CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.10.2009 
SEK(2009) 1397  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument ke 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
Solidarita v oblasti zdraví: snižování nerovnosti v oblasti zdraví v EU 
  
{KOM(2009) 567 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1396}  
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Tento dokument shrnuje posouzení dopad ů, které zvažuje možnosti opat ření v rámci 
iniciativy EU „Solidarita v oblasti zdraví: sniž ování nerovnosti v oblas ti zdraví v EU“. Ve 
strategii EU v oblasti zdraví1 Komise ur čila potřebu opatření a oznámila evropskou iniciativu 
týkající se nerovnosti v obl asti zdraví v rámci obnovené sociální agendy z roku 20082. Do 
tohoto dokumentu jsou v členěny poznámky výboru pro posouzení dopad ů, pokud jde o cíle, 
používání pojm ů nerovnost a nespravedlnost, proporciona lita, subsidiarita a náklady. Zpráva 
zavazuje pouze útvary Komise, které se podílely na jeho p řípravě, a nepředjímá kone čné 
rozhodnutí Komise 
Hlavní odpov ědnost za řešení nerovnosti v oblasti zdraví mají členské státy, politiky EU však 
mohou mít na oblast zdraví nep římý vliv a mohou napomoci p řekonat stávající p řekážky v 
činnosti. Zpráva kladn ě hodnotí činnosti EU, které dopl ňují a podporují úsilí členských stát ů a 
zúčastněných osob, a mobilizují politi ky EU ke snižování ner ovnosti v oblasti zdraví, p ři 
plném respektování subsidiarity.  
Činnost EU by m ěla podporovat zlepšení zdraví  celé populace, avšak s d ůrazem na snížení 
nespravedlivých rozdíl ů v oblasti zdraví, které existují m ezi sociálními skupinami a regiony 
EU – tj. p řístup směřující k „vyrovnávání“.  
Na úrovni EU i na úrovni členských stát ů již bylo p řijato množství p říslušných opat ření. 
Stávající opat ření jsou však omezená úrovní informovano sti a prioritou, která je jim dána, 
nedostatkem zapojení zú častněných osob, chyb ějícími informacemi a znalostmi, 
nedostate čnou výměnou osvědčených postup ů a obtížemi p ři prosazování meziodv ětvového 
přístupu. Tento dokument proto zvažuje opat ření, která by tyto otázky řešila.  
2. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
V současné době existuje mezi členskými státy EU osmiletý rozdíl v o čekávané délce života 
při narození u žen a rozdíl 14 let u muž ů. Mezi členskými státy a regiony EU rovn ěž existují 
velké rozdíly v úmrtnosti, zdravotním postižení a nemocnosti. N ěkteré zem ě v posledních 
dvou desetiletích ješt ě více zaostaly v oblasti zdraví za pr ůměrem EU a t ěmi zeměmi, které 
jsou na tom nejlépe. 
V oblasti zdraví existují ve všech členských státech3 velké rozdíly mezi sociálními skupinami 
na základ ě příjmu, povolání, úrovn ě vzdělání nebo etnického p ůvodu. Lidé s nižším 
vzděláním, příjmy nebo horším zam ěstnáním žijí kratší  život a tráví více času svého života 
v horším zdravotním stavu. Rozdíly m ezi socioekonomickými skupinami v o čekávané délce 
života při narození se pohybují od 4 do 10 let u muž ů a od 2 do 6 let u žen. Tento vzorec se 
                                                 
1 KOM(2007) 630  
2 KOM(2008) 412 
3 Zdravotní stav a životní podmínky. Zpráva o sledování, kterou p řipravilo Evropské st ředisko pro 
sledování sociální situace. Evropská Komise 2008.  
 
CS 3   CS odráží v mnoha opat řeních týkajících se fyzick ého a duševního zdraví. V n ěkterých zemích se 
v posledních desetiletích tyto rozdíly ješt ě prohloubily.  
Nerovnost v oblasti zdraví má vz tah k nerovnosti, pokud jde o ur čující sociální faktory 
ovlivňující zdraví, jako jsou životní podmínky (bydlení, životní prost ředí), chování související 
se zdravím (stravování, kou ření, cvičení), zam ěstnání a pracovní podmínky, vzd ělání, přístup 
k sociální ochran ě, včetně přístupu ke kvalitní zdravotní pé či. Nerovnosti v oblasti zdraví lze 
z velké části předcházet a zabývají se jí opat ření, která lze ovlivnit politikami EU. 
Byly určeny tři oblasti, ve kterých se objevily nedostatky p ředstavující p řekážky účinného 
jednání p ři řešení nerovnosti v oblasti zdraví . Jde o tyto oblasti, kde m ůže EU činnosti 
členských stát ů podpořit a doplnit:  
nedostate čná informovanost a chyb ějící politické priority a odhodlání členských stát ů a 
dalších zú častněných osob; 
chybějící porovnatelné a pravidelné údaje, sledování a podávání zpráv; chyb ějící znalosti 
určujících faktor ů a chybějící účinná opatření, která by se m ěla provést; 
nedostate čně sladěný přístup EU k nerovnosti v oblasti zdraví (chybí širší za členění této 
tematiky na úrovni EU). 
Členské státy provád ějí některá opat ření, avšak komplexní strategie chybí. Více než polovina 
členských stát ů neklade politický d ůraz na snížení nerovnosti  v oblasti zdraví. Opat ření navíc 
nejsou vyhodnocována a dále rozši řována.  
Ačkoliv existuje rozsáhlá dokumentace, je zapot řebí mít podrobn ější informace o ú činku 
(příčinách) a d ůležitosti r ůzných faktor ů určujících pro zdraví, aby mohly členské státy zavést 
účinná opat ření ve vztahu k jednotlivým skupinám populace a ur čujícím faktor ům. Potřebné 
jsou rovn ěž srovnatelné a b ěžně dostupné celoevropské údaje o výsledcích v oblasti zdraví a 
faktorech ur čujících nerovnost v oblasti zdraví, rozd ělená podle socioekonomických skupin.  
Nedostatek údaj ů na úrovni EU a znalostí z výzkumu p ředstavuje p řekážku pro tvorbu politik. 
Lepší dokumentace, kterou je možné sdílet a rovn ěž odůvodnění opatření mohou podpo řit 
odhodlání, které v sou časné době řada zúčastněných subjekt ů postrádá. 
Na úrovni EU má nerovnost v oblasti zdraví v ětší prioritu a existuje množství politik EU, 
které mají pozitivní vliv. Ten je však obtížn ě vyčíslitelný a otázka nero vnosti v oblasti zdraví 
ještě není dostate čně zahrnuta do všech p říslušných politik EU.  
3. C ÍLE 
Cílem činnosti EU v otázce nerovnosti v oblasti zdraví je podporovat a dopl ňovat opat ření 
členských stát ů a dalších zú častněných osob a zajistit, aby politiky EU a její činnosti 
poskytovaly vysokou úrove ň ochrany zdraví zakotvenou ve Smlouv ě. Ochrana zdraví 
poskytovaná politikami EU by se v co nejvyšší mí ře měla vztahovat na všechny ob čany, 
nehledě na to, kde žijí nebo jaký je jejich sociální p ůvod. Při naplňování těchto cílů mohou 
činnosti EU p řispět ke snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU.  
 
CS 4   CS 3.1. Obecné cíle 
Obecným cílem této iniciativy je podpo řit a doplnit členské státy a zú častněné osoby v jejich 
úsilí a mobilizovat politiky EU ke snižování nerovnosti v oblasti zdraví. 
3.2. Konkrétní cíle  
Konkrétními cíli jsou: 
zvýšit pov ědomí o problému, podporovat informovanost, vym ěňovat si osv ědčené způsoby a 
koordinovat politiky, prosazovat řešení nerovnosti v oblasti zdra ví jako politic kou prioritu; a 
to na úrovni Spole čenství a členských stát ů i zúčastněnými subjekty; 
zlepšit dostupnost údaj ů a mechanism ů k měření, sledování a podávání zpráv o nerovnosti 
v oblasti zdraví v celé EU  a zkvalitnit znalosti o p říčinách nerovnosti, stejn ě jako základní 
podklady pro opat ření; 
vyvinout p říslušná politická opat ření v rámci EU, sm ěřující ke snížení nerovnosti v oblasti 
zdraví, lépe podporovat členské státy a zú častněné subjekty p ři řešení této ner ovnosti a zvlášt ě 
se zaměřit na zranitelné skupiny a t řetí země. 
4. A NALÝZA SUBSIDIARITY : JE ÚLOHA EU OPRÁVN ĚNÁ?  
Ačkoliv hlavní odpov ědnost za řešení nerovnosti v oblasti zdraví mají členské státy, je tento 
problém p ředmětem zájmu politik EU z n ěkolika důvodů.  
Tím prvním je, že všepronikající a p řetrvávající charakte r nerovnosti v oblasti zdraví ukazuje 
na nepom ěr mezi stávající situací a n ěkterými zast řešujícími cíli EU, jako je posílení 
hospodářské a sociální soudržnosti, zajišt ění rovných p říležitostí, podpora snížení nerovnosti, 
propagace rovnosti žen a muž ů a solidarity mezi členskými státy ( článek 2 Smlouvy o EU a 
článek 2 Smlouvy o ES).  
Druhým je, že špatný zdravotní stav n ěkterých skupin populace EU ukazuje na zna čné 
oportunitní náklady pro Unii a p ředstavují hospodá řský důvod k propagaci opat ření na jejich 
řešení. Vysoká úrove ň zdraví populace je d ůležitá v kontextu stárnutí obyvatelstva – 
umožňuje delší pracovní život a podporuje vyšší produktivitu, konkurenceschopnost a úrove ň 
zaměstnanosti. Nemoci, kterým by bylo možné p ředejít, rovn ěž představují velké náklady pro 
systémy zdravotnictví a p ředstavují zbyte čnou zátěž pro ve řejné rozpo čty. Snížením 
zbytečných ztrát v d ůsledku nemoci a p ředčasné smrti lze p řispět k dosažení cíl ů lisabonské 
strategie a plného potenciálu prosperity, jaký Evropa má.  
Právním základem pro opat ření je několik článků Smlouvy o ES, zejména: články 12 a 13 (o 
nediskriminaci), článek 125 (o podpo ře zaměstnanosti, kvalifikace, vzd ělání a přizpůsobivosti 
pracovník ů), články 136 a 137 (o zlepšování životních a pracovních podmínek, o sociální 
ochraně a boji s vylou čením), článek 152 (o zajišt ění vysokého stupn ě ochrany lidského 
zdraví při provádění všech politik Spole čenství), články 158 a 159 (o posilování hospodá řské 
a sociální soudržnosti). Na základ ě těchto článků Společenství podporuje a dopl ňuje činnosti 
členských stát ů. 
 
CS 5   CS Nezbytnost činnosti v rámci EU lze spat řovat v těchto oblastech: 1) pot řeba sběru dat a 
sledování v rámci celé EU, jelikož EU má lepší možnosti než jednotlivé členské státy zajistit 
spolehlivá a porovnatelná data 2) politika soudržnosti, jejímž prost řednictvím EU poskytuje 
finanční podporu členským stát ům, zejména mén ě bohatým region ům, a lze ji investovat do 
klíčových faktor ů určujících nerovnost v oblasti zdraví, jako jsou životní podmínky, služby 
zaměstnanosti a odborné p řípravy a zdravotní pé če (podpora, prevence a lé čba). EU však 
může rovněž poskytnout p řidanou hodnotu  zvyšováním informovanosti a prosazováním 
zaměření na nerovnosti v oblasti zdraví, zlepšením systém ů sledování, posílením výzkumu a 
shromažďování znalostí, zviditeln ěním příslušných činností prost řednictvím lepšího sdílení 
zkušeností, osv ědčených postup ů a budování kapacit a v ětším propojením mezi politikami 
EU. To vše bylo navrženo v reakcích na konzultace a p ři dalším posuzování výzkumu.  
5. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
Tři možnosti zjišt ěné pro dosažení t ěchto cílů jsou: první možnost je pokra čovat ve stávajících 
opatřeních („pokra čovat jako dosud“). Druhá možnost, „pokra čovat jako dosud a p řidat něco 
navíc“, staví na dosavadní práci, kterou lze dále rozvíjet v krátkodobém rámci bez dalších či 
zásadních zm ěn stávajících nástroj ů Společenství a která je zformulována ve sd ělení. Možnost 
číslo tři, „s dalekosáhlým dopadem“, vyžaduje delší časový rámec, zm ěny ve stávajících 
nástrojích EU a zahrnuje doporu čení Rady. Možnosti lze kumulovat (možnost III staví na 
možnosti II, která staví na možnosti I – viz tabulka). 
5.1. Možnost I: Pokra čovat jako dosud  
V rámci první možnosti by práce na podporu snížení nerovnosti v oblasti zdraví pokra čovala 
na základ ě sociální OMK a strategie v oblasti zdraví. Rovnost v oblasti zdraví je hlavní 
zásadou strategie v oblasti zdraví  a omezení nespravedlnosti v p řístupu ke zdravotní pé či a 
výsledkům této pé če je spole čným cílem v rámci sociální OMK. Prost řednictvím vým ěny 
zkušeností pomáhá EU členským stát ům převádět tento cíl do jejich vnitrostátních strategií. 
Mezi mechanismy pro uskute čnění tohoto cíle pat ří strategické zprávy členských stát ů, 
společná zpráva o sociální ochran ě a sociálním za členění, vzájemná hodnocení, setkání 
výboru pro sociální  ochranu a rovn ěž setkání odborné skupiny pro sociální faktory ur čující 
zdraví a nerovnost v oblasti zdraví a setkání pracovní skupiny Rady pro ve řejné zdraví na 
úrovni vyšších ú ředníků. Finanční podpora se realizuje prost řednictvím programu 
PROGRESS a programu v oblas ti zdraví na období 2008–2013. Podobn ě jsou v rámci 
politiky soudržnosti, spole čné zemědělské politiky a zem ědělského fondu pro rozvoj venkova 
podporovány n ěkteré činnosti, pokud jde o klí čové faktory pro zdraví. Další činnosti EU by 
dále pokra čovaly, avšak bez zam ěření na nerovnost v oblasti zdraví. 
5.2. Možnost II: Pokra čovat jako dosud, avšak p řidat něco navíc  
V rámci druhé možnosti p řijme Komise sd ělení, které zvýší pov ědomí o nerovnosti v oblasti 
zdraví a zd ůrazní jeho hospodá řský, politický a etický rozsah. Dr uhá možnost potvrdí snížení 
nerovnosti v oblasti zdraví jako politic kou prioritu, zintenzívní dialog se zú častněnými 
subjekty a zasazuje se za lepší využív ání stávajících informací a mechanism ů výměny a 
stávající finan ční podpory. Podporuje opat ření, směrující k získávání znalostí pro efektivní 
činnost a snaží se zlepšit systém m ěření nerovnosti v oblasti zdraví mezi členskými státy, 
regiony EU a sociálními skupinami. Reflexe p říslušných politik ohledn ě jejich potenciálu pro 
 
CS 6   CS činnost v této oblasti je podporovaným prvním krokem, který navrhovaly p ři konzultaci 
některé vnitrostátní orgány. V rámc i druhé možnosti je ohlášeno n ěkolik konkrétních opat ření 
na posílení činností, aniž by se požadoval vývoj nových politik. Vyvíjet konkrétní politiky 
zůstává odpov ědností členských stát ů. 
5.3. Možnost III: S dalekosáhlým dopadem  
V rámci t řetí možnosti Komise dále navrhuje: doporu čení Rady, týkající se nerovnosti v 
oblasti zdraví; cíle, sm ěřující ke snížení nerovnosti v oblasti zdraví v rámci celé EU; 
interinstitucionální poradní výbor na vysoké úrovni; p řezkum celé řady oblastí politik, aby 
zahrnovaly snížení nerovnosti v obl asti zdraví jako explicitní prioritu – na tomto základ ě by 
byly přesunuty zdroje nebo p řidány dodate čné zdroje pro období po roce 2013; p řezkum 
opatření Spole čenství, která p řispívají k zajišt ění přístupu k základním pot řebám v oblasti 
zdraví (zdravotní pé če, přístřeší, jídlo, voda, vzd ělání); širší mezinárodní iniciativu zam ěřenou 
na řešení globálních rozdíl ů v oblasti zdraví. 
6. A NALÝZA DOPAD Ů  
Jedná se o nelegislativní inic iativu, jejímž cíle m je posílit opat ření na podporu a dopln ění úsilí 
členských stát ů a dalších zú častněných osob, pokud jde o snížení ne rovnosti v oblasti zdraví. 
Opatření navržená v rámci možností I, II a III znamenají: 1) zvýšit úsilí ke zlepšení 
koordinace a podpory uvedených téma t na úrovni EU a 2) vyvinout v ětší úsilí p ři zvyšování 
povědomí členských stát ů a dalších zú častněných osob o významu řešení zdravotních a 
sociálních témat, zejména za sou časné hospodá řské krize. Rozsah, ve kterém budou tato 
opatření pomáhat činnostem vyvíjeným členskými státy a dalšími zú častněními osobami p ři 
snižování nerovnosti v oblasti zdraví, je hlavním ur čujícím faktorem dopadu návrh ů.  
6.1. Sociální dopady 
Očekává se, že opat ření navrhovaná v rámci t řech zmíněných možností budou mít pozitivní 
sociální dopad a neo čekává se, že by kterékoli z nich m ělo negativní sociální dopad. 
V porovnání s možností I budou mít možnosti II a III pravd ěpodobně větší pozitivní sociální 
dopad. 
Důležitým tématem je fakt, že by sou časná hospodá řská krize mohla zvýšit nerovnost v 
oblasti zdraví kv ůli nepříznivému vývoji n ěkterých ur čujících faktor ů v oblasti zdraví. 
Možnost II a III by prost řednictvím d ůraznějších činností ke zvýšení pov ědomí o této otázce 
mohla pomoci zajistit, že p ři stanovování priorit nebudou členské státy tuto oblast politiky 
zanedbávat a nepostihnou je v budoucnosti negativní hospodá řské a sociální d ůsledky.  
 
CS 7   CS 6.2. Hospodá řské dopady 
Nepřímé hospodá řské náklady velké nerovnosti v obl asti zdraví jsou potenciáln ě možné. 
Nemohou být p řesně odhadnuty. Jedna studie odhaduje potenciální hospodá řský užitek ze 
situace, kdy by zdravotní stav celé populace dosáhl úrovn ě té části obyvatelstva, která má 
vyšší vzd ělání, na 1,2 % až 9 % HDP.  
Je obtížné ur čit náklady na opat ření ke zlepšení dostupnosti a porovnatelnosti údaj ů, zejména 
podle socioekonomického statusu.  
Celkově lze předpokládat, že by pokrok, pokud jde o faktory ur čujících zdraví a nerovnost 
v oblasti zdraví, m ěl pozitivní hospodá řský dopad. V dlouhodobém horizontu by p řínosy 
v oblasti zdraví a snížení ztrát v po čtu zdravě prožitých let života mohly být bez finan čního 
dopadu nebo by mohly být všeobecn ě hospodářsky prosp ěšný.  
7. Z HODNOCENÍ MOŽNOSTÍ  
Všechny t ři možnosti by napomohly dosažení všeobecných cíl ů, přičemž třetí možnost by 
pravděpodobně měla největší účinek. Třetí možnost však  vyžaduje dodate čné náklady a 
existují zde rovn ěž některé překážky pro její uplatn ění. Zohledníme-li proveditelnost 
(zejména schopnost jednat vzhledem k sou časné krizi) a náklady na jednotlivé možnosti, pak 
je upřednostňována možnost druhá. Druhou možnost l ze vnímat jako základní kámen pro 
další práci na úrovni EU, pokud jde o nerovnost v oblasti zdraví, pln ě respektující zásadu 
subsidiarity.  
8. S LEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Posuzovaná opat ření zahrnují návrhy na zkvalitn ění informací, sledování a podávání zpráv o 
pokroku, pokud jde o nerovnost v oblasti zdraví a její ur čující faktory, které lze využít pro 
sledování a hodnocení.  Komise rovn ěž využije podporu odborník ů při pravidelné analýze 
vývoje politiky EU prost řednictvím Evropského st řediska pro sledování sociální situace a 
Evropského st řediska pro sledování zdravotnických systém ů a politik.  Dodatečným 
mechanismem pro sledování je zpráva Komise o provád ění této iniciati vy a pokroku, jakého 
bylo v jejím rámci dosaženo p ři řešení nerovnosti v oblasti zdraví, kterou Komise zve řejní 
v roce 2012, p řičemž další zprávy se plánují.  
 
CS 8   CS Možnost I:  
– Pokračovat jako dosud  Možnost II  
– Pokračovat jako dosud, avšak p řidat něco navíc  Možnost III  
–S dalekosáhlým 
dopadem  
 
CS 9   CS