2.

v souvislosti s probíhajícím jednáním o TTIP předkládá Komisi následující doporučení: a) pokud jde o oblast působnosti a širší souvislosti: i) zajistit, aby transparentní jednání o TTIP vedla k ambiciózní, komplexní a vyvážené obchodní a investiční dohodě splňující vysoké standardy, která by podporovala udržitelný růst s přínosem pro všechny členské státy a přinášela partnerům vzájemný a oboustranný prospěch, zvyšovala mezinárodní konkurenceschopnost a otevírala nové příležitosti společnostem z EU, zejména malým a středním podnikům, podporovala tvorbu vysoce kvalitních pracovních míst pro evropské občany a přímo zvýhodňovala evropské spotřebitele; obsah a provádění dohody je důležitější než rychlost jednání; ii) zdůraznit, že zatímco jednání o TTIP zahrnují jednání o třech hlavních oblastech – ambiciózním zlepšení vzájemného přístupu na trh (pro zboží, služby, investice a veřejné zakázky na všech úrovních správy), snížení necelních překážek obchodu, zlepšení slučitelnosti regulačních režimů a vypracování společných pravidel pro řešení společných výzev a příležitostí v oblasti celosvětového obchodu – všechny tyto oblasti jsou stejnou měrou důležité, a měly by tedy být začleněny do komplexního balíčku; TTIP by měla být ambiciózní a závazná na všech úrovních správy na obou stranách Atlantiku, měla by vést k trvalému a skutečně vzájemnému otevření trhů a usnadnění obchodu v praxi a pozornost by měla věnovat především strukturálním opatřením pro dosahování větší transatlantické spolupráce a současně by měla dodržovat regulační standardy a ochranu spotřebitelů a zamezit sociálnímu, fiskálnímu a environmentálnímu dumpingu; iii) mít na paměti strategický význam hospodářského vztahu mezi EU a USA obecně a především význam TTIP, mimo jiné jako příležitosti k prosazování zásad a hodnot zakotvených v rámci založeném na pravidlech, které EU a USA sdílejí a střeží při navrhování společného přístupu a vize k celosvětovému obchodu, investicím a otázkám souvisejícím s obchodem, jako jsou vysoké standardy, normy a regulace, s cílem vytvořit širší transatlantickou vizi a společný soubor strategických cílů; mít na paměti, že vzhledem k velikosti transatlantického trhu je TTIP příležitostí utvářet a regulovat uspořádání mezinárodního obchodu a zajistit tak, aby oba bloky prosperovaly v propojeném světě; iv) zajistit, především s ohledem na nedávný příznivý vývoj ve Světové obchodní organizaci (WTO), aby se dohoda s USA stala odrazovým můstkem k širším jednáním o obchodu a nepředcházela procesu probíhajícímu v rámci WTO ani s ním nebyla v rozporu; dvoustranné a vícestranné obchodní dohody by měly být, obecně řečeno, považovány za druhé nejlepší řešení a nesmí bránit snahám o dosahování významných zlepšování na vícestranné úrovni; TTIP musí zajistit součinnost s dalšími obchodními dohodami, o kterých se v současnosti jedná; v) mít na paměti, že SFEU definuje obchodní politiku EU jako nedílnou součást celkové vnější činnosti Unie, a proto vyhodnotit důsledky konečné dohody s tím, že se uznají příležitosti, jako je například snazší přístup na trhy vzhledem ke společným transatlantickým normám, a rizika, jako je například přesměrování obchodu z rozvojových zemí v důsledku narušení systému celních preferencí; vi) zajistit, aby dohoda tím, že do ní bude zahrnuta právně závazná a suspenzivní doložka o lidských právech jakožto standardní součást obchodních dohod EU se třetími zeměmi, zaručovala plné dodržování norem základních práv EU; b) pokud jde o přístup na trh: i) zajistit, aby nabídky přístupu na trh v různých oblastech byly reciproční, stejně ambiciózní a odrážely očekávání obou stran; zdůrazňuje, že různé návrhy v těchto oblastech musí být vyvážené; ii) usilovat o odstranění všech cel, ale současně respektovat, že na obou stranách existuje řada citlivých zemědělských a průmyslových produktů, jejichž úplné seznamy budou dohodnuty v průběhu jednání; stanovit přiměřená přechodná období a kvóty pro nejcitlivější produkty a v některých případech jejich vyloučení s přihlédnutím k tomu, že kvůli předpisům EU mají tyto produkty v EU často vyšší výrobní náklady; iii) začlenit do smlouvy ochrannou doložku, jak je jasně vymezeno v mandátu k vyjednávání, která by se uplatnila v případě nárůstu dovozu určitého výrobku, jenž by představoval riziko vážného poškození domácí produkce, se zvláštním poukazem na odvětví produkce potravin a energeticky náročná odvětví a odvětví, kde dochází k úniku uhlíku, a na chemický, surovinový a ocelářský průmysl v EU; iv) pamatovat na to, že jelikož je EU celosvětově největším obchodním blokem, má významné exportní zájmy ve vysoce specializovaném odvětví služeb, například v oblasti strojírenství/techniky a dalších profesionálních služeb, v telekomunikačních, finančních nebo dopravních službách; v) rozšířit přístup na trh pro služby na základě jejich „hybridního“ vymezování, kdy budou fungovat tzv. „pozitivní seznamy“ pro přístup na trh, na jejichž základě budou služby, které mají být přístupné zahraničním společnostem, výslovně uvedeny a nové služby budou vyloučeny, přičemž bude zajištěno, aby se případná doložka o zachování stávajícího stavu a tzv. západková doložka vztahovaly pouze na nediskriminační ustanovení a umožňovaly dostatek flexibility k vrácení služeb obecného hospodářského zájmu pod veřejnou kontrolu a k zohlednění vytváření nových a inovativních služeb, přičemž vnitrostátně se budou využívat „negativní seznamy“; vi) jednání by měla smysluplně řešit a odstraňovat stávající omezení USA v oblasti služeb v námořní a letecké dopravě pro podniky evropských vlastníků, která jsou způsobena existencí právních předpisů USA, k nimž patří „Jones Act“, „Foreign Dredging Act“, „Federal Aviation Act“ a „Air Cabotage Law“, a ve vztahu ke kapitálovým omezením zahraničních vlastníků leteckých společností, které vážně brání jak společnostem z EU v přístupu na trh, tak i inovacím v samotných USA; vii) navázat na společné prohlášení, v němž se vyjednávači jednoznačně zavázali, že stávající a budoucí služby obecného zájmu a služby obecného hospodářského zájmu (mimo jiné vodohospodářské systémy, zdravotnictví, sociální služby, systémy sociálního zabezpečení a vzdělávání) budou z působnosti dohody TTIP vyňaty; zajistit, aby si orgány na celostátní a případně i místní úrovni zachovaly plné právo zavádět, přijímat, zachovávat nebo rušit jakákoli opatření, pokud jde o zadávání, organizaci, financování a poskytování veřejných služeb v souladu se smlouvami a s vyjednávacím mandátem EU; tato výjimka by měla platit nehledě na to, jakým způsobem jsou tyto služby poskytovány nebo financovány; viii) maximálně usilovat o vzájemné uznávání odborných kvalifikací, konkrétně na základě vytvoření právního rámce s federálními státy, které mají v této oblasti regulační pravomoci, aby odborníci z EU a USA mohli působit na obou stranách Atlantiku a aby byla v odvětvích, na něž se vztahuje dohoda TTIP, usnadněna mobilita investorů, odborníků, vysoce kvalifikovaných pracovníků a techniků mezi EU a USA; ix) mít na paměti, že zjednodušení vízového režimu pro evropské poskytovatele služeb a zboží je jedním z hlavních prvků využívání této dohody, a v souvislosti s jednáními zvýšit politický tlak na USA, aby zaručily plnou vízovou vzájemnost a rovné zacházení se všemi občany členských států EU bez rozdílu, pokud jde možnost vstupu do USA; x) spojit jednání o přístupu na trh finančních služeb se sbližováním regulace finančního sektoru na nejvyšší úrovni s cílem podpořit zavedení nezbytné regulace a její kompatibilitu s cílem upevnit finanční stabilitu, zajistit spotřebitelům finančních produktů a služeb odpovídající ochranu a podpořit stávající spolupráci, která probíhá v rámci jiných mezinárodních platforem, jako je např. Basilejský výbor pro bankovní dohled a Rada pro finanční stabilitu; zajistit, aby toto úsilí o spolupráci neomezovalo svrchovanost EU a jejích členských států v oblasti regulace a dohledu, ani jejich možnost zakazovat určité finanční produkty a aktivity; xi) zahájit prohloubenou spolupráci mezi EU, členskými státy a USA, mj. na základě mechanismů účinnější mezinárodní spolupráce, s cílem stanovit celosvětové vyšší normy v oblasti boje proti finanční a daňové kriminalitě a proti korupci; xii) zajistit, aby acquis EU týkající se ochrany údajů nebylo porušeno liberalizací toků údajů, zejména v oblasti elektronického obchodu a finančních služeb, s tím, že je nutné si uvědomit, že tok údajů je páteří transatlantického obchodu a digitálního hospodářství; začlenit do dohody jako jednu z klíčových priorit komplexní jednoznačnou horizontální samostatnou doložku založenou na článku XIV Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), jež by zcela vyjímala stávající a budoucí právní rámec EU na ochranu osobních údajů z dohody TTIP, aniž by byla stanovena podmínka souladu s ostatními částmi této dohody; jednat o ustanoveních týkajících se toku osobních údajů pouze tehdy, bude-li v plné míře zaručeno a respektováno uplatňování právních předpisů EU na ochranu údajů, a spolupracovat se Spojenými státy s cílem přimět třetí země k přijetí podobně vysokých standardů na ochranu údajů na celém světě; xiii) mít na paměti, že souhlas Evropského parlamentu s konečným zněním dohody TTIP by mohl být ohrožen, nebude-li v USA zcela upuštěno od paušálního hromadného sledování a nebude-li nalezeno vhodné řešení pro otázky práv občanů EU na ochranu soukromých údajů, včetně správních a soudních opravných prostředků, jak uvádí Parlament v odstavci 74 svého usnesení ze dne 12. března 2014 (27); xiv) zajistit, aby byla urychleně a v plné míře obnovena důvěra mezi EU a USA, kterou narušily skandály s hromadným sledováním; xv) začlenit do dohody ambiciózní kapitolu o hospodářské soutěži, která by zajistila, aby evropské právo v oblasti hospodářské soutěži bylo náležitě dodržováno, především v digitálním světě; zajistit, aby soukromé společnosti mohly spravedlivě konkurovat společnostem ve vlastnictví nebo pod kontrolou státu; zajistit, aby státní dotace poskytované soukromým společnostem byly regulovány a podléhaly transparentnímu kontrolnímu systému; xvi) vyzvat k otevřené hospodářské soutěži a rozvoji digitální ekonomiky, která je svou povahou globální, ale její hlavní základny se nacházejí v EU a USA; zdůraznit při jednáních, že digitální ekonomika musí být pro transatlantický trh zásadní – s pákovým efektem pro globální ekonomiku a další otevírání globálních trhů; xvii) mít na zřeteli, že v případě služeb v oblasti informační společnosti a telekomunikací je velmi důležité, aby dohoda o TTIP zajistila rovné a transparentní podmínky založené na reciprocitě pro přístup společností EU poskytujících služby na trh v USA a povinnost amerických poskytovatelů služeb dodržovat a splňovat všechny příslušné průmyslové normy a právní předpisy normy týkající se bezpečnosti výrobků a spotřebitelských práv, pokud poskytují služby v Evropě nebo pro evropské zákazníky; xviii) v plném souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů zajistit, prostřednictvím právně závazné obecné doložky vztahující se na celou dohodu, aby strany této dohody měly vyhrazeno právo přijmout nebo zachovat v souladu s příslušnými články, jak je stanoveno ve Smlouvě o fungování Evropské unie, jakékoli opatření (zejména regulačního, příp. finančního charakteru) v oblasti ochrany nebo podpory kulturní a jazykové rozmanitosti, svobody a plurality sdělovacích prostředků bez ohledu na použitou technologii či distribuční platformu, s přihlédnutím k tomu, že mandát, který Evropské komisi svěřily členské státy, výslovně vylučuje audiovizuální služby; xix) výslovně uvést, že žádnými ustanoveními dohody není dotčena možnost EU nebo členských států EU poskytovat dotace a finanční podporu kulturním odvětvím a kulturním, vzdělávacím, audiovizuálním a tiskovým službám; xx) potvrdit, že povinnostmi plynoucími z dohody o TTIP nebudou zasaženy systémy pevně stanovených cen knih, novin a časopisů; xxi) prostřednictvím obecné doložky zajistit právo členských států EU přijímat nebo zachovat jakékoli opatření, pokud jde o poskytování všech vzdělávacích a kulturních služeb, které jsou neziskové nebo jsou příjemci veřejného financování v jakékoli míře nebo státní podpory v jakékoli podobě, a zajistit, aby zahraniční poskytovatelé financovaní ze soukromých zdrojů splňovali stejné kvalitativní a akreditační požadavky jako domácí poskytovatelé; xxii) vzhledem k velkému zájmu evropských společností, zejména malých a středních podniků, o získání nediskriminačního přístupu k veřejným zakázkám v USA na federální a nižší úrovni, například na služby v oblasti stavebnictví, stavebního inženýrství, dopravní a energetické infrastruktury a zboží a služeb, přijmout ambiciózní přístup ke kapitole o veřejných zakázkách a zároveň zajistit, aby tato kapitola byla v souladu s novými směrnicemi EU o zadávání veřejných zakázek a koncesí, s cílem usilovat v souladu se zásadou reciprocity o odstranění stávajícího značného rozdílu v míře otevřenosti obou trhů s veřejnými zakázkami na obou stranách Atlantiku na základě zásadního otevření trhu USA (který se stále řídí zákonem „Buy American“ z roku 1933) jak na federální, tak i na nižší úrovni, vycházeje ze závazků dohody o vládních zakázkách a odstraněním stávajících omezení platných na federální úrovni, úrovni jednotlivých států i administrativní úrovni v USA, a vytvořit mechanismy, které by zaručily, aby závazky přijaté federálními orgány USA byly dodržovány na všech politických a administrativních úrovních; xxiii) s cílem vytvořit otevřené nediskriminační a předvídatelné procedurální požadavky, které by evropským a americkým společnostem, zejména malým a středním podnikům, zajistily při vyhlašování veřejných zakázek rovný přístup na trh, zajistit, aby USA zvýšily transparentnost postupů výběrových řízení, které jsou nyní platné na jejich území; xxiv) podporovat spolupráci EU a USA na mezinárodní úrovni s cílem prosazovat společné standardy udržitelnosti v případě veřejných zakázek na všech federálních i nižších úrovních vlády, mimo jiné při uplatňování nedávno revidované Dohody o veřejných zakázkách; a přijímání a dodržování norem sociální odpovědnosti podniků ze strany podniků na základě hlavních směrů pro nadnárodní společnosti formulovaných Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD); xxv) zajistit, aby se do procesu vyjednávání zapojily také státy USA – jen tak bude možné dosáhnout smysluplného výsledku, pokud jde o otevření trhu s veřejnými zakázkami v USA společnostem z EU; xxvi) zohlednit v případě veřejných zakázek citlivou povahu oblasti obrany a bezpečnosti a vzít v úvahu cíle stanovené hlavami států a vlád během zasedání Rady ve složení pro obranu v roce 2013 na podporu vytvoření evropského trhu v oblasti bezpečnosti a obrany a evropské technologické a průmyslové základny obrany (EDTIB); xxvii) zajistit, aby se jednání o pravidlech původu zaměřila na sladění přístupu EU a USA a na zavedení pravidel původu, tak aby nedocházelo k oslabování pravidel původu na základě jiných dohod, a považovat jednání za příležitost k přijetí přísných společných norem pro povinné označování původu výrobků; vzhledem k uzavření jednání o komplexní dohodě o hospodářské a obchodní spolupráci (CETA) mezi EU a Kanadou a o možném rozšíření dohody o volném obchodu mezi EU a Mexikem bude třeba posoudit, zda a v jakém rozsahu je možná kumulace; je však třeba mít na paměti, že cílem dohody TTIP je usnadnit obchod s produkty cele vyrobenými v USA a EU, nikoli povolit dovoz ze třetích zemí, a proto je třeba zvážit udělování výjimek některým produktům, a to u každého produktu zvlášť, a zaručit vynětí citlivých odvětví ze všech druhů kumulace; xxviii) zajistit, aby dohoda o TTIP byla otevřenou dohodou, a hledat způsoby, jimiž by důležití partneři, kteří mají zájem na jednáních o TTIP kvůli dohodám o celní unii s EU nebo USA, mohli být aktivněji informováni o aktuálním vývoji; c) pokud jde o pilíř spolupráce a soudržnosti v oblasti regulace a celní překážky obchodu: i) zajistit, aby kapitola o spolupráci v oblasti regulace prosazovala transparentní efektivní hospodářské prostředí podporující hospodářskou soutěž tím, že by se zjistilo, které potenciální budoucí necelní překážky obchodu by mohly neúměrně ovlivňovat malé a střední podniky, a těmto překážkám by se zabránilo, a aby usnadnila obchod a investice a současně aby v souladu se zásadou obezřetnosti stanovenou v článku 191 SFEU a s právními předpisy v oblasti ochrany spotřebitelů, zaměstnanců a dobrých životních podmínek zvířat rozvíjela a zajišťovala co nejvyšší úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví a kulturní rozmanitosti v EU; za plného dodržování autonomie v oblasti regulace podporovat zahájení strukturovaného dialogu a spolupráce mezi regulačními orgány, které by probíhaly co nejtransparentněji a se zapojením zainteresovaných stran; zahrnout průřezové disciplíny v oblasti soudržnosti předpisů a transparentnosti s cílem rozvíjet a uplatňovat účinnou, rentabilní a kompatibilnější regulaci zboží a služeb; vyjednavači na obou stranách musí na základě zkušeností nabytých za několik let rozhovorů na různých fórech, včetně Transatlantické hospodářské rady a Fóra na vysoké úrovni pro regulativní spolupráci, určit a jasně sdělit, které technické postupy a normy jsou pro ně zásadní a nemohou být předmětem kompromisu, které mohou být předmětem společného přístupu, ve kterých oblastech je žádoucí vzájemné uznávání na základě společných vysokých standardů a silného systému tržního dohledu a v kterých oblastech je možná pouze lepší výměna informací, aby bylo zároveň zajištěno, že neovlivní standardy, které teprve budou stanoveny v oblastech, ve kterých se právní předpisy či standardy v USA a v EU značně liší, jako např. ve vztahu k provádění stávajících (rámcových) právních předpisů (jako je REACH), přijetí nových zákonů (např. o klonování) či budoucí definici s dopadem na úroveň ochrany (např. endokrinní disruptory); zajistit, že žádnými ustanoveními o spolupráci v oblasti regulace v dohodě TTIP nevznikne procesní požadavek přijmout akty Unie, jichž by se tato spolupráce týkala, ani vymahatelná práva v tomto ohledu; ii) vycházet při jednání o sanitárních a fytosanitárních opatřeních (SPS) a opatřeních týkajících se technických překážek obchodu (TBT) ze základních zásad vícestranných dohod v těchto oblastech a chránit evropské sanitární a fytosanitární normy a postupy; usilovat v první řadě o odstranění nebo výrazné omezení příliš náročných sanitárních a fytosanitárních opatření, včetně souvisejících dovozních postupů; zajistit zejména, aby se předběžná schvalování, závazné protokoly nebo předběžné celní kontroly nepoužívaly jako trvalá dovozní opatření; dosáhnout vyšší transparentnosti a otevřenosti, vzájemného uznávání rovnocenných norem, výměny osvědčené praxe, prohlubovat dialog mezi regulačními orgány a zainteresovanými stranami a prohlubovat spolupráci v rámci mezinárodních normalizačních organizací; zajistit, aby při jednáních o sanitárních a fytosanitárních opatřeních a opatřeních týkajících se technických překážek obchodu nebyly přísné normy zavedené za účelem zajištění bezpečnosti potravin, zdraví a života osob, zvířat nebo rostlin v EU žádným způsobem ohroženy; iii) uznat, že v případech, kdy EU a USA uplatňují výrazně odlišné předpisy, k dohodě nedojde, jako např. v oblasti služeb veřejné zdravotní péče, GMO, používání hormonů v odvětví skotu, nařízení REACH a jeho provádění a klonování zvířat pro hospodářské účely, a proto o těchto otázkách nejednat; iv) vyzvat USA, aby zrušily zákaz dovozu hovězího masa z EU; v) s ohledem na kapitolu o horizontální spolupráci rozvíjet dvoustrannou spolupráci v regulační oblasti s cílem vyhnout se zbytečným rozporům ve prospěch zajištění evropské a americké konkurenceschopnosti a možnosti výběru v případě spotřebitelů, zejména pokud jde o nové technologie a služby; dosáhnout toho prostřednictvím intenzivnější výměny informací a na základě úspěšných zkušeností, např. s normami ISO nebo předpisy v rámci Světového fóra pro harmonizaci předpisů týkajících se vozidel (WP.29) zřízeného Evropskou hospodářskou komisí Organizace spojených národů (UNECE), zlepšit za současného dodržování zásady subsidiarity schvalování mezinárodních nástrojů; mít na paměti, že jedním z nejdůležitějších úspěchů této dohody by bylo uznání rovnocennosti co největšího možného množství předpisů v oblasti bezpečnosti vozidel, které by bylo založeno na ověřené rovnocenné úrovni ochrany; zajistit, aby se prvotní posuzování dopadu regulačního aktu zabývalo vedle dopadu na obchod a investice i dopadem na spotřebitele a životní prostředí; prosazovat slučitelnost regulatorních předpisů, aniž by byly činěny ústupky z legitimních cílů v oblasti regulace a politických cílů a z kompetencí evropských a amerických tvůrců právních předpisů; vi) usilovat o neustálé zajišťování vysoké úrovně bezpečnosti výrobků v Unii a současně vyloučit zbytečnou duplicitu testování, která vede k plýtvání zdroji, především u výrobků s nízkým rizikem; vii) řešit celní záležitosti, které překračují rámec pravidel dohody WTO o usnadnění obchodu, a zdůraznit, že má-li být administrativní zátěž skutečně odstraněna, je nezbytné usilovat o dosažení co nejvyšší míry sblížení právních předpisů pro politiky a postupy v celní oblasti a oblasti správy hranic; viii) v kontextu budoucí spolupráce v oblasti regulace jasně definovat, která opatření se týkají TBT a zdvojené či zbytečné administrativní zátěže a formalit a která jsou spojena se základními standardy a nařízeními nebo s postupy, které slouží cílům v oblasti veřejné politiky; ix) plně respektovat zavedené regulační systémy na obou stranách Atlantiku, stejně jako roli Evropského parlamentu v procesu rozhodování EU a jeho demokratický dohled nad regulačními procesy v EU při tvorbě rámce pro budoucí spolupráci, a současně zajistit maximální transparentnost a zachovávat ostražitost, pokud jde o vyvážené zapojení zúčastněných stran do konzultací, které jsou součástí práce na návrhu právního předpisu, a nezpomalovat evropský legislativní proces; specifikovat úlohu, složení a právní status Regulačního orgánu pro spolupráci s ohledem na to, že jakékoli přímé a závazné použití jeho doporučení by bylo porušením legislativních postupů zakotvených ve Smlouvách; sledovat také, aby byla v plném rozsahu zachována možnost celostátních, regionálních a místních orgánů přijímat právní úpravy s ohledem na vlastní politiku, zejména v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí; d) pokud jde o pravidla: i) spojit jednání o přístupu na trh a spolupráci v oblasti regulace se zavedením ambiciózních pravidel a zásad týkajících se mj. udržitelného rozvoje, energetiky, malých a středních podniků, investic a státem vlastněných společností, s přihlédnutím k tomu, že každý pilíř má svoje specifika; ii) zajistit, aby kapitola týkající se udržitelného rozvoje byla závazná a vymahatelná a aby jejím cílem byla plná a účinná ratifikace, uplatňování a prosazování osmi základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) a jejich obsahu, Agendy důstojné práce Mezinárodní organizace práce a hlavních mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí; cílem daných ustanovení TTIP musí být další zlepšení úrovně ochrany stanovené pracovními a environmentálními normami; ambiciózní kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji musí obsahovat rovněž pravidla týkající se sociální odpovědnosti podniků na základě hlavních směrů pro nadnárodní společnosti a jasně strukturovaného dialogu s občanskou společností; iii) zajistit, aby se pracovních a environmentálních norem netýkala pouze kapitola věnovaná obchodu a udržitelnému rozvoji, nýbrž aby byly zahrnuty i do ostatních částí dohody, např. do oddílů věnovaných investicím, obchodu se službami, spolupráci v oblasti regulace a veřejným zakázkám; iv) zajistit, aby pracovní a environmentální normy byly vymahatelné prostřednictvím rozvinutí osvědčených zkušeností získaných ze stávajících dohod o volném obchodu, a to na základě vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU a USA; zajistit, aby provádění a dodržování pracovních ustanovení podléhalo účinnému postupu monitorování, zahrnujícímu sociální partnery a zástupce občanské společnosti a obecnému mechanismu pro urovnávání sporů, který se použije na celou dohodu; v) zajistit, aby zaměstnanci transatlantických společností zapsaných podle práva členského státu EU měli plně v souladu s vnitrostátními právními předpisy přístup k informacím a konzultacím v souladu se směrnicí o evropské radě zaměstnanců; vi) zajistit, aby dopad TTIP na oblast hospodářství, zaměstnanosti, sociálních věcí a životního prostředí byl rovněž přezkoumán pomocí důkladného a objektivního ex-ante posouzení dopadů a udržitelnosti; při plném dodržení směrnice EU o posouzení dopadů a udržitelnosti, do kterého se jednoznačným a strukturovaným způsobem zapojí veškeré zúčastněné strany, včetně občanské společnosti; žádá Komisi, aby u každého členského státu provedla srovnávací hloubkovou studii dopadů a hodnocení konkurenceschopnosti odvětví EU a odpovídajících odvětví v USA s cílem vypracovat prognózy týkající se zániku a vytváření pracovních míst v postižených odvětvích v každém členském státě, přičemž náklady na přizpůsobení by mohly být částečně financovány z prostředků EU a členských států; vii) nadále sledovat cíl, aby byla jedna samostatná kapitola věnována energii, včetně průmyslových surovin; zajistit, že obě strany budou v průběhu jednání zkoumat způsoby, jak usnadnit vývoz energie, čímž by TTIP zrušila veškerá stávající omezení nebo překážky vývozu paliv, včetně zkapalněného zemního plynu a ropy mezi oběma obchodními partnery, v zájmu vytvoření konkurenčního, transparentního a nediskriminačního trhu, což by přispívalo k bezpečnosti dodávek a k nižším cenám energií, přičemž zdůrazňuje, že tato samostatná kapitola musí obsahovat jasné záruky, že normy EU v oblasti životního prostředí a cíle boje proti změně klimatu nesmí být oslabeny; podpořit spolupráci mezi EU a USA, jejímž cílem je ukončit daňové výjimky vztahující se na palivo pro komerční letectví, v souladu se závazky G20 k postupnému zrušení dotací na fosilní paliva; viii) zajistit, aby se žádná dohoda nedotkla práva obou z partnerů rozhodovat o průzkumu, využívání a výrobě zdrojů energie a tuto oblast regulovat, nicméně jakmile bude rozhodnutí o využití určitého zdroje přijato, musí platit zásada zákazu diskriminace; mít na paměti, že v souladu se zásadou předběžné opatrnosti nesmí žádné ustanovení této dohody ohrozit legitimní nediskriminační demokratická rozhodnutí týkající se výroby energie; zajistit, aby byl přístup k surovinám a k energii rovněž poskytován bez jakékoli diskriminace společnostem z EU i USA a aby byly dodržovány standardy kvality pro energetické produkty, včetně standardů pro energetické produkty týkající se jejich dopadu na emise CO2, které jsou například zakotveny ve směrnici o jakosti paliv; ix) zajistit, aby dohoda TTIP přispívala k používání a podpoře ekologických produktů a služeb, mimo jiné díky snazšímu rozvoji těchto výrobků a služeb, usnadňovala jejich vývoz a dovoz a využívala tak značného potenciálu ekologických a ekonomických přínosů, které transatlantické hospodářství nabízí, a doplňovala probíhající jednání o dohodě o ekologickém zboží s cílem přispět k boji proti globálnímu oteplování a vytvářet nová pracovní místa v „zelené ekonomice“; x) zajistit, aby TTIP sloužila jako platforma pro rozvoj společných, ambiciózních a závazných standardů energetické účinnosti a udržitelnosti v oblasti výroby energie, přičemž by vždy byly zohledňovány a dodržovány stávající standardy obou partnerů, jako jsou např. směrnice EU o označování energetickými štítky a směrnice o ekodesignu, a prověřit možnosti spolupráce v oblasti energetického výzkumu, vývoje, inovací a podpory nízkouhlíkových technologií a technologií šetrných k životnímu prostředí; xi) zajistit, aby dohoda o TTIP přispěla k udržitelnému řízení rybolovných zdrojů, zejména prostřednictvím spolupráce stran na boji s nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem; xii) zajistit, aby TTIP obsahovala zvláštní kapitolu o malých a středních podnicích, která vychází ze společného závazku obou stran jednání, a aby usilovala o vytváření nových příležitostí v USA pro evropské malé a střední podniky (včetně mikropodniků) a vycházela přitom z reálných zkušeností vývozců z řad malých středních podniků, například odstraněním požadavků dvojí certifikace, zavedením internetového informačního systému týkajícího se odlišných předpisů a osvědčených postupů, usnadněním přístupu malých a středních podniků k režimům podpor, zavedením zrychlených postupů na hranicích nebo odstraněním dosud existujících zvláštních nejvyšších celních sazeb; pro obě strany by měly být zavedeny mechanismy společného postupu za účelem usnadňování účasti malých a středních podniků v transatlantickém obchodě, například prostřednictvím společného jednotného kontaktního místa pro malé a střední podniky, při jehož zřizování by měly mít klíčovou roli zúčastněné strany z řad malých a středních podniků, přičemž toto místo by poskytovalo konkrétní informace, které tyto podniky potřebují k vývozu do USA, dovozu z USA či k investování v této zemi, včetně informací o clech, daních, právních předpisech, celních řízeních a tržních příležitostech; xiii) zajistit, aby TTIP obsahovala rozsáhlou kapitolu o investicích, jejíž náplní by měla být jak ustanovení o přístupu na trhu, tak o ochraně investic, a uznat, že přístup ke kapitálu podněcuje zaměstnanost a růst; cílem kapitoly věnované investicím by mělo být to, aby při zakládání evropských, resp. amerických společností na území druhého partnera nedocházelo k žádné diskriminaci a aby byl přitom brán ohled na citlivou povahu některých specifických odvětví; tato ustanovení by měla podpořit postavení Evropy coby destinace pro investice, zvýšit důvěru pro investice z EU v USA a rovněž řešit otázku závazků a odpovědnosti investorů, mimo jiné s odkazem na zásady OECD pro nadnárodní společnosti a na zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv, které budou použity jako kritéria; xiv) zajistit, aby se ustanovení o ochraně investic omezila na pravidla uplatňovaná po zřízení podniku či pobočky a aby se zaměřovala na národní zacházení, doložku nejvyšších výhod, spravedlivé a rovné zacházení a ochranu před přímým i nepřímým vyvlastněním, včetně práva na okamžitou, přiměřenou a účinnou náhradu; standardy ochrany a definice investora a investic by měly být vypracovány přesně a v souladu s právními předpisy, aby chránily právo na regulaci ve veřejném zájmu, vyjasnily význam nepřímého vyvlastnění a předcházely neopodstatněným nárokům; volný převod kapitálu by měl být v souladu s ustanoveními Smlouvy o EU a měl by zahrnovat časově neomezenou výjimku na základě obezřetnosti v případě finančních krizí; xv) zajistit, aby se zahraničními investory bylo jednáno způsobem nepřipouštějícím diskriminaci a aby jejich práva současně nebyla rozsáhlejší než práva místních investorů, a nahradit mechanismus urovnávání sporů mezi investory a státem (ISDS) novým systémem pro urovnávání sporů mezi investory a státem, který by se řídil demokratickými zásadami a podléhal přezkumu, a v jehož rámci by případné věci byly projednávány transparentně, veřejně jmenovanými a nezávislými odbornými soudci během veřejných jednání a který by zahrnoval mechanismus odvolání, přičemž by byl zajištěn soulad judikatury a byla by respektována příslušnost soudů EU a členských států a soukromé zájmy by nemohly oslabovat cíle veřejných politik; xvi) zajistit, aby TTIP obsahovala ambiciózní, vyváženou a moderní kapitolu o jasně xvvymezených oblastech práva duševního vlastnictví, včetně uznání a zvýšené ochrany zeměpisných označení, a odrážela spravedlivou a účinnou úroveň ochrany, aniž by byla dotčena potřeba EU reformovat systém autorských práv, a zároveň poskytovala spravedlivou rovnováhu mezi právy duševního vlastnictví a veřejným zájmem, zejména pokud jde o potřebu zachování přístupu k dostupným lékům podporou flexibility v rámci TRIPS; xvii) domnívá se, že je velmi důležité, aby EU a USA nadále usilovaly o celosvětovou vícestrannou harmonizaci patentového práva a angažovaly se v příslušných diskusích prostřednictvím stávajících mezinárodních orgánů, a varuje proto před snahou zahrnout do dohody o TTIP ustanovení týkající se hmotného patentového práva, zejména pokud jde o záležitosti týkající se patentovatelnosti a lhůt odkladu; xviii) zajistit, aby kapitola o právech duševního vlastnictví neobsahovala jako nástroj pro vymáhání ustanovení o odpovědnosti poskytovatelů zprostředkovatelských služeb na internetu nebo o trestních postizích, již dříve odmítnutá Parlamentem, včetně navrhované dohody ACTA; xix) zajistit plné uznávání a důslednou právní ochranu zeměpisného označení EU a opatření, která řeší otázku nevhodného používání a zavádějících informací a praktik; zajistit označování, sledovatelnost a pravost původu produktů v zájmu spotřebitelů a ochranu know-how producentů coby zásadní součást vyvážené dohody; e) pokud jde o transparentnost, zapojení občanské společnosti, aktivní zapojení veřejnosti a účast na politickém životě: i) pokračovat v úsilí o zvýšení transparentnosti jednání tím, že bude široké veřejnosti k dispozici více návrhů, které byly předloženy při jednáních, provést doporučení evropského veřejného ochránce práv, zejména pokud se týkají předpisů o přístupu veřejnosti k dokumentům; ii) převést tato úsilí v oblasti transparentnosti na smysluplné praktické výsledky, mimo jiné dosažením dohod s americkou stranou za účelem zvýšení transparentnosti, včetně přístupu ke všem dokumentům z jednání pro poslance Evropského parlamentu, včetně konsolidovaných znění, a současného zachování nezbytného důvěrného charakteru informací, aby poslanci Parlamentu a členské státy mohli rozvíjet konstruktivní diskusi se zúčastněnými stranami a veřejností; zajistit, že by obě strany jednání měly zdůvodnit jakékoli odmítnutí zveřejnění návrhu předloženého při jednání; iii) prosazovat ještě užší spolupráci s členskými státy, které nesly odpovědnost za mandát k jednání, na jehož základě Evropská komise zahájila jednání s USA, ve snaze upevnit jejich aktivní zapojení do lepší komunikace o rozsahu a možných přínosech dohody pro evropské občany, jak je stanoveno v závěrech Rady přijatých dne 20. března 2015, s cílem zajistit širokou, faktickou veřejnou debatu o TTIP v Evropě, v níž by byly zkoumány skutečné obavy, které dohoda vyvolává; iv) posílit její nepřetržitou a transparentní spolupráci s celou škálou zúčastněných stran v celém průběhu jednání; vyzývá veškeré zúčastněné strany, aby se zapojily a předložily iniciativy a informace, které jsou pro jednání relevantní; v) vyzvat členské státy, aby v souladu se svými příslušnými ústavními závazky zapojily do jednání vnitrostátní parlamenty, poskytnout veškerou nezbytnou podporu členským státům k naplnění tohoto úkolu a v zájmu zvýšení povědomí vnitrostátních parlamentů, aby byly náležitě informovány o probíhajících jednáních; vi) v zájmu dosažení výsledku, který bude přínosem pro občany v EU, USA i jinde, dále rozvíjet úzkou spolupráci s Parlamentem a usilovat o prohlubující se a strukturovaný dialog s Parlamentem, který bude bedlivě monitorovat proces vyjednávání a bude jednat s Komisí, členskými státy, Kongresem a vládou USA i s různými zúčastněnými stranami na obou březích Atlantiku; vii) zajistit, aby TTIP a její provádění v budoucnu bylo doprovázeno prohlubováním transatlantické parlamentní spolupráce, a to na základě a s využitím zkušeností transatlantického dialogu zákonodárců, což by v budoucnu mělo vést k rozšíření a upevnění politického rámce, který by umožnil rozvíjet společné přístupy, posílit strategické partnerství a zlepšit globální spolupráci mezi EU a Spojenými státy;