V čl. 19 odst. 1 Smlouvy o EU je jako konkrétní vyjádření hodnoty právního státu vyžadována účinná soudní ochrana nezávislými soudy. Toto ustanovení je hlavním důvodem řady žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce od vnitrostátních soudů a řízení o nesplnění povinnosti zahájených Komisí u Soudního dvora. Již v roce 2006 Soudní dvůr rozhodl, že pojem „nezávislost soudnictví“ je autonomním pojmem práva EU, což znamená, že soudci musí být chráněni proti jakémukoli vnějšímu zásahu, který by mohl ohrozit jejich nezávislý úsudek . Na toto rozhodnutí navazuje řada významných rozsudků z let 2018 a 2019. Soudní dvůr rozhodl, že členské státy musí podle právních předpisů EU zajistit, aby jejich soudy splňovaly požadavky na účinnou soudní ochranu, která je konkrétním vyjádřením právního státu, a že pro zajištění této soudní ochrany je nezbytná nezávislost vnitrostátních soudů .

Od zveřejnění dubnového sdělení se debata o právním státu zintenzivnila. Komise mohla těžit z celé řady příspěvků a postřehů. Obdržela 60 písemných příspěvků od vnitrostátních, unijních a mezinárodních institucionálních subjektů, jakož i od občanské společnosti a akademické obce. Komise se rovněž účastnila konferencí a debat na evropské úrovni a v hlavních městech. Příspěvky zdůrazňovaly význam právního státu a nutnost dodržování jeho zásad v celé EU. Potvrzovaly také důležitost a doplňkovost tří pilířů spočívajících v prosazování, prevenci a reakci, jež byly stanoveny v dubnovém sdělení. Podle některých příspěvků by prioritou měl být vývoj souboru nástrojů, zatímco jiné příspěvky uváděly, že ke zlepšení by stačilo lépe prosazovat nástroje ve stávající podobě. Několik málo příspěvků zpochybňovalo unijní rozměr dané otázky. Odráží to skutečnost, že význam právního státu ve fungování EU pro její občany a podniky nelze brát jako samozřejmost a je třeba jej dále propagovat a objasňovat. Podtrhuje to rovněž význam toho, jak důležité je ukazovat, že opatření EU jsou objektivní, přiměřená a nediskriminační a že formální reakce EU by se měla uplatnit pouze tehdy, nefungují-li vnitrostátní brzdy a protiváhy.

V Sibiu v květnu 2019 se evropští lídři jednomyslně zavázali k tomu, že budou i nadále „chránit náš způsob života, demokracii a zásady právního státu“. Evropská rada závazek ze Sibiu potvrdila ve své strategické agendě přijaté dne 21. června 2019. To vyžaduje, aby měly otázky právního státu větší prioritu v Evropské radě a Radě. Dodržování zásad právního státu se hojně projednávalo v rámci rozprav ve volebním období Evropského parlamentu 2014–2019 a zaujímalo významné místo taktéž v programech předsednictví Rady. Důležitým tématem bylo také v rámci kampaně před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019. Evropské politické strany se začaly zabývat otázkou, zda by strany, které zpochybňují právní stát a společné unijní hodnoty, neměly být z jejich řad vyloučeny.

Ačkoli v zásadě se má za to, že všechny členské státy vždy dodržují zásady právního státu, nedávné problémy týkající se právního státu v některých členských státech ukázaly, že to nelze považovat za samozřejmost. Tyto problémy vyvolaly obavy, pokud jde o schopnost Unie řešit podobné situace. Ústředním tématem mnoha nedávných případů s významem na úrovni EU byla nezávislost soudního procesu. Další případy se týkaly oslabených ústavních soudů, stále častějšího používání výkonných nařízení či opakovaných útoků jedné složky státní moci na jinou. Korupce na vysoké úrovni a zneužívání vysokých státních funkcí jsou obecněji spojeny se situacemi, kdy se politická moc snaží potlačit zásady právního státu, přičemž varovné známky ohrožení právního státu představují pokusy o oslabení plurality a nezbytných strážců, jako jsou občanská společnost a nezávislá média.

Evropský projekt závisí na trvalém dodržování zásad právního státu ve všech členských státech. To představuje nezbytnou podmínku pro účinné uplatňování práva EU a vzájemnou důvěru mezi členskými státy. Je rovněž klíčové pro to, aby Evropská unie dobře fungovala jako prostor svobody, bezpečnosti a práva a jako vnitřní trh, kde jsou účinně a jednotně uplatňovány právní předpisy a kde se prostředky z rozpočtů vynakládají v souladu s platnými pravidly. Je-li proto ohrožen právní stát, je zároveň zpochybněn právní, politický a ekonomický základ fungování EU. Z toho důvodu je podpora a prosazování právního státu ústředním imperativem činnosti Evropské komise jakožto strážkyně Smluv. Nedostatky, pokud jde o dodržování zásad právního státu v jednom členském státě, mají dopad na jiné členské státy a EU jako celek a Unie se řešení otázek právního státu spoluúčastní bez ohledu na to, kde se objeví.

V právním státu se veškeré veřejné pravomoci vždy vykonávají v mezích stanovených zákonem, v souladu s demokratickými hodnotami a základními právy a pod kontrolou nezávislých a nestranných soudů. Právní stát má přímý dopad na životy všech občanů: je nezbytnou podmínkou pro to, aby bylo zajištěno rovné zacházení před zákonem a obrana práv jednotlivce, aby nedocházelo ke zneužívání moci orgány veřejné správy a aby subjekty s rozhodovací pravomocí nesly odpovědnost. Dodržování zásad právního státu je rovněž nezbytné pro to, aby měli občané důvěru ve veřejné instituce. Bez této důvěry nemůže fungovat demokratická společnost. V rámci právního státu je významná otázka, jak odpovědně jsou stanoveny zákony, jsou-li spravedlivě uplatňovány a nakolik efektivně fungují. Jak uznal Evropský soudní dvůr i Evropský soud pro lidská práva, důležité jsou i institucionální otázky, jako jsou nezávislé a nestranné soudy a oddělení pravomocí . Nedávná rozhodnutí Evropského soudního dvora opakovaně potvrdila, že právní stát je základem unijního právního řádu.

Vnitrostátní parlamenty hrají rovněž klíčovou úlohu při dodržování zásad právního státu v členských státech, a to jak v roli zákonodárců, tak subjektů dohlížejících na to, aby výkonná moc nesla odpovědnost. Evropský parlament, Konference výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie a Konference předsedů parlamentů EU by mohly prioritně usilovat o meziparlamentní dialog o otázkách právního státu, například formou každoroční akce. Dialog o právním státu by se mohl stát i tématem rozprav ve vnitrostátních parlamentech o otázkách EU. Komise je připravena přispívat k podpoře tohoto dialogu. Užitečné by byly rovněž dvoustranné parlamentní výměny a podpora, například pokud jde o osvědčené postupy z hlediska zlepšování právní úpravy (např. legislativní činnost založená na důkazech nebo transparentnost postupů), nebo nadstranické parlamentní skupiny pro právní stát.

Evropské sítě již hrají důležitou úlohu při prosazování a výměně myšlenek a osvědčených postupů. V rámci soudnictví byly měly být v zájmu dalšího prosazování právního státu podporovány sítě jako Síť předsedů nejvyšších soudů EU, Sdružení státních rad a nejvyšších správních soudů EU, Evropská síť rad pro justici a Evropská síť pro justiční vzdělávání. Podpora všech těchto sítí ze strany Komise by se měla prioritně zaměřovat na projekty prosazující zásady právního státu, a to se zvláštním důrazem na členské státy, jež čelí v oblasti právního státu problémům. Kromě toho je třeba podněcovat a podporovat další spolupráci mezi orgány odpovědnými za ústavní dohled, mimo jiné pokud jde o činnosti Konference evropských ústavních soudů. Evropská síť veřejných ochránců práv by také mohla dále podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů při prosazování řádné správy a podílet se na sběru a šíření příslušných údajů.

Občanská společnost, média, akademická obec i vzdělávací systémy členských států mohou plnit svou úlohu tím, že otázky právního státu začlení do veřejné rozpravy a učebních osnov. Klíčovou výzvou v tomto ohledu je podpora kultury právního státu v rámci široké veřejnosti, jak uznala Rada ve svém doporučení o podpoře společných hodnot. Komise obdržela příspěvky organizací občanské společnosti, z nichž je patrná ochota tuto činnost prohlubovat. Komise se bude dále zabývat myšlenkou pořádat každoroční akci týkající se právního státu, která by měla umožnit dialog s organizacemi občanské společnosti a tvůrci politik na úrovni EU i mezi nimi. Kromě toho bude také nadále věnovat zvláštní pozornost pokusům o vyvíjení tlaku na občanskou společnost a nezávislá média a dále podporovat jejich činnost. V novém víceletém finančním rámci navrhla Komise – ačkoli se dané programy netýkají konkrétně jen právního státu – robustnější a ucelenější rámec financování této činnosti v rámci budoucího programu Práva a hodnoty a programu Kreativní Evropa. Komise vyzývá Evropský parlament a Radu, aby tyto programy urychleně přijaly, aby mohly začít včas fungovat. Kromě toho by měl být nadále podporován výzkum v oblasti právního státu financovaný z prostředků EU a řádně šířeny výsledky probíhajících projektů.

Tyto nedostatky je třeba odstranit prostřednictvím aktivních opatření k prosazování právního státu v rámci EU jak na odborné úrovni, tak mezi širokou veřejností. Tato opatření by usilovala o pevné začlenění právního státu do vnitrostátního a evropského politického diskurzu jednak šířením povědomí o požadavcích a normách právních předpisů EU a důležitosti právního státu pro občany a podniky, jednak posilováním postavení zúčastněných subjektů, jež mají zájem o prosazování témat právního státu. Aby občané a podniky dokázali ocenit úlohu a význam soudních systémů, musí být tato opatření moderní a přístupná. Zásadní význam má rovněž vzájemná důvěra v soudní systémy, což je nezbytný předpoklad pro plně fungující jednotný trh.

V dalších rozsudcích Soudní dvůr podrobněji definoval požadavky na záruky nezávislosti a nestrannosti a poukázal na jejich stěžejní význam jak pro řádné fungování systému soudní spolupráce, který představuje mechanismus řízení o předběžné otázce podle článku 267 Smlouvy o fungování EU, tak pro nástroje sekundárního práva založené na zásadě vzájemné důvěry . Soudní dvůr rovněž vydal prozatímní opatření k pozastavení vnitrostátních reforem, které by ovlivnily nezávislost soudnictví . V nedávné době Soudní dvůr stanovil, že ačkoli organizace soudnictví v členských státech spadá do pravomoci jednotlivých států, musí členské státy při výkonu této pravomoci dodržovat povinnosti, které pro ně vyplývají z unijního práva, a proto může být tato záležitost předmětem přezkumu Soudního dvora . Soudní dvůr projednává další případy předložené vnitrostátními soudy a Komisí, jež mohou vést k dalšímu důležitému vývoji judikatury.

V zájmu zajištění nezbytné transparentnosti a informovanosti a zachování právního státu jakožto položky na politickém programu EU hodlá Komise zveřejňovat výroční zprávu o stavu právního státu, která bude shrnovat situaci v jednotlivých členských státech. Na základě různých výše popsaných zdrojů by tato zpráva obsahovala syntézu významného vývoje v členských státech a na úrovni EU, včetně judikatury Evropského soudního dvora, a další relevantní informace, např. příslušné části srovnávacího přehledu EU o soudnictví a zpráv o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru. Byla by příležitostí k podání informací o současném stavu formálních procesů v rámci postupu pro posílení právního státu, jakož i o činnosti orgánů EU v oblasti prosazování norem právního státu a rozvoji kultury právního státu. Mohla by upozornit na osvědčené postupy a poukázat na opakující se problémy. Přezkum by byl účelově vázán na záležitosti s přímým významem pro právní stát v EU.

Na tomto základě by měla být v členských státech vytvořena pro potřeby dialogu o otázkách týkajících se právního státu síť národních kontaktních míst. Tato síť by vycházela z již existujících kontaktů v příslušných oblastech právního státu, jako jsou sítě národních kontaktních míst v oblasti spravedlnosti a boje proti korupci, které by do ní bylo možné integrovat . Sloužila by jako fórum pro diskusi o horizontálních otázkách, včetně případného vývoje nástrojů EU na podporu právního státu, a pro sdílení informací a osvědčených postupů. Kontaktním místem pro dvoustranný dialog s jednotlivými členskými státy budou kontaktní osoby, které budou pomáhat s přípravou a shromažďováním příslušných informací pro zprávu o stavu právního státu (viz níže). Síť národních kontaktních míst by mohla představovat fórum pro včasné upozorňování na reformy v oblasti právního státu a pro diskusi členských států.

Kromě toho, že Komise bude spoléhat na příslušné zdroje, vyzve všechny členské státy, aby se více zapojily do vzájemné výměny informací a do dialogu o otázkách týkajících se právního státu, jako je reforma soudnictví, boj proti korupci a legislativní proces, nebo o opatřeních na podporu občanské společnosti a nezávislých médií jakožto subjektů prosazujících právní stát. Řada těchto otázek se v současné době již projednává v rámci evropského semestru, pokud souvisejí s klíčovými faktory umožňujícími růst. Tento dialog bude doplněn o cílenější přístup k otázkám právního státu, zahrnující další aspekty právního státu Bude třeba posílit pravidelnost a intenzitu spolupráce v členských státech, v nichž jsou problémy v oblasti právního státu patrnější, opět s cílem nalézt společná řešení problémů ještě před jejich eskalací.

Přezkumný cyklus by se opíral o jednotné využívání stávajících zdrojů informací. To by vedlo k většímu zaměření na řadu oblastí s významem pro právní stát. Všechny subjekty – z řad institucionální i občanské společnosti – musí sdílet informace a vyjadřovat svůj názor. K dispozici je mnoho zdrojů informací: zahrnují orgány Rady Evropy, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, jakož i orgány EU, např. Agenturu pro základní práva . Tato agentura, jejíž oblast působnosti pokrývá práva související se zajištěním právního státu, jako je právo na účinnou soudní ochranu, vytvořila informační systém EU pro základní práva (EFRIS), který má usnadnit přístup k příslušným aktuálním informacím a zprávám týkajícím se situace v členských státech. Tyto rozmanité zdroje informací by bylo možno lépe využívat, slučovat a doplňovat mnohem účinněji než doposud. Konkrétní možnou podobu takto vylepšeného monitorování bude teprve třeba vytvořit, mj. ve spolupráci s vnitrostátními orgány a dalšími orgány EU. Měla by přitom zahrnovat proces průběžného shromažďování informací a dialogu s vnitrostátními orgány a zúčastněnými subjekty.

Ačkoliv by se monitorování vztahovalo na všechny členské státy, bylo by nutně intenzivnější v těch členských státech, ve kterých bylo zjištěno riziko regrese nebo konkrétní nedostatky.

Přezkumný cyklus by se týkal všech různých složek právního státu, zahrnujících například systémové problémy s procesem přijímání právních předpisů, nedostatečně účinnou soudní ochranou nezávislými a nestrannými soudy nebo nedodržováním zásady oddělení pravomocí. Přezkum by rovněž prověřoval schopnost členských států bojovat proti korupci a v případě, kdy lze prokázat souvislost s uplatňováním práva EU, by se zabýval otázkami týkajícími se plurality médií a voleb. Je tu rovněž spojitost s monitorováním účinného prosazování práva EU, zejména pokud jde o schopnost všech subjektů, které hrají roli při prosazování práva EU, plnit své povinnosti: soudů, státních zastupitelství, donucovacích orgánů, nezávislých orgánů, orgánů veřejné správy s dozorovou funkcí, veřejných ochránců práv a institucí pro lidská práva a obránců lidských práv .

Primární odpovědnost za dodržování zásad právního státu na vnitrostátní úrovni nesou členské státy. Vnitrostátní soudy jsou spolu se systémem dalších vnitrostátních brzd a protivah, např. ústavními soudy a veřejnými ochránci práv, první obranou linií proti útokům na právní stát přicházejícím z jakékoli složky státní moci. EU nicméně sehrává legitimní úlohu při podpoře vnitrostátních orgánů a zajišťování toho, aby se nepříznivý vývoj řešil již v rané fázi. Úlohou orgánů EU by mělo být umožňovat spolupráci a dialog, a předcházet tak vyostření problémů do té míry, kdy je v rámci postupu pro posílení právního státu nutná formální odpověď v podobě řízení o nesplnění povinnosti nebo přijetí opatření podle článku 7 Smlouvy o Evropské unii.

Pomocí přezkumného cyklu by bylo možné vést soustavnou dynamickou diskusi a nadále zlepšovat nástroje k posilování právního státu. Cyklus by mohl významně přispívat k činnosti Evropského parlamentu a Rady, v ideálním případě v rámci pravidelného a uceleného harmonogramu interinstitucionální spolupráce.

Evropský parlament a Rada by mohly ve svých vlastních diskusích a rozpravách vycházet z výroční zprávy Komise o stavu právního státu. Pokud jde o Radu, přezkum by mohl například sloužit jako podklad pro diskuse v Radě věnované právnímu státu nebo se následně promítnout do závěrů Rady. V této souvislosti Komise vítá chystané diskuse o přístupu Rady k otázkám právního státu, které by se měly uskutečnit za finského předsednictví ve druhé polovině roku 2019 a v jejichž rámci by spolu s probíhajícími diskusemi o mechanismu vzájemného hodnocení bylo možné pracovat na příslušných synergiích. Z výroční zprávy o stavu právního státu by rovněž mohly vycházet rozpravy v Evropském parlamentu a v Radě. Činnost orgánů bude nejefektivnější, bude-li činností společnou a bude-li zároveň možné na ni navázat různou činností různých institucí. Přidat by se mohly i další orgány EU, např. Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů.

Komise se těší na prohloubení spolupráce s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, k němuž by mělo dojít v příštích měsících, a nevylučuje jakoukoli možnost stanovenou Smlouvami za účelem hlubšího vzájemného poznání vnitrostátních systémů. Jakožto strážkyně Smluv si však Komise musí rovněž zachovat svou autonomii, pokud jde o obsah i načasování jejích vlastních posouzení. Častou myšlenkou zaznívající v kontextu diskuse o právním státu je zřídit mimo Komisi nebo orgány EU skupinu nezávislých odborníků, jejímž cílem by bylo provádět odborná a objektivní posouzení problémů v oblasti právního státu. Jiné návrhy pak počítají se zřízením nové, specializované agentury. Tyto přístupy však vyvolávají řadu problémů, pokud jde o legitimitu, vyváženost vstupů a odpovědnost za výsledky. Přestože Komise již využívá všech legitimních zdrojů informací a odborných znalostí a u různých zdrojů informací provádí křížové kontroly – a hodlá tak činit i nadále –, externí odborné poradenství nemůže nahradit posouzení provedené samotnou Komisí, zejména v případech, kdy závěry Komise mohou být základem aktů, jež mají právní a finanční důsledky a jež by bylo možné napadnout u Soudního dvora. Ani Evropský parlament a Rada nemohou přenést rozhodování na externí subjekty. Je třeba zachovat autoritu a odpovědnost orgánů, stanovenou v institucionální rovnováze nastolené Smlouvami.

Komise rovněž vyzývá evropské politické strany, aby jejich národní členové náležitě dohlíželi na dodržování zásad právního státu a aby následně sledovali důraz, jaký je na otázky právního státu kladen v jejich celoevropských programech. Nařízení č. 1141/2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací vyžaduje, aby tyto strany respektovaly, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie . Komise by mohla v případech, kdy má důvodné podezření, že lze o dodržení těchto hodnot pochybovat, požádat Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, aby soulad s podmínkami stanovenými v tomto nařízení ověřil . Pokud úřad rozhodne, že došlo ke zjevnému a závažnému porušení těchto podmínek, může přijmout rozhodnutí o zrušení registrace politické strany nebo nadace.

Komise: ·zavede cyklus přezkumu právního státu za účelem monitorování stavu právního státu v členských státech. Komise tento proces podpoří tím, že vypracuje výroční zprávu o stavu právního státu, dále rozpracuje srovnávací přehled EU o soudnictví a posílí dialog s ostatními orgány EU, členskými státy a zúčastněnými subjekty, ·zahájí zvláštní dialog se všemi členskými státy o otázkách týkajících se právního státu, mj. prostřednictvím sítě kontaktních osob. Komise vyzývá: ·členské státy, aby určily svá národní kontaktní místa pro potřeby dialogu a výměny informací o otázkách týkajících se právního státu, ·Evropský parlament a Radu, aby uspořádaly zvláštní následné hodnocení výroční zprávy Komise o stavu právního státu a spolupracovaly společně s Komisí na integrovaném přístupu, jehož cílem je uceleným způsobem propojit činnost orgánů v oblasti včasného odhalování a řešení problémů spojených s právním státem, ·evropské politické strany, aby jejich národní členové účinně dodržovali zásady právního státu.

Reakce: vymáhání na úrovni Unie, pokud vnitrostátní mechanismy nefungují

Vytvoření přístupu založeném na prosazování a prevenci by mělo výrazně zvýšit odolnost EU a do budoucna jí pomoci předcházet závažným a trvalým problémům v oblasti právního státu. Cílem je výrazně snížit nutnost reakce na úrovni EU. Pokud se však zdá, že vnitrostátní záruky právního státu nejsou v daném členském státě schopny vypořádat se skutečnostmi, které právní stát ohrožují, je společnou odpovědností orgánů EU a členských států přijmout taková opatření, jež tento stav napraví. Tuto myšlenku potvrdil i Evropský soudní dvůr.

V nedávných rozsudcích v souvislosti s řízením o nesplnění povinnosti a rozhodnutími o předběžné otázce Soudní dvůr dále objasnil požadavky vyplývající z práva EU, které se týkají právního státu, a zejména soudní nezávislosti . Soudní dvůr znovu potvrdil, že nezávislost soudnictví a dodržování zásad právního státu mají význam pro efektivní fungování EU: nařídil pozastavení vnitrostátních právních předpisů, které na základě posouzení Komise ovlivňují nezávislost soudnictví, a stanovil, že organizace soudnictví členských států musí být v souladu s povinnostmi vyplývajícími z práva EU. Tato rozhodnutí dodala významný rozměr procesům v rámci postupu pro posílení právního státu probíhajícím na úrovni EU a hrají důležitou roli při řešení těchto otázek. Rovněž se vyvíjí judikatura Soudního dvora, která zdůrazňuje, že systémové problémy týkající se právního státu mohou mít konkrétní dopad na oblast financí Unie .

Komise bude z této judikatury i nadále vycházet a je odhodlána Soudní dvůr upozorňovat na problémy v oblasti právního státu spojené s uplatňováním práva EU v případech, kdy tyto problémy nelze vyřešit systémem vnitrostátních brzd a protivah. V souladu se svým stávajícím přístupem k prosazování práva a vývojem judikatury Evropského soudního dvora bude Komise uplatňovat strategický přístup k řízením o nesplnění povinnosti týkajícím se právního státu a v případě potřeby požadovat zrychlená řízení a prozatímní opatření. Komise bude rovněž aktivně prosazovat normy vypracované v judikatuře Soudního dvora, mj. kompilací příslušných zjištění Soudního dvora.

Jak bylo zdůrazněno v dubnovém sdělení a v příspěvcích, jež po něm následovaly, hraje při řešení potenciální krize právního státu rozhodující roli čas. Mnohé problémy v oblasti právního státu jsou přímo úměrné času, takže čím déle trvá jejich vyřešení, tím větší je riziko jejich zakořenění a tím obtížněji členský stát i EU zvládají zvrátit jejich negativní dopad. Je proto důležité, aby orgány EU jednaly rychle a uplatňovaly soudržnější a koordinovanější přístup, a zejména aby s formálními procesy v rámci postupu pro posílení právního státu a procesy podle článku 7 Smlouvy o EU spojily jasnější postupy a lhůty.

Pokud jde o článek 7 Smlouvy o EU, měly by orgány spolupracovat na posílení kolektivní povahy vzájemného rozhodování. Komise vítá záměr Rady dohodnout se na nových postupech týkajících se slyšení podle článku 7. Jedná se o důležitý krok směrem k účinnějšímu řízení. Obzvláště přínosné by bylo, kdyby Rada zvážila, zda kvalitu jednání v Radě pro obecné záležitosti nezlepšit jejich přípravou na technické úrovni v pracovní skupině Rady. Zároveň by to napomohlo zkvalitnění rozhodovacího procesu z hlediska institucionálních kroků, a to zavedením jasných procesních pravidel. V zájmu zajištění institucionální rovnováhy by měl Evropský parlament dostat možnost prezentovat svou věc v postupech, které již zahájil. Rovněž by mohla být zvážena možnost externí účasti ad hoc v případě orgánů Rady Evropy nebo jiných externích odborníků.

Komise rovněž zváží, jak více zapojit další orgány v rané fázi procesu v rámci postupu pro posílení právního státu z roku 2014, přičemž bude respektovat, že na začátku tohoto postupu je nutno zachovat důvěrnou povahu dialogu s dotčeným členským státem. Hlavním cílem by vždy mělo být nalezení co nejrychlejšího řešení. Pokud se to však nepodaří, může k urovnání věci napomoci to, že Evropský parlament a Rada budou o ní průběžně informovány a že k ní budou moci sdělit své kvalifikované stanovisko ještě před dosažením kritické fáze. To bude v plném souladu s kolektivnějším přístupem k otázkám právního státu mezi jednotlivými orgány.

Důležitým bodem je soustavné objektivní posuzování situace na základě spolehlivých odborných znalostí a příslušných informací. Proces musí i nadále vycházet z veřejných a obecně uznávaných norem právního státu. Posouzení a dialog by se měly opírat o všechny dostupné zdroje příslušných odborných znalostí s tím, že Komise by si měla v souladu se svou úlohou strážkyně Smluv zachovat autonomii a schopnost nezávislého posuzování . Členský stát, který čelí postupu pro posílení právního státu, může využít odborných znalostí orgánů Rady Evropy či jiných nezávislých subjektů, a to nejen za účelem vyřešení problému, ale také na důkaz dobré víry a usnadnění konstruktivního dialogu. Stanovisko těchto orgánů a subjektů lze rovněž požadovat v případě, kdy v konkrétní otázce nejsou stanoveny žádné jasně definované parametry.

Pro účinný přístup EU v oblasti právního státu v duchu loajální spolupráce má zásadní význam zajištění rychlé deeskalace napětí nebo perspektivy rychlého východiska z formálního procesu v rámci postupu pro posílení právního státu, jakmile dotčený členský stát podnikne kroky nezbytné k opětovnému dodržování zásad právního státu. EU a ostatní členské státy musí mít dostatečné záruky, že byl právní stát obnoven udržitelným způsobem. Za tímto účelem by oznámení o záměru daný postup ukončit mohlo být navázáno na podporu Komise dotčenému členskému státu, aby se zajistilo účinné provádění a udržování závazků, mj. prostřednictvím zvláštního monitorování následných opatření. Stejné monitorování následných opatření by bylo možno využít i po skončení zvláštních procesů, jako je mechanismus pro spolupráci a ověřování.

Vedle formálních postupů pro posílení právního státu může rovněž vyvstat potřeba přijmout opatření v konkrétních oblastech činnosti EU, jež by mohly být poznamenány nedostatky v oblasti právního státu v členských státech. Nedávné rozsudky Soudního dvora například poukázaly na dopad celoplošných nedostatků v oblasti nezávislosti soudnictví na vzájemnou důvěru, na níž jsou založeny nástroje v prostoru svobody, bezpečnosti a práva.

Tento ochranný přístup k fungování EU rovněž tvoří základ nařízení, které navrhla Komise v roce 2018, aby zajistila ochranu rozpočtu EU v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech. Uvedený přístup by se mohl hodit i v jiných politikách EU, než je ochrana finančních zájmů EU, aby bylo možné předcházet konkrétním rizikům spojeným s prováděním práva nebo politik EU nebo odstraňovat důsledky těchto rizik. Komise prověří potřebu přijetí dalších opatření k řešení možného dopadu přetrvávajících problémů v oblasti právního státu na ostatní politiky EU.

Na ochraně finančních zájmů EU by se již mohla kladně projevit operativní zlepšení. Na základě opatření plánovaných v rámci nové strategie Komise proti podvodům (CAFS) Komise zváží možnosti, jak zřídit funkci analýzy údajů, která by z různých zdrojů shromažďovala údaje týkající se systémů, jež členské státy zavedly na ochranu finančních zájmů EU. Díky této funkci by bylo možné zjišťovat problémy v řízení rizik spojených s finančními zájmy EU. Zároveň by tuto funkci bylo možné využívat k vydávání varování, když se začnou objevovat náznaky soustavných problémů, jako je pomalé a omezené zavádění následných opatření na základě zpráv Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a v budoucnu též na základě spolupráce s Úřadem evropského veřejného žalobce (EPPO) nebo nedostatečné kontrolní struktury na vnitrostátní úrovni. Smyslem by bylo zasáhnout v co nejranější fázi a stanovit, zda jde o problém ojedinělý nebo jevící známky soustavnosti. Tento systém by mohl doplňovat mechanismus z návrhu Komise týkajícího se všeobecných nedostatků systému právního státu nebo jiné postupy související s ochranou finančních zájmů EU.

Komise: ·bude plně využívat svých pravomocí jakožto strážkyně Smluv, aby zajistila dodržování požadavků práva EU v oblasti právního státu, ·bude uplatňovat strategický přístup k řízením o nesplnění povinnosti, vycházející z neustále se vyvíjející judikatury Evropského soudního dvora, a prosazovat normy v judikatuře Soudního dvora vypracované, mj. kompilací příslušných zjištění Soudního dvora, ·zváží, jak do provádění postupu pro posílení právního státu z roku 2014 soustavněji zapojovat další orgány EU, ·bude podporovat členské státy při deeskalaci napětí nebo při zajišťování perspektivy rychlého východiska z formálního procesu v rámci postupu pro posílení právního státu, mj. monitorováním následných opatření, ·do konce roku 2020 prověří, zda si dopad přetrvávajících problémů v oblasti právního státu na provádění politik EU vyžádá kromě navrhovaného nařízení o ochraně rozpočtu Unie i nové mechanismy, ·na základě strategie Komise proti podvodům prověří možnost zřízení funkce analýzy údajů, která by pomáhala zjišťovat problémy při řízení rizik spojených s ochranou finančních zájmů EU. Prověří rovněž možnost vydávat v případě potřeby varování, když se začnou objevovat náznaky soustavných problémů. Komise vyzývá: ·Evropský parlament a Radu, aby zvážily posílení společného přístupu orgánů k postupům podle článku 7 Smlouvy o EU, ·Radu, aby pokračovala ve vítaném záměru dodat procesu podle článku 7 jasnější a stabilnější procesní pravidla, ·Evropský parlament a Radu, aby urychleně přijaly nařízení o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech.

V. ZÁVĚR A DALŠÍ KROKY

Prosazování zásad právního státu je sdílenou odpovědností všech orgánů EU i všech členských států. Všechny strany musí tuto odpovědnost přijmout a plnit v ní svou úlohu. Kromě opatření, která mají být přijata na základě tohoto sdělení, je Komise odhodlána pokračovat v diskusi a podle potřeby přijmout v rámci své oblasti působnosti další opatření. Společným cílem musí být vytvoření koordinovaného a jednotného strategického přístupu Unie, do něhož jsou zapojeny všechny příslušné subjekty. Mezi klíčové prvky tohoto strategického přístupu patří prosazování společné kultury právního státu v celé EU, účinná schopnost řešit problémy zavčasu prostřednictvím preventivních opatření a závazek k přijetí účinných společných opatření, kdykoliv to bude ke zvládnutí problémů nutné v případě, že preventivní opatření selžou.