CS Úřední věstník Evropské unie C 65/63

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu „Bezpečnost a ochrana svobod“ stanoví specifický program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ na roky 2007 – 2013

KOM(2005) 124 v konečném znění – 2005/0034 (CNS)

(2006/C 65/13)

Dne 25. července 2005 se Rada, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Zaměstnanost, sociální věci, občanství“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 14. listopadu 2005. Zpravodajem byl pan Cabra de Luna.

Na. 422. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech14. a 15. prosince 2005 (jednání ze dne 14. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 126 hlasy pro, hlasy proti, 10 členů se zdrželo hlasování:

1. Úvod

1.1 Komise předložila Radě a Evropskému parlamentu svůj návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví obecný program „Bezpečnost a ochrana svobod“, obsahující dva nástroje: specifický program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ a druhý specifický program „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“, oba na roky 2007 – 2013. Rámcový program odpovídá záměru Komise podpořit rozvoj prostoru svobody, bezpečnosti a práva v rámci finančních výhledů na rok 2007 jeho rozšířením i na občanství, čímž má být tradiční pojem spravedlnosti a vnitřních věcí (SVV) zasazen do širšího kontextu, což odpovídá novému přístupu OSN k bezpečnosti lidstva, který obsahuje „širší, komplexnější pojem bezpečnosti“ (1). Tato inovace je velmi zajímavá, neboť představuje významný krok směrem k vytvoření takového pojmu bezpečnosti, který by byl sdílen všemi sociálními subjekty. Přidaná hodnota tohoto rámcového programu vyplývá z jeho evropského rozměru, který umožňuje dosáhnout synergie mezi opatřeními prováděnými na evropské a vnitrostátní úrovni.

1.2 Komise trvá na tom, že občanství, svoboda, bezpečnost a právo musí být v Evropě rozvíjeny souběžně a se stejnou intenzitou, při rovnováze mezi zásadami demokracie a dodržování lidských práv, základních svobod a právního státu. Unie postupně zvyšuje svoji aktivitu v této oblasti: počínaje Vídeňským akčním plánem (2) a směry stanovenými Evropskou radou z Tampere z roku 1999 Unie reaguje legislativními opatřeními a programy finanční podpory. Kromě toho byly tyto směry vyjasněny ve Smlouvě o Evropské unii a v tzv. Haagském programu, přijatém Evropskou radou v listopadu 2004. Výrazné prvky přístupu Unie k boji proti terorismu představují rovněž společná evropská bezpečnostní a obranná politika a Akční plán EU pro boj proti terorismu.

1.3 Pro zajištění svobod v souvislosti s politikami, které byly Evropskou unií navrhovány a schvalovány, je však třeba, aby se do těchto oblastí více zapojil také Evropský parlament a Soudní dvůr.

1.4 Zaměření Unie na rozvoj prostoru svobody, bezpečnosti a práva však bylo dosud soustředěno převážně na legislativní činnost při poměrně skromném financování. Úsilí Unie se proto nyní musí soustředit na prováděcí aspekty, zejména v oblasti boje proti terorismu, obzvláště zákeřné formě trestné činnosti, která vyžaduje naléhavá opatření (3).

1.5 Terorismus jako určitá forma trestné činnosti představuje jednu z největších hrozeb, před kterými dnes občané stojí. Rámcový program vychází z předpokladu, že trestné činy ohrožují jak individuální svobody a práva, tak i demokratickou společnost a právní stát; proto je svoboda možná pouze v rámci bezpečnosti a právních záruk. Veřejné orgány a občanská společnost musí disponovat prostředky k tomu, aby udržely tempo s rostoucí sofistikovaností teroristů a zločinců, kteří působí organizovaně a v mezinárodním měřítku; tímto způsobem bude možné spolufinancovat dvojstranné a vnitrostátní projekty zaměřené na podporu inovací a používat nabytých zkušeností na nadnárodní či evropské úrovni.

1.6 Organizovaný zločin představuje pro EU významnou hrozbu. Podle Europolu je přibližně polovina všech skupin organizovaného zločinu v Unii složena z občanů členských států, z nichž mnozí mají kontakty s třetími zeměmi spojenými s různými formami trestné činnosti, jako je obchodování s drogami, nelegální přistěhovalectví a obchodování s lidmi, finanční kriminalita, pašování a různé formy majetkové kriminality.

1.7 Boj proti terorismu a organizovanému zločinu nesmí ohrožovat osobní svobody a právní stát, ale naopak je musí chránit. Demokratické zřízení, vývoj pojmu osobních svobod a presumpce neviny musí nadále platit a nesmí být zpochybňovány politikami boje proti terorismu a organizovanému zločinu.

1.8 Skutečnost, že nadnárodní spolupráce mezi těmito skupinami roste, je důvodem ke znepokojení nejen proto, že tím vzniká pro zločince více příležitostí, ale také proto, že se tím ztěžuje práce policie a spravedlnosti. Není možné bojovat proti nadnárodnímu zločinu, nemohou-li policejní složky jednat za hranicemi svých zemí. Skupiny organizovaného zločinu těží z této slabosti tím, že jejich členové žijí v jednom státě a vyvíjejí svou činnost v jiném. Volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb je v mnoha směrech přínosný, ale skupiny organizovaného zločinu vědí, jak těžit z těchto svobod a z pružnosti právního prostoru, který je k potlačování jejich aktivit nedostatečně vybaven.

1.9 Podle Europolu v současné době na území Unie aktivně působí cca 3000 skupin organizovaného zločinu s přibližně 30 tisíci identifikovanými členy. Tyto údaje, vycházející z informací členských států, jsou však jen ilustrativní, a skutečná čísla jsou mnohem vyšší. Velikost, struktura, organizace a další charakteristiky těchto skupin se liší jak uvnitř členských států, tak i mezi nimi. Skupiny organizovaného zločinu v EU jsou zapojeny do všech druhů trestné činnosti, zejména do obchodování s drogami, nelegálního přistěhovalectví, obchodování s lidmi, pašování, odcizování uměleckých předmětů z muzeí a kostelů, podvodů a finanční kriminality.

1.10 EHSV již dříve uvedl své názory na toto téma, a sice ve svém stanovisku (4) k pracovnímu dokumentu Komise „Vztah mezi zajištěním vnitřní bezpečnosti a dodržováním mezinárodních závazků a nástrojů ochrany“ (5). Závěry Výboru byly následující: a) Výbor, jenž plně podporuje koordinovanou činnost proti terorismu na úrovni Společenství a vyzdvihuje metodu otevřené koordinace doporučenou Komisí, nicméně vyzývá k velké opatrnosti a hluboké reflexi ohledně metod preventivního potírání a represe, nezávisle na hlubokých a oprávněných emocích, které vyvolaly strašné atentáty v USA 11. září 2001 a ostatní teroristické akce provedené v několika evropských zemích a jinde ve světě, b) Výbor potvrzuje prioritu dodržování lidských práv a mezinárodních nástrojů ochrany v porovnání s jakýmikoli jinými aspekty, avšak je si vědom, že je třeba zlepšit společnou politiku vnitřní bezpečnosti a boje proti terorismu, aniž by byly zpochybňovány tyto zásady a tato politická a humanistická etika, přičemž je třeba zaručit skutečnou ochranu osob a majetku. Proto je třeba usilovat o rovnováhu mezi různými požadavky souvisejícími s ochranou práv a svobod.

2. Shrnutí dokumentu Komise

Zkvalitnit řízení bezpečnostních rizik, která dopadají na občany Unie, zajištěním jejich práv a svobod těmito prostředky:

1) prosazováním a rozvíjením koordinace, spolupráce a vzájemného porozumění mezi donucovacími orgány, vnitrostátními orgány a jinými příslušnými orgány,

2) posilováním, podporou a rozvíjením horizontálních metod a nástrojů, které jsou nezbytné ke strategickému boji proti terorismu a trestné činnosti, například spolupráce veřejného a soukromého sektoru, kodexy chování a správné postupy, statistické srovnávání a techniky odhalování zločinu,

3) výměnou informací, znalostí a norem na ochranu životně důležité infrastruktury a pro zvládání následků terorismu a zločinu, pokud jde o civilní ochranu a ochranu obětí terorismu a svědků.

2.1 Navrhované druhy činností

— evropské projekty vypracované a řízené Komisí, mezi jinými koordinační mechanismy a sítě, analytická opatření včetně studií a činností pro nalezení řešení spolu se specifickými politikami, odbornou přípravou a výměnou zaměstnanců;

— nadnárodní projekty vypracované a řízené minimálně dvěma členskými státy (nebo jedním členským státem a jednou kandidátskou zemí);

— vnitrostátní projekty v rámci členských států;

— dotace pro nevládní organizace vykonávající úkoly s evropským rozměrem.

2.2 Zvláštní podporu obdrží

— činnosti operační spolupráce a koordinace (posilování sítí – vazeb a vztahů, důvěry a vzájemného porozumění, výměny a šíření informací, zkušeností a správných postupů);

— analytické činnosti, monitorování a hodnocení;

— rozvoj a předávání technologií a metodologie;

— školení a výměna zaměstnanců a odborníků;

— informační a distribuční činnosti.

2.3 Dodržování zásad subsidiarity a proporcionality

Co se týče zásady subsidiarity, rámcový program nezasahuje do oblastí, které jsou pokryty programy vytvořenými vnitrostátními orgány každého členského státu, ale zaměřuje se na oblasti, ve kterých je možné vytvořit přidanou hodnotu na evropské úrovni. V tomto smyslu doplňuje vnitrostátní programy a dosahuje maximální synergie dvoustranných a mnohostranných opatření.

Co se týče zásady proporcionality, byla opatření vymezena co možná nejobecněji a administrativní a finanční požadavky, které týkají jejich provádění, jsou co možná nejjednodušší.

2.4 Zjednodušení a racionalizace

Rámcový program má za cíl zjednodušit právní formu a řízení navrhovaných nástrojů racionalizací financování, zvýšením pružnosti při označování priorit činnosti a zvýšením průhlednosti. Možní příjemci budou moci předkládat žádosti prostřednictvím standardizovaného systému.

2.5 Přidělení rozpočtových prostředků

Navrhovaný rozpočet rámcového programu činí celkem 735 mil. eur, z čehož bude 137,4 mil. eur na nástroj „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ a 597,6 mil. eur na nástroj „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“.

2.6 Typy zásahů a způsoby provádění

— dotace na základě výzev k předkládání návrhů;

— veřejné zakázky na poskytování služeb.

3. Obecné poznámky – dimenze ohrožení blaha občanů EU trestnou činností a terorismem

3.1 Podle Europolu skupiny organizovaného zločinu zneužívají politické a hospodářské nestability zemí vně Unie k usnadnění své protizákonné činnosti, zejména v zemích původu a zemích tranzitních. Lidé se mohou do trestné činnosti zapojovat, ať již aktivně, nebo pasivně, prostřednictvím korupce nebo na základě příslibu lepší budoucnosti. Tento růst trestné činnosti bude sloužit k udržování některých strukturálních nedostatků, které v první řadě přinášely příležitosti k trestné činnosti, tím, že bude zpomalovat zavádění demokratických nebo hospodářských reforem.

3.2 Terorismus představuje přímý útok na lidskou důstojnost a nejzákladnější zásady mezinárodního práva; je hrozbou pro všechny státy a národy; může se objevovat kdykoli a kdekoli a bezprostředně útočí na základní hodnoty společností, ze kterých je vytvořena Evropská unie a jiné mezinárodní organizace (6): právní stát, osobní bezpečnost, úcta a tolerance. Teroristické činy jsou zločiny proti lidskosti, demokracii a lidským právům; plodí nenávist a strach a živí nesváry mezi náboženskými, ideologickými a etnickými skupinami.

3.3 Tento jev postihuje lidi na celém světě již po několik desetiletí, neboť města z každého kontinentu nesou stopy útoků rozdílné síly se stejným cílem – zabíjet obyvatele nebo jim působit co nejtěžší zranění, ničit majetek a infrastrukturu, podlamovat prosperitu firem a ekonomik, zastrašovat obyvatelstvo nebo skupiny osob a vynucovat si určité jednání vlád a mezinárodních organizací.

3.4 Zničením Světového obchodního střediska v New Yorku dne 11. září 2001 vyvrcholil nový druh globálního terorismu, který započal dřívějším pokusem o zničení „dvojčat“ v roce 1993. Terorismus, kterému dnes čelíme, je bezprecedentní co do rozsahu, schopnosti vyprovokovat vážný konflikt (7) a odhodlanosti používat prostředky hromadného a necíleného zabíjení civilního obyvatelstva.. Civilní letectví, životně důležitá infrastruktura a počítačové systémy, na kterých závisí většina procesů, které našim životům propůjčují normálnost a modernost, jsou snadnými cíli teroristických skupin, vedených naprostým odhodláním způsobit našim společnostem co možná největší škody útokem na jejich nejzranitelnější součást – obyčejné lidi.

3.5 Evropa utrpěla vážné teroristické útoky, včetně posledního projevu vlny globálního teroru v Londýně dne 21. července 2005. Existuje reálná a neustálá možnost dalších útoků. Proto musíme být připraveni: za prvé k tomu, abychom těmto útokům předcházeli, a za druhé, abychom zvládali následky – v jakékoli formě – těch útoků, kterým nejsme schopni zabránit. Čím dál více si zvykáme na bombové útoky způsobující desítky či stovky úmrtí a chaos v městských centrech; teroristické skupiny zodpovědné za tyto útoky však mají odhodlání, trpělivost a prostředky potřebné k provedení útoků ve velkém měřítku, například ke zničení civilního letadla nebo k odpálení chemických, biologických či „špinavých“ bomb v hustě osídlených oblastech.

3.6 To není důvodem ke zpochybnění integrity právního státu a ústavních záruk, vztahujících se na všechny. Veřejné orgány, které nepřetržitě podléhají dozoru a právním sankcím, nesmějí žádným způsobem překročit svá práva při prevenci a potlačování terorismu.

3.7 Opatření sociální a hospodářské politiky mohou napomoci ke zmírnění vyloučení a resentimentu souvisejícího s důsledky rychlých společenských a hospodářských změn, z nichž teroristé často těží. Za tím účelem je zapotřebí: — přijímat takové dlouhodobé obchodní, dotační a investiční politiky, které by napomáhaly integraci marginalizovaných skupin a zvyšovaly jejich účast; — vyvíjet nové úsilí ohledně snižování strukturálně-sociální nerovnosti, které by vedlo k odstraňování diskriminace některých skupin; — zavádět programy zaměřené na podporu vzdělávání dětí a žen, zaměstnanosti a zastoupení sociálně vyloučených; — splnit Rozvojové cíle tisíciletí do roku 2015.

3.8 Předcházení teroristickým útokům hraje klíčovou úlohu v politikách EU v prostoru svobody, bezpečnosti a práva; podle šetření Eurobarometru se terorismu obává osm z deseti Evropanů a 83 % obyvatel Unie věří v přidanou hodnotu činnosti EU v boji proti terorismu, a tudíž ji také vyžaduje. Klíčovým dokumentem protiteroristické strategie Evropské unie je Akční plán EU pro boj proti terorismu (8). Ten obsahuje následující hlavní oblasti činnosti: 1. prohloubení mezinárodního konsensu a zvýšení mezinárodního úsilí v boji proti terorismu; 2. zaměření akcí v oblasti vnějších vztahů EU na třetí země vyžadující zkvalitnění jejich schopnosti boje proti terorismu nebo jejich odhodlání k tomuto boji; 3. zaměření na faktory přispívající k podpoře terorismu a náborům do teroristických skupin; 4. omezení přístupu teroristů k finančním a dalším ekonomickým zdrojům; 5. maximalizování schopnosti orgánů EU a členských států odhalovat, vyšetřovat a soudně stíhat teroristy a předcházet teroristickým útokům; 6. ochranu bezpečnosti mezinárodní dopravy a zajištění účinných systémů hraničních kontrol; 7. zvýšení schopnosti EU a členských států při zvládání následků teroristických útoků.

3.9 Jelikož je terorismus globálním jevem, musí být reakce na něj rovněž globální a v tomto smyslu je nutná nejen mezinárodní spolupráce mezi státy, mezinárodními organizacemi a institucemi, ale také zapojení všech složek společnosti: organizované občanské společnosti (včetně hospodářských a sociálních subjektů a organizací obecného zájmu či organizací vyvíjejících různé činnosti), všech druhů státních institucí a široké veřejnosti. V obecném rámci bezpečnosti a ochrany svobod by měl být odstartován proces politického a občanského dialogu.

3.10 Za tímto účelem je organizovaná občanská společnost schopna a povinna hrát ústřední roli v jednotné reakci vůči terorismu. Skutečnost, že je postavena na aktivním občanství, dává organizované občanské společnosti pružnější, kreativnější a širší pozici, z níž může vyvíjet preventivní opatření účinněji než administrativní orgány. Organizovaná občanská společnost může napomáhat šíření znalostí a porozumění, a to jak horizontálně, tak i zdola směrem vzhůru, neboť tyto prvky jsou nezbytně nutné pro budování inkluzivních společností, umožňujících účast všech lidí prostřednictvím občanské spolupráce, hospodářské činnosti a vzdělání. Kromě toho by měly příslušné veřejné orgány brát v úvahu návrhy organizované občanské společnosti týkající se potřeby rovnováhy mezi bezpečnostními opatřeními a opatřeními na zajištění svobod.

3.11 Nestátní subjekty všeho druhu – hospodářská a sociální hnutí a subjekty, média, různé zájmové organizace, akademická obec, náboženští vůdci, svět umění a kultury, světové veřejné mínění – ti všichni musí v této oblasti sehrát aktivnější úlohu.

3.12 Dynamická občanská společnost se může chopit strategické úlohy při ochraně místních komunit tím, že bude čelit extrémistickým ideologiím a řešit otázky politického násilí. Občanská společnost představuje otevřený prostor, v němž mohou občané určovat svůj vlastní osud; je formou odporu a protestu, zdrojem informací, veřejné debaty a společenské reflexe, jakož i mechanismem zprostředkování, smiřování a tvorby kompromisů. Občanská společnost vytváří platformu pro různé společenské skupiny a kauzy, poskytuje menšinám a odpůrcům možnost projevu a díky své rozmanitosti podporuje kulturu tolerance a pluralismu. Občanská společnost zahrnuje radikály i umírněné, ty, jež jsou zapojeni do systému, ty, kteří jsou na jeho okrajích, odpůrce, i vyjednavače.

3.13 Občanská společnost může sehrát klíčovou úlohu při budování nového přístupu ke koordinované celosvětové akci, které dosud brání jednostranné postoje i aktuální mezinárodněpolitické neshody. Při prosazování globálních témat, jako je rovnost žen a mužů, mír a lidská práva, boj proti AIDS, životní prostředí, spravedlivý obchod, hnutí za globální spravedlnost apod., vytvořili různí zástupci občanské společnosti v posledních desetiletích dynamická mezinárodní partnerství, zahrnující lidi a skupiny z celého světa.

3.14 Podle čím dál více rozšířeného přesvědčení v boji proti terorismu nedosahuje činnost států dostatečných výsledků, nejde-li ruku v ruce s aktivním závazkem občanské společnosti a jejích subjektů. Výbor má jakožto fórum organizované občanské společnosti příležitost a povinnost působit v oblastech spadajících do jeho působnosti, přispět k protiteroristickým aktivitám v EU i na jiných významných fórech. Stejně tak by mělo podobné úsilí umožnit Výboru v souladu s jeho úlohou prevence, spolupráce a dialogu účastnit se v oblasti jeho působnosti určování protiteroristických politik. Návrhy rozhodnutí Rady na zřízení specifických programů „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ a „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ nabízejí široký a pružný rámec pro všechny druhy iniciativ.

3.15 Je třeba vzít v úvahu následující obecné poznámky:

3.15.1 EHSV zcela odsuzuje terorismus v jakékoli formě a staví se proti terorismu.

3.15.2 EHSV odhodlaně podporuje boj proti trestné činnosti a terorismu a zdůrazňuje význam jmenování koordinátora EU v boji proti terorismu, pana Gijse de VRIESE.

3.15.3 Je třeba posílit pokrok v boji proti terorismu a trestné činnosti v EU.

3.15.4 Kromě toho je zapotřebí účinná spolupráce a koordinace mezi členskými státy, pokud jde o prosazování práva, zpravodajství (s upřednostněním zásady dostupnosti relevantních informací) a soudnictví; rovněž spolupráce s třetími zeměmi by měla být účinná a soustavná.

3.15.5 Strategická partnerství veřejného a soukromého sektoru též hrají důležitou úlohu v návrhu Komise.

3.16 Organizovaná občanská společnost může hrát roli na dvou úrovních: v předcházení útoků a ve zvládání jejich následků, ať již fyzických, psychických nebo hospodářských. Podle druhů činností stanovených v návrzích a s využitím obecného charakteru formulací může Výbor v rámci své funkce propagovat různé druhy obecných iniciativ ve stejných oblastech, na jaké se zaměřila mezinárodní vrcholná schůzka na téma demokracie, terorismus a bezpečnost, ukončená v Madridu dne 11. března 2005. Na této schůzce byl vypracován akční plán, tzv. „madridská agenda“, poskytující rámec provádění jednotlivých doporučení (9).

4. Specifické poznámky

4.1 Návrh rozhodnutí Rady 2005/0034 (CNS), kterým se stanoví specifický program „Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků“ na roky 2007 – 2013

4.1.1 EHSV souhlasí s obecnými cíli programu, které jsou Komisí stanoveny v článcích 3 a 4 návrhu.

4.1.2 Co se týče akcí, na něž může být poskytnuta finanční podpora a které jsou vyjmenovány v článku 5 návrhu, EHSV věří, že obzvláštní pozornost by měla být zaměřena na:

4.1.2.1 „analytické, monitorovací, hodnotící činnosti, audit a inspekční činnosti“ (čl. 5 odst. 2 písm. b)) – zatímco základní výzkum v této oblasti by se měl řídit Sedmým rámcovým programem pro výzkum, ve kterém je na tento návrh v souladu se současným návrhem Komise vyčleněna jedna miliarda eur, tento program by měl podporovat aplikovaný výzkum týkající se diskuse a výměny informací vytvořených think tanky, akademickými institucemi, různými fóry a organizacemi, jež působí jako střediska diskuse a formulování politických návrhů, které by posilovaly formální i neformální vazby mezi výzkumníky, analytiky a intelektuály na jedné straně, a těmi, jež přijímají rozhodnutí, na straně druhé;

4.1.2.2 „odbornou přípravu a výměnu zaměstnanců a odborníků“ (čl. 5 odst. 2 písm. d)), pokud je o výše uvedené činnosti, ale zejména ve vztahu k těm, které umožňují vytváření, vývoj a neustálou aktualizaci kvalitních školicích programů zaměřených na jazykovědce, překladatele a tlumočníky pracující s jazyky, na které v současné době není k dispozici mnoho odborníků a které jsou používány jak k šíření zpráv o páchání trestné činnosti a terorismu, tak i k šíření propagandy ospravedlňující tuto trestnou činnost a přitahující nové stoupence;

4.1.2.3 „činnost pro zvýšení povědomí a šíření informací“ (čl. 5 odst. 2 písm. e)), včetně činností zmíněných pod bodem 4.2.2.1, se zvláštním důrazem na úlohu sdělovacích prostředků, které mohou přispět k tomu, aby bylo násilí diskreditováno, ale někdy také usnadňují neomezené šíření propagandy identifikovaných teroristických a zločineckých skupin; to znamená, že nezcizitelné právo poskytovat necenzurované zpravodajství vede zvráceným způsobem k tomu, že hlas dostávají zločinecké skupiny s teroristickými záměry – jsou vysílány živé záběry útoků, únosů a vražd rukojmí teroristů.

4.1.3 V článku 6 by bylo vhodné podrobně vyjasnit, komu má být program dostupný, jako tomu je v článku 5 druhého programu. Jelikož se činnost Komise týká velice citlivých oblastí, Komise vydá seznam těch, kdo čerpají roční dotace.

4.1.4 Čl. 14 odst. 3 stanoví, že Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě prozatímní hodnotící zprávy a sdělení o provádění programu. Do celého procesu hodnocení by měl být zapojen i EHSV.

4.2 Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví specifický program „Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ na roky 2007 – 2013

4.2.1 EHSV souhlasí s obecnými i konkrétními cíli programu (články 2 a 3).

4.2.2 I když program „Základní práva a spravedlnost“ poskytuje obětem sociální a právní pomoc, EHSV požaduje, aby byla v rámci policejních orgánů věnována zvláštní pozornost ochraně svědků a obětí a prosazování a rozvíjení správných postupů v této oblasti (čl. 3 odst. 1 písm. c) a čl. 3 odst. 2 písm. c)), jakož i aspektům předcházení trestné činnosti a kriminologie a rozvíjení horizontálních metod a nástrojů, které jsou nezbytné ke strategickému předcházení a potírání trestné činnosti (čl. 3 odst. 1 písm. b) a čl. 3 odst. 2 písm. b)). V této souvislosti EHSV podporuje práci Komise na pilotních projektech boje proti terorismu, obchodu s lidmi a finanční podpory obětí terorismu. Na základě hodnocení těchto pilotních projektů se EHSV domnívá, že jakmile budou prováděny, měly by vést ke zřízení stálého fondu pro odškodnění obětí terorismu.

4.2.2.1 Co se týče všech forem ochrany obětí terorismu, jejich rodin a dětí, nedílnou součástí strategie boje proti terorismu se musí stát lidský prvek boje proti terorismu, tj. ochrana obětí a podpora úlohy občanské společnosti. Na oběti dopadá násilí, které je zaměřeno proti celé společnosti a hodnotám, které představuje. Proto má společnost morální a politickou povinnost uznat toto násilí a reagovat na ně. Státy musí chránit své občany a zaručit jejich práva a svobody, počínaje právem na život a právem na život beze strachu a hrozeb. Oběti jsou realitou terorismu, jsou hlasem společnosti a její frontovou linií v boji proti terorismu. Zaměření pozornosti na svědectví obětí je nejúčinnější možností osvěty a způsobem, jak ve společnosti vytvářet potřebné odhodlání k boji proti terorismu a jak vyvolat aktivní občanskou odezvu. Je to také nejlepší způsob, jak lze teroristy politicky a mravně diskreditovat a izolovat. Za tím účelem je zapotřebí: — porozumění a solidarita mezinárodního společenství, jasné prohlášení, že v jádru boje proti terorismu tkví úcta k lidským právům, — mezinárodní opatření, mechanismy ochrany a pomoci obětem terorismu, — debata o obětech je úzce spojena s debatou o lidských právech; je třeba rozšířit debatu o lidských právech a základních svobodách jedinců v boji proti terorismu a jejím cílem by mělo být nalezení rovnováhy mezi povinností členských států dodržovat v boji proti terorismu lidská práva a jejich povinností přijmout tváří v tvář terorismu veškerá opatření potřebná k ochraně lidských práv občanů. V dokumentu Komise, o nějž se zde jedná, bohužel o takové debatě není zmínka, — prosazování opatření na podporu odhodlání občanské společnosti k boji proti terorismu se vkladem a aktivní účastí subjektů občanské společnosti, zejména obětí, na mezinárodní scéně.

4.2.2.2 Co se týče předcházení trestné činnosti, je nejrozšířenějším druhem nadnárodní trestné činnosti v EU obchodování s drogami a zločinecké skupiny etablované ve všech členských státech zajišťují širokou distribuci drog po celém území Unie. Kromě toho dále roste podíl nezákonného obchodování s více látkami současně. Rostoucí problém představuje v Unii obchod s lidmi; ekonomický zisk z této činnosti je obrovský. EU musí posílit svoji operační schopnost zahajovat a podporovat vyšetřování obchodu s lidmi a s ním spojených forem trestné činnosti, jako je pohlavní zneužívání dětí a prostituce v širším slova smyslu. V této souvislosti považuje EHSV za nezbytné takové iniciativy, jako je Návrh směrnice Rady o povolení ke krátkodobému pobytu vydávanému obětem podpory ilegálního přistěhovalectví nebo obchodu s lidmi, které spolupracují s příslušnými orgány (10), jenž posiluje nástroje pro potírání ilegálního přistěhovalectví tím, že vytvořil povolení ke krátkodobému pobytu pro oběti podpory ilegálního přistěhovalectví nebo obchodu s lidmi (11). Důvody ke znepokojení zavdávají v Unii rovněž korupce, praní špinavých peněz, finanční kriminalita a padělání peněz. Praní špinavých peněz představuje klíčovou aktivitu skupin organizovaného zločinu působících na území Unie, neboť jim zajišťuje zdroje financování. Všechny tyto faktory (formy trestné činnosti a financování terorismu) pouze spoluvytvářejí synergie, které udržují v chodu vykořisťování a zneužívání lidí (12). Obzvlášť zapotřebí je: — povzbuzovat spolupráci a strategická partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem, zejména při rozvíjení správných postupů, jakož i v boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu, při dodržování zásad průhlednosti a profesní bezúhonnosti ve finančnictví a neziskových organizacích v souladu s doporučeními (13). Finanční akční skupiny (FATF – hlavní mezinárodní instituce zodpovědná za ochranu mezinárodního finančního systému proti praní špinavých peněz a financování terorismu) a s akčním plánem EU (14), — prosazovat srovnávací statistické ukazatele a poznatky aplikované kriminologie, jakož i jejich používání v rámci skutečných opatření a politik.

4.3 Co se týče čl. 4 odst. 2 (druhy činností, na které může být poskytnuta finanční podpora):

4.3.1 Zvlášť by mělo být poukázáno na význam dialogu mezi náboženskými vyznáními a mezi generacemi při odhalování fundamentalistických přesvědčení a při podpoře správných postupů pro posilování vzájemného porozumění, mírnosti a demokratické tolerance, což omezuje radikalizaci a nábor nových stoupenců. Boj proti terorismu vyžaduje, abychom zbavili tento jev jeho morální legitimity; toho lze dosáhnout jen dialogem a porozuměním „druhé straně“. Je třeba podporovat takové akce, které umožňují skupinám různých vyznání a jejich vůdcům budovat mosty pochopení a porozumění, prohlubovat soulad a toleranci a pomáhat při vytváření báze znalostí umožňující označit příčiny nenávisti a způsoby jejího překonávání. Jednotlivé náboženské obce se musí navzájem lépe poznat – a toho nelze dosáhnout účinněji než prostřednictvím opatření usnadňujících vytváření kontaktů mezi jejich příslušníky.

4.3.2 Aniž jsou dotčeny činnosti programu pro migrační toky týkající se společenského a profesního zařazení, zejména mládeže, která patří k etnickým, náboženským, kulturním nebo přistěhovaleckým menšinám, tento program by měl rovněž rozvíjet správné postupy získané úspěšnými metodikami použitými v této oblasti, zejména co se týče odborné přípravy a výměny zaměstnanců a odborníků (čl. 4 odst. 2).

4.3.3 Co se týče organizací občanské společnosti, je třeba se kriticky vyjádřit k nedávnému předběžnému návrhu Evropské komise, který se týká kodexu chování pro neziskové organizace s cílem podpořit jejich průhlednost a finanční zodpovědnost. Tento návrh by mohl mít negativní dopad na všechny nevládní organizace EU a tyto organizace diskreditovat, čímž by ohrozil jejich nejcennější společenský kapitál – důvěru veřejnosti a místních, národních a evropských institucí. EHSV chápe úsilí o zamezení možného využití neziskových organizací k financování terorismu a jiných trestných činností. To se však musí provádět prostřednictvím obvyklých nástrojů prevence a potírání, kterými disponují orgány jednotlivých členských států. Zvláště by se mělo pokračovat v práci na přijetí statutu evropské asociace a evropské vzájemné společnosti, která byla bohužel přerušena.

4.3.4 Na tomto místě opakujeme, že důležité jsou rovněž činnosti vymezené v bodech 4.1.2.2 a 4.1.2.3 („odborná příprava a výměna zaměstnanců a odborníků“ a „činnost pro zvýšení povědomí a šíření informací“).

4.3.5 Umění a kultura by měly také zaujmout důležité místo při vytváření plánu občanské reakce na trestnou činnost a terorismus; kromě toho slouží k vyjadřování jiných názorů, odlišných od názorů široce zastávaných v našich zemích, a k porozumění takovýmto názorům.

4.4 Co se týče článku 14 (hodnocení), opakujeme poznámky uvedené v bodě 4.1.4.

5. Závěr

5.1 EHSV věří, že oba návrhy rámcového programu jsou potřebné a že bude-li v průběhu prozatímního hodnocení zjištěno, že program dosáhl pokroků, mělo by být na návrhy vyčleněno více finančních prostředků.

5.2 Kromě toho musí být EHSV v rámci své kompetence zapojen do průběžného dialogu s Komisí a Evropským parlamentem při vytváření ročních plánů programu, jakož i při odpovídajících procesech hodnocení.

5.3 EHSV chce též připomenout, že prostředky mobilizované v rámci probíhajících evropských programů na ochranu svobod a bezpečnosti by měly být vyvážené z hlediska ochrany svobod, v souladu se zněním stanoviska k tématu „Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“, KOM(2005) 184 v konečném znění, SOC/209.

5.4 Ochrana základních práv, svobod a bezpečnosti je zodpovědností nás všech, počíná předáváním společných hodnot při vyučování od prvních tříd ve školách a musí být spojena s neustálým hledáním rovnováhy mezi třemi pilíři – svobodou, demokracií a bezpečností.

V Bruselu dne 14. prosince 2005. předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) Zpráva „Human Security Now“, OSN, http://www.humansecurity-chs.org.

(2) Úř. věst. C 19, 23.1.1999, s. 1.

(3) http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

(4) Stanovisko EHSV ze dne 24. dubna 2002 (jediný zpravodaj: pan Retureau) (Úř. věst. č. C 149, 21. 6. 2002).

(5) Jedná se o pracovní dokument Komise „Vztah mezi zajištěním vnitřní bezpečnosti a dodržováním mezinárodních závazků a nástrojů ochrany“ (KOM(2001) 743 v konečném znění).

(6) Projev generálního tajemníka OSN přednesený na vrcholné schůzce Madridského klubu na téma demokracie, terorismus a bezpečnost v Madridu dne 11. března 2005, http://www.safe-democracy.org.

(7) Rohan Gunaratna. Al Qaeda, viaje al interior del terrorismo islamista. s. 27. Editorial Servi Doc., Barcelona, 2003.

(8) Note to the European Council, 16-17 June 2005, submitted by the Presidency and the EU Counter-Terrorism Coordinator:

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.

(9) http://summit.clubmadrid.org/agenda/the-madrid-agenda.html.

(10) Stanovisko EHSV ze dne 29.5.2005 (zpravodaj: pan PARIZA CASTANOS) (Úř. věst. C221, 17.9.2002)

(11) KOM (2002) 71 v konečném znění ze dne 11.2.2002.

(12) http://www.europol.eu.int/index.asp?page=publar2004#INTRODUCTION.

(13) http://www.fatf-gafi.org/document/28/0,2340,en_32250379_32236930_33658140_1_1_1_1,00.html#Introduction.

(14) Note to the European Council, 16-17 June 2005, submitted by the Presidency and the EU Counter-Terrorism Coordinator:

http://www.consilium.eu.int/uedocs/cmsUpload/newWEBre01.en05.pdf.