ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o statistice v oblasti vědy a techniky /* COM/2014/0211 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o statistice v oblasti vědy a techniky SHRNUTÍ Úřední statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací v Evropské unii jsou z velké části založeny na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ze dne 22. července 2003 o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky[1]. Komise provádí toto rozhodnutí v úzké spolupráci s členskými státy prostřednictvím regulačních opatření, dobrovolného sběru údajů a vypracování údajů statistickým úřadem Unie (Eurostat). Tato zpráva hodnotí provádění jednotlivých statistických opatření uvedených v článku 2 rozhodnutí. Jejich cílem je zavést statistický informační systém v oblasti vědy, techniky a inovací za účelem podpory a sledování politik EU. Zpráva se zabývá zejména vývojem od předešlé zprávy z roku 2011. Nařízení Komise (ES) č. 753/2004 a (ES) č. 1450/2004, kterými se provádí rozhodnutí č. 1608/2003/ES, se týkají dvou sběrů dat, které jsou pravidelně prováděny v rámci Evropského statistického systému (ESS) statistickými orgány členských států. Statistiky v oblasti výzkumu a vývoje i inovací, které jsou sbírány podle těchto nařízení, spolu se statistikami o lidských zdrojích ve vědě a technice, odvětvích špičkových technologií a službách založených na znalostech, jakož i o patentech se staly uznávanými a často citovanými referenčními údaji při sledování politiky EU v oblasti vědy, techniky a inovací. Počínaje referenčním rokem 2012 s účinkem od předávání údajů v říjnu 2013 se na sběr údajů o vědě, technice a inovacích postupně vztahuje nové prováděcí nařízení (EU) č. 995/2012. Nařízení Komise (ES) č. 753/2004 a (ES) č. 1450/2004 tím byla zrušena. Kvalita statistických údajů se stala důležitější kvůli stanovování politik a jejich sledování a zejména kvůli skutečnosti, že cíle politik jsou stanovovány na základě statistických informací. Strategie Evropa 2020 stanovila přesný cíl zvýšit objem veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje na 3 % HDP. Proto je nanejvýš důležité, aby kvalita měření měla (a udržela si) vysokou úroveň. Přijetí výše uvedených nařízení Komise, kterými se provádí rozhodnutí č. 1608/2003/ES, zlepšilo kvalitu údajů v oblasti vědy, techniky a inovací. Následovalo postupné a soustavné zlepšování a pečlivé sledování kvality. Sjednání a používání mezinárodních standardů a metodiky a stálá diskuse o jejich významu v dynamickém rámci měření by mělo pomoci udržet aktuálnost statistiky a její prvotřídní kvalitu. Další práce na vývoji statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací zohlední priority politiky a rozvoj Evropského statistického systému (ESS) jako celku. S ohledem na priority stanovené ve strategii Evropa 2020 a v jejích podpůrných akcích bude usilováno o rovnováhu mezi novými řešeními a opatřeními k dalšímu zlepšení stávající statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací. Souvislost s jinými statistikami podnikání bude posílena zahrnutím statistiky v oblasti výzkumu, vývoje a inovací do budoucího „rámcového nařízení o integraci statistiky podnikání“, které se v současnosti projednává v ESS. ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o statistice v oblasti vědy a techniky 1. ÚVOD Toto je třetí zpráva o provádění předložená Komisí Evropskému parlamentu a Radě podle článku 5 rozhodnutí č. 1608/2003/EC (dále jen „rozhodnutí“). První zpráva byla přijata dne 14. prosince 2007[2] a druhá dne 11. dubna 2011[3]. V této souvislosti stojí za to připomenout si několik nedávných iniciativ v oblasti politiky. V červnu 2010 Evropská rada přijala strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[4]. Rovněž potvrdila pět hlavních cílů, přičemž jedním z nich je zlepšení podmínek pro inovace a výzkum a vývoj, zejména s cílem zvýšit objem veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje na 3 % hrubého domácího produktu (HDP). Ve svém sdělení ze dne 6. října 2010[5] o stěžejní iniciativě Unie inovací Komise navrhla doplňkový ukazatel odrážející intenzitu výzkumu, vývoje a inovací, jakož i roční srovnávací přehled Unie inovací pro sledování celkového pokroku v inovační výkonnosti. Dne 17. července 2012 přijala Komise sdělení Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst[6]. Sdělení vyzvalo k naléhavým strukturálním změnám v celé Evropě v rámci partnerství mezi členskými státy a organizacemi zúčastněných stran s cílem včas realizovat konkrétní opatření pro zvýšení špičkové úrovně evropského veřejného výzkumného systému. Jako součást této iniciativy byl vytvořen spolehlivý kontrolní mechanismus Evropského výzkumného prostoru (EVP) na základě ukazatelů týkajících se činností, který bude sledovat reformy politik EVP a jejich provádění a poskytne Radě, Evropskému parlamentu i vědecké obci transparentní údaje a základ pro příští rozhodnutí Komise. Komise nedávno ve svém sdělení ze dne 13. září 2013[7] představila ukazatel k hodnocení výsledků v oblasti inovací. Ukazatel má pomoci tvůrcům politiky stanovit nová nebo účinnější opatření k odstranění překážek, které brání inovátorům v přeměně myšlenek na výrobky a služby, které mohou uspět na trhu. Tato zpráva hodnotí provádění statistického informačního systému v oblasti vědy, techniky a inovací vyžadované rozhodnutím a ve velké míře využívané k podpoře a sledování souvisejících politik EU. Zpráva se zabývá zejména vývojem od předešlé zprávy z roku 2011. První část se zaměřuje na provádění opatření podle článku 2 rozhodnutí. Po ní následují kapitoly o kvalitě údajů, nákladech a statistickém zatížení. Poslední kapitola se zaměřuje na budoucí opatření. 2. PROVÁDĚNÍ ROZHODNUTÍ 2.1 Regulační opatření Komise provedla rozhodnutí prostřednictvím regulačních opatření a dobrovolného sběru údajů v členských státech a prostřednictvím tvorby statistik Eurostatem. Je velmi důležité, že v roce 2004 vstoupila v platnost dvě prováděcí nařízení: • nařízení Komise (ES) č. 753/2004[8], které se zaměřuje především na statistiku výzkumu a vývoje a vztahuje se rovněž na statistiku lidských zdrojů ve vědě a technice, statistiku odvětví špičkových technologií a služeb založených na znalostech, statistiku v oblasti patentů a ostatní statistiky v oblasti vědy a techniky (aniž přímo stanovuje úkoly pro členské státy nebo obecně pro Evropský statistický systém), a • nařízení Komise (ES) č. 1450/2004[9] o statistice Společenství v oblasti inovací. Statistické údaje o výzkumu, vývoji a inovacích shromážděné podle těchto nařízení se staly uznávanými a často citovanými referenčními údaji při sledování politik EU. Nařízení z roku 2004 byla v roce 2012 nahrazena prováděcím nařízením Komise (EU) č. 995/2012[10], které také změnilo podrobné požadavky na statistiku v oblasti výzkumu a vývoje a na ostatní statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací. Potřeba nového prováděcího nařízení vznikla především v důsledku přijetí strategie Evropa 2020 s jejími různými stěžejními iniciativami a v důsledku sledování Evropského výzkumného prostoru (EVP), kvůli nimž byla žádoucí dohoda o rámci statistického sledování pro příslušné politiky EU. Pro to, aby byla udržena co největší relevantnost datového souboru v oblasti vědy, techniky a inovací pro uživatele, je důležité, aby používané ukazatele byly založeny na statistikách a proměnných, které se pravidelně vyhotovují v členských státech a – pokud je to možné – na které se vztahují právní předpisy v oblasti statistiky. Tím, že nařízení určilo požadovanou statistickou jednotku a jednotné podávání zpráv o kvalitě, byl učiněn další krok k harmonizaci statistiky v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a byla posílena vazba na obecnou statistiku podnikání. 2.2 Hlavní úspěchy Hlavní úspěchy v období, k němuž se vztahuje tato zpráva: • pokračoval růst v objemu tvorby dat o výdajích na výzkum a vývoj a pracovnících ve výzkumu a vývoji, sestavených podle různých hledisek a členění na základě manuálu Frascati (OECD 2002), • bylo dosaženo dohody o dalším členění údajů o „výzkumu a vývoji hrazeném ze zahraničí“, • byla vypracována metodika pro měření nadnárodně koordinovaného výzkumu v Evropě (jako součásti státních rozpočtových výdajů a dotací na výzkum a vývoj – GBAORD), • byl zahájen úplnější sběr informací o veřejném financování výzkumu a vývoje informačních a komunikačních technologií z podnikatelského sektoru, • na základě manuálu Oslo (OECD, Eurostat 2005) bylo připraveno šetření o inovacích ve Společenství 2012 k měření inovační výkonnosti podniků s použitím harmonizované metodiky a dotazníku šetření, včetně modulu ad hoc ke strategiím a překážkám pro dosažení cílů podniků (zvýšení obratu, podílu na trhu nebo ziskového rozpětí; snížení nákladů), • přístup k údajům ze šetření o inovacích ve Společenství na úrovni jednotlivých podniků („mikrodata“) bylo možné zajistit rychleji prostřednictvím zabezpečeného centra (SAFE Centre) Eurostatu a vydání CD ROM pro externí výzkumné pracovníky; přístupný je nyní i datový soubor 2010, • byla zlepšena kvalita a harmonizace údajů z oblasti vědy, techniky a inovací prostřednictvím stávajících zpráv o kvalitě a zavádění nových opatření v oblasti kvality, • byla zahájena práce na zjednodušeném předávání vnitrostátních dat a metadat prostřednictvím úsilí o používání společných nástrojů Evropského statistického systému s cílem podpořit efektivnější a standardizovanější proces tvorby, • zvýšila se včasnost vydávání předběžných a konečných údajů, a to díky lepším procesům tvorby údajů v Evropském statistickém systému a spolehlivějším navazujícím postupům, • byla zavedena pravidelná tvorba údajů o zaměstnanosti v oblasti činnosti náročných na znalosti, a to s využitím dohodnuté metodiky pro klasifikaci těchto činností, • v roce 2012 začalo pravidelné zpracovávání údajů pro statistiku týkající se ochranných známek Společenství a vzorů Společenství; • bylo zjednodušeno vydání She Figures, zprávy Komise z roku 2012 o úloze žen ve vědě, a to díky rozčlenění údajů o výzkumu a vývoji a o lidských zdrojích ve vědě a technice podle pohlaví tam, kde to bylo vhodné, a • byly aktualizovány klasifikace používané pro statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací tak, aby byly v souladu s revidovanými verzemi (podle ekonomických činností – NACE, podle zboží – SITC, vzdělání – ISCED, zaměstnání – ISCO a území – NUTS). Hlavní způsob šíření podrobných statistik z oblasti vědy, techniky a inovací a související dokumentace je on-line databáze Eurostatu (Eurobase). Komise též rozšiřuje statistické údaje z oblasti vědy, techniky a inovací v několika zprávách o politice (např. zprávách vztahujících se k strategii Evropa 2020 a Evropskému výzkumnému prostoru). 2.3 Provádění statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací v členských státech Vnitrostátní sběr údajů byl a bude dále upraven tak, aby odrážel revidované požadavky prováděcího nařízení (EU) č. 995/2012 týkající se údajů. Nové údaje byly vyžadovány poprvé v prosinci 2013 pro GBAORD a jsou vyžadovány v červnu 2014 pro inovace a v červnu 2015 pro výzkum a vývoj. Část této práce byla zahájena už v pilotní fázi sběru nových a revidovaných údajů. Dodržování požadavků na povinné poskytování údajů členskými státy bylo uspokojivé a bylo kontrolováno každý rok ve dvou formálních kolech podávání zpráv. Počet členských států s chybějícími předběžnými údaji o výzkumu a vývoji se například v roce 2013 snížil na jeden (na dva v roce 2011 a tři v roce 2012). Toto zlepšení umožnilo zveřejnit cílový ukazatel výzkumu a vývoje v EU 16 a 14 dnů po uplynutí závazné lhůty pro předání (31. října) v roce 2012, resp. 2013. Zpoždění byla dříve 30 až 40 dnů. Problémy s pokrytím a případy nedodržení lhůt pro předání údajů se omezovaly na ojedinělé případy mající vliv na vnitrostátní systémy tvorby údajů (např. dočasný nedostatek zdrojů, významná přestavba tvorby údajů). 3. KVALITA ÚDAJŮ Rámcem pro kvalitu údajů statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací je Kodex evropské statistiky[11]. Obsahuje 15 hlavních zásad, z nichž některé se týkají všeobecného institucionálního uspořádání orgánů členských států a jejich organizací (odborná nezávislost nebo přiměřenost zdrojů), což přispívá k celkové kvalitě evropské statistiky. Jiné zásady, např. kvalitní metodika používaná na základě manuálů, jsou pro statistiku v oblasti vědy, techniky a inovací zakotveny na mezinárodní úrovni a často vyhodnocovány společně s členskými státy. Několika zásadám kvality, které přímo souvisejí se statistickými šetřeními v oblasti vědy, techniky a inovací (mj. přesnost, soudržnost a srovnatelnost), je věnována pozornost prostřednictvím pravidelného podávání zpráv o kvalitě. Eurostat sbírá vnitrostátní zprávy o kvalitě týkající se statistik o výzkumu a vývoji a statistiky GBAORD od roku 2007 a pro každý dvouletý cyklus šetření Společenství o inovacích od roku 2004. Nebyly zjištěny závažné nedostatky. U statistik výzkumu a vývoje však byla určena následná činnost v podobě národních akčních plánů pro zlepšování kvality statistiky výzkumu a vývoje (v roce 2011), zejména v oblastech zlepšování identifikace a pravidelné aktualizace rámcového souboru subjektů výzkumu a vývoje (podniků, o nichž se ví nebo předpokládá, že provádějí výzkum a vývoj). Problémy kolem šetření o inovacích souvisí hlavně s otázkami měření. Je zapotřebí soustavného úsilí sdělovat respondentům v podnicích stručně, ale jasně, co se od nich žádá (nové nebo výrazně vylepšené produkty a procesy), a vybízet je ke zpracování požadovaných informací. Obdobně je stále náročná kvantifikace obratu z inovativních produktů a výdajů na inovace. Shrnutí zpráv o kvalitě k šetřením o inovacích se zveřejňuje v on-line databázi spolu s údaji. Nařízením (EU) č. 995/2012 se podávání zpráv o kvalitě stalo od roku 2013 součástí povinně poskytovaných údajů. 4. NÁKLADY A ZATÍŽENÍ 4.1 Statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací v Evropském statistickém systému Nejnovější celková analýza zatížení respondentů a nákladů na tvorbu statistiky v členských státech, provedená za rok 2010, vyhodnotila náklady na tvorbu statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací jako „střední“ a zatížení respondentů jako „střední/vysoké“. V tomto hodnocení měla statistika v oblasti vědy, techniky a inovací výsledky, které odpovídaly výsledkům většiny statistických oblastí, které byly součástí celkového posouzení, ale poněkud nižší náklady na tvorbu a vyšší zatížení respondentů než statistika podnikání obecně. 4.2 Sběr podrobných informací o nákladech a zatížení Pravidelně byly činěny pokusy shromažďovat údaje o nákladech sběru údajů o vědě, technice a inovacích a o zatížení tímto sběrem. Přesné údaje byly požadovány ve zprávách o kvalitě, avšak ukázalo se, že je obtížné získávat konzistentní údaje umožňující srovnání či vyhodnocení celkových nákladů. Mnoho členských států poukázalo na to, že nebude možné oddělit náklady na šetření v oblasti výzkumu a vývoje a inovací a na sestavování údajů, a to jak od jiných statistik podnikání a souvisejících statistik, tak i od podobných činností, které vycházejí pouze z vnitrostátních potřeb. V případě, že jsou údaje k dispozici, metodiky výkaznictví, které se liší mezi členskými státy a mezi institucemi v rámci členských států, brání smysluplnému srovnání nebo zveřejnění odhadů jednotlivých nákladů. S přihlédnutím k výše uvedeným výhradám se průměrné zatížení měřené časem vynaloženým na vyplnění dotazníku o výzkumu a vývoji pro podnikatelský sektor za referenční období 2009 různilo od 0,3 hodiny do šesti hodin v 13 z 15 členských států, u nichž jsou údaje dostupné. Výjimečnou hodnotu 11 hodin uvedly dva členské státy. Daleko méně údajů je dostupných pro ostatní ekonomické sektory, ačkoliv doba vynaložená na vyplňování dotazníku o výzkumu a vývoji ve vládním sektoru a sektoru vysokého školství se zdá delší než v podnikatelském sektoru, i když jsou relativně blízké. Co se týče šetření Společenství o inovacích, informace ve zprávách o kvalitě z kol průzkumů v letech 2008 a 2010 ukazují, že doba vynaložená inovativními podniky na vyplňování dotazníku se pohybovala od 0,48 hodiny do více než tří hodin. Pouze dvě země sdělily, že na vyplnění dotazníku v roce 2010 bylo zapotřebí více času než v roce 2008. Neinovativní podniky strávily vyplňováním dotazníku v roce 2010 0,24 až 1,85 hodiny. Čtyři z deseti zemí oznámily v roce 2010 vyšší náklady než v roce 2008, pět mělo nižší náklady a jedna oznámila stejné náklady za oba roky. 4.3 Spolufinancování sběru údajů v oblasti vědy, výzkumu a inovací v členských státech Eurostatem Po výzvách na podání návrhů na udělení grantů v letech 2006 a 2009 následovalo několik podobných výzev v rámci rozpočtu Komise na rok 2011 pro spolufinancování nepovinných částí sběru údajů o výzkumu a vývoji nebo inovacích či pro studie proveditelnosti nových ukazatelů či financování šetření o profesních drahách držitelů doktorských titulů (CDH). V roce 2011 celkové finanční závazky pro statistiku v oblasti výzkumu, vývoje a inovací pro 13 členských států a Norsko činily 1 019 974 EUR. Programy Phare pro více příjemců pro statistickou spolupráci, programy přechodového nástroje pro více příjemců pro statistickou integraci a nástroj předvstupní pomoci (programy v letech 2004 až 2011) zahrnovaly spolufinancování šetření o výzkumu a vývoji, inovacích a CDH v přidružených třetích zemích a členských státech, které přistoupily k Unii v roce 2004 nebo později v celkové výši 1 518 105 EUR. 5. DALŠÍ ROZVOJ STATISTIKY V OBLASTI VĚDY, TECHNIKY A INOVACÍ 5.1 Změny v prostředí Sdělení Komise o vizi pro Evropskou statistiku[12] požaduje integrovanější a inteligentnější přístupy k tvorbě statistiky. Ty zahrnují integraci statistických nástrojů, větší využívání administrativních zdrojů a zjednodušení a zlepšení statistického právního prostředí s cílem získat bohatší statistické údaje s výhledem do budoucna, zlepšit produktivitu a snížit zatížení respondentů. Dalším krokem poté, co prováděcí pravidla pro statistiku v oblasti vědy, výzkumu a inovací byla stanovena konzistentněji nařízením (EU) č. 995/2012, bude posílení vazby na jiné statistiky podnikání tím, že do budoucího „rámcového nařízení o integraci statistiky podnikání“, o němž se v současnosti diskutuje v Evropském statistickém systému, bude začleněna statistika v oblasti vědy, výzkumu a inovací. To vytvoří další příležitost přehodnotit závazný obsah údajů o výzkumu, vývoji a inovacích. Národní statistické úřady při různých příležitostech v posledních letech informovaly o nedostatku zdrojů, což vzbuzuje vážné obavy, pokud jde o jejich schopnost splnit stávající nebo nové požadavky Evropského statistického systému. Stanovování priorit je proto pro stávající a plánované statistické operace stále důležitější. 5.2 Zlepšování a hodnocení stávajících statistik v oblasti vědy, techniky a inovací Statistiky musí být řádné a vhodné pro zamýšlený účel. Stávající sběr údajů, zejména v oblasti výzkumu, vývoje a inovací, bude stále hodnocen s ohledem na jeho relevanci a kvalitu, a to za plného využití pravidelného sledování dodržování předpisů a systematického sběru zpráv o kvalitě. To je nyní ještě důležitější, neboť strategie Evropa 2020 bude sledována částečně pomocí souborů ukazatelů z oblasti vědy, techniky a inovací. Pokud jde o statistiku v oblasti výzkumu a vývoje, pokračují snahy o to, aby se poskytovaly výchozí údaje za všechny subjekty výzkumu a vývoje (nebo v případě potřeby byly alespoň odhadnuty, bez ohledu na to, zda jsou známy předem, či nikoli) a aby tyto údaje pokrývaly všechna hospodářská odvětví, pododvětví a provozní jednotky všech velikostí, tj. veškerý výzkum a vývoj (výdaje a pracovníky) v ekonomice v daném čase. Pokud jde o statistiku v oblasti inovací, bude provedeno posouzení, zda by rozšíření oblasti zjišťování (na všechny podnikatelské činnosti, celé hospodářství) přineslo dostatek nových informací, které by ospravedlňovaly vynaložení dalších prostředků, a zda by to bylo metodicky proveditelné. V rámci nové činnosti se vylepší stávající statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací ve spolupráci s OECD a dalšími mezinárodními organizacemi, se kterými již byla posílena koordinace. To zahrnuje další práce na revizi metodických referenčních manuálů. 5.3 Nové ukazatele, nové užití Reakce na potřeby nových uživatelů je obzvláště náročná ve stávajícím prostředí Evropského statistického systému, zejména s ohledem na omezování rozpočtů. Uživatelé však budou často vyžadovat nové ukazatele a nové zdroje dat. Činnost v oblasti vývoje, která překračuje hranice používání současných zdrojů údajů, včetně nových ukazatelů, nových zdrojů údajů, a dokonce hlubšího členění současných údajů (neboť mohou vyžadovat větší rozsah výběru nebo rozsáhlejší metodickou činnost), se uskuteční až po provedení důkladného prozkoumání a – v rámci možností – analýze nákladů a přínosů. V této souvislosti se budou rovněž využívat studie proveditelnosti a pilotní šetření. Další internacionalizace výzkumu, vývoje a inovací i dalších podnikatelských činností z celkového pohledu přináší dokonce další problémy, pokud jde o sestavování statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací nyní i v budoucnu. To se týká jak získávání nových statistických údajů, tak zvládnutí šetření podnikání v globalizovanějším světě, a tedy ve složitějším kontextu. Evropský systém národních a regionálních účtů (ESA 2010)[13] je nejnovější mezinárodně kompatibilní účetní rámec EU pro systematický a podrobný popis hospodářství. Prováděn bude od září 2014. Hlavní rozdíl ve srovnání s předcházející verzí (ESA 95) je uznání výzkumu a vývoje jako tvorby kapitálu, nikoli jako mezispotřeby. Jinými slovy, namísto toho, aby činnosti výzkumu a vývoje byly považovány za mezivstup pro hlavní výrobu podniku, budou uznány jako plnoprávný výstup produkce, což bude mít za následek zvýšení HDP jednotlivých zemí. Tato úprava zavádí nové požadavky na podrobnější a širší měření výzkumu a vývoje. V souvislosti s revizí manuálu Frascati, vedené OECD, se v současnosti zvažuje, do jaké míry mohou šetření výzkumu a vývoje přispět k úsilí o kapitalizaci výzkumu a vývoje a jaké změny by případně mohly být zavedeny. [1] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ze dne 22. července 2003 o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky (Úř. věst. L 230, 16.9.2003, s. 1). [2] Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES. KOM(2007) 801. [3] Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky. KOM(2011) 184. [4] Závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010. CO EUR 9, CONCL 2. [5] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací. KOM(2010) 546. [6] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst. COM(2012) 392 final. [7] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Hodnocení výsledků v oblasti inovací v Evropě: na cestě k novému ukazateli. COM(2013) 624 final. [8] Nařízení Komise (ES) č. 753/2004 ze dne 22. dubna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES, pokud jde o statistiku v oblasti vědy a techniky (Úř. věst. L 118, 23.4.2004, s. 23). [9] Nařízení Komise (ES) č. 1450/2004 ze dne 13. srpna 2004, kterým se provádí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti inovací (Úř. věst. L 267, 14.8.2004, s. 32). [10] Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 995/2012 ze dne 26. října 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky (Úř. věst. L 299, 27.10.2012, s. 18). [11] Doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství. KOM(2005) 217. [12] Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí. KOM(2009) 404. [13] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).