C 215/50

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2019/C 215/04)

Evropská komise schválila tuto žádost o změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 ze dne 18. prosince 2013.

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise DOOR.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΦΑΒΑ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ“ (FAVA SANTORINIS)

EU č.: PDO-GR-00520-AM01 – 16.5.2018

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název (názvy)

„Φάβα Σαντορίνης“ (Fava Santorinis)

2. Členský stát nebo třetí země

Řecko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sušená, loupaná a drcená semena hrachoru popínavého (Lathyrus clymenum L.) z čeledi bobovitých (Fabaceae), nažloutlé barvy, tvaru zploštělého disku o průměru přibližně 2 mm s maximálním obsahem vlhkosti 13 %. Mají velmi vysoký obsah bílkovin a vysoký obsah sacharidů. Z fyzikálněchemického hlediska se „Fava Santorinis“ vyznačují dobrou vařivostí (velmi krátkou dobou varu). V uvařeném stavu a v pokrmech, v nichž jsou obsaženy, vykazují jedinečné organoleptické vlastnosti, kterými jsou mimo jiné jemná, lehká konzistence a nasládlá chuť.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Své typické vlastnosti získává produkt „Fava Santorinis“ během těchto výrobních fází: pěstování Lathyrus clymenum L. (hrachoru), zrání (sušení) semen, odstranění slupek a balení. Tyto kroky se musejí odehrávat ve vymezené oblasti, protože v jedinečnosti vlastností prostředí, zemědělských podmínek a postupů sušení (používání místní (thérské) půdy) spočívá zvláštní charakter produktu. V případě změny těchto faktorů by mohly být ohroženy jakostní vlastnosti „Fava Santorinis“.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Balení musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti, aby byla zaručena kvalita a bylo možné účinně ověřit původ konečného produktu. Bezprostředně po vyloupání a oddělení semen musí být konečný zpracovaný produkt rychle náležitě zabalen, aby byl vzhledem ke své citlivosti chráněn před zvlhnutím. Pokud by byl produkt balen mimo Santorini, bylo by nutno jej převážet volně ložený po moři, což by jej vystavilo značnému riziku zvlhnutí a napadení škůdci a chorobami a v důsledku vedlo ke snížení kvality produktu.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast, ve které se „Fava Santorinis“ produkuje, zahrnuje ostrovy Théra (Santorini), Thirasía, Paliá Kaméni a Néa Kaméni, Áspro (Aspronísi), Christianí a Askaniá v prefektuře Kyklady v regionu Jižní Egejské moře v Řecké republice.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1. Specifičnost zeměpisné oblasti:

a) Podnebí: níže uvedené podnební podmínky jsou považovány za zvláštní klimatické faktory podmiňující kvalitu produktu „Fava Santorinis“: 1. relativní vlhkost vzduchu, která má průměrnou roční hodnotu 71 %; 2. srážky, jejichž maximální roční úhrn dosahuje 370 mm; 3. severní větry, které vanou po celý rok; 4. průměrná roční teplota 17,5 °C; 5. 202 dní slunečního svitu v roce; 6. prakticky žádné mrazy.

b) Půda: matečný substrát vulkanické půdy, která se nachází prakticky na celém povrchu Santorini, je tvořen třetihorními usazeninami thérských půd, pemzy a lávy. Půdy jsou charakterizovány jako hluboké s malou či žádnou výmolovou erozí a mírným sklonem svahu. Obecně mají půdy jemnou strukturu, chybí v nich základní anorganické prvky jako draslík a dusík a jsou velmi chudé na organickou hmotu. Zdroje půdní vláhy jsou nevýrazné nebo úplně chybějí.

5.2. Specifičnost produktu

Nejdůležitější aspekt jedinečnosti produktu „Fava Santorinis“ spočívá ve specifickém druhu rostliny, která je používána k jeho produkci, totiž druhu Lathyrus clymenum L. z čeledi bobovitých (Fabaceae). Tato rostlina se pěstuje pouze ve vymezené oblasti a výlučně za účelem produkce „Fava Santorinis“.

Tento jedinečný původ produktu stojí za jeho specifickými jakostními vlastnostmi, kterými se odlišuje od obdobných produktů. Jeho významné vlastnosti jsou následující:

Fyzikální vlastnosti: produkt „Fava Santorinis“ sestává z půlených do žluta zbarvených semen, které mají tvar zploštělého disku o průměru přibližně 2 mm s maximálním obsahem vlhkosti 13 %. Podíl rozdrcených semen se pohybuje od 1 % do 5 % v závislosti na výrobním procesu.

Chemické vlastnosti: díky klimatickým a půdním podmínkám a dané odrůdě rostliny se produkt „Fava Santorinis“ vyznačuje velmi vysokým obsahem sacharidů (63 %) a bílkovin (20 %).

Dále je třeba zdůraznit, že produkt „Fava Santorinis“ propůjčuje pokrmům, ve kterých je použit, určité specifické organoleptické vlastnosti, které je odlišují od ostatních luštěninových pokrmů. To je jedním z důvodů, proč je produkt „Fava Santorinis“ tolik ceněn. Zvláště charakteristické jsou tyto vlastnosti:

jemná, lehká konzistence: díky malé velikosti a stejnorodosti semen a vysokému obsahu sacharidů,

trvanlivost produktu: díky vysokému stupni dehydratace a dekontaminace semen,

snadná tepelná úprava: malá velikost a stejnorodost semen společně s vysokým obsahem sacharidů jsou důvodem krátké doby varu a potřeby malého množství vody,

chuť: přítomnost cukrů v rostlinném pletivu utváří chuť produktu, která je nasládlá na rozdíl od jiných obdobných produktů, které mají chuť nahořklou.

5.3. Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu:

Soubor specifických vlastností produktu „Fava Santorinis“ vyjádřených jeho fyzikálními a chemickými vlastnostmi a organoleptickými vlastnostmi pokrmů připravených z tohoto produktu je důsledkem společného vlivu faktorů prostředí, místních znalostí a zkušeností a jedinečných genetických zdrojů.

Lathyrus clymenum L. z čeledi bobovitých (Fabaceae) se pro své uznávané mimořádné vlastnosti pěstuje již od starověku. Právě proto je produkt „Fava Santorinis“ ve srovnání s jinými obdobnými produkty tolik ceněn.

a) Jakost: Jak již bylo zmíněno, rozvoj jedinečných jakostních vlastností produktu „Fava Santorinis“ je důsledkem společného vlivu tří faktorů. Níže je přehledně uveden vliv každého z nich: Genetické zdroje: Odrůda, ze které se produkt „Fava Santorinis“ získává (Lathyrus clymenum L. z čeledi bobovitých – Fabaceae), se již od starověku pěstuje výhradně na Santorini a malých ostrůvcích v okolí. Důvodem jsou zvláštní klimatické a půdní podmínky těchto ostrovů, které činí pěstování jiných odrůd za účelem produkce půlených semen obtížné až nemožné. Poslední semena sesbíraná z podlahy mlatu se obvykle schovávala, aby mohla být napřesrok použita jako osivo. Díky této praxi se uvedená rostlina, která je místně specifickým druhem luštěniny a používá se výhradně k produkci „Fava Santorinis“, na Santorini pěstuje bez přerušení již 3 500 let. Produkt „Fava Santorinis“ vděčí za své fyzikální vlastnosti druhu Lathyrus clymenum L., protože tyto vlastnosti souvisejí se specifickým fenotypickým projevem hlavních druhových vlastností, jako je velikost a barva semen. Další geneticky danou jakostní vlastností je specifické chemické složení semen. Znalosti a zkušenosti: Díky místním znalostem a zkušenostem týkajícím se jak výhradního pěstování druhu Lathyrus clymenum L., tak zpracování jeho semen mají semena nízký obsah vlhkosti a jen malé procento z nich je při produkci rozdrceno. Pěstební postupy přizpůsobené místním podmínkám se odrážejí v metodách výsevu, sklizně a výmlatu. Výběr rozmnožovacího materiálu pro výsev v následujícím roce zajišťuje uchovávání uvedené kultury. Bylo vyvinuto zvláštní know-how týkající se zrání semen. Zahrnuje dva prvky, které vážou produkci „Fava Santorinis“ k prostředí ostrova: používání místní (thérské) půdy a kopaných sklepů pro uchovávání a skladování semen. Zmíněný pracovní postup chrání semena před poškozením škůdci a přispívá k dosažení dostatečné tvrdosti, díky které mohou být dále zpracovávána, aniž by došlo k jejich rozdrcení. V dnešní době, kdy jsou k dispozici moderní zařízení a prostory pro zrání, může zrání probíhat také ve zvláštních zařízeních s řízenou teplotou a vlhkostí nebo v sušičkách a využívají se skladovací sudy vyrobené z moderních materiálů vhodných pro uchovávání potravin. Doba zrání proto může být zkrácena až na tři měsíce. Konečný produkt „Fava Santorinis“ však musí mít maximální vlhkost 13 %, což je pro něj příznačné.

b) Prostředí: Prostředí ovlivňuje pěstování druhu Lathyrus clymenum L., rozvoj kvantitativních vlastností, např. chemické složení semen, a existenci jedinečných produkčních faktorů, mezi něž se řadí i thérská půda. Jedinečnými podmínkami prostředí, které umožnily selekci druhu Lathyrus clymenum L. a uzpůsobení pěstebních metod, jsou silné větry, omezené zdroje vláhy a chudá půda. Protože se jedná o popínavou rostlinu, byla chráněna před silnými větry, a jako suchomilná rostlina přežila v téměř pouštních podmínkách. Vzhledem ke své schopnosti vázat atmosférický dusík se dokázala vypořádat i s nedostatkem základních živin. Nejpádnějším důkazem toho, jak je rostlina přizpůsobena podmínkám na Santorini, je samotná skutečnost, že přežila výbuch místní sopky. Nedostatečné zdroje vláhy jsou příčinou vysokého obsahu cukrů, který rostlině umožňuje zvyšovat příjem vláhy osmotickou cestou.

c) Pověst: Přítomnost produktu „Fava Santorinis“ ve vymezené oblasti je doložena od 16. století př. n. l., jak ukazují archeologické nálezy ze „Západního domu“ v Akrotiri datované do pozdní doby bronzové, v souladu s nimiž jsou nalezená semena Lathyrus clymenum L. považována za pozůstatek uskladněné sklizně. Název „fava“ se dále poprvé objevuje v písemné podobě v období 6. až 5. století př. n. l. ve fragmentech nedochované Aischylovy tragédie, ve které se používá k označení prostého pokrmu. Souvislost mezi slovem „fava“ a pokrmem, jak ho známe dnes, poprvé doložil ve 2. století n. l. lékař Pedanios Dioskurides, který uvádí „favu“ jako latinský název bobů (Vicia faba L.), nejběžnější luštěniny užívané k jeho přípravě. V 6. století n. l. zmiňuje Cyril ze Skytopole používání „pisarie“, drobného hrachu, pro přípravu favy a poprvé se tak v literatuře objevuje souvislost mezi antickým pojmem „arakiskos“ a produkcí favy. Fava se jako jeden z tradičních produktů Santorini objevuje v inventurních soupisech z roku 1850 n. l., ve kterých se uvádí jako čtvrtá nejdůležitější plodina na ostrově. Zvláštní zmínku týkající se její vysoké kvality jí věnuje roku 1914 Gennadios, který jako plodinu užívanou k produkci „Fava Santorinis“ uvádí „arakas“ (hrách). Tato souvislost se objevuje ve velkém množství pramenů z 20. století, ale až Reichinger v roce 1943 identifikoval místní rostlinu jako Lathyrus clymenum L. Ke zjištění, že tradiční místní název „arakas“ (hrách) odkazuje na rostlinu Lathyrus clymenum L., dochází až ve 21. století, kdy v souvislosti s přípravou tohoto dokumentu byly vzorky uvedené rostliny zaslány do laboratoří systematické botaniky Zemědělské univerzity v Aténách, kde byly určeny jako Lathyrus clymenum L. Lze tedy prokázat, že „Fava Santorinis“ se v uvedené oblasti pěstuje bez přerušení po dobu více než 3 600 let.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/specifications_fava_santorinis150518.pdf