Návrh nařízení Rady kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky /* KOM/2007/0088 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.3.2007 KOM(2007) 88 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005, (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozech syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saudské Arábie, Běloruska a Korejské republiky. | 120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | 139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. | 141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 22. prosince 2005 zahájila Komise částečný prozatímní přezkum z moci úřední omezený na přezkoumání definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie. Základem pro zahájení tohoto přezkumu byla informace, kterou předložil jeden korejský vyvážející výrobce, která uvádí, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání by měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku, protože se zdá, že mají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití, než ostatní druhy PSV. Přezkum však ukázal, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní druhy PSV. Konkrétně, polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV jsou vyrobena ze stejných surovin, jejich výrobní proces je v podstatě stejný, konečné použití je stejné, jsou distribuovány stejnými cestami a do určité míry jsou zaměnitelné. Proto se dospělo k závěru, že by pro uplatňování stávajících antidumpingových opatření měla být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV považována za stejný výrobek. Proto se navrhuje ukončit stávající částečný prozatímní přezkum beze změny definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovozy PSV pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky. Poznamenává se, že antidumpingová opatření týkající se dovozů PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska byla zrušena nařízením Rady (ES) č. 1515/2006 ze dne 13. října 2006 a proto již tyto dovozy nejsou součástí tohoto částečného prozatímního přezkumu. Navrhované změny byly projednány s členskými státy. Všechny z nich tyto změny podpořily. Navrhuje se, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení, které by mělo být co nejdříve vyhlášeno v Úředním věstníku. | 310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu / těchto důvodů: | 331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | 332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: nařízení. | 342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu / těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY | 409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | 1. Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se zrušuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: 1. POSTUP 1.1. Stávající opatření (1) Rada uložila nařízením (ES) č. 1522/2000[2] konečné antidumpingové clo z dovozů syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. (2) Rada uložila nařízením (ES) č. 2852/2000[3] konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Korejské republiky a Indie. (3) Rada uložila nařízením (ES) č. 1799/2002[4] konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Běloruska. (4) Rada uložila nařízením (ES) č. 428/2005[5] konečné antidumpingové clo z dovozů PSV pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saudské Arábie a pozměnila a obnovila na dalších pět let opatření týkající se Korejské republiky. (5) Všechna tato nařízení budou dále označována jako „původní nařízení“. Šetření, která vedla k uložení opatření původními nařízeními, budou dále označována jako „původní šetření“. Na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti týkajících se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska[6] zrušila Rada nařízením (ES) č. 1515/2006[7] antidumpingové clo související s těmito dovozy. (6) Poznamenává se, že nové antidumpingové řízení týkající se dovozu PSV pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu bylo zahájeno dne 12. dubna 2006[8] a nařízením Komise (ES) č. 2005/2006[9] byla uložena prozatímní opatření. 1.2. Odůvodnění přezkumu (7) Základem pro zahájení tohoto přezkumu byla informace, kterou předložil korejský vyvážející výrobce Saehan Industries Inc., který uvádí, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jak je uvedeno níže ve 20. bodě odůvodnění, by měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku, protože se zdá, že mají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití, než ostatní druhy PSV. Konkrétně, na rozdíl od ostatních druhů PSV mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání inherentní vazbové vlastnosti. 1.3. Zahájení (8) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním v Úředním věstníku Evropské unie [10] (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, omezeného na přezkum definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie. Poznamenává se, že Komise zahájila tento přezkum z vlastního podnětu. 1.4. Přezkumné šetření (9) Komise oficiálně oznámila orgánům ČLR, Saudské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčené země“) a ostatním stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. výrobcům / vývozcům v dotčených zemích a jejich sdružením, uživatelům a dovozcům ve Společenství a jejich sdružením a výrobcům ve Společenství a jejich sdružením, že zahajuje přezkumné šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení v časové lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslyšeny. (10) Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám i všem dalším stranám, které se během lhůty stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásily. (11) S ohledem na rozsah přezkumu, nebylo pro účel tohoto přezkumu stanoveno žádné období šetření. Informace uvedené v dotazníku se týkaly období od roku 1998 do roku 2005 (dále jen „uvažované období“). Pro uvažované období byly požadovány informace týkající se objemu a hodnoty prodejů / nákupů, objemu výroby a kapacity pro všechny druhy PSV a polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání. Zúčastněné strany byly dále požádány, aby se vyjádřily k jakýmkoliv rozdílům nebo podobnostem mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV týkajícím se jejich výrobního procesu, technických vlastností, konečného použití, zaměnitelnosti, atd. (12) Na dotazník dostatečně odpověděl jeden thajský, dva korejští a jeden saúdskoarabský vyvážející výrobce PSV, čtyři výrobci PSV ze Společenství, pět uživatelů a dva dovozci PSV ze Společenství. Několik dalších stran, včetně sdružení uživatelů a sdružení výrobců PSV ve Společenství, předložilo svá vyjádření. (13) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení pokud jde o potřebu změny rozsahu stávajících opatření. (14) Zaznamenává se, že od října 2006, v důsledku paralelních přezkumů před pozbytím platnosti, byla opatření týkající se dovozu PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska zrušena (viz 5. bod odůvodnění), současný přezkum týkající se těchto zemí zastaral a jeho zjištění se týkají pouze opatření pro PSV pocházející z ČLR, Saudské Arábie, Běloruska a Korejské republiky. 2. DOTčENÝ VÝROBEK (15) Dotčeným výrobkem jsou, jak je jednotně definováno ve všech původních nařízeních, syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z ČLR, Saúdské Arábie, Běloruska, Austrálie, Indonésie, Thajska, Korejské republiky a Indie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5503 20 00. Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV. 3. VÝSLEDKY PřEZKUMNÉHO šETřENÍ 3.1. Metodika (16) V zájmu posouzení, zda by měla polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV být posuzována jako stejný výrobek nebo dva rozdílné výrobky, bylo zkoumáno, zda mají polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečné použití. Z tohoto důvodu byl také posuzován výrobní proces, zaměnitelnost a rozdíly u polyesterových střižových vláken a ostatních druhů PSV. 3.2. Zjištění 3.2.1. Obecné poznámky (17) PSV je základní materiál používaný v různých fázích výrobního procesu textilních výrobků. PSV se používají buď pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna a vlna, nebo na netkané výrobky, jako jsou náplně, tj. vycpávky nebo výplně určitého textilního zboží jako například polštářů, sedadel automobilů a sak. (18) PSV se prodávají v různých typech výrobků určených pro spřádání nebo využití netkaných textilií, které jsou monokomponentní nebo bikomponentní a mají různé vlastnosti jako například denier / decitex, pevnost, lesk, úroveň kvality, atd. Tyto typy výrobků nejsou vždy vzájemně zaměnitelné (např. vlákna pro spřádání a využití netkaných textilií, monokomponentní nebo bikomponentní vlákna, vlákna se specifickými tepelnými vlastnostmi jako jsou vlákna zpomalující hoření, atd.). Nicméně, jak stanovila původní šetření, fyzikální a chemické vlastnosti a konečné použití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Kromě toho, zatímco ne všechny typy výrobků mohou být vzájemně zaměnitelné s každým dalším typem, existuje mezi různými typy alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití, přičemž žádný z nich není jasně oddělen od alespoň několika dalších. (19) Je třeba poznamenat, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou novým výrobkem. Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, jako jeden z druhů PSV, však nebyla v rámci původních šetření zkoumána odděleně, protože žádná ze zúčastněných stran nepoukázala na jejich údajně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti. Přezkum potvrdil, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání, která byla poprvé vyrobena v osmdesátých letech a od té doby obchodována v zemích jako např. Japonsko, Tchaj-wan a ve Společenství, už byla vyráběna a obchodována ve velkých objemech nejméně třemi výrobci ve Společenství a v nejméně jedné dotčené zemi, Korejské republice, během původních šetření. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že dovoz PSV včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z Korejské republiky je dumpingový a způsobil újmu výrobnímu odvětví Společenství. 3.2.2. Fyzikální a technické vlastnosti polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání (20) Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou jedním z bikomponentních druhů PSV. Jedná se o polyesterové vlákno s nízkým bodem tání a strukturou jádro/plášť: skládá se z jádra z polyesteru a pláště z kopolymeru polyesteru. Při zahřátí taje vnější kopolymerová vrstva při nižší teplotě než polyesterové jádro a roztavený plášť se chová jako lepidlo. Existuje několik poddruhů polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se například při různých teplotách tání chovají různě. (21) Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena ze stejných surovin a vypadají stejně jako ostatní druhy PSV. Ve skutečnosti však obsahují dva různé polymery polyesteru. V této souvislosti je třeba říci, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nejsou jediným bikomponentním druhem PSV; existuje řada dalších bikomponentních druhů PSV, které byly pro účely antidumpingových řízení vždy považovány za stejný výrobek. (22) Někteří uživatelé ve Společenství a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV, jak monokomponentní, tak bikomponentní, jsou vyrobeny z rozdílných surovin. Sdružení výrobců ve Společenství a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že suroviny, ze kterých se vyrábí všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou stejné. V tomto ohledu je nutné poznamenat, že všechny druhy PSV, včetně polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, jsou vyrobeny z kyseliny tereftalové a ethylenglykolu. Tyto suroviny jsou základní složkou, ke které je možné přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo některých specifických vlastností vlákna, jako například nízký bod tání u polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto se tvrzení, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vyrobena z rozdílných surovin, zamítá. (23) Jeden vyvážející výrobce také tvrdil, že faktor „vzhled“ není relevantní při posuzování fyzikálních a technických vlastností různých výrobků nebo typů výrobků. S ohledem na toto tvrzení se poznamenává, že vzhled sám o sobě by za normálních okolností nebyl dostatečným důvodem pro definování dotčeného výrobku, zvláště pokud se jedná o chemické výrobky. To však neznamená, že by se tento faktor neměl brát vůbec v úvahu. V tomto konkrétním případě představuje stejný vzhled dodatečný element pro zjištění, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV. Tvrzení se proto zamítá. (24) S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají rozdílné základní fyzikální a chemické vlastnosti od ostatních druhů PSV, zejména těch bikomponentních. 3.2.3. Výrobní proces (25) Připomíná se, že původní šetření stanovila, že z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi přírodními PSV vyrobenými z přírodních surovin a umělými PSV vyrobenými z recyklovaného polyesteru. (26) Co se týče polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání tato přezkumná šetření ukázala, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních bikomponentních PSV není žádný významný rozdíl. Zjistilo se, že kterýkoliv výrobce ostatních bikomponentních PSV by mohl snadno přejít na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Systémy pro bikomponentní spřádání se ve Společenství a jinde používají více než dvacet let. Výroba bikomponentních vláken je složitější než monokomponentních; nicméně rozdíl mezi oběma systémy se nepovažuje za velký. (27) Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by nebyl cenově výhodný. Bylo namítnuto, že i přesto, že výrobní linky pro polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a pro ostatní bikomponentní PSV jsou v podstatě stejné, přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání by vyžadoval určité úpravy, zejména změnu zvlákňovacích trysek, a způsobil by značné prostoje. Proto, i přesto, že přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak je technicky proveditelný, nemusí být výhodný a může ovlivnit dostupnou kapacitu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Sdružení výrobců ve Společenství a jeden výrobce ve Společenství tvrdili, že výrobní procesy všech bikomponentních PSV jsou v podstatě stejné a přechod na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání nezpůsobí žádné technické problémy, ale závisí pouze na tržní síle jako je poptávka a ceny. Dále tvrdili, že celková kapacita pro uspokojení poptávky po polyesterových střižových vláknech s nízkým bodem tání ve Společenství je dostačující, pokud to dovolí podmínky trhu. V této souvislosti by se mělo poznamenat následující. Za prvé, závěr, že mezi výrobou polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a výrobou ostatních bikomponentních PSV není velký rozdíl, nebyl zpochybněn. Za druhé, cenová výhodnost přechodu na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a naopak se může lišit u každého výrobce, ale někteří výrobci ve Společenství již tak činí. A konečně to, zda by výrobce přešel na výrobu polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, závisí velkou měrou na prodejních cenách, které může za různé druhy PSV na trhu obdržet. V této souvislosti se také poznamenává, že ve Společenství nebo v dotčených vývozních zemích neexistují exkluzivní výrobci polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Proto nemůže toto tvrzení změnit závěry týkající se výrobního procesu. (28) Výrobní proces, který sám o sobě není rozhodující pro definici výrobku, tedy nemůže být v žádném případě považován za rozlišující faktor mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV. 3.2.4. Obvyklé konečné využití polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání (29) Polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání díky své nízké teplotě tání tvoří součást technických využití netkaných textilií pojených za tepla a náplní pojených za tepla. Používají se hlavně v těchto skupinách výrobků: domácnost (nábytek, matrace, polštáře), automobilový průmysl (koberce, filtry), osobní hygiena (pleny, savé materiály), oděvy (izolace). Ve všech využitích jsou polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání smíšená s ostatními druhy PSV a obvykle v takovýchto směsích tvoří přibližně 15 % objemu. (30) Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že těchto 15 % tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání pouze ve směsích používaných ve vatě pojené za tepla určené pro použití u nábytku a ložních potřeb. U některých ostatních využití, jako jsou akviziční distribuční vrstvy, se poměr polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve směsi pohybuje od 35 % do 50 % a u výrobků, které se používají pro filtraci vzduchu, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání až 70 % směsi. Zde je nutné doplnit, že v některých dalších výrobcích, jako je například oděvní izolační vata, tvoří polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání méně než 15 % objemu. Přezkumné šetření ukázalo, že relativní objem polyesterových střižových vláken je opravdu v různých výrobcích odlišný, ale ve většině z nich je menšinovou složkou (v průměru 15 %) ve srovnání s ostatními druhy PSV, které obsahují tyto výrobky. Posouzení uvedené výše ve 29. bodě odůvodnění se proto potvrzuje. (31) Hlavní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství jsou z odvětví netkaných textilií. Tyto společnosti většinou používají mnoho dalších druhů PSV, které patří do skupiny netkaných textilií. Ve Společenství nejsou žádní zvláštní uživatelé polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání. Dále se zjistilo, že mezi distribučními cestami polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV není velký rozdíl. Připomíná se, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání se vždy používají ve směsi s ostatními druhy PSV. (32) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné uživatele a že distribuční cesty polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání a ostatních druhů PSV jsou v podstatě stejné, neznamená, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV jsou „obdobné výrobky“. Je pravda, že tento fakt sám o sobě neznamená, že by polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV měla být považována za stejný výrobek, nicméně ukazuje, že co se týče distribuce, není rozdíl mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV. Jinými slovy, z pohledu distribuce neexistuje důvod k vyloučení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání z působnosti opatření. Navíc, jak bylo ukázáno výše v 29. bodě odůvodnění, polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají s ostatními druhy PSV stejné konečné využití, protože mohou být použita pouze ve směsích s těmito vlákny. Proto se toto tvrzení zamítá. (33) S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV mají stejné základní konečné využití a jsou distribuována stejnými cestami. 3.2.5. Zaměnitelnost (34) Jak je ukázáno výše, i přesto, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nemají jiné základní fyzikální a chemické vlastnosti než ostatní druhy PSV, mají určité odlišnosti. V mnoha využitích však mohou být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání nahrazena ostatními druhy PSV při použití odlišných technologií pojení, jako je pojení PSV pryskyřicí nebo pojení PSV za tepla s použitím ostatních tavících pojivových vláken. Jsou tedy do značné míry zaměnitelné s dalšími druhy PSV. (35) Některé strany zpochybnily výše uvedený závěr týkající se zaměnitelnosti polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV. Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zaměnitelnost polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání s ostatními druhy PSV není možná, protože pojení pryskyřicí vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání vlákny z pryskyřice a pojení ostatními tavícími pojivovými vlákny vyžaduje nahrazení polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání pojivými vlákny, která nejsou vyrobena z polyesteru. Někteří uživatelé ve Společenství tvrdili, že použití jiných technologií pojení, na které se odkazuje výše, by mělo za následek odlišné vlastnosti některých konečných výrobků a proto není v některých využitích tato záměna možná. Tato tvrzení byla dále posuzována. Šetření ukázalo, že i přesto, že různé technologie pojení nejsou vždy mezi sebou zaměnitelné ve všech konečných využitích, určitá zaměnitelnost možná je, a proto polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání u některých využití soutěží s PSV pojenými pryskyřicí a s PSV pojenými pojivovými vlákny jinými než se strukturou jádro/plášť. Proto nemůže být vytvořen všeobecný závěr, že neexistují náhrady za polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a že nejsou zaměnitelná s některými dalšími druhy PSV. (36) Jeden vyvážející výrobce také poznamenal, že jeho tvrzení týkající se ohrožení životního prostředí a zdraví pracovníků, které představují některé chemické pryskyřice, nebylo dostatečně posouzeno. V tomto ohledu se poznamenává, že takové tvrzení není v tomto případě relevantní, protože u některých využití nemůže být pojení pryskyřicí nahrazeno jinou technologií pojení a v každém případě pojení pryskyřicí musí být v souladu se všemi ekologickými požadavky ve Společenství a v členských státech. Proto se tento argument zamítá. 3.2.6. Rozdíly mezi polyesterovými střižovými vlákny a ostatními druhy PSV (37) Mezi polyesterovými střižovými vlákny s nízkým bodem tání a ostatními druhy PSV není žádný viditelný a hmatatelný rozdíl. Příčný průřez polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání je jiný než u monokomponentních vláken; ne vždy je však jiný než příčný průřez ostatních bikomponentních druhů PSV. Připomíná se, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání, které se liší například bodem tání. Z tohoto důvodu je není možné jasně rozlišit na základě bodu tání. Proto se zdá, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV a jakákoliv spolehlivá identifikace tohoto typu výrobku by vyžadovala použití složitého vybavení. (38) Někteří uživatelé ve Společenství nesouhlasili s výše uvedeným závěrem, že není snadné rozlišit polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání od ostatních druhů PSV, konkrétně co se týče bodu tání. Bylo namítnuto, že bod tání pláště polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání se sice pohybuje mezi 110 °C a 190 °C, ale vždy bude podstatně nižší než u ostatních druhů PSV, který je údajně okolo 255 °C. Poznamenává se, že výše uvedené rozpětí teploty tání potvrzuje, že existuje mnoho variant polyesterových střižových vláken s nízkým bodem tání i ostatních druhů PSV a že jejich identifikace není vždy snadno proveditelná. Proto nemůže být závěr uvedený v 37. bodě odůvodnění pozměněn. (39) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že pouhý fakt, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání jsou vizuálně podobná ostatním druhům PSV, nemůže být důvodem nevyloučit je z rozsahu opatření. Jak je vysvětleno výše ve 23. bodě odůvodnění, zatímco „vzhled“ sám o sobě není rozhodující v otázce, zda by různé výrobky měly patřit do kategorie „stejný výrobek“, představuje dodatečný prvek pro analýzu (viz také výše uvedený 16. bod odůvodnění). Není možné nebrat v úvahu, že není snadné od sebe rozlišit různé typy výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. 4. ZÁVĚRY TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE DOTČENÉHO VÝROBKU (40) Výše uvedená zjištění ukazují, že polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní druhy PSV. V mnoha využitích soutěží polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání přímo či nepřímo s ostatními druhy PSV na trhu Společenství. Na tomto základě se dospělo k závěru, že by měla být polyesterová střižová vlákna s nízkým bodem tání a ostatní druhy PSV považována za stejný výrobek a částečný prozatímní přezkum týkající se definice výrobku pro uplatňování stávajících antidumpingových opatření by měl být ukončen. (41) Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních faktech a okolnostech, na jejichž základě se dospělo k výše uvedeným závěrům. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku. (42) Ústní a písemná vyjádření, která strany předložily, byla vzata v úvahu, neměla však vliv na závěr neměnit definici dotčeného výrobku, kterého se týkají platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz PSV, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Jediný článek Částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 definice dotčeného výrobku, kterého se týkají antidumpingová opatření použitelná na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken kódu KN 5503 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie, Běloruska a Korejské republiky se ukončuje beze změn platných antidumpingových opatření. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu předseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. č. L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10. [3] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 428/2005 (Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1). [4] Úř. věst. L 274, 11.10.2002, s. 1. [5] Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1. Nařízení ve znění nařízení Rady (ES) č. 1333/2005 (Úř. věst. L 211, 13.8.2005, s. 1). [6] Úř. věst. C 174, 14.7.2005, s. 15; Úř. věst. C 323, 20.12.2005, s. 21. [7] Úř. věst. L 282, 13.10.2006, s. 1. [8] Úř. věst. C 89, 12.4.2006, s. 2. [9] Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 65. [10] Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 20.