Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 - 2008 /* SEK/2006/0112 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 1.2.2006 SEK(2006) 112 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 – 2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První konvergenční program Slovinska byl předložen v květnu 2004. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 5. července 2004 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání. Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost. S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování[2], ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise prozkoumala nedávno předloženou aktualizaci konvergenčního programu Slovinska a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu. Hodnocení 1. Druhá aktualizace konvergenčního programu Slovinska na období 2005-2008 byla předložena dne 8. prosince 2005. Aktualizovaný program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky ohledně poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování[3] 2. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Rada Slovinsko, aby i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a ii) učinilo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, včetně reforem důchodového systému a systému zdravotnictví. 3. Po přechodném poklesu počátkem devadesátých let nastartovalo slovinské hospodářství silný růst HDP, který za poslední desetiletí činil skoro 4 %. Inflační tlaky byly úspěšně zastaveny a růst spotřebitelských cen se koncem roku 2005 přiblížil průměrné hodnotě EU. Celkové saldo veřejných financí se snížilo a od té doby již zůstalo záporné, s průměrnými schodky okolo 3% HDP na základě standardu ESA95 v období od 2000 – 2004. 4. Makroekonomický scénář, který předpokládá, že během programového období si růst HDP udrží 4 % oproti domácí poptávce, se jeví jako přijatelný. Cyklické podmínky se pravděpodobně postupně zlepší. Předpokládá se, že negativní mezera výstupu odhadovaná v roce 2005 na 1 % HDP, se ke konci programového období uzavře. Předpoklady růstu nezahrnují dopad plánu reforem schváleného v říjnu 2005, od nějž se očekává, že po roce 2008 urychlí růst na průměrnou hodnotu přes 5 %. Tento předpoklad vypadá poněkud optimisticky, zejména vzhledem k tomu, že v programu nejsou uvedeny podrobnosti o účinku strukturálních reforem na (potenciální) růst. 5. V roce 2005 bude inflace kolísat, ale nadále bude klesat na průměr a do konce roku poklesne na hodnotu 2,5 % (v roce 2004 na 3,7 %). Vláda nadále zastává prozíravý postoj k regulovanému zvyšování úředně stanovovaných cen a ke změnám nepřímého zdanění. Inflaci kromě toho udržely v přiměřené míře i pravidelné úpravy spotřebních daní, které vyrovnaly nepříznivé účinky vysokých cen ropy. Deflaci navíc posílilo členství v systému ERM II (mechanismu směnných kurzů). Slovinský tolar zůstal od doby, kdy Slovinsko vstoupilo do ERM II dne 28. června 2004, velmi blízko centrální parity (239,64 slovinských tolarů /euro). Rozpětí dlouhodobé úrokové sazby se od dubna 2004 pohybovalo okolo hodnoty 100 základních bodů, příležitostně dokonce značně pod hodnotou, což víceméně zrcadlilo vývoj v oblasti výnosů obligací v eurozóně. Peněžní orgány zjistily překážky v úpravě politiky úrokových sazeb vedoucí k udržení přiměřené inflace při vstupu do HMU (Hospodářské a měnové unie). V průběhu programu se očekává, že se inflace ustálí na hodnotě okolo 2,5 %, což se jeví jako reálné, je však dále nutné odstranit zbývající strukturální nepružnosti. S cílem zavést euro počátkem roku 2007 považuje program za zásadní, aby došlo k úpravě mzdových požadavků a k ozdravení veřejných financí. 6. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 1,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Předběžný výsledek je oproti očekávání lepší, a to vzhledem k tomu, že příjmy byly v důsledku nového systému přímého zdanění platného od ledna 2005 podhodnoceny. 7. Aktualizovaný program usiluje o vytvoření takových podmínek, které by zajistily úspěšné zapojení do HMU a zároveň dosažení průměrných úrovní příjmu v EU. Rozpočtová strategie je nasměrována tak, aby se do roku 2008 celkový schodek veřejných financí udržel pod hranicí 3 % HDP a aby byly splněny plány ohledně dosažení střednědobého cíle (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem program vyhlašuje opatření daňové reformy vedoucí ke snížení podílu příjmu jako procenta HDP o 1,8 % a dále opatření na straně výdajů, která povedou ke snížení podílu výdajů o 2,5 % HDP. Program předpokládá, že cesta vedoucí ke konsolidaci bude dlouhodobá záležitost. Na počátku programového období se očekává, že celkový schodek veřejných financí se bude pohybovat okolo 1,7 % HDP a poté se v roce 2007 mírně sníží na 1,4 % a v roce 2008 na 1,0 % HDP. Aktualizovaný program ve srovnání s předcházejícím odkládá cíl ve srovnání s prakticky nezměněným makroekonomickým scénářem v podobě dosažení schodku ve výši 1 % HDP o jeden rok. 8. Na základě výpočtů útvarů Komise podle společně dohodnuté metodiky a v souladu s informacemi v programu se předpokládá, že se strukturální saldo, tj. saldo očištěné o cyklické vlivy a řadu jednorázových a dalších prozatímních opatření, v průběhu programu zlepší o 0,2 procentní body HDP. Strukturální saldo činilo v roce 2005 1,25 % HDP. Po zhoršení v roce 2006 dosáhlo hodnoty 1,5 % HDP a očekává se, že se od tohoto okamžiku bude postupně zlepšovat. Nový program stanoví střednědobý cíl (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ohledně strukturálního salda ve výši 1,0 % HDP a jeho dosažení předpokládá do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v systému ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný potenciální růst produkce. 9. Rizika spojená s rozpočtovými cíli se zdají být vcelku vyrovnaná. Slovinsko zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu než se předpokládalo, také díky tomu, že v důsledku neočekávaných nižších příjmů zavedlo účinný rozpočtový mechanismus celkových veřejných výdajů. Pokud budou navíc strukturální reformy provedeny včas, předpoklady růstu budou možná lepší než se předpokládalo. Neexisence jasného harmonogramu snižování veřejných výdajů, které by nahradilo ztrátu příjmů v důsledku daňové reformy a zejména s ohledem na nedávné rozhodnutí opětovně zavést valorizaci důchodů a mezd, by mohla splnění cílů značně ztížit. Vysoký podíl mandatorních výdajů (více než 80 % celkových nákladů) je zejména důsledkem rigidního právního rámce, který by měl být na základě politického konsensu pružně pozměněn. 10. Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu bude dostatečnou rezervou proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Zdá se, že tato strategie bude dostačující, aby střednědobý cíl programu byl dosažen do roku 2008, jak se plánuje. Tempo úprav směrem ke střednědobému cíli programu není přesto plně v souladu s paktem, který pro eurozónu a členské státy systému ERM II stanoví „orientační cíl“ každoročního zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP a dále stanoví, že tyto úpravy by za příznivých hospodářských podmínek měly být vyšší. Zatímco cyklické podmínky se v průběhu programu vytrvale zlepšují, očekává se, že strukturální saldo se zlepší pouze o 0,25 % HDP. 11. Program uplatňuje dočasnou odchylku v důsledku „významných strukturálních reforem“ ve smyslu revidovaného Paktu o stabilitě a růstu a nového kodexu chování. Odchýlení se od orientačního cíle paktu, pokud jde o tempo strukturálních změn se vyžaduje dodatečným fiskálním úsilím k vypořádání se s nižšími příjmy v důsledku daňové reformy a proti záporné mezeře výstupu, což se očekává ke konci programového období. Strukturální reformy, na kterých závisí dočasná odchylka, však nejsou dostatečně podrobné. Program ani neuvádí analýzu nákladů a zisku, ani významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dočasná odchylka od tempa úprav směrem k střednědobému cíli programu není v souladu s revidovaným Paktem o stabilitě a růstu. 12. Hrubý státní dluh je poměrně nízký a v průběhu celého programového období zůstane na stejné úrovni. Odhaduje se, že se dluh za rok 2005 snížil na 29,3% HDP. Program předpokládá, že v příštích dvou letech nastane mírné zvýšení míry zadlužení, která v roce 2007 dosáhne 29,8 % HDP. Předpověď ohledně dluhu je taková, že se do roku 2008 sníží na 29,4 % HDP, protože se očekává příznivá vnitřní dynamika dluhu. 13. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí, zdá se, že Slovinsku hrozí vysoké riziko vzhledem k očekávaným rozpočtovým nákladům na stárnutí obyvatelstva. Relativně nízká míra zadlužení přispěje k omezení dopadu stárnoucího obyvatelstva na rozpočet. Slovinsko bude přesto vystaveno velkému zvýšení veřejných výdajů. Přestože důchodová reforma z roku 1999 zásadním způsobem zmírnila budoucí růst výdajů, její účinky byly částečně vyrovnány novým pravidlem valorizace, tj. posunutím od částečné k úplné valorizaci mezd. Další změny důchodových systémů, jak uvádí program, nutně způsobí, že v určité fázi dojde ke zvýšení veřejných výdajů a ke snížení rizika ohrožujícího dlouhodobou udržitelnost. Pokud se nepřijmou další opatření k odstranění napětí způsobeného výdaji na stárnutí obyvatelstva, bude dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ohrožena. Důkladné plánování a včasné přijetí opatření jsou v tomto ohledu klíčové. 14. Předpokládánaá opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s obecnými zásadami hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech na období 2005 – 2008. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí však není výslovně určená jako politická priorita. Opatření zůstávají neurčitá a z dlouhodobého hlediska neumožňují posouzení proveditelnosti strategie. Národní program reforem Slovinska předložený dne 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí jako klíčovou prioritu přijetí eura v roce 2007. Aktualizovaný konvergenční program zaměřený na vytvoření podmínek pro úspěšné zapojení do systému ERM II, včetně zlepšení úrovně veřejných financí, je úzce propojen s úplným seznamem politických opatření v rámci národního programu reforem. Přestože některá opatření zůstávají z velké části nekonkretizovaná, důsledky akcí uvedených v národním programu reforem na rozpočet nebyly zařazeny do kapitoly konvergenčního programu ohledně předpovědí rozpočtu. Aktualizovaný program usiluje o zachování míry inflace ve výši průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu. Vzhledem k výše uvedenému posouzení by bylo žádoucí, aby Slovinsko i) učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle zejména tím, že určí a provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a uspíší úsilí ohledně změn; ii) podniklo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2005 – 2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 15. Po přechodném poklesu počátkem devadesátých let nastartovalo slovinské hospodářství silný růst HDP, který za poslední desetiletí činil skoro 4 %. Inflační tlaky byly úspěšně zastaveny a růst spotřebitelských cen se koncem roku 2005 přiblížil průměrné hodnotě EU. Celkové saldo veřejných financí se snížilo a od té doby již zůstalo záporné, s průměrnými schodky okolo 3% HDP na základě standardu ESA95 v období od 2000 – 2004. 16. Ve svém stanovisku ze dne 8. března 2005 k předcházející aktualizaci konvergenčního programu vyzvala Rada Slovinsko, aby i) využilo veškerých příležitostí k urychlení snížení schodku veřejných financí a ii) učinilo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, včetně reforem důchodového systému a systému zdravotnictví. 17. Co se týče provádění rozpočtu v roce 2005, uváděla prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 celkový schodek veřejných financí v roce 2005 ve výši 1,7 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Předběžný výsledek je oproti očekávání lepší, a to vzhledem k tomu, že příjmy byly v důsledku nového systému přímého zdanění platného od ledna 2005 podhodnoceny. 18. Dne [14. února 2006] Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Slovinska, který zahrnuje období 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu a požadavky na poskytování údajů pro stabilizační a konvergenční programy uvedené v novém kodexu chování. 19. Podle makroekonomického scénáře, ze kterého program vychází, by se měl reálný růst HDP po roce 2005 stabilně zvyšovat okolo 4 %. Podle současných dostupných údajů se jeví, že tento scénář je založen na přijatelných předpokladech růstu. Cyklické podmínky se pravděpodobně postupně zlepší. Předpokládá se, že negativní mezera výstupu odhadovaná v roce 2005 na 1 % HDP, se ke konci programového období uzavře. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. Pokud jde o „významné strukturální reformy“ ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, program představuje komplexní socio-ekonomické reformy usilující o podporu konkurenceschopnosti slovinského průmyslu, jejichž realizace byla zahájena v roce 2005. Očekává se, že od roku 2008 a dále přinesou růst HDP ve výši v průměru přes 5 % za rok. Podpůrná analýza programu není dostatečně podrobná a očekávaný dopad růstu se jeví jako velmi optimistický. 20. Aktualizovaný program usiluje o vytvoření takových podmínek, které by zajistily úspěšné zapojení do HMU a zároveň dosažení průměrných úrovní příjmu v EU. Rozpočtová strategie je nasměrována tak, aby se do roku 2008 celkový schodek veřejných financí udržel pod hranicí 3 % HDP a aby byly splněny plány ohledně dosažení střednědobého cíle (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Za tímto účelem program vyhlašuje opatření na daňovou reformu vedoucí ke snížení podílu příjmu jako procenta HDP o 1,8 % a dále opatření na straně výdajů, která povedou ke snížení podílu výdajů o 2,5 % HDP. Program předpokládá, že cesta vedoucí ke konsolidaci bude dlouhodobá záležitost. Na počátku programového období se očekává, že celkový schodek veřejných financí se bude pohybovat okolo 1,7 % HDP a poté se v roce 2007 mírně sníží na 1,4 % a v roce 2008 na 1,0 % HDP. Aktualizovaný program ve srovnání s předcházejícím odkládá cíl v podobě dosažení schodku ve výši 1 % HDP o jeden rok oproti obecně předpokládaného makroekonomickým scénařem. 21. Plánuje se, že během programového období se strukturální saldo (tj. saldo očištěné od cyklických vlivů a o jednorázová a jiná prozatímní opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky zlepší o cca 0,25 % HDP. Nový program stanoví střednědobý cíl (MTO) stavu rozpočtu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu ohledně strukturálního salda ve výši 1% HDP a usiluje o jeho dosažení do roku 2008. Jelikož je střednědobý cíl programu náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek ve výši přibližně 2 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je přiměřený, protože zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy v rámci ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 22. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se v programu jeví jako víceméně vyrovnané. Slovinsko na druhé straně zaznamenalo v posledních letech lepší výsledky rozpočtu než se předpokládalo, také díky tomu, že v důsledku neočekávaných nižších příjmů zavedlo účinný rozpočtový mechanismus celkových veřejných výdajů. Pokud budou navíc strukturální reformy provedeny včas, předpoklady růstu budou možná lepší než se předpokládalo. Neexisence jasného harmonogramu snižování veřejných výdajů, které by nahradilo ztrátu příjmů v důsledku daňové reformy a zejména s ohledem na nedávné rozhodnutí opětovně zavést valorizaci důchodů a mezd, může být překážkou pro splnění cílů. Vysoký podíl mandatorních výdajů (více než 80 % celkových nákladů) je zejména důsledkem rigidního právního rámce, který by měl být na základě politického konsensu pružně pozměněn. 23. Vzhledem k výše uvedenému posouzení rizik se zdá, že přístup k rozpočtu vyjádřený v programu poskytne dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech v průběhu programového období. Zdá se navíc, že tato strategie je dostačující, aby střednědobý cíl programu byl dosažen do roku 2008, jak se plánuje. Tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, však plně neodpovídá Paktu o stabilitě a růstu, který stanoví limit ročního zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II (mechanismus směnných kursů) na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by náprava mohla být nizší v hospodářsky nepříznivém období. Zatímco cyklické podmínky se v průběhu programu vytrvale zlepšují, očekává se, že strukturální saldo se sníží pouze o 0,25 % HDP. 24. Podle Paktu o stabilitě a růstu by se při definování úprav střednědobých cílů programu nebo při umožnění dočasné odchylky od těchto cílů měly zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Střednědobá rozpočtová strategie uvedená v programu představuje dočasnou odchylku od úprav směřujících ke střednědobým cílům programu. V letech 2005 – 2007, kdy by mělo dojít k postupné realizaci výše uvedených hospodářských reforem neprobíhají žádné nebo jen velmi malé úpravy střednědobých cílů programu. Strukturální reformy, na kterých závisí dočasná odchylka, však nejsou dostatečně podrobné. Program ani neuvádí analýzu nákladů a zisku, ani významný přínos pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Dočasná odchylka od úprav střednědobých cílů programu není v souladu s revidovaným Paktem o stabilitě a růstu. 25. Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh v roce 2005 dosáhl hodnoty 29,0% HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že v příštích dvou letech nastane mírné zvýšení míry zadlužení, která v roce 2007 dosáhne 29,8 % HDP. Předpověď ohledně dluhu je taková, že se do roku 2008 sníží na 29,4 % HDP. 26. S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Slovinsku hrozí vysoké riziko pokud jde o předpokládané náklady rozpočtu v důsledku stárnutí obyvatelstva[5]. Relativně nízká míra zadlužení přispěje k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Slovinsko bude přesto vystaveno velkému zvýšení veřejných výdajů. Přestože důchodová reforma z roku 1999 zásadním způsobem zmírnila budoucí růst výdajů, její účinky byly částečně vyrovnány novým pravidlem valorizace, (přechodem od částečné k úplné valorizaci mezd). Další změny důchodových systémů, jak uvádí program, nutně způsobí, že v určité fázi dojde ke zvýšení veřejných výdajů a ke snížení rizika ohrožujícího dlouhodobou udržitelnost. Pokud se nepřijmou další opatření k odstranění napětí způsobeného výdaji na stárnoucí obyvatelstvo, bude dlouhodobá udržitelnost veřejných financí ohrožena. Důkladné plánování a včasné přijetí opatření jsou v tomto ohledu klíčové. 27. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí však není výslovně stanovena jako prioritní politika. Opatření zůstávají neurčitá a z dlouhodobého hlediska neumožňují posouzení proveditelnosti strategie. Národní program reforem Slovinska předložený dne 28. října 2005 v souvislosti s obnovenou Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost uvádí jako klíčovou prioritu přijetí eura v roce 2007. Aktualizovaný konvergenční program zaměřený na vytvoření podmínek pro úspěšné zapojení do HMU, včetně zlepšení úrovně veřejných financí, je úzce provázán s úplným seznamem politických opatření v rámci národního programu reforem. Přestože některá opatření zůstávají z velké části nekonkretizovaná, důsledky akcí uvedených v národním programu reforem na rozpočet nebyly zařazeny do kapitoly konvergenčního programu ohledně předpovědí rozpočtu. S ohledem na výše uvedené hodnocení Rada poznamenává, že program usiluje o zachování míry inflace ve výši průměru EU a současně o postupnou fiskální úpravu. Rada zastává stanovisko, že by bylo žádoucí, aby Slovinsko: i) učinilo rychlejší pokrok k dosažení střednědobého cíle zejména tím, že určí a provede opatření vedoucí k plánovanému snížení podílu výdajů a uspíší úsilí ohledně změn; ii) přijalo další opatření ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, zejména v souvislosti s důchodovým systémem. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (změna v %) | KP pros. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | KOM list. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | neuv. | KP leden 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | neuv. | Inflace HISC (%) | KP pros. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | KOM list. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | neuv. | KP leden 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | neuv. | Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | KP pros. 20051 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | KOM list. 20055 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | neuv. | KP leden 20051 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | neuv. | Saldo veřejných financí (v % HDP) | KP pros. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | KOM list. 2005 | -2,1 | -1,7 | -19 | -1,6 | neuv. | KP leden 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | neuv. | Primární saldo (v % HDP) | KP pros. 2005 | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | KOM list. 2005 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | neuv. | KP leden 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | neuv. | Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | KP pros. 20051 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | KOM list. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. | KP leden 20051 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Strukturální ssaldo2 (v % HDP) | KP pros. 20053 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | KOM list. 20054 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. | KP leden 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | Hrubý státní dluh (v % HDP) | KP pros. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | KOM list. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | neuv. | KP leden 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | neuv. | Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3 Program neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 4 Prognóza útvarů Komise neuvádí žádná jednorázová a jiná prozatímní opatření. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 3,7%, 3,5% a 3,5 a 3,5%. Zdroj: Konvergenční program (KP); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodářského a finančního výboru o „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005. [3] Program vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování. Zejména nejsou k dispozici povinné údaje o růstu produktivity práce. Chybí také určité nepovinné údaje ohledně vývoje pracovního trhu, odvětvových bilancích a vývoje celkového veřejného dluhu. Tabulka znázorňující celkové veřejné výdaje podle účelu nejsou zařazeny. [4] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [5] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti se nacházejí v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).