Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010 /* SEK/2007/0065 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.1.2007 SEK(2007) 65 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stabilty nebo konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Německa byl předložen v lednu 1999. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 15. března 1999 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. 2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Německa předloženou dne 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nová rozpočtová strategie v novém programu stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku) 3. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a 4. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. 2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Během posledních deseti let prošlo Německo obdobím změn směřujících k odstranění nerovnováhy související se sjednocením Německa. Umírnění mzdových požadavků přispělo k obnovení konkurenceschopnosti v oblasti vnějších cen a Německo získalo zásadní podíly na exportním trhu, zejména od roku 2000. Je pozoruhodné, že obnovení konkurenceschopnosti Německa v oblasti vnějších cen se odehrálo v období, kdy ostatní země eurozóny vykazovaly reálně nižší dlouhodobé úrokové míry než v Německu. Německo však nedávno dospělo ke zjištění, že silný vývoz ne vždy zvyšuje domácí poptávku. Problém Německa s růstem spočívá převážně v samotné struktuře. Hospodářský výkon zpomaluje zejména stagnující růst celkové produktivity a vysoká strukturální nezaměstnanost. Nejen že je potenciál růstu výrazně nižší, ale propadl pod úroveň členských států eurozóny. Úkolem hospodářské politiky je zlepšit podmínky pro růst, řešit zároveň příspěvky z práce a faktorovou produktivitu a v menším rozsahu také tvorbu kapitálu. Tento obtížný úkol je třeba dosáhnout i přes omezené veřejné finance, a to i přes zlepšení , ke kterým v poslední době došlo. Německé orgány již zahájily reformy v některých oblastech, jako např. v oblasti trhu práce nebo v mikroekonomické oblasti týkající se podpory výzkumu a inovace, které potřebují čas, aby se projevil jejich úplný dopad. V ostatních oblastech jako např. daň z příjmu právnických osob se zvažují reformní opatření. Pravděpodobně bude třeba dalšího úsilí, zejména v oblasti trhu práce, k výraznému posílení potenciálu růstu v dlouhodobém horizontu. 2.2. Postup při nadměrném schodku v Německu V souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 Rada zaslala Německu doporučení dne 21. ledna 2003, kterým Německo vyzývá, aby co nejrychleji a nejpozději do konce roku 2004 odstranilo nadměrný schodek. Toto doporučení bylo zveřejněno. Jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 14. prosince 2004, se kterým Rada vyslovila dne 18. ledna 2005 souhlas, s ohledem na výjimečné okolnosti vytvořené na základě závěrů Rady ze dne 25. listopadu 2003 a na základě rozhodnutí Evropského soudního dvora ze dne 13. července 2004, by měl rok 2005 být příslušným rokem pro odstranění nadměrného schodku. Vzhledem k tomu, že celkový schodek veřejných financí v roce 2005 překročil strop 3 % HDP, Rada se 14. března 2006 rozhodla upozornit Německo, aby v souladu s čl. 104 odst. 9 přijala opatření ke snížení schodku, která jsou nezbytná k nápravě situace týkající se nadměrného schodku, a to co „nejrychleji, nejpozději však do roku 2007“. Rada konkrétně požadovala, aby v letech „2006 a 2007 Německo zajistilo souhrnné zlepšení salda očištěného o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o alespoň jeden procentní bod“. Německo bylo navíc vyzváno, aby „přijalo nezbytná opatření za účelem rozpočtové konsolidace směřující k jeho střednědobému cíli vyrovnaného rozpočtu ze strukturálního hlediska, která je udržována prostřednictvím snižování strukturálního schodku o minimálně 0,5 % ročně poté, co je nadměrný schodek odstraněn.“ Poté, co Německo předložilo 5. července 2006 zprávu o provádění národního programu reforem, Komise přijala 19. července 2006 sdělení, kterým informuje Radu, že Německo podniklo kroky k nápravě nadměrného schodku ve lhůtě stanovené Radou a že již v této fázi nebylo třeba přijímat žádná další opatření. Na svém zasedání dne 10. října 2006 Rada toto stanovisko potvrdila. 2.3. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k aktualizaci programu stability na období 2005-2009. Rada přivítala „že v tomto programu vláda stanoví jako prioritu rozpočtovou konsolidaci“, ale zaznamenala, že existují rizika týkající se dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí“. Rada také s ohledem na své rozhodnutí ze dne 14. března a v souladu s čl. 104 odst. 9 Smlouvy o ES vyzvala „Německo, aby: - provedlo v letech 2006 a 2007 plánovanou souhrnnou strukturální úpravu ve výši minimálně jednoho procentního bodu, která by věrohodným a udržitelným způsobem snížila celkový schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP nejpozději do roku 2007; - rychle dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle prostřednictvím snížení strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně poté, co bude odstraněn nadměrný schodek, zejména důsledným provedením plánovaného omezení výdajů za účelem dosažení plánovaného odlehčení v oblasti sociálních příspěvků a take zabezpečením toho, že předpokládané reformy týkající se daně z příjmu právnických osob neohrozí fiskální konsolidaci; - provedlo plánované reformy spolkového systému s cílem zlepšit rozpočtový rámec a přispět tím k dosažení rozpočtových cílů na všech úrovních vlády.“ 2.4. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Německa, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 18. října 2006. Národní program reforem Německa uvádí jako hlavní problémy/priority: znalostní společnost; fungování trhu a konkurenceschopnost; podnikatelské prostředí; udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení); ekologické inovace a reformy trhu práce. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[2]) uvedla, že Německo při provádění národního programu reforem dosahuje pokroku, zejména pokud jde o klíčové makroekonomické a mikroekonomické problémy a prioritní činnosti. V oblasti zaměstnanosti však postupuje pomaleji. Přes dosažené zlepšení i slabé stránky bylo Německu doporučeno, aby přijalo opatření v oblasti dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, hospodářské soutěže na trzích se zbožím a se službami a strukturální zaměstnanosti. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Německa za období 2006 – 2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 5. Dne [27. února 2007] posoudila Rada aktualizovaný program stability Německa na období 2006 – 2010. 6. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP se dočasně zpomalí z 2,3 % v roce 2006 na 1,4 % v roce 2007 a předpokládá se, že ve zbývajícím programovém období bude v průměru činit 1,75 %. Podle v současnosti dostupných informací (první oficiální odhad růstu HDP činí 2,5 %) se jeví, že tento scénář vychází z pozitivních předpokladů růstu až do roku 2008 a ze spíše příznivých předpokladů v následujících letech ve srovnání s předpoklady Komise pro potenciální růst. Předpovědi programu týkající se inflace se zdají být spíše pozitivní. 7. Na rok 2006 program předpokládá celkový schodek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP (podle posledních oznámení vlády se sníží na 1,9 % HDP) oproti cíli ve výši 3,3 % HDP stanoveném v předcházející aktualizaci programu stability. Vláda obdržela nečekaně vysoké zisky z daní, které v souladu s Paktem o stabilitě a růstu nebyly v roce 2006 použity. V současné době se předpokládá, že daňové zatížení v roce 2006 (tj. zisky z daní a příspěvků sociálního zabezpečení) se zvýší na přibližně 40 % HDP, což bude přibližně o 1 % HDP více než předpokládá předcházející aktualizace. Na celkové výdaje veřejných financí se v roce 2006 dohlíželo. Poněkud přísnější provádění rozpočtu má původ v nižších peněžních transferech pocházejících z neočekávané úlevy, kterou spolkovému orgánu pro zaměstnanost umožnil zlepšující se trh práce. Kromě toho byly úrokové náklady a subvence nižší, než se očekávalo. 8. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Za účelem dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v rozpočtové konsolidaci a zlepšovat podmínky růstu a zaměstnanosti. Po plánové úpravě nadměrného schodku v roce 2006 se předpokládá, že míra zadlužení ročně klesne o 0,5 procentního bodu (s výjimkou roku 2008) a v roce 2010 dosáhne 0,5 % HDP. Zlepšení primárního salda kopíruje stejný scénář s tím, že do roku 2010 dosáhne přebytku ve výši 2 % HDP. Zatímco rozpočet obsahuje opravná opatření na straně příjmů, zejména zvýšení základní sazby DPH z 16 % na 19 %, tak podíl příjmů i výdajů bude mít tendenci klesat v meziročním srovnání. Podíl výdajů by do roku 2010 samozřejmě poklesl o 2,5 procentních bodů na 43 % HDP a předpokládá se, že toho bude dosaženo zejména omezením sociálních výdajů. Během téhož období se předpokládá, že poměr příjmů k HDP se do roku 2010 sníží o 1,5 procentních bodů na 42 % HDP; zvýšení daňového podílu (tj. zvýšení základní sazby DPH v roce 2007) je do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků (v důsledku snížení sazby příspěvků v nezaměstnanosti v roce 2007 a klesající tendence podílu příspěvků), zatímco příjmy, které nemají povahu daně, se sníží. V porovnání s předcházející aktualizací se rozpočtové cíle každý rok zvyšují i přesto, že v roce 2008 se neplánují žádné úpravy. 9. Strukturální saldo (tj. saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření) vypočítané na základě společně dohodnuté metodiky se má v roce 2006 zlepšit ze schodku ve výši přibližně 2 % HDP na 0,5 % HDP ke konci programového období, v průměru přibližně o 0,5 % HDP ročně. Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Vzhledem k tomu, že střednědobý cíl je náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl je stanoven v rozpětí, které pro eurozónu a členské státy ERM-II uvádí Pakt o stabilitě a růstu a kodex chování; a přiměřeně odráží míru zadlužení a dlouhodobý průměrný růst potenciálního výstupu. 10. Zdá se, že rizika zatěžující rozpočtové výhledy programu jsou na rok vesměs vyrovnaná 2007, ale následující rozpočtové výsledky by mohly být horší, než se očekává. Konkrétně zde zůstává riziko, že předpokládaného poklesu míry sociálních výdajů by bez doprovodných opatření, která nejsou v programu uvedena, nemuselo být dosaženo. Aktualizace však uvádí, že na trhu práce a v systémech sociálního zabezpečení je třeba provést další reformy. Kromě toho existuje značné riziko mimo rozpočtové zatížení předpokládané programe vyplývající z plánované reformy daně z příjmů právnických osob v roce 2008. Může se tak ukázat, že bude nezbytné kompenzovat případné deficity při výběru daní z příjmu právnických osob, prostřednictvím dalších omezení výdajů. Nehledě na tuto reformu se předpoklady ohledně růstu zdají prozíravé. Nicméně nadále zůstávají negativní rizika rozpočtové úpravy, zejména v důsledku provádění úprav v nadcházejících letech. 11. S ohledem na toto posouzení rizik se zdá, že stav rozpočtu uvedený v programu je v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2006, což je jeden rok před vypršením lhůty stanovené Radou. Navíc se zdá, že při běžných makroekonomických výkyvech zajišťuje od roku 2007 bezpečnou rezervu pro překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP, i když s určitými riziky v roce 2008. V letech následujících po úpravě nadměrného schodku by tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, mělo být zrychleno, zejména v roce 2008, aby bylo v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví jako orientační cíl roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by v hospodářsky příznivém období úprava měla být větší a naopak v hospodářsky nepříznivém období menší. V roce 2008, kdy se očekává převážně hospodářsky příznivé období, se žádná zlepšení strukturálního salda neplánují. Splnění požadovaného postupu úprav by ve skutečnosti umožnilo, aby střednědobý cíl byl splněn v průběhu programu. 12. Odhaduje se, že hrubý státní dluh se v roce 2006 ustálí na 67,9 % HDP, nad referenční hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě o ES. Program předpokládá, že během programového období klesne míra zadlužení o 3,5 procentních bodů. Vývoj míry zadlužení může být nakonec méně příznivý než předpokládá program, vzhledem k rizikům v důsledku stanoveného cíle schodku a nejistoty ohledně vyrovnání vnitřní dynamiky dluhu předpokládaných v programu. S ohledem na toto posouzení rizik míra zadlužení možná během programového období nebude dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. 13. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v Německu se blíží průměru EU s tím, že výdaje na důchody ukazují poněkud menší snížení než v mnoha dalších zemích v důsledku již uzákoněných důchodových reforem. Návrh zákona zvyšující postupně od roku 2012 věk pro odchod do důchodu na 67 let již byl schválen. Přestože se zaručují výjimky pro zvyšování věku pro odchod do důchodu, tento krok zajistí dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Další úpravy týkající se soukromých systémů pojištění by pozitivně přispěly k důchodovým příjmům. Výchozí stav rozpočtu představuje riziko pro udržitelnost veřejných financí dokonce i před tím, než se zváží dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Stávající míra hrubého dluhu je nad referenční hodnotou stanovenou Smlouvou o ES. Celkově se zdá, že pokud jde o udržitelnost veřejných financí, Německo je vystaveno střednímu riziku. 14. Program stability neobsahuje kvantitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho program stability poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách v důsledku reforem předpokládaných v národním programu reforem a rozpočtové výhledy výslovně nezohledňují dopady akcí stanovených v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v této oblasti veřejných financí, které jsou uvedeny v programu stability, se zdají být v souladu s opatření plánovanými v národním programu reforem. Konkrétně reforma daně z příjmu právnických osob v roce 2008 a reforma zdravotnictví jsou v obou programech navrženy. Oba programy navíc předpokládají v druhé fázi reforem spolkového systému přezkum finančních vztahů mezi úrovněmi vlády s cílem posílit jejich odpovědnost. Program stability v této souvislosti uznává nutnost vypracovat institucionální rámec, který by zabezpečil rozpočtovou kázeň na všech úrovních vlády a předpokládá opatření, která předejdou vyvstávající krizi rozpočtu. 15. Předpokládaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 – 2008. 16. Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, má program určité nedostatky ohledně poviných a dobrovolných údajů[6]. Celkově lze soudit, že aktualizovaný program je v souladu s nápravou nadměrného schodku za rok 2006, což je o jeden rok dříve než Radou stanovená lhůta, a v následujících letech bude dosaženo určitého pokroku při plnění střednědobého cíle. Existují však rizika související s dosažením rozpočtových cílů. S ohledem na výše uvedené hodnocení se Německo vyzývá, aby: i) využilo hospodářsky příznivé období, posílilo strukturální úpravy směrem k dosažení střednědobého cíle v roce 2008 a v následujících letech tím, že získá přísnou kontrolu nad výdaji a zajistí, že oznámené reformy systému daně z příjmu právnických osob neohrozí fiskální konsolidaci; ii) s ohledem na míru zadlužení a předpokládané zvýšení výdajů v oblastech souvisejících se stárnutím obyvatel zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle a také provedlo reformy, konkrétně systému zdravotní péče; iii) zlepšilo rozpočtový rámec a posílilo tak fiskální kázeň na všech úrovních vlády, zejména provedením plánů druhé fáze reforem spolkového systému. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reálný HDP (změna v %) | PS listopad 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ | KOM listopad 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | -- | -- | PS únor 2006 | 0,9 | 1 ½ | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | -- | Inflace podle HISC (%) | PS listopad 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- | KOM listopad 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | -- | -- | PS únor 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | PS listopad 20061 | -1,2 | -0,3 | -0,3 | -0,2 | 0,0 | 0,0 | KOM listopad 20065 | -1,3 | -0,2 | -0,4 | 0,1 | -- | -- | PS únor 20061 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 | -- | Saldo veřejných financí (v % HDP) (% HDP) | PS listopad 2006 | -3,2 | -2,1 | -1 ½ | -1 ½ | -1 | -½ | KOM listopad 2006 | -3,2 | -2,3 | -1,6 | -1,2 | -- | -- | PS únor 2006 | -3,3 | -3,3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- | Primární saldo (% HDP) | PS listopad 2006 | -0,5 | 1/2 | 1 | 1 | 1 ½ | 2 | KOM listopad 2006 | -0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | -- | -- | PS únor 2006 | -0,5 | - ½ | ½ | 1 ¼ | 1 ½ | -- | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | PS listopad 20061 | -2,6 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | KOM listopad 2006 | -2,6 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- | PS únor 20061 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- | Strukturální saldo2 (% HDP) | PS listopad 20063 | -2,7 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | KOM listopad 20064 | -2,7 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- | PS únor 2006 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- | Hrubý státní dluh (% HDP) | PS listopad 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 ½ | 65 ½ | 64 ½ | KOM listopad 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | -- | -- | PS únor 2006 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | -- | Pozn.: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3 Jednorázová a dočasná opatření z programu ( 0,1 % HDP v roce 2005, snižující schodek). 4 Jednorázová a dočasná opatření z prognózy Komise z podzimu 2006 (snížení schodku o 0,1 % HDP v roce 2005). 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005-2008 ve výši 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 %. Zdroj: Program stability (SP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); Výpočty útvarů Komise | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu stability a růstu a pokyny k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Konkrétně údaje o inflaci HISC, celkových sociálních transferech a vyrovnání vnitřní dynamiky dluhu v programu nejsou uvedeny, stejně tak chybí údaje o náhradách pro zaměstnance a rozpis příjmů z daní, které byly Komisi předloženy samostatně.