CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 13.5.2015  
COM(2015) 270 final 
  
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Polska na rok 2015 
 
a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Polska z roku 2015 
 
 
 
CS 2   CS  
 
Doporučení pro 
DOPORU ČENÍ RADY 
k národnímu programu reforem Polska na rok 2015 
 
a stanovisko Rady ke konvergen čnímu programu Polska z roku 2015 
 
RADA EVROPSKÉ UNIE, 
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 
4 této smlouvy, 
s ohledem na na řízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad 
stavy rozpo čtů a nad hospodá řskými politikami a o posílení koordinace hospodá řských 
politik1, a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného na řízení, 
s ohledem na doporu čení Evropské komise2, 
s ohledem na usnesení Evropského parlamentu3, 
s ohledem na záv ěry Evropské rady, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro zam ěstnanost, 
s ohledem na stanovisko Hospodá řského a finan čního výboru, 
s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodá řskou politiku, 
vzhledem k t ěmto důvodům: 
(1) Dne 26. b řezna 2010 schválila Evropská rada ná vrh Komise zahájit novou strategii 
pro růst a zam ěstnanost ( Evropa 2020 ) založenou na posílené koordinaci 
hospodářských politik. Tato strategie se zam ěřuje na klí čové oblasti, v nichž je t řeba 
přijmout opat ření, aby se posílil evropský  potenciál pro udržitelný r ůst a 
konkurenceschopnost. 
(2) Dne 13. července 2010 p řijala Rada na základ ě návrhů Komise doporu čení o 
hlavních sm ěrech hospodá řských politik členských stát ů a Unie (na období 2010–
2014) a dne 21. října 2010 p řijala rozhodnutí o hlavních sm ěrech politik 
zaměstnanosti členských stát ů. Tyto dokumenty spole čně tvoří tzv. integrované 
hlavní sm ěry a členské státy byly vyzvány, aby je zohled
ňovaly v rámci svých 
vnitrostátních politik v oblasti hospodá řství a zam ěstnanosti. 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2015) 270. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
CS 3   CS (3) Dne 8. července 2014 p řijala Rada doporu čení k národnímu programu reforem 
Polska na rok 2014 a vydala sta novisko k aktualizovanému konvergen čnímu 
programu Polska z roku 2014. 
(4) Dne 28. listopadu 2014 p řijala Komise ro ční analýzu r ůstu4, jež zahájila evropský 
semestr koordinace hospodá řských politik pro rok 2015. Téhož dne Komise na 
základě nařízení (EU) č. 1176/2011 p řijala zprávu mechanismu varování5, ve které 
Polsko není uvedeno mezi členskými státy, u nich ž bude proveden hloubkový 
přezkum. 
(5) Dne 18. prosince 2014 potvrdila Evropská rada priority pro podporu investic, 
urychlení strukturál ních reforem a odpov ědnou fiskální konsolidaci podporující r ůst. 
(6) Dne 26. února 2015 Komise zve řejnila svou zprávu o Polsku pro rok 20156. V této 
zprávě byl posouzen pokrok, který Polsko u činilo v pln ění jemu ur čených 
doporučení přijatých dne 8. července 2014. 
(7) Dne 29. dubna 2015 p ředložilo Polsko sv ůj národní program reforem na rok 2015 a 
dne 30. dubna 2015 sv ůj konvergen ční program z roku 2015. Vzhledem k jejich 
provázanosti byly oba programy posuzovány sou časně. 
(8) Na Polsko se v sou časnosti vztahuje preventivní  složka Paktu o stabilit ě a růstu [poté 
co byl v červnu 2015 ukon čen postup p ři nadměrném schodku]. Ve svém 
konvergen čním programu z roku 2015 vláda plánuje postupn ě snižovat celkový 
schodek vládního sektoru z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP v roce 2015 a dále na 1,2 % HDP v roce 2018. Podle prognózy Komise z jara 2015 se lze domnívat, že nadm ěrný 
schodek byl odstran ěn již v roce 2014, tedy jeden rok p řed stanovenou lh ůtou, 
vezme-li se v úvahu, že p řekročení referen ční hodnoty 3 % HDP vysv ětlují čisté 
rozpočtové náklady na systémovou d ůchodovou reformu. Podle konvergen čního 
programu hodlá vláda splnit do roku 2019 st řednědobý cíl – strukturální schodek ve 
výši 1% HDP. V roce 2015 dosáhne pom ěr dluhu k HDP svého maxima, tj. 51,7 %, 
následně jej vláda v roce 2018 hodlá snížit na 49,1 %. Makroekonomický scéná ř, z 
něhož vychází tyto rozpo čtové projekce, je v ěrohodný pro rok 2015 a pro rok 2016 je 
optimistický. Na základ ě celkového posouzení se p ředpokládá, že Polsko v roce 2015 
dodrží požadovanou korekci ve vztahu k st řednědobému cíli, jelikož čistý růst výdajů 
je pod referen ční hodnotou. Opat ření, jež mají podpo řit dosažení plánovaných cíl ů, 
pokud jde o schodek od roku 2016, nejsou dostate čně objasněna. Podle prognózy 
Komise z jara 2015 existuje riziko, že v roce 2016 se požadovaná korekce mírn ě 
odchýlí od cíle, nebo ť strukturální korekce nedosahuje požadované výše. V roce 
2016 proto bude zapot řebí dalších opat ření. Na základ ě posouzení konvergen čního 
programu a s ohledem na prognózu Komise z jara 2015 zastává Rada stanovisko, že 
Polsko vícemén ě vyhoví ustanovení Paktu o stabilit ě a růstu. Příjmy z daní by bylo 
možné zvýšit omezením nadm ěrného využívání snížených sazeb DPH, jak je tomu v 
současnosti, a zvýšením ú činnosti da ňové správy. 
(9) Pro fiskální rámec Polska by bylo p řínosné zřídit nezávislý orgán, který by byl 
odpovědný za hodnocení ex ante  a ex post  týkající se dodržování fiskálních pravidel, 
za hodnocení makroekonomických a rozpo čtových prognóz a za analýzu dlouhodobé 
udržitelnosti ve řejných financí. 
                                                 
4 COM(2014) 902. 
5 COM(2014) 904. 
6 SWD(2015) 40 final. 
 
CS 4   CS (10) Polsko na konci roku 2013 ustoupilo od systémové d ůchodové reformy z roku 1999. 
I když to krátkodob ě mírně ulehčilo rozpo čtu, upuštění od této reformy nezlepší 
dlouhodobou udržitelnost ve řejných financí, nebo ť krátkodobý ú činek vyšších 
příspěvků na sociální pojišt ění a nižších úrokových pl ateb vyrovnají v budoucnosti 
vyšší platby d ůchodů z veřejného důchodového pilí ře. Celkov ě je upušt ění od 
systémové d ůchodové reformy z roku 1999 z dlouhodobého hlediska pro polské 
veřejné finance do ur čité míry rizikové. 
(11) Výsady sociálního zabezpe čení, které jsou p řiznávány zem ědělcům a horník ům, 
brání i nadále profesní mobilit ě a pro ve řejné finance znamenají zna čné náklady. 
Tyto zvýhod ňující režimy odrazují obyvatele od toho, aby p řešli do produktivn ějších 
odvětví, vytvá řejí skrytou nezam ěstnanost a kv ůli nízkým p říspěvkům jsou z velké 
míry dotovány da ňovými poplatníky. Polské odv ětví zemědělství zaměstnává 11,4 % 
pracovní síly, což je více než dvojnásobek pr ůměru EU, avšak vytvá ří pouze 3,3 % 
hrubé přidané hodnoty Polska. Státní dotace do systému sociálního zabezpe čení ve 
prospěch zemědělců činí téměř 1 % HDP a d ůchodový systém horník ů dotují ve výši 
0,5 % HDP. P říspěvky a dávky spolu souvisí jen minimáln ě, přičemž výše p říspěvků 
vychází v ětšinou z paušální sazby. Z tohoto r ežimu není možné systematicky 
vyloučit zemědělce s vyššími p říjmy, což umož ňuje jeho zneužívání. Zavedení 
systému pro evidenci a posuzování p říjmů zemědělců by bylo nezbytným prvním 
krokem na cest ě k reformě systému sociálního zabezpe čení pro zem ědělce. 
(12) V zemi i nadále p řetrvává segmentace trhu práce. V Polsku se nejvíce z celé EU 
využívají smlouvy na dobu ur čitou, přičemž míra p řechodu z do časného do trvalého 
pracovního pom ěru je nízká a diferenciace mezd nejvyšší v EU. P řísné podmínky 
propouštění, dlouhá soudní řízení a jiné obtíže zat ěžující zam ěstnavatele podporují 
využívání pracovních smluv na dobu ur čitou a nestandardních pracovních smluv. 
Náklady na smlouvy, které up ravuje zákoník práce, jsou krom ě toho vnímány jako 
vysoké a vedou k nadm ěrnému využívání smluv ob čanského práva ( umowy cywilno-
prawne ), jež jsou pro zam ěstnavatele atraktivní kv ůli souvisejícím nižším 
příspěvkům na sociální zabezpe čení. Vysoký podíl smluv tohoto typu, tj. smluv, 
které jsou spojeny s nižšími p říspěvky, však m ůže snižovat kvalitu dostupných 
pracovních míst, zejména v p řípadě mladých pracovník ů. Nezaměstnanost mladých 
lidí je vysoká, částečně v důsledku nesouladu mezi kvalifikací a dovednostmi 
uchazečů na jedné stran ě a potřebami trhu práce na druhé stran ě. Proto je t řeba dále 
usilovat o reformu odborného vzd ělávání a odborné p řípravy a zvýšit nízkou míru 
účasti na programech celoživotního u čení. Účast žen na trhu práce z ůstává na nízké 
úrovni. S cílem řešit tento problém posílilo Polsko dostupnost p ředškolního 
vzdělávání, nicmén ě dostupnost za řízení péče o malé d ěti je stále ješt ě jedna z 
nejhorších v EU. 
(13) Na železni ční odvětví negativn ě působí vysoké poplatky za p řístup k tratím 
a nedostate čné vnitrostátní financování. Postupy pro navrhování a provád ění projekt ů 
jsou kvůli regulačním a správním podmínkám často zdlouhavé a komplikované. 
Nedávné legislativní zm ěny by mohly mít na železni ční dopravu pozitivní dopad, 
avšak pravd ěpodobně neovlivní investi ční projekty zahájené b ěhem programového 
období 2007–2013. Nicmén ě v období 2014–2020 by se m ělo výrazn ě zvýšit 
financování odv ětví železnic z prost ředků EU. 
(14) V kontextu evropského semestru provedl a Komise komplexní analýzu hospodá řské 
politiky Polska, kterou zve řejnila ve své zpráv ě o Polsku pro rok 2015. Posoudila 
také konvergen ční program a národní program reforem, jakož i opat ření přijatá v 
návaznosti na doporu čení, která byla Polsku adresována v p ředchozích letech. V 
 
CS 5   CS úvahu brala nejen jejich význam pr o udržitelnou fiskální a sociáln ě-ekonomickou 
politiku v Polsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, jelikož celkovou 
správu ekonomických záležitostí v Unii je t řeba posílit tím, že pro budoucí 
rozhodování členských stát ů budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Doporu čení v 
rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporu čení č. 1 až 4. 
(15) Na základ ě tohoto posouzení p řezkoumala Rada konvergen ční program Polska, 
přičemž její stanovisko7 je promítnuto zejména do níže uvedeného doporu čení č. 1, 
DOPORU ČUJE Polsku v období 2015–2016: 
1. Po odstran ění nadměrného schodku dosáhnout v roce 2015 i 2016 fiskální korekce 
ve výši 0,5 % HDP, aby bylo možné splnit st řednědobý cíl. Z řídit nezávislou fiskální 
radu. Omezit používání snížených sazeb DPH. 
2. Zahájit proces harmonizace d ůchodového pojišt ění pro zem ědělce a horníky s 
důchodovým pojišt ěním pro ostatní pracovníky a p řijmout časový plán pro 
postupnou úplnou harmonizaci; zavést syst ém pro posuzování a evidenci p říjmů 
zemědělců. 
3. P řijmout opat ření k omezení nadm ěrného využívání smluv na dobu ur čitou a smluv 
občanského práva na trhu práce. 
4. Odstranit p řekážky pro investice do železni čních projekt ů. 
V Bruselu dne 
 Za Radu 
 p ředseda 
                                                 
7 Podle čl. 9 odst. 2 na řízení Rady (ES) č. 1466/97.