ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžné hodnocení společného výzkumného a rozvojového programu v regionu Baltského moře BONUS /* COM/2015/034 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Průběžné hodnocení společného výzkumného a rozvojového programu v regionu Baltského moře BONUS 1. ÚVOD Tato zpráva představuje výsledky průběžného hodnocení v souladu s článkem 13 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (862/2010/EU) týkajícího se účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy. Rozhodnutí vyžaduje, aby Komise provedla průběžné hodnocení programu BONUS nejpozději do 31. prosince 2014 a zhodnotila pokrok dosažený při plnění cílů stanovených v rozhodnutí, jakož i navrhla doporučení pro další zlepšení integrace, zvýšení kvality a účinnosti provádění (včetně vědecké integrace, integrace řízení a financování). Průběžné hodnocení také posuzuje, do jaké míry jsou finanční příspěvky zúčastněných států[1] přiměřené vzhledem k potřebám vědeckých obcí v jednotlivých státech. Nezávislá skupina pěti odborníků provedla průběžné hodnocení programu BONUS a jejich zjištění jsou uvedena v podrobné zprávě o hodnocení[2]. Tato zpráva shrnuje hlavní závěry průběžného hodnocení a zahrnuje připomínky Komise. 2. SOUVISLOSTI A PŘEHLED PROGRAMU BONUS Baltské moře je jedinečné: polouzavřené, jedna z největších světových poloslaných vodních ploch, částečně pokryté zimním ledem, obklopené devíti státy, z nichž osm je členy EU. Prostředí Baltského moře je vážně postiženo mnohými nepříznivými vlivy, a to jak přírodního původu, tak vyvolanými člověkem. Tyto vlivy zahrnují znečišťující látky, jako jsou odložené chemické zbraně a sloučeniny těžkých kovů. Také vysoký podíl živin je spojen s mrtvými zónami s vyčerpaným kyslíkem, růstem škodlivých řas a dopady na přírodní faunu a flóru. Jedinečná biologická rozmanitost regionu Baltského moře je dále postižena zavlečením neendemických cizích organismů, rybolovem, námořním provozem, aktivitami v pobřežních vodách, měnícími se povětrnostními podmínkami, rostoucími ekonomikami se stále intenzivnějšími zemědělskými postupy a nárůstem počtu obyvatel v pobřežních oblastech. Tyto nepříznivé vlivy vážně omezily schopnost Baltského moře poskytovat udržitelné zboží a služby, na nichž region závisí přímo i z hlediska sociálních, kulturních a ekonomických zájmů. Evropská rada v roce 2007 zdůraznila své obavy ohledně stavu životního prostředí v Baltském moři, na což reaguje sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře[3]. Věda může plnit tyto úkoly a poskytovat řešení naléhavých environmentálních problémů, před kterými Baltské moře stojí. V důsledku toho bylo zapotřebí kvalitativního a kvantitativního posílení výzkumu v pobaltském regionu rozvojem a prováděním plně integrovaného přístupu umožňujícího zjednodušit příslušné výzkumné programy všech států ležících na pobřeží Baltského moře a zaměřit je na koordinované, účinné a efektivní řešení složitých a naléhavých problémů. V reakci na tuto situaci a v návaznosti na předchozí pokrok směrem k větší integraci výzkumu podporované programem ERA-NET[4] v období let 2003 až 2008 a programem ERA-NET Plus v období let 2007 až 2012 Rada vyzvala Komisi, aby předložila návrh iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie (bývalý článek 169 Smlouvy o založení Evropského společenství) pro region Baltského moře, která EU umožní podílet se na výzkumných programech prováděných společně několika členskými státy. Iniciativy podle článku 185 usilují o zavedení trvalé integrace národních výzkumných programů k překonání roztříštěnosti a k integraci na vědecké, finanční a řídicí úrovni. Program BONUS byl zřízen v návaznosti na rozhodnutí[5] Evropského parlamentu a Rady jako společný podnik podle článku 185 zahrnující Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Polsko, Finsko a Švédsko („zúčastněné státy“) za účasti EU. Celkovým cílem programu BONUS je „[v] zájmu podpory zpracování a uplatňování nařízení, politik a postupů řízení „vhodných pro tento účel“ posíl[it] […] výzkumné kapacity regionu Baltského moře s cílem účinně reagovat na hlavní environmentální a klíčové společenské úkoly, před kterými region stojí a bude stát v příštích letech, a zlepšit účinnost a efektivnost plánování roztříštěného environmentálního výzkumu v regionu Baltského moře a přístupu spojením výzkumných činností v systému Baltského moře do trvalého, kooperativního, interdisciplinárně dobře propojeného a zaměřeného nadnárodního programu. Program BONUS přispěje také k vytvoření a strukturování Evropského výzkumného prostoru (ERA) v oblasti Baltského moře.“[6] K dosažení tohoto cíle musí program BONUS vytvořit politicky prosazovaný strategický plán výzkumu, zlepšit integraci a koordinaci mezinárodních a meziodvětvových veřejných výzkumných programů, zvýšit výzkumné kapacity v pobaltských státech s méně intenzivním výzkumem, vytvořit vhodné podmínky provádění pro právnickou osobu pro společné řízení a pro strukturu řízení a zveřejnit společné výzvy k předkládání návrhů, které přesahují hranice jednotlivých témat, jsou strategicky zaměřené a je do nich zapojeno více partnerů. Program BONUS je program v hodnotě 100 milionů EUR s maximálním finančním příspěvkem Evropské unie ve výši 50 milionů EUR, kterému v rámci tohoto limitu odpovídají vnitrostátní příspěvky zúčastněných států. Až 25 % vnitrostátních příspěvků může být poskytnuto jako věcný příspěvek ve formě bezplatného poskytnutí infrastruktury, kterou mohou příjemci v rámci projektů programu BONUS využívat. Provádění programu BONUS zajišťuje evropské hospodářské zájmové sdružení (BONUS EHZS) vytvořené v Helsinkách. Sekretariát zodpovídá za správní, finanční a smluvní řízení a podléhá nadřízenému řídicímu výboru. Řídicí výbor se skládá ze zástupců všech zúčastněných států a je nejvyšším řídicím orgánem programu. Řídicí výbor přijímá rozhodnutí a pověřuje sekretariát pracovními úkoly. Komise má v rámci tohoto orgánu status stálého pozorovatele. Rozhodnutí vyžaduje, aby byl program BONUS prováděn ve dvou fázích: počáteční strategická fáze a následná fáze provádění. V rámci počáteční strategické fáze vytvořilo BONUS EHZS strategický plán výzkumu a schválilo nezbytné podrobné podmínky provádění. Tyto podmínky se obecně řídí sedmým rámcovým programem a týkají se pravidel pro finanční řízení, míry financování a požadavků na podávání zpráv, které jsou stanoveny v dohodě o provádění uzavřené mezi Komisí a BONUS EHZS v říjnu 2012 v návaznosti na předběžný audit schopnosti BONUS EHZS program řídit a následné sledování kritických doporučení. Uzavření dohody o provádění zahájilo fázi provádění programu BONUS. Fáze provádění musí trvat nejméně pět let do října 2017 a zahrnuje především zveřejňování výzev, výběr návrhů a podporu projektů společného výzkumu. Další činnosti zahrnují šíření informací, pravidelnou aktualizaci strategického plánu výzkumu, propojování vědy a politiky, spolupráci a sdílení osvědčených postupů s příslušnými vědeckými obcemi v ostatních evropských mořských povodích. V listopadu 2012 program BONUS zveřejnil své první výzvy zaměřené na Životaschopný ekosystém a Inovace. Na základě hodnocení bylo doporučeno podpořit sedm projektů pro Životaschopný ekosystém[7] a třináct projektů pro Inovace[8]. Granty pro Životaschopný ekosystém byly uděleny začátkem roku 2014 a granty pro Inovace následovaly později v roce 2014. Třetí výzva zaměřená na Služby udržitelného ekosystému byla zveřejněna v lednu 2014 a jako taková nebyla předmětem tohoto hodnocení. Uskutečnila se řada akcí zaměřených na šíření informací, včetně spolupráce s Helsinskou komisí (HELCOM)[9], programem pro region Baltského moře[10] a Evropským parlamentem. 3. ZPRÁVA O PRŮBĚŽNÉM HODNOCENÍ NEZÁVISLÉ SKUPINY ODBORNÍKŮ A PŘIPOMÍNKY KOMISE Zpráva o hodnocení zahrnuje pokrok programu BONUS při dosahování cílů stanovených v článku 2 a v příloze I rozhodnutí, jakož i rozsah integrace a kvalitu a účinnost provádění. Komise považuje metodiku použitou skupinou odborníků za spolehlivou. Hlavními zdroji údajů použitými pro hodnocení byly dokumenty týkající se programu BONUS, související politiky EU a jiné programy spojené s regionem Baltského moře. Uskutečnily se rozhovory s celou řadou interních a klíčových zúčastněných stran. Ty umožnily triangulaci údajů, a přispěly tak k vyvození jednoznačných závěrů. Například skupina odborníků sledovala zasedání řídicího výboru programu BONUS, což jim umožnilo potvrdit, že výzkumné projekty jsou vybírány správně pouze na základě seznamu, jehož pořadí vychází z excelence v souladu s bodovým hodnocením poskytnutým nezávislými odbornými hodnotiteli a podle pravidel sedmého rámcového programu. Jelikož v době průběžného hodnocení bylo ve fázi provádění příliš brzy na vyvození závěrů z výzkumu podporovaného programem BONUS, je rozumné, že byly vyvozeny předběžné závěry z rozsahu již podpořeného výzkumu a z výsledků výzkumných grantů v obdobných oblastech podporovaných předchozími programy ERA-NET. Oddíly 3.1 až 3.5 poskytují shrnutí závěrů odborníků v rámci zprávy o hodnocení a postoj Komise v tomto ohledu je vyjádřen v oddíle 4. 3.1 Důležitost Cíle programu BONUS byly stanoveny v reakci na četné nepříznivé vlivy jak přírodního původu, tak vyvolané člověkem, které způsobují vážnou újmu stavu životního prostředí v Baltském moři a jeho schopnosti udržitelným způsobem poskytovat zboží a služby, na nichž region závisí. V důsledku regulace se životní prostředí v Baltském moři v posledních letech zlepšilo, nicméně zlepšení nejsou taková, jak se očekávalo, a růst toxických řas, mrtvé zóny s vyčerpaným kyslíkem, cizí druhy, vyčerpané rybolovné zdroje a intenzivně využívaný mořský prostor jsou i nadále pro Baltské moře příznačné. Baltské moře je téměř zcela uzavřené, s nízkou mírou recirkulace a složitými vzájemnými závislostmi mezi ekosystémy, lidskou činností, pevninou a mořem. Zpráva o hodnocení zdůrazňuje soustavnou důležitost integrovaného přístupu programu BONUS. Zdůrazňuje se, že zapojení všech pobaltských států je zásadní, neboť podporuje společné chápání a koordinovaná opatření při řešení úkolů, před kterými Baltské moře stojí. V reakci na to program BONUS uskutečnil širokou konzultaci zúčastněných stran a po dohodě se všemi zúčastněnými státy vytvořil politicky prosazovaný strategický plán výzkumu, jenž vymezuje základní potřeby a priority výzkumu, které je třeba řešit pro zlepšení životního prostředí v Baltském moři a pro zajištění udržitelného rozvoje, což podpoří ekonomiky pobaltských států. Strategický plán výzkumu[11] byl aktualizován v lednu 2014 po další široké konzultaci zúčastněných stran. Program BONUS i nadále překonává plánování dříve roztříštěného environmentálního výzkumu regionů a vytvořil trvalý, kooperativní, interdisciplinární a nadnárodní výzkumný program. Poskytuje znalosti na podporu řízení založeného na vědě a udržitelného rozvoje pro lepší budoucnost Baltského moře. Integraci, jíž bylo dosaženo mezi národními výzkumnými programy v rámci programu BONUS, umožnilo deset let stále užší spolupráce podporované předchozími programy ERA-NET. Celkově dospěla skupina k závěru, že původní cíle, které byly důvodem pro vytvoření programu BONUS, jsou stále důležité a provádění strategického plánu výzkumu podpoří výzkum a inovace, jež i nadále řeší pokračující úkoly, před kterými Baltské moře stojí. 3.2 Efektivnost Ve zprávě o hodnocení se má za to, že program BONUS dosáhl vysoké úrovně nadnárodní vědecké integrace společným vymezením výzkumných témat a společným hodnocením návrhů projektů založeným na excelenci, které provedli nezávislí odborníci bez ohledu na státní příslušnost. Tento přístup společně s vytvářením sítí vedl ke vzniku nadnárodní výzkumné „obce“, která podstatně omezila roztříštěnost výzkumu Baltského moře a posílila integraci mezi národními výzkumnými programy. Zpráva o hodnocení zjistila, že provozní řízení BONUS EHZS je vedeno komplexním a vhodným souborem postupů. Finanční dohled zajišťuje výkonný ředitel a kvalifikovaný finanční manažer. Mělo se za to, že BONUS EHZS funguje účinně jako specializovaná prováděcí struktura zajišťující provozní řízení a uplatňování společných pravidel financování. Na základě rozhovorů a pozorování byl řídicí výbor považován za efektivní, s důvěrou mezi jeho členy a konstruktivním přístupem k řešení problémů. Komise se jako pozorovatel účastní řídicího výboru a její poznámky byly považovány za cenné pro podporu konstruktivních diskuzí spadajících do právního rámce programu BONUS. Společná pravidla financování a jeden rozpočet pro každou výzvu programu BONUS k předkládání výzkumných návrhů zajišťují finanční integraci. Projekty se vybírají na základě centralizovaného hodnocení prováděného nezávislými odborníky, kteří uplatňují pravidla sedmého rámcového programu, a striktně na základě seznamu uspořádaného podle bodového hodnocení bez zohlednění dalších faktorů, jako jsou vnitrostátní kvóty. V okamžiku vypracování zprávy Evropská unie a zúčastněné státy společně podporovaly dvacet výzkumných projektů v hodnotě 32 milionů EUR zabývajících se důležitými tématy, jako jsou snižování přísunu živin z pobřeží, posílení udržitelného rybolovu, podpora lepšího monitorování mořského prostředí a účinky kombinovaných mořských činností. Po třetí výzvě se nyní dokončují granty podporující další projekty, které nezávislí odborníci úspěšně zhodnotili při uplatnění pravidel sedmého rámcového programu, a další výzvy budou prováděny až do ukončení programu BONUS v roce 2017. V rámci výzvy Inovace představovaly podniky 25 % úspěšných příjemců, z nichž 16 % byly malé a střední podniky. V rámci výzvy Životaschopný ekosystém však z důvodu přístupu více založeného na základním výzkumu představovaly malé a střední podniky pouze 3 % úspěšných příjemců, a jsou proto zapotřebí opatření na zvýšení účasti malých a středních podniků. Zpráva o hodnocení vychází z rozsahu již podpořených projektů a z výsledků souvisejícího výzkumu podporovaného předchozími programy ERA-NET a konstatuje, že podle očekávání bude kvalita výzkumu podporovaného programem BONUS vysoká a často zmiňovaná. Zpráva o hodnocení ocenila proaktivní komunikační politiku programu, kdy jsou pravidelně zveřejňovány zpravodaje, věstníky a zvláštní zprávy. Program BONUS je zapojen do významných organizací, jako jsou HELCOM, JPI Oceans[12] a ICES[13]. Program BONUS je také často hlavním mluvčím v rámci akcí zaměřených na mořský výzkum i v rámci jiných akcí souvisejících se spoluprací v oblasti výzkumu, např. Evropský námořní den, konference EurOcean a fórum pro strategii EU pro region Baltského moře. BONUS EHZS zkoumalo svou efektivnost při šíření informací a výsledky využije k přesnějšímu zaměření a zvýšení osvětového efektu své komunikace, aby se maximalizoval její dopad. Dopad programu BONUS se pravděpodobně zvýší díky jeho politice otevřeného přístupu k údajům a používání veřejně dostupných databází pro metadata, což učiní výsledky dostupnějšími a umožní lepší pochopení mechanismů, které ohrožují životní prostředí Baltského moře. Program BONUS podporuje Klub mladých vědců (Young Scientist Club) v rámci akcí na podporu širších profesních dovedností, jako jsou dovednosti pro prezentaci výzkumu nevědeckému publiku. Tyto akce podporují schopnost výzkumných pracovníků spolupracovat s širší obcí, a zvyšovat tak dopad své práce. Závazky vnitrostátního financování ze strany zúčastněných států byly poskytnuty na začátku programu BONUS pro celou dobu jeho trvání. Některé ze zúčastněných států se zavázaly poskytnout více finančních prostředků než jiné. Zkušenost z prvních výzev programu BONUS ukazuje nesoulad mezi vázanými vnitrostátními prostředky a odpovídajícími prostředky nezbytnými pro podporu úspěšných vnitrostátních příjemců v návaznosti na výsledek každého hodnocení. V některých případech plánované vnitrostátní prostředky nestačí na podporu potřeb úspěšných vnitrostátních příjemců. Doposud byl tento nesoulad překonáván díky flexibilitě dotčených zúčastněných států, které poskytly dodatečné financování. Tato individuální řešení však způsobují nejistotu a prodlužují dobu pro udělení grantu. Další otázka se týká podílu vnitrostátních příspěvků na program BONUS poskytnutých jako věcné příspěvky ve formě infrastruktury pro bezplatné využívání v rámci projektů programu BONUS. BONUS EHZS plánovalo, že hodnota věcných příspěvků bude činit 25 % celkových vnitrostátních příspěvků, což je maximální hodnota, kterou uvedené rozhodnutí umožňuje. Podle počátečních náznaků však bylo poskytnuto méně vnitrostátních věcných příspěvků ve formě infrastruktury, než se očekávalo. Pokud tato situace potrvá, nebudou plánované příspěvky v hotovosti ze strany zúčastněných států dostatečné a budou muset být zvýšeny, aby tento deficit kompenzovaly. 3.3 Účinnost Sekretariát programu BONUS zaměstnává sedm osob a zpráva o hodnocení to považuje za dostatečné pro řízení programu s omezenou volnou kapacitou pro případ nemoci, dovolené atd. Běžné náklady programu BONUS jsou uvedeným rozhodnutím omezeny na 5 milionů EUR a zpráva o hodnocení uvádí, že jelikož se jedná o 5 % celkových nákladů, představuje to dobrou hodnotu. Ve zprávě o hodnocení se také uvádí, že zúčastněné státy poskytují sekretariátu dodatečné zdroje nad rámec struktury programu BONUS podle článku 185 na podporu doplňkových činností, jako jsou semináře, publikace a šíření informací. Částka 5 milionů EUR tudíž zcela nepokrývá všechny činnosti spojené s fungováním programu BONUS. Pokud by se přihlédlo k doplňkovým činnostem, které nespadají do rozsahu působnosti článku 185, celková výše běžných nákladů by se blížila částce 7 milionů EUR, což přibližně odpovídá podílu nákladů na řízení použitelných v rámci výzkumných projektů EU. Ve zprávě o hodnocení se uvádí, že strategická fáze trvala více než plánovaných osmnáct měsíců, zejména z důvodu problémů se stanovením podrobných podmínek provádění v mezích požadovaného právního rámce, na nichž by se shodly všechny dotčené strany. Průměrný podíl příslušných vnitrostátních příspěvků na výzkum přidělovaných v rámci programu BONUS byl ve zprávě o hodnocení odhadován na 14 %. Zpráva o hodnocení uvádí, že situace, kdy každá vnitrostátní instituce pro financování spravuje vnitrostátní finanční příspěvky samostatně[14], je zbytečně složitá. V důsledku toho musí BONUS EHZS pro každou výzvu uzavírat samostatné dohody o financování s každou dotčenou vnitrostátní institucí pro financování, aby se zajistily správné platby vnitrostátních příspěvků, uplatňování společných pravidel financování a aby se zajistila práva na audit. Vnitrostátní instituce pro financování pak provádějí platby svým příslušným příjemcům v souladu s dohodou o financování. To znásobuje zdroje a správu financování. Na úrovni projektu obdrží každý příjemce finanční prostředky ze dvou zdrojů a musí předložit dvě zprávy, jednak sdružení BONUS EHZS, a jednak na vnitrostátní úrovni. Není samozřejmě efektivní tímto způsobem řídit více zdrojů financování v rámci integrovaného programu. V porovnání s ostatními iniciativami podle článku 185 je program BONUS malý. Administrativní požadavky jsou však obdobné bez ohledu na výši dotčených finančních příspěvků. Z tohoto důvodu je administrativní zátěž pro program BONUS v poměru k jeho velikosti relativně vysoká. 3.4 Přidaná hodnota pro EU Ve zprávě o hodnocení se uvádí, že Baltské moře je komplexní životní prostředí s mnoha vzájemně propojenými činiteli v různých oblastech zahrnujících dopravu, cestovní ruch, rybolov, plánování a zemědělství. Baltské moře je téměř uzavřené životní prostředí, v němž je nutné uplatňovat zásady oběhového hospodářství, aby se zajistil dlouhodobý udržitelný rozvoj. Baltské moře je obklopeno převážně členskými státy EU, a je to tedy region, v němž koordinovaná makroregionální opatření EU, jako je například program BONUS, mají významný dopad. Intervence EU pomáhá překonávat roztříštěnost a usnadňuje budování kritického množství poznatků a finančních zdrojů pro řešení úkolů, před kterými Baltské moře stojí. Příspěvky zúčastněných států zajistily přímý 50% pákový efekt investic EU. Ve zprávě o hodnocení se má za to, že cílů programu BONUS nemohlo být dosaženo bez intervence EU. Zpráva o hodnocení poznamenává, že program BONUS vytvořil účinný mechanismus spolupráce s využitím memoranda o porozumění, aby umožnil subjektům z Ruské federace účastnit se bez jakékoli podpory EU. Komise má za to, že tato účast je cenná pro usnadnění společných přístupů k řešení otázek, které jsou v oblasti Baltského moře předmětem velkého zájmu EU. 3.5 Soudržnost Program BONUS je průřezovou iniciativou, která je vhodná pro nejrůznější úkoly, před kterými Baltské moře stojí. Zpráva o hodnocení odkazuje na významný přínos programu BONUS pro strategii EU pro region Baltského moře a její cíl „záchrana Baltského moře“. Program BONUS je například výslovně zmiňován ve zprávách Komise „o správě a řízení makroregionálních strategií“[15], „o přidané hodnotě makroregionálních strategií“[16], „o provádění strategie EU pro region Baltského moře“[17] a ve sdělení „o strategii Evropské unie pro region Baltského moře“[18]. Program BONUS také podporuje inovace, což přispívá k podpoře udržitelné „modré ekonomiky“ v souladu s cíli sdělení Komise „Modrý růst Možnosti udržitelného růstu v mořském a námořním odvětví“[19] a zvláštním odkazem na program BONUS v pracovním dokumentu útvarů Komise „A Sustainable Blue Growth Agenda for the Baltic Sea Region“ (Agenda pro udržitelný modrý růst regionu Baltského moře)[20]. Program BONUS je považován za přínosný pro udržitelný rybolov v rámci Baltského moře v souladu se společnou rybářskou politikou EU[21]. Program BONUS se rovněž zabývá rozhraním mezi pevninou a mořem a podporuje vytváření společných přístupů ke zjišťování „dobrého stavu prostředí“ v souladu s rámcovou směrnicí EU o strategii pro mořské prostředí[22]. Program BONUS je v souladu s prací Helsinské komise (HELCOM) a správou Helsinské úmluvy, která je základní mezinárodní dohodou na ochranu mořského prostředí Baltského moře. Program BONUS je pozorovatelem v rámci tohoto orgánu a zpráva o hodnocení zdůrazňuje důležitost výzkumu programu BONUS na cestě k provádění akčního plánu komise HELCOM pro Baltské moře. 4. ZÁVĚR Hodnocení se považuje spolehlivé a odráží výsledek logické analýzy založené na vhodné metodice, kterou provedla skupina vysoce kvalifikovaných odborníků. Na základě toho se Komise domnívá, že program BONUS postupně dosahuje svých cílů a úspěšně vytvořil integrovaný program výzkumu a vývoje pro řešení úkolů, před kterými Baltské moře stojí. Program BONUS překonává roztříštěnost výzkumných programů, spojuje řadu dovedností a soustředí toto úsilí na vytváření základních poznatků a inovativních řešení k překonání environmentálních problémů Baltského moře. Uvádí se, že z důvodu průřezové povahy programu BONUS a různých struktur financování výzkumu v zúčastněných státech je obtížné jasně kvantifikovat podíl vnitrostátních zdrojů mobilizovaných prostřednictvím programu BONUS. Makroregionální přístup programu BONUS k Baltskému moři a jeho povodí umožnil silnější dopad, než jakého by mohl dosáhnout širší program zacílený na EU jako celek. Vytvoření užších vazeb mezi programem BONUS a programem pro region Baltského moře tento dopad dále posiluje a je v souladu s cíli programu Horizont 2020[23], který rovněž usiluje o další posílení součinnosti mezi výzkumem a evropskými strukturálními a investičními fondy. Program BONUS integruje plánování výzkumu, podporuje vytvoření Evropského výzkumného prostoru a je přínosem pro několik klíčových politik, zejména: strategii EU pro region Baltského moře, rámcovou směrnici EU o strategii pro mořské prostředí, společnou rybářskou politiku EU a akční plán komise HELCOM pro Baltské moře. Ačkoli bylo dosaženo trvalé integrace se zvláště vysokou úrovní vědecké integrace a integrace řízení, objevily se problémy týkající se finanční integrace. K posílení potenciálních výsledků programu BONUS zpráva o hodnocení doporučuje tyto kroky: 1. Provést shrnutí výzkumu podporovaného programem BONUS od jeho začátku, kdy fungoval jako program ERA-NET, až po jeho dnešní status, který se řídí podle článku 185. Toto shrnutí by mělo zdůraznit dosažené úspěchy a dopady. 2. Přistoupit ke sdružování vnitrostátních příspěvků s cílem snížit počet a složitost v důsledku různých zdrojů financování. To by zajistilo účinnější řízení, zkrátilo dobu pro udělení grantu a překonalo potíže spojené s uplatňováním společných pravidel financování v rámci vnitrostátních správních orgánů. 3. Podniknout kroky s cílem zvýšit poskytování věcných příspěvků ve formě infrastruktury na projekty programu BONUS. Vnitrostátní správní orgány by například mohly poskytovat pobídky a částečně přispívat na poskytování infrastruktury pro program BONUS. Pokud nebude možné poskytování věcných příspěvků ve formě infrastruktury zvýšit, budou zapotřebí další vnitrostátní příspěvky v hotovosti, aby se zajistilo, že program BONUS bude proveden v plném rozsahu. 4. Podniknout kroky, aby se zajistilo, že projekty programu BONUS budují součinnost a síť s ostatními projekty a iniciativami v rámci regionu Baltského moře. 5. Posílit vzájemné působení poradního výboru programu BONUS a řídicího výboru například prostřednictvím virtuálních on-line setkání. 6. Zaměřit komunikaci, která zdůrazňuje dopady vyplývající z programu BONUS, na potřeby konkrétních skupin zúčastněných stran: instituce, úmluvy, politiky, generální ředitelství Komise, ministerstva a regionální orgány, včetně těch, které odpovídají za regionální rozvoj. 7. Zúčastněné státy a Komise by měly posílit strategickou komunikaci s různými zapojenými generálními ředitelstvími a v rámci programu Horizont 2020, pokud jde o potenciál výsledků výzkumu financovaného z programu BONUS pro politiku. Zúčastněné státy by měly zvýšit své povědomí o dopadu programu BONUS na své vnitrostátní programy v širších souvislostech, např. ve vztahu k řízení rybolovu, regionálnímu rozvoji, rozvoji pobřežních oblastí, zemědělství atd. 8. Zlepšit monitorování programu BONUS systematičtějším získáváním a systematičtější analýzou údajů o výsledcích a dopadech vyplývajících z programu BONUS například zajištěním pravidelného efektivního průzkumu názorů zúčastněných stran a sledováním trendů v celkovém objemu a podílu vnitrostátních příspěvků přidělovaných v rámci programu BONUS. 9. Zacílit informování o výzvách k předkládání návrhů na malé a střední podniky a poskytnout dodatečnou podporu žádostem malých a středních podniků a usnadnit jejich začlenění v rámci vznikajícího projektového konsorcia. Komise přijímá tato doporučení, o nichž se domnívá, že jsou založená na odpovídající analýze a spolehlivé metodice. Doporučení budou projednána v diskuzích mezi Komisí a BONUS EHZS a jejich provádění bude sledováno jako součást dohledu Komise nad programem BONUS. Druhé a třetí doporučení týkající se poskytování vnitrostátních příspěvků jsou považována za zvláště důležitá. Oddělená správa vnitrostátních příspěvků pro domácí příjemce je příčinou méně účinné struktury. Neexistence „skutečného společného fondu“ pro sdružování vnitrostátních příspěvků představuje riziko, že nebude k dispozici dostatek vnitrostátních prostředků na podporu úspěšných příjemců z určitých zemí v rámci pozdějších výzev programu BONUS. Aby se tomu zabránilo, musí být zúčastněné státy schopny zajistit dostatečné vnitrostátní prostředky na podporu všech příjemců v rámci úspěšných projektů programu BONUS. Počáteční náznaky také ukazují, že hodnota poskytnutých vnitrostátních věcných příspěvků ve formě infrastruktury by mohla být nedostačující. Jakýkoli nedostatek bude muset být řešen buď poskytnutím dalších věcných příspěvků ve formě infrastruktury pro bezplatné využívání v rámci projektů programu BONUS, nebo zvýšením vnitrostátních příspěvků v hotovosti. Jinak bude závažnou chybou to, že nebudou moci být v plném rozsahu provedeny všechny projekty programu BONUS, jejichž hodnota podle očekávání činí 100 milionů EUR. V souladu s těmito doporučeními bude Komise rovněž usilovat o systematičtější získávání a analýzu příslušných údajů pro lepší monitorování dopadů vyplývajících z programu BONUS a posílí poskytování informací o relevantních výsledcích příslušným útvarům v rámci Komise. Komise by ráda poděkovala skupině odborníků za jejich zprávu v návaznosti na průběžné hodnocení programu BONUS. [1] Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/download.do?documentId=12453881. [3] KOM(2009) 248 v konečném znění ze dne 10. června 2009. [4] Nástroj financování v rámci sedmého rámcového programu podporující propojování vnitrostátního výzkumu, http://cordis.europa.eu/fp7/coordination/about-era_en.html. [5] Rozhodnutí č. 862/2010/EU ze dne 22. září 2010. [6] Oddíl I přílohy I rozhodnutí č. 862/2010/EU. [7] http://www.bonusportal.org/bonus_projects/viable_ecosystem_projects_2012. [8] http://www.bonusportal.org/bonus_projects/innovation_projects. [9] Komise na ochranu baltského mořského prostředí – Helsinská komise; http://helcom.fi/. [10] http://eu.baltic.net/. [11] http://www.bonusportal.org/files/2981/Publication_No._14.pdf. [12] JPI Healthy and Productive Seas: http://www.jpi-oceans.eu/. [13] Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES): http://www.ices.dk. [14] Možnost oddělené správy vnitrostátních příspěvků vychází z oddílu 3.4 přílohy 1 rozhodnutí, který stanoví: „Zúčastněný stát může rozhodnout, že bude spravovat své vlastní vnitrostátní finanční příspěvky a že svůj příspěvek v hotovosti věnuje výhradně na vnitrostátní výzkum vybraný na ústřední úrovni, nebo že jeho příspěvek v hotovosti má být spravován na ústřední úrovni v rámci BONUS EHZS“. [15] COM(2014) 284, květen 2014. [16] COM(2013) 468, červen 2013. [17] KOM(2011) 381, červen 2011. [18] COM(2012) 128, březen 2012. [19] COM(2012) 494, září 2012, a http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth/. [20] SWD(2014) 167, květen 2014. [21] http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/index_en.htm. [22] Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky. [23] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/.