CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 29.10.2009 
SEK(2009) 1476 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
návrhu  
  
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
  
o účasti Spole čenství na spole čném programu výzkumu a vývoje v oblasti Baltského 
moře (BONUS-169) provád ěném několika členskými státy 
  
{KOM(2009) 610} {SEK(2009) 1475} 
 
CS 2   CS 1. Úvod a vymezení problému 
Ekosystém Baltského mo ře je vážn ě zasažen mnohými p řírodními nep říznivými vlivy 
a nepříznivými vlivy vyvolanými lidmi. Mo ře a pob řeží jsou mimo řádně postižena 
kombinovanými a stále v ětšími negativními dopady zne čištění, eutrofizace, zm ěny klimatu, 
acidifikace, invazními cizími druhy, nadm ěrným využíváním živých zdroj ů a ztrátou 
biologické rozmanitosti. Tyto hroz by snižují schopnost Baltského mo ře udržiteln ě poskytovat 
zboží a služby, na nichž závisí lidstvo. Má to vážné d ůsledky pro celou baltskou oblast a širší 
evropské spole čenství. V nadcházejících desetiletích se p ředpokládá, že globální zm ěny 
(včetně změny klimatu) a dlouhodobé a rozs áhlé vlivy se budou zvyšova t a vyvíjet další tlak 
na systém Baltského mo ře.  
Udržitelná řešení problém ů životního prost ředí a využívání zboží a služeb systému Baltského 
moře si vyžadují nové v ědecké poznatky s cílem pochopit chování mimo řádně složitého 
systému Baltského mo ře a jeho vzájemných sou činností a zp ětných vazeb s mnoho četnými 
přírodními a antropogenními hybnými silami, takže pot řebují zvýšenou koordinaci 
a spolupráci ve výzkumu mezi pobaltskými státy. 
I když se však v oblasti Baltského mo ře vykonávají mnohé výzkumné činnosti, zůstávají tyto 
snahy z velké části nekoordinované a postrádají spole čně dohodnutý regionální ak ční plán. 
V důsledku toho úsilí, kter á jsou tak naléhav ě nutná pro spln ění složitých nadcházejících 
úkolů, jsou velmi rozt říštěná. Krom ě toho regionální dimenze problém ů a u některých z nich 
globální dimenze, nap ř. změna klimatu, pot řebují udržitelný jednotný p řístup týkající se 
výzkumu na regionální úrovni.  
Tato situace si vyžaduje zp racování a realizaci pln ě sjednoceného p řístupu, přičemž příslušné 
výzkumné programy všech sousedních stát ů lze orientovat a zam ěřit tak, aby koordinovan ě, 
účinně a efektivn ě řešily existující složité a neodkladné problémy. 
Za tímto ú čelem existovala za posledních 15 let tr valá politická podpora lepší koordinace 
výzkumných činností v Evrop ě a koordinace vnitrostátních a regionálních výzkumných 
politik a program ů za podpory sedmého rámcového programu (7. RP), aby se zamezilo 
roztříštěnosti a vzájemn ě se překrývajícím kompetencím. V odpov ědi na to a ve vztahu 
k Baltskému mo ři Komise p ředložila plán provád ění iniciativy podle článku 169 v oblasti 
výzkumu Baltského mo ře na základ ě zvláštního programu 7. RP 1.  
2. Subsidiarita 
Nehledě na řadu výzkumných činností a všechny snahy vyvíjené s cílem řešit roztříštěnost 
výzkumu v regionu, po řád existuje pot řeba více spojit úsilí mezi vnitrostátn ě financovanými 
výzkumy, aby se zvládly úkoly životního prost ředí, které stojí p řed regionem Baltského mo ře, 
a které mají p řevážně nadnárodní povahu, a nedo statky vedoucí k rozt říštěnosti výzkumu. Ale 
strategické cíle této akce, a to integrace národních environmentálních výzkumných program ů 
                                                 
1 Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Sp olupráce, kterým se prová dí sedmý rámcový program 
Evropského spole čenství pro výzkum, technologický ro zvoj a demonstrace (2007 až 2013).  
 
CS 3   CS okolních stát ů v oblasti Baltského mo ře nemohou řešit jednotlivé členské státy izolovan ě. 
Spolupráce osmi pobaltských stát ů a případně Ruské federace by dala dohromady 
bezprecedentní kritic ké množství tolik pot řebné k dosažení cíl ů programu. 
Evropská p řidaná hodnota v uskute čňování iniciativy podle článku 169 je pln ě zdůvodněná 
omezenými možnostmi, které jsou k dispozici na vnitrostátní, regionál ní nebo místní úrovni 
pro jednotlivé pln ění složitých environmentálních úkol ů v oblasti Baltského mo ře jako celku. 
Bylo to také potvrzeno velmi silnou poli tickou podporou a schválením ze strany vlád 
pobaltských stát ů, různých Evropských rad a Evropského parlamentu. Krom ě toho by tato 
iniciativa prost řednictvím spole čného uplat ňování výzev k p ředkládání návrh ů, společného 
rozvoje sdíleného výcviku a vým ěnných program ů a sdílení rozsáhlých výzkumných 
infrastruktur pomohla ve vytvá ření kapacit v členských státech s menšími výzkumnými 
kapacitami a p řeklenula by mezeru ve výzkum u v oblasti Baltského mo ře.  
Kromě očekávané p řidané hodnoty specifické pro Pobaltí iniciativa v neposlední řadě zavdá 
podnět k rozpracování podobných model ů řízení výzkumu pro ostatní evropská mo ře.  
3. Cíle  
Obecným cílem politiky současné iniciativy je  zvýšit výzkumné kapacity v oblasti Baltského 
moře za účelem podpory zpracování a uplat ňování na řízení, politik a postup ů řízení 
„vhodných pro tento ú čel“ s cílem ú činně reagovat na hlavní environmentální a klí čové 
společenské úkoly, p řed kterými region stojí a bude stát v p říštích letech, a zlepšit ú činnost 
a efektivnost plánování rozt říštěného environmentálního výzkumu v oblasti Baltského mo ře 
a přístupu spojením výzkumných činností v systému Baltského mo ře do trvalého, 
kooperativního, interdisciplinárn ě dobře začleněného a zam ěřeného nadnárodního programu. 
Konkrétní cíle iniciativy jsou:  
• vytvořit politicky prosazované st rategické plány výzkumu; 
• zlepšit koordinaci a integraci ud ržitelných mezinárodních a meziodv ětvových 
veřejných výzkumných program ů;  
• zvýšit úrove ň výzkumných kapacit nových pobaltských stát ů EU;  
• mobilizovat další finan ční zdroje ze zvýšen é spolupráce v meziodv ětvovém 
výzkumu systému Baltského mo ře. 
Operativní cíle iniciativy jsou:  
• vytvořit vhodné platformy pro konzultace se zú častněnými subjekty, v četně 
zastoupení ze všech p říslušných odv ětví; 
• vytvořit vhodné podmínky provád ění umož ňující efektivní pln ění programu 
prostřednictvím právnické osoby pro spole čné řízení a strukturu řízení;  
• zveřejnit nejmén ě tři společné výzvy k p ředkládání návrh ů, které přesahují hranice 
jednotlivých témat, jsou strategicky zam ěřené, a do nichž je zapojeno více partner ů.  
4. Možnosti politiky   
 
CS 4   CS Pro dosažení obecných a konkrétních cíl ů iniciativy se posuzovaly t ři možnosti politiky. Jsou 
to: 
Možnost politiky 1: Pokra čování politik rozpracovaných do sou časné doby v rámci 7. RP 
(„zaběhnutá praxe“). 
Možnost politiky 2: Použití regionáln ě zaměřené výzvy p řesahující (regionáln ě zaměřených 
výzev přesahujících) hranice jednotlivých témat na základ ě rámcového programu. 
Možnost politiky 3: Použití článku 169 se t řemi alternativními p řístupy (A, B a C), které se 
liší v rozsahu a hloubce strategického zam ěření a zapojení zú častněných subjekt ů 
do sestavování a uplat ňování výzev k p ředkládání návrh ů.  
- Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu A – použití článku 169 se zam ěřením 
omezeným na mo řský výzkum a s okamžitým zahájením v ědecky orientovaných výzev 
k předkládání návrh ů. 
- Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu B – použití článku 169 se zam ěřením 
rozšířeným na za členění povodí Baltského mo ře a se strategickou vizí a plánem, který má být 
rozpracován p řed zahájením iniciativy a návrhu Komise. 
- Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu C – použití článku 169 se zam ěřením 
rozšířeným na za členění povodí Baltského mo ře a se strategickou vizí a plánem zpracovaným 
během první fáze iniciativy.  
Rozdíl mezi t ěmito třemi posuzovanými volbami spo čívá ve zp ůsobu, jakým se uplat ňuje 
zásah Spole čenství jako p římé nebo nep římé opatření, ve zp ůsobu, jak se rozpracovávají 
a plní základní strategie, a v ro zsahu oblasti výzkumu, zda jde výlu čně o výzkum mo ře nebo 
o výzkum zahrnující koncepci povodí.  
5. Posouzení dopad ů  
Níže uvedená tabulka shrnuje zpracovanou anal ýzu a ukazuje, jak je možnost politiky 2 
a možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu A, B a C srovnatelná z hlediska pozitivního 
vlivu opat ření Spole čenství na vymezené obecné a konkrétní cíle. Analýza potenciálních 
dopadů možnosti politiky 1 (pokra čování politik zpracovaných do sou časné doby v rámci 
7. RP, zab ěhnutá praxe) není zahrnuta do tabulky vzhledem k tomu, že tato možnost 
představuje výchozí stav. Tato hodnocení jsou uskute čněna ve vztahu k základnímu scéná ři 
(možnost politiky 1 – pokra čování politik zpracovanýc h dosud v rámci 7. RP, zab ěhnutá 
praxe), který se považuje za nulový stav. Srovnání ukazuje, že dopad možnosti politiky 3 
prostřednictvím p řístupu C je nejzávažn ější. 
 
CS 5   CS Přehled potenciálních dopad ů možností politik 
Potenciální dopad vymezených cíl ů: Možnost 
2 Možnost 3 
A Možnost 3 
B Možnost 3 
C 
OBECNÝ CÍL 
• Zvýšit výzkumné kapacity v oblasti 
Baltského mo ře za ú čelem podpory 
zpracování a uplat ňování nařízení, politik a 
postupů řízení „vhodných pro tento ú čel“ 
s cílem ú činně reagovat na hlavní 
environmentální a klí čové spole čenské 
úkoly, před kterými region stojí a bude stát 
v příštích letech, a zlepšit ú činnost a 
efektivnost plánování rozt říštěného 
environmentálního výzkumu v oblasti 
Baltského mo ře a přístupu spojením 
výzkumných činností v systému Baltského 
moře do trvalého, kooperativního, 
interdisciplinárn ě dobře začleněného a 
zaměřeného nadnárodního programu. Střední Střední Vysoká Velmi 
vysoká 
KONKRÉTNÍ CÍLE 
• Vytvořit politicky prosazovaný strategický 
plán výzkumu.  Velmi 
nízká Velmi nízká Vysoká Velmi 
vysoká  
• Zlepšit koordinaci a integraci udržitelných 
mezinárodních a meziodv ětvových 
veřejných výzkumných program ů. Střední Vysoká Vysoká Velmi 
vysoká 
• Zvýšit úrove ň výzkumných kapacit nových 
pobaltských stát ů EU. Vysoká Vysoká Vysoká Vysoká 
• Mobilizovat další finan ční zdroje 
ze zvýšené spolupráce v meziodv ětvovém 
výzkumu systému Baltského mo ře. Nízká Nízká Vysoká Velmi 
vysoká 
OPERATIVNÍ CÍLE 
• Vytvořit vhodné platformy pro konzultace 
se zúčastněnými subjekty, v četně 
zastoupení ze všech p říslušných odv ětví. Velmi 
nízká Střední Vysoká Velmi 
vysoká 
• Vytvořit vhodné podmínky provád ění 
umožňující efektivní pln ění programu 
prostřednictvím právnické osoby pro 
společné řízení a strukturu řízení.  Nízká Nízká Vysoká Velmi 
vysoká 
• Zveřejnit nejmén ě tři společné výzvy 
k předkládání návrh ů, které p řesahují 
hranice jednotlivých témat, jsou strategicky 
zaměřené, a do nichž je zapojeno více 
partnerů.  Střední Střední Vysoká Velmi 
vysoká 
 
 
CS 6   CS 6. Porovnání možností: P řednostní možnost 
Na základ ě přezkumu potenciálních možností po litiky, pokud by možnost politiky 3 
prostřednictvím p řístupu C byla pln ě rozpracována, mohla by vést k podstatnému zvýšení 
výzkumných kapacit v pobaltském regionu s cílem podpo řit udržitelný rozvoj v této oblasti.  
Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu C poskytuje další čas a zdroje pro vytvo ření 
nezbytných mechanism ů, které by iniciativu podle článku 169 uvedly do v ětšího souladu 
s literou a duchem článku 169, vytvo řily by platformu pro spole čné plánování výzkumu EU 
a členských stát ů a tím i ucelený a dlouhodobý plán výz kumu s kritickým objemem. Aktivní 
účast Evropské komise m ůže zapojením řídících orgán ů iniciativy položit d ůraz na mobilitu, 
otevřenost a zam ěření na nov ě vznikající oblasti. Spojením finan čních prost ředků EU 
a vnitrostátních finan čních prost ředků se vytvo ří kritické množství z hlediska kapacity, 
odborných znalostí a zdroj ů, které by stimulovalo strukturální zm ěny ve vnitrostátních 
výzkumných systémech Baltského mo ře a souvisejícího říčního povodí a podpo řilo rozvoj 
a realizaci trvalého, k ooperativního, mezioborov ě dobře začleněného a zam ěřeného 
mnohonárodního programu na podporu udržite lného rozvoje regionu. Propojení s pr ůmyslem 
a jinými zú častněnými subjekty a uživateli by se na vnitr ostátní úrovni posílilo. Tato volba by 
si nevyžádala podstatnou institucionální zm ěnu, protože EEIG je dob ře vytvořena; dala by 
však jiným finan čním institucím p říležitost poskytnout podporu ve financování plánu 
strategického výzkumu, který by byl prosp ěšný pro širší okruh ekonomických a sociálních 
zájmů závisících na zdrojích odvozených z pobaltského systému. Je to nejslibn ější možnost 
politiky z hlediska dosažení dlouhodobé a trvalé integrace na institucionální úrovni (agentury 
pro financování) i na úrovni výzkumné obce.  
Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu C by mohla být efektivní v uplat ňování zám ěru 
a ducha článku 169 a má velký potenciál získat p řidanou hodnotu z jiných dopl ňujících 
výzkumných činností financovaných v rámci 6. RP a 7. RP. Její úsp ěch však závisí do velké 
míry na dosažení cíl ů strategické fáze. Aby bylo toto dosažení cíl ů potvrzeno, útvary Komise 
spolu s nezávislým výborem odborník ů pro přezkum vykonají p řezkum strategické fáze 
za účelem ověření, zda bylo dosaženo zám ěrů a cílů stanovených v po čáteční strategické fázi.  
Možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu C by zmobilizovalo další finan ční prostředky jak 
na evropské, tak i na  vnitrostátní úrovni. P říspěvek Spole čenství by zajistil, aby se skute čný 
evropský zájem odrazil v pracovním programu iniciativy, aniž by se vnitrostátní činnosti 
omezovaly a svazovaly s čistě evropskou dimenzí programu.  
Dospěli jsme k celkovému záv ěru, že dozrál čas, aby iniciativa podle článku 169 spojila 
dohromady kritické množství pot řebné k řešení složitých environmen tálních otázek v oblasti 
Baltského mo ře za účelem dosažení cíl ů programu. 
 
7. Monitorování a hodnocení 
Přednostní volba (možnost politiky 3 prost řednictvím p řístupu C) p ředpokládá, že iniciativa 
BONUS-169 se bude provád ět ve dvou r ůzných fázích – první 2letá strategická fáze a druhá 
5letá provád ěcí fáze, b ěhem nichž by byly zve řejněny nejmén ě tři výzvy k p ředkládání 
 
CS 7   CS návrhů. 
Kromě hodnocení DIS p ředem (ex ante), které bude uskute čněno před zahájením provád ěcí 
fáze v souladu s finan čním nařízením, by hodnocení a monitorování iniciativy BONUS 
provedla Komise s pomocí nezávislých odborník ů. Udělaly by se t ři přezkumy; první 
přezkum na konci strategické fáze, p řezkum v polovin ě období b ěhem provád ěcí fáze 
a následný p řezkum (ex post) na konci provád ěcí fáze. Komise by vyhodnotila pokrok 
dosažený v pln ění obecných a konkrétních cíl ů s využitím seznamu m ěřitelných ukazatel ů. Je 
třeba zdůraznit, že hlavní dopady iniciativy se o čekávají p ředevším na konci programu 
BONUS. Iniciativa podle článku 169 bude krom ě toho plnit velký rozsah doporu čení van 
Velzena2. 
Pokud jde o finan ční dopady iniciativy, zú častněné státy (ZS) na základ ě výše uvedené 
přednostní možnosti politiky p řijaly finan ční závazek ve výši p řibližně 26 milion ů EUR 
nových finan čních prost ředků spolu s dalšími „v ěcnými“ p říspěvky a p říspěvky 
na „infrastrukturu“ ve výši 10 milion ů E U R .  N a  z á k l a d ě možnosti politiky 3 B a C 
a nepravd ěpodobné možnosti politiky 3A by se usilova lo o další financování ve výši kolem 
14 milion ů EUR od ZS zapojením jiných vnitros tátních agentur pro financování b ěhem 
strategické fáze inic iativy. Projekty, kt eré se mají uskute čnit na základ ě iniciativy podle 
článku 169, by byly financovány ze spole čného finan čního příspěvku Spole čenství 
a zúčastněných států. Příspěvek ES by odpovídal p říspěvkům zúčastněných států do BONUS-
169 a tento podíl by byl poskytnut v souladu se stropem stanoveným v návrhu spole čného 
rozhodnutí Komise.  
Na základ ě možnosti politiky 3 prost řednictvím p řístupu C a nepravd ěpodobné možnosti 
politiky 2, 3A a 3B by  bylo poskytnuto maximáln ě 1,25 milionu EUR (což má odpovídat 
stejné částce od zú častněných států) z celkového p říspěvku EU pro pokrytí p ředpokládaných 
nákladů vzniklých b ěhem strategické fáze. Tato částka by se ode četla od celkového p říspěvku 
EU. Uvedená částka by však zvýšila efektivnost náklad ů této možnosti, protože strategický 
„mechanizmus“, který se má zavést, by zna čně zvýšil p řidanou hodnotu iniciativy 
a významn ě by posílil d ůležitost politiky a ú činnost a vliv výzkumných činností 
předpokládaných v rámci provád ěcí fáze. Krom ě toho možnost politiky 3C p ředstavuje také 
volbu s nejv ětším dopadem a s nejvyšší efektivností náklad ů v administrativních nákladech 
Komise.  
Posouzení o čekávané efektivnosti náklad ů různých možností politiky a kvantifikace úlohy 
koordinace výzkumu mo ří a námo řního výzkumu v celém regionu je nevyhnutn ě spojeno 
s určitým stupn ěm nejistoty. Navíc v EU n eexistuje žádný podobný detailn ě propracovaný 
program, který by bylo možné použít jako vý chozí bod pro vzájem né srovnání. Jelikož 
konečným produktem této iniciativy jsou nové znalosti použité k dosažení udržitelného 
využívání zboží a služeb vytvo řených mo řským ekosystémem a ochra ňujících kvalitu 
životního prost ředí v delším výhledu, o čekává se, aniž by však existoval nezvratný d ůkaz, 
který by to prokázal, že koordin ace a integrace vnitr ostátních plán ů, u nichž se p ředpokládá, 
že se budou řešit (s různou mírou úsp ěchu) na základ ě možnosti politiky 3 prost řednictvím 
                                                 
2 Zpráva o nezávislém externím p řezkumu, p řezkum programu EDCTP uskute čněný pracovní skupinou 
IER/EDCTP: Wim Van Velzen (p ředseda), Adetokunbo O. Lucas, Allyson Pollock, Jean Stéphenne 
a Fernand Sauer, 12. července 2007 http://ec.europa .eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf 
 
CS 8   CS přístupu A, B a C, bude nákladov ě efektivnější způsob pro dosažení kvalitn ějších znalostí 
z hlediska spolehlivosti, úplnosti a d ůležitosti pro pot řeby vyjád řené uživateli.