EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 22.6.2022 COM(2022) 296 final 2022/0192(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009, pokud jde o přechod ze zemědělské účetní datové sítě na zemědělskou datovou síť pro udržitelnost zemědělských podniků {SWD(2022) 166 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Základní akt zemědělské účetní datové sítě (FADN) (nařízení Rady (ES) č. 1217/2009) je třeba změnit v souladu se sdělením Komise ze dne 20. května 2020 nazvaném „Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ a jeho akčním plánem. Komise oznámila svůj záměr přeměnit zemědělskou účetní datovou síť (FADN) na datovou síť pro udržitelnost zemědělských podniků (FSDN). Síť FADN je jedinečným zdrojem mikroekonomických a účetních údajů, které každoročně přicházejí z více než 80 000 zemědělských podniků v EU. Od roku 1965 umožňuje posuzovat hospodářskou a finanční situaci zemědělských podniků. Komise poskytuje harmonizovanou metodiku a společný dotazník, zatímco členské státy shromažďují, ověřují a předkládají údaje. Síť FSDN přispěje k tomuto environmentálnímu a sociálnímu rozměru. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Údaje a informace na úrovni zemědělských podniků musí být spolehlivé a kvalitní, aby tvůrci politik, zemědělci a další příslušné zúčastněné strany mohli přijímat vhodná a důkazy podložená rozhodnutí. Síť FADN se považuje za účinný a vhodný nástroj pro sběr dodatečných environmentálních a sociálních proměnných na úrovni zemědělských podniků, které doplňují v současnosti shromažďované proměnné týkající se hospodářství a příjmů. Na úrovni EU se s ohledem na potřeby politiky SZP získávají určité údaje na úrovni zemědělských podniků, například: 1)Cílem integrované statistiky zemědělských podniků je poskytovat srovnatelné údaje o zemědělských podnicích v EU. Údaje ze všech zemědělských podniků se shromažďují každých 10 let (údaje vycházející z cenzu) a prostřednictvím průběžných výběrových šetření prováděných každé 3 nebo 4 roky. Členské státy shromažďují informace od jednotlivých zemědělských podniků a údaje předávají Eurostatu. Shromažďované informace se týkají: využívání půdy, počtů hospodářských zvířat, rozvoje venkova, řízení a vstupu pracovních sil v zemědělských podnicích (včetně věku, pohlaví a vztahu k vlastníkovi zemědělského podniku). Souhrnné výsledky se zpřístupňují veřejnosti. Přístup k údajům jednotlivých zemědělských podniků je omezen. Integrovaná statistika zemědělských podniků poskytuje základ pro extrapolaci údajů sítě FADN. 2)Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) SZP je zřízen pro účely správy a kontroly plateb zemědělcům. Tento systém se vztahuje na všechny režimy podpory příjmů (ať už povinné, či nikoli), jakož i na některá opatření na podporu rozvoje venkova, která je poskytována na základě počtu hektarů nebo zvířat chovaných zemědělcem. Databáze IACS obsahuje mimo jiné tyto informace: identifikační údaje o všech zemědělských pozemcích v EU (systém evidence půdy LPIS), údaje z počítačové databáze zvířat v zemích EU, kde se uplatňují režimy podpory na zvířata. 3)Připravované prováděcí nařízení Komise stanoví, že pro účely monitorování a hodnocení SZP se kromě údajů ze společného rámce pro monitorování a hodnocení SZP, které se získávají na vnitrostátní a někdy i na regionální úrovni, mají shromažďovat určité údaje jednotlivých zemědělských podniků na úrovni EU. Členské státy budou Komisi poskytovat některé údaje o příjemcích SZP harmonizovaným způsobem. Všechny výše uvedené databáze byly zřízeny pro různé účely a neshromažďují zcela totožné údaje a informace. Existuje však možnost propojit tyto (a další) databáze s údaji sítě FSDN. Systém IACS a připravovaná databáze pro monitorování a hodnocení SZP s údaji na úrovni jednotlivých zemědělských podniků zahrnuje pevně stanovené identifikační číslo příjemce SZP. Na základě sekundárních právních předpisů týkajících se sítě FSDN bude posouzena možnost propojení údajů o zemědělských podnicích s identifikačním číslem příjemce SZP tak, aby byla možná výměna informací mezi těmito databázemi, přičemž toto propojení se může v praxi ukázat jako složité na zavedení, neboť identifikační číslo příjemce ne vždy odpovídá (jednomu) zemědělskému podniku. Proto se v rámci sítě FSDN plánuje zavést jedinečné identifikační číslo zemědělského podniku, které by mohlo být zavedeno například v rámci integrované statistiky zemědělských podniků a mohlo by pomoci propojit statistické údaje této statistiky a údaje sítě FSDN. V rámci každé databáze by za účelem propojení databází bylo nutné provést úpravy (buď právního aktu, systému, nebo metod sběru údajů). I když tedy síť FSDN umožňuje interoperabilitu, ostatní databáze a systémy ji musí zrcadlit. •Soulad s ostatními politikami Unie Probíhá proces změny směrnice 2009/128/ES. Cílem návrhu Komise je zavést mimo jiné i elektronickou evidenci určitých informací o používání pesticidů a o opatřeních nechemické ochrany plodin ze strany profesionálních uživatelů (včetně zemědělců). Bude-li v budoucnu právní předpis přijat, mohly by být tyto údaje základem pro extrapolaci údajů o pesticidech v rámci sítě FSDN. Akt o správě dat (COM/2020/767 ) a navrhovaný akt o datech (v současné době je předmětem legislativního procesu) by mohly otevřít cesty, které je třeba v rámci navrhovaného právního aktu prozkoumat, zejména pokud jde o nové metodiky sběru údajů a nové zdroje údajů v souladu s cílem snížit náklady zemědělců a členských států. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právní základ pro ustanovení nezbytná k dosažení cílů SZP tvoří čl. 43 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)

Uplatní se zásada subsidiarity, neboť návrh nespadá do výlučné pravomoci EU. Síť FSDN, založená na dobře zavedené datové síti FADN, bude užitečným a účinným nástrojem, který EU umožní přispět k cílům SZP a zpřístupnit členským státům a EU hospodářské, environmentální a sociální údaje a informace na úrovni zemědělských podniků. Stejně jako síť FADN bude i síť FSDN poskytovat společné a harmonizované zjišťování za účelem sběru údajů na úrovni zemědělských podniků a zajištění srovnatelnosti údajů na úrovni EU. Návrh tohoto nařízení byl vypracován s cílem podpořit členské státy a zemědělce a omezit jejich zátěž a současně lépe zajistit kvalitu a srovnatelnost údajů sítě FSDN na úrovni zemědělských podniků. Mezi hlavní kritéria pro údaje sítě FSDN (včetně hospodářských, environmentálních a sociálních) patří soudržnost a srovnatelnost. Členské státy nemohou dosáhnout potřebné soudržnosti a srovnatelnosti bez jasného evropského rámce, tj. právních předpisů EU, které stanoví společné definice, formáty vykazování a požadavky na kvalitu. Těchto cílů nemůže být plně dosaženo pouze na úrovni členských států. Opatření by byla účinnější, pokud by byla přijata na úrovni EU na základě právního aktu EU, který by zajistil srovnatelnost informací a údajů v oblastech SZP, na něž se navrhovaný akt vztahuje. Samotný sběr údajů se však provádí nejlépe na úrovni členských států. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality, neboť zajistí kvalitu a srovnatelnost hospodářských, environmentálních a sociálních údajů na úrovni zemědělských podniků shromažďovaných a sestavovaných v rámci FSDN uplatňováním harmonizovaných přístupů ve všech členských státech. Stejně tak zajistí, že síť zůstane relevantní a přizpůsobená, pokud jde o reakci na potřeby SZP. Spolu s interoperabilitou zajistí nařízení větší nákladovou efektivitu sběru a používání údajů na úrovni zemědělských podniků a zároveň bude respektovat zvláštní charakteristiky systémů členských států. V souladu se zásadou proporcionality se navrhované nařízení omezuje na minimální požadavky k dosažení svého cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. •Volba nástroje Navrhovaný nástroj: nařízení. Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem změna stávajícího nařízení. Klíčové politiky EU, jakou je SZP, jsou závislé na srovnatelných, harmonizovaných a velmi kvalitních údajích na úrovni zemědělských podniků dostupných na evropské úrovni. To lze zajistit nejlépe pomocí nařízení, která jsou přímo použitelná v členských státech, a není třeba je nejprve provést ve vnitrostátním právu. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Vzhledem k vysoce technické povaze této iniciativy nebylo provedeno žádné plnohodnotné hodnocení sítě FADN. Existují však vědecké studie a výzkumné projekty, které poskytují posouzení nákladů na sběr údajů do sítě FADN, poukazují na osvědčené postupy v členských státech a také poskytují posouzení nákladů na rozšíření oblasti působnosti sítě FADN o environmentální a sociální rozměr. •Konzultace se zúčastněnými stranami Přechod na síť FSDN spustil různé konzultační aktivity, které se zaměřovaly na všechny tři hlavní identifikované skupiny zúčastněných stran: 1) poskytovatele údajů; 2) subjekty shromažďující údaje a 3) uživatele údajů. Po různých konzultacích s příslušnými zúčastněnými stranami se v celkovém měřítku zdá, že se všechny skupiny zúčastněných stran do značné míry vyslovují ve prospěch iniciativy FSDN a podporují doplnění hospodářských údajů shromažďovaných v rámci sítě FADN o sociální a environmentální rozměr. Ačkoli byla vyjádřena výrazná podpora sběru údajů na úrovni zemědělských podniků v rámci sítě FSDN za účelem posouzení hospodářské udržitelnosti zemědělství spolu s environmentální a sociální udržitelností, někteří respondenti byli toho názoru, že úsilí vynakládané na sběr údajů musí být rozloženo mezi různé uživatele a že by měla být omezena administrativní zátěž poskytovatelů údajů a subjektů shromažďujících údaje. S cílem omezit administrativní zátěž zemědělců a subjektů shromažďujících údaje zavedla Komise koncepci „získat údaje jednou a použít je několikrát“ za účelem jejich lepšího sdílení mezi správními orgány, statistickými úřady a soukromými subjekty. Cílem Komise je rovněž přispět na počáteční náklady členských států související s úpravami v rámci procesu přechodu na síť FSDN. Poskytovatelé údajů a subjekty shromažďující údaje vyjádřili obavy ohledně ochrany poskytovaných údajů a možné neochoty zemědělců tyto informace sdílet. Proto Komise v legislativním návrhu posílila pravidla pro ochranu individuálních údajů. Subjekty shromažďující údaje se podělily o své obavy týkající se neochoty zemědělců účastnit se sběru údajů, problémů se zapojováním nových zemědělských podniků a ztráty zemědělských podniků, které se sběru účastní. Komise ve své iniciativě týkající se FSDN navrhuje a podporuje poskytování zpětné vazby zemědělcům (např. prostřednictvím poradenství na míru, zpráv o výkonnosti / srovnávacích zpráv), jakož i stanovení povinnosti pro zemědělce účastnit se zjišťování v rámci sítě FSDN, jako je tomu v případě statistických zjišťování.

Většina poskytovatelů údajů vyjádřila názor, že by pro ně mělo význam, kdyby za účast na sběru údajů do sítě FSDN získali finanční příspěvek. Komise v souvislosti s touto iniciativou navrhuje, aby členské státy mohly za účelem zapojení zemědělců do datové sítě stanovit různé pobídky, včetně finančních příspěvků. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Při přípravě návrhu FSDN byli konzultováni členové výboru FADN i zvláštní pracovní skupiny. •Posouzení dopadů Vzhledem k vysoce technické povaze iniciativy a omezenému výběru politiky Komise nebylo posouzení dopadů považováno za nezbytné. V posouzení dopadů připojeném k legislativním návrhům pro SZP z roku 2018 na období po roce 2020 byla identifikována potřeba přizpůsobit a posílit stávající zdroje údajů, aby tyto lépe odpovídaly nové politice, a rovněž potřeba zvýšit kvalitu údajů, zejména pokud jde o ukazatele související se zemědělsko-environmentální oblastí, biologickou rozmanitostí a klimatem. V posouzení dopadů bylo rovněž navrženo rozšíření oblasti působnosti sítě FADN, aby byly co nejlépe zastoupeny tržně orientované zemědělské podniky. Dále bylo upřesněno, že může být nutné provést revizi proměnných v podnikovém výkazu (rovněž s ohledem na doporučení v rámci projektu FLINT) a způsobu, jakým je organizována účast příjemců SZP na sběru údajů do sítě FADN. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Při přechodu ze sítě FADN na síť FSDN bylo za hlavní součást iniciativy vedle udržitelnosti považováno zjednodušení a snížení zátěže. Cílem bylo určit oblasti, ve kterých lze metody sběru údajů zjednodušit a odpovídajícím způsobem snížit náklady. Zaprvé je třeba si uvědomit, že metody sběru údajů do sítě FADN se mezi jednotlivými členskými státy značně liší, neboť členské státy si mohou zvolit metodu, která je pro ně nejvhodnější. Kromě toho chybí podrobný přehled metody (metod) sběru údajů jednotlivých členských států a s ním také podrobný přehled nákladů a zátěže. Proto byly v souvislosti se zjednodušením a snížením zátěže vzaty v potaz nejnovější studie a projekty (jejich přehled je uveden níže), jakož i příslušné výsledky konzultačních činností. Na jejich základě jsou dále navrženy určité způsoby zjednodušení a snížení zátěže. Nakonec však bude na samotných členských státech, aby si pro účely sběru dalších environmentálních a sociálních proměnných zvolily nejvhodnější způsob (způsoby) a společně s tím i metodu (metody) sběru údajů do sítě FSDN. 1. V roce 2015 byla provedena a zveřejněna studie „Cost of and good practices for FADN data collection“ (Náklady na sběr údajů do sítě FADN a osvědčené postupy). Hlavním cílem této studie bylo prozkoumat metody a náklady v členských státech týkající se sběru údajů do sítě FADN s ohledem na použití údajů ve prospěch zúčastněných zemědělců a při lepší tvorbě politik. Výsledky této studie potvrzují, že pro sběr údajů do sítě FADN neexistuje jednotná metoda sběru. Členské státy si způsob sběru údajů volí samy. V důsledku toho se náklady na sběr údajů do sítě FADN v jednotlivých členských státech značně liší. Studie uvádí tři hlavní faktory rozdílu v nákladech: 1) rozsah a velikost výběrového souboru FADN (např. Malta shromažďuje údaje z 536 zemědělských podniků, zatímco Polsko z 12 100); 2) různé metody používané ke sběru údajů v rámci sítě FADN (např. údaje získávané přímo kontaktním orgánem sítě FADN nebo prostřednictvím najatých soukromých účetních společností) a 3) vnější faktory, jako je rozdílná úroveň mezd v jednotlivých členských státech a rozdílná průměrná velikost zemědělských podniků v oblasti zjišťování sítě FADN. Volba metodiky sběru údajů může alespoň do určité míry vyvážit vyšší náklady plynoucí z vyšší úrovně mezd a z větší velikosti zemědělských podniků. Nejefektivnější formou sběru údajů, pokud jde o veřejné náklady, je využití stávajících účetních systémů (které byly vytvořeny na soukromé náklady). Zároveň se tato metoda jeví jako nejméně flexibilní. Tam, kde environmentální a sociální údaje nejsou v rámci stávajících účetních systémů k dispozici, může být nutné metodu sběru údajů do sítě FSDN upravit nebo změnit. V neposlední řadě studie uvádí, že přidání nebo odstranění pomocné proměnné nemá velký vliv na poměr celkových nákladů na sběr podle počtu proměnných. Díky zavedenému systémovému rámci jsou roční náklady převážně fixní (související s nastavením a průběhem zjišťování, včetně lidských zdrojů, školení, IT systému) a zvláštní variabilní náklady (např. na aktualizaci pokynů, přidání zvláštního kódu) zanedbatelné. 2. Výzkumný projekt FLINT definoval ukazatele na úrovni zemědělských podniků s cílem zlepšit (mimo jiné) hodnocení politiky podmíněnosti, udržitelnosti a inovací v rámci SZP. Sběr údajů souvisejících s těmito ukazateli byl v rámci pilotní sítě v několika evropských zemích propojen se sítí FADN. Výsledky tohoto projektu 1) potvrzují, že systém založený na síti FADN je účinným a vhodným nástrojem pro sběr dalších environmentálních a sociálních údajů na úrovni zemědělských podniků; 2) poskytují spolehlivou vědeckou důkazní základnu spolu se seznamy možných nových proměnných a příklady, jak shromažďovat údaje pro tyto nové proměnné a identifikovat překážky v procesu provádění a analytické přínosy. 3. Studie o nákladech na rozšíření sítě FADN na síť FSDN je aktualizací dvou dříve popsaných studií. Poskytuje dodatečnou analýzu nákladů na přidání „údajů FLINT“ do stávajícího datového souboru údajů sítě FADN. Odhaduje, že průměrné náklady EU na sběr údajů do sítě FADN činí 750 EUR na podnikový výkaz, zatímco náklady na rozšíření na FSDN (přidáním všech údajů FLINT) by se zvýšily na 1 040 EUR na podnikový výkaz, což představuje nárůst přibližně o 40 %. Tato studie potvrdila výsledky studie z roku 2015, které ukázaly velké rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, pokud jde o současné náklady na sběr údajů do sítě FADN i očekávané dodatečné náklady spojené s přechodem na síť FSDN. Studie rovněž potvrdila, že některé členské státy již shromáždily určité proměnné týkající se udržitelnosti, jejichž sběr se v síti FSDN předpokládá, zatímco jiné nikoli, a mohou tak čelit vyšším počátečním nákladům. Celkové výdaje na sběr údajů tak nejsou mezi členskými státy přímo srovnatelné. Odhadované změny nákladů nakonec vykazují široký rozsah, od zemí jako je Irsko (+10 %) a Nizozemsko (+11 %) až po Francii (+124 %) a Maltu (+225 %). Je však třeba dodat, že tento výpočet nákladů zahrnuje přidání všech 70 proměnných, jak je uvedeno v projektu FLINT, zatímco navrhovaný přechod na síť FSDN nemá za cíl přidat až 70 proměnných a jejich přidávání se bude provádět postupně. Za prvé, rozšíření na síť FSDN bude postupné. Za druhé, podle původního odhadu by rozšíření zahrnovalo 5 až 25 nových proměnných, které budou dále posouzeny na základě probíhající analýzy pilotního projektu popsané v bodě 4 níže a také s ohledem na vývoj právního rámce po zavedení strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ a Strategie v oblasti biologické rozmanitosti. Kromě toho studie nezohledňuje přínosy plynoucí z procesu zjednodušení, jakož i vzájemné propojení a sdílení údajů s jinými databázemi. V důsledku toho lze náklady na rozšíření na FSDN odhadnout jako mnohem nižší, než uvádí zmíněná studie. 4. V rámci probíhajícího pilotního projektu bude provedena analýza a poskytnuty podrobné informace o proměnných souvisejících s udržitelností a jejich zdroji údajů za každý členský stát. Jak již bylo uvedeno, metody sběru údajů závisí na volbě členského státu. Tento pilotní projekt proto přinese posouzení metody (metod) sběru údajů používaných pro sběr údajů týkajících se udržitelnosti v jednotlivých členských státech a ukáže, jak jsou (nebo mohou být) propojeny se systémem sběru dat sítě FADN. Výsledky nastíní situaci v jednotlivých členských státech a poskytnou přiměřený odhad administrativní zátěže a nákladů spojených se sběrem údajů v těchto státech. Tyto výsledky budou přímo využity při práci na sekundárních právních předpisech týkajících se sítě FSDN. Cílem návrhu týkajícího se sítě FSDN je snížit náklady a administrativní zátěž zemědělců a členských států v dlouhodobém horizontu. Na základě zjištění a analýzy jsou v návrhu zohledněny následující aspekty: 1)Stavět na dobrých základech. Sběr údajů o udržitelnosti, ať už v rámci sítě FADN, nebo mimo ni, vytváří náklady. Využití již dobře zavedeného systému FADN a jeho sítě je pro účely sběru dodatečných environmentálních a sociálních údajů na úrovni zemědělských podniků za účelem posouzení politiky EU nákladově efektivnější volbou než zřízení nové samostatné doplňující databáze. Poskytování hospodářských údajů do sítě FADN je v rámci politiky EU povinné. Proto budou náklady a zátěž spojené s udržováním a vylepšováním sítě FADN nadále přetrvávat. Kromě toho existuje riziko, že by došlo k výraznějšímu snížení významu čistě hospodářského aspektu sítě FADN. 2)Změny v průběhu času. Přechod na síť FSDN je proces, který si vyžádá čas. Třebaže se odhaduje, že první sběr nových údajů proběhne v roce 2025, počet nových proměnných bude zpočátku omezený. Podle původního odhadu by se počet nových proměnných měl pohybovat mezi 5 a 25. 3)Interoperabilita pomáhá. Síť FSDN bude podporovat opětovné používání údajů, které jsou již k dispozici v jiných databázích a zdrojích (např. propojení se systémem IACS a dalšími relevantními databázemi národních statistických úřadů). Z dlouhodobějšího hlediska se tím sníží náklady členských států na sběr údajů a současně se sníží zátěž zemědělců (tj. sběr údajů o zemědělských podnicích provedený jednou a jejich opakované používání).

4)Používání moderních a digitálních metod sběru údajů. Za účelem sběru údajů bude systém sítě FSDN podporovat používání alternativních, moderních a digitálních nástrojů. Screening za účelem zjednodušení a modernizace sítě FADN ukázal určité oblasti, kde by bylo možné snížit náklady a zátěž pomocí moderních nástrojů (např. ve spojení s geografickou lokalizací). Kromě toho může sběr údajů na dálku (např. prostřednictvím satelitů a snímacích metod) a jejich propojení s dalšími dostupnými administrativními údaji dále snížit náklady a zátěž pro členské státy i zemědělce (např. formou úspory nákladů vzhledem k tomu, že nebude zapotřebí zemědělce tak často kontaktovat a že informace, které jsou již dostupné, se budou používat opakovaně). Další důkladná práce bude provedena při revizi sekundárních právních předpisů. 5)Volba provádění sběru ročně nebo periodicky V rámci iniciativy FSDN se plánuje rozlišovat mezi ročním a periodickým (každých několik let) sběrem údajů, neboť některé proměnné nemusí být nutné sbírat každý rok. Díky tomuto přístupu se tedy ušetří určité náklady a očekává se, že delší časové rozpětí periodických sběrů pomůže tyto sběry lépe plánovat. 6)Finanční podpora členským státům a zemědělcům. Na sběr údajů do sítě FADN se z rozpočtu EU již přispívá formou paušálního poplatku EU. Pokud jde o síť FSDN, plánuje se, že z rozpočtu EU bude poskytnut finanční příspěvek na zavedení a modernizaci systémů členských států, který členským státům pomůže pokrýt počáteční náklady spojené s přechodem. Kromě toho, aby byli zemědělci k účasti v datové síti motivováni, členské státy budou moci zemědělcům za poskytnutí údajů platit. Současně bude síť FSDN reflektovat statistická pravidla v případech, kdy bude zemědělec vázán povinností se do zjišťování zapojit. Z výše uvedeného posouzení vyplývá, že přechod na síť FSDN přinese v krátkém období dodatečné náklady a určitou zátěž, především pro členské státy. Tyto problémy se vážou především k počáteční fázi procesu přechodu, kdy v některých členských státech může být nutné provést určité úpravy metod sběru údajů a/nebo přizpůsobit informační technologie. Z dlouhodobého hlediska se však předpokládá, že náklady a zátěž se sníží jak pro členské státy, tak pro zemědělce. •Základní práva Návrh zlepšuje ochranu základních práv v souvislosti se zpřísněním pravidel pro ochranu individuálních údajů a zajišťuje lepší soulad s články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Článek 19 nařízení (ES) č. 1217/2009 stanoví, že z rozpočtu EU se hradí náklady Komise na IT technologie, jakož i roční příspěvek (paušální poplatek EU), který pokrývá část nákladů členských států na sběr údajů. Je třeba poznamenat, že za posledních 12 let se paušální poplatek EU mírně zvýšil. Toto zvýšení však plně nepokrylo inflaci v tomto období. Kromě toho bylo vyhodnoceno, že příspěvek EU pokrývá pouze 30 % nákladů členských států na sběr údajů. Pokud jde o rozpočet EU, cílem návrhu FSDN je rozšířit a změnit stávající oblast působnosti: 1)rozlišováním rozpočtů na pravidelná a zvláštní zjišťování; 2)umožněním financování zřízení a modernizace systémů pro sběr údajů do sítě FSDN členských států a přizpůsobení jejich IT systémů; 3)poskytováním pobídek pro zemědělské podniky k účasti tím, že se členským státům umožní různé způsoby přidělování příspěvků v závislosti na standardní hodnotě produkce podniku; 4)umožněním, aby členské státy stanovily pobídky pro účast zemědělců v datové síti, například poskytnutím finančního příspěvku zemědělcům. Celkový rozpočet EU na rok 2022 na síť FADN činí 16,7 milionu EUR. Plánuje se navýšení tohoto rozpočtu, aby bylo možné pokrýt výše uvedené rozšíření oblasti působnosti. Protože však konečná částka velmi závisí na podobě a podrobnostech sekundárních právních předpisů, nelze ji v této fázi plně odhadnout. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsob monitorování, hodnocení a podávání zpráv Očekává se, že návrh nařízení bude přijat Evropským parlamentem a Radou co nejdříve a Komise brzy nato přijme prováděcí opatření. Nařízení bude přímo použitelné ve všech členských státech, aniž by bylo nutné vypracovat prováděcí plán. Členské státy budou muset Komisi poskytovat údaje od roku 2026 (za účetní rok 2025). •Informativní dokumenty (u směrnic) Nepoužije se.

•Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Navrhovaná změna se týká článků 1, 2, 3, 4, 5, 5a, 5b, 6, 7, 8, 16, 17, 19 a 19a nařízení (ES) č. 1217/2009 a jejím cílem je převést síť FADN na síť FSDN rozšířením rozsahu získávaných údajů, aby kromě hospodářského rozměru zahrnovala i rozměr environmentální a sociální, a to zjednodušením a modernizací stávajícího souboru údajů, motivováním zemědělců k účasti v datové síti a poskytováním pomoci členským státům při sběru údajů (např. propojení s jinými příslušnými databázemi, poskytováním příspěvku pro proces přechodu). 2022/0192 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009, pokud jde o přechod ze zemědělské účetní datové sítě na zemědělskou datovou síť pro udržitelnost zemědělských podniků EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Rozvoj odvětví zemědělství v Unii a společné zemědělské politiky vyžaduje objektivní a relevantní informace o výkonnosti a udržitelnosti zemědělských podniků v Unii. Zemědělská účetní datová síť (FADN) byla zřízena nařízením Rady (ES) č. 1217/2009. (2)V posouzení dopadů, které Komise v roce 2018 provedla na podporu legislativních návrhů společné zemědělské politiky (SZP) na období po roce 2020, byla identifikována potřeba zlepšit sběr údajů na úrovni zemědělských podniků. (3)Ve sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvaném „Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ (dále jen „strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“) Komise oznámila svůj záměr převést zemědělskou účetní datovou síť (FADN) na datovou síť pro udržitelnost zemědělských podniků (FSDN) s cílem shromažďovat údaje o udržitelnosti na úrovni zemědělských podniků. Přechod rovněž přispěje ke zlepšení poradenských služeb pro zemědělce a usnadní srovnávání výkonnosti zemědělských podniků. (4)Udržitelnost zemědělských podniků se posuzuje v rámci cílů udržitelného rozvoje OSN podle tří hlavních hledisek: hospodářských, environmentálních a sociálních. V současné době se údaje shromažďují především za účelem posouzení hospodářských aspektů zemědělských podniků, ačkoliv je nutné, aby se posuzovala celková udržitelnost podniku, včetně environmentálních údajů týkajících se půdy, ovzduší, vody a biologické rozmanitosti, jakož i údajů zahrnujících sociální rozměr zemědělství. Přechod na síť FSDN umožní srovnávat výkonnost zemědělských podniků s průměrnými výsledky na regionální, národní a odvětvové úrovni. Co se týče účetních údajů, účetnictví zemědělských podniků tvoří základní zdroj pro stanovení příjmů a zkoumání hospodářské činnosti zemědělských podniků. Shromážděné informace mohou být rovněž použity k poskytování individualizovaných poradenských služeb a zpětné vazby zemědělcům s cílem zlepšit udržitelnost zemědělských podniků. (5)Těchto cílů lze dosáhnout pouze prostřednictvím unijní sítě pro sběr údajů o udržitelnosti zemědělských podniků (dále jen „datová síť“), která bude založena na činnosti subjektů shromažďujících údaje působících v každém členském státě a požívajících důvěry dotčených stran. Členské státy nebo odpovědné vnitrostátní orgány by měly usilovat o co největší modernizaci způsobů sběru údajů. Aby se snížila zátěž zemědělců a subjektů shromažďujících údaje a nedocházelo ke zdvojování žádostí o údaje a obohatil se soubor údajů sítě FSDN, měla by se uplatňovat zásada shromáždit údaje jednou a používat je opakovaně. Bude zohledněna směrnice o otevřených datech. Mělo by se podporovat využívání digitálních řešení, včetně opakovaného používání údajů a jejich sdílení s jinými zdroji. Mělo by být stanoveno, že systém založený výhradně na zemědělských účetních střediscích může být rozšířen s ohledem na sběr environmentálních a sociálních proměnných a že sběr údajů může být založen jak na pravidelných, tak na zvláštních zjišťováních v závislosti na informačních potřebách.

(6)Pokud jde o oblast zjišťování stanovenou v článku 5 nařízení (ES) č. 1217/2009, musí být zachovány hlavní kritéria pro reprezentativnost účetních údajů a výběrová kritéria pro pravidelná zjišťování, přičemž je třeba doplnit další informace týkající se ostatních aspektů udržitelnosti a mít na paměti, že ve vztahu k environmentálním nebo sociálním proměnným nemusí být výsledné zjišťování reprezentativní. V závislosti na potřebách týkajících se sběru těchto informací lze provádět zvláštní zjišťování s různými kritérii výběru a pravidelností, včetně zjišťování na ad hoc nebo periodickém základě (každých několik let). (7)Při zasílání údajů vykazujícího podniku na úrovni Unie by členské státy měly poskytnout identifikační číslo zemědělského podniku, aby bylo možné identifikovat zemědělský podnik na úrovni Unie, a zajistit tak sdílení údajů na úrovni Unie. Cílem této výměny informací je posílit schopnost analyzovat otázky udržitelnosti. (8)V případě, že Komise nebo kontaktní orgány budou sdílet individuální údaje, je nanejvýš důležité zaručit ochranu údajů a poskytnout zemědělcům záruku, že jejich údaje a všechny ostatní individuální podrobné údaje získané podle tohoto nařízení budou anonymizovány nebo pseudonymizovány, aby se zabránilo jejich identifikaci, pokud jde o fyzické i právnické osoby. (9)Údaje by měly být shromažďovány na úrovni členského státu a měly by být pseudonymizovány pomocí identifikačního čísla. Komisi by měly být předávány pouze pseudonymizované údaje. Mělo by být stanoveno, že přístup k těmto údajům může být poskytnut pouze příslušným orgánům ve zvláštních případech a v souladu s mezinárodním právem, právem Unie a vnitrostátním právem. Postupy, které je třeba dodržet, a podmínky, které je třeba splnit pro získání přístupu k údajům v souladu s požadavky nezbytnosti a přiměřenosti, by měly být vymezeny mezinárodním právem, právem Unie a vnitrostátním právem, a zejména Listinou základních práv Evropské unie. (10)Měla by být přijata veškerá nezbytná opatření, aby se zabránilo deanonymizaci a zpětné identifikaci, ale může se stát, že údaje mohou být zpřístupněny z důvodu dalšího výzkumu a případů zpřístupnění údajů, které jsou mimo kontrolu Komise. V takových případech by údaje měly být považovány za osobní údaje a měla by se uplatnit nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725. Údaje o zemědělských podnicích se shromažďují bez ohledu na to, zda jsou ve vlastnictví fyzických nebo právnických osob. Záruky ochrany údajů by proto měly být rozšířeny i na právnické osoby. Dále, pokud jde o vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, je třeba dodržovat zásady nařízení (ES) č. 223/2009. (11)V zájmu zajištění ochrany údajů by měla být stanovena podrobná pravidla pro správu údajů. Komise by proto měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci, kterými se doplňují jiné než podstatné prvky nařízení (ES) č. 1217/2009, aby do nich zahrnula pravidla týkající se procesu správy údajů, zejména identifikace zemědělského podniku, uchovávání údajů, kvality a ověřování údajů, používání údajů, přístupu k základním údajům a jejich předávání, zpracování základních údajů, kombinace údajů s jinými zdroji údajů, postupu pro zajištění dostupnosti podrobných a souhrnných údajů, kompatibilních systémů uchovávání a výměny údajů, přezkumu odmítnutí poskytnout údaje a povinností pro koncové uživatele vědeckých údajů a další zúčastněné strany. (12)Za účelem zajištění jednotných podmínek pro provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijímání prováděcích aktů týkajících se specifického řízení pravidelných a zvláštních zjišťování, jakož i zvláštních pravidel pro ochranu údajů. (13)S rozšířenou oblastí působností sítě FSDN je třeba upravit pravidla pro rozpočet, včetně rozlišených systémů řízení pro pravidelné a zvláštní zjišťování. Z rozpočtu Unie by mělo být financováno zřízení a modernizace systémů členských států, aby byly v souladu s revidovanou oblastí působnosti a systémem řízení sítě FSDN. Členské státy mohou stanovit způsob přidělování podle hodnoty standardní produkce zemědělského podniku. Členské státy by měly mít možnost stanovit pobídky pro účast zemědělců v datové síti, např. formou finančního příspěvku, zpětné vazby o výkonnosti zemědělského podniku se zaměřením na zlepšení udržitelných zemědělských postupů nebo cíleného poradenství založeného na informacích ze sítě FSDN. (14)Vzhledem k tomu, že se některé členské státy potýkají s problémy týkajícími se účasti zemědělců v datové síti, některé z nich již zařadily systém FADN do vnitrostátních statistik, které zemědělcům ukládají povinnost požadované informace poskytovat. Zemědělci, kteří byli vybráni jako vykazující podniky, by měli údaje poskytnout; členské státy by měly mít možnost přijmout vnitrostátní pravidla pro řešení případů, kdy vykazující podniky tuto povinnost neplní. (15)Název Výboru pro zemědělskou účetní datovou síť by měl být změněn tak, aby odrážel změny ve stávajícím nařízení. Současný výbor by však měl existovat i nadále, mít stejné funkce a přizpůsobit se nové oblasti působnosti datové sítě. 16) Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto: 1) Název nařízení se nahrazuje tímto: „Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení sítě pro sběr údajů o udržitelnosti zemědělských podniků v Unii“. 2) Nadpis kapitoly I se nahrazuje tímto: „ZALOŽENÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE PRO UDRŽITELNOST ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“. 3) Článek 1 se nahrazuje tímto: „Článek 1

1. Je založena datová síť Unie pro udržitelnost zemědělských podniků za účelem sběru hospodářských, environmentálních a sociálních údajů na úrovni zemědělských podniků. 2. Údaje získané podle tohoto nařízení přispívají k hodnocení udržitelnosti zemědělství EU. 3. Údaje datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků se zpřístupní veřejnosti způsobem, který je v souladu s články 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie a nařízeními (EU) 2016/679* a 2018/1725**. 4. V příslušných případech musí být zpracování, správa a využívání údajů shromážděných podle tohoto nařízení v souladu s nařízeními (EU) 2016/679, (EU) 2018/1725 a (ES) č. 223/2009***. * Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1). ** Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39). *** Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).“ 4) Článek 2 se nahrazuje tímto: „Článek 2 Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a) „zemědělcem“ fyzická osoba odpovědná za každodenní řízení zemědělského podniku; b) „podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie; c) „třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky ve smyslu článku 5b; d) „podnikovým výkazem“ dotazník vyplněný údaji o zemědělském podniku v souladu se společnou metodikou datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků; e) „vykazujícím podnikem“ každý zemědělský podnik vypracovávající podnikové výkazy pro datovou síť; f) „oblastí datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků“ území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků; g) „údaji datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků“ hospodářské, environmentální a sociální údaje na úrovni zemědělských podniků pocházející z účetnictví a/nebo z jiných zdrojů údajů shromažďované systematicky a pravidelně; h) „standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce;

i) „osobními údaji“ osobní údaje ve smyslu nařízení (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725, avšak s rozšířením ochrany na oprávněné zájmy zemědělců, kteří jsou právnickými osobami; j) „identifikačním číslem zemědělského podniku“ jedinečné identifikační číslo jednotlivého zemědělského podniku, pokud jde o zpracování údajů podle tohoto nařízení; k) „zpracováním údajů“ jakákoli operace nebo soubor operací, které se provádějí s údaji osob podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1725; l) „základními údaji“ údaje týkající se jednotlivých zemědělských podniků, fyzických nebo právnických osob nebo jednotlivých výběrových souborů; m) „metadaty“ údaje poskytující kvalitativní a kvantitativní informace o shromažďovaných základních údajích; n) „anonymizovanými údaji“ údaje založené na základních údajích a existující ve formě, která neumožňuje přímou nebo nepřímou identifikaci fyzických nebo právnických osob; o) „pseudonymizovanými údaji“ osobní údaje, které již nelze přiřadit konkrétnímu subjektu bez použití dodatečných informací, pokud jsou tyto dodatečné informace uchovávány odděleně a vztahují se na ně technická a organizační opatření, aby bylo zajištěno, že nebudou přiřazeny identifikované či identifikovatelné fyzické nebo právnické osobě; p) „souhrnnými údaji“ údaje, které jsou výsledkem shrnutí základních nebo podrobných údajů pro konkrétní analytické účely.“ 5) Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 2a Seznam oblastí datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků je uveden v příloze I.“ 6) V článku 3 se pojem „datová síť“ nahrazuje pojmem „datová síť pro udržitelnost zemědělských podniků.“ 7) Nadpis kapitoly II se nahrazuje tímto: „ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMŮ ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ A SBĚR DALŠÍCH INFORMACÍ O UDRŽITELNOSTI“. 8) Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 1. Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních a jiných údajů o udržitelnosti. Údaje datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování. 2. Příslušný orgán pro datovou síť pro udržitelnost zemědělských podniků může využívat jiné zdroje údajů ke sběru a opakovanému použití údajů, které slouží jako podklad pro zjišťování prostřednictvím datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterým se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se procesu správy údajů, zejména identifikace zemědělského podniku, uchovávání údajů, kvality a potvrzování údajů, používání údajů, přístupu k základním údajům a jejich předávání, zpracování základních údajů, kombinace údajů s jinými zdroji údajů, postupu pro zajištění dostupnosti podrobných a souhrnných údajů, kompatibilních systémů uchovávání a výměny údajů, přezkumu odmítnutí poskytnout údaje a povinností pro koncové uživatele vědeckých údajů a další zúčastněné strany. 4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizuje forma a obsah společných pravidelných a zvláštních zjišťování, jakož i metody a požadavky na opakované použití a sdílení údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“

9) Článek 5 se nahrazuje tímto: „Článek 5 1. Oblast zjišťování zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se toto nařízení doplní o pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce. Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2. 2. Aby byl zemědělský podnik zařazen mezi vykazující podniky, musí splňovat tyto podmínky: a) spadat do oblasti zjišťování uvedené v odstavci 1; b) být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků typický pro danou oblast zjišťování. 3. Zemědělský podnik, který je v rámci plánu výběru vykazujících podniků zařazen jako vykazující podnik, poskytne požadované údaje. 4. Členské státy mohou přijmout vnitrostátní pravidla pro řešení možných případů nedodržení odstavce 3.“ 10) Článek 5a se mění takto: a) první pododstavec odstavce 1 se nahrazuje tímto: „Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní výběrový soubor z oblasti zjišťování, včetně pravidelných, a je-li to relevantní, i zvláštních zjišťování.“; b) v odstavcích 2 a 3 se pojem „datová síť“ nahrazuje pojmem „datová síť pro udržitelnost zemědělských podniků“. 11) V článku 5b se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky, jako je typ výrobního zaměření, ekonomická velikost podniků a význam jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají. Klasifikační systém zemědělských podniků se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly získány prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků.“ 12) Článek 6 se mění takto: a) odstavec 1 se nahrazuje tímto: „1. Každý členský stát zřídí celostátní výbor pro datovou síť (dále jen „celostátní výbor“).“;

b) v odstavci 4 se pojem „datová síť“ nahrazuje pojmem „datová síť pro udržitelnost zemědělských podniků“. 13) V článku 7 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je: a) informovat celostátní výbor, regionální výbory a subjekty shromažďující údaje, jako jsou účetní střediska, o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění; b) sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi; c) sestavovat: i) seznam vykazujících podniků; ii) kde je to relevantní, seznam subjektů shromažďujících údaje, které jsou schopny vyhotovovat podnikové výkazy; d) vypracovávat podnikové výkazy zemědělských podniků, které mu byly zaslány subjekty shromažďujícími údaje, včetně údajů shromážděných z jiných zdrojů údajů; e) ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny; f) předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě; g) předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a subjektům shromažďujícím údaje a zasílat příslušné odpovědi Komisi; h) zpřístupnit získané výsledky za účelem poskytování poradenství a zpětné vazby zemědělcům ohledně jejich výkonnosti v oblasti udržitelnosti.“ 14) Článek 8 se nahrazuje tímto: „Článek 8 1. Každý vykazující podnik vyhotovuje svůj individuální podnikový výkaz a je mu přiděleno identifikační číslo. 2. Údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat: a) zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů; b) posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku; c) posoudit hospodářskou, environmentální a sociální udržitelnost podniku;

d) ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě. 3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se vztahují na zemědělské činnosti samotného podniku a jiné výdělečné činnosti, které se jej přímo týkají. 4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se toto nařízení doplní o pravidla pro určení hlavních skupin údajů, které mají být shromažďovány, a o obecná pravidla pro sběr údajů. 5. Aby byla zajištěna porovnatelnost údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“ 15) Článek 16 se nahrazuje tímto: „Článek 16 1. Individuální údaje nebo jiné podrobné informace získané při používání tohoto nařízení nesmějí být použity pro daňové účely. 2. Anonymizované nebo pseudonymizované individuální údaje může Komise nebo kontaktní orgány sdílet pro účely stanovené v článku 1 za předpokladu, že nedojde k identifikaci fyzických nebo právnických osob.“ 16) V článku 17 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Celostátní výbor, regionální výbory, kontaktní orgán a subjekty shromažďující údaje poskytují v rámci své působnosti Komisi na její dotaz všechny informace, které souvisejí s plněním jejich povinností při používání tohoto nařízení. Tyto dotazy určené celostátnímu výboru, regionálním výborům nebo subjektům shromažďujícím údaje a odpovědi na ně se předávají písemně prostřednictvím kontaktního orgánu.“ 17) Článek 19 se nahrazuje tímto: „Článek 19 1. Rozpočtové prostředky uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie, oddíle Komise, kryjí: a) u pravidelných zjišťování: paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členského státu poplatek ve výši 50 % paušálního poplatku; b) u zvláštních zjišťování: paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků nebo členského státu poplatek ve výši 50 % paušálního poplatku; c) všechny náklady na počítačové systémy používané Komisí pro provoz a rozvoj sítě, příjem, ověřování, zpracování, interoperabilitu a analýzu údajů dodávaných členskými státy. Tyto náklady zahrnují popřípadě náklady na šíření výsledků dotyčných činností a náklady na studie ostatních aspektů datové sítě a na jejich rozvoj. 2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie. 3. Unie může členským státům poskytnout rovněž finanční příspěvky ze souhrnného rozpočtu Unie na pokrytí nákladů na provádění tohoto nařízení, pokud si zavedení systému sběru dodatečných environmentálních a sociálních proměnných, včetně školení a zajištění interoperability mezi systémy sběru dat, vyžádá významné úpravy vnitrostátního systému sběru údajů zemědělské účetní datové sítě členského státu. 4. Paušální poplatek splatný členským státům může být částečně nebo zcela vyplacen zemědělcům za jejich účast na zjišťováních v rámci datové sítě pro udržitelnost zemědělských podniků. Členské státy mohou stanovit zvláštní klíč pro přidělování, podle kterého se část nebo celková částka vyplacená zúčastněným zemědělcům odvíjí od standardní hodnoty produkce zemědělského podniku.