CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23.2.2009 
SEK(2009) 203  
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Přístup Spole čenství v oblasti prevence p řírodních katastrof a katastrof zp ůsobených 
člověkem 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD  
Toto posouzení dopad ů vypracovaly útvary Komise za ú čelem podpory sd ělení 
o „přístupu Spole čenství v oblasti prevence p řírodních katastrof a katastrof 
způsobených člověkem“.  
Cílem uvedeného sd ělení je identifikovat opat ření, jež by mohla být za členěna do 
strategie Spole čenství v oblasti prevence p řírodních katastrof a katastrof 
způsobených člověkem, která by vycházela ze stávajících opat ření a propojovala by 
je. Jeho zám ěrem je rovn ěž vyvolat debatu se zú častněnými stranami a iniciovat 
politické diskuse mezi orgány EU.  
V této rané fázi rozvoje politiky si posouzení dopad ů klade tyto cíle: 
– poskytnout nezbytné informace na podporu politického rozhodnutí, zda 
vytvořit strategii EU pro p ředcházení katastrofám či nikoli; 
– zhodnotit a prozkoumat možnosti, jež mohou být p řípadně zahrnuty do sd ělení  
2. K ONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Posouzení dopad ů vychází z výsledk ů dvou nezávislých externích studií, které 
identifikovaly mezery v prevenci u stávajících nástroj ů a analyzovaly p řístup 
některých členských stát ů k prevenci.  
Hlavní zú častněné strany byly vyzvány k ú časti na všeobecné konzulta ční schůzce 
a k vyjád ření připomínek k dokumentu o klí čových otázkách. Dále se konaly t ři 
tematické sch ůzky zúčastněných stran za ú časti odborník ů ze správních orgán ů 
členských stát ů a ze soukromých organi zací, které se konkrétn ě věnovaly 
hospodářským a environmentálním aspekt ům, zejména lesním požár ům a otázkám 
využití půdy / mapování rizik.  
Mezi zúčastněnými stranami existovala široká shoda na pot řebě posílit úsilí 
v předcházení katastrofám na úrovni členských stát ů i EU, stejn ě jako na skute čnosti, 
že činnost EU m ůže v tomto procesu poskytnout p řidanou hodnotu. Podle názoru 
zúčastněných stran, i když si jsou v ědomy toho, že p ředcházení katastrofám je 
především vnitrostátní odpov ědností, si podobnost ve zranitelnosti členských stát ů 
žádá zvýšenou koordinaci a sp olupráci na úrovni EU.  
3. V YMEZENÍ PROBLÉMU A POLITICKÝ CÍL  
Tragické události minulých let vedly k pos ílení evropské legislativy týkající se 
civilní ochrany v oblasti p řipravenosti a reakce s posíleným mechanismem civilní 
ochrany Spole čenství1 a k přijetí finan čního nástroje pro civilní ochranu2. U všech 
                                                 
1 Rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euratom o vytvo ření mechanizmu civilní ochrany Spole čenství 
(přepracovaná verze). 
2 Rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom o z řízení finan čního nástroje pro civilní ochranu. 
 
CS 3   CS dotčených zú častněných stran nyní existuje politická v ůle k posílení vazeb mezi 
prevencí, p řipraveností, reakcí a obnovou: investice do p řipravenosti a reakce musí 
být spojeny s obdobným posílením oblasti prevence.  
Členské státy již v r ůzné míře mají politiky zam ěřené na předcházení katastrofám. 
I když prevence z ůstává vnitrostátní odpov ědností, činnost na úrovni Spole čenství 
vychází z následujících motiva čních faktor ů: 
– zvýšená zranitelnost evropských ob čanů vůči katastrofám; 
– katastrofy mají p řeshraniční dopad a nadnárodní rozm ěr; 
– katastrofy p ůsobí závažné škody a náklady a mají dopad na hospodá řský růst 
a konkurenceschopnost EU.  
Cílem iniciativy je proto zlepše ní ochrany lidí, životního prost ředí a majetku v četně 
kulturního d ědictví vypln ěním stávajících mezer, lepším propojením r ůzných odv ětví 
a zúčastněných stran a z řízením politického rámce pro vyvolání tematických 
iniciativ, zavedením horizontálních a pr ůřezových nástroj ů a stanovením pokyn ů pro 
předcházení katastrofám.  
Očekává se, že tohoto cíle bude dosaženo sledováním t ří specifických cíl ů:  
– vytváření podmínek pro rozvoj politiky p ředcházení katastrofám založené na 
znalostech na všech úrovních ve řejné správy; 
– vytváření vazeb mezi subjekty a politikami v pr ůběhu celého cyklu řízení 
katastrof; 
– zlepšování výkonu stávajících nástroj ů při předcházení katastrofám. 
4. P OSOUZENÍ DOPAD Ů POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
Komise identifikovala a posoudila následující politické možnosti: 
– Základní alternativa , kdy ohledn ě předcházení katastrofám nejsou p řijaty 
žádné další kroky. Tato možnost by neumožnila dostate čné snížení dopadu 
katastrof a nezajistila by všem ob čanům EU dostate čnou úrove ň ochrany.  
– Specifické možnosti  ohledně postupu pro každou z identifikovaných oblastí. 
Patří mezi n ě následující možnosti, jež se vzájemn ě nevylučují a lze je 
kombinovat:  
– „Měkká“ opat ření, jako je poskytování pokyn ů za účelem vytvo ření 
znalostní základny o katastrofách, vytvá ření vazeb mezi subjekty 
a politikami a/nebo ú činnější použití finan čních prost ředků EU. Mohla 
by být sdružena v rámci činnosti víceodv ětvové řídící skupiny 
používající otev řenou metodu koordinace. 
– Doprovodná opat ření: integrace p ředcházení katastrofám do p řezkumu 
příslušných právních p ředpisů bude pravd ěpodobně přínosná v tom, 
 
CS 4   CS že logicky doplní cyklus katast rofy zahrnující prevenci, p řipravenost, 
reakci a obnovu. Vytvo ření „observato ře pro katastrofy“, shromaž ďující 
stávající údaje a informace o katast rofách v EU, za vynaložení nízkých 
nákladů pravděpodobně přinese rychlé a souhrnné výsledky.  
– Opatření pro financování , jež si mohou vyžádat zm ěnu stávajících 
fondů, by mohla zlepšit soudržnost a ú činnost financování EU týkající se 
předcházení katastrofám. Od vytvo ření specifického finan čního nástroje 
pro předcházení katastrofám se o čekává nejmén ě výhod.  
– Legislativní opat ření mohou zahrnovat integrovan é nástroje týkající se 
mapování rizik a p ředcházení katastrofám obecn ě, nebo vertikální 
nástroje reagující na konkrétní katastrofy, nap říklad lesní požáry. 
Legislativní opat ření by byla p ři zmírňování negativních dopad ů 
katastrof nejú činnější, ale mohou si na úrovni EU i členských stát ů 
vyžádat zna čné úsilí.  
5. ZÁVĚR 
Strategie Spole čenství pro p ředcházení katastrofám by zmenšila rozdíly existující 
v rámci EU ohledn ě ochrany lidí, hospodá řství a životního prost ředí před důsledky 
katastrof, zvýšila by obecnou úrove ň informovanosti u osob s rozhodovací 
pravomocí i u ve řejnosti, podpo řila by osv ědčené postupy, a zvýšila by tak odolnost 
EU a jejího hospodá řství vůči narůstající hrozb ě přírodních katastrof a katastrof 
způsobených člověkem.  
V krátkodobém horizontu by konkrétní činnost přispívající k rozvoji znalostí, 
lepšímu propojení aktér ů a politik a ke zlepšení ú činnosti stávajících politických 
nástrojů s ohledem na p ředcházení katastrofám mohly poskytnout flexibilní možnost 
pro činnost Spole čenství, jež by se mohla p řizpůsobit různým pot řebám a zdroj ům 
členských stát ů a současně zajistit soudržnost a koordina ci v rámci celé EU. Tato 
činnost by m ěla potenciál p řinést výsledky za relativn ě nízkých náklad ů, zlepšila by 
porozumění otázkám p ředcházení katastrofám na všech úrovních a poskytla by 
základnu pro p říští úvahy o tom, jak tuto oblast politiky dále rozvíjet.  
V dlouhodobém horizontu by tento p řístup mohl být dále rozvíjen a mohl by vést ke 
konsolidované strategii Spole čenství pro p ředcházení p řírodním katastrofám 
a katastrofám zp ůsobeným člověkem.