CS Úřední věstník Evropské unie C 51/43

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize „Uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví“

KOM(2010) 183 v konečném znění

2011/C 51/09

Zpravodaj: pan CAPPELLINI

Spoluzpravodaj: pan LENNARDT

Dne 27. dubna 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy Uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví

KOM(2010) 183 v konečném znění.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. září 2010.

Vzhledem k zahájení nového funkčního období Výboru se plenární shromáždění rozhodlo, že toto stanovisko zařadí na program jednání říjnového plenárního zasedání, a v souladu s článkem 20 jednacího řádu jmenovalo pana van Iersela hlavním zpravodajem.

Na 466. plenárním zasedání, které se konalo dne 21. října 2010, přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 71 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1. Návrhy a doporučení

Z podnětu otázek položených v zelené knize Komise (KOM(2010) 183 v konečném znění ze dne 27. dubna 2010) a na základě již vyjádřených doporučení platformy pro potenciál kulturních a tvůrčích odvětví a dialogu, který v jejím rámci probíhá (i během slyšení ad hoc), předkládá Výbor konkrétní doporučení a návrhy k podpoře kulturních a tvůrčích odvětvích v Evropě.

1.1 Doporučení:

EHSV

a) vyzývá Komisi, aby pokračovala v úsilí o lepší definici odvětví a o jeho přiměřenější statistické podchycení se zvláštním zohledněním sociální a ekonomické situace umělecky činných osob. Neexistuje totiž jednotná a společná definice pojmu „kulturní a tvůrčí odvětví“, která je základním předpokladem pro: i. větší uznávání specifik kulturních a tvůrčích odvětví; ii. analýzu jejich dopadů na dlouhodobý růst, mezinárodní konkurenceschopnost, regionální rozvoj a územní soudržnost; iii. podporu přijetí politik zohledňujících kulturní specifika tohoto odvětví, prostřednictvím skutečného provádění čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES (nyní č. 167 odst. 4 SFEU);

b) doporučuje Komisi, aby znásobila úsilí o uskutečnění „evropského prostoru tvořivosti“, a sice prostřednictvím evropského předpisového rámce, který bude založen na rovném přístupu na trh, volné hospodářské soutěži, boji proti zneužívání dominantního postavení, podpoře a rozvoji malých a středních podniků a řemeslných podniků, podpoře kulturní rozmanitosti, ochraně práv duševního vlastnictví a boji proti pirátství a který bude brát zvláštní zřetel na digitální potenciál odvětví;

c) doufá v zavedení daňových úlev a nových modelů a nástrojů na podporu financování projektů v tomto odvětví a ve vytvoření participativních partnerství veřejného a soukromého sektoru; jinými slovy se v tomto ohledu jedná o to, aby byly do tradičních modelů partnerství veřejného a soukromého sektoru zahrnuty rovněž formy přímé účasti občanů (1);

d) zdůrazňuje přínos kulturních a tvůrčích odvětví ke strategickým cílům „evropské soudržnosti“ a doporučuje, aby místní orgány (v obcích a regionech atd.) ve spolupráci s dalšími subjekty na daném území (vysokými školami, bankami, asociacemi, poskytovateli veřejných a/nebo soukromých obsahů atd.) podporovaly kulturní a tvůrčí odvětví a jejich zapojení do regionálního rozvoje;

e) zdůrazňuje nutnost přijmout vhodná opatření na boj proti zranitelnosti podniků z tohoto odvětví (zejména malých a středních podniků) a umělecky činných osob a zároveň i potřebu podpořit „kritický objem“ investic do odvětví na základě využití tzv. „úspor z aglomerace“, aby bylo možné bojovat proti pronikání kulturních produktů, které do evropské kultury zavádějí vzorce chování, jež ji narušují, nebo které by mohly způsobit skutečnou kulturní kolonizaci, na evropský trh;

f) zdůrazňuje úlohu informačních a komunikačních technologií (např. iniciativ EU souvisejících s „internetem budoucnosti“) při poskytování nových příležitostí (širokopásmové připojení či služby na podporu tvořivosti zejména ve znevýhodněných oblastech nebo oblastech s nízkými příjmy) jak z hlediska výroby kreativních produktů a poskytování kreativních služeb, tak v oblasti jejich distribuce a využívání konečnými uživateli;

g) zdůrazňuje nutnost podporovat větší informování o tvůrčích odvětvích v rámci základního vzdělání a odborné přípravy, jak je již na evropské úrovni uvedeno v mezinárodní chartě uměleckých řemesel;

h) potvrzuje potřebu zkoumat nejvhodnější nástroje na podporu přístupu tvůrčích podniků a odborníků z daného odvětví k úvěrům, přičemž je třeba se zasazovat o to, aby podniky věnovaly více pozornosti aspektům hospodářské a finanční udržitelnosti projektů, a zároveň i podporovat zvyšování schopnosti úvěrových institucí posuzovat hospodářské a finanční dopady kulturních a tvůrčích projektů;

i) v neposlední řadě zdůrazňuje nutnost podporovat v institucích EU intenzivnější uvažování o tématu sociálního dopadu rozvoje klastrů tvořivosti a o zlepšení pracovních podmínek pro ty, kdo v tomto odvětví pracují.

1.2 Návrhy:

Vzhledem k výše uvedenému předkládá EHSV evropským institucím a celé Komisi (nejen jejím příslušným útvarům) soubor operativních návrhů k podpoře kulturních a tvůrčích odvětvích:

a) zahájit „strukturovaný dialog“ se všemi zainteresovanými stranami a za spolupráce všech příslušných institucí EU uskutečnit kampaň sestávající z diskusních a informačních iniciativ souvisejících s úlohou kulturních a tvůrčích odvětví na „evropském území“, se zvláštním důrazem na znevýhodněné oblasti a na regiony spadající do politiky soudržnosti. EHSV je plně připraven tento strukturovaný dialog podporovat a spolupracovat s dalšími institucemi EU tím, že dá k dispozici své odborné znalosti a síť kontaktů;

b) na základě pilotních projektů prováděných na určitých územích Unie zakládat neformální místa k setkávání a experimentování (podle vzoru vědeckých dílen, tzv. „science shops“, středisek budoucnosti, multimediálních parků atd.), která budou s to podpořit přímé zapojení cílových skupin složených z občanů/uživatelů/asociací a organizované občanské společnosti. Cílem je podpořit zapojení celé EU do rozvoje potenciálu tvůrčího odvětví, nejen velkých městských center, která jsou často pokládána za jediný motor procesů tvůrčího rozvoje. V tomto ohledu mohou hrát klíčovou roli v podpoře integrace kulturních a tvůrčích odvětví do regionálního rozvoje sdružení malých a středních podniků a řemeslných podniků (podle zásady „zelenou malým a středním podnikům“ (think small first) zakotvené ve Small Business Act pro Evropu;

c) podporovat „vnitřní trh“ tvořivosti prostřednictvím: i. volného pohybu; ii. skutečného výkonu práva usazování; iii. vzájemného uznávání odborných znalostí, kvalifikací a doložitelných dovedností; iv. vytvoření skutečného systému zvýhodnění pro toto odvětví (harmonizované zdanění v zájmu ochrany osob činných v tvůrčím odvětví, tvůrčího dědictví, dohody o zamezení dvojímu zdanění atd.); v. výměny osvědčených postupů a rozvoje mezinárodní spolupráce a mezinárodních partnerství ve veřejném i soukromém sektoru (např. různé úmluvy mezi uživateli a „poskytovateli obsahů“), a to i s pomocí nových modelů účasti participativních partnerství veřejného a soukromého sektoru na regionální a místní úrovni;

d) prohloubit dialog zařízení vysokoškolského typu s malými a středními podniky, řemeslnými podniky a příslušnými zastupujícími organizacemi; zlepšit znalosti studentů v oblasti IKT; zahájit iniciativy na zakládání nových podniků v tomto odvětví, i prostřednictvím konzultací kolegů (peer coaching);

e) podporovat financování tvořivosti jednak díky vypracování společných evropských „hlavních směrů“ pro obchodní plány projektů/služeb/tvůrčích a kulturních děl či zvláštních ukazatelů výkonu, které usnadní technické a hospodářské posuzování investic do odvětví, a jednak prostřednictvím snáze dostupných úvěrů, smíšených veřejno-soukromých záručních fondů pro malé a střední podniky a revolvingových fondů a nových forem asociací a partnerství mezi různými zainteresovanými stranami z příslušných odvětví (IKT, nakladatelství, filmografie, hudba atd.).

2. Co jsou kulturní a tvůrčí odvětví?

2.1 Jak uznává strategie Evropa 2020, mají evropská kulturní a tvůrčí odvětví klíčový význam pro růst, konkurenceschopnost a budoucnost Evropské unie a jejích občanů. Jsou ze své podstaty původci inovací, tvůrci pracovních míst a pojítkem mezi různými průmyslovými činnostmi. Kromě toho přinášejí i komparativní výhody, které jinde nelze reprodukovat, a jsou faktorem místního rozvoje a motorem průmyslových změn.

2.2 EHSV také zdůrazňuje úlohu, kterou hrají kulturní a tvůrčí odvětví v „evropské společnosti“ v zájmu podpory pluralismu, kulturní rozmanitosti a „evropské identity“. Kromě toho přispívají ke zlepšení kvality života, k toleranci, k prevenci jednání poškozujícího lidskou důstojnost, k integraci a přijímání.

2.3 Ambiciózním cílem tohoto stanoviska je odhalit plný potenciál kulturních a tvůrčích odvětví, která jsou – jak zdůraznila i Evropská rada – nosným článkem nové strategie Evropa 2020 a klíčovými faktory průmyslových změn v Evropě. To předpokládá v prvé řadě odpovídající znalost předmětného tématu, přičemž je třeba rozlišovat mezi koncipováním, analýzou procesů výroby a spotřeby a řízením.

2.4 Ačkoli se obecně hovoří o kulturních a tvůrčích odvětví, je nicméně třeba zachovávat rozlišení mezi „kulturou“ a „tvořivostí“. Zatímco pod pojmem „kultura“ se obecně vzato rozumí soubor znalostí, způsobů využití a stupně uměleckého a vědeckého vývoje v určité době či v určité společenské skupině (2), „tvořivost“ se chápe konkrétně jako schopnost uvažovat inovativně, tzn. předkládat nové myšlenky, které dosud neznámým způsobem spojují určité skutečnosti (postupy, předměty, znalosti atd.). Ta by se pak neměla zaměňovat s výrazem „inovace“, kterým se odkazuje obecněji na procesy a produkty, k jejichž vývoji se dospělo díky znalostem, technikám a nástrojům (3).

Toto rozlišení má zásadní význam, neboť jednak umožňuje rozlišovat mezi pojmy, které se v běžné mluvě často zaměňují, a jednak dokládá úzkou spojitost mezi kulturou, tvořivostí a inovacemi (viz rovněž závěry Rady EU ze dne 29. dubna 2010 o přínosu kultury k regionálnímu a místnímu rozvoji).

2.5 Kvůli rozmanitosti kultury a tvořivosti je obtížné určit jednotný postoj pro analýzu: na jedné straně lze na tvořivost pohlížet pouze z hlediska kulturní činnosti jako takové, na druhé straně panuje názor, že všechna odvětví jsou ze své povahy tvůrčí. Proto existuje při určování tzv. tvůrčích odvětví určité riziko arbitrárnosti, které by se mohlo odrazit v účinnosti politik na podporu strategie Evropa 2020.

2.6 Otázka vymezení sektoru souvisí i s problémem jeho „vnitřního vnímání“ (ze strany subjektů z tohoto sektoru, které se nepovažují za součást tohoto specifického „odvětví“) i „vnějšího vnímání“ (ze strany společnosti, která neuznává odvětvová specifika těch, kteří v kulturních a tvůrčích odvětvích pracují).

3. Celkový rámec kulturních a tvůrčích odvětví v Evropě

3.1 Podle definice Evropské komise přispívají kulturní a tvůrčí odvětví celkově přibližně 2,6 % k HDP v EU-27 a poskytují pracovní místa pro přibližně 5 milionů osob (pramen: zelená kniha KOM(2010) 183 v konečném znění). Podle jiných pramenů je jejich podíl dokonce ještě vyšší. Různorodost statistik přirozeně odráží i rozdílná hodnocení odvětvových skupin spadajících do definice kulturních a tvůrčích odvětví (viz doporučení v odstavci 1.1 a)).

3.2 Obchodní bilance EU-27 v hlavních tvůrčích odvětvích zaznamenala v roce 2007 přebytek ve výši 3 mld. eur. Podle UNCTAD (Creative economy report, 2008) zůstává tvůrčí odvětví z hlediska růstu jedním z hlavních odvětví světového obchodu. V období let 2000–2005 vzrostl celosvětový obchod se zbožím a službami souvisejícími s tvořivostí téměř o 9 %, což potvrzuje příznivé vyhlídky pro dlouhodobý růst.

3.3 Typickými odborníky činnými v tomto odvětví jsou jednak umělci, inovátoři, výrobci, nakladatelé či protagonisté, ale důležitými jsou i tradiční subjekty z oblasti techniky nebo podnikání, např. řemeslníci. Je však třeba zdůraznit, že v tomto odvětví neexistují žádné odpovídající předpisy, nejsou konkrétně uznávány odbornosti a neexistuje jejich výslovná sociální ochrana (například ochrana v případě krátkodobých smluv, sociální zabezpečení nebo podpora mezinárodní mobility).

3.4 Kulturní a tvůrčí odvětví však mají významný potenciál pro růst a zaměstnanost v EU. Tvořivost je totiž obecně považována za motor udržitelného a inteligentního růstu podporujícího začlenění a také kultura má zásadní význam v rozvoji informační a znalostní společnosti. Obě jsou navíc nejen nástroji konkurenceschopnější a strukturovanější nabídky, ale stimulují i poptávku po obsazích, vychovávají ke kulturní rozmanitosti a současně pomáhají bojovat proti vyloučení a diskriminaci.

3.5 Tvořivost hraje v neposlední řadě klíčovou roli v mezinárodní konkurenceschopnosti, neboť „produktům“ propůjčuje „nemateriální hodnotu“ a mění je ve zvláštní druh „zkušeností“. V současné době však stále větší počet ekonomických činností, přestože v užším slova smyslu nepatří k tvůrčím odvětvím, věnuje stále více zdrojů na tvůrčí činnosti jakožto vstupní hodnotu pro své produkty. Tvůrčí odvětví má tedy mimořádný význam nejen pro mezinárodní konkurenceschopnost podniků, ale má rovněž pozitivní vliv i na ostatní oblasti hospodářství (4).

3.6 Dalším aspektem, který nelze podceňovat, je přínos rozvoje tohoto odvětví ke „kvalitě života“ na příslušném území: vliv na vzdělávací systém, na modely chování pro mladé, na zvyšování zájmu o kulturu (k jejímuž šíření činnosti prováděné v rámci kulturních a tvůrčích odvětví přispívají, a pomáhají tak zvyšovat „dynamiku“ zúčastněných měst a území).

3.7 V neposlední řadě je nutné upozornit na možnosti, které nabízí využívání nových technologií v tomto odvětví (například „sociální média“), tj. postupy sdílení textových obsahů, obrazů, videa a audia mezi uživateli. Jedná se o odvětví, z něhož mohou současně vzejít zajímavé myšlenky, plodné dialogy a plodná srovnávání (například „wikinomie“), jejichž správa však může být i obtížná, například co se týče práv duševního vlastnictví ke sdíleným obsahům. A nové technologie mohou konečně přispět i k boji proti digitálnímu pirátství.

3.8 Toto odvětví však zůstává i nadále zranitelné. Na jedné straně v něm převažují malé a střední podniky, na druhé straně se v něm tvoří oligopoly, které ničí hospodářskou soutěž (tzv. efekt „bestselleru“); příkladem mohou být multimediální či reklamní společnosti činné v celosvětovém měřítku.

3.9 Úloha malých a středních podniků zůstává rozhodující. Jsou to totiž právě tyto podniky, které nesou „riziko“ spojené s netechnologickými inovacemi, s investicemi do nových talentů a nových estetických forem a se snahou zajistit spotřebitelům širokou a rozmanitou nabídku. Vyvstává nicméně problém „kritického objemu“ investic umožňujících bojovat proti pronikání produktů, které do evropské kultury zavádějí cizí vzorce chování a hodnoty, na evropský trh. V tomto ohledu by bylo vhodné přijmout konkrétní podpůrná opatření v zájmu podpory „místních systémů malých a středních podniků“, rozvoje „regionálních klastrů“ a „úspor z aglomerace“.

3.10 Politiky pro kulturní a tvůrčí odvětví v Evropě jsou stále nejednotné. V některých členských státech tato odvětví využívají značných veřejných investic, v jiných státech mají tyto investice převážně soukromou povahu (5). Nehledě na hodnocení účinnosti těchto politik je nesporné, že roztříštěnost vnitrostátních předpisů a národních trhů v této oblasti totiž de facto narušuje hospodářskou soutěž na evropském vnitřním trhu. V zelené knize se upozorňuje na důležitost znásobit úsilí s cílem stimulovat větší evropskou hospodářskou soutěž v tomto odvětví, a podpořit tak kulturní rozmanitost. Při podpoře evropských odvětvových politik mají navíc zásadní význam odpovídající pobídky k referenčnímu srovnávání (benchmarkingu).

3.11 Na úrovni EU si Komise (sdělení ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě), Rada (pracovní plán pro kulturu na období let 2008 až 2010 ze dne 10. června 2008) i Parlament (viz usnesení Parlamentu ze dne 10. dubna 2008 o odvětvích kultury v Evropě) kladou za cíl optimalizovat potenciál kulturních a tvůrčích odvětví, zejména malých a středních podniků. Mezi plánovanými činnostmi je zmiňována evropská aliance tvůrčích odvětví (European Creative Industries Alliance), která bude zahájena v roce 2011 v rámci programu pro podnikání a inovace (EIP), který je součástí programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) (6). Kromě uskutečnění zelené knihy o kulturních a tvůrčích odvětvích se další iniciativy týkají vytvoření pracovní skupiny pro kulturní a tvůrčí odvětví, jejímiž členy budou i experti z jednotlivých členských států, vypracování studií o přínosu kultury k tvořivosti, o podnikatelském rozměru kulturních a tvůrčích odvětví, o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu hospodářskému rozvoji.

4. Témata diskuse a priority vzešlé z konzultací se zainteresovanými stranami

4.1 Komise svou zelenou knihou ze dne 27. dubna 2010 otevřela diskusi o růstovém potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví a zdůraznila nejen úlohu kulturní rozmanitosti, globalizace a digitalizace jakožto hnacího motoru celého procesu, ale i nutnost vybavit toto odvětví vhodnými nástroji (např. možností experimentovat a investovat usnadněním přístupu k úvěrům) a podporovat jejich vývoj díky novému zaměření územních politik.

4.2 Komise zamýšlí vypracovat tři rozsáhlé rámce politik: Digitální program pro Evropu, jednu ze sedmi stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020, v jejímž rámci bude Komise pracovat na vytvoření jednotného trhu pro on-line obsah a služby; stěžejní iniciativu Inovace v Unii, v jejímž rámci budou přijata specifická opatření na podporu úlohy kulturních a tvůrčích odvětví jakožto katalyzátoru inovací a strukturální změny; strategii v oblasti duševního vlastnictví, jejímž cílem bude podpora nezbytné rovnováhy mezi ochranou a šířením nových obchodních modelů.

4.3 V zelené knize jsou nicméně pokládány i otevřené otázky k rozproudění široké diskuse se všemi evropskými zainteresovanými stranami z tvůrčího odvětví (v širokém slova smyslu). HSV chce prostřednictvím tohoto stanoviska přispět svým dílem do diskuse zahájené Komisí a předložit konkrétní operativní doporučení a návrhy. V tomto ohledu jsou pro EHSV i nadále hlavní referenční veličinou doporučení navržená platformou pro potenciál kulturních a tvůrčích odvětví. Z dialogu zainteresovaných stran a ze slyšení „ad hoc“, která pořádal Výbor, však vyvstaly další aspekty.

4.4 „Prostor“ pro tvořivost, klastry a jejich úloha v územním rozvoji

4.4.1 Prvním tématem diskuse uváděným v zelené knize je „prostor pro experimentování, inovaci a podnikání v kulturním a tvůrčím odvětví“ a úloha nových informačních technologií. V praxi se jedná o vytváření míst k setkávání za účelem mezioborové spolupráce, která budou využívána i k hledání nejinovativnějších řešení v tvůrčím odvětví s ohledem na zkoumání nových způsobů řeči a forem vyjadřování spolu s občany a uživateli, například multisenzorické využívání digitálních uměleckých obsahů (centra budoucnosti a/nebo obchodní centra pro výrobky a služby pocházející z tvůrčího odvětví, parky virtuální reality a multimédií).

4.4.2 Tyto prostory, které se vyznačují „touhou po změně“, mohou být i pobídkou k boji proti marginalizaci některých území oproti velkým městským centrům tvůrčího rozvoje (obecně jsou za hlavní klastry evropské tvořivosti považovány nejvýznamnější městské oblasti – např. Ile de France, Vnitřní Londýn, provincie Milán, Amsterdam, Madrid atd. (7) (viz zpráva evropského střediska pro sledování klastrů Priority Sector Report: Creative and Cultural Industries).

4.4.3 Existuje několik důvodů k vytváření „tvůrčích“ průmyslových klastrů: hospodářský rozvoj měst a regionů, rozvoj znalostní ekonomiky, tvůrčí cestovní ruch, účinnost výrobního řetězce, efekt přelévání co se týče inovací apod. Na základě těchto zkušeností by měly být zahájeny specifické projekty na podporu budování těchto klastrů, jejich většího šíření na celém území EU a vytvoření evropských sítí.

4.4.4 To souvisí s klíčovou úlohou tvůrčího odvětví – a jeho sítí a klastrů – jakožto setrvačníku regionálního rozvoje (viz závěry Rady EU ze dne 29. dubna 2010). Ve zprávě evropského střediska pro sledování klastrů Priority Sector Report: Creative and Cultural Industries je empiricky doložena přímá souvislosti mezi lokalizací tvůrčího odvětví a územním rozvojem. Problém spočívá ve volbě nejvhodnějších forem spolupráce za účelem podpory integrace kulturního a tvůrčího odvětví do strategického rozvoje regionů.

4.4.5 Hlavním znakem kulturních a tvůrčích klastrů je jejich závislost na veřejných opatřeních (zejména při zakládání podniků) a nutnost pozitivních integračních opatření na zapojení všech subjektů na daném území: veřejné správy, podniků, vzdělávacího systému a vysokých škol, kulturních činitelů, odborníků a občanské společnosti. Nesmí se podceňovat vazba těchto klastrů na původní územní společenství. Podstata těchto klastrů vychází z „obecných znalostí“ v místě a jsou podmíněny příznivým a nenapodobitelným prostředím a podporují inovace a změny (viz případové studie o Bilbau, Valencii, Amsterdamu, Ruhru atd.).

4.4.6 Místní orgány (obce, regiony atd.) ve spolupráci s dalšími územními orgány (vysokými školami, bankami, asociacemi, poskytovateli veřejných a/nebo soukromých obsahů atd.) tedy hrají klíčovou roli v integraci kulturních a tvůrčích odvětví do regionálního rozvoje s cílem uskutečnit strategické cíle odvětví. V politice soudržnosti EU je uznáván například nemalý přínos kulturních a tvůrčích odvětví pro její strategické cíle (konvergence, konkurenceschopnost, zaměstnanost, územní spolupráce a začlenění nejslabších skupin obyvatelstva), ač je jejich konkrétní dopad jen obtížně zjistitelný.

4.4.7 Mezi konkrétními příklady míst, kde se kultura a tvořivost koncentrují a setkávají mimo velké městské aglomerace, často ve znevýhodněných a/nebo přeshraničních oblastech, zdůrazňuje EHSV kromě prokázaných zkušeností z Valencie i nejnovější projekt „městských laboratoří“ regionu Puglia, v jehož rámci jsou odepsané nemovitosti, nevyužívané školní budovy, opuštěné historické paláce, bývalé kláštery, jatky, tržnice a kasárny v celém regionu restrukturalizovány a vybavovány takovými zařízeními, nábytkem a nástroji, aby se z nich za pomoci regionu staly skutečné kulturní a tvůrčí „zásobníky“ pro mladé.

4.5 „Evropský prostor“ tvořivosti – předpisový rámec

4.5.1 Dalším klíčovým tématem boje proti „marginalizaci“ je mobilita umělců a pracovníků v tvůrčím odvětví. Výměna osvědčených postupů je totiž i nadále nezbytná k otevírání nových perspektiv a motivování evropských občanů k tomu, aby lépe rozuměli jiným kulturám a chápali je.

4.5.2 Překážek mobility je však mnoho, ponejvíce souvisejí s předpisy týkajícími se víz, s daňovými systémy a jinými administrativními překážkami spojenými s různou právní úpravou pro toto odvětví v různých evropských zemích a často i mezi jednotlivými regionálními správami.

4.5.3 K operativním návrhům na podporu mobility patří: podpora evropské spolupráce a/nebo výměny zkušeností a odborných poznatků (v rámci odvětví i mezi odvětvími navzájem) ve fázi výroby i projektování, zajištění prostředků na překlad do méně používaných nebo neevropských jazyků, podpora konkrétních opatření na vzájemné uznávání činností, odbornosti a doložitelných dovedností, podepsání dohod o zamezení dvojímu zdanění. Na „tvůrčí kulturní ekonomice“ se podílejí duševní profese; mohou přispět k síťovému pilotnímu projektu, který bude s to přilákat tvůrčí příspěvky pocházející také ze zemí mimo Evropskou unii.

4.5.4 V této oblasti poskytují informační a komunikační technologie nové příležitostí jak z hlediska výroby kreativních produktů, tak v oblasti jejich distribuce a využívání konečnými uživateli. Evropská komise v květnu 2010 představila ambiciózní Digitální program pro Evropu (první ze sedmi stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020). K sedmi cílům, do nichž je rozčleněn, patří nový jednotný trh s cílem využít výhod digitálního věku, značné zvýšení možností přístupu evropských občanů k rychlému a superrychlému internetu a záměr vybavit všechny evropské občany počítačovými dovednostmi a poskytnout jim online služby.

4.5.5 Největší překážkou využívání digitálního potenciálu odvětví je nicméně neexistence právního rámce pro ochranu duševního vlastnictví ke kulturním a tvůrčím obsahům v digitální podobě (stávající pravidla jsou často zaměřená pouze na potřeby velkých subjektů) a právo na přístup všech uživatelů, občanů a malých a středních podniků k obsahům, a to zejména ve znevýhodněných oblastech (kde jsou často nuceni dodržovat omezující a přísná pravidla přístupu).

4.5.6 Na otázku práv duševního vlastnictví je třeba pohlížet v souvislosti s problémem pirátství a padělání, který měl podle odhadů jen v roce 2008 dopad na tvůrčí odvětví (kino, televizní seriály, hudební produkce a software) odpovídající částce 10 mld. eur ušlého příjmu a ztrátě 185 000 pracovních míst (viz studie TERA k tématu Budování digitální ekonomiky: význam udržení míry zaměstnanosti v tvůrčích odvětvích EU). Digitální pirátství je trestný čin, který postihuje malé i velké podniky a vyžaduje na evropské úrovni důraznější a koordinovaná opatření na podporu ochrany spotřebitelů a rozsáhlejší boj proti nelegální produkci.

4.5.7 Ocenit by se v tomto směru měly i možnosti, které nabízí software s otevřeným zdrojovým kódem a „wikinomie“, a to vzhledem k jejich zvláštní schopnosti zhodnotit práci malých subjektů, pro něž jsou typické nejednotné výrobní postupy, vysoce individuální tvůrčí složka, různé výrobní cykly a omezené ekonomické zdroje.

4.5.8 Ve zprávě CReATE project report on ICT and CI (8) jsou vyzdviženy čtyři hlavní tendence, díky nimž mohou informační a komunikační technologie podpořit hospodářský rozvoj kulturních a tvůrčích odvětví: digitální šíření v zájmu snazšího síťového sdílení obsahů; rozvoj vizuálních zkušeností; omezení překážek a udržitelný rozvoj nových forem podnikání zejména ve znevýhodněných oblastech EU; schopnost přizpůsobit organizaci práce zdrojům dostupným na daném území a provázaným za pomoci technologie a poskytovatelů obsahů v rámci zainteresovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru.

4.5.9 Další otázka, kterou Komise klade, se týká podpory spolupráce mezi uměleckými a průmyslovými školami a podniky (především řemeslnými) a rozvoje schopností v oblasti digitálních technologií zejména tam, kde chybí nebo jsou zatím nedostatečné. Již v „manifestu tvořivosti v EU“ pro rok 2009 byla zdůrazněna nutnost „znovuvynalézt vzdělávání“, aby bylo možné připravit občany na znalostní společnost. Existuje nicméně specifický problém chybějícího propojení vzdělávacího systému s podnikovou sférou, především co se týče rozvoje tvořivosti, tzv. elektronických dovedností a schopnosti uzpůsobit lidské zdroje mimořádnému rozvoji sektoru obecně.

4.5.10 K operativním návrhům v této oblastí patří:

a) podpora větších poznatků o tvůrčím odvětví v rámci základního vzdělávání; podpora většího „tvůrčího podnikání“ i díky vytváření širších možností spolupráce mezi základním vzděláním a uměleckými a průmyslovými školami (např. stáže a semináře);

b) zavádění soutěží a ocenění pro mladé talenty a pro ta zařízení, která podporují rozvoj dovedností;

c) podpora uměleckého a kulturního vzdělání a obecněji zájmu o práci a o výstupy tvůrčího odvětví během základního a středního vzdělávání;

d) podpůrné iniciativy pro čerstvé absolventy v odvětví prostřednictvím přímých finančních výhod nebo pro podniky, které je zaměstnají;

e) podpora „zaměstnatelnosti“ prostřednictvím celoživotního učení a uznávání diplomů v celé Evropě;

f) rozvoj znalostí studentů uměleckých a průmyslových škol v oblasti IKT;

g) vytváření partnerství s organizacemi malých a středních podniků a řemeslných podniků v EU s cílem účinně přispět k předávání znalostí, podnikání a všech „nemateriálních“ hodnot, které jsou základem tvůrčího rozvoje.

4.6 Financování tvořivosti

4.6.1 Třetí otázkou, kterou klade Komise, je problematika financování tvořivosti, tzn. jak stimulovat soukromé investice a participativní partnerství veřejného a soukromého sektoru a jak zlepšit přístup kulturních a tvůrčích odvětví k úvěru. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že na jedné straně by větší pozornost podniků k aspektům hospodářské a finanční udržitelnosti projektů a děl nesporně rozšířila přístup k úvěru, na druhé straně že však úvěrové instituce prokazatelně nemají dostatečnou schopnost posoudit hospodářské a finanční dopady „revolučních myšlenek“.

4.6.2 Ke konkrétním návrhům v této oblastí patří:

a) sdílet „hlavní směry“ pro obchodní plány projektů/služeb/tvůrčích a kulturních děl a zvláštní ukazatele kvality postupů a hospodářského a finančního výkonu, které usnadní technické a hospodářské posuzování investic do odvětví a zamezí zbytečné hospodářské a administrativní zátěži pro malé a střední podniky;

b) zavést odpovídající odbornou přípravu posuzovatelů, uskutečňovat politiky a programy zaměřené na pomoc kulturním a tvůrčím odvětvím na základě „holistického“ přístupu;

c) s vynaložením mála prostředků zaručit snazší financování projektů a začínajících podniků či pro účely předběžného přezkoumání proveditelnosti a udržitelnosti projektů (například certifikace proveditelnosti), což umožní získat dodatečné zdroje pro fázi výroby a šíření výsledků mezi širší okruh zainteresovaných podniků;

d) zavést daňové systémy, které by nepoškozovaly kulturní a tvůrčí odvětví, zejména jednotlivé malé a střední podniky či jejich skupiny, a to prostřednictvím daňových dobropisů a úlev (např. snížená sazba DPH na produkty „offline“ a „online“ v tomto odvětví, tak jako v USA);

e) zavést snáze dostupné úvěry prostřednictvím smíšených veřejno-soukromých záručních (evropská síť úvěrových sdružení malých a středních podniků) fondů pro malé a střední podniky a revolvingových fondů;

f) podporovat nové formy asociací a partnerství mezi různými zainteresovanými stranami z příslušných odvětví (např. IKT, hudba, nakladatelství atd.).

4.6.3 Souvisejícím tématem je evropská podpora pro investice v tomto odvětví. Evropské politiky pro zaměření a podporu by měly přispět i k podpoře harmonizace národních a regionálních předpisů a politik podpory pro tato odvětví v oblasti veřejné podpory a přístupu k individuálním a zvýhodněným úvěrům s cílem vytvářet partnerství a uskutečňovat projekty mezi regiony s různou úrovní rozvoje (viz zpráva společnosti KEA Business Innovation Support Services for Creative Industries) (9).

4.7 Sociální rozměr tvořivosti

4.7.1 V neposlední řadě je třeba vyzdvihnout téma sociálního dopadu rozvoje klastrů tvořivosti. Pro rozvoj kulturních a tvůrčích odvětví je totiž příznačná úzká vazba mezi hospodářským a sociálním růstem příslušných společenství. Toto odvětví je proto úzce svázané se svým bezprostředním okolím: základem klastrů jsou místní socioekonomické vztahy, které nelze reprodukovat jinde, ale i územní zakotvení zainteresovaných subjektů z odvětví a úzký vztah se sektorem vzdělávání a odborné přípravy. To vyžaduje zahájení strukturovaného dialogu mezi kulturním a tvůrčím odvětvím a místní administrativou s cílem uzpůsobit institucionální a administrativní dovednosti prostřednictvím cíleného vzdělávání a aktivního zapojení místních společenství.

4.7.2 EHSV proto zdůrazňuje nutnost podporovat v institucích EU strukturovaný dialog o tématu sociálního dopadu rozvoje klastrů tvořivosti a zlepšení pracovních podmínek pro ty, kdo v tomto odvětví pracují. Odvětví totiž potřebuje cílená opatření v oblasti sociální ochrany, neboť se vyznačuje specifickými vlastnostmi, jako je například existence nejistých pracovních míst, smlouvy uzavírané na krátkou resp. velmi krátkou dobu, nedostatek odpovídající ochrany práv duševního vlastnictví či neexistence právních předpisů na podporu mobility pracovníků, osob vykonávajících svobodná povolání a umělců.

V Bruselu dne 21. října 2010. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) V jiné souvislosti viz stanovisko k tématu Zlepšení modelů participativního partnerství veřejného a soukromého sektoru při poskytování elektronických služeb pro všechny v EU-27 (TEN/402, přijato EHSV na plenárním zasedání v září 2010, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

(2) Viz stanovisko EHSV k tématu Kulturní odvětví v Evropě (Úř. věst. C 108, 30.4.2004, s. 68) [není k dispozici v češtině].

(3) Viz stanovisko EHSV k tématu Uvolnění a posílení evropského potenciálu pro výzkum, vývoj a inovace (Úř. věst. C 325, 30.12.2006, s. 16; viz zejména odstavce 4.12 a poznámka pod čarou 55).

(4) Studie společnosti KEA (http://www.keanet.eu/report/BISScreativeindustries.pdf) vypracovaná na žádost Evropské komise v této souvislosti zdůrazňuje tři hlavní kanály: vazbu na místní a regionální rozvoj, vztahy uvnitř odvětví (například mezi tvůrčími obsahy a informačními a komunikačními technologiemi nebo mezi kulturou a cestovním ruchem) a vzájemné propojení „tvůrčích“ a „netvůrčích“ odvětví. Tato zpráva byla vypracována u příležitosti semináře, který pořádalo GŘ pro podniky v Amsterdamu a v jehož průběhu byla sepsána i Amsterdamská deklarace (http://www.europe-innova.eu/creative-industries).

(5) Pečlivé zkoumání modelů průmyslové politiky jednotlivých členských států by přirozeně opět vyžadovalo přijetí jednotné definice kulturních a tvůrčích odvětví. Nicméně účelem veřejného financování je obecně podpora kulturního odvětví (divadla, kina, umění, nadace atd.), což má vzhledem k existující vzájemné souvislosti mezi investicemi do kultury a rozvojem tvůrčího odvětví dopad na celý sektor.

(6) Na tuto iniciativu byl vyčleněn rozpočet ve výši 7,5 mil. eur a předpokládá se, že bude mít značný finanční pákový efekt (přibližně 100 mil. eur během tří let).

(7) Tyto „územní koncentrace“ se týkají především specifických pododvětví, např. elektronické nosiče dat, zvukové záznamy, videozáznamy.

(8) Více informací o projektu CreATe je k dispozici na adrese http://www.lets-create.eu/.

(9) Viz poznámka pod čarou č. 4.