C 288/15

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2021/C 288/05)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Vänerlöjrom“

EU č.: PDO-SE-02412 – 6. března 2018

(X) CHOP ( ) CHZO

1. Název

„Vänerlöjrom“

2. Členský stát nebo třetí země

Švédsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1 Druh produktu

1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Vänerlöjrom“ je přírodní produkt vyrobený pouze z jiker síha malého (Coregonus albula) a soli (NaCl). Jikry „Vänerlöjrom“ se prodávají v čerstvém, zmrazeném nebo rozmrazeném stavu. Vlastnosti jiker „Vänerlöjrom“ jsou stejné bez ohledu na to, v jaké formě se prodávají.

Jikry „Vänerlöjrom“ vykazují následující vlastnosti:

Vzhled: přírodní třpyt, oblázkový lesk. Musí být viditelné celé jikry.

Konzistence: jikry „Vänerlöjrom“ se vyznačují tím, že celé jikry při ochutnávání zřetelně lupnou, když jsou přitlačeny na patro.

Velikost: velikost jiker se pohybuje od 0,8 mm do 2,0 mm v závislosti na rybářské sezóně a na tom, v jaké části jezera Vänern byl síh malý uloven.

Barva: čirá a jasná, v průběhu rybářské sezóny se mění od světle oranžové po poněkud tmavší oranžovou (S1060-Y30R až 080-Y40R v systému přirozených barev NCS).

Obsah soli: 4,0–4,5 % NaCl

Obsah vlhkosti: nesmí být natolik vysoký, aby jikry „Vänerlöjrom“ spadly z obrácené lžíce. Jikry musí rovněž udržovat svůj tvar, jsou-li umístěny na rovném povrchu.

Chuť: jemná a čistá rybí chuť lososa a umami s vyváženou slaností. Chuť se zvýrazní, když se malé jikry rozdrtí v ústech.

3.3 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Síh malý se živí výhradně planktonem (Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp.), Bosmina (sp.), Eurytemora (sp.), Heterocope (sp.) a Diaptomus (sp.)), který se přirozeně vyskytuje ve sladké vodě jezera Vänern.

Suroviny:

surovinou pro jikry „Vänerlöjrom“ jsou jikry ze síha malého (Coregonus albula) uloveného v jezeře Vänern.

Jiné složky: nejodidovaná sůl (NaCl).

3.4 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Jikry „Vänerlöjrom“ se vyrábí z jiker síha malého (Coregonus albula) uloveného v jezeře Vänern. Všechny kroky výrobního procesu, od výlovu po přípravu jiker „Vänerlöjrom“ (vymačkání, promíchávání, předběžné opláchnutí, cezení, důkladné čištění, sušení a solení) musí proběhnout v zeměpisné oblasti popsané v bodě 4.

3.5 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6 Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě obecných pravidel pro označování musí všichni výrobci jiker „Vänerlöjrom“ označit produkt níže uvedeným logem.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Výrobní oblast pro jikry „Vänerlöjrom“ se skládá z jezera Vänern a okolních obcí:

Väse a Östra Fågelvik v okrese Väse;

Ölme a Varnum v okrese Ölme;

Visnum a Visnums Kil v okrese Visnum;

venkovské a městské obce Karlstadu a Hammarö v okrese Karlstad;

Segerstad, Grums a Ed v okrese Grums;

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny Tveta v okrese Näs

(všechny se nacházejí v kraji Värmland).

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad a město Mariestad v okrese Vadsbro;

Källby, Skeby, Husaby a Sävare v okrese Kinnefjärding;

Medelplana, Västerplana, Österplana a Forshem v okrese Kinne;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad a město Lidköping v okrese Kålland;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby a Frie v okrese Åse;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum a město Vänersborg v okrese Väne;

Bolstad, Grinstad, Gestad a Frändefors v okrese Sundal;

Skållerud, Holm a Järn v okrese Nordal;

venkovské a městské obce Åmålu Tössö med Tydie a Danisco v okrese Tössbo

(všechny se nacházejí v kraji Västra Götaland).

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifika zeměpisné oblasti

Jezero Vänern je největší švédské jezero a třetí největší jezero v Evropě. Nachází se v jihozápadním Švédsku a má rozlohu přibližně 5 650 km2. Jeho průměrná hloubka je 27 metrů a maximální hloubka 106 metrů. Vzhledem ke své velikosti lze jezero Vänern přirovnat k vnitrozemskému moři s rozsáhlým souostrovím čítajícím více než 12 000 ostrovů. I přes toto rozsáhlé souostroví je jezero převážně pelagické.

Ve střední části jezera Vänern se od severu táhne souostroví Lurö směrem k jižněji položenému souostroví Kålland. Tato dvě souostroví víceméně rozdělují jezero na dvě velké pánve, přičemž jihozápadní je známá jako jezero Dalbo a severovýchodní jako jezero Värmland. Jezero Dalbo je mělčí a má menší objem vody než jezero Värmland. To znamená, že obě pánve mají poněkud odlišné roční teplotní cykly.

Jezero Vänern vzniklo asi před 10 000 lety, kdy bylo postupně oddělováno od masy vody, která se stala Baltským mořem, a to otřesy, ke kterým došlo po poslední době ledové. Dnes je střední hladina vody v jezeře 44,3 metrů nad mořem. Jezero Vänern je díky svému oddělení od Baltského moře domovem některých reliktních korýšů z doby ledové.

Má rozsáhlé povodí, které sahá až do Norska. Řeka Klarälven s povodím 11 847,6 km2 a průměrným průtokem 162,5 m3/s (vysoký průtok vody je 690 m3/s) tvoří dominantní přítok.

Průměrný roční úhrn srážek činí přibližně 600 mm u jezera Vänern a přibližně 1 000 mm v oblasti podél norské hranice na západě a severozápadě. V zimě jsou srážky převážně ve formě sněhu. Sněhová pokrývka může být značná (60–65 cm), především v severozápadní části povodí. Sníh obvykle leží ještě v dubnu a podílí se na významných jarních povodních na mnoha řekách vlévajících se do jezera Vänern.

Švédská část povodí tvoří přibližně 10 % území země a je tvořena převážně zalesněnou půdou, což znamená, že se do jezera dostává určité množství organického materiálu (celkový obsah organického materiálu v jezeře Vänern je přibližně 5–6 mg/l). Teplota povrchové vody je od prosince do února přibližně –5 – 0 °C a od května do září přibližně 10–16 °C. Když jezero Vänern vzniklo, byl místní síh malý oddělen od svých příbuzných v Baltském moři, což znamená, že je dnes geneticky odlišný od ostatních síhů malých a je přizpůsoben přírodním podmínkám v jezeře Vänern.

Vänernský síh malý je pelagická ryba, která žije ve velkých hejnech, která se pohybují mezi jezerem Dalbo a jezerem Värmland v závislosti na faktorech, jako je teplota vody a podvodní proudy. Většinou se zdržuje v chladnější vodě pod termoklinou.

Vänernský síh malý je běžný a tvoří přibližně 30 % biomasy ve volných vodách. Dospělosti dosahuje přibližně v jednom roce věku. Jeho reprodukční cyklus je ovlivněn klimatem. Hojné srážky v zimě, vydatné jarní záplavy a dobrý přísun organického materiálu pomáhají zajistit vyšší množství planktonu, který je pro síha malého hlavním zdrojem potravy.

Popis lidských faktorů

Jikry „Vänerlöjrom“ se vyrábí z jiker síha malého (Coregonus albula) uloveného v jezeře Vänern.

Vlastnosti jiker „Vänerlöjrom“ jsou výsledkem dovedností a zkušeností lidí, kteří se podílejí na lovu dospělých jikernaček vänernského síha malého a na následném zpracování.

Kvalita jiker „Vänerlöjrom“ závisí hlavně na tom, v jaké fázi tření je síh malý uloven. Tření u vänernského síha malého probíhá mezi říjnem a prosincem. Přesné období tření je ovlivněno teplotou vody, což znamená, že se doba tření v různých částech jezera Vänern liší. V období tření dávají síhové malí přednost oblastem, kde proudy a topografie dna jezera vytlačují spodní vody k hladině. V souvislosti s třením se hejna vyskytují především v hloubce 10–20 metrů. Navzdory moderním pomůckám je pro rybáře znalost chování síha malého v závislosti na proudech, topografii dna, počasí a směru větru klíčová pro ulovení jikernaček ve správné fázi tření, aby byla surovina, tedy jikry, co nejkvalitnější.

Síh malý se loví výhradně do sítí s velikostí ok nejméně 16,5 mm. Každý rybář může použít maximálně 1 400 metrů sítě na jednu rybolovnou operaci. Lov síha malého je regulován a provádí se během období jeho rozmnožování na konci podzimu. Rybolovné období stanoví Švédská agentura pro mořské a vodní hospodářství (HaV).

Při přípravě jiker „Vänerlöjrom“ je pak třeba zachovat kvalitu suroviny, aby měl produkt své charakteristické vlastnosti. Příprava se provádí ručně a práce musí být provedena rychle. S přípravou jiker „Vänerlöjrom“ se začíná ihned po vyložení úlovku. Jelikož je rychlý proces přípravy nezbytný pro zachování kvality jiker, připravuje se produkt v bezprostřední blízkosti jezera (maximálně 5 km od hranice jezera při normálním stavu vody).

Při přípravě produktu „Vänerlöjrom“ se jikry z ryb ručně vymačkají a následně se zbaví krve, blan a nepoužitelných jiker pomocí promíchávání. U dospělých samic síha malého můžou jikry tvořit 5–10 % tělesné hmotnosti (přibližně 30 gramů). Jikry z jikernaček vymačkávají pracovníci, kteří mají šikovné ruce a dlouholeté zkušenosti. Čistota a kvalita suroviny se během procesu ověřuje vizuální kontrolou.

Po promíchávání se jikry ihned třikrát až pětkrát propláchnou v čisté studené vodě. Zbylé nečistoty se odstraní a jikry se shromáždí v cedicích textiliích, které se zavěsí, aby voda mohla odtéct. Aby jikry neztratily barvu a nenabobtnaly až k prasknutí, musí být doba mezi prvním opláchnutím a scezením co nejkratší (přibližně 10 minut).

Po scezení se jikry suší v chladírně při teplotě 3–6 °C po dobu přibližně 48 hodin. Sušením se hmotnost sníží přibližně o 8–10 %. Sušené jikry se solí nejodidovanou solí (NaCl).

Vlastnosti hotového produktu se během rybářské sezóny hodnotí pomocí odběru vzorků a slepých testů. Hodnocení provádějí nezávislí hodnotitelé. Pouze jikry, které splňují specifikace, jsou baleny a prodávány jako jikry „Vänerlöjrom“.

Jikry „Vänerlöjrom“ mají silnou místní vazbu. Různé akce spojené s jezerem Vänern a lovem jiker, včetně Dne jiker síha malého, každoročně přilákají velké množství návštěvníků.

Specifičnost produktu

Jikry „Vänerlöjrom“ se vyrábí z jiker vänernského síha malého, sladkovodní ryby, která byla před 8 000–9 000 lety geneticky oddělena od síha malého v Botnickém zálivu.

Jikry „Vänerlöjrom“ jsou přírodní produkt bez přísad kromě kuchyňské soli (NaCl). Tím se liší od většiny ostatních produktů z rybích jiker na trhu.

Jikry „Vänerlöjrom“ získávají své specifické vlastnosti z minerálů a živin obsažených ve vodě jezera Vänern. Jikry jsou poněkud menší než jikry síha malého v Botnickém zálivu. Jsou světlejší s jasně oranžovým nádechem.

Jikry „Vänerlöjrom“ mají vyváženou slanost, která dává vyniknout jemné, zaoblené chuti jiker.

Malá velikost jiker znamená, že jikry „Vänerlöjrom“ jsou vnímány jako méně „zrnité“, což v kombinaci s vyváženou slaností a přirozeně elegantní chutí přispívá k příjemnému zážitku z jídla.

Jikry „Vänerlöjrom“ jsou dobře odvodněným (sušeným) produktem, který uvolňuje méně vody než jiné podobné produkty na trhu.

Příčinná souvislost

Jezero Vänern je velmi specifické prostředí. Jezero bylo odděleno od Baltského moře přibližně před 10 000 lety. Jeho ekosystém se od té doby vyvíjel bez kontaktu s Baltským mořem, což znamená, že populace síha malého je dnes geneticky odlišná od populace žijící v Baltském moři. V jezeře Vänern žije také populace glaciálního reliktního zooplanktonu.

Voda v jezeře Vänern pochází z řady velkých a malých vodních toků, které protékají převážně zalesněnou morénovou půdou a přes rašeliniště a jezera bohatší na humus. Jezero je poměrně chudé na živiny, takže příliv vody bohaté na živiny přicházející po vydatných srážkách stimuluje růst planktonu, který následně poskytuje potravu jedinečné populaci síha malého, známého jako vänernský síh malý.

Kvalita vody v jezeře Vänern a skutečnost, že zdrojem potravy jsou výhradně sladkovodní organismy, přispívají ke zvláštnímu charakteru jiker vänernského síha malého. Jikry jsou o něco menší než jikry síha malého z Botnického zálivu a mají také výrazně oranžovou barvu.

Pro výrobu jiker „Vänerlöjrom“ musí být síh malý uloven ve správné fázi tření, aby byla zajištěna nejvyšší kvalita suroviny. Vzhledem k velikosti jezera Vänern jsou podmínky v jezeře snadno ovlivnitelné počasím a větrem. Během podzimního tření síha malého mohou být podmínky velmi obtížné, což musí rybáři brát v úvahu. Tření vänernského síha malého ovlivňuje teplota vody, proudy a topografie dna jezera. Aby rybář ulovil jikernačky ve správné fázi tření, musí znát chování síha malého a na základě zkušeností musí předvídat, kde se bude za převládajících povětrnostních podmínek třít.

Po ulovení jikernaček síha malého je třeba během procesu přípravy zachovat kvalitu jiker, aby se dosáhlo zvláštního charakteru jiker „Vänerlöjrom“. Přípravu ručně provádějí lidé s dlouholetými zkušenostmi a citem pro řemeslnou výrobu kvalitních jiker síha malého, kteří ovládají zvláštní techniku potřebnou k ručnímu vymačkávání jiker z ryb.

Zvláštní vlastnosti, které tvoří podstatu jiker „Vänerlöjrom“, jsou zcela dány přírodními podmínkami v dané zeměpisné oblasti a schopností lidí využívat suroviny, které vycházejí z přírodních podmínek, a hospodařit s nimi.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.