EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 19.7.2021 SWD(2021) 211 final PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Analýza plánu pro oživení a odolnost Česka Průvodní dokument k návrhu PROVÁDĚCÍHO ROZHODNUTÍ RADY





o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Česka {COM(2021) 431 final}



Obsah 1. Shrnutí 2. Výzvy v oblasti oživení a odolnosti: kontext 2.1. Makroekonomický výhled a vývoj od vydání zprávy o zemi z roku 2020 2.2. Výzvy související s udržitelným růstem, soudržností, odolností a politikami pro příští generace 2.3. Výzvy související se zelenou a digitální transformací 3. Cíle, struktura a správa plánu 3.1. Celková strategie plánu 3.2. Prováděcí aspekty plánu 4. Shrnutí posouzení plánu 4.1. Komplexní a přiměřeně vyvážená reakce na hospodářskou a sociální situaci 4.2. Souvislost s doporučeními pro jednotlivé země a s evropským semestrem 4.3. Potenciál růstu, tvorba pracovních míst, hospodářská, institucionální a sociální odolnost, evropský pilíř sociálních práv, zmírňování dopadů krize a sociální a územní soudržnost a konvergence 4.4. Zásada „významně nepoškozovat“ 4.5. Zelená transformace 4.6. Digitální transformace 4.7. Trvalý účinek plánu 4.8. Milníky, cíle, sledování a provádění 4.9. Výpočet očekávaných nákladů

4.10 Kontroly a audit 4.11 Soudržnost PŘÍLOHA: Označování / očekávané náklady



1.Shrnutí Pandemie COVID-19 uvrhla českou ekonomiku v roce 2020 do hluboké recese, kdy HDP poklesl o 5,6 % a míra nezaměstnanosti vzrostla na 2,6 %. Po zmírnění opatření proti šíření nákazy se očekává rychlé oživení s růstem o 3,9 % v roce 2021 a o 4,5 % v roce 2022, a to v důsledku domácích výdajů i zahraniční poptávky. Současně se očekává určité zhoršení nezaměstnanosti – z 2,6 % v roce 2020 na 3,8 % v roce 2021 a 3,5 % v roce 2022, což bude mít nepříznivé dopady zejména na zranitelné skupiny. Investice a reformy financované z Nástroje pro oživení a odolnost by měly pomoci oživení zejména od roku 2022. V roce 2021 se očekává další prohloubení schodku státního rozpočtu na 8,5 % v důsledku trvalé fiskální podpory. Česko zaznamenalo v letech po přistoupení k EU v celé řadě oblastí rychlý pokrok z hlediska přibližování se průměru EU, ale stárnutí populace, změna klimatu a digitální transformace představují pro ekonomiku a společnost země dlouhodobé strukturální problémy. Udržení růstu produktivity, který je základem hospodářské konvergence Česka, bude vyžadovat průběžné strukturální reformy vzdělávání a odborné přípravy, inovačního ekosystému a správy věcí veřejných, cílené investice do infrastruktury a výzkumu a vývoje. Česko navíc není dosud dostatečně připraveno na ekologickou a digitální transformaci. Vzhledem k expozici rozsáhlého českého výrobního odvětví včetně automobilové výroby budou mít na české hospodářství pravděpodobně značný dopad technologické změny, jako je například automatizace výrobních procesů. Dlouhodobá rizika z hlediska udržitelnosti veřejných financí a ekonomiky navíc představuje důchodový systém a systém zdravotní péče. Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost s finančním příspěvkem ve výši 7,036 miliardy EUR významně přispěje k oživení, hospodářskému růstu a tvorbě pracovních míst v Česku. Plán zahrnuje všech šest pilířů Nástroje pro oživení a odolnost. Přestože se tento plán zaměřuje především na investice, zdá se, že obecně zaručuje vyváženost reakce. Investice jsou zaměřeny na udržitelnou dopravu, energetiku, renovaci budov, digitalizaci veřejných služeb a podniků, digitální dovednosti, péči o děti a sociální infrastrukturu a zdravotní péči. Plán zahrnuje také řadu reforem, které mohou pomoci posunout politiky směrem k efektivnější veřejné správě, větší konkurenceschopnosti a soudržnosti. Mezi tyto reformy patří zefektivnění a úplná digitalizace postupů při vydávání stavebních povolení, posílení programů screeningu rakoviny, digitalizace vzdělávání, posílení podpory znevýhodněných škol, legislativní změny s cílem zaměřit aktivní politiky trhu práce na nejzranitelnější skupiny nebo reforma dlouhodobé péče včetně strategie deinstitucionalizace. Český plán lze považovat za komplexní a adekvátní reakci na strukturální problémy identifikované v doporučeních pro jednotlivé země z let 2019 a 2020. V oblasti energetiky plánuje Česko využít podporu z Nástroje pro oživení a odolnost na rozšíření využívání obnovitelných zdrojů energie, zejména fotovoltaiky, zvýšení energetické účinnosti obytných a veřejných budov a podporu náhrady vytápění domácností kotli na uhlí. Udržitelná doprava bude podporována investicemi do železniční infrastruktury, čisté městské dopravy a propagací využívání nízkoemisní mobility. Doporučení v oblasti výzkumu a vývoje budou řešena investicemi zaměřenými na posílení spolupráce veřejného a soukromého sektoru a inovačního ekosystému, jakož i finanční a nefinanční podporou inovativních firem. Podnikatelské prostředí by mělo být zlepšeno rozsáhlými opatřeními v oblasti elektronické veřejné správy, protikorupčními reformami a zejména komplexní reformou postupu při vydávání stavebních povolení, což v současnosti představuje hlavní překážky investiční činnosti v Česku. Klíčová opatření k řešení doporučení pro trh práce zahrnují programy pro zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci s cílem přizpůsobit pracovní sílu potřebám průmyslové a digitální transformace a výstavbu nových zařízení péče o děti do tří let s cílem podpořit účast žen na trhu práce. V oblasti vzdělávání se plán zaměřuje na posílení digitální gramotnosti žáků a učitelů, zajištění digitálního vybavení škol a zároveň zajištění inkluzivního vzdělávání podporou znevýhodněných škol a doučování žáků. Doporučení v oblasti zdravotní péče jsou řešena posílením onkologické prevence a rehabilitační péče, rozvojem portálu elektronického zdravotnictví zaměřeného na podporu integrované péče a podporou vzdělávání ve zdravotnictví. Další doplňkové činnosti zahrnují opatření ke zlepšení dlouhodobé péče. Očekává se, že provádění plánu významně přispěje k hospodářskému růstu a tvorbě pracovních míst v Česku a zároveň posílí hospodářskou, sociální a institucionální odolnost. Předpokládá se, že v krátkodobém až střednědobém horizontu podpoří celkovou poptávku a zlepší cyklické postavení české ekonomiky, čímž zmírní nepříznivé ekonomické dopady krize způsobené onemocněním COVID-19. Do roku 2026 se rovněž očekává zlepšení situace na trhu práce v porovnání se scénářem bez podpory z Nástroje pro oživení a odolnost. Očekává se výrazné a dlouhodobé posílení potenciálního růstu, což přispěje k plnění cílů akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv a k dalšímu pokroku v této oblasti do roku 2030. To by mělo usnadnit přechod země na hospodářský model více zaměřený na činnosti s vysokou přidanou hodnotou, který si zachová konkurenceschopnost a spravedlnost i v podmínkách automatizace a digitálních změn. Hospodářský dopad Nástroje pro oživení a odolnost by v Česku mohl do roku 2026 vést ke zvýšení HDP o 0,8 až 1,2 %. Přibližně tři čtvrtiny očekávaného pozitivního dopadu na celkový růst produktivity výrobních faktorů vyplývají z politik v oblasti lidského kapitálu, jako je vzdělávání a odborná příprava, výzkum, vývoj a inovace. Česko se ve svém plánu pro oživení a odolnost zaměřuje na zmírnění dopadů změny klimatu, na přizpůsobení se této změně a na ochranu biologické rozmanitosti a přírodních zdrojů, přičemž 41,6 % jeho alokace je určeno na opatření související s klimatem. Očekává se, že investice do obnovitelných zdrojů energie, modernizace rozvodných sítí dálkového vytápění, výměna uhelných kotlů a zvýšení energetické účinnosti obytných a veřejných budov pomohou Česku, aby do roku 2030 dosáhlo svých cílů v oblasti energetiky a klimatu, a podpoří přechod na oběhové hospodářství. Realizace investic do plynu a biomasy podléhá specifickým podmínkám a měla by se řídit kritérii udržitelnosti pro obnovitelné zdroje energie, která má Česko přijmout, v souladu se směrnicí o obnovitelných zdrojích energie. Očekává se, že investice do udržitelné dopravy zlepší železniční infrastrukturu a infrastrukturu čisté mobility včetně elektromobility. Cílem je podpořit celkový ekosystém mobility, který je pro českou ekonomiku klíčový. Všechna uvedená opatření, jejichž financování je plánováno z Nástroje pro oživení a odolnost, dodržují zásadu „významně nepoškozovat“. Plán má významně přispět k digitální transformaci české ekonomiky a společnosti vzhledem k tomu, že 22,1 % přidělených finančních prostředků je určeno na digitální opatření. Rozvoj digitálních dovedností je jedním z cílů navrhovaných reforem vzdělávání, které doplňují možnosti rozšiřování digitálních dovedností pro dospělé v produktivním věku. Plán navíc klade velký důraz na digitalizaci veřejné správy, a to jak v rámci odvětvových reforem justice, vydávání stavebních povolení, územního plánování a zdravotnictví, tak prostřednictvím horizontálních opatření zaměřených na zvýšení kvality a dostupnosti řešení v oblasti elektronické veřejné správy, zlepšení efektivity veřejného využívání zdrojů IT, podporování zásady „pouze jednou“ prostřednictvím bezproblémové výměny údajů a posilování kybernetické bezpečnosti. Reforma modelu řízení digitální ekonomiky společně s investicemi do center digitálních inovací a center excelence, špičkových digitálních technologií a digitálních schopností podniků (zejména malých a středních podniků) spolu s investicemi do digitální transformace kreativního a kulturního odvětví by měly napomoci rozvoji digitálního ekosystému. Digitalizaci české ekonomiky by měly podpořit investice do sítí s velmi vysokou kapacitou a sítí 5G. Český plán pro oživení a odolnost zahrnuje strukturální změny institucí a politik, a proto lze předpokládat, že bude mít trvalý účinek. Očekává se, že úsilí o digitalizaci v celé řadě institucí a orgánů veřejné správy strukturálně zvýší efektivitu a zlepší kvalitu veřejných služeb. Očekává se, že zefektivnění a digitalizace postupu při vydávání stavebních povolení výrazně zlepší podnikatelské prostředí a v mnoha oblastech uvolní stavební investice. Reformy rámce správy soudnictví a boje proti korupci budou mít trvalý dopad. Předpokládá se, že revize školních osnov přinese kvalitativní posun ve zvyšování digitální gramotnosti. Důležité legislativní reformy se předpokládají také v oblasti politiky zaměstnanosti, péče o děti, dlouhodobé péče a kulturních a kreativních odvětví. V jiných oblastech politiky, jako je energetika, digitální infrastruktura nebo výzkum a vývoj, však byly zásadní strukturální reformy opomenuty. Plán se nezabývá dlouhodobou udržitelností veřejných financí. Vzhledem ke střednědobé až dlouhodobé povaze této výzvy je naléhavost jejího řešení v současné ekonomické situaci méně zřejmá než u ostatních doporučení. Česko však bude v dlouhodobém horizontu i nadále čelit střednědobým rizikům v oblasti fiskální udržitelnosti veřejných financí, především v důsledku nákladů na stárnutí populace. Zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti důchodového systému a systému zdravotní péče tak zůstává i nadále důležitou výzvou, kterou bude třeba řešit v nadcházejících letech. Kromě toho plán zohledňuje regionální rozdíly jen do určité míry. Plán navrhuje komplexní, jasný a realistický soubor milníků a cílů v souladu s cíli jednotlivých komponent. Tyto milníky a cíle jsou relevantní a jejich počet se zpravidla pohybuje mezi dvěma až třemi na jedno opatření. V prvních letech provádění plánu představují převažující nástroj sledování milníky, které se často vztahují ke vstupu právního rámce v platnost, zahájení programu podpory nebo k výběru projektů. V pozdějších letech je realizace projektů zpravidla monitorována pomocí cílů týkajících se konečných výstupů. Milníky a cíle představují klíčové kroky jednotlivých opatření a realisticky ukazují, zda bylo daných opatření dosaženo. Proto lze mít za to, že navrhované milníky a cíle jsou v souladu s dlouhodobými cíli plánu. Nástroj pro technickou podporu poskytuje odborné znalosti při budování kapacit pro provádění plánu v několika oblastech, jichž se plán týká, jako je digitalizace veřejné správy, inteligentní a chytrá mobilita, digitální infrastruktura a investice do veřejné infrastruktury, jakož i pro celkové provádění plánu. Celkově jsou informace o nákladech a podklady k nim poskytovány ve středním rozsahu a představují dostatečný základ pro posouzení přiměřenosti a věrohodnosti odhadů nákladů. U některých opatření jsou zároveň informace a podklady nebo jiné srovnatelné údaje poskytovány jen v omezeném rozsahu, což omezuje míru, do níž lze tyto konkrétní odhady nákladů považovat za přiměřené a věrohodné. Synergie s jinými finančními prostředky EU nebyly celkově dosud objasněny. U různých opatření je třeba tyto synergie pečlivě monitorovat na úrovni projektů. Za předpokladu, že níže uvedené milníky budou splněny před první žádostí o platbu, jsou opatření navržená v plánu na podporu oživení a odolnosti a dodatečná opatření obsažená v návrhu prováděcího rozhodnutí Rady přiměřená k prevenci, odhalování a nápravě korupce, podvodů a střetů zájmů a očekává se, že tato ujednání účinně zabrání dvojímu financování. Komise bude ve svých auditech založených na posouzení rizik věnovat zvláštní pozornost možnému střetu zájmů, který může vzniknout v důsledku využívání slepých svěřenských fondů. Určení subjektů odpovědných za kontroly a audit v Česku je obecně dostatečně vysvětleno a je jasně vymezena nezávislost a oddělení funkcí auditního subjektu, včetně jejich zakotvení v českých právních předpisech. Vnitrostátní režim pro provádění plánu pro oživení a odolnost je stanoven v usnesení vlády č. 467 ze dne 17. května 2021. Nejvyšším rozhodovacím a schvalovacím orgánem odpovědným za celkovou koordinaci a monitorování plánu na podporu oživení a odolnosti je Řídící výbor Národního plánu obnovy. Za koordinaci, monitorování a podávání zpráv o plánu pro oživení a odolnost jakožto orgán odpovědný za plán pro oživení a odolnost odpovídá Ministerstvo průmyslu a obchodu, které je rovněž hlavním kontaktním místem pro Komisi. Po nedávných auditech jiných programů EU byly u Ministerstva průmyslu a obchodu zjištěny závažné nedostatky v prevenci, odhalování a nápravě případů střetu zájmů. Plán obsahuje milníky, které mají zajistit, že tyto nedostatky budou vyřešeny před první žádostí o platbu. Jsou stanoveny další milníky, které mají být splněny do doby první žádosti o platbu, které vyžadují i) přezkum souladu vnitrostátních postupů s cílem zajistit, aby uplatňování skutečného vlastnictví v rámci systému vnitřní kontroly Nástroje bylo plně v souladu s definicí „skutečných majitelů“ podle čl. 3 bodu 6 směrnice 2015/849 ve znění směrnice 2018/843, ii) přijetí auditní strategie zajišťující nezávislý a účinný audit provádění Nástroje pro oživení a odolnost auditním orgánem, iii) přijetí a zavedení postupů pro systém shromažďování, uchovávání a zpracování údajů o všech příjemcích finančních prostředků, včetně všech skutečných majitelů podle článku 3 směrnice (EU) 2015/849 a postupů obsahujících popis toho, jak budou tyto záznamy uchovávány, správní radou Nástroje pro oživení a odolnost a iv) zavedení a zprovoznění systému úložišť pro monitorování provádění Nástroje pro oživení a odolnost a shromažďování a uchovávání všech údajů uvedených v čl. 22 odst. 2 písm. d) bodech i) až iii) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

Plán představuje vizi modernizovaného Česka a soustředí se na šest klíčových oblastí politiky, které jsou realizovány prostřednictvím 26 komponent. Jsou zajištěny synergie jak u tematických komponent (např. komponenty vzdělávání a odborné přípravy), tak horizontálně napříč několika komponentami (např. při uplatňování požadavků na energetickou účinnost při renovacích veřejných budov nebo digitální transformaci veřejné správy nebo zaměření na zdravotní péči v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a investic do infrastruktury). Posouzení a hodnocení českého plán pro oživení a odolnost podle kritérií stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost v souladu s jeho přílohou V. (1) Vyvážená reakce (2) Doporučení pro jednotlivé země (3) Růst, pracovní místa (4) Zásada „významně nepoškozovat“ (5) Zelený cíl (6) Digitální cíl (7) Trvalý dopad (8) Monitorování a provádění (9)

Výpočet nákladů (10)

Kontrolní systémy (11)

Soudržnost A A A A A A A B B A B 2.Výzvy v oblasti oživení a odolnosti: kontext 2.1.Makroekonomický výhled a vývoj od vydání zprávy o zemi z roku 2020 Hospodářský růst v Česku se v roce 2020 prudce obrátil vzhledem k narušení v důsledku pandemie, která postihla zejména rozsáhlý zpracovatelský průmysl země zaměřený na vývoz. Reálný HDP se v roce 2020 snížil o 5,6 %. K oživení dle očekávání dojde na jaře roku 2021, a do konce roku 2021 by měl HDP dosáhnout úrovně před krizí. Makroekonomický a fiskální výhled i nadále ovlivňuje vysoká nejistota související s pandemií COVID-19 a s jejími ekonomickými důsledky. Pandemie COVID-19 a odpovídající opatření proti šíření nákazy vedly v roce 2020 k prudkému poklesu reálného výstupu. Tento hospodářský útlum byl způsoben propadem zahraniční i domácí poptávky. Spotřeba domácností silně poklesla, přestože ji podporoval režim zkrácené pracovní doby program „Antivirus“, jakož i další fiskální podpůrná opatření. Podpůrná opatření sice zmírnila pokles maloobchodních tržeb, avšak odvětví služeb, zejména odvětví pohostinství utrpělo větší ztráty. V důsledku rostoucí nejistoty ohledně budoucího vývoje prudce poklesly také investice a výstupy ze stavebnictví. Soukromá spotřeba zůstane pravděpodobně i nadále hlavní hnací silou hospodářského oživení, což odráží stabilní trh práce, potlačenou poptávku a klesající trend vysoké míry úspor domácností. Soukromou spotřebu bude podporovat také snížení daně z příjmu fyzických osob s účinností od začátku roku 2021. Oživení investic bude dle očekávání pomalejší vzhledem k tomu, že v dodavatelských řetězcích přetrvávají určitá narušení. Obchodní bilance bude v letech 2021 i 2022 pravděpodobně mírně kladná, což odráží mimo jiné i zotavení klíčových obchodních partnerů Česka. Negativní dopad pandemie na služby zaměřené na klienty, jako je pohostinství, cestovní ruch a doprava, však může přetrvávat déle. Ačkoli se očekává, že míra nezaměstnanosti v Česku zůstane nízká, může mít očekávaný nárůst v letech 2021 a 2022 negativní dopad zejména na osoby ve zranitelných situacích. Podle průběžné prognózy Komise z léta 2021 se očekává, že hospodářská aktivita se v časovém horizontu prognózy vrátí ke svému potenciálnímu růstu a že se HDP se v roce 2022 zvýší o 4,5 %. Inflace měřená indexem HISC by měla v roce 2021 zpomalit na 2,7 % a v roce 2022 na 2,3 %, tedy směrem k dvouprocentnímu cíli měnové politiky národní centrální banky. Cenové tlaky se dle předpokladu zmírní v důsledku protiinflačních účinků poptávky z druhé vlny pandemie v podmínkách utlumené domácí hospodářské činnosti. Zároveň se předpokládá, že slabý růst mezd bude tlumit zvyšování domácích nákladů práce. Příjmová nerovnost v Česku zůstává v porovnání s průměrem EU-27 i nadále nízká. Příjem nejbohatších 20 % obyvatel byl v roce 2018 přibližně 3,5krát vyšší než příjem 20 % nejchudších, což je výrazně menší rozdíl než pětinásobek v EU. Tento poměr, sledovaný prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, který je přílohou evropského pilíře sociálních práv, zůstává od roku 2005 stabilní, a to díky relativně rovnoměrnému nárůstu reálného disponibilního příjmu domácností v různých příjmových skupinách. Nízká nerovnost je způsobena tím, že tržní příjmy (tj. příjmy domácností před zdaněním a sociálními transfery) jsou poměrně rovnoměrně rozděleny. Rozdíl mezi nerovností tržních příjmů a nerovností disponibilních příjmů (tj. po zdanění a transferech) je podobný jako průměr v EU, což naznačuje, že český daňový systém a systém sociálních dávek je v souladu s průměrem EU, pokud jde o snižování nerovnosti. Česko zavedlo rozsáhlé fiskální stimuly s cílem zmírnit pokles v roce 2020 a podpořit oživení v roce 2021. Saldo veřejných financí na konci roku 2020 vykazovalo schodek ve výši 6,2 % HDP. Tento výsledek byl způsoben vyššími výdaji v důsledku řady vládních podpůrných programů, včetně režimů zkrácené pracovní doby, jako je například program „Antivirus“ a „Kompenzační bonus pro živnostníky“, dotační programy pro podniky, jakož i poklesem výběru daně z příjmů právnických osob a DPH v souvislosti s poklesem soukromé spotřeby. Mimořádná fiskální opatření ke zmírnění poklesu v roce 2020, společně s již existujícím daňovým systémem a systémem sociálních dávek, absorbovala zhruba třetinu šoku pro tržní příjmy domácností v Česku, přičemž největší část dopadu připadala na programy peněžní kompenzace. I v případě, že v roce 2021 dojde k částečnému hospodářskému oživení, a tedy ke zvýšení daňových příjmů, zůstane rozpočet v letech 2021 a 2022 pravděpodobně i nadále napjatý. Nové podpůrné programy pro podniky postižené omezujícími opatřeními („COVID 2021“ a „COVID – Nepokryté náklady“), jakož i snížení daně z příjmů fyzických osob by podle prognózy Komise z jara 2021 mohly v roce 2021 vést k rozpočtovému schodku ve výši 8,5 %. Tempo růstu veřejného dluhu v letech 2020–2022 sice převyšuje průměr EU, ale výše veřejného dluhu je ve srovnání s ostatními členskými státy i nadále nízká. Poměr veřejného dluhu k HDP, který v roce 2020 činil 38,1 %, se podle prognózy v roce 2021 zvýší na 44,3 % a v roce 2022 na 47,1 %. Bankovní sektor před krizí byl stabilní, ziskový, dobře kapitalizovaný a nebyl přímo vystaven státnímu dluhu. Krize sice mohla ovlivnit ziskovost bank, avšak rizika se zatím jeví jako omezená. Pokles hospodářské činnosti a s ním spojené zhoršení finanční situace mnoha domácností a podniků by mohlo přinést nárůst objemu úvěrů v selhání, i když v současné době je poměr úvěrů v selhání s odloženými splátkami nižší, než se očekávalo. Snížení kvality úvěrových portfolií bank by nemělo ohrozit finanční stabilitu. Česká centrální banka navíc již oznámila zvýšení proticyklické kapitálové rezervy platné od července 2022. Přibližně 90 % aktiv bankovního systému je pod zahraniční kontrolou (většinou unijního původu). Současné zadlužení domácností je denominováno převážně v CZK, zatímco třetina dluhů podniků je denominována v EUR. Centrální banka posílila sledování dceřiných společností zahraničních bank a používání obezřetnostních opatření. Měnové podmínky jsou akomodativní. Insolvenční rámec je v porovnání se zeměmi ve stejném regionu robustnější, ale chybí zde předúpadkové režimy. Makroekonomický scénář, z něhož plán pro oživení a odolnost vychází, je založen na věrohodných makroekonomických předpokladech. Makroekonomický scénář je v souladu s poslední prognózou Ministerstva financí (MF), z níž vychází i konvergenční program ČR na rok 2021. Konvergenční program obsahuje prognózu základních makroekonomických a fiskálních ukazatelů do roku 2024. Jeho prognózu posoudil Výbor pro rozpočtové prognózy, který ji vyhodnotil jako realistickou z hlediska pravděpodobnosti plnění v souladu se zákonem o pravidlech rozpočtové odpovědnosti. Pro delší horizont prognózy českého plánu pro oživení a odolnost byly přijaty nezbytné předpoklady o vývoji ekonomiky, cen a zaměstnanosti. Vzhledem k obvyklé absenci cyklických výkyvů v dlouhodobém horizontu bylo pro roky 2025 a 2026 zvoleno neměnné tempo růstu. Předpovědi hospodářského růstu pro roky 2021 i 2022 jsou o něco pesimističtější ve srovnání s průběžnou prognózou Komise z léta 2021. Důvodem je především předpoklad mírnějšího oživení soukromé spotřeby. Očekávaný vývoj výsledků českého trhu práce a cen je obecně v souladu se stanoviskem Komise. Podle českého plánu pro oživení a odolnost se v roce 2023 a později očekává zmírnění hospodářského růstu na 2 % v důsledku jak domácí, tak zahraniční poptávky. Podle plánu a v souladu s prognózou Komise by měla inflace i nadále zůstat omezená, ale mírně vyšší než inflační cíl centrální banky. Ministerstvo financí předpokládá, že schodek veřejných financí bude v roce 2021 činit 8,8 % HDP a v roce 2022 5,9 % HDP. Prognóza Komise z jara 2021 ve srovnání s tím předpokládá rozpočtový schodek ve výši 8,5 % HDP v roce 2021 a ve výši 5,4 % HDP v roce 2022. Tabulka 1: Porovnání makroekonomického vývoje a prognóz 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Komise Plán pro oživení a odolnost Komise Plán pro oživení a odolnost Komise Plán pro oživení a odolnost Plán pro oživení a odolnost Plán pro oživení a odolnost Plán pro oživení a odolnost Plán pro oživení a odolnost Reálný HDP (změna v %) 2,3 −5,6 −5,6 3.9* 3,1 4.5* 3,7 1,9 2,1 2,0 2,0 Inflace měřená HISC (% změna) 2,6 3,3 3,3 2.7* 2,4 2.3* 2,3 Deflátor HDP 3,9 4,2 4,2 2 1,8 2,1 1,7 2,0 1,9 2,0 2,0 Zaměstnanost (změna v %) 0,3 −1,5 −1,5 −1,5 −1,1 0,3 0,1 0,3 0,1 0 0 Míra nezaměstnanosti (%) 2,0 2,6 2,6 3,8 3,6 3,5 3,7 Saldo veřejných financí (% HDP) 0,3 −6,2 −6,2 −8,5 −8,8 −5,4 −5,9 Veřejný dluh (% HDP) 30,3 38,1 38,1 44,3 44,8 47,1 48,4 Zdroj: Letní průběžná prognóza Komise (2021) (COM*), jarní prognóza Komise (2021) (COM), plán pro oživení a odolnost Česka 2.2.Výzvy související s udržitelným růstem, soudržností, odolností a politikami pro příští generace Inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Oživení české ekonomiky bude záviset na její schopnosti diverzifikovat a zvyšovat přidanou hodnotu svých výrobků a služeb. Růstový model, který v posledních deseti letech určoval hospodářskou výkonnost Česka, byl založen na přímých zahraničních investicích a na otevřenosti obchodu, jež podporovala zeměpisná blízkost klíčových trhů EU, mzdová konkurenceschopnost a příliv finančních prostředků z EU. Tyto faktory zvyšují produktivitu a podporují růst zaměstnanosti. Relativně nízká míra nezaměstnanosti a překážky na trhu práce v posledních letech však tlačily mzdy vzhůru. Celková konkurenceschopnost a produktivita práce se snížily. Ačkoli se poptávka po pracovní síle během pandemie snížila, strukturální problémy přetrvávají, a to včetně problémů, které souvisí s nedostatkem pracovních sil a kvalifikace. Kromě toho přetrvává rozdíl mezi velkými a malými podniky a mezi podniky se zahraničním vlastníkem a domácími podniky, pokud jde o výdaje na výzkum a vývoj a mezinárodní konkurenceschopnost. Vzhledem k demografickým trendům bude mít i nadále zásadní význam zvyšování produktivity práce s využitím automatizace, robotizace a digitálních technologií. Vzhledem k tomu, že české podniky jsou silně začleněny do globálních dodavatelských řetězců, je nezbytný posun na pozice s vyšší přidanou hodnotou, aby si Česko udrželo konkurenceschopnost ve srovnání se svými regionálními protějšky. Budoucí růst Česka závisí také na schopnosti udržet si i nadále atraktivitu pro investice. Klíčovou úlohu bude hrát odstranění překážek pro investice s cílem podpořit místní podnikání a malé a střední podniky, zejména v odvětvích náročných na výzkum a vývoj. Patří sem překážky i) administrativní povahy (např. zdlouhavé a náročné správní postupy, nedořešené problémy týkající se veřejných zakázek, nedostatečná předvídatelnost regulace podnikání a administrativní a regulační zátěž a nepřehledné prostředí programů podpory podnikání), ii) fyzické povahy (chybějící dopravní infrastruktura), jakož i iii) nesoulad pracovních sil a dovedností, zejména v důsledku příliš nízkého počtu absolventů oborů přírodních věd, technologie, inženýrských oborů a matematiky (STEM) a nedostatečné odborné přípravy absolventů. Další rozvoj místního systému podnikání musí být rovněž podpořen vyspělejšími kapitálovými trhy, neboť rizikový kapitál je v současné době stále velmi omezený a emise vlastního kapitálu jsou zanedbatelné, zejména pro podniky s vysokým rizikem v přípravných a počátečních fázích. To je obzvláště důležité v kontextu oživení, kdy rychle rostoucí podniky, které obvykle potřebují financování vlastního kapitálu více než ostatní, nabízejí prémii.

Klíčovou překážkou pro zemi je malá výkonnost veřejné vědecké základny. Navzdory přiměřené úrovni veřejného financování výzkumu a vývoje zůstává vědecká a technologická výkonnost malá. Klíčovým faktorem neefektivity je vysoká míra roztříštěnosti veřejného výzkumného sektoru. Je nezbytné, aby veřejné investice do výzkumu a vývoje byly podpořeny strukturálními a komplexními reformami, jako je vytvoření účinného mechanismu řízení a koordinace politiky výzkumu a inovací na vnitrostátní úrovni, řešení roztříštěnosti odvětví veřejného výzkumu a zjednodušení regulačního rámce pro spolupráci veřejného a soukromého sektoru a komercializaci výsledků výzkumu. Vzhledem k významu automobilového průmyslu pro české hospodářství je rizikem vysoce cyklická povaha tohoto odvětví, jeho zaměření na vývoz a jeho závislost na dodavatelských řetězcích. Rizika jsou ve střednědobém až dlouhodobém horizontu umocňována strukturálními změnami, kterými automobilový průmysl projde v souvislosti s postupným zpřísňováním emisních norem. Přechod na vozidla s alternativními palivy bude vyžadovat značné investice do technologického vývoje, strojů a zařízení a do infrastruktury, což může mít dopad na zaměstnanost, na vztahy mezi nabídkou a poptávkou a na ceny energií. Sociální a územní soudržnost V celkových ukazatelích chudoby nebo sociálního vyloučení dosahuje Česko lepších výsledků, než je průměr EU, a životní úroveň se zvyšuje, i když mezi jednotlivými skupinami obyvatel a regiony přetrvávají rozdíly. I přes určité zlepšení poptávky po pracovní síle s nízkou kvalifikací míra zaměstnanosti osob s nízkou kvalifikací stále značně zaostává za mírou zaměstnanosti středně a vysoce kvalifikovaných pracovníků a je zde také další prostor pro zlepšení výsledků zaměstnanosti osob se zdravotním postižením. V sociálně znevýhodněných rodinách je časté předčasné ukončení školní docházky. Kromě toho přetrvává velká nerovnost žen a mužů v oblasti platů i zaměstnanosti (viz rámeček 3). Na trhu práce jsou i nadále nedostatečně zastoupeny ženy ve věku 25–49 let s malými dětmi. Negativní dopad rodičovství na účast žen na trhu práce je i nadále vysoký a brání ženám v kariérním postupu. Je zapotřebí dalších reforem a investic v oblasti péče o děti, dlouhodobé péče spojující sociální a zdravotní péči, rozvoje spravedlivého vzdělávacího systému a systému odborné přípravy, jakož i řešení problémů spojených se stárnutím, technologickými změnami a udržitelností životního prostředí. Regionální rozdíly v sociálně-ekonomických ukazatelích přetrvávají a objevují se nové výzvy. Zejména severozápadní Čechy a Moravskoslezský kraj, regiony historicky závislé na těžbě uhlí, zaostávají za zbytkem země, pokud jde o produktivitu, míru nezaměstnanosti, výsledky vzdělávání, podíl osob ohrožených chudobou, střední délku života a také kvalitu ovzduší. Tyto regiony také trpí trvalým odlivem obyvatelstva a vysokou mírou předčasného ukončování školní docházky. Zvláště nepříznivá je situace v severozápadních Čechách, kde se životní úroveň v posledních dvou desetiletích od zbytku země výrazně odlišuje. Bohatší regiony naopak dosahují mnohem lepších výsledků ve vzdělávání a mají větší inovační kapacity, čímž přitahují soukromé investice. Zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost Je třeba dále zlepšovat výkonnost veřejného sektoru a efektivitu veřejné správy v Česku. Klíčovými prioritami zůstávají i nadále digitalizace veřejných služeb a snižování administrativní zátěže na všech úrovních veřejné správy. Česko musí zvýšit míru využívání digitálních veřejných služeb a urychlit provádění vnitrostátní strategie elektronické veřejné správy. Ke zkrácení doby vydávání stavebních povolení je nutná reforma postupů při jejich vydávání a zároveň je potřeba zajistit vyvážení veřejných zájmů. V současné době probíhá nebo se připravuje řada důležitých reforem českého soudnictví včetně reformy výběrového řízení pro jmenování soudců, kárného řízení pro soudce a státní zástupce a zavedení elektronické spisové služby. Tyto reformy by mohly zvýšit efektivitu, nezávislost a dostupnost soudnictví. Další prostor pro zlepšení existuje rovněž v oblasti veřejných financí. Pravidelné přezkumy výdajů mohou pomoci sladit veřejné výdaje s nově vznikajícími ekonomickými prioritami, přičemž využívání ekologického sestavování rozpočtu by pomohlo zvládnout výzvy spojené s ekologickou transformací. Bude nutno řešit také dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve vztahu k nákladům spojeným se stárnutím populace. V tomto ohledu se poslední opatření zaměřovala spíše na přiměřenost důchodů, přičemž věk odchodu do důchodu byl omezen na 65 let a nebyl zvýšen v souladu s doporučeními uvedenými v poslední zprávě o důchodovém systému, kterou zveřejnila vláda. V souvislosti s pandemií je třeba věnovat zvláštní pozornost výkonnosti systému zdravotní péče a jeho udržitelnosti. Zdravotní výsledky obyvatelstva zaostávají, ale v posledním desetiletí se pozitivně přiblížily zbytku EU. Existují rozdíly v přístupu ke zdravotní péči. Ačkoli subjektivně neuspokojená potřeba zdravotní péče v České republice patří k nejnižším v EU (rámeček 3), existují regionální rozdíly, pokud jde o distribuci zdravotnických prostředků a zdravotnického personálu. Zdá se, že cestovní vzdálenosti představují v porovnání se zbytkem EU poněkud větší problém v přístupu ke zdravotní péči. Ve střednědobém horizontu by Česku mohlo prospět pokračování v reformě primární péče, provádění nové strategie v oblasti zdravotnictví do roku 2030, investice do koordinace péče a snížení počtu hospitalizací a další rozvoj elektronického zdravotnictví včetně posílení digitálních kompetencí praktických lékařů a propojení systémů sledování a monitorování. Politiky pro příští generaci, děti a mladé lidi, včetně vzdělávání a dovedností V zájmu řešení budoucího nedostatku pracovních sil je třeba provádět politiky pro další generace, děti a mládež včetně vzdělávání a odborné přípravy poskytující příslušné dovednosti. Příprava pracovních sil na postupující automatizaci průmyslu a digitalizaci pracovních struktur je klíčovým prvkem pro dosažení lepších vyhlídek růstu a posunutí Česka na vyšší příčky globálního hodnotového řetězce. Bude to vyžadovat investice do široké škály dovedností, a to nejen digitálních a technických, ale i průřezových a nekognitivních. Je třeba posílit úsilí v oblasti vzdělávání dospělých, kde Česko zaostává v účasti, institucionální infrastruktuře a financování. Kvalitní inkluzivní vzdělávání a odborná příprava od útlého věku a v průběhu celé profesní dráhy a posílené vzdělávání jsou nezbytné pro využití veškeré transformační síly digitálních technologií a přispívají k Evropské agendě dovedností, evropskému pilíři sociálních práv a Evropskému prostoru vzdělávání. Účast na předškolním vzdělávání je však nízká, zejména u dětí mladších 3 let (6,3 % oproti průměru EU 35,3 % v roce 2019). Výsledky vzdělávání jsou navíc silně ovlivněny socioekonomickým zázemím a rozdíly mezi školami jsou výrazné. Důvodem k vážným politickým obavám jsou i nadále dosavadní výsledky vzdělávání mnoha Romů. Atraktivnost učitelského povolání v Česku je omezená, a to kvůli nízkým platům a malé prestiži. Učitelskou profesi je třeba podporovat lepšími možnostmi kariérního růstu a odborné přípravy. Vybavení učitelů digitálními dovednostmi by poskytlo podporu při změnách, které přinese budoucí digitální transformace. 2.3.Výzvy související se zelenou a digitální transformací Hlavním cílem Nástroje pro oživení a odolnost je podpora souběžné transformace. Česko patří mezi méně vyspělé členské státy v dosahování uhlíkové neutrality a ve využívání výhod digitální transformace, jak vyplývá ze zhodnocení vnitrostátního plánu České republiky v oblasti energetiky a klimatu na rok 2020, provedeného Komisí, a indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI) na rok 2020. Aby Česko dosáhlo klimatické neutrality a úspěšné digitalizace společnosti a ekonomiky, bude nezbytné, aby zvýšilo své ambice. Tento oddíl připomíná, jak si Česko stojí v dosahování cílů souvisejících se zelenou a digitální transformací. Ekologický rozměr Plán by měl přispět k zelené transformaci a alespoň 37 % přidělených finančních prostředků musí přispívat ke klimatickým cílům. Opatření v plánu přispívají k dosažení cíle klimatické neutrality do roku 2050 a cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030, přičemž je třeba zohlednit vnitrostátní plán České republiky v oblasti energetiky a klimatu. Opatření by měla přispět rovněž k plnění environmentálních cílů v oblasti odpadů, vody, omezování znečištění, udržitelné mobility, ochrany a obnovy biologické rozmanitosti, mořských a vodních zdrojů a podpořit přechod k udržitelným potravinovým systémům, případně i k oběhovému hospodářství, a zároveň zajistit, aby nikdo nebyl opomenut. Přestože Česko dosáhlo pokroku v oblasti oddělení ekologických tlaků od hospodářské činnosti a zlepšení environmentální infrastruktury, jsou jeho výsledky v oblasti efektivního provádění environmentálních politik i nadále poněkud smíšené. Další pokrok směrem k udržitelnému rozvoji bude vyžadovat provedení balíčku „zelených reforem“ s cílem postupného přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, zajištění soudržnosti mezi environmentální a energetickou politikou a stanovení cen uhlíku. V současné době nejsou zavedena žádná nová opatření v oblasti zdanění uhlíku a energie, která by transformaci spjatou s klimatem účinně podpořila. Pokud jde o klíčové výzvy v oblasti životního prostředí, jako hlavní potřeby investic do životního prostředí vystupují do popředí kvalita ovzduší, oběhové hospodářství a odvětví vodního hospodářství (řešení povodní a sucha), které jsou součástí balíčku ekologických reforem (včetně daňového prvku).



Emise skleníkových plynů Česko má jedny z nejvyšších emisí skleníkových plynů na obyvatele v EU. Je to způsobeno především značnou závislostí na uhlí, vysoce industrializovaným hospodářstvím, rozsáhlým odvětvím dopravy a poměrně neefektivním využíváním energie. V roce 2018 se emise skleníkových plynů oproti roku 2005 snížily o 4 %. Ke splnění závazků v oblasti snižování emisí do roku 2030 je však zapotřebí dalšího úsilí. Hlavním cílem Česka podle nařízení o sdílení úsilí je snížit celkové emise skleníkových plynů do roku 2030 o 14 % oproti roku 2005. Emise skleníkových plynů lze výrazně snížit investicemi do obnovitelných zdrojů energie a sítí místních energetických komunit. Tím by se snížilo i znečištění ovzduší, které se pohybuje nad průměrem EU a přispívá k předčasným úmrtím v nejvíce znečištěných oblastech. Koncentrace látek znečišťujících ovzduší v některých zónách, zejména v městských oblastech, trvale překračují mezní hodnoty včetně denních mezních hodnot pro vdechnutelné částice. Úroveň znečištění ovzduší je ovlivňována zejména spalováním pevných paliv v domácích topeništích a dopravou. Pokud jde o mobilitu, další modernizace klíčových úseků infrastruktury v Česku může zintenzivnit posun ke klimaticky šetrnějšímu a udržitelnějšímu způsobu dopravy a podpořit přechod na jiný druh dopravy. Modernizovaná kolejová vozidla pro přepravu osob mohou zvýšit atraktivitu a kvalitu služeb pro občany. Moderní a atraktivní veřejná doprava na místní a městské úrovni by měla pomoci snížit emise a zlepšit kvalitu života. Stávající investiční nedostatky jsou většinou spojeny s kvalitou a standardy infrastruktury, zejména s požadavky na infrastrukturu definovanými v nařízení o TEN-T. Je třeba urychleně zajistit další investice do infrastruktury pro aktivní mobilitu, jako jsou například jízdní pruhy pro cyklisty, a přijmout opatření ke zvýšení bezpečnosti zranitelných účastníků silničního provozu v rámci stávající infrastruktury. Existuje také silná potřeba vytvořit jasnější strategii a investice ve vztahu k přechodu na vozidla s nulovými/nízkými emisemi, a to jak z hlediska zvýšení počtu elektromobilů, tak z hlediska veřejně dostupné dobíjecí infrastruktury. Přechod na nízkoemisní silniční dopravu by měl být podpořen vhodnými opatřeními v oblasti uhlíkové daně a regulačními opatřeními.

Energetická účinnost Energetická náročnost českého hospodářství patří i nadále k nejvyšším v EU a oproti průměru EU je více než dvojnásobná. Existuje zde značný potenciál pro zlepšení energetické náročnosti veřejných, komerčních a obytných budov. Další investice jsou nutné zejména na renovaci budov, včetně zateplení, a pro zlepšení tepelného výkonu sítí dálkového vytápění. Pokrok směrem k lepší energetické náročnosti budov je pomalejší než ve zbytku EU. Českým orgánům by prospělo zvýšení konkrétních odborných znalostí a zlepšení schopnosti připravovat a realizovat komplexní projekty renovace. Je třeba se zaměřit na obecné povědomí o přínosech energetické účinnosti. Zájem o projekty energetické účinnosti by zvýšila podpora přípravy projektů, flexibilita financování, zejména kombinace různých finančních nástrojů, a podpora financování energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie s pomocí finančních institucí. Investice do zlepšení energetické účinnosti v domácnostech (renovace budov a optimalizace jejich životního cyklu v souladu se zásadami oběhového hospodářství včetně tepelné modernizace), v soukromém sektoru (zejména u malých a středních podniků) a ve veřejném sektoru by snížily energetickou náročnost, prodloužily životnost vybudovaných aktiv a zvýšily nákladovou konkurenceschopnost Česka. Podíl obnovitelných zdrojů Podíl obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie již řadu let stagnuje, neboť značný podíl elektřiny se v Česku stále vyrábí z uhlí a plynu. Podíl obnovitelných zdrojů se v roce 2019 zvýšil na 16,2 % (oproti cílové hodnotě 13 % na rok 2020). Česko stanovilo podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie v roce 2030 na 20,8 % jako příspěvek ke splnění cíle EU v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030. Tato úroveň ambicí je nižší než podíl ve výši 23 % v roce 2030, který vyplývá ze vzorce uvedeného v příloze II nařízení o správě energetické unie. Předpokládaný nárůst variabilních obnovitelných zdrojů energie do roku 2030 je zanedbatelný a Česko neplánuje opatření umožňující integraci velkého množství elektřiny z obnovitelných zdrojů, přestože by tato elektřina mohla nákladově efektivním způsobem částečně nahradit uhlí a plyn. Současně není udržitelná podpora obnovitelných zdrojů energie z biomasy. Podpora bioenergetiky, která znamená zvýšené využívání biomasy, je v Česku problematická. Česko nedodržuje „pravidlo nezadlužování“ v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF), přičemž současné investiční plány jsou do značné míry závislé na budoucím velkokapacitním využití biomasy pro vytápění a dopravu a přičemž posouzení trajektorií a udržitelných dodávek biomasy a jejích dopadů na propady LULUCF a biologickou rozmanitost, jakož i dopadů na kvalitu ovzduší, se teprve provádí. Infrastruktura a pravidla přístupu podporují významný rozvoj decentralizovaných malých obnovitelných zdrojů, zejména výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Inteligentní sítě by umožnily uvolnit další zdroje díky podpoře rozvoje mechanismů odezvy na straně poptávky. Zvláštní pozornost by měla být věnována uvízlým aktivům a potřebě investovat do infrastruktury, jež obstojí v budoucnosti. Na úrovni komponent mají největší dopad na provádění zelené transformace opatření v rámci 2. pilíře „Fyzická infrastruktura a zelená tranzice“.



Níže uvedená tabulka 2 uvádí přehled cílů, úkolů a příspěvků Česka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu. Tabulka 2: Vnitrostátní úkoly a příspěvky Česka v oblasti energetiky a klimatu Vnitrostátní cíle a příspěvky Poslední dostupné údaje 2020 2030 Posouzení úrovně ambicí pro rok 2030 Závazný cíl pro emise skleníkových plynů v porovnání s rokem 2005 podle nařízení o sdílení úsilí (%) 4 % (v roce 2018) 9 % −14% Jako v nařízení o „sdílení úsilí“ Vnitrostátní cíl/příspěvek týkající se energie z obnovitelných zdrojů: Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie (%) 16,2% (v roce 2019) 13% 22% Neambiciózní (23 % je výsledek vzorce obnovitelných zdrojů energie) Vnitrostátní příspěvek k energetické účinnosti: Spotřeba primární energie (Mtoe) 40,4 (v roce 2018) 43,3 41,43 Nízká Konečná spotřeba energie (Mtoe) 25,3 (v roce 2018) 23,9 23,65 Mírná Úroveň propojitelnosti energetických soustav (%) 26,6% (v roce 2018) 29,6% 44,1% Není k dispozici Zdroj: Posouzení vnitrostátního plánu Česka v oblasti energetiky a klimatu, SWD (2020) 902 final. Ochrana životního prostředí a změna klimatu Pokud jde o hlavní výzvy v oblasti životního prostředí, Česko je na dobré cestě k dosažení cíle EU pro rok 2020 v oblasti recyklace. Je však třeba vyvinout větší úsilí, aby byly splněny recyklační cíle stanovené pro období po roce 2020, neboť obzvláště důležitou možností nakládání s odpady zůstává skládkování. Významným problémem je stále kvalita ovzduší. Přestože se ve všech regionech realizuje národní program výměny kotlů v jednotlivých domácnostech podporovaný z prostředků politiky soudržnosti, zůstává největším zdrojem znečištění ovzduší spalování tuhých paliv v domácnostech společně se starým vozovým parkem. Největší problém a zdravotní rizika pro občany ČR způsobují částice, oxid dusičitý, ozón a benzo[a]pyren. Nejvýznamnější tlak na řeky představuje antropogenní tlak a na útvary podzemních vod difúzní znečištění ze zemědělství. Hlavními tlaky na přírodu a síť Natura 2000 zůstávají změny v hospodaření na zemědělské půdě (opouštění půdy i intenzifikace hospodaření), lesnictví a intenzivní rybniční hospodaření. Očekávaný pokrok vyplývající z plánovaných opatření je nízký, protože nejsou řešeny významné problémy, jako jsou hydromorfologické zátěže. V důsledku antropogenních změn, poškozování půdy zhutňováním, vodní a větrnou erozí a úbytku biodiverzity se v Česku zhoršuje retenční schopnost půdy až na současný deficit. Po několikaletém suchu se Česko od roku 2018 potýká s ničivou kůrovcovou kalamitou. Pro zajištění prevence a ochrany před povodněmi a suchem je klíčovým prvkem zlepšení schopnosti krajiny zadržovat vodu. Přestože Česko plánuje aplikovat několik přírodě blízkých opatření, nebyla zatím zavedena strategie pro systematickou podporu přírodě blízkých řešení jakožto prioritních opatření v oblasti zvládání povodní a sucha prostřednictvím komplexního plánování. Digitální aspekt V indexu digitální ekonomiky a společnosti 2020 (DESI) se Česko umístilo na 17. místě. Na základě údajů před pandemií byla nejsilnější stránkou Česka integrace digitálních technologií. Skóre zde bylo vysoké díky dobrým výsledkům v oblasti elektronického obchodu. Zároveň české společnosti hlásily potíže při hledání odborníků na digitální technologie. Vláda zaváděla pevné sítě s velmi vysokou kapacitou a nové digitální veřejné služby, ale jejich využívání zůstalo omezené. Graf 1: Výkonnost Česka v indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI 2020) Pozn.: Souhrnný údaj za EU odpovídá podle zprávy o indexu digitální ekonomiky a společnosti z roku 2020 zemím EU-28. V oblasti konektivity je Česko na 24. místě. Navzdory velmi vysokému pokrytí rychlým internetem (97 %) je pevnými sítěmi s velmi vysokou kapacitou pokryto pouze 33 % domácností. Kromě toho existuje výrazný rozdíl mezi městskými a venkovskými oblastmi, kde je pokryto pouze 6 % venkovských domácností. Využívání služeb ultrarychlého širokopásmového připojení omezuje nízká poptávka způsobená několika faktory (např. cena předplatného, kupní síla obyvatelstva, věk, vzdělání). Pro zlepšení konektivity je zapotřebí více investic do sítí s velmi vysokou kapacitou, které musí být doprovázeny vhodnými opatřeními na straně poptávky. Česko dokončilo aukci 5G a přidělilo frekvence 5 operátorům včetně 3 hlavních českých aktérů.

Digitální transformace probíhá podle plánu, ale je třeba zlepšit pokročilé digitální dovednosti, aby bylo možné reagovat na rostoucí potřebu organizací a společností urychleně absolvovat digitální transformaci. Zásadní roli budou hrát systémy vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních – od základní a středoškolské až po vysokoškolskou. Rovněž je nezbytné, aby Česko zajistilo odbornou přípravu učitelů, lépe vybavilo školy, podporovalo nové univerzitní programy v oblasti pokročilých technologií a zajistilo rovný přístup k digitálnímu vzdělávání (i pro znevýhodněné studenty). Vláda musí rovněž stimulovat odborné vzdělávání dospělých a podporovat podniky, aby poskytovaly profesní přípravu na pracovišti v oblasti digitálních dovedností a intenzivní kurzy digitálních dovedností pro zaměstnance, aby si mohli zvýšit/změnit kvalifikaci v zaměstnání. I přes určitý pokrok v oblasti zavádění digitálních veřejných služeb se Česko v indexu digitální ekonomiky a společnosti umístilo v oblasti elektronické veřejné správy na 22. místě. Pandemie COVID-19 ukázala, že vláda není schopna plně využít potenciál digitálních technologií ke zvýšení odolnosti hospodářství i společnosti. Kvalita a vzájemné propojení stávajících služeb zůstávají i nadále nízké: legislativa plně neodráží přechod k digitalizaci, uživatelské rozhraní je příliš složité, veřejné zakázky v oblasti ICT jsou často předražené, systémy mají obvykle nedostatky v oblasti kybernetické bezpečnosti a občané a podniky se zdráhají využívat veřejné služby v digitální podobě. Česko musí zvýšit jejich využívání tím, že zvýší důvěru občanů a podniků ve stávající i nové služby elektronické veřejné správy a učiní je uživatelsky přívětivějšími a interoperabilnějšími, nejlépe prostřednictvím ústředního portálu veřejné správy. V plánu se odráží část opatření souvisejících se zlepšením elektronické veřejné správy. V souvislosti s elektronickou veřejnou správou představuje reformní prioritu Česka digitalizace a zlepšení přístupu ke spravedlnosti prostřednictvím elektronických prostředků. Digitalizace podniků, zejména malých a středních, vyžaduje podporu. Krize způsobená onemocněním COVID-19 ukázala, že odvětví informačních a komunikačních technologií je relativně vyspělé a scéna začínajících podniků v této oblasti je aktivní. Česko zaujímá vedoucí postavení v odvětví videoher nebo kybernetické bezpečnosti. Tradiční podniky však mají s přijetím digitální transformace problémy. Technologie mohou být zásadním nástrojem pro oživení ekonomiky, neboť podporují přechod k udržitelné výrobě. Významnou překážkou pro digitalizaci podniků je nedostatek odborníků na digitální technologie, zejména pro malé a střední podniky. Podniky nemohou najít dostatečně kvalifikované pracovníky, zejména v oblastech, jako je automatizace a analýza dat. Česko musí zavést politiky a iniciativy, které společnostem pomohou vyhledávat a zaměstnávat odborníky v digitální oblasti a podporovat centra excelence, jako jsou centra pro digitální inovace, která pomohou při digitalizaci hospodářství. Tato centra by měla nabízet rovněž dostatečné technologické kapacity, jako jsou superpočítače nebo cloudová infrastruktura. Českým podnikům by prospělo, kdyby se země zapojila do digitálních projektů zahrnujících více zemí, jako jsou potenciální významné projekty společného evropského zájmu (IPCEI), které by poskytly nové digitální kapacity a odborné znalosti v takových oblastech, jako jsou kvantová technologie, kybernetická bezpečnost, blockchain nebo mikroelektronika. Potenciální projekty IPCEI by také umožnily soustředit investice na několik strategických průmyslových hodnotových řetězců a podpořit zelenou a digitální transformaci a otevřenou strategickou autonomii české ekonomiky. České orgány se zavázaly podporovat řešení založená na umělé inteligenci.

Rámeček 1: Pokrok při plnění cílů udržitelného rozvoje Eurostat pro sledování pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu EU Obrázek: cíle udržitelného rozvoje a klíčové dimenze plánu pro oživení a odolnost Cíle udržitelného rozvoje jsou do evropského semestru začleněny od cyklu roku 2020. To představuje silný závazek k dosažení udržitelnosti v oblasti koordinace hospodářských politik a politik zaměstnanosti v EU. V tomto ohledu tento oddíl nastiňuje výkonnost Česka s ohledem na cíle udržitelného rozvoje s obzvláštním významem z hlediska čtyř dimenzí, na nichž je založena roční strategie udržitelného růstu na rok 2021 a s významem pro plány pro oživení a odolnost (zelená transformace, spravedlnost, digitální transformace a produktivita a makroekonomická stabilita), přičemž uvádí potenciální oblasti, v nichž by investice a reformy v souladu s cíli nástroje mohly dále urychlit pokrok v oblasti cílů udržitelného rozvoje.



Zelená transformace Výsledky Česka v oblasti ekologických cílů udržitelného rozvoje jsou smíšené (viz také oddíl 2.3.1). Navzdory nedávným iniciativám vyžaduje splnění jeho cílů v oblasti klimatu a životního prostředí další úsilí. Konečná spotřeba energie je i nadále vysoká a energetická produktivita se pohybuje výrazně pod průměrem EU-27. Zatímco závislost na dovozu energie se pohybuje pod průměrem EU-27, podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie zůstává i nadále nízký. Přestože došlo k určitým zlepšením, intenzita emisí skleníkových plynů u spotřeby energie zůstává výrazně nad průměrem EU-27, což naznačuje potenciál zlepšení v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 7 „Dostupné a čisté energie“ a cíle udržitelného rozvoje č. 13 „Klimatická opatření“. Spravedlnost Bylo dosaženo určitého pokroku u většiny cílů udržitelného rozvoje souvisejících se spravedlností, zejména v oblasti chudoby (cíl udržitelného rozvoje č. 1 „Konec chudoby“), kvalitního života (cíl udržitelného rozvoje č. 3 „Zdraví a kvalitní život“) a důstojné práce (cíl udržitelného rozvoje č. 8 „Důstojná práce a ekonomický růst“). Míra zaměstnanosti ve výši 82,4 % (ve věkové skupině 20–64 let) v roce 2020 byla jednou z nejvyšších v EU. Česko si vede dobře, pokud jde o riziko chudoby nebo sociálního vyloučení – v roce 2018 hrozilo sociální vyloučení pouze 12,5 % obyvatel, což je nejnižší procento v EU. K jasnému zlepšení došlo v oblasti odvratitelné úmrtnosti, úrazů na pracovišti a dopravních nehod a expozice částicím. Rozdíly v odměňování žen a mužů se v posledních letech mírně snížily, ale jejich hodnota, která v roce 2018 činila 18,9 %, převyšovala průměr EU-27 (14,1 %). Navzdory nedávným zlepšením je míra zaměstnanosti žen výrazně nižší než míra zaměstnanosti mužů, což lze přičíst zejména pečovatelským povinnostem žen. I nadále přetrvávají problémy v oblasti cíle udržitelného rozvoje č. 4 „Kvalitní vzdělání“, kde dosažené postsekundární vzdělání a účast na vzdělávání dospělých zůstávají i nadále pod průměrem EU. Odhaduje se, že v důsledku probíhajících technologických změn by v blízké budoucnosti mohlo být přibližně 37 % až 69 % méně kvalifikovaných pracovních míst v EU automatizováno, což zvýší poptávku po vzdělanějších a kvalifikovanějších pracovnících. Pokud jde o podíl osob předčasně odcházejících ze vzdělávání, vede si Česko v porovnání s ostatními členskými státy velmi dobře, i přes nedávné zhoršení situace ve znevýhodněných regionech. Pokud jde o cíl udržitelného rozvoje č. 10 „Méně nerovností“, dosud přetrvávají dlouhodobé a poměrně vysoké rozdíly mezi občany ČR a občany zemí, které nejsou členy EU. Navíc i přesto, že ze statistik chudoby vyplývá, že v posledních letech došlo ke zlepšení, předpokládá se, že v důsledku krize způsobené onemocněním COVID-19 se zvýšila zranitelnost a s tím spojená rizika chudoby. Předpokládá se rovněž, že uzavření škol a přechod na digitální výuku zasáhly studenty pocházející ze zranitelného prostředí. Digitální transformace a produktivita Výdaje na výzkum a vývoj v České republice mají vzrůstající tendenci, ale stále se nacházejí pod průměrem EU-27. Zvyšuje se i počet patentových přihlášek, ale oproti průměru EU-27 je i nadále mnohem nižší. Plnění cíle udržitelného rozvoje č. 9 „Průmysl, inovace a infrastruktura“ je tedy smíšené a další pokrok by znamenal přínos pro hospodářský rozvoj Česka. Obdobně zaostávají i investice – urychlení investic do digitální infrastruktury by podpořilo hospodářské oživení a pomohlo by snížit rozdíl Česka v pokrytí sítěmi s velmi vysokou kapacitou oproti ostatním zemím. Zatímco základní digitální a softwarové dovednosti jsou rozšířené, specifické a pokročilé digitální dovednosti jsou slabší, přičemž je zřejmý nedostatek specializovaných pracovních sil v oblasti IKT. Makroekonomická stabilita Česká ekonomika si před krizí způsobenou onemocněním COVID-19 vedla velmi dobře, což se projevilo dobrými výsledky v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 8 „Důstojná práce a ekonomický růst“. Účinné systémy spravedlnosti mají zásadní význam pro investiční prostředí a udržitelnost dlouhodobého růstu a jsou předpokladem boje proti korupci. Vnímání nezávislosti soudnictví v široké veřejnosti a mezi společnostmi je průměrné. Celkově se 51 % veřejnosti i firem domnívá, že nezávislost soudů a soudců v Česku je v roce 2021 „velmi dobrá“ nebo „spíše dobrá“, jak uvádí srovnávací přehled EU o soudnictví za rok 2021 a zpráva EU o stavu právního státu za rok 2021. Česko se může spoléhat na silné instituce, což se odráží v jeho relativně vysokém výsledku u cíle udržitelného rozvoje č. 16 „Mír, spravedlnost a silné instituce“. V oblasti zaměstnanosti si Česko sice vedlo velmi dobře, avšak některé znevýhodněné skupiny by mohly být ještě lépe integrovány do trhu práce. Rozdíl v odměňování žen a mužů zůstává i přes mírný pokles jedním z nejvyšších v Evropě. 3.Cíle, struktura a správa plánu 3.1.Celková strategie plánu Plán Česka pro oživení a odolnost je komplexní reakcí na důsledky krize způsobené onemocněním COVID-19 a zaměřuje se na hlavní zjištěné problémy a systémové nedostatky českého hospodářství. Vychází z globální rozvojové vize Česka „Strategický rámec 2030“ založené na následujících pilířích: 1) podpora podnikání a inovací; 2) provádění prorůstových opatření zaměřením na výzkum, vývoj a inovace a posilujících odolnost infrastruktury; 3) zvyšování efektivity využívání přírodních zdrojů a předcházení škodám, které spotřeba přírodních zdrojů a produkování znečišťujících látek způsobuje. Český plán pro oživení a odolnost zahrnuje 26 komponent v šesti oblastech: digitální transformace, fyzická infrastruktura a zelená tranzice, vzdělávání a trh práce, instituce a regulace a podpora podnikání, výzkum, vývoj a inovace, zdraví a odolnost obyvatel.

Česko žádá o finanční prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost ve výši téměř 180 miliard CZK, což odpovídá 7,036 miliardy EUR a velmi se to blíží maximální výši finančního příspěvku z Nástroje pro oživení a odolnost, tj. dotaci ve výši 7,07 miliardy EUR. Plán zahrnuje také opatření ve výši 11,3 miliardy CZK (0,44 miliardy EUR), která mají být financována z vnitrostátních zdrojů. Plán počítá s výhledovými opatřeními usnadňujícími digitální transformaci a zelenou transformaci českého hospodářství. Plán předkládá ambiciózní opatření pro digitální transformaci české ekonomiky s komplexním přístupem, který přispívá k rozvoji národní úrovně evropského digitálního ekosystému. Mezi tato opatření patří rozšíření služeb elektronické veřejné správy a elektronického zdravotnictví, zkvalitnění sítí s velmi vysokou kapacitou a sítí 5G, digitální inovace, digitální dovednosti, digitální finance a digitalizace průmyslu. Cílem plánu je zvýšit podíl udržitelných způsobů dopravy, zvýšit úspory energie a snížit emise skleníkových plynů a zároveň přispět k cílům zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, k ochraně a obnově přírody a k zavádění řešení oběhového hospodářství. Očekává se, že investice do obnovitelných zdrojů energie, modernizace rozvodných sítí dálkového vytápění, výměna uhelných kotlů a zvýšení energetické účinnosti obytných a veřejných budov pomohou Česku, aby do roku 2030 dosáhlo svých cílů v oblasti energetiky a klimatu, a podpoří přechod na oběhové hospodářství. Plán důsledně řeší řadu zjištěných nedostatků hospodářství, zejména vystavení průmyslu výzvám spojeným s automatizací a zelenou transformací, nízkou úroveň výkonnosti výzkumu a vývoje a inovací, nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, nízkou účast žen na trhu práce a nízkou kvalifikaci a neefektivitu ve veřejné správě. Posílená podpora škol s vyšším podílem žáků se slabým socioekonomickým zázemím a IT vybavení pro znevýhodněné žáky a studenty pomůže řešit nerovnosti ve vzdělávání a odborné přípravě. Zvýšení kapacit předškolního vzdělávání podpoří účast žen na trhu práce. Doporučení v oblasti zdravotní péče jsou řešena posílením onkologické prevence a rehabilitační péče, rozvojem portálu elektronického zdravotnictví, který má rozvíjet integrovanou péči, a podporou vzdělávání ve zdravotnictví. Další doplňkové činnosti zahrnují opatření ke zlepšení dlouhodobé péče. Tyto investiční plány budou podpořeny klíčovou reformou postupu vydávání stavebních povolení včetně digitalizace tohoto procesu, která výrazně zkrátí jeho délku. Elektronická veřejná správa i protikorupční opatření mají podnikatelské prostředí dále zlepšit. Reformy soudnictví by měly zlepšit efektivitu a transparentnost v oblasti soudů, soudců, státních zástupců a exekutorů. Tabulka 3. Komponenty a související náklady (pouze ty, které jsou financovány z Nástroje pro oživení a odolnost) Číslo Název komponenty Náklady (v milionech EUR) Digitální transformace 1 1.1 Digitální služby občanům a firmám 112 2 1.2 Digitální systémy veřejné správy 277 3 1.3 Digitální vysokokapacitní sítě 227 4 1.4 Digitální ekonomika a společnost, inovativní start-upy a nové technologie 224 5 1.5 Digitální transformace podniků 196 6 1.6 Zrychlení a digitalizace stavebního řízení 57 Fyzická infrastruktura a zelená tranzice 7 2.1 Udržitelná a bezpečná doprava 943 8 2.2 Snižování spotřeby energie ve veřejném sektoru 325 9 2.3 Přechod na čistší zdroje energie 262 10 2.4 Rozvoj čisté mobility 192 11 2.5 Renovace budov a ochrana ovzduší 632 12 2.6 Ochrana přírody a adaptace na změnu klimatu 542 13 2.7 Oběhové hospodářství, recyklace a průmyslová voda 141 14 2.8 Revitalizace území se starou stavební zátěží 131 15 2.9 Podpora biodiverzity a boj se suchem 117 Vzdělávání a trh práce 16 3.1 Inovace ve vzdělávání v kontextu digitalizace 191 17 3.2 Adaptace kapacity a zaměření školních programů 517 18 3.3 Modernizace služeb zaměstnanosti a rozvoj trhu práce 886 Instituce a regulace a podpora podnikání 19 4.2 Nové kvazikapitálové nástroje na podporu podnikání 39 20 4.3 Protikorupční opatření 21 4.4 Zvýšení efektivity výkonu veřejné správy 1 22 4.5 Rozvoj kulturního a kreativního sektoru 214 Výzkum, vývoj a inovace 23 5.1 Excelentní výzkum a vývoj v prioritních oblastech veřejného zájmu ve zdravotnictví 196 24 5.2 Podpora výzkumu a vývoje v podnicích a zavádění inovací do podnikové praxe 126 Zdraví a odolnost obyvatel 25 6.1 Zvýšení odolnosti systému zdravotní péče 153 26 6.2 Národní plán na posílení onkologické prevence a péče 335 CELKEM 7036 3.2.Prováděcí aspekty plánu Soulad s ostatními programy Vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu slouží jako analytický základ i jako referenční rámec pro navrhované reformy plánu pro oživení a odolnost a investice do něj. Český plán pro oživení a odolnost vysvětluje, jak jsou zelené komponenty (2.2, 2.3 a 2.5) v souladu s cíli vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a jak k nim přispívají. Plán pro oživení a odolnost odráží silný důraz vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu na snižování emisí skleníkových plynů, zejména v odvětví dopravy, posilování opatření v oblasti energetické účinnosti a zvyšování využívání obnovitelných zdrojů energie, a doplňuje je opatřeními podporujícími přizpůsobování se změně klimatu prostřednictvím zvyšování odolnosti lesů vůči změně klimatu a zvyšování zadržování vody v lesích. Opatření plánu pro oživení a odolnost jsou navržena tak, aby přispěla k ambiciózním cílům dosažení uhlíkové neutrality v EU do roku 2050 a k cíli snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 o 30 % ve srovnání s rokem 2005. Podle vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu je intenzita emisí na HDP v České republice nad průměrem EU, a to v důsledku vyššího podílu průmyslu na HDP a vyšší intenzity emisí z dopravy. V reakci na tuto situaci se dopravní komponenty plánu pro oživení a odolnost zaměřují na investice do elektrické dopravy a inteligentní mobility v městských i ve venkovských oblastech. Priority vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu spočívající v dosažení optimálního energetického mixu a v podpoře využívání obnovitelných zdrojů energie se odrážejí v komponentě 2.3 plánu pro oživení a odolnost týkající se obnovitelných zdrojů energie, jejímž cílem je snížit úroveň spalování uhlí pro výrobu tepla a elektřiny zvýšením účinnosti distribuce dálkového vytápění a snížením emisí skleníkových plynů a znečišťujících látek. Pro dosažení cílů v oblasti energetické účinnosti zdůrazňuje vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu potřebu renovace vnitrostátního fondu obytných a jiných než obytných budov, veřejných i soukromých, což je v souladu s komponentami plánu pro oživení a odolnost, které sledují cíl dosažení alespoň 30 % úspor primární energie, a dále financování rozsáhlých investic zaměřených na řešení nízké úrovně energetické účinnosti budov. Na základě nedávné studie JRC, která zahrnovala různá evropská města, je pro snížení spotřeby energie na vytápění a chlazení až o 32,5 % do roku 2030 zapotřebí 3% míry renovace v sektoru bydlení. Plán pro oživení a odolnost je navržen tak, aby doplňoval evropské strukturální a investiční fondy v programovém období (2014–2020), jakož i fondy politiky soudržnosti v programovém období (2021–2027). Vzhledem k tomu, že dosud nebyla dokončena dohoda o partnerství, vysvětluje plán pro oživení a odolnost hlavní synergie na strategické úrovni (mezi prioritními oblastmi fondů politiky soudržnosti a komponentami plánu pro oživení a odolnost), které jsou pak podrobněji rozpracovány v jednotlivých komponentách. Do přílohy plánu pro oživení a odolnost je zahrnuta podrobně propracovaná souhrnná tabulka doplňkovosti, která vychází z dostupných informací. Plán pro oživení a odolnost uznává důležité synergie s politikou soudržnosti a zdůrazňuje, že doplňkovost a možné překrývání budou systematicky a průběžně posuzovány na různých úrovních provádění (např. strategické, programové a projektové), a to i prostřednictvím speciálního mechanismu, který má zabránit „dvojímu financování“). Při stanovování priorit investic pro financování z Nástroje pro oživení a odolnost byla použita následující kritéria: i) splnění kritérií Nástroje pro oživení a odolnost, zejména pokud jde o zelené a digitální cíle, ii) načasování opatření, iii) zeměpisný a tematický rozsah projektů. S ohledem na postupné ukončování těžby hnědého a černého uhlí v severozápadních Čechách a v Moravskoslezském kraji přijme Česko územní plán spravedlivé transformace s cílem zajistit spravedlivou transformaci těchto strukturálně znevýhodněných regionů. Podpora z mechanismu pro spravedlivou transformaci a z fondů politiky soudržnosti bude doplněna několika komponentami v rámci plánu pro oživení a odolnost zaměřenými zejména na renovaci budov, výměnu kotlů v domácnostech, obnovitelné zdroje energie, udržitelnou dopravu a mobilitu, přizpůsobení se klimatu, obnovu průmyslových ploch, digitalizaci malých a středních podniků a výzkum, vývoj a inovace podporující hospodářskou diverzifikaci, digitální infrastrukturu, předškolní zařízení pro děti a infrastrukturu sociálních služeb. Plán pro oživení a odolnost nastiňuje svůj příspěvek k iniciativě Záruka pro mladé lidi. K zaměstnanosti mladých lidí nejvíce přispívá komponenta Vzdělávání a trh práce. Komponenta 3.1 bude podporovat potřebné schopnosti a dovednosti mladých lidí, aby byli schopni reagovat na výzvy spojené se souběžnou transformací. Reformy a investice v rámci komponenty 3.2 vytvoří podpůrný ekosystém na podporu zaměstnanosti mladých lidí tím, že lépe připraví univerzity na vzdělávání na dálku. Reformy a investice v rámci obou komponent posílí podporu škol s vyšším podílem žáků se slabým socioekonomickým zázemím a IT vybavení pro znevýhodněné žáky a studenty pomůže řešit nerovnosti ve vzdělávání. Zvýšení kapacit předškolního vzdělávání podpoří účast žen na trhu práce. Vnitrostátní opatření pro provádění plánu Pro zajištění efektivního provádění byla zavedena specializovaná prováděcí struktura plánu pro oživení a odolnost, na kterou bude dohlížet Řídící výbor Národního plánu obnovy. Tato prováděcí struktura se skládá z realizačního útvaru, kterým je Odbor koordinace Národního plánu obnovy zřízený na Ministerstvu průmyslu a obchodu, jemuž je svěřena hlavní odpovědnost za provádění a koordinaci, z vlastníků komponent (jednotlivá ministerstva odpovědná za provádění v celkovém počtu 11), zprostředkujících subjektů a příjemců. Úkoly a kompetence jsou podrobně popsány ve zvláštním usnesení vlády č. 467 o Národním plánu obnovy, které vláda ČR přijala dne 17. května 2021. Ministerstvo financí bude vykonávat funkci auditního orgánu, který odpovídá za kontrolu provádění plánu. Administrativní kapacita se bude ve druhé polovině roku 2021 postupně zvyšovat především posílením stávajících struktur. Rovnost žen a mužů a rovné příležitosti pro všechny Plán pro oživení a odolnost obsahuje řadu opatření, která by měla řešit problémy země v oblasti rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí pro všechny. Navrhovaná opatření jsou soustředěna v pilíři 3 (komponenty týkající se vzdělávání a zaměstnanosti). Pokud jde o rovnost žen a mužů, předpokládá plán pro oživení a odolnost zvýšení účasti žen s malými dětmi na trhu práce prostřednictvím rozsáhlých investic do zařízení pro děti mladší tří let a legislativní změny s cílem zajistit udržitelné financování péče o děti v nízkém věku a odpovídající pokrytí péče o děti nízkého věku v regionech. Předpokládá se legislativní reforma s cílem lépe zacílit aktivní politiky trhu práce na nejzranitelnější skupiny. Část plánu, která se zabývá nerovnostmi ve vzdělávání, zahrnuje posílenou podporu škol s vysokým podílem dětí ze znevýhodněného socioekonomického prostředí, odbornou přípravu a mentoring učitelů, kteří pracují s heterogenními skupinami žáků, a doučování dětí ohrožených školním neúspěchem v důsledku dlouhodobého uzavření škol. Plán rovněž počítá s investicemi do digitálního vybavení škol s cílem zajistit přístup znevýhodněných žáků a studentů ke vzdělávání. Několik částí plánu se zabývá situací a potřebami osob se zdravotním postižením, mimo jiné v souvislosti s novým stavebním zákonem, renovací budov a jejich lepší přístupností, digitalizací, elektronickým zdravotnictvím a sociální péčí. Řeší rovněž problémy, s nimiž se potýkají starší lidé, zejména prostřednictvím zlepšování kvality a dostupnosti systémů dlouhodobé péče a sociální a zdravotní péče. Opatření řešící situaci Romů v Česku v plánu z velké části chybí s výjimkou komponenty 3.3 (služby zaměstnanosti a rozvoj trhu práce), a to navzdory skutečnosti, že strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů označuje Česko za jeden z těch členských států, které jsou vybízeny k tomu, aby zajistily, že se dostupné finanční prostředky účinně dostanou k Romům, a vyzval je k ambicióznosti v oblasti podpory socioekonomické integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové. Konzultace se zúčastněnými stranami České orgány se ve fázi přípravy plánu pro oživení a odolnost zapojily do široké škály konzultačních činností. Konzultace byly silně ovlivněny druhou vlnou pandemie COVID-19 a z velké části byly organizovány online (virtuální setkání nebo písemné připomínky). Ministerstvo průmyslu a obchodu uspořádalo v listopadu a prosinci 2020 soubor kulatých stolů o různých pilířích plánu se zapojením sociálních partnerů a zástupců místních samospráv. Návrh plánu pro oživení a odolnost byl rovněž projednán v Radě vlády pro udržitelný rozvoj a v Radě pro výzkum, vývoj a inovace. Český plán pro oživení a odolnost byl v dubnu 2021 předmětem formální konzultace, která umožnila získat připomínky a návrhy od různých relevantních zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů. Bylo rovněž uspořádáno několik diskusí pro širokou veřejnost. Sociální partneři, zástupci místních samospráv a nevládní organizace tvrdí, že mohli být ohledně přípravy plánu pro oživení a odolnost konzultování ještě více. Nejvíce připomínek se v průběhu konzultačního procesu týkalo digitalizace, podpory kulturního odvětví, revitalizace území se starou stavební zátěží, cyklistické infrastruktury nebo opatření na ochranu klimatu. Několik připomínek veřejnosti a zúčastněných stran bylo do opatření plánu zapracováno již během jeho přípravné fáze. Jednalo se například o navýšení alokací na opatření podporující digitální transformaci podniků nebo kulturní odvětví a posílení aspektu rovnosti žen a mužů v některých komponentách plánu v návaznosti na připomínky zmocněnce pro lidská práva. V průběhu provádění plánu pro oživení a odolnost budou zajištěny aktivní konzultace a zapojení sociálních partnerů a klíčových zúčastněných stran prostřednictvím jejich členství ve Výboru NPO, který byl zřízen jako platforma vytvořená především pro spolupráci všech relevantních aktérů zapojených do provádění tohoto plánu. Tento výbor bude odpovídat mimo jiné za sledování a dohled nad dosahováním pokroku, tj. za plnění milníků a cílů jednotlivých komponent, za propagační aktivity a za hodnocení zpráv o provádění. Všichni členové tohoto výboru se budou podílet na budování a rozvoji partnerství, komunikačních platforem a spolupráci s dalšími zúčastněnými stranami důležitými pro provádění plánu pro oživení a odolnost.

Provádění a sebehodnocení digitální bezpečnosti Česko představilo předběžné vlastní bezpečnostní hodnocení investic do digitálních kapacit financovaných z Nástroje pro oživení a odolnost. Budou využita stávající opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti a účinné nástroje na ochranu kritické infrastruktury a moderních technologií s bezpečnostními aplikacemi. V komponentě 1.3 českého plánu se odkazuje na soubor nástrojů EU pro kybernetickou bezpečnost sítí 5G. Provádění opatření v rámci komponent 1.1 (Digitální služby občanům a firmám), 1.2 (Digitální systémy veřejné správy), 1.3 (Digitální vysokokapacitní sítě), 1.4 (Digitální ekonomika a společnost) a 1.5 (Digitální transformace podniků) podpoří budování strategické autonomie Evropy v oblasti informačních a komunikačních systémů a digitálních služeb, což je v souladu s prioritou posílení digitální suverenity EU. Strategická opatření uvedená ve vlastním posouzení bezpečnosti by měla být během provádění plánu pečlivě sledována. Nástroj pro technickou podporu poskytuje odborné znalosti při budování kapacit pro provádění plánu v řadě oblastí, jichž se plán týká, jako je digitalizace veřejné správy, inteligentní a chytrá mobilita, digitální infrastruktura a investice do veřejné infrastruktury, jakož i pro celkové provádění plánu. Strategická opatření uvedená ve vlastním posouzení bezpečnosti by měla být během provádění plánu pečlivě sledována. Přeshraniční projekty a projekty, jichž se účastní více zemí Podpora přeshraničních projektů v rámci plánu pro oživení a odolnost je relevantní. Zahrnuje zapojení Česka do sítí 5G a uplatňování ekosystémů sítí 5G napříč členskými státy. Přispívá k posílení sítě evropských digitálních inovačních center, vytvoří nové evropské centrum excelence pro umělou inteligenci, bude investovat do kvantové komunikační infrastruktury a podpoří evropskou infrastrukturu blockchainových služeb. Zahrnuje také program přímé podpory investic do podniků, včetně malých a středních podniků, prostřednictvím zvláštních výzev na projekty vybrané jako potenciální významné projekty společného evropského zájmu v oblasti mikroelektroniky a konektivity, zejména v oblasti mikroprocesorů. Komunikační strategie Plán pro oživení a odolnost nastiňuje plány Česka v oblasti komunikace. Cíle komunikační strategie jsou v souladu s nařízením o Nástroji pro oživení a odolnost a jejich cílem je zvýšit povědomí o přínosu plánu pro oživení a odolnost pro obnovu České republiky a Evropy a pro souběžnou transformaci. Popsaným cílem komunikační strategie je zajistit zvyšování povědomí o finančních příspěvcích z Nástroje pro oživení a odolnost a účinně komunikovat jeho přínosy široké veřejnosti a dalším cílovým skupinám. Komunikační strategie je živým dokumentem, který bude každoročně aktualizován a zpřesňován detailními plány, v návaznosti na aktuální stav plnění milníků a cílů napříč všemi aktivitami. Roční komunikační plány budou zahrnovat monitorování pokroku v daném roce, termíny realizací a alokace na dané aktivity či projekty. Základními zásadami uplatňovanými v oblasti publicity budou transparentnost a otevřenost; účelnost, účinnost, úspornost; neutralita a zamezení politických vlivů; odpovědnost, poctivost. V plánu není uveden bližší popis daných aktivit. Česko se plánuje zaměřit na širokou a odbornou veřejnost. Plánuje využívat tyto komunikační kanály: web a sociální sítě; rozhovory v tištěných a rozhlasových médiích, online publikacích; semináře pro veřejnost / webináře představující NPO; mediální kampaň k NPO a tiskové zprávy. Je nezbytné, aby byl popsaný komunikační plán plně rozvinut a proveden. Za účelem maximalizace dopadu a účinnosti komunikace by měla probíhat koordinace mezi orgány EU a vnitrostátními orgány. Státní podpora Na opatření financovaná v rámci Nástroje pro oživení a odolnost se v plném rozsahu vztahují pravidla týkající se státní podpory a hospodářské soutěže. Prostředky Unie poskytované prostřednictvím orgánů členských států se stejně jako prostředky z Nástroje pro oživení a odolnost stávají státními prostředky a mohou představovat státní podporu, pokud jsou splněna všechna ostatní kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU. V takovém případě, a je-li přítomna státní podpora, musí být tato opatření oznámena a schválena Komisí dříve, než členské státy mohou podporu poskytnout, ledaže se na tato opatření vztahuje stávající režim podpory nebo jsou v souladu s platnými podmínkami nařízení o blokových výjimkách, zejména obecného nařízení o blokových výjimkách, kterým se v souladu s články 107 a 108 SFEU prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem . Pokud je přítomna státní podpora a tato podpora vyžaduje oznámení, je povinností členského státu oznámit opatření státní podpory Komisi před jejich poskytnutím v souladu s čl. 108 odst. 3 SFEU. V tomto ohledu nelze analýzu státní podpory, kterou provedlo Česko v rámci plánu pro oživení a odolnost, považovat za oznámení státní podpory. Pokud se Česko domnívá, že určité konkrétní opatření obsažené v plánu pro oživení a odolnost zahrnuje podporu de minimis nebo podporu vyňatou z oznamovací povinnosti, je povinností Česka zajistit plný soulad s platnými pravidly. 4.Shrnutí posouzení plánu 4.1.Komplexní a přiměřeně vyvážená reakce na hospodářskou a sociální situaci Cílem českého plánu pro oživení a odolnost je komplexní a vyvážená reakce na důsledky pandemické krize a zároveň řešení hlavních systémových socioekonomických výzev (které jsou podrobněji popsány v oddíle 4.3 tohoto dokumentu). Jako takový výslovně odkazuje na šest základních pilířů Nástroje pro oživení a odolnost podle článku 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. Představuje globální vizi inovativní ekonomiky, která podporuje hospodářský růst prostřednictvím zelené a digitální transformace. Zastřešujícím cílem plánu je znovu nastartovat udržitelný růst a zvýšit kvalitu života v Česku. Zaměřuje se na pět klíčových oblastí veřejné politiky: zelenou ekonomiku, vzdělávání, výzkum a inovace, zdravotnictví, veřejnou správu s digitalizací. Tabulka 4: Pokrytí šesti pilířů Nástroje komponentami českého plánu pro oživení a odolnost Zelená transformace Digitální transformace Inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Sociální a územní soudržnost Odolnost zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost Politiky pro příští generaci 1.1 Digitální služby občanům a firmám ● ○ ○ ● ○ 1.2 Digitální systémy veřejné správy ● ○ ○ ● ○ 1.3 Digitální vysokokapacitní sítě ● ○ ○ ○ 1.4 Digitální ekonomika a společnost, inovativní start-upy a nové technologie ● ● ○ 1.5 Digitální transformace podniků ● ● 1.6 Zrychlení a digitalizace stavebního řízení ● ○ ○ 2.1 Udržitelná a bezpečná doprava ● ○ ○ 2.2 Snižování spotřeby energie ve veřejném sektoru ● ○ 2.3 Přechod na čistší zdroje energie ● ● ○ 2.4 Čistá mobilita ○ ● 2.5 Renovace budov a ochrana ovzduší ● ○ ○ ○ 2.6 Ochrana přírody a adaptace na změnu klimatu ○ ○ ○ 2.7 Cirkulární ekonomika a recyklace a průmyslová voda ● ● 2.8 Revitalizace území se starou stavební zátěží ● ● ○ 2.9 Podpora biodiverzity a boj se suchem ○ ○ 3.1 Inovace ve vzdělávání v kontextu digitalizace ● ● ○ ● 3.2 Adaptace školních programů ○ ● ● ● 3.3 Modernizace služeb zaměstnanosti a rozvoj trhu práce ● ● ○ ● 4.2 Nové kvazikapitálové nástroje na podporu podnikání a rozvoj ČMZRB v roli národní rozvojové banky ● ● 4.3 Protikorupční opatření ● 4.4 Zvýšení efektivity výkonu veřejné správy ● 4.5 Rozvoj kulturního a kreativního sektoru ○ ● ○ ○ 5.1 Excelentní výzkum a vývoj v oblasti zdravotnictví ● ● 5.2 Podpora výzkumu a vývoje v podnicích a zavádění inovací do podnikové praxe ● ● 6.1 Zvýšení odolnosti systému zdravotní péče ○ ● 6.2 Národní plán na posílení onkologické prevence a péče ○ ● Vysvětlivky: „●“ investice a reformy dané komponenty, které výrazně přispívají k naplňování tohoto pilíře; „○“ daná komponenta částečně přispívá k naplňování tohoto pilíře. Zelená transformace Plán poskytuje ucelený přehled výzev souvisejících s klimatem a životním prostředím a nastiňuje přínos reforem a investic k dosažení cíle uhlíkové neutrality EU do roku 2050. Česko je vysoce průmyslově vyspělým hospodářstvím, jehož energetika a průmyslové procesy se podílejí na celkových emisích skleníkových plynů z 81 % (z toho 96 % souvisí se spalováním paliv). Česko se řadí mezi členské státy s nejvyššími průměrnými koncentracemi prachových částic v ovzduší v EU, což je do značné míry důsledkem zastarávání průmyslových technologií a spalování tuhých paliv v domácnostech. Plán rovněž uznává potřebu posílení ekosystémů v situaci zhoršujících se klimatických podmínek. Vzhledem k rozsahu ekologických výzev v Česku se podíl 41,6 % z alokace dotací, který je určen na opatření související s klimatem, jeví jako jen částečně uspokojivý. Cílem plánu je podpořit přechod Česka na oběhové hospodářství. Toho je dosahováno prostřednictvím opatření předcházejících vzniku odpadů, navyšování recyklační infrastruktury, omezování plýtvání druhotnými surovinami, zvyšování obsahu recyklovaných materiálů ve výrobcích a zvyšování surovinové bezpečnosti Česka prostřednictvím průběžné a nepřetržité dostupnosti surovin. Tato komponenta se navíc zaměřuje na udržitelné hospodaření s vodou včetně opatření zaměřených na úsporu a recyklaci vody a optimalizaci využívání vody v podnicích. Přechod na oběhové hospodářství pomůže zvýšit odolnost Česka vůči ekologickým i ekonomickým hrozbám. Cílem plánu je zvýšení energetické účinnosti, snížení spotřeby energie a plynulejší přechod na čistší zdroje energie v sektoru domácností. Zahrnuje to energetickou renovaci budov včetně výstavby nových budov, využívání obnovitelných materiálů v budovách a nahrazování zdrojů vytápění využívajících pevná, převážně fosilní paliva nízkoemisními a bezemisními zdroji v sektoru domácností.

Strategické plánování reforem a významné investice přispějí k ekologizaci dopravy. Doprava je jedním z odvětví v Česku, která vykazují nejvyšší nárůst emisí. Cílem plánu je přispět k digitalizaci dopravy, elektromobilitě v železniční dopravě, ke zvýšení podílu železniční dopravy na nákladní a osobní dopravě, zvýšení významu aktivní mobility ve městech, zvýšení bezpečnosti dopravy a snížení vlivu dopravy na životní prostředí a veřejné zdraví. Zabývá se také problematikou alternativních pohonů v silniční dopravě a městské autobusové dopravě. Očekává se, že tato nová opatření významně přispějí k růstu a zaměstnanosti v ČR i v EU, zejména díky zaměření na investice do železniční a silniční infrastruktury. Doplňkovost investičních projektů do železniční infrastruktury se sítí TEN-T by mohla dále posílit ekologický růst v celé EU. Rozšířená a modernizovaná železniční infrastruktura zvýší odolnost dopravních systémů, což bude mít širší příznivé dopady na další členské státy EU z hlediska snížení zranitelnosti logistických řetězců, jak se ukázalo během pandemie. Plán obnovy přispěje k dlouhodobé odolnosti ekosystémů vůči změně klimatu. Cílem řady environmentálních opatření je vytvořit rámec pro účinnější správu vodních toků. Podpora přírodních stanovišť zajišťuje odolnost lesních ekosystémů, což přispívá mimo jiné k větší biologické rozmanitosti a ke zmírňování změny klimatu. Cílem těchto opatření je zatraktivnit život na vesnicích a účinně přispět k prevenci vylidňování českého venkova. Digitální transformace Diagnóza výzev Česka v oblasti digitální transformace uvedená v plánu je relevantní a přesná. Česko zaostává obzvláště v oblasti digitalizace veřejných služeb, v níž se pohybuje na konci žebříčku členských států EU. Plán také správně identifikuje potřebu rozvoje digitálních dovedností občanů, posílení konektivity a vytváření inovativního prostředí. Český plán pro oživení a odolnost vyčleňuje na digitální výzvy 22,1 % celkových alokací z Nástroje pro oživení a odolnost. Nastíněná opatření se zaměřují zejména na podporu malých a středních podniků (MSP) prostřednictvím zlepšení elektronické veřejné správy, zaměřením investic na digitální transformaci, zejména na vysokokapacitní digitální infrastrukturu, sítě 5G a technologie, na čistou a efektivní výrobu, na zajištění přístupu inovativních podniků k financování, zejména podniků v raných (přípravných a počátečních) fázích, a na zlepšení spolupráce veřejného a soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje ve vybraných prioritních oblastech (např. letectví, kultura). Plán se zaměřuje na dokončení digitalizace veřejné správy, která byla zahájena schválením strategie Digitální Česko, a na posílení kybernetické bezpečnosti a odolnosti zejména v oblasti zdravotnictví, což se ukázalo jako klíčové ještě před vypuknutím epidemie COVID-19. Reformy a investice se správně zaměřují na zlepšování digitálních dovedností a rozšiřování možností vzdělávání. Zvyšování digitálních dovedností je vnímáno jako klíčový předpoklad digitalizace ekonomiky. Plán se zaměřuje na reformu systému vzdělávání a odborné přípravy s cílem posílit digitální a informační gramotnost a dovednosti v oblasti IT. Toho má být dosaženo revizí osnov pro základní a střední vzdělávání s cílem posílit výuku IT, přizpůsobit ji nejnovějším trendům a podpořit digitální dovednosti napříč vzdělávacími oblastmi, podporovat digitální dovednosti učitelů a investovat do digitálního vybavení škol. Cílem plánu je také řešit digitální propast, která se ještě více prohloubila dlouhodobým uzavřením škol, a to zřízením fondu mobilních digitálních zařízení, která budou k dispozici znevýhodněným žákům a studentům. Konečným cílem této komponenty je přizpůsobit vzdělávání a odbornou přípravu měnícím se potřebám trhu práce, řešit nedostatek digitálních odborníků a pokročilých digitálních dovedností na trhu práce podporou nových vhodných vysokoškolských programů a zajistit dlouhodobou zaměstnatelnost. Očekává se, že investice do digitalizace přispějí k ambicím modernizovat Česko napříč téměř všemi komponentami plánu pro oživení a odolnost. Podpora digitalizace průmyslu, využívání technologií a vznik vzájemně propojené a dlouhodobě udržitelné vnitrostátní vrstvy evropského digitálního ekosystému má dle předpokladu podpořit digitální transformaci zejména malých a středních podniků prostřednictvím digitálních technologií. Zvýšená digitalizace stavebního řízení má zlepšit podnikatelské a investiční prostředí v Česku. Digitalizace dopravy, elektromobilita v železniční dopravě a zvýšení podílu železniční dopravy v nákladní a osobní dopravě by měly vést ke zvýšení bezpečnosti provozu a ke snížení dopadů dopravy na životní prostředí a veřejné zdraví. Navrhovaná reforma českého vzdělávacího systému by měla zvýšit digitální a informační gramotnost a posílit vzdělávání v oblasti informačních technologií, přizpůsobit je nejnovějším trendům a podpořit digitální dovednosti napříč vzdělávacími oblastmi. Podporuje rovněž digitální dovednosti učitelů a zlepšuje úroveň digitálního vybavení škol. Cílem plánu je také řešit digitální propast, která se ještě více prohloubila dlouhodobým uzavřením škol, a to zřízením fondu mobilních digitálních zařízení, která budou k dispozici znevýhodněným žákům a studentům. Očekává se, že transformace vysokých škol, jejímž cílem je přizpůsobit se novým formám vzdělávání a měnícím se potřebám trhu práce, usnadní přechod na nové, především digitální formy vzdělávání. Tato situace se řeší investicemi do digitálního vybavení a technologií a odbornou přípravou pracovníků vysokých škol v oblasti digitálních dovedností a moderních metod vzdělávání. Plán má rovněž podnítit digitální posun v kulturním a tvůrčím sektoru a jeho začlenění do inovativního ekosystému. Inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Plán představuje cílená politická opatření ve všech relevantních oblastech politiky souvisejících s inteligentním a udržitelným růstem podporujícím začlenění. Inteligentní růst bude podporován zejména prostřednictvím opatření zaměřených na výzkum a inovace a zlepšování výsledků vzdělávání prostřednictvím reformy osnov a kvalitnějšího vzdělávání učitelů. Cílem plánu je posílit inkluzi na základě řešení negativního dopadu sociálně-ekonomického zázemí dětí na výsledky vzdělávání. Pokud jde o udržitelný růst, klíčové investiční iniciativy plánu by měly přispět mimo jiné k čistší skladbě zdrojů energie, dekarbonizaci průmyslu a ekologizaci veřejné dopravy. Plán reaguje na zhoršení situace na trhu práce v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19. V důsledku poklesu hospodářského růstu a ukončení vládních podpůrných programů se v roce 2021 očekává nárůst míry nezaměstnanosti na 3,8 %. Přestože celková míra nezaměstnanosti zůstává i nadále nízká, očekává se ztráta pracovních míst především ve vybraných odvětvích služeb s velkým podílem pracovníků s nízkou kvalifikací. Oživení a tvorbu pracovních míst po pandemii by mělo podpořit zejména rozšíření zelených investic v odvětví stavebnictví (výstavby i renovace), obnovitelných zdrojů energie, ochrany přírody, udržitelné dopravy a digitální infrastruktury. Modernizace nemocnic a klinických procesů přispívá k atraktivitě pracovních míst ve zdravotnictví. Očekává se, že reforma a investice přispějí k posílení konkurenceschopnosti prostřednictvím výzkumu a inovací. Plán správně identifikuje problémy Česka související s produktivitou a potřebu růstu založeného na inovacích a zaměřeného zejména na prioritní oblasti inteligentní specializace, přičemž cílem je snížení rozdílu v průměrné životní úrovni oproti EU. Poskytování kvalitnější veřejné vědecké základny, podpora vazeb mezi akademickou obcí a podniky a posílení komercializace výsledků výzkumu a přenosu znalostí a technologií má nastartovat inovace a zvýšit konkurenceschopnost podniků. Finanční a nefinanční podpora inovativních podniků, zejména malých a středních, a pomoc při internacionalizaci domácích firem i výzkumných subjektů navíc usnadní další hospodářský růst a konkurenceschopnost. Investice do dekarbonizace posilují konkurenceschopnost průmyslového sektoru tím, že podporují nevyhnutelný proces zelené transformace. Reformy jsou navrženy tak, aby také přispívaly k dobře fungujícímu a odolnějšímu jednotnému trhu se silnými malými a středními podniky. Ze silného impulsu pro poptávku vyvolaného investicemi vedoucími k vnitřním zdrojům růstu a podporujícími inovace, jakož i z přímé podpory podnikatelského sektoru, mají mít prospěch především malé a střední podniky. Česko plánuje vytvořit propojený a udržitelný digitální ekosystém prostřednictvím digitální transformace podniků na základě strategie Digitální Česko, Inovační strategie 2020–2030 a Národní strategie umělé inteligence. Tento ekosystém by měl zahrnovat nové a rozvíjející se technologie, jako je například umělá inteligence, vysoce výkonná výpočetní technika, kybernetická bezpečnost nebo cloudové služby, zajistit komplexní interakci všech aktérů systému a nabízet je proaktivně ostatním subjektům s cílem uspokojit potřeby trhu. Sociální a územní soudržnost Plán uznává značné hospodářské a sociální rozdíly v rámci Česka. Plán reflektuje především nerovnoměrnou kvalitu vzdělávacího systému v některých regionech ČR a s tím související podmínky pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Kvalitní vzdělání a rozvoj lidského kapitálu jsou nezbytným předpokladem hospodářského a sociálního rozvoje. Cílem pokročilé digitalizace a související transformace vzdělávacího systému je zvýšit podíl pracovních míst v odvětvích s vyšší přidanou hodnotou a naopak snížit podíl pracovních míst v sekundárním sektoru hospodářství, zejména v těžkém průmyslu. Plán jednoznačně stanoví, že sociální a územní soudržnost bude podporována i z jiných zdrojů EU než z Nástroje pro oživení a odolnost, zejména z fondů politiky soudržnosti. Orgány důsledně odkazují na jiné typy financování EU v řadě důležitých oblastí politiky. Mezi takové příklady mimo rámec plánu patří například zavádění širokopásmové infrastruktury (Evropský fond pro regionální rozvoj), podpora ekologizace teplárenství a energetiky (Modernizační fond) a transformace uhelných regionů, jako jsou severozápadní Čechy a Moravskoslezský kraj (Fond pro spravedlivou transformaci). Plán řeší problémy soudržnosti především prostřednictvím reforem a investic do vzdělávání a odborné přípravy, zdravotnictví a digitalizace. V oblasti vzdělávání je věnována pozornost nabídce kvalitního vzdělávání a inkluzivnosti systému s ohledem na přetrvávající zdravotní a sociální nerovnosti. Očekává se, že pořízení digitálního vybavení do škol v celém Česku otevře příležitosti žákům z chudších regionů a ze znevýhodněného socioekonomického prostředí. Optimalizace nemocniční sítě a investice do její infrastruktury má snížit regionální rozdíly a zlepšit přístup ke kvalitní zdravotní péči. Rozšíření digitálních služeb a vysokorychlostního širokopásmového připojení zvýší možnosti distančního vzdělávání a práce na dálku v celé České republice a přispěje tak ke snížení regionálních a sociálních rozdílů. Zdravotnictví a hospodářská, sociální a institucionální odolnost Plán správně identifikuje významné problémy českého zdravotnictví na pozadí pandemické situace. Cílem plánu je posílit odolnost zdravotnického systému investicemi do zdravotnické infrastruktury a zlepšením vzdělávání zdravotnických pracovníků v oblasti akutní péče. V oblasti zdravotnické infrastruktury je cílem zvýšit dostupnost a kvalitu rehabilitační péče pro pacienty v kritických stavech (postakutní péče), která se během pandemie ukázala jako nedostatečná. Obecně je kapacita rehabilitační péče v Česku nižší než ve zbytku EU. Cílem této komponenty je rovněž řešit nedostatek vysoce specializovaných diagnostických přístrojů a léčby závažných kardiovaskulárních onemocnění, včetně transplantační medicíny. Pokud jde o vzdělávání zdravotnického personálu, jsou plánována systémová opatření a investice s cílem řešit rostoucí nedostatek zdravotnických pracovníků. Ta doplňují opatření, která byla v Česku zahájena již dříve a která mají bezprostřednější vztah k ošetřovatelské profesi. Cílem plánu je rovněž zajistit excelentní výzkum ve vybraných oblastech zdravotnictví (např. infekční choroby a virologie, nádorová onemocnění, metabolická onemocnění, kardiovaskulární choroby, neurověda a sociálně vědní výzkum studující socioekonomické dopady systémových zdravotních rizik). Zřízení národních výzkumných orgánů, které zajistí lepší celkovou koordinaci a omezí roztříštěnost v prioritních oblastech, dále podpoří odolnost země. Záměrem plánu je překonat nedostatky ve vzdělání způsobené pandemií prostřednictvím investic do digitalizace a znalostní ekonomiky. Navrhovaná opatření se zaměřují na digitalizaci základních a středních škol zejména prostřednictvím zlepšování digitálních dovedností žáků a pedagogických pracovníků. Investice umožňují podporu žáků a odpovídající výuku i v době pandemických omezení. Reformy terciárního vzdělávání mají umožnit vysokým školám rychleji se přizpůsobovat měnícímu se ekonomickému a sociálnímu vývoji, jakož i pandemickým situacím. Inovativní transformace podniků přispěje k přizpůsobení českého průmyslu výzvám, kterým bude hospodářství čelit po pandemii. Nová vnitrostátní strategie rozvoje digitálních dovedností má podpořit vzdělávání dospělých a pomáhat jim získat nové dovednosti v podmínkách postupující digitalizace společnosti. Zelené investice by měly přispět ke strategické autonomii Česka a posílit jeho odolnost vůči vnějším otřesům. Očekává se, že zvyšující se podíl obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie a investice do energetické účinnosti sníží podíl spalovaného domácího hnědého nebo černého uhlí či dovážených fosilních paliv. Podpora čistších zdrojů energie v rámci českého plánu má přispět k diverzifikaci skladby zdrojů energie a zvyšuje tak energetickou bezpečnost.

Politiky pro příští generaci, děti a mládež, jako je vzdělávání a dovednosti Plán identifikuje hlavní socioekonomické výzvy pro příští generaci. Značný podíl dětí má jen omezený přístup k předškolnímu vzdělávání. Pro účely zlepšení dynamiky trhu práce a pracovních podmínek předkládá plán cílenou podporu digitalizace škol včetně podpory dovedností učitelů a individualizovaných opatření pro zranitelné skupiny s cílem překonat digitální propast. Opatření na podporu rovných příležitostí a přístupu na trh práce zahrnují novelu zákona o zaměstnanosti s cílem posílit aktivní politiku trhu práce zaměřenou na zranitelné skupiny. České orgány plánují řešit výzvy v oblasti vzdělávání prostřednictvím specializované reformy systému a větší podpory znevýhodněných škol a žáků. Dovednosti pedagogických pracovníků by se měly zlepšit prostřednictvím pobídek k celoživotnímu profesnímu rozvoji a podpůrných programů, které je lépe připraví na práci s heterogenními skupinami. Očekává se, že změny systému podpory žáků se speciálními vzdělávacími potřebami umožní všem dětem, aby plně rozvinuly svůj vzdělávací potenciál. Plánované investice a reformy zlepší digitální dovednosti mladých lidí a zvýší rovněž povědomí o dopadech změny klimatu a technologické transformace hospodářství. Při zohlednění všech reforem a investic, které Česko plánuje, představuje jeho plán pro oživení a odolnost do značné míry komplexní a přiměřeně vyváženou reakci na hospodářskou a sociální situaci, a tudíž vhodně přispívá ke všem šesti pilířům uvedeným v článku 3 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, přičemž zohledňuje konkrétní problémy Česka a finanční prostředky, které jsou mu přiděleny. To by odůvodňovalo ohodnocení známkou A podle hodnotícího kritéria 2.1 v příloze V nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost. 4.2.Souvislost s doporučeními pro jednotlivé země a s evropským semestrem Plán obnovy Česka řeší významnou část strukturálních výzev uvedených v doporučeních pro jednotlivé země z let 2019 a 2020. Míra, do jaké se jednotlivé komponenty plánu zaměřují na základní politické výzvy – a mohou je potenciálně řešit – se samozřejmě liší. Je tomu tak nejen proto, že některé komponenty plánu mají větší význam z hlediska finančních investic a přísnosti souvisejících reforem, ale také proto, že se liší rozsah a závažnost výchozí výzvy identifikované v doporučeních pro jednotlivé země. Kapitola 1 plánu představuje užitečné mapování výzev uvedených v doporučení pro jednotlivé země s ohledem na jednotlivé dílčí komponenty plánu. Tato tabulka je přesná i úplná, pokud jde o pokrytí všech doporučení pro jednotlivé země, jakož i všech relevantních prvků komponent plánu. Tabulka tudíž ilustruje značnou míru pokrytí doporučení pro jednotlivé země, které se českému plánu pro oživení a odolnost podařilo dosáhnout, a slouží jako užitečný křížový odkaz pro hodnocení doporučení pro jednotlivé země uvedené v př