platnost tohoto bezvízového styku. Hodnocení: S ohledem na poslední ústní nótu brunejských orgánů se zdá, že řešení zaručující rovnost při zacházení se státními příslušníky ze všech členských států bude brzy dosaženo. Konečné hodnocení lze uskutečnit až poté, co brunejské orgány realizují svůj záměr. 4. Země, ve kterých došlo od vydání zprávy dne 10. ledna 2006 k pokroku při uplatňování vzájemnosti 4.1. Kanada Aktuální stav: Zachování vízové povinnosti pro státní příslušníky České republiky, Estonska, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Polska a Slovenska. Komise ve své první zprávě uvedla, že Kanada se zapojila do dialogu s cílem zavést vzájemný systém pro bezvízový styk, který ale nepřinesl skutečný pokrok. Zdůraznila, že v dialogu je třeba pokračovat, ale zaměřit se více na výsledky, které mají být dosaženy. Vyjádřila požadavek, aby se zavedl transparentní postup s jasnými referenčními údaji, který by vedl k odstranění vízové povinnosti pro občany všech členských států. Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti: Od vydání této první zprávy proběhlo množství setkání, jak mezi Kanadou a členskými státy, tak mezi Kanadou a Komisí. Kanadské orgány sdělily příslušným členským státům informace a údaje ohledně nedodržování kritérií spojených s bezvízovým stykem; a oznámily, že jsou připraveny dále upřesnit kritéria a podmínky, které je k tomuto účelu potřeba splnit. Výsledkem těchto četných setkání zaslaly kanadské orgány Komisi dne 28. června 2006 dopis, ve kterém uvedly: „…Rádi bychom potvrdili, že Kanada se zavázala, že přezkoumá zavádění bezvízového styku pro nové členské státy. Kanada kromě toho sdílí s Evropskou komisí strategický zájem na užší spolupráci v oblasti mezinárodní migrace. V této souvislosti plně podporujeme zahájení pravidelného a trvalého dialogu s Evropskou komisí. S cílem pokročit v této oblasti navrhujeme rámec spolupráce mezi Ministerstvem pro občanství a přistěhovalectví Kanady a Generálním ředitelstvím Komise pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost… Klíčovým fórem tohoto rámce by byla pracovní skupina, která by podávala informace o přezkumu vízové povinnosti… Kanada se zavázala, že svůj proces přezkumu víz učiní transparentnější a že Evropské komisi a novým členským státům poskytne více informací o požadavcích spojených s bezvízovým stykem a vízovou povinností. Jak jsme projednávali v rámci naší schůzky minulý květen, posílení výměny informací významně přispěje ke schopnosti Kanady posoudit podmínky v členských státech Evropské unie. Jak víte, faktory, na kterých jsou v současnosti založeny rozhodnutí o zavedení bezvízového styku a o obnovení vízové povinnosti, zahrnují: - trvale nízký počet zamítnutí žádostí o kanadská víza státním příslušníkům zemí, u kterých probíhá přezkum, v delším období; - spolupráci a výměnu informací se zemí, u které je prováděn přezkum, ohledně problematiky donucovacích orgánů, jako jsou přesuny a policejní vyšetřování; - nízkou úroveň organizovaného zločinu v Kanadě napojeného na příslušnou zemi; - nízký výskyt falšovaných pasů anebo důkazů o korupci při vydávání dokladů v dané zemi; - omezený příliv žadatelů o azyl s nekalými úmysly z cílové země anebo cestujících s doklady vydanými příslušnou zemí. Ministerstvo pro občanství a přistěhovalectví Kanady v současnosti pracuje na upřesnění těchto kritérií. … Nakonec bychom rádi potvrdili, že Kanada již zahájila konzultace s cílem odstranit vízovou povinnost pro jeden nový členský stát a zabezpečit posílenou spolupráci v oblasti přistěhovalectví. Kanada očekává, že tyto konzultace budou brzy ukončeny“. Hodnocení: Je zřejmé, že všechny problémy spojené s neuplatňováním vzájemnosti ve vztazích s Kanadou nebyly vyřešeny. Nicméně Komise zastává názor, že závazky, jež kanadské orgány učinily dne 28. června ve svém dopise, a jejich realizace, přinesou konkrétní výsledky: - Kontakty zahájené dne 29. června mezi Kanadou a Estonskem by měly v následujících dnech vést k rozhodnutí kanadské vlády o zrušení vízové povinnosti u dočasných pobytů pro estonské státní příslušníky s platností od 27. září 2006. Jedná se o jasné potvrzení vůle kanadské vlády uskutečnit společný cíl uplatňovat vzájemnost vůči všem členským státům; - Zavedení nového rámce pro dialog v této oblasti se zvýšenou transparentností, pokud jde o kritéria a podmínky, které musí dané členské státy splnit, aby mohly využívat bezvízového styku, jim umožní rychleji pokročit k dosažení tohoto cíle. Komise rovněž zastává názor, že zejména s ohledem na realizaci prvního závazku učiněného kanadskými orgány, není v této fázi nezbytné vůči Kanadě navrhnout nějaká opatření. Pokud jde o druhý závazek, Komise bude ve spolupráci s Kanadou usilovat o to, aby členský stát, který splní objektivní kritéria, mohl využívat bezvízového styku co nejdříve. 4.2. Austrálie Aktuální stav : Státní příslušníci 14 členských států (Belgie, Dánska, Německa, Řecka, Španělska, Francie, Itálie, Lucemburska, Malty, Nizozemska, Rakouska, Portugalska, Finska a Švédska), stejně jako státní příslušníci přidružených zemí, Islandu a Norska, musí mít elektronické cestovní povolení (ETA - Electronic Travel Authority). Státní příslušníci devíti nových členských států (České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Polska, Slovinska a Slovenska) musí mít elektronické vízum (e676). Z toho státní příslušníci Estonska, Lotyšska a Slovinska však mohou využít mechanismu zjednodušeného vydávání víz („možnost samoudělování“). Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti: Komise se na základě vyjádření ve své zprávě ze dne 10. ledna 2006 snažila v kontaktu s členskými státy a Austrálií o podrobnější přezkoumání důvodů, kterými australské orgány odůvodnily zachování stávajícího systému elektronických víz (viz bod 3.1 zprávy ze dne 10. ledna 2006): - tři členské státy nejsou schopny „on-line“ rozlišit cestovní doklady vydávané občanům Unie od dokladů vydaných státním příslušníkům třetích zemí (struktura čísel je stejná u všech typů dokladů). Kontakty útvarů Komise s členskými státy umožnily stanovit, že tato omezená schopnost rozlišovat doklady se týká pouze cestovních dokladů vydávaných Českou republikou. Pokud jde o dosah této neschopnosti rozlišovat doklady, musí však Komise konstatovat, že formuláře se žádostí o elektronická víza zpřístupněny on-line Oddělením pro přistěhovalectví a multikulturní záležitosti obsahují zvláštní rubriku určenou pro občanství, která vyzývá žadatele o vízum, aby uvedl, zda je státním příslušníkem země, která vydala pas, a pokud ne, aby uvedl své občanství. - zvýšení množství případů překročení délky povoleného pobytu, míra zamítnutí víza, vysoká míra používání falešných podkladových dokumentů. Oddělení pro přistěhovalectví a multikulturní záležitosti předalo na začátku června Komisi „Zprávu o dosaženém pokroku“, ve které je vysvětleno, že tyto údaje a jejich porovnání s celkovými průměrnými údaji jsou náležitými kritérii využívanými pro posouzení výkonnosti vzhledem k požadavkům v oblasti nezákonného přistěhovalectví a pro rozhodnutí, zda je členský stát způsobilý využívat mechanismus zjednodušeného vydávání víz. V příloze „Zprávy o dosaženém pokroku“ je obsažena statistická tabulka s těmito třemi údaji za referenční období 2003–2004, 2004–2005 a za druhou polovinu roku 2005. Tabulka, která se týká jen šesti členských států, jejichž státní příslušníci jsou zařazeni pod normu „e676“ (pro ty neplatí prostředek samoudělování), uvádí následující údaje: - míra překročení délky povoleného pobytu: míra se pohybuje v rozmezí od 0,23 % do 2,41 % a vývoj se liší. Míra již dvakrát klesla u dvou členských států (Litva, Kypr) a u dalších dvou (Maďarsko, Slovensko) se dvakrát zvýšila. Pokud jde o zbývající dva státy, byl zaznamenán nejprve pokles a poté růst (Česká republika) anebo naopak (Polsko). - míra zamítnutí víza: míra zamítnutí víza dvakrát klesla u státních příslušníků všech členských států a v období 2005–2006 dosáhla ve všech případech nižší úrovně, než je celková míra zamítnutí. - míra zrušení víza: míry jsou extrémně nízké, téměř bezvýznamné: ve čtyřech členských státech za všechny tři referenční období je míra ve výši 0,00 %; u jednoho členského státu dosahuje 0,00 % ve dvou referenčních obdobích a 0,01 % v jednom období; pouze v jednom členském státě se míra zvyšovala z 0,00 % přes 0,02 % na konečných 0,03 %. - vysoká míra používání falešných podkladových dokumentů: k tomuto údaji nedodaly australské orgány podrobnější informace. Závěry australských orgánů: - výsledky České republiky v porovnání s celkovou průměrnou mírou u třech základních kritérií umožňují uvažovat o rozšíření mechanismu zjednodušeného vydávání i na její státní příslušníky. Oddělení pro přistěhovalectví a multikulturní záležitosti však poznamenává, že toto rozšíření je podmíněno vyřešením určitých nedořešených bodů ve spolupráci s Českou republikou; - u pěti dalších členských států byly zaznamenány pokroky v průběhu posledního referenčního období, ale prozatím jsou pro navržení rozšíření mechanismu zjednodušeného vydávání nedostatečné; - v průběhu příštích šesti měsíců bude mechanismus zjednodušeného vydávání vylepšen po technické stránce, aby se snížil počet dokumentů, které je potřeba předložit. Australská ministryně pro přistěhovalectví a multikulturní záležitosti poskytla v dopise ze dne 28. srpna 2006 sérii doplňujících informací: „Australská vláda vypracovala strategii pro provádění celé řady opatření v průběhu příštích několika let s cílem sjednotit vízovou povinnost pro všechny členské státy EU. Ta obsahuje: - V první fázi sérii vylepšení služby pro vydávání australského elektronického turistického víza (e676), jež se mají uskutečnit na počátku roku 2007 a které se týkají zestručnění online přihlášky a doplňujících dokladů, které mohou být od žadatelů požadovány; - Od 1. července 2007 snížení poplatku pro příslušníky nových členských států EU za žádost o tříměsíční vízum (e676) a za krátkodobé obchodní vízum. - Rozšíření mechanismu „samoudělování“ (e767) na nové členské státy EU, pokud dosažené údaje v rámci australských vízových požadavků budou na průměrné úrovni nebo pod ní… - V roce 2008 bude zavedena nová služba pro udělování elektronického turistického a obchodního víza (eVisitors), která se sloučí s internetovou platformou pro služby pro udělování elektronického cestovního povolení a e676. Nová služba bude prováděna jednotně v rámci celé EU a nebude vyžadovat žádné poplatky za žádost o vízum… - Australská vláda rovněž posoudí technické možnosti přechodu na jednotnou platformu pro vydávání turistických a obchodních víz, která by platila pro příslušníky všech členských států. Jakmile bude nalezeno technické řešení, bude následovat jeho realizace“. Na základě těchto informací se dne 29. srpna 2006 uskutečnilo setkání s australskými orgány. Hodnocení: Možnost budoucího rozšíření mechanismu zjednodušeného vydávání na české státní příslušníky je zřetelným pokrokem, kterého si Komise cení i přesto, že vyžaduje splnění určitých podmínek. Technická vylepšení mechanismu pro vydávání víz (e676), která se mají uskutečnit v následujících měsících, mají usnadnit postup žadatelů o vízum, však musí být ještě upřesněna. Možnost zrušit od července 2007 poplatky za vízum v rámci mechanismu pro vydávání e676, kterou v dopise oznámila ministryně pro přistěhovalectví a multikulturní záležitosti, představuje konkrétní pokrok směrem k obnovení rovnosti při zacházení s členskými státy. Kromě toho, záměr zmíněný v rámci informací předložených australskými orgány uvádí hlavní směry podmínek, etap a lhůt pro úplné obnovení rovnosti při zacházení s občany všech členských států v horizontu roku 2008 se zavedením nové jednotné platformy eVisitors, která sloučí mechanismy pro vydávání víz ETA a e676. Z celkového hlediska Komise zastává názor, že v této fázi není potřebné uvažovat o přijetí opatření vůči Kanadě. Je však třeba dále vyhodnocovat vývoj podmínek vydávání víz až do zavedení platformy eVisitors, zejména pokud jde o co nejrychlejší efektivní realizaci vylepšení oznámených australskými orgány (zjednodušení mechanismu pro vydávaní e676, poskytování mechanismu „samoudělování“, zavedení jednotné platformy platné pro všechny členské státy). 5. Země, ve kterých od vydání zprávy dne 10. ledna 2006 nedošlo v uplatňování vzájemnosti k žádnému pokroku 5.1. Spojené státy americké Aktuální stav : Zachování vízové povinnosti pro státní příslušníky České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Řecka. Komise ve své první zprávě uznala, že Spojené státy se do procesu plánu pro program bezvízového styku zapojily na nejvyšší politické úrovni. Vzhledem k reakci členských států a k situaci americké vízové politiky má Komise za to, že proces plánu pro programu bezvízového styku by mohl umožnit, aby všichni občané EU mohli využívat bezvízového styku ve střednědobém termínu, a je připravena tento přístup obhájit. Nicméně aby tento přístup byl zcela účinný, je nezbytné posílit specifičnost a soudržnost při stanovování cílů a hodnocení těchto plánů. Americká vláda přijala tento návrh v rámci společného pracovního programu Evropské unie a Spojených států z listopadu 2005 s cílem uskutečnit iniciativu v hospodářské oblasti vyhlášenou na summitu Evropské unie a Spojených států v červnu 2005: jedním z cílů je „zavést jasné a úplné postupy pro stanovení plánů pro všechny členské státy EU vyloučené z programu bezvízového styku pomocí postupu umožňujícího těmto členským státům splnit stanovené podmínky a účastnit se amerického programu bezvízového styku“. Kroky s cílem uplatňování vzájemnosti: Od vydání této první zprávy se uskutečnila řada setkání jak mezi Spojenými státy a příslušnými členským státy, tak mezi Spojenými státy a Komisí, a zejména v rámci summitu EU a Spojených států ve Vídni 21. června minulého roku. Nicméně nebyl zaznamenán žádný konkrétní pokrok: - plány nebyly uzpůsobeny tak, aby byly úplnější a specifičtější pro jednotlivé země a obsahovaly příslušné referenční údaje a lhůty; - obavy ohledně údajů, na kterém je založeno stanovisko Spojených států, zůstávají nevyřešeny, zejména pokud jde o míru překročení doby povoleného pobytu a o míru zamítnutí víza; přestože kritéria stanovená Kongresem jsou přijatelná, způsob, kterým jsou uplatňována správou, přijatelný není: míra zamítnutí víz závisí v zásadě na posouzení amerických konzulárních úřadů; příslušné členské státy však nejsou informovány o důvodech zamítnutí víz; vzhledem k tomu, že se jedná o míru překročení doby povoleného pobytu, Spojené státy, které nemají systém pro zaznamenávání příjezdu do země a odjezdu ze země, v této fázi tedy nedisponují spolehlivými faktickými údaji; - americké orgány neuvažují o zjednodušení oblasti vydávání víz (např. pokud jde o výši poplatků, která má být zaplacena v rámci přechodného opatření). Podle neoficiálních informací, jež Komise nedávno získala, se však zdá, že americké orgány plánují, že státním příslušníkům jednoho členského státu umožní podávat svou žádost o vízum elektronicky. Je třeba poznamenat, že v rámci diskuze v Kongresu ohledně nové legislativy v oblasti nezákonného přistěhovalectví byl předložen pozměňovací návrh, který by umožnil rozšířit program bezvízového styku na některé členské státy, pokud by splnily určité podmínky. V této fázi nelze posoudit, jaké jsou šance zmíněný návrh provést. Nicméně tato iniciativa neřeší problematiku rozšíření programu. Kromě toho, v dopise zaslaném Komisi dne 17. srpna 2006 americké orgány poskytly doplňující vysvětlení: „…je třeba zdůraznit, že program pro zrušení vízové povinnosti je založen na souladu se souborem ze zákona stanovených požadavků, které mohou vyžadovat objasnění, ale nelze je nepoužít či pozastavit. V současnosti žádný členský stát EU, který se neúčastní programu pro zrušení vízové povinnosti, nesplňuje všechna zákonná kritéria pro zařazení do programu. Tato kritéria zahrnují kromě jiného rovněž míru zamítnutých žádostí o jiná, než přistěhovalecká víza, na úrovni nižší než 3 %, vydávání biometrických pasů a včasné hlášení ztracených a odcizených pasů. Věříme, že proces plánování pokračuje jak má, jakožto klíčový nástroj pro výměnu informací a konstruktivní spolupráci mezi Spojenými státy a členskými státy EU, které aktivně usilují o zařazení do programu pro zrušení vízové povinnosti. Proces plánování již přinesl výsledky ve smyslu povědomí o ukazatelích, např. o překračování povolené délky pobytu, které ovlivňují způsobilost dané země pro zařazení do programu. Navíc dvoustranné pracovní skupiny odpovědné za provádění plánu nyní obdržely a projednaly zvláštní pokyny pro danou otázku týkající se oblastí, jako jsou úplnost a zabezpečení dokladů, udělování státního občanství, občanství a pobyt, které se budou posuzovat u všech budoucích přezkumů s cílem prvotního zařazení do programu. Budou následovat doplňující pokyny týkajících se kritických otázek, které mají vliv na vnitřní bezpečnostní zájmy Spojených států - hraniční kontroly, ztráta a odcizení pasu a policejní spolupráce. Rádi bychom, aby Komise zohlednila doposud dosažený pokrok v procesu plánování a závazek, který členským státům usilujícím o zařazení do programu učinilo ministerstvo pro vnitřní bezpečnost, týkající se poskytování poradenství a technické pomoci pro dosažení cílů, požadavků a hodnotících kritérií programu“. Hodnocení : Zdá se, že za těchto okolností se pro dané případy neuplatňování vzájemnosti nerýsuje žádné řešení. Nebyl zahájen žádný dialog zaměřený na dosažení daných výsledků. Sdělení obsažené v dopise ze dne 17. srpna je pouze potvrzením závazku učiněného již před vydáním první zprávy. Možnost pro státní příslušníky členských států předkládat žádosti o vízum elektronicky může být novým prvkem, který americké orgány v rámci svých kontaktů s Komisí doposud nezmínily. Je třeba ověřit realizaci takového opatření, které se však ve své navrhované podobě nejeví, že by mohlo změnit hodnocení Komise týkající se aktuálního stavu. Komise má za to, že za těchto podmínek je v případě Spojených států nezbytné přistoupit k příslušným opatřením, např. k dočasnému zavedení vízové povinnosti pro držitele diplomatických a jiných úředních pasů s cílem urychlit pokrok k uplatňování vzájemnosti. III. Závěry Komise zastává názor, že dialog s třetími zeměmi ohledně nového mechanismu vzájemnosti se projevil jako účinný. Trvalé a významné snížení počtu „případů neuplatňování vzájemnosti“ (případ, kdy třetí země zachovává vízovou povinnost vůči státním příslušníkům jednoho členského státu) je podle Komise pozoruhodným výsledkem[5]. Nicméně v případě Spojených států zůstává situace zablokována, zatímco v případě Austrálie, Kanady a Bruneje se situace vyvíjí. Další vývoj v těchto zemích bude určující pro úvahy o tom, jaké kroky podniknout, aby bylo dosaženo konkrétního pokroku ohledně uplatňování vzájemnosti. Vzhledem k důležitosti plného uplatňování vzájemnosti, Komise oznamuje svůj záměr znova předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 31. března 2007 a předložit příslušné konkrétní návrhy, pokud situace spojená s neuplatňováním vzájemnosti bude přetrvávat, ačkoli oficiálně, podle čl. 1 odst. 5 nařízení (ES), tak má učinit až do 30. června 2008. [1] Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1. [2] Úř. věst. C 172, 12.7.2005, s. 1. [3] KOM(2006) 3 v konečném znění. [4] Komise obdržela dne 27. září 2006 kopii výnosu prezidenta č. 8056 ze dne 21. srpna 2006, kterým se zavádí bezvízový styk pro islandské státní příslušníky pro pobyty do 90 dnů. S ohledem na datum přijetí tohoto sdělení nebylo z technických důvodů možné přizpůsobit danou zprávu. [5] Viz přílohy 1A a 1B zprávy o vzájemnosti ze dne 10. ledna 2006.