[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 30.11.2005

KOM(2005) 621 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Prioritní opatření zaměřená na řešení problémů přistěhovalectví: první opatření po schůzce v Hampton Court

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Prioritní opatření zaměřená na řešení problémů přistěhovalectví: první opatření po schůzce v Hampton Court

Toto sdělení je východiskem opatření následujících po neformální schůzce hlav států a vlád EU v Hampton Court, která se uskutečnila dne 27. října 2005. Na této schůzce vyzvali vedoucí představitelé států ke komplexnímu přístupu při řešení problémů spojených s přistěhovalectvím. Po schůzce v Hampton Court předseda Komise Barroso oznámil, že „Komise vypracuje seznam prioritních opatření určených ke zlepšení celosvětového přistěhovalectví a zaměřených především na africký region“. Předložené sdělení se zabývá bezpečnostními i rozvojovými aspekty přistěhovalectví, což je v souladu s výzvou k soudržnému přístupu v celé řadě oblastí, jak se stanoví v závěrech o přistěhovalectví a vnějších vztazích přijatých Radou dne 21. listopadu 2005.

Komise je plně připravena zaměřit se na veškeré aspekty přistěhovalectví. Iniciativy týkající se otázek přistěhovalectví budou probíhat v rámci stávající činnosti Komise v oblasti rozvoje a vnějších vztahů, zejména evropské politiky sousedství, svobody, bezpečnosti a práva, jakož i zaměstnanosti. Na tyto iniciativy by měly být poskytnuty odpovídající prostředky, aby byl zajištěn jejich úspěch. S výhradou rozhodnutí o finančních výhledech je Komise připravena zvýšit svou finanční podporu v oblastech, které se týkají přistěhovalectví nebo s ním souvisí.

EU při mnoha příležitostech uznala důležitost vyrovnaného a komplexního přístupu, zaměřeného na podporu provázanosti přistěhovalectví a rozvoje, který vychází z dlouhodobé strategie řešení základních příčin nucené migrace. Právě v této souvislosti může rozvojová spolupráce EU přispět nejvýznamněji.

Komise uznává, že k otázkám přistěhovalectví je nutné přistupovat uceleně, komplexně a vyrovnaně a že vytvoření jasné a konsolidované přistěhovalecké politiky EU přispívá k důvěryhodnosti EU na mezinárodním poli i v jejích vztazích se třetími zeměmi. V tomto ohledu předloží Komise do konce roku 2005 akční plán dovoleného přistěhovalectví. Přistěhovalectví by mělo být uznáno jako zdroj kulturního a sociálního obohacení především proto, že přispívá k rozvoji podnikání, rozmanitosti a inovace a zároveň nelze zanedbat ani jeho ekonomický dopad na zaměstnanost a růst, neboť zvyšuje nabídku pracovních sil a pomáhá řešit problémy. Přistěhovalectví navíc obvykle celkově příznivě ovlivňuje poptávku po výrobcích a tím i poptávku po pracovních silách. Nicméně je třeba uvést, že v tomto sdělení nejsou podrobně řešeny aspekty dovoleného přistěhovalectví.

Aniž je dotčen význam vyvíjeného úsilí při řízení migrace z východu, předložené sdělení se zaměřuje zejména na určité aspekty řízení migrace ve vztahu k oblasti Středozemí a k Africe. Určuje především rámec pro řadu krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých opatření směřujících k řešení problémů přistěhovalectví.

Haagský program, přijatý ve dnech 4. a 5. listopadu 2004, nabízí ambiciózní soubor opatření a závazků určených k lepšímu řízení migrace. Zřízením Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX) získala EU důležitý nástroj k prosazování politiky EU týkající se ucelené správy hranic za využití spolupráce s členskými státy a třetími zeměmi. Dne 1. září 2005 Komise navíc přijala soubor opatření řešících různé významné rozměry přistěhovalectví zahrnující integraci, provázanost přistěhovalectví a rozvoje, jakož i problematiku vracení. Akční plán dovoleného přistěhovalectví, který Komise předloží v prosinci roku 2005, a sdělení o nedovoleném přistěhovalectví, které má být předloženo v roce 2006, významně přispějí k prohloubení politik EU v těchto oblastech. Nedávné události v regionech Ceuta a Melilla a situace na ostrovech Lampedusa a Malta, stejně jako na některých řeckých ostrovech, však jasně naznačují, že je třeba jednat okamžitě.

Pokud je přistěhovalectví řádně řízeno, může být prospěšné pro EU i pro země původu. Nárůst objemu přistěhovalectví však s sebou přináší boj s nedovoleným přistěhovalectvím a s obchodováním s lidmi a nezbytné zabránění lidským tragédiím, které jsou častým následkem. Evropská unie je odhodlána zesílit své úsilí reagovat účinně na tyto problémy, čímž ukazuje svou odpovědnost a silný smysl pro solidaritu. Členské státy musí podpořit EU v jejím odhodlání a spolupracovat navzájem při řízení migračních toků. EU musí zároveň spolupracovat se zeměmi původu a tranzitními zeměmi a zajistit finanční prostředky na pomoc těmto zemím.

Hlavy států a vlád vyzvaly na schůzce v Hampton Court k opětovnému úsilí zaměřenému na řízení migračních toků a k vypracování celé řady okamžitých, praktických opatření, která mají být provedena ve spolupráci se zeměmi původu a s tranzitními zeměmi.

S přihlédnutím ke skutečnosti, že přistěhovalectví je celosvětový jev, by se mělo uvažovat o třech kategoriích opatření:

- posílení spolupráce mezi členskými státy a posílení příslušných opatření v oblastí přistěhovalectví,

- spolupráce s hlavními africkými zeměmi původu,

- spolupráce se sousedními zeměmi.

V každé z těchto oblastí se již realizuje několik opatření, byly rozpracovány příslušné politiky, zahájen dialog a byly vyhrazeny značné finanční prostředky na širokou škálu iniciativ souvisejících s přistěhovalectvím a rozvojem. Přesto je možné být ještě aktivnější, což se plánuje.

I. Přistěhovalectví jako celosvětový jev

EU čelí řadě problémů spojených s přistěhovalectvím, jejichž příčinu lze nalézt v různých částech světa. V tomto smyslu je třeba si uvědomit, že země Afriky a Středozemí, přestože se na ně předložené sdělení nejvíce zaměřuje, představují pouze dvě z relevantních regionů původu. Otázky spojené s přistěhovalectvím jsou významnou součástí dialogu mezi EU a jejími východními sousedy, a to nejen v rámci procesu rozšiřování, ale i v rámci procesu stabilizace a přidružení zemí západního Balkánu, v rámci evropské politiky sousedství ve vztahu k západním novým nezávislým státům (bývalým státům SSSR) nebo v souvislosti se vztahy EU a Ruska. Podobný případ představují Latinská Amerika a karibská oblast, jež jsou dalším zdrojem migračních toků. Vrcholná schůzka EU a Latinské Ameriky, plánovaná na květen roku 2006 ve Vídni, umožní projednat řadu záležitostí souvisejících s přistěhovalectvím, které je předmětem zájmu zúčastněných stran. Významným zdrojem migračních toků je i Asie, včetně podstatného přílivu nelegálních přistěhovalců využívajících k tranzitu africké země nebo země sousedící s Evropou.

Závazek přijatý Evropou při podpoře rozvojového úsilí vyvíjeného v zemích původu a v tranzitních zemích je jednoznačnou odpovědí na dané problémy. Tím, že rozvojová politika pomáhá vytvořit životní podmínky umožňující jiné řešení než emigraci, přispívá tato politika EU, zaměřená na odstranění chudoby a dosažení rozvojových cílů tisíciletí (podporováním hospodářského růstu a vytvářením pracovních míst a podporováním řádné správy věcí veřejných a dodržování lidských práv) k řešení základních příčin přistěhovalectví. V tomto ohledu musí EU dostát svým nedávným závazkům zvýšit svou rozvojovou pomoc po kvantitativní a kvalitativní stránce, jak je stanoveno v Evropském konsensu o rozvoji a v závěrech Rady o rozvojových cílech tisíciletí z května roku 2005.

Sílící povědomí o významu provázanosti přistěhovalectví a rozvoje se projevilo tak, že v září roku 2006 proběhne při příležitosti 61. Valného shromáždění Organizace spojených národů dialog na nejvyšší úrovni na téma mezinárodní přistěhovalectví a rozvoj. Komise se bude na přípravě tohoto jednání aktivně podílet. V příštím pololetí hodlá předložit v tomto smyslu sdělení, v němž zohlední politiky EU týkající se problematiky přistěhovalectví ve vztahu k rozvoji, a sice z hlediska komplexního dialogu o globalizaci a regionální spolupráci s rozvojovými zeměmi.

II. Posílení operativní spolupráce mezi členskými státy

Členské státy již spolupracují na řadě iniciativ zaměřených na lepší řízení migrace. Zřízením agentury FRONTEX získala EU nezbytný nástroj k tomu, aby mohla učinit rozhodný krok k posílení operativní spolupráce. Ve svých návrzích nových finančních výhledů Komise jednoznačně prokázala, že by měly být uvolněny značné finanční prostředky na podporu těchto snah. Haagský program označuje předcházení lidským tragédiím, ke kterým dochází ve Středozemním moři, a nedovolené přistěhovalectví za nejnaléhavější problémy a vyzívá členské státy k posílení vzájemné spolupráce. Jako odpověď na tuto výzvu jednat by měla být provedena tato krátkodobá opatření:

- FRONTEX:

- Agentura provede neprodleně opatření určená ke správě hranic, plánovaná v pracovním programu na rok 2006, jejichž cílem je boj s nedovoleným přistěhovalectvím v oblasti Středozemí jako jednu ze svých priorit, zejména prostřednictvím pilotních projektů a společných operací.

- Do května 2006 předloží Radě zprávu analyzující rizika v Africe.

- Agentura bude vyzvána, aby v roce 2006 začala zpracovávat studii o možnostech posílení sledování a ostrahy ve Středozemním moři. V této studii se posoudí proveditelnost Sítě pobřežních hlídek ve Středozemí. Tato síť by zajišťovala stálý kontakt a spolupráci mezi orgány odpovědnými za ostrahu mořských hranic členských států a, v případě potřeby, i spolupráci mezi pátracími a záchrannými službami. Do sítě by byly zapojeny také příslušné služby severoafrických států, které by se mohly podílet na rozvoji uvedeného projektu. Agentura FRONTEX zahájí pilotní projekt na organizaci a každodenní provoz sítě vnitrostátních kontaktních míst odpovědných za hraniční kontrolu a ostrahu vnějších mořských hranic ve Středozemním moři a umístěných v členských státech, aby podpořila včasné zprovoznění sítě pobřežních hlídek. Paralelně by měla agentura ve spolupráci s členskými státy provádět pilotní projekty zaměřené na řádné provádění hlídek na mořských hranicích EU. Pokud budou zkušenosti s fungováním sítě kladné, měla by se stát základem trvalejší struktury v rámci agentury, která by posílila spolupráci mezi východními a západními pobřežními státy Středozemního moře. V rámci těchto opatření by bylo třeba využívat moderní technologie. EU musí prověřit technickou proveditelnost systému ostrahy, který má v konečné fázi pokrývat celé Středozemní moře a poskytovat tak nezbytné nástroje k včasnému a účinnému odhalovaní případů nedovoleného přistěhovalectví a k záchraně lidských životů na volném moři.

- Síť styčných úředníků pro otázky přistěhovalectví: Členské státy a Komise podpoří využití styčných úředníků členských států odpovědných za otázky přistěhovalectví, kteří byli vysláni do nejdůležitějších zemí původu a tranzitních zemí s úkolem spolupracovat s těmito zeměmi. Členské státy a Komise vytvoří regionální sítě styčných úředníků pro otázky přistěhovalectví. Styční úředníci pro otázky přistěhovalectví působící v hlavních afrických zemích původu a tranzitních zemích spolu se styčnými úředníky, kteří již byli vysláni do států Středozemí, budou v úzké spolupráci se zastoupeními EU podávat zprávy o situaci v nejdůležitějších zemích, pokud jde o přistěhovalectví a obchodování s lidmi směřujícího do EU. Cílem je připravit tak spolupráci mezi EU a těmito zeměmi. Tyto zprávy budou předloženy Komisi a Radě do května roku 2006.

- Týmy rychlé reakce: Do jara roku 2006 předloží Komise návrh na vytvoření týmů odborníků z jednotlivých států schopných poskytnout rychlou technickou a operativní pomoc při ochraně hranic členských států, které čelí výjimečným migračním tlakům a přílivu přistěhovalců.

- Řešení problému přistěhovalectví v regionu Středozemí a námořní právo : Do března roku 2006 předloží Komise svou analýzu stávajících mezinárodních nástrojů v oblasti námořního práva a jejich účinnosti v boji proti nedovolenému přistěhovalectví.

III. Dialog a spolupráce s Afrikou a zejména se subsaharskými zeměmi původu

Pokud je přistěhovalectví řádně řízeno, může příznivě ovlivnit rozvoj Afriky i Evropy. Ve svých závěrech ze dne 21. listopadu Rada formulovala politické pokyny k provádění návrhů, které Komise předložila ve svém sdělení o migraci a rozvoji ze dne 1. září 2005. Komise v úzké spolupráci s členskými státy aktivně podpoří integrovaný a ucelený přístup a měla by přijmout opatření s cílem zahájit včas jeho provádění, včetně posílení účasti přistěhovalců.

Jak bylo dohodnuto v závěrech Rady o strategii EU pro Afriku přijatých dne 21. listopadu 2005, určí EU přístupy k přistěhovalectví za účelem optimalizace výhod přistěhovalectví pro všechny partnery v duchu partnerství. Zmíněné přístupy zahrnují tyto prvky:

- Vyvážený dialog o celé řadě otázek souvisejících s přistěhovalectvím vedený v rámci partnerství s Africkou unií, regionálními organizacemi a africkými státy.

- Vytvoření kapacity pro lepší řízení migrace, která zahrnuje poskytování technické a finanční pomoci (bude dohodnuta v souvislosti s novými strategickými dokumenty zemí).

- Řešení základních příčin přistěhovalectví jako je chudoba a nejistota.

- Posílení vzájemné provázanosti přistěhovalectví a rozvoje, např. podporou bezpečnějších, snazších a levnějších převodů peněžních prostředků, zjednodušením úlohy diaspor působit jako zprostředkovatelé rozvoje, prověřením možností dočasné nebo kruhové migrace, zmírněním dopadu odlivu kvalifikovaných pracovníků v citlivých odvětvích.

- Boj s převaděčstvím a obchodováním s lidmi a nedovoleným přistěhovalectvím, včetně plnění povinností zpětně přebírat osoby stanovených mimo jiné v článku 13 dohody z Cotonou.

- Posílení ochrany vysídlených osob a uprchlíků a umožnit jim najít trvalé řešení v souladu s příslušnými mezinárodními nástroji.

Především budou sledovány tyto priority:

- Přistěhovalectví jakožto nedílná součást politického dialogu mezi EU, Africkou unií a dalšími regionálními organizacemi. Činnost Africké unie představuje vynikající možnost spolupráce této organizace s EU v duchu konstruktivního partnerství v řadě otázek souvisejících s přistěhovalectvím, které jsou v zájmu obou kontinentů.

- Konference ministrů EU – Afriky: Vzhledem k významu formulovat jasný společný politický přístup se v první polovině roku 2006 uskuteční konference ministrů Afriky a EU o přistěhovalectví.

- Migrační trasy: Měly by být podpořeny společné iniciativy k rozvoji strategie a operativní spolupráce mezi zeměmi původu a tranzitními a cílovými zeměmi zaměřené na účinnější řízení migrace podél hlavních tras. Tento dialog, založený na solidaritě, by mohl zahrnovat opatření, jejichž cílem je úspěšně realizovat dovolené přistěhovalectví za současného účinnějšího boje s nedovoleným přistěhovalectvím a s obchodováním s lidmi.

- Dialog s hlavními zeměmi původu: Problematika přistěhovalectví bude projednána v rámci dialogu se zeměmi AKP. V souvislosti s dialogem o nových strategických dokumentech daných zemí se v rámci partnerství s dotčenými zeměmi, případně, určí konkrétní opatření v oblasti přistěhovalectví a rozvoje. V tomto rámci je třeba věnovat zvláštní pozornost mnoha konkrétním oblastem:

- Převody peněžních prostředků : EU realizuje opatření zaměřená na posílení hospodářské soutěže na trhu platebních prostředků EU[1]. Tento krok by měl příznivě ovlivnit trh platebních prostředků a snížit náklady převodu peněžních prostředků tím, že se zlepší přístup na trh a posílí hospodářská soutěž. Může rovněž přispět k posílení transparentnosti a podpořit nové systémy převodu peněžních prostředků. V rámci pomoci určené na rozvoj odvětví finančních služeb, včetně mikrofinančních institucí, by se EU měla navíc zabývat zdokonalením finančního zprostředkování v zemích původu, aby usnadnila rentabilní využívání převáděných peněžních prostředků.

- Vytváření kapacity k řízení migrace: EU a rozvojové státy by měly více posílit vzájemnou spolupráci v oblasti řízení migrace, např.: zkvalitněním vnitrostátních právních předpisů a řízení legální migrace a azylové politiky, zefektivněním vnitrostátních právních předpisů tak, aby umožňovaly předcházet nedovolenému přistěhovalectví a bojovat s ním, posílením boje proti trestné činnosti, organizované trestné činnosti a korupci, vytvářením institucí a zajišťováním technické pomoci zaměřené na posílení schopnosti rozvojových zemí bojovat proti obchodování s lidmi a převaděčství, vytvářením kapacit v oblasti víz a správy hranic (včetně poskytování vybavení v případě potřeby, avšak s veškerými nezbytnými pojistkami zejména s ohledem na možné dvojí využití).

- Řízení migračních toků a migrace kvalifikovaných pracovníků : S cílem zvýšit povědomí o legálních způsobech přistěhovalectví do členských států – jak se navrhuje v odstavci 6 závěrů Rady o přistěhovalectví a vnějších vztazích – vypracuje Komise přehled možností a postupů dovoleného přistěhovalectví do členských států a posoudí možné metody, jak zvýšit povědomí o těchto způsobech ve státech původu. EU a příslušné země původu by měly určit projekty, jejichž prostřednictvím lze umožnit trvalý nebo dočasný legální pohyb studentů, vědeckých pracovníků a ostatních pracovních sil, a podpořit je. Komise dále v brzké době předloží návrhy na řešení nedostatku personálu v africkém zdravotnictví způsobeného částečně odlivem kvalifikovaných pracovníků do EU. Další prioritou by mělo být předcházení nelegální práci a boj s ní, v jejímž rámci by EU a vybrané klíčové země měly zahájit vzájemnou spolupráci na základě výměny zkušeností a odborných poznatků.

- Posílení integrace v cílových zemích : Členské státy EU by měly dále usilovat o zajištění účinné a udržitelné integrace přistěhovalců za současného uznání jejich práv a povinností a práv a povinností hostitelské společnosti. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě usnadnit rychlou a včasnou integraci legálních přistěhovalců a žadatelů o azyl tím , že budou zajištěny odpovídající podmínky přijetí a, je-li to možné, i přípravné kurzy před příjezdem do země. Zrovna tak budou podpořeny projekty, jejichž cílem je zvýšit v členských státech EU povědomí o možných výhodách přistěhovalectví pro hostitelské společnosti. Rovněž je důležité respektovat význam vztahů mezi členy diaspory a jejich zemí původu.

IV. Spolupráce se sousedními zeměmi

Posílení spolupráce se sousedními zeměmi EU v otázkách přistěhovalectví je zcela zásadní a musí zohledňovat jejich dvojí roli jako zemí původu a tranzitních zemí. Zemím, které již sjednaly akční plán, nabízí evropská politika sousedství oběma stranám strukturovaný rámec dialogu, v kterém je zahrnut specializovaný podvýbor. Tento společný postup Evropské unii již umožnil nalézt výstižnou odpověď na požadavky a obavy vyjádřené na dvoustranné úrovni jejími sousedními partnery a zároveň obsáhnout i obavy odrážející jejich národní citlivost. Zemím, které dosud akční plán nesjednaly, poskytují dohody o přidružení a dohody o partnerství a spolupráci právní základ pro další opatření a dialog.

V zemích východní Evropy, jižního Kavkazu a střední Asie byla v uplynulých pěti letech poskytována finanční pomoc na zlepšení správy hranic, a to na základě dvoustranných i regionálních programů pomoci. Komise hodlá nadále poskytovat finanční pomoc v této oblasti prostřednictvím budoucích celostátních a regionálních programů realizovaných v rámci nástroje pro evropské sousedství a partnerství (ENPI).

Uzavření dohod o zpětném přebírání osob je významnou součástí komplexního přístupu k problematice přistěhovalectví. Při provádění těchto dohod je nezbytné pečlivě zohlednit jejich dopad na lidská práva a zabezpečit dodržování solidarity a partnerství se sousedními zeměmi.

Sousední partnerské státy EU, zejména evropsko-středomořští partneři, musí zvýšit své úsilí o lepší řízení migrace v duchu konstruktivního partnerství. S ohledem na existující právní rámec by měly být učiněny tyto kroky:

- EU bude spolupracovat se severoafrickými a jinými sousedními zeměmi s cílem pomoci jim zdokonalit řízení migrace, včetně pomoci při plnění jejich povinností vyplývajících ze Ženevské úmluvy z roku 1951 a jiných příslušných mezinárodních nástrojů týkajících se mezinárodní ochrany, boje s nedovoleným přistěhovalectvím, obchodováním s lidmi a podpory legálních způsobů migrace. EU poskytne těmto zemím odborníky, zvýší využívání twinningových programů, zajistí odbornou přípravu, v případě potřeby poskytne vybavení a finančně podpoří iniciativy partnerských zemí EU v oblasti Středozemí. Komise ve svém sdělení ze dne 1. září 2005 podporuje zavedení regionálních programů ochrany s cílem posílit snahu EU o zajištění mezinárodní ochrany.

- Dovolené přistěhovalectví: Komise prověří možnost spolu se zúčastněnými sousedními zeměmi zavést vhodný informační tok o přistěhovalectví. Jeho hlavním účelem bude strukturované shromažďování informací o volných pracovních místech a dostupných pracovních silách v partnerských státech ve Středozemí. Sloužil by rovněž k informování partnerů o možnostech zaměstnání v Evropě a o stávajících postupech při ucházení se o práci v členských státech EU. Přitom by musela být zohledněna zásada přednosti Společenství, neboť je zřejmé, že nejprve je třeba plně využít pracovní síly dostupné v rámci EU.

- Schůzka ministrů EUROMED: Schůzka evropsko-středomořských ministrů pro spravedlnost a vnitřní záležitosti na téma spravedlnost, bezpečnost, migrace a sociální integrace migrantů se uskuteční, jakmile to bude možné v roce 2006.

- Síť pobřežních hlídek ve Středozemí: Aby byla síť pobřežních hlídek (viz výše) co nejúčinnější, je třeba ji rozšířit na třetí země v oblasti Středozemí, jakmile to bude technicky proveditelné. Pilotní projekt, který má být zahájen v roce 2006, navíc prověří možnost většího zapojení daných zemí při přípravě této iniciativy.

- Maroko: EU zvýší pomoc této zemi při řízení migrace, zejména prováděním projektů zaměřených na pomoc v boji proti obchodování s lidmi, ukončením jednání o dohodě o zpětném přebírání osob mezi ES a Marokem a zlepšením ochrany marockých jižních a východních hranic.

- Alžírsko: Posílí se spolupráce s Alžírskem na základě ustanovení o přistěhovalectví obsažených v Dohodě o přidružení mezi ES a Alžírskem, zahrnujících dovolené přistěhovalectví, kontrolu nedovoleného přistěhovalectví, propojení přistěhovalecké a rozvojové agendy a zahájení vyjednávání dohody o zpětném přebírání osob mezi ES a Alžírskem. První jednání by se mělo uskutečnit začátkem roku 2006.

- Libye: S ohledem na významný pokrok ve vztazích mezi ES a Libyí se v prosinci uskuteční první schůzka ad hoc na nejvyšší úrovni o přistěhovalectví, na které bude dohodnut akční plán EU a Libye o nedovoleném přistěhovalectví. Tento akční plán bude zahrnovat spolupráci při pátrání po osobách a jejich záchraně ve Středozemním moři a v saharské poušti. V rámci akčního plánu by mělo být v roce 2006 realizováno několik projektů.

- Dialog EU-Středomoří o přistěhovalectví: Je třeba prověřit možnosti usnadnění těchto dvoustranných a vícestranných iniciativ v oblasti spolupráce. Přestože jsou plně respektovány stávající politické a institucionální rámce, které umožňují flexibilní iniciativy v rámci regionů a je vyloučeno překrývání činností, mohly by být více zohledněny zkušenosti z probíhajícího neformálního dialogu ministrů 5+5 zemí západního Středozemí a mohly by být provázány s celkovým rámcem barcelonského procesu a s odbornými podvýbory. Mohl by se rovněž zaměřit na vymezování těch otázek, které jsou ve společném zájmu stran, a na možnosti další spolupráce, např. v oblasti boje proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi.

- Posílení výzkumu: Bude se pokračovat v aktivitách zahájených na základě regionálního programu JHA I MEDA, konkrétně bodu týkajícího se přistěhovalectví. Aktivity budou více koordinovány s cílem zajistit spolupráci s Evropskou migrační sítí (EMN). Uvedené činnosti jsou zaměřené na lepší porozumění migračním pohybům, jejich příčinám a důsledkům v zemích původu a v tranzitních a cílových zemích.

Závěr:

Tato prioritní opatření představují významný krok k lepšímu řízení migrace, neboť lépe a koordinovaněji využívají existující nástroje a současné politiky EU. Komise bude úzce spolupracovat s členskými státy a třetími zeměmi na dalším rozvoji těchto opatření v duchu solidarity a partnerství. Tímto způsobem bude EU schopna využít možností, které přistěhovalectví nabízí, a vhodným způsobem reagovat na problémy, které s sebou přináší. Sledování navrhovaných iniciativ by mělo Komisi umožnit předložit Radě ke konci roku 2006 zprávu o prvních výsledcích těchto iniciativ. Tyto výsledky by měly být zohledněny při úpravách obecných priorit v rámci střednědobého přezkumu haagského programu.

[1] Odkaz na směrnici o platebních službách, která má být v zásadě přijata 1. prosince 2005.