Shrnutí I nadále pokračuje významné úsilí o zlepšení nezávislosti, integrity, kvality a účinnosti slovenského systému soudnictví, zmiňované již ve zprávě o právním státu 2020. V prosinci 2020 přijal parlament rozsáhlou reformu ústavy a prováděcí legislativy týkající se systému soudnictví, zejména Ústavního soudu a Soudní rady. Orgány rovněž zintenzivnily úsilí o řešení korupce v soudnictví. Připravuje se reforma soudní mapy za účasti Rady Evropy, která vyvolala řadu připomínek zúčastněných stran. Byl zřízen Nejvyšší správní soud. Byl zvolen nový generální prokurátor a speciální prokurátor podle nového transparentního postupu. Tyto reformy odrážejí úsilí o zlepšení systému soudnictví a při jejich provádění je nezbytné zohledňovat příslušné evropské normy na ochranu nezávislosti soudnictví. Je to nezbytné rovněž s ohledem na to, že se míra vnímané nezávislosti soudnictví u podniků sice zlepšila, avšak u široké veřejnosti je i nadále velmi nízká. Slovensko vynakládá výrazně vyšší úsilí na potlačování korupce, což se projevuje tím, že je vyšetřována a stíhána řada případů korupce na vysoké úrovni. Byli rovněž vybráni a jmenováni úředníci do vedoucích funkcí, včetně předsedkyně nového Úřadu na ochranu oznamovatelů, která nastoupí do funkce dne 1. září 2021. Kapacitu odhalování a vyšetřování trestných činů korupce lze ještě více posílit investicemi do specializace, specializované analytické odbornosti a školení v oblasti integrity pro Národní kriminální agenturu. Pokroku v oblasti prevence korupce se daří dosahovat jen pomalu. Několik dosavadních pokusů o regulaci lobbingu selhalo. Jsou však plánovány návrhy legislativy o lobbingu, „efektu otáčivých dveří“, majetkových přiznáních, střetech zájmů poslanců parlamentu a zadávání veřejných zakázek, případně se nacházejí v počáteční fázi. Slovenská ústava a sekundární legislativa poskytují právní rámec pro ochranu svobody projevu, právo na přístup k veřejným informacím a pluralitu sdělovacích prostředků a tiskových práv. Očekává se, že návrh zákona, který je v současnosti projednáván a jeho přijetí je naplánováno na září 2021, zavede rámec pro zajištění transparentnosti vlastnictví sdělovacích prostředků. Plány vlády na navržení legislativy s cílem zajistit příznivější prostředí pro novináře byly odloženy. Distribuce státní reklamy zůstává i nadále neregulovaná. Byla odsouzena řada osob zapojených do vraždy investigativního novináře Jána Kuciaka a jeho snoubenky v roce 2018. Nejvyšší soud zrušil rozsudky o osvobození údajných objednatelů jejich vraždy a vrátil tento případ Specializovanému trestnímu soudu. Jeden rozsudek o vině byl potvrzen. Nebyl zaveden žádný režim podpory sdělovacích prostředků, který by zmírnil dopad pandemie COVID-19. Co se týče systému brzd a protivah, i nadále přetrvává potřeba zlepšit legislativní postup prostřednictvím silnějšího zapojení zúčastněných stran a občanské společnosti, jak již bylo uvedeno ve zprávě o právním státu 2020. Ústavní reforma z prosince 2020 explicitně vylučuje pravomoc Ústavního soudu přezkoumávat ústavní zákony, což vedlo k přezkumu tohoto ustanovení Ústavním soudem. Nouzový stav související s pandemií COVID-19 trval po většinu roku 2020 a skončil v květnu 2021 poté, co v prosinci 2020 došlo ke změně zákona s cílem umožnit jeho prodloužení. Veřejná ochránkyně práv a Národní středisko pro lidská práva sehrály během pandemie aktivní úlohu při ochraně základních práv. Vzrůstají obavy ohledně financování některých nevládních organizací, zejména pokud jde o omezení vztahující se na nevládní organizace působící v oblasti rovnosti žen a mužů.



I.Systém soudnictví

Soudní systém Slovenské republiky se skládá z 54 okresních soudů, osmi krajských soudů, Specializovaného trestního soudu, Nejvyššího soudu, Nejvyššího správního soudu a Ústavního soudu . Krajské soudy fungují jako odvolací soudy v občanskoprávních, obchodních a trestních věcech a také jako soudy prvního stupně ve správních věcech. Specializovaný trestní soud rozhoduje v závažných trestních věcech, jak je uvedeno v příslušném ustanovení trestního řádu . Soudní rada hraje hlavní roli v samosprávě soudnictví, při jmenování, suspendování a odvolávání soudců a také při zachovávání soudní etiky. Polovinu jejích členů (devět z osmnácti) tvoří soudci zvolení svými kolegy. Další členy Soudní rady jmenuje prezident Slovenska, parlament a vláda . Prokuratura Slovenské republiky je nezávislým státním orgánem, v jehož čele stojí generální prokurátor . Slovensko je zapojeno do Úřadu evropského veřejného žalobce. Slovenská advokátní komora je nezávislou samosprávnou profesní organizací .

Nezávislost

Vnímaná míra nezávislosti soudnictví u podniků se zlepšila, avšak zůstává stále nízká, zatímco u široké veřejnosti je velmi nízká. Míru nezávislosti soudnictví vnímá jako „docela nebo velmi dobrou“ 30 % podniků, což v porovnání s rokem 2020 představuje značné zlepšení (15 %). U široké veřejnosti však k takovému zlepšení vnímání nezávislosti soudů a soudců nedošlo; nezávislost soudnictví vnímá jako „docela nebo velmi dobrou“ 28 % respondentů a jako „docela nebo velmi špatnou“) 65 %, což je v souladu s dlouhodobým trendem, který byl zaznamenán již ve zprávě o právním státu 2020. Nejčastěji zmiňované důvody vnímaného nedostatku nezávislosti souvisejí téměř ve stejné míře se zásahy či tlakem ze strany vlády a politiků a se zásahy nebo tlakem motivovanými hospodářskými nebo jinými konkrétními zájmy.

Orgány podnikají kroky s cílem řešit obvinění z korupce a zneužití moci v soudnictví. Po významných policejních operacích uvedených ve zprávě o právním státu 2020 byly zahájeny i další operace. V současnosti je proti 20 soudcům a dalším představitelům spravedlnosti a donucovacích orgánů vedeno trestní řízení v souvislosti se závažnými obviněními z korupce a zneužití moci; jedná se o důsledek zvýšeného úsilí veřejných orgánů zaměřeného na snížení korupce v soudním systému. Jeden soudce byl odsouzen. Několik soudců v důsledku trestního stíhání odstoupilo z funkce nebo bylo dočasně odvoláno. V rámci evropského semestru byla rovněž vyslovena potřeba pokračovat v řešení konkrétních problémů s celkovou integritou systému soudnictví a Slovensko v této souvislosti obdrželo specifické doporučení.

Byla přijata komplexní reforma soudnictví, která se skládá ze změn ústavy a prováděcí legislativy. Stalo se tak v návaznosti na oznámení vlády, že přistoupí k reformě s cílem zvýšit důvěru veřejnosti v právní stát, jak je vysvětleno ve zprávě o právním státu 2020. V prosinci 2020 byla přijata změna ústavy a prováděcí legislativy, jíž byl zejména zřízen Nejvyšší správní soud, zavedeny změny výběru a jmenování soudců Ústavního soudu a pozměněno několik ustanovení týkajících se Soudní rady. Zúčastněné strany konstatovaly, že tato reforma odráží úsilí o zlepšení systému soudnictví a posílení jeho nezávislosti, ačkoli některé části reformy narazily na odpor (viz níže).

Některé prvky reformy týkající se Soudní rady byly sice vítány, vyvstaly však obavy ohledně režimu odvolávání jejích členů. Ústavní reforma zavedla změny způsobu jmenování členů Soudní rady, rozšířila její pravomoci a změnila ustanovení o odvolávání jejích členů. Reforma zavádí pravidlo, podle něhož mají být soudci, kteří jsou zároveň členy Soudní rady, voleni ve více volebních obvodech. Podle vlády je cílem této změny zvýšit legitimitu Soudní rady zajištěním rozmanitějšího zastoupení soudců. Tento cíl je v souladu s doporučeními Rady Evropy. Reforma rovněž rozšiřuje pravomoci Soudní rady. Reforma navíc výslovně stanoví, že členové Soudní rady, včetně jejího předsedy a místopředsedy, mohou být kdykoli odvoláni orgánem, který je jmenoval. Podle důvodové zprávy to znamená, že takový návrh na odvolání se nemusí řídit žádnými zákonem stanovenými kritérii a namísto toho může být motivován nedostatkem důvěry. Zúčastněné strany vyjádřily obavy, že tento aspekt reformy může mít nepříznivý dopad na nezávislost Soudní rady. Tyto obavy se odrážejí rovněž ve stanovisku předsednictva Poradní rady evropských soudců (CCJE) ze dne 9. prosince 2020.Odvolaný člen může rozhodnutí o odvolání napadnout u Ústavního soudu podáním ústavní stížnosti. Je nezbytné, aby se na Soudní radu vztahovaly dostatečné záruky týkající se její nezávislosti ve vztahu k zákonodárné a výkonné moci, a to i pokud jde o způsob, jakým mohou být odvoláváni její členové.

Byl zaveden věk odchodu soudců do důchodu s cílem poskytnout jim jistotu. Na základě změn ústavy odcházejí soudci do důchodu po dosažení věku 67 let. Vzhledem k tomu, že reforma zrušila diskreční pravomoc Soudní rady navrhnout odchod soudce staršího 65 let do důchodu, přinesla tato změna soudcům větší právní jistotu a stabilitu.

Došlo ke změně režimu trestněprávní odpovědnosti soudců. V říjnu 2020 byla přijata změna trestního zákona, po níž následovala změna ustanovení ústavy o imunitě soudců. Podle těchto reforem nelze soudce stíhat za právní názor vyjádřený při rozhodování, kromě případů, kdy lze takovéto rozhodování soudce kvalifikovat jako spáchání trestného činu. V této souvislosti byl do trestního zákona zaveden nový trestný čin „ohýbání práva“. Podle tohoto ustanovení mohou být soudci stíháni, pokud při rozhodování uplatní právo svévolně a jiného tím poškodí nebo zvýhodní. Toto ustanovení by mělo být uplatňováno pouze v případě zjevně svévolných a nesprávných rozhodnutí. Trestní řízení vede speciální prokurátor a Specializovaný trestní soud. Soudce stíhaný za tento trestný čin má právo požádat Soudní radu, aby vyjádřila s pokračováním trestního stíhání nesouhlas; pokud mu Soudní rada vyhoví, znamená to ukončení řízení. Dočasné pozastavení výkonu funkce stíhaného soudce je možné pouze na základě rozhodnutí disciplinárního soudu. Přestože evropské normy stanoví, že soudci mohou být voláni k odpovědnosti za své rozhodování jen ve výjimečných případech úmyslného pochybení nebo hrubé nedbalosti, musí každý režim upravující odpovědnost soudců stanovit jasně a přesně nezbytné záruky, aby se předešlo veškerému riziku, že bude zneužit jako nástroj k vyvíjení nátlaku na soudní činnost nebo jako systém politické kontroly nad obsahem soudních rozhodnutí. Při uplatňování těchto nových ustanovení v praxi je důležité tyto záruky řádně dodržovat v souladu s evropskými normami. Některé zúčastněné strany vyjádřily znepokojení ohledně ústavní změny týkající se imunity soudců a uvedly, že by její obecné a nejasně formulované znění mohlo znamenat potenciální riziko zneužití.

Nedávná ústavní reforma změnila režim překládání soudců bez jejich souhlasu. Nedávná ústavní reforma stanoví, že soudce lze přeložit bez jejich souhlasu v případě změny soudní mapy, pokud je toto přeložení nezbytné pro zabezpečení řádného výkonu soudnictví. Podle evropských norem je ve výjimečných případech možné přeložit soudce bez jejich souhlasu za předpokladu, že jsou zavedeny dostatečné záruky. Tyto záruky zahrnují požadavek, aby soudce nebyl přeložen k soudu nižšího stupně a aby mohl využít soudní přezkum. Bude nezbytné, aby prováděcí zákon poskytoval dostatečné záruky s ohledem na evropské normy.

Připravuje se návrh reformy soudní mapy. V návaznosti na doporučení ze zprávy Komise Rady Evropy pro účinnost soudnictví (CEPEJ), podle nichž by se mělo mimo jiné zvážit posílení specializace soudců a změna soudní mapy (zejména snížení počtu okresních soudů), zorganizovalo Ministerstvo spravedlnosti pracovní skupiny, v nichž byli mimo jiné zastoupeni i soudci a jejichž úkolem bylo vypracovat návrh reformy soudní mapy. Cílem této reformy je zvýšit důvěru veřejnosti v soudnictví a zlepšit jeho účinnost a kvalitu. Návrh mapy je založen na potřebě dostatečné velikosti soudů, která by umožňovala větší specializaci soudců na jednotlivých soudech, na respektování kulturní a regionální identity a na dostupnosti spravedlnosti. Návrh reformy na základě údajů o pracovní zátěži současných soudů a o infrastruktuře a dostupnosti soudů navrhl snížit počet okresních soudů z 54 na 30 a krajských soudů z 8 na 3. To by znamenalo přesun soudců, zaměstnanců soudů a spisů ze zaniklých soudů na zbývající nástupnické soudy. Mezi zářím a prosincem 2020 byl návrh reformy předložen soudcům a dalším zúčastněným stranám; jednání o něm pokračovala i v lednu a únoru 2021. Ministerstvo spravedlnosti v současnosti vyhodnocuje připomínky předložené v rámci veřejné konzultace, která probíhala od poloviny prosince 2020 do začátku března 2021. Návrh reformy se setkal s kritikou několika zúčastněných stran, které mimo jiné uvedly, že nebyly do procesu jeho vypracování dostatečně zapojeny, a vyjádřily obavy ohledně dostupnosti soudů. Na základě této kritiky se Ministerstvo spravedlnosti rozhodlo pokračovat v konzultacích se soudci až do září 2021 a následně znovu podrobit přepracovaný návrh reformy soudní mapy postupu veřejné konzultace. Vzhledem k tomu, že se reforma bude týkat i překládání soudců, je třeba uvést, že podle evropských norem by měli mít soudci, kteří budou v průběhu reformy přeloženi bez svého souhlasu, možnost využít procesní záruky, aby bylo zajištěno, že nebude ohrožena jejich nezávislost (viz výše). Komise CEPEJ návrh reformy přezkoumala a dospěla k závěru, že použitá metodika je v souladu s jejími pokyny a s její hodnoticí zprávou, a vyzdvihla přístup slovenských orgánů založený na důkazech. Vydala i další doporučení, jako například zvážit odklad realizace reformy.

Byl zřízen Nejvyšší správní soud a je plánováno zřízení správních soudů. Nový systém správního soudnictví má sestávat ze tří správních soudů, jejichž zřízení je navrženo v návrhu reformy soudní mapy, a z Nejvyššího správního soudu, který byl vytvořen nedávnou ústavní reformou a měl by začít fungovat v srpnu 2021. V květnu 2020 byl jmenován předseda Nejvyššího správního soudu a v současnosti probíhá výběr soudců. Soudce vybírá Soudní rada. Návrh reformy soudní mapy (viz výše) počítá se zřízením tří samostatných správních soudů. Plánuje se, že předsedy těchto nových správních soudů bude vybírat pětičlenná komise, jejíž členy by měl vybrat ministr spravedlnosti; dva z těchto členů budou vybráni z kandidátů nominovaných Soudní radou. Pokud jde o výběr soudců správních soudů, navrhuje se, aby ministr spravedlnosti určil, které pozice budou obsazeny na základě přeložení soudců a které prostřednictvím výběrového řízení. Při zřizování těchto soudů a zavádění režimu, který se na ně bude vztahovat, bude nezbytné zohlednit evropské normy.

Volba generálního prokurátora a speciálního prokurátora se uskutečnila podle nového transparentního postupu. V září 2020 schválil parlament zákon, který zavedl do postupu volby generálního prokurátora a speciálního prokurátora několik změn. Tento zákon rozšířil seznam osob oprávněných navrhnout kandidáta na funkci generálního prokurátora, umožnil kandidovat na tuto funkci i osobám, které nejsou prokurátory, a zavedl požadavek, aby kandidáti na generálního prokurátora i speciálního prokurátora absolvovali veřejné slyšení v parlamentu. Tato nová pravidla se uplatnila v prosinci 2020 a v únoru 2021 při volbě kandidátů na generálního prokurátora a speciálního prokurátora. Obě tyto volby probíhaly za velkého zájmu sdělovacích prostředků a zúčastněné strany konstatovaly, že došlo ke zvýšení transparentnosti tohoto postupu.

Kvalita