Návrh nařízení Rady kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů /* KOM/2004/0785 konecném znení */





V Bruselu dne 08.12.2004 KOM(2004) 785 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (předložená Komisí) ODŮVODNĔNÍ Tento návrh nařízení Rady stanoví pro rok 2005 rybolovná práva pro Společenství v několika lovištích ryb a pro plavidla třetích zemí ve vodách Společenství a podmínky, za kterých mohou být rybolovná práva využívána. Také navrhuje pokračování opatření pro omezení intenzity rybolovu vážně ohrožené rybí populace. V tomto návrhu jsou také obsažena přechodná technická opatření pro rok 2005. I. PODKLADY POLITIKY K NÁVRHU Poslední zpráva Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES), ve velké míře podporovaná Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), potvrzuje situaci rozpoznanou v posledních letech. Většina populace ryb žijících při dně a část populace pelagických ryb je nadměrně využívána a nachází se za hranicí bezpečných biologických limitů. U některých velmi ohrožených populací doporučuje ICES buď nulový odlov příslušných ryb nebo uložení velmi restriktivních celkových přípustných odlovů (TAC) v očekávání přijetí plánu obnovy. Provedení takového doporučení musí být uváženo ve světle rozhodnutí přijatých Radou v posledních třech letech. Tato rozhodnutí vyústila ve značné snížení rybolovných kvót pro ohrožené populace a zavedení dočasného omezení intenzity rybolovu pro některé druhy ryb od roku 2003. Tato opatření byla doprovázena programy vyřazování z provozu, které vedly k omezení rybolovných kapacit v některých členských státech. Komise se proto domnívá, že její stávající politika, což je pokračování rybolovu, ovšem na nízkých úrovních, může přinést výsledky za předpokladu, že bude přesně plněna. Poslední odhady rady ICES naznačují, že snížení úmrtnosti ryb dosažené v roce 2003 bylo nižší než očekávané Radou v roce 2002. Komise se domnívá, že je nutné použití zesílených opatření pro zachování stavu, nebude-li rybolov omezen dle rady. U mnoha populací jsou odhady ICES vzhledem k posledním vykládkám mnohem vyšší než jsou uvedeny v oficiálních statistikách. To naznačuje, že kvóty neomezily rybolov tak, jak bylo zamýšleno. ICES se proto domnívá, že požadovaná snížení úmrtnosti ryb mohou být dosažena pouze v tom případě, budou-li zavedena výrazná snížení intenzity rybolovu. Na základě této rady Komise opět navrhuje pro rok 2006 zavedení přímého řízení intenzity jako hlavní opatření pro zachování a řízení stavu. Víceleté řídicí plány jsou nezbytné pro zajištění dlouhodobé udržitelnosti populace a pro zlepšení stability provozování rybolovných činností. Každoroční rozhodnutí ohledně TAC a kvót musí být učiněna v kontextu plánů obnovy a dlouhodobých řídicích strategií. Návrh Komise odráží poslední projednávání s členskými státy a se zúčastněnými stranami ohledně dlouhodobého řízení a předpokládá další projednávání v roce 2005. Konzultace se zúčastněnými stranami naznačují silné upřednostňování udržení stability odlovů TAC. Vzhledem k dosažení tohoto cíle musejí být samotné rybí populace stabilnější. To pro většinu populací vyžaduje, aby byl rybolov omezen na nižší, stabilnější a udržitelnou úroveň. V posledních stanoviscích vědci doporučují přístup k řízení založený na lovištích, jelikož řízení jednotlivých druhů nemůže příslušným způsobem odrážet komplexnost mnoha smíšených lovišť, ve kterých jsou populace loveny společně. Pro přístup založený na lovištích je nezbytné zohlednit spojení různých populací ve stejných lovištích. To je také další důvod pro použití přímého řízení intenzity rybolovu jako řídicího nástroje. Jinak by mohly neshody mezi různými rybolovnými právy dostupnými rybářským loďstvům a mezi různými druhy vylovených při rybolovu vytvořit povinnost vyhazovat úlovky. Odhady ICES ohledně překročení odlovů nad TAC a selhání TAC a kvót při řízení úmrtnosti ryb ukazují, že podstatná vylepšení v řízení a prosazování jsou důležitá pro zachování rybí populace. Proto Komise navrhuje několik opatření pro zlepšení efektivního prosazování opatření pro zachování a řízení populace. II. STANOVENÍ CELKOVÝCH PŘÍPUSTNÝCH ODLOVŮ (TAC) A. Populace ve vodách Společenství Návrhy Komise pro TAC jsou založeny na nejnovějších vědeckých stanoviscích v některých případech přizpůsobených nutnosti zajištění pokračování hospodářské aktivity v příslušných lovištích a zavádění víceletého řídicího přístupu, jak je uvedeno výše. Tyto změny jsou zaváděny pouze v případě, že jsou konsistentní se značně omezeným rizikem pro ohrožené rybí populace. Komise tyto TAC projednávala se zúčastněnými stranami v procesu přípravy návrhů pro tento rok. Na základě těchto projednávání Komise uznala potřebu postupného přístupu ohledně populace mimo bezpečné biologické limity, které umožní rozumnou rovnováhu mezi nutností návratu populace do bezpečných biologických úrovní co možná nejrychleji a nutností zajištění částečné kontinuity hospodářské činnosti. Komise také uznává nutnost plného využití rybolovných práv pro populace, které jsou uvnitř bezpečných biologických limitů, dokud to nezpůsobí zvýšení úmrtnosti ryb, což by dlouhodobě vedlo ke snížení výnosu. Zaměření na podrobnější přístup k nastavení TAC ve vodách Společenství používá Komise následující kritéria pro tyto kategorie populací. 1. Populace, u kterých Rada přijala plán obnovy Příslušné populace jsou: - Treska obecná v Kattegatu - Treska obecná v Skagerraku Severním moři a Východním průplavu - Treska obecná na západě Skotska - Treska obecná v Irském moři - Severní populace štikozubce obecného U těchto populací navrhuje Komise přijetí TAC v souladu s články 6 a 7 přijatého plánu obnovy pro tresku obecnou[1] a článků 5 a 6 plánu obnovy pro štikozubce obecného[2]. U některých populací existují značné nejistoty v hodnocení z důvodu nejistot v množstvích vyložených ryb. V těchto případech nejsou články 6 a 7 přímo použitelné a Komise navrhuje pokračování nízkých TAC. Ve světle pokračující vážné situace populace tresek a ověřené nutnosti dodatečných opatření pro zachování stavu navrhuje Komise další přizpůsobení úsilí pro zajištění zlepšené ochrany tresek dle článku 8 plánu obnovy tresek. 2. Populace, u kterých se plán obnovy vytváří Příslušné populace jsou: Jižní populace štikozubce obecného (části VIIIc a IXa) Ibersko-atlantický humr (části VIIIc a IXa) Jazyk obecný v Biskajském zálivu (část VIIIab) Jazyk obecný v západním průlivu (část VIIe) Treska obecná na východě Baltského moře (pododdíl 25 – 32) Severomořský platýs velký (podoblast IV) Jestliže rada ICES doporučovala, že je nutné pokračování plánu obnovy, Komise navrhuje přizpůsobení TAC a opatření řízení intenzity, které by zohledňovalo konzultace s členskými státy a zúčastněnými stranami. Kde ICES neopakovala doporučení ohledně plánu obnovy navrhuje Komise přizpůsobení TAC a případně omezení intenzity, které jsou konzistentní s vědeckými doporučeními zohledňujícími současný stav populací, nutnost víceletého přístupu a přání členských států a držitelů prostředků ohledně stabilních TAC. Komise bude pokračovat v projednávání s Radou a s držiteli prostředků a s příslušnými členskými státy ohledně dlouhodobého řízení těchto populací, které zajistí, aby se populace nevrátily do vysoce rizikového stavu. 3. Populace související s populací, pro niž je přijat nebo vytvářen plán obnovy, nebo u nichž ICES a VTHVR doporučily uzavření či snížení nejnižších možných úrovní Kde má zavedení plánů obnovy za následek výrazné změny v úmrtnosti ryb zaměřené na ohrožené druhy ve smíšených lovištích navrhuje Komise na základě informací a doporučení ICES a VTHVR přijmout kompatibilní opatření za účelem zamezení vytváření povinnosti vyhození v těch lovištích, které jsou nevyhnutelně smíšené. Příklady jsou populace tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v Severním moři a západním Skotsku a populace jazyku obecného v Kattegatu, Skagerraku a v Severním moři. 4. Ostatní populace, u kterých ICES a VTHVR tvrdí, že jsou za hranicemi bezpečných biologických limitů a doporučují výrazné snížení úmrtnosti ryb U populace mimo bezpečné biologické limity ale nespadající do žádné výše uvedené kategorie navrhuje Komise TAC odpovídající krátkodobé možnosti úlovku doporučované jednou či oběma organizacemi ICES a VTHVR, s tou výjimkou, že za účelem snížení efektů nejistoty ve vyhodnocení a umožnění zlepšené stability trhů a provozování rybolovu navrhuje Komise omezit veškeré změny v TAC na méně než 20 % v porovnání s TAC platnými pro rok 2003 tam, kde to může být učiněno bez překročení preventivní úmrtnosti ryb Fpa. Jako nedílná část tohoto postupnějšího přístupu navrhuje Komise také to, aby se Rada zavázala ke stanovení TAC konzistentních s dalšími postupnými omezeními úmrtnosti ryb v následujících letech. 5. Populace uvnitř bezpečných biologických limitů a nesouvisející s obnovou populace Kde vyhodnocení populace naznačuje, že se nachází uvnitř bezpečných biologických limitů, navrhuje Komise TAC, které nezpůsobí dle vědeckých odhadů následků takových odlovů překročení bezpečných biologických limitů pro danou populaci (tj. posun buď pod preventivní biomasu B pa nebo nad preventivní úmrtnost ryb Fpa) do roku 2006. Kde vyhodnocení populace naznačuje, že neexistuje další dlouhodobý výnos získaný ze zvýšení úmrtnosti ryb nebo že vyšší výnosy mohou být dosaženy snížením úmrtnosti ryb, navrhuje Komise TAC konzistentní s nezvyšováním úmrtnosti ryb. Ovšem za účelem snížení efektů nejistoty v doporučeních a pro zlepšení hospodářské stability v rybolovném průmyslu komise omezí jakékoliv zvýšení či snížení TAC nad 20 % v porovnání s TAC pro rok 2002,tam, kde to může být učiněno bez překročení Fpa. 6. Populace, u kterých nebylo dostupné žádné vyhodnocení a u nichž nebylo poskytnuto žádné vědecké doporučení V těchto případech založila Komise svůj návrh na doporučení buď ICES nebo VTHVR v případech, kdy tyto orgány určily přesné hodnoty pro TAC. V případech, kdy není k dispozici ani doporučení ani vyhodnocení, Komise navrhuje jako obecné pravidlo, aby se TAC pro rok 2005 rovnaly TAC pro rok 2004, jestliže ohlašované vykládky naznačují vysoké využití kvót. Jestliže je využití kvót nízké, Komise zvážila, zda byl deficit způsoben neexistencí reálných rybolovných práv (tj. existencí “papírových ryb”). V těchto případech Komise navrhuje snížit TAC tak, aby TAC lépe odrážely (a tudíž z dlouhodobého hlediska chránily) reálná rybolovná práva. Komise navrhuje v těchto případech snížení TAC o 20 % za účelem dosažení postupného snížení rybolovných práv na úrovně vykládek sledovaných v posledních letech. B. Populace řízené v kontextu regionálních organizací pro rybolov nebo po dvoustranných konzultacích s třetími zeměmi. Některé populace jsou řízené v kontextu regionálních organizací pro rybolov nebo po dvoustranných konzultacích s třetími zeměmi. Návrh Komise pro tyto populace odráží rozhodnutí učiněná v těchto rámcích. Malý počet rozhodnutí ovšem musí být učiněn s ohledem na populace řízené spolu s třetími zeměmi. Zpoždění posunující tento návrh, dokud nebudou učiněna tato rozhodnutí, znemožní předložit návrh včas Radě pro jeho posouzení před přijetím v prosinci. III. OMEZENÍ INTENZITY Ve světle názoru ICES ohledně neúčinnosti TAC při řízení úmrtnosti ryb a nutnosti použití řízení intenzity rybolovu pro dosažení cílů udržitelnosti se Komise i nadále domnívá, že řízení intenzity je hlavním nástrojem. Rada od prosince 2002 přijala opatření k řízení intenzity pro některé loviště tresek. Komise dále navrhla další plány obnovy, které zahrnují použití přímého řízení intenzity rybolovu pro další populace, které jsou předmětem neudržitelného výlovu. Komise navrhuje přechodná pravidla pro řízení intenzity rybolovu, která jsou podobná opatřením přijatým v roce 2004 (příloha V nařízení 2287/2003), platná pro rybolovy mimo bezpečné biologické limity a u kterých jsou orgánem ICES doporučena velmi podstatná snížení úmrtnosti ryb. Tento návrh se zabývá omezením počtu lovných dní dle kategorií pro rybolov tresek v Skagerraku, Kattegatu, Severním moři, Irském moři, Východním průplavu a na západě Skotska, pro rybolov platýse velkého v Severním moři, pro rybolov jazyka obecného v Západním průplavu a pro rybolov jižní populace štikozubce obecného, ďasovitých a humra severského na západě Iberského poloostrova. Pro populace tresek v Irském moři, Kattegatu, Skagerraku, Severním moři a na západě Skotska jsou nutná další snížení intenzity v porovnání s rokem 2003. Hlavní změny v opatřeních na omezení intenzity byly ovšem zavedeny od roku 2003 do roku 2004, což vyústilo ve značné zlepšení účinnosti těchto opatření. Intenzita realizovaná v roce 2004 bude proto pravděpodobně výrazně nižší než v roce 2003 i při nezměněném počtu dní na moři. ICES ve svých připomínkách k těmto populacím doporučuje snížení úmrtnosti ryb vzhledem k roku 2003 nebo k průměrné úmrtnosti ryb pozorované v období 2001 až 2003. Snížení dní na moři vzhledem k roku 2004, které je nutné pro splnění vědeckých doporučení, mohou být proto nižší než doporučované orgánem ICES. Jestliže by byla tato snížení zavedena ve formě snížení počtu dní na moři pro příslušné posádky, může dojít k podkopání plného využití rybolovných práv pro mnoho ostatních populací. Komise proto navrhuje, aby požadovaná snížení intenzity pro rybolov tresek byla dosažena uzavřením některých rybolovných oblastí a/nebo sezón ohledně tresek. Navrhovaný počet povolených rybolovných dní na moři pro platýse velkého ze Severního moře, jazyk obecný v Západním průplavu a jižní populace štikozubce obecného, ďasovitých a humra severského na západě Iberského poloostrova byl zvolen tak, aby byl konzistentní s navrhovanými TAC popsanými výše. Nejnovější stanoviska ICES ukazuje, že existuje jasná potřeba pro zavedení systému omezení intenzity pro rybolov tresek v Baltském moři. V souladu s doporučením a za účelem zajištění výrazného snížení úmrtnosti tresky obecné na východě Baltského moře v roce 2005 navrhuje Komise snížení intenzity rybolovu zavedením dvou uzavřených oblastí pro rybolov tresek. Pro výše uvedené populace Komise navrhuje takové TAC, které nejsou konzistentní s doporučeními ICES ohledně nulových TAC. Takové návrhy mají za následek vyšší úroveň rizika než přísné dodržování vědeckých doporučení. Aby tyto úrovně TAC byly účinné ohledně dosažení obnovy, musí být tyto podpořeny omezeními intenzity rybolovu a opatřeními pro zvýšení řízení a prosazování. Navrhovaná opatření pro intenzitu jsou stanovena v přílohách III (uzavřené oblasti a sezóny) a IV (systém dní na moři a řídicí a vynucovacích opatření). Hlavní navrhované změny vzhledem ke stávajícím opatřením jsou: - doplnění speciálního systému povolení k rybolovu pro plavidla, na která se opatření vztahují, a zavedení snížení rybolovných práv pro plavidla porušující předpisy pro zachování stavu, - zavedení ohlašovacích povinností ohledně intenzity rybolovu ze strany členských států. ICES dále doporučil řízení rybolovu smyčkovitých v Severním moři se zvláštním plánem řízení intenzity. Příloha V navrhuje řídicí systém, který je konzistentní s tímto doporučením. IV. PŘECHODNÁ TECHNICKÁ OPATŘENÍ Přechodná technická opatření, která mají platit od roku 2005, jsou uvedena v příloze III návrhu. Jak je zdůrazněno v části II a III, návrh obsahuje další omezení intenzity rybolovu tresek ve formě uzavření oblastí a sezón. Pro každou populaci tresek v Severním moři a na východě Baltského moře jsou navrženy dvě oblasti pokrývající hlavní rybolovné území tresek pro rybolov při dně. U tresek v Kattegatu obsahuje návrh zákaz rybolovu tresek v prvním čtvrtletí roku 2005, kdy je tradičně realizována více než jedna třetina odlovů. Žádné další uzavírky nejsou navrženy pro populaci tresek na západě Skotska a v Irském moři. V. PODMÍNKY VYKLÁDKY ÚLOVKŮ A VEDLEJŠÍCH ÚLOVKŮ A ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ OHLEDNĚ SLEDĚ OBECNÉHO Dle stávající úpravy úlovků sledě obecného loveného v průmyslových lovištích pomocí sítí s malými oky nejsou tyto úlovky počítány do žádných kvót. To platí také pro vedlejší úlovky sledě obecného v průmyslových rybolovných zařízeních v Severním moři, Skagerraku a Kattegatu, i když byly s Norskem dohodnuty kvóty na vedlejší úlovky pro tyto oblasti. Pro zajištění toho, aby všechny úlovky sledě obecného byly počítány do příslušných kvót byly zavedeny změny v článku 8 a příloze II tohoto návrhu. Požadavek na odpovídající programy odběru vzorků za účelem efektivního monitorování vedlejších úlovků sledě obecného byl rozšířen tak, že zahrnuje i malá síťová lovná zařízení v Baltském moři. V důsledku zesílených opatření na omezení celkových vedlejších úlovků sledě obecného byla zrušena zvláštní pravidla pro vedlejší úlovky, která byla zavedena pro sledě obecného v roce 1998[3] . Vědci opět doporučují výrazné snížení úrovně odlovů v roce 2005 pro určitý počet populací. Komise se je vědoma, že v některých případech by měla tato omezení za následek značné krátkodobé hospodářské problémy pro příslušný rybolovný průmysl. Kromě toho mají omezení odlovu v mnoha případech omezený účinek na zachování stavu vlivem slabého dodržování omezení. Z těchto důvodů může Komise přijmout pro mnoho populací omezení odlovu na úrovni roku 2005, která nejdou tak daleko, jako ty doporučované vědci, ale pouze za podmínky, že se členské státy zaváží k přijetí dlouhodobých plánů na obnovu a/nebo řízení vzhledem k příslušným populacím, včetně nutných řídicích nástrojů potřebných k zajištění jejich efektivnosti. Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky[4], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[5], a zejména na články 6 a 8 uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení severní populace štikozubce obecného[6], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh Komise,[7] vzhledem k těmto důvodům: Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada s přihlédnutím k dostupným vědeckým doporučením, a zejména ke zprávě vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijmout nezbytná opatření, aby zaručila přístup do vod a ke zdrojům, jakož i udržitelné provozování rybolovných činností. Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 musí Rada stanovit celkové přípustné odlovy (dále také jen „TAC“) pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí. Rybolovná práva by měla být přidělována jednotlivým členským státům a třetím zemím v souladu s kritérii stanovenými v článku 20 uvedeného nařízení. Za účelem zajištění účinného řízení těchto TAC a kvót by měly být stanoveny zvláštní podmínky, jimiž se rybolovné činnosti řídí. Je nutné stanovit zásady a určité postupy řízení rybolovu na úrovni Společenství, aby členské státy mohly zajistit řízení činností plavidel plujících pod jejich vlajkou. Podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót[8], je nutné určit, na které populace ryb se jednotlivá opatření uvedeného nařízení vztahují. Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu jednalo Společenství o rybolovných právech s Norskem [9], Faerskými ostrovy [10], Grónskem [11] a Islandem [12]. Na základě článku 6 aktu o přistoupení z roku 2003 jsou dohody o rybolovu, které Lotyšsko a Litva uzavřely se třetími zeměmi řízeny Společenstvím. V souladu s těmito dohodami jednalo Společenství s Ruskou federací. Společenství je smluvní stranou několika regionálních organizací pro rybolov. Tyto organizace doporučily stanovit omezení odlovu a jiná pravidla pro zachování určitých druhů. Společenství by proto mělo tato doporučení provést. Na výročním zasedání v červnu 2004 přijala Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) omezení odlovu pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného a technická opatření týkající se zacházení s vedlejšími úlovky. Ačkoli Společenství není členem IATTC, je nezbytné tato opatření uplatňovat, aby se zaručilo udržitelné řízení zdroje patřícího do jurisdikce této organizace. Na svém výročním zasedání v roce 2004 přijala Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. V této souvislosti přijala ICCAT rozhodnutí, z něhož vyplývá, že Evropské společenství v roce 2003 kvóty u některých populací ryb zcela nevyužilo. Za tím účelem, aby byly dodrženy úpravy kvót Společenství stanovené ICCAT, musejí se nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC zavedený tímto nařízením. Jako přechodné opatření do přijetí nařízení pozměňujícího nařízení Rady (ES) č. 1434/98 z 29. června 1998, kterým se stanoví podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě[13], odečítají se úlovky sledě obecného odlovené v různých lovištích podle článku 2 uvedeného nařízení od příslušné kvóty pro sledě obecného. Využívání rybolovných práv by mělo být v souladu s právními předpisy Společenství, jež se týkají této problematiky, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentací rybářských plavidel[14], nařízením Rady (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států[15], nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku[16], nařízením Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství, kterým se mění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují nařízení (ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95[17], nařízením Rady (ES) č. 1626/94 ze dne 27. června 1994 o některých technických opatřeních pro zachování rybolovných zdrojů ve Středozemním moři[18], nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu[19], nařízením Rady (ES) č. 601/2004 ze dne 22. března 2004, kterým se stanoví některá kontrolní opatření pro rybolovné činnosti v oblasti působnosti Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě a kterým se zrušují nařízení (EHS) č. 3943/90, (ES) č. 66/98 a (ES) č. 1721/1999[20], nařízením Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Öresundu[21], nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů[22], nařízením Rady (ES) č. 1434/98, nařízením Rady č. 423/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[23], nařízením Komise (ES) č. 2244/2003 ze dne 18. prosince 2003, kterým se stanoví pravidla pro systémy satelitního sledování plavidel[24], nařízením Rady (EHS) č. 2930/86 o vymezení charakteristických znaků rybářských plavidel[25] a nařízením Rady (ES) č. 973/2001 ze dne 14. května, kterým se stanoví určitá technická opatření pro zachování některých populací vysoce stěhovavých druhů[26]. S cílem přispět k zachování populací ryb by měla být v roce 2005 provedena určitá doplňková opatření týkající se kontroly a technických podmínek rybolovných činností. Pro nejvíce ohrožené druhy, pro které byly přijaty plány obnovy, jejichž součástí je realizace programů řízení intenzity rybolovu, je nezbytné použít prozatímní programy řízení intenzity rybolovu. Na základě doporučení ICES je pro řízení intenzity průmyslového rybolovu smáčkovitých v podoblasti ICES IV a v divizi IIIa sever nezbytné používat prozatímní systém. Pro úpravu omezení intenzity lovu tresky obecné, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 423 z února 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné[27], jsou navržena alternativní opatření pro řízení intenzity rybolovu v souladu s celkovým přípustným odlovem (TAC), jak je stanoveno v čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení. Na svém dvacátém pátém výročním zasedání ve dnech 15. až 19. září 2003 přijala Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) plán obnovy populací platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích NAFO 3KLMNO. Tento plán stanoví snížení úrovně TAC až do roku 2007 a dodatečná opatření, kterými se zajistí účinnost tohoto plánu. Je třeba provést tento plán v roce 2005, dokud nebude přijato nařízení Rady, kterým se zavedou víceletá opatření pro obnovu populací platýse černého Na svém 26. výročním zasedání ve dnech 13. až 17. září 2004 přijala NAFO řídící opatření pro celou řadu původně neregulovaných populací, zejména pro rejnokovité v divizi 3LNO, okouníka v divizi 3O a mníkovce štíhlého v divizi 3NO. Je proto nezbytné provést tato opatření a stanovit rozdělení mezi členské státy. Za účelem dodržení mezinárodních závazků, které Společenství učinilo jako smluvní strana Úmluvy o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR), včetně závazku používat opatření přijatá komisí CCAMLR, by se měly používat TAC přijaté komisí CCAMLR pro období 2004-2005 a příslušná krajní data daného období. Na svém dvacátém třetím zasedání v roce 2004 přijala CCAMLR příslušná omezení odlovu pro populace dostupné ve stanovených lovištích všem členům CCAMLR. CCAMLR také schválila účast plavidel plujících pod vlajkou ES na průzkumném rybolovu rodu Dissostichus v podoblastech FAO 88.1 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) a 58.4.3b) a příslušné rybolovné činnosti podrobila omezením odlovu a omezením vedlejších úlovků, jakož i určitým zvláštním technickým opatřením. Tato omezení a technická opatření by se rovněž měla uplatňovat. Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít od 1. ledna 2005. Vzhledem k naléhavosti dané problematiky je nutné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů podle části I bodu 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1Předmět Toto nařízení stanoví pro určité populace ryb a skupiny populací ryb rybolovná práva na rok 2005 a zvláštní podmínky, za nichž lze tato rybolovná práva využívat. Pro populace některých ryb v antarktických mořích se však rybolovná práva stanoví na období vymezené v příloze I F. Článek 2Oblast působnosti Toto nařízení se vztahuje na: a) rybářská plavidla Společenství (dále jen „plavidla Společenství“); a b) plavidla, která jsou registrována ve třetích zemích a plují pod jejich vlajkou (dále jen „plavidla třetích zemí“) ve vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států (dále jen „vody ES“). Článek 3Definice Pro účely tohoto nařízení se: a) „rybolovnými právy“ rozumějí: i) celkové přípustné odlovy (dále jen „TAC“) nebo počet plavidel oprávněných k rybolovu a/nebo doba platnosti těchto oprávnění; ii) podíly TAC přidělené Společenství ve vodách třetích zemí; iii) kvóty přidělené Společenství ve vodách třetích zemí; iv) přidělení rybolovných práv Společenství uvedených pod písmeny ii) a iii) členským státům v podobě kvót; v) přidělení rybolovných kvót ve vodách Společenství třetím zemím. b) „mezinárodními vodami“ rozumějí vody, které nepodléhají svrchovanosti nebo jurisdikci žádného státu; c) „oblastí upravenou předpisy NAFO“ rozumí část oblasti podle úmluvy NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku), která nepodléhá svrchovanosti nebo jurisdikci pobřežních států; d) „Skagerrakem“ rozumí oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží; e) „Kattegatem“ rozumí oblast ohraničená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a z tohoto bodu k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu linií vedoucí z Hasenøre ke Gnibens Spids, z Korshage ke Spodsbjerg a z Gilbjerg Hoved ke Kullen; f) „Severním mořem“ rozumí podoblast ICES IV a ta část divize ICES IIIa, na kterou se nevztahuje definice Skagerraku uvedená v písmenu c); g) „Rižským zálivem“ rozumí oblast ohraničená na západě linií vedoucí od majáku Ovisi (57(34,1234´ s. š. a 21(42,9574´ v. d.) na západním pobřeží Lotyšska k jižním bodu mysu Loode (57(57,4760´ s. š. a 21(58,2789´ v. d.) na ostrově Saaremaa a z tohoto bodu na jih k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve a potom severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Saaremaa a na severu ohraničená linií vedoucí z bodu na 58(30,0´ s. š. a 23(13,2´ v. d. do bodu na 58(30,0´ s. š. a 23(41´1 v. d. Článek 4Rybolovné oblasti Pro účely tohoto nařízení: (a) jsou oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) vymezeny v nařízení (EHS) č. 3880/91[28]; (b) jsou oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) vymezeny v nařízení (ES) č. 2597/95[29]; (c) jsou oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) vymezeny v nařízení (EHS) č. 2018/93[30]; (d) jsou oblasti CCAMLR (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) vymezeny v nařízení (ES) č. 601/2004. KAPITOLA II Rybolovná práva a související podmínky pro plavidla Společenství Článek 5Rybolovná práva a rozdělování 1. Rybolovná práva pro plavidla Společenství ve vodách Společenství nebo v některých mezinárodních vodách a rozdělení těchto rybolovných práv mezi členské státy se stanoví, jak je uvedeno v příloze I. 2. Plavidla Společenství jsou oprávněna k odlovu v mezích kvót stanovených v příloze I ve vodách spadajících pod rybářskou jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu, Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen a Ruské federace, a to za podmínek stanovených v článcích 9, 16 a 17. 3. Jakmile bude stanoven celkový přípustný odlov (TAC) pro huňáčka severního, stanoví Komise rybolovná práva pro tento druh v oblastech V, XIV (vody Grónska) pro Společenství ve výši 7,7 % celkového přípustného odlovu stanoveného pro huňáčka severního. Po převodu pm tun Islandu, pm tun Faerským ostrovům a pm tun Norsku, bude zbývající množství k dispozici všem členským státům. 4. Komise může rozšířit rybolovná práva pro populace tresky modravé v oblastech I-XIV (vody ES a mezinárodní vody) a sledě obecného v oblastech I a II (vody ES a mezinárodní vody) postupem podle článku 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002, pokud třetí země neprovádějí odpovědné řízení těchto populací. Článek 6Zvláštní ustanovení a rozdělování Rozdělení rybolovných práv mezi členské státy, jak je stanoveno v příloze I, se provede, aniž jsou: (a) dotčeny výměny prováděné podle čl. 20 odst. 5 nařízení (EHS) č. 2371/2002; (b) dotčena opětovná rozdělení prováděná podle čl. 21 odst. 4, čl. 23 odst. 1 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93; (c) dotčeny dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96; (d) dotčena množství uchovávaná v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96; (e) dotčeny odpočty prováděné na základě článku 5 nařízení (ES) č. 847/96. Článek 7Pružnost kvót Pro rok 2005 jsou v příloze I tohoto nařízení stanoveny následující populace ryb: a) populace ryb, na které se vztahuje preventivní nebo analytický TAC; b) populace ryb, na které se vztahují podmínky meziroční pružnosti řízení stanovené v článcích 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96; c) populace ryb, na které se vztahují sankční koeficienty uvedené v čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení. Článek 8Podmínky pro vykládku úlovků a vedlejších úlovků 1. Ryby z populací, pro které jsou stanovena rybolovná práva, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze v těchto případech: (a) odlovy byly provedeny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo (b) podíl odlovu té části podílu Společenství, který nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy a není vyčerpán; nebo (c) u všech druhů vyjma sledě obecného a makrely obecné byly úlovky smíšeny s jinými druhy a k jejich odlovu byly v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 850/98 použity sítě o velikosti ok menší než 32 milimetrů a úlovky nebyly tříděny ani na palubě ani při vykládce; nebo (d) úlovky sledě obecného jsou v souladu s opatřeními uvedenými v bodě 12 přílohy III; nebo (e) u makrel obecných byly úlovky smíšeny s úlovky kranase obecného nebo sardinky obecné, množství makrel obecných nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti makrel obecných, kranasů obecných a sardinek obecných na palubě a úlovky nebyly tříděny; nebo (f) odlovy jsou provedeny v průběhu vědeckých výzkumů uskutečněných podle nařízení (ES) č. 850/98 nebo nařízení (ES) č. 88/98. 2. Všechna vyložená množství odpočítají od kvóty nebo, pokud podíl Společenství nebyl v podobě kvót rozdělen mezi členské státy, od podílu Společenství s výjimkou odlovů provedených v souladu s odst. 1 písm. c), e) a f). 3. Odchylně od odstavce 1, dojde-li k vyčerpání rybolovných práv členských států pro sledě obecného v podoblastech II (vody EU), III, IV a subdivizi VIId, bude plavidlům plujícím pod vlajkou daného členského státu a registrovaných ve Společenství a operujícím v rybolovných oblastech, na něž se vztahují příslušná omezení, zakázána vykládka úlovků, které nejsou roztříděné a obsahují sledě obecné. 4. Procentní podíl vedlejších úlovků a jejich rozvržení se určí v souladu s články 4 a 11 nařízení (ES) č. 850/98 a články 2 a 3 nařízení (ES) č. 88/98. Článek 9Omezení vstupu 1. Plavidlům Společenství se zakazuje lovit ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska. Plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska, jsou nicméně oprávněna lovit až do 4 námořních mil od základních linií Norska. 2. Rybolovné činnosti plavidel Společenství ve vodách podléhajících jurisdikci Islandu jsou omezeny na oblast vymezenou přímkami, které v uvedeném pořadí spojují následující souřadnice: Jihozápadní oblast 1. 63°12' s. š. a 23°05' z. d. přes 62°00' s.š. a 26°00' z. d., 2. 62°58' s. š. a 22°25' z. d., 3. 63°06' s.š. a 21°30' z. d., 4. 63°03' s. š. a 21°00' z. d. a odtud 180°00' j. š.; Jihovýchodní oblast 1. 63°14' s. š. a 10°40' z. d., 2. 63°14' s. š. a 11°23' z. d., 3. 63°35' s. š. a 12°21' z. d., 4. 64°00' s. š. a 12°30' z. d., 5. 63°53' s. š. a 13°30' z. d., 6. 63°36' s. š. a 14°30' z. d., 7. 63°10' s. š. a 17°00' z. d. a odtud 180°00' j. š. Článek 10Zvláštní podmínky týkající se sledě obecného v podoblastech III a IV Opatření stanovená v příloze II se použijí pro odlov, třídění a vykládku sledě obecného odloveného v podoblastech III a IV. Článek 11Jiná technická a kontrolní opatření Pro rok 2005 se kromě technických opatření stanovených v nařízení (ES) č. 850/98, nařízení (ES) č. 88/98, nařízení (ES) č. 1626/94 a nařízení (ES) č. 973/2001 použijí také technická opatření stanovená v příloze III tohoto nařízení. Prováděcí pravidla k bodu 10 přílohy III mohou být přijata postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002. Článek 12Omezení intenzity rybolovu a související podmínky pro řízení populací 1. Intenzita rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVa platí pro řízení rybolovu ve Skagerraku, Kattegatu, Severním moři a v Lamanšském průlivu, v Irském moři a v oblasti západně od Skotska. 1a. Pro období od 1. února 2005 do 31. prosince 2005 platí pro řízení rybolovu v Kantabrijském moři a v oblasti západně od Iberského poloostrova omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze IVb. 2. Omezení intenzity rybolovu a související podmínky stanovené v příloze V platí pro řízení populací smáčkovitých ve Skagerraku a v Severním moři. 3. Komise stanoví konečnou intenzitu pro rok 2005 pro lov smáčkovitých v zónách IIa, IIIa, IV na základě pravidel stanovených v bodě 6 přílohy V. KAPITOLA III Rybolovná práva a související podmínky pro plavidla třetích zemí Článek 13Oprávnění Plavidla, která plují pod vlajkou Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Norska, Ruské federace, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna provádět ve vodách Společenství odlovy v rámci kvót stanovených v příloze I a za podmínek stanovených v článcích 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 a 24. Článek 14Zeměpisná omezení Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou: (a) Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v Severním moři, Kattegatu, v Baltském moři a v Atlantickém oceánu severně od 43°00' s.š., avšak s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení (ES) č. 2371/2002; ve Skagerraku jsou nicméně plavidla plující pod vlajkou Norska oprávněna lovit vně pásma o šířce 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska; (b) Barbadosu, Guayany, Japonska, Jižní Koreje, Surinamu, Trinidadu a Tobaga a Venezuely jsou omezeny na ty části oblasti o šířce 200 námořních mil, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií francouzského departementu Guayana. Článek 15Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků Ryby populací, pro něž byla stanovena rybolovná práva, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud byly odlovy provedeny plavidly třetí země, která mají kvótu a tato kvóta nebyla vyčerpána. KAPITOLA IVRežim licencí pro plavidla Společenství Článek 16Licence a související podmínky 1. Aniž jsou dotčena obecná ustanovení o licencích k rybolovu a zvláštních povoleních k rybolovu stanovená nařízením (ES) č. 1627/94, lze rybolov ve vodách třetích zemí provozovat pouze na základě licence vydané orgány příslušné třetí země. Ustanovení prvního pododstavce se však při rybolovu v norských vodách Severního moře nevztahují na: (a) plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT; (b) plavidla, která pro účely lidské spotřeby loví jiné druhy než makrelu obecnou; (c) švédská plavidla, v souladu se zavedenou praxí. 2. Maximální počet licencí a jiné související podmínky jsou stanoveny v části I přílohy VI. V žádostech o licence musejí být uvedeny typy rybolovu a jména a charakteristické znaky plavidel, pro něž mají být licence vydány, přičemž tyto žádosti budou zaslány Komisi orgány členských států. Komise předá tyto žádosti orgánům příslušné třetí země. Pokud členský stát převede kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v části I přílohy VI, bude součástí převodu také převod příslušných licencí a tento převod musí být oznámen Komisi. Nicméně celkový počet licencí pro každou rybolovnou oblast, který je definován v části 1 přílohy VI, nesmí být překročen. 3. Plavidla Společenství jsou povinna dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechna další ustanovení, která se vztahují na oblast, ve které operují. Článek 17Faerské ostrovy Plavidla Společenství, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, mohou provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí faerským orgánům. KAPITOLA VRežim licencí pro plavidla třetích zemí Článek 18Povinnost držet licenci a zvláštní povolení k rybolovu 1. Aniž je dotčen článek 28b nařízení (ES) č. 2847/93, norská plavidla o prostornosti nejvýše 200 GT jsou osvobozena od povinnosti mít licenci a povolení k rybolovu. 2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu budou uchovávány na palubě. Plavidla registrovaná na Faerských ostrovech a v Norsku budou od této povinnosti osvobozena. 3. Plavidla třetích zemí, která jsou oprávněna lovit ke dni 31. prosince 2004, mohou v rybolovu pokračovat od 1. ledna 2005, dokud není seznam plavidel oprávněných k rybolovu předložen Komisi a Komisí schválen. Článek 19Žádosti o licence a zvláštní povolení k rybolovu Všechny žádosti o licenci a zvláštní povolení k rybolovu, které orgán třetí země předkládá Komisi, musejí obsahovat tyto údaje: (a) jméno plavidla; (b) registrační číslo; (c) externí identifikační písmena a čísla; (d) rejstříkový přístav; (e) jméno a adresu vlastníka nebo nájemce; (f) hrubou prostornost a celkovou délku plavidla; (g) výkon motoru; (h) volací značku a radiovou frekvenci; (i) plánovanou metodu rybolovu; (j) plánovanou rybolovnou oblast; (k) cílové druhy; (l) období, pro které se o licenci žádá. Článek 20Počet licencí Počet licencí a zvláštní související podmínky jsou stanoveny v části II přílohy VI. Článek 21Zrušení a odebrání 1. Licence a zvláštní povolení k rybolovu mohou být zrušeny za účelem vydání nových licencí a zvláštních povolení k rybolovu. Taková zrušení nabývají účinku dnem předcházejícím datu, kdy Komise vydá nové licence a zvláštní povolení k rybolovu. Nové licence a zvláštní povolení k rybolovu nabývají účinku dnem jejich vydání. 2. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se zcela nebo zčásti odeberou před datem uplynutí jejich platnosti, dojde-li k vyčerpání kvóty pro danou populaci ryb, stanovenou v příloze I. 3. Licence a zvláštní povolení k rybolovu se odeberou, nejsou-li dodrženy povinnosti stanovené tímto nařízením. Článek 22Nedodržení příslušných předpisů 1. Během období nejvýše 12 měsíců nebudou pro plavidlo, které nedodrželo povinnosti stanovené tímto nařízením, vydány licence ani zvláštní povolení k rybolovu. 2. Komise předloží orgánům příslušné třetí země jména a charakteristické znaky plavidel, která nebudou v důsledku porušení příslušných předpisů během následujícího měsíce nebo měsíců oprávněna lovit v rybolovné oblasti Společenství. Článek 23Povinnosti držitele licence 1. Plavidla třetích zemí budou dodržovat opatření pro zachování a kontrolu a všechna další ustanovení, která se vztahují na rybolovné činnosti plavidel Společenství v oblasti, ve které operují, a zejména nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94, (ES) č. 88/98, (ES) č. 850/98, (ES) č. 1434/98 a (EHS) č. 1381/87. 2. Plavidla uvedená v odstavci 1 povedou lodní deník, do kterého budou zapisovat údaje stanovené v části I přílohy VII. 3. Plavidla třetích zemí, s výjimkou norských plavidel lovících v divizi ICES IIIa, předají Komisi v souladu s pravidly stanovenými v příloze VIII údaje stanovené v uvedené příloze. Článek 24Zvláštní ustanovení týkající se francouzského departementu Guayana 1. Pro přidělení licence k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayana se majitel příslušného plavidla musí zavázat, že na žádost Komise povolí, aby na palubu vstoupil pozorovatel. 2. Velitel každého plavidla, které má licenci k rybolovu kostnatých ryb nebo tuňáka obecného ve vodách francouzského departementu Guayana, bude při vykládce úlovků po každém výjezdu předkládat francouzským orgánům prohlášení, v němž uvede množství krevetky severní, které bylo uloveno a uchováváno na palubě od posledního prohlášení. Toto prohlášení se vypracuje na formuláři, jehož vzor je uveden v části III přílohy VI. Za přesnost prohlášení bude odpovídat velitel plavidla. Francouzské orgány přijmou všechna vhodná opatření k ověření přesnosti prohlášení, přičemž se budou opírat zejména o údaje uvedené v lodním deníku podle čl. 23 odst. 2. Po ověření bude prohlášení podepsáno příslušným úředníkem. Před koncem každého měsíce zašlou francouzské orgány Komisi všechna prohlášení týkající se předcházejícího měsíce. 3. Plavidla, která provozují rybolovné činnosti ve vodách francouzského departementu Guayana, však povedou lodní deník odpovídající vzoru uvedenému v části II přílohy VII. Kopie tohoto lodního deníku se prostřednictvím francouzských orgánů do 30 dnů od posledního dne rybářského výjezdu zašle Komisi. 4. Pokud během období jednoho měsíce neobdrží Komise žádné sdělení o plavidle, které má v držení licenci k rybolovu ve vodách francouzského departementu Guayany, licence se tomuto plavidlu odebere. KAPITOLA VIZvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti upravené předpisy NAFO Oddíl 1účast Společenství ČLÁNEK 25 SEZNAM PLAVIDEL 1. Výhradně plavidla Společenství o prostornosti vyšší než 50 hrubých tun, jimž členský stát vlajky vydal zvláštní povolení k rybolovu a jsou uvedeny v rejstříku plavidel NAFO, jsou za podmínek stanovených v povolení oprávněna lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat rybolovné zdroje v oblasti upravené předpisy NAFO. 2. Každý členský stát nejméně 15 dnů předtím, než nové plavidlo vstoupí do oblasti upravené předpisy NAFO, zašle Komisi v podobě snímatelné počítačem seznam všech změn v seznamu plavidel plujících pod jeho vlajkou a registrovaných ve Společenství, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy NAFO. Komise bezodkladně předá tyto informace sekretariátu NAFO. 3. Informace uvedené v odstavci 2 bude obsahovat tyto údaje: a) vnitřní číslo plavidla, jak je definováno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářských plavidel Společenství[31]; (b) mezinárodní radiovou volací značku; (c) jméno nájemce plavidla, pokud takový existuje; (d) typ plavidla. 4. U plavidel, která plují dočasně pod vlajkou členského státu (nájem samotného plavidla), budou zaslané údaje obsahovat: a) datum, od kterého je plavidlo oprávněno plout pod vlajkou členského státu; b) datum, od něhož členský stát oprávnil plavidlo k rybolovu v oblasti upravené předpisy NAFO; c) jméno státu, v němž je plavidlo registrováno nebo bylo registrováno dříve, a datum, ke kterému plavidlo přestalo plout pod vlajkou daného státu; (d) jméno plavidla; (e) úřední registrační číslo plavidla přidělené příslušnými vnitrostátními orgány; (f) domovský přístav plavidla po jeho převodu; (g) jméno vlastníka nebo nájemce plavidla; (h) prohlášení, že velitel obdržel kopii ustanovení platných v oblasti upravené předpisy NAFO; (i) hlavní živočišné druhy, které plavidlo v oblasti upravené předpisy NAFO může lovit; (j) podoblasti, v nichž bude plavidlo pravděpodobně lovit. Oddíl 2Technická Opatření ČLÁNEK 26 VELIKOSTI OK 1. Používání vlečných sítí, které mají v kterékoli části oka o velikosti menší než 130 mm, je při cíleném rybolovu hlubinných druhů uvedených v příloze IX zakázáno. Tuto velikost ok lze snížit na minimum 60 mm při cíleném rybolovu olihně atlantické ( Illex illecebrosus ). Při cíleném rybolovu rejnokovitých ( Rajidae ) se tato velikost ok zvětší nejméně na 280 mm v kapse vlečné sítě, a ve všech ostatních částech vlečné sítě na 220 mm. 2. Plavidla, která loví krevetku severní ( Pandalus borealis ), musejí používat sítě o velikosti ok nejméně 40 mm. Článek 27Přídavná zařízení k sítím 1 Používání zařízení nebo prostředků jiných než popsaných v tomto článku, které způsobují ucpávání ok kterékoliv části sítě nebo zmenšují jejich rozměry, je zakázáno. 2. Na spodní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebování. 3. Na vrchní straně kapsy vlečné sítě smí být připevněna zařízení za předpokladu, že nezpůsobují ucpávání ok kapsy. Používání přídavných vrchních a postranních dílů zabraňujících prodření sítě je omezeno na díly uvedené v příloze X. 4. Plavidla, která loví krevetku severní ( Pandalus borealis ), musejí používat třídící rošty nebo mřížky s maximální roztečí 22 mm. Plavidla, která loví krevetku severní v divizi 3L, musejí být rovněž vybavena kloubovými řetězy o minimální délce 72 cm v délce popsané v dodatku 4 přílohy III. Článek 28Vedlejší úlovky 1. Velitelé plavidel nesmějí provozovat cílený rybolov druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků. Cílený rybolov těchto druhů se provozuje pouze tehdy, tvoří-li tyto druhy největší procentní podíl hmotnosti odlovu při každém vytažení sítě. 2. Vedlejší úlovky druhů uvedených v příloze I D, pro které Společenství neurčilo žádné kvóty pro část oblasti upravené předpisy NAFO a které byly v této oblasti odloveny při cíleném rybolovu jakéhokoliv druhu, nesmějí u žádného druhu přesáhnout 2 500 kg nebo 10 % hmotnosti celkového odlovu uchovávaného na palubě, je-li těchto 10 % více. Nicméně v části oblasti upravené předpisy, ve které je cílený rybolov určitých druhů zakázán, nesmějí vedlejší úlovky jednotlivých druhů uvedených v příloze I D přesáhnout 1 250 kg nebo případně 5 %. 3. Kdykoliv celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoliv vytažení sítě překročí některý z limitů stanovených v odstavci 2, podle toho, který je použitelný, plavidlo se přesune do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. Kdykoliv celkové množství druhů, na které se vztahují omezení vedlejších úlovků, při jakémkoliv následujícím vytažení sítě překročí uvedené limity, plavidlo se opět ihned přesune do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě a mimo danou oblast zůstane 48 hodin 4. Pokud u plavidel, která loví krevetku severní ( Pandalus borealis ), celkové množství vedlejších úlovků všech druhů uvedených v příloze I D při kterémkoliv vytažení sítě překročí 5 % hmotnosti v divizi 3 M a 2,5 % v divizi 3 L, plavidla se ihned přesunou do jiné rybolovné oblasti vzdálené nejméně pět námořních mil od místa předchozího vytažení sítě. 5. Úlovky krevetky severní se nepoužijí při výpočtu úrovně vedlejších úlovků hlubinných druhů ryb. Článek 29Minimální velikost ryb Ryby pocházející z oblasti upravené předpisy NAFO, které nedosahují předepsané velikosti uvedené v příloze XI, se nesmějí zpracovávat, uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo, vykládat, převážet, skladovat, prodávat, vystavovat ani nabízet k prodeji, nýbrž musejí být okamžitě vráceny zpět do moře. Pokud množství ulovených ryb, které nedosahují předepsané velikosti, v určitých rybolovných vodách přesáhne 10 % celkového množství, plavidlo se přesune do vzdálenosti nejméně pěti námořních mil od místa posledního vytažení sítě, než může pokračovat v rybolovu. Jakékoliv zpracované ryby, pro něž je stanovena minimální velikost a které nedosahují minimální délky stanovené v příloze XI, se považují za produkty pocházející z podměrečných ryb. Oddíl 3Kontrolní Opatření ČLÁNEK 29A OZNAčOVÁNÍ PRODUKTů A ODDěLENÉ SKLADOVÁNÍ 1. Všechny zpracované ryby ulovené v oblasti upravené NAFO se označí takovým způsobem, aby byl identifikovatelný každý druh a kategorie produktu. Označí se tak, aby bylo patrné, že byl odloven v oblasti upravené NAFO. 2. Veškeré krevety ulovené v divizi 3L a veškerý platýs černý ulovený v podoblasti 2 a divizích 3KLMNO se označí tak, aby bylo patrné, že byly odlovený v příslušných oblastech. 3. Úlovky stejného druhu budou skladovány odděleně od úlovků jiného druhu. Veškeré úlovky odlovené v oblasti upravené předpisy NAFO se skladují odděleně od úlovků ulovených mimo tuto oblast. Úlovky mohou být skladovány ve více než jedné části skladovacího prostoru plavidla, ale každá část prostoru, kde se skladuje jeden druh musí být zřetelně oddělena plastem, překližkou, sítí atd. od místa, kde se skladuje jiný druh. Článek 30Lodní deník produkce a rozpis uskladnění 1. Kromě dodržování článků 6, 8, 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93 jsou velitelé plavidel povinni zapisovat do lodního deníku údaje uvedené v příloze XII tohoto nařízení. 2. Do patnáctého dne každého měsíce členské státy oznámí, v podobě snímatelné počítačem, Komisi množství populací uvedených v příloze XIII, která byla v průběhu předcházejícího měsíce vyložena, a sdělí veškeré údaje, které obdržely na základě článků 11 a 12 nařízení (EHS) č. 2847/93. 3. Velitel plavidla Společenství povede v souvislosti s odlovy druhů uvedených v příloze I D: a) lodní deník produkce, ve kterém bude uveden souhrnný odlov podle jednotlivých druhů ryb; b) rozpis uskladnění , ze kterého je patrné, kde jsou jednotlivé druhy ryb v nákladním prostoru umístěny, jakož i množství těchto druhů na palubě a hmotnost produktu v kilogramech. 4. Lodní deník produkce a rozpis uskladnění popsané v odstavci 3 se budou aktualizovat denně za předešlý den počítaný od 00.00 hodin (UTC) do 24.00 hodin (UTC) a budou uloženy na palubě dokud plavidlo nebude kompletně vyloženo. 5. Velitelé plavidel musí poskytnout potřebnou pomoc, aby množství uvedená v lodním deníku a objemy zpracované produkce uložené na palubě mohly být ověřeny. Článek 31Sítě Při cíleném rybolovu jednoho nebo více druhů uvedených v příloze IX nesmějí plavidla mít na palubě sítě o velikosti ok menší, než jak stanoví článek 26. Nicméně plavidla, která během téže výpravy loví v jiných oblastech než v oblasti upravené předpisy NAFO, mohou mít takové sítě na palubě za předpokladu, že jsou tyto sítě pevně převázány a uloženy a nejsou k dispozici pro okamžité použití, jinými slovy: a) sítě nejsou připevněny pomocí třmenů k okrajům paluby ani ke svým vytahovacím nebo vlečným kabelům a lanům; b) sítě převážené na palubě či nad ní musejí být pevně přivázány k části lodní nástavby. Článek 32Překládka Plavidla Společenství nebudou provádět překládky v oblasti upravené předpisy NAFO, pokud od svých příslušných orgánů neobdržela k takovým činnostem předem oprávnění. Článek 33Sledování intenzity rybolovu 1. Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že intenzita rybolovu jeho plavidel, uvedená v článku 25, bude úměrná rybolovným právům, na která má daný členský stát v oblasti upravené předpisy NAFO nárok. 2. Členské státy sdělí Komisi plán rybolovu pro plavidla, která loví určité druhy v oblasti upravené předpisy NAFO, nejpozději do 31. ledna 2005 anebo nejméně 30 dnů před začátkem této činnosti. V plánu rybolovu bude uvedeno kromě jiného plavidlo nebo plavidla, která v této oblasti loví, a zamýšlený počet dní strávených v oblasti upravené předpisy NAFO, jakož i ve všech ostatních oblastech, v nichž chtějí dotčená plavidla lovit. Plán rybolovu pokryje celkovou intenzitu rybolovu, která se vynaloží v těchto rybolovných oblastech s ohledem na rybolovná práva, která má členský stát, jenž prohlášení činí, k dispozici. Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění svých plánů rybolovu, přičemž upřesní zejména počet plavidel, která v uvedené oblasti skutečně loví, a celkový počet dnů, kdy byl rybolov provozován. Oddíl 4Zvláštní ustanovení vztahující se na krevetku severní ČLÁNEK 34 LOV KREVETKY SEVERNÍ Každý členský stát bude Komisi denně oznamovat množství krevetky severní ( Pandalus borealis ) ulovená v divizi 3L oblasti upravené předpisy NAFO plavidly, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována ve Společenství. Veškeré rybolovné činnosti musejí probíhat v hloubce větší než 200 metrů a v přídělu členského státu je smí v daném okamžiku provozovat pouze jediné plavidlo. Oddíl 5Zvláštní ustanovení vztahující se na platýse černého ČLÁNEK 35 ZÁKAZ TÝKAJÍCÍ SE PLATÝSE čERNÉHO Rybářským plavidlům Společenství se zakazuje lovit platýse černého v podoblasti NAFO 2 a divizích 3KLMNO a uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat platýse černého uloveného v uvedené oblasti pokud: (a) nemají zvláštní povolení k rybolovu vydané jejich členským státem vlajky; a (b) nejsou zapsaná do rejstříku plavidel NAFO. Článek 35aSeznam plavidel 1. Každý členský stát zajistí, aby plavidla, pro která byla vydána zvláštní rybářská povolení podle článku 35, byla zahrnuta do seznamu, který obsahuje jména a vnitřní čísla těchto plavidel, jak je uvedeno v příloze I nařízení (ES) č. 26/2004. 2. Každý členský stát pošle Komisi seznam uvedený v odstavci 1 a veškeré následné změny v podobě snímatelné počítačem. 3. Změny seznamu podle odstavce 1 se zašlou Komisi nejméně pět dnů před datem, kdy plavidlo, které je nově zařazené do seznamu, vpluje do podoblasti 2 a divizí 3KLMNO. Komise bezodkladně informuje o změnách v seznamu sekretariát NAFO. 4. Každý členský stát rozdělí svou kvótu pro platýse černého mezi svá plavidla zařazená do seznamu podle odstavce 1. Členské státy informují Komisi o rozdělení kvót nejpozději 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost. Článek 36Zprávy 1. Velitelé plavidel uvedených v čl. 35 odst. 2 předají členským státům vlajky následující zprávy: a) množství platýse černého uchovávaná na palubě při vplutí plavidla Společenství do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO. Tato zpráva se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vplutím každého plavidla do těchto oblastí, b) týdenní úlovky platýse černého. Tato zpráva se zašle poprvé nejpozději na konci sedmého dne po vplutí plavidla do podoblasti 2 a do divizí 3 KLMNO nebo, trvá-li výjezd déle než sedm dní, nejpozději v pondělí u úlovků, které byly odloveny v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO během předcházejícího týdne, přičemž rybolov skončil v neděli o půlnoci. c) množství platýse černého uchovávaná na palubě při vyplutí plavidla Společenství z podoblasti 2 a divizí 3 KLMNO. Tato zpráva, v niž je uveden počet dnů rybolovu a celkové odlovy v této oblasti, se předá nejdříve dvanáct hodin a nejpozději šest hodin před vyplutím každého plavidla z této oblasti. d) množství platýse černého, která byla naložena a vyložena při každé překládce provedené během pobytu plavidla v podoblasti 2 a v divizích 3 KLMNO. Tyto zprávy se předají nejpozději do 24 hodin po ukončení překládky. 2. Po obdržení zpráv uvedených v odst.1 písm. a), c), a d) je členské státy předají Komisi. 3. Pokud úlovky platýse černého oznámené v souladu s odstavcem 2 vyčerpají podle odhadů 70% kvót přidělených členským státům, budou velitelé plavidel podávat zprávy uvedené v odst. 1 písm. b) denně. Článek 37Určené přístavy 1. Vykládka množství platýse černého kdekoliv mimo přístavy určené smluvními stranami NAFO se zakazuje. Vykládka množství platýse černého v přístavech nesmluvních stran se zakazuje. 2. Členské státy určí přístavy, v nichž lze provádět vykládku platýse černého, a definují související inspekční a sledovací postupy včetně podmínek zaznamenávání a sdělování množství platýse černého, která byla v jednotlivých případech vyložena. 3. Členské státy předají Komisi do 15 dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost seznam určených přístavů a do patnácti dnů poté rovněž související inspekční a sledovací postupy uvedené v odstavci 2. Komise předá tyto informace bez prodlení sekretariátu NAFO 4. Komise předá neprodleně všem členským státům seznam určených přístavů uvedených v odstavci 2 a přístavů určených jinými smluvními stranami NAFO. Článek 38Přístavní inspekce 1. Členské státy zajistí, aby všechna plavidla, která za účelem vykládky nebo překládky platýse černého uloveného v podoblasti NAFO 2 a divizích 3 KLMNO vplují do určeného přístavu, byla v přístavu podrobena inspekci v souladu s režimem přístavních inspekcí NAFO. 2. Je zakázáno vykládat nebo překládat úlovky z plavidel uvedených v odstavci 1, dokud nejsou přítomni inspektoři. 3. Všechna vyložená množství se před přepravou do chladírenského skladu nebo do jiného místa určení zváží podle jednotlivých druhů. 4. Členské státy předají příslušnou zprávu o přístavní inspekci sekretariátu NAFO a v kopii také Komisi, a to do sedmi pracovních dnů od data, kdy byla inspekce ukončena. Článek 39Zákaz vykládky a překládky vztahující se na plavidla nesmluvních stran Členské státy zajistí, že jsou vykládky a překládky platýse černého z plavidel nesmluvních stran, která provozovala rybolovné činnosti v oblasti upravené předpisy NAFO, zakázány. Článek 40Sledování rybolovných činností Nejpozději do 31. prosince 2005 předloží členské státy Komisi zprávu o provádění opatření uvedených v článcích 35 až 39 včetně celkového počtu dnů rybolovu. Oddíl 6Zvláštní ustanovení vztahující se na okouníka ČLÁNEK 41 LOV OKOUNÍKA 1. Každé druhé pondělí oznámí velitel plavidla Společenství, které loví okouníka v podoblasti 2 a v divizích I F, 3 K a 3 M oblasti upravené předpisy NAFO, příslušným orgánům členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje nebo v němž je registrováno, množství okouníka ulovená v těchto oblastech a divizích během období dvou týdnů, které končí předcházející neděli o půlnoci. Představují-li kumulované úlovky 50 % TAC, oznámení se učiní každé pondělí. 2. Členské státy uvědomí Komisi každé druhé úterý do dvanácti hodin o množstvích okouníka, která během období dvou týdnů končícího předcházející neděli o půlnoci ulovila v podoblasti 2 a v divizích I F, 3 K a 3 M oblasti upravené předpisy NAFO plavidla, která plují pod jejich vlajkou a jsou registrována na jejich území Představují-li kumulované úlovky 50 % TAC, zprávy se zasílají týdně. KAPITOLA VIIZvláštní ustanovení pro plavidla Společenství, která loví v oblasti upravené předpisy CCAMLR Oddíl 1 Omezení a požadavky týkající se informací o plavidlech ČLÁNEK 42 ZÁKAZY A OMEZENÍ ODLOVU 1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze XIV je v oblastech a v obdobích uvedených v téže příloze zakázán. 2. Pokud jde o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se omezení odlovů, pokud jde o úlovky a vedlejší úlovky, uvedená v příloze XV na podoblasti uvedené v této příloze. Článek 42aPožadavky týkající se podávání informací pro plavidla, která jsou oprávněna lovit v oblasti upravené předpisy CCAMLR 1. Kromě požadavků týkajících se informací, které se vztahují se na oprávněná plavidla a které jsou stanoveny v čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 601/2004, budou členské státy k 1. srpnu 2005 sdělovat Komisi ještě následující informace týkající se uvedených plavidel: (a) IMO číslo plavidla (pokud je vydáno), (b) předchozí vlajka, pokud nějaká byla, (c) mezinárodní radiová volací značka, (d) jméno a adresu vlastníka plavidla a všech nominálních vlastníků, pokud jsou známi, (e) typ plavidla, (f) kde a kdy bylo postaveno, (g) délka; (h) barevná fotografie plavidla, která se musí sestávat z: (i) jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 x 7 cm zachycující pravý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky, (ii) jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 x 7 cm zachycující levý bok plavidla v celé délce a se všemi konstrukčními znaky, (iii) jedné fotografie o minimálních rozměrech 12 x 7 cm zachycující záď plavidla zobrazenou přímo ze zadu, (i) opatření přijatá za účelem znemožnění nedovolené manipulace se sledovacím satelitním zařízením na palubě. 2. K datu uvedeném v odstavci 1, sdělí členské státy Komisi také následující informace týkající se plavidel oprávněných lovit v oblasti CCAMLR, a to v rozsahu, v jakém je možno informace zjistit: (a) jméno a adresu provozovatele plavidla, pokud se liší od jeho vlastníka, (b) jméno a státní příslušnost velitele plavidla a případně též velitele rybolovu, (c) typ metody nebo metod rybolovu, (d) největší šířka plavidla (m), (e) hrubá registrovaná prostornost, (f) typy a čísla komunikačních zařízení plavidla (čísla INMARSAT A, B a C), (g) počet členů posádky, (h) výkon hlavního motoru či hlavních motorů (kW), (i) nosnost (v tunách), počet nádob na ryby a jejich kapacita (m³), (j) veškeré další informace (např. klasifikaci mražení), které považuje za důležité. Oddíl 2Průzkumný rybolov ČLÁNEK 43 ÚčAST NA PRůZKUMNÉM RYBOLOVU 1. Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Španělska a registrována ve Španělsku a která byla v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 601/2004 oznámena CCAMLR, se mohou účastnit průzkumného rybolovu Dissostichus spp. pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblasti FAO 88.1 a v divizích 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) mimo oblastí, na něž se vztahuje vnitrostátní jurisdikce, a 58.4.3b) mimo oblasti, na něž se vztahuje vnitrostátní jurisdikce. 2. V divizích 58.4.3a) a 58.4.3b) smí vždy lovit pouze jedno rybářské plavidlo současně. 3. Pro podoblast 88.1 a divize 58.4.1 a 58.4.2 jsou příloze XV stanovena omezení pro celkový odlov úlovků a vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU). Rybolov v jakékoli SSRU bude zastaven, pokud dosáhnou prohlášené úlovky stanovených mezí odlovu, přičemž daná SSRU zůstane pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období. 4. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. Avšak v divizích 58.4.1 a 58.4.2 bude rybolov v hloubkách nižších než 550 m zakázán. Článek 44Systémy hlášení Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43 podléhají následujícím systémům hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu: (a) pětidennímu hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovené v článku 12 nařízení (ES) č. 601/2004, s tou výjimkou, že členské státy předloží Komisi hlášení o úlovku a intenzitě rybolovu nejpozději do dvou pracovních dnů po konci každého období pro hlášení, aby bylo bezodkladně posláno CCAMLR. V podoblasti 88.1 a divizích 58.4.1 a 58.42 podávají hlášení malé výzkumné jednotky (SSRU). (b) systému měsíčních hlášení podrobných údajů o úlovcích a intenzitě rybolovu stanovenému v článku 13 nařízení (ES) č. 601/2004; (c) rovněž je třeba hlásit celkový počet a hmotnost Dissostichus eleginoides a Dissostichus mawsoni vrácených do moře, včetně těch, jejichž maso mělo rosolovitou konzistenci. Článek 45Zvláštní podmínky 1. Průzkumný rybolov uvedený v článku 43 je provozován v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 600/2004, pokud jde o opatření, která mají snížit vedlejší úmrtnost mořských ptáků při rybolovu pomocí dlouhých lovných šňůr. Kromě těchto opatření je při tomto rybolovu zakázáno vyhazovat vnitřnosti. (a) při tomto rybolovu je zakázáno vyhazovat vnitřnosti; (b) plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu v divizích 58.4.1 a 58.4.2, která dodržují protokoly CCAMLR (A, B nebo C) pro zatížení dlouhých lovných šňůr nepodléhají ustanovením o činnosti v noci, avšak plavidla, která uloví celkem tři (3) mořské ptáky začnou neprodleně používat ustanovení o činnosti v noci podle článku 8 nařízení (ES) č. 601/2004; (c) plavidla účastnící se průzkumného rybolovu v podoblasti 88.1 a divizích 58.4.3a) a 58.4.3b), které uloví celkem tři (3) mořské ptáky neprodleně ukončí rybolov a po zbytek sezóny 2004/05 jim nebude povoleno lovit mimo běžnou rybářskou sezónu. 2. Na rybářská plavidla podílející se na průzkumném rybolovu v podoblasti FAO 88.1 se vztahují tyto dodatečné podmínky: a) plavidla nesmějí vyhazovat do moře: i) oleje, paliva, olejové zbytky, které nebyly schváleny na základě přílohy I úmluvy MARPOL 73/78 (Mezinárodní úmluva o zabránění znečišťování z lodí); ii) odpadky; iii) potravinářský odpad, který neprojde sítem o velikosti ok 25 mm; iv) drůbež nebo její části (včetně skořápek); v) kaly v okolí 12 námořních mil od pobřeží nebo pobřežních ledů nebo kaly, pohybuje-li se plavidlo rychlostí nižší než 4 uzle, nebo (vi) popel ze spalování. (b) je zakázáno vozit do podoblasti 88.1 živou drůbež nebo jiné živé ptáky a žádná vykuchaná drůbež, která nebyla spotřebována, se nesmí v této oblasti vyhodit; (c) je zakázáno lovit Dissostichus spp. v podoblasti 88.1 v pásmu 10 námořních mil od pobřeží ostrovů Balleny. Článek 46Definice položení sítě 1. Pro účely tohoto oddílu se „položením sítě“ rozumí použití jedné nebo více dlouhých lovných šňůr v témže místě. Přesná zeměpisná poloha položení sítě při lovu dlouhými lovnými šňůrami se určí podle středového bodu šňůry nebo šňůr použitých pro účely hlášení o úlovcích a intenzitě rybolovu. 2. Aby bylo možné považovat položení sítě za průzkumné: a) nesmí být rozestup mezi jednotlivými průzkumnými položeními sítě nižší než 5 námořních mil, přičemž se tato vzdálenost měří od zeměpisného středového bodu každého průzkumného položení sítě; b) při každém položení dlouhých lovných šňůr se použije alespoň 3 500 háčků, avšak ne více než 10 000 háčků. Při každém položení lze v tomtéž místě použít více samostatných lovných šňůr; c) při každém položení dlouhých lovných šňůr musí být délka ponoření delší než šest hodin, měřeno od doby mezi ukončením postupu kladení a zahájením postupu vytahování. Článek 47Výzkumný plán Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, budou uskutečňovat výzkumné plány v každé malé výzkumné jednotce (SSRU), která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Výzkumné plány budou prováděny tímto způsobem: a) při prvním vplutí do SSRU se prvních deset ponoření, označených jako „první série“, považuje za „průzkumná ponoření“ a musejí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 46 odst. 2; b) deset následujících ponoření nebo deset tun úlovků, podle toho, která spouštěcí úroveň je dosažena jako první, se označí jako „druhá série“. Položení sítí ve druhé sérii, pokud tak rozhodne velitel plavidla, bude součástí běžného průzkumného rybolovu. Budou-li nicméně tato položení sítí odpovídat kritériím stanoveným v čl. 46 odst. 2, mohou být rovněž považována za „průzkumná ponoření“; c) pokud chce velitel plavidla po dokončení první a druhé série položení sítí pokračovat v rybolovu v SSRU, musí plavidlo uskutečnit třetí fázi výzkumu, při níž dosáhne celkový počet průzkumných položení ve všech třech sériích počtu 20. Třetí série kladení sítí se dokončí během téhož pobytu plavidla v SSRU jako při první a druhé sérii; d) po dokončení 20 průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU; (e) v jednotkách SSRU A, B, C, E a G v podoblasti 88.1, v níž je rozloha dna rybolovné oblasti menší než 15 000 km2 se písm. b), c) a d) nepoužijí a po dokončení deseti průzkumných položení může plavidlo pokračovat v rybolovu v SSRU. Článek 48Plán shromažďování údajů 1. Rybářská plavidla, která se podílejí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, budou uskutečňovat plán shromažďování údajů v každé malé výzkumné jednotce, která je součástí podoblasti FAO 88.1 a divizí 58.4.1 a 58.4.2. Tento plán umožní shromáždit tyto údaje: (a) polohu a hloubku dna na obou koncích každé ponořené lovné šňůry; (b) dobu položení a vytažení a délku ponoření; (c) počet a druh ryb ztracených na hladině; (d) počet ponořených háčků; (e) typ návnady; (f) úspěšnost návnady v (%); (g) typ háčků; a (h) mořské a povětrnostní podmínky a fázi měsíce při kladení lovných šňůr. 2. Veškeré údaje uvedené v odstavci 1 se shromáždí při každém průzkumném položení; je především nutné změřit velikost všech ryb odlovených při průzkumném položení, jejichž počet dosáhl maxima 100 jedinců, a alespoň ze 30 ryb se odeberou vzorky pro účely vědeckých studií. Je-li odloveno více než 100 ryb, použije se metoda náhodného odběru podvzorků. Článek 49Program označování Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, bude provádět následují program označování: a) jedinci druhu Dissostichus spp . budou podle CCAMLR protokolu o označování označováni a vypuštěni v poměru jeden jedinec na jednu tunu úlovku v surovém stavu po celou dobu rybolovného období. Plavidla mohou označování ukončit pouze tehdy, označila-li 500 jedinců nebo pokud opouštějí rybolovnou oblast poté, co označila jednoho jedince na každou tunu úlovku v surovém stavu; b) program by měl být zaměřen na jedince všech velikostí, je-li to nezbytné pro splnění požadavku označit jednoho jedince na každou tunu úlovku v syrovém stavu. Všichni vypuštění jedinci by měli mít dvojité označení a měli by být vypuštěni v co největší zeměpisné oblasti; c) všechna označení budou zřetelně uvádět individuální pořadová čísla a zpáteční adresu, aby mohl být vysledován původ označení při opětovném odlovení označeného jedince; (d) všichni znovu odlovení označení jedinci (tj. odlovené ryby, které byly již dříve označené) nebudou již vypouštěny zpět, a to ani v případech, kdy byly na svobodě pouze krátce; (e) všichni opětovně odlovení jedinci by měli být biologicky otestováni (délka, hmotnost, pohlaví, stadium pohlavních žláz) a pokud možno, by měla být pořízena jejich digitální fotografie, měly by se vyjmout ušní kaménky a odstranit označení; f) všechny příslušné údaje na označení a všechny opětovné odlovy označených jedinců se v podobě snímatelné počítačem ve formátu CCAMLR předají CCAMLR do tří měsíců poté, co plavidlo tyto rybolovné oblasti opustí; (g) všechny příslušné údaje z označení, a všechny opětovné odlovy označených jedinců a vzorky z opětovných odlovů by také měly být také sdělovány elektronicky ve formátu CCAMLR příslušným regionálním orgánům odpovědným za evidenci údajů z označení, podle pokynů v protokolu CCAMLR o označování. Článek 50Vědečtí pozorovatelé Každé rybářské plavidlo, které se podílí na průzkumném rybolovu uvedeném v článku 43, musí mít po celou dobu rybolovných činností v průběhu rybolovného období na palubě alespoň dva vědecké pozorovatele, z nichž jeden musí být jmenován v souladu s programem komise CCMLAR pro mezinárodní vědecké pozorování. KAPITOLA VIIIZávěrečná ustanovení Článek 51Vědecké pozorování (a) Toto nařízení neplatí pro rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu, které se provádí s povolením a na základě pravomoci udělené dotčeným členským státem a o němž byla Komise a členský stát, v jehož vodách je průzkum prováděn, byly předem informovány. (b) Mořské organismy ulovené za účelem uvedeným v písm. a) tohoto článku mohou být prodávány, skladovány, vystavovány nebo nabízeny k prodeji za předpokladu, že: - splňují normy podle přílohy XII nařízení Rady (ES) č. 850/98 a tržní normy přijaté podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury[32], nebo - prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě. Článek 52Přenos dat Podle nařízení (EHS) č. 2847/93 posílají údaje o vykládce množství ulovených populací členské státy Komisi v podobě snímatelné počítačem s použitím kódů populací stanovených v každé tabulce populací. Článek 53Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005. Pokud jsou hodnoty TAC pro oblast podle CCAMLR stanoveny pro období, které začíná před dnem 1. ledna 2005, článek 42 se použije od počátku příslušných období používání daných TAC. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […] Za Radu předseda/ předsedkyně […] PŘÍLOHA I Rybolovná práva použitelná pro plavidla Společenství, která operují v oblastech, na něž se vztahují omezení odlovu, a pro plavidla třetích zemí, která operují ve vodách Společenství, rozepsaná podle druhů a oblastí (v tunách živé hmotnosti, pokud není stanoveno jinak) Všechna omezení odlovu stanovená v této příloze se považují za kvóty pro účely článku 9, a proto se na ně vztahují pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 2847/93, a zejména v článcích 14 a 15 uvedeného nařízení. V každé oblasti jsou populace ryb uváděny v abecedním pořadí latinských názvů jednotlivých druhů. V následující tabulce jsou pro účely tohoto nařízení uvedeny k latinským názvům odpovídající názvy obecné: +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IA BALTSKÉ MOŘE Všechny TAC použitelné v této oblasti s výjimkou platýse a tresky obecné v subdivizích 25-32 jsou přijaty v rámci IBSFC. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IB SKAGERRAK, KATTEGAT, SEVERNÍ MOŘE A ZÁPADNÍ VODY SPOLEČENSTVÍ Oblasti ICES Vb (vody ES), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (vody ES) a Francouzská Guayana +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IC OBLASTI ICES I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV SEVEROVÝCHODNÍHO ATLANTIKU A GRÓNSKA A NAFO 0, 1 (vody Grónska) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IDSEVEROZÁPADNÍ ATLANTIK Oblast spadající pod NAFO Všechny TAC a související podmínky jsou přijaty v rámci NAFO. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IE VYSOCE STĚHOVAVÉ RYBY – Všechny oblasti Celkové přípustné odlovy (TAC) v této oblasti jsou přijaty v rámci mezinárodních organizací pro lov tuňáků, jako jsou ICCAT a IATTC. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA IF ANTARKTIDA – Oblast CCAMLR Tyto TAC, přijaté v rámci CCAMLR, nejsou přidělovány členům CCAMLR, a proto podíl Společenství není určen. Odlovy jsou sledovány sekretariátem CCAMLR, který oznámí ukončení rybolovu, když je TAC vyčerpán. +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ PŘÍLOHA II ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE SLEDĚ OBECNÉHO V PODOBLASTECH III A IV Členské státy přijmou zvláštní opatření týkající se odlovu, třídění a vykládky sledě obecného uloveného v Severním moři nebo ve Skagerraku a Kattegatu s cílem zajistit dodržování omezení odlovu, zejména těch, jež jsou stanovena v příloze IB. Mezi tato opatření zejména patří: a) zvláštní kontrolní a inspekční programy, b) plány intenzity rybolovu včetně seznamů schválených plavidel, a pokud je to považováno za nutné vzhledem k vyčerpání kvóty přes 70 %, omezení činnosti schválených plavidel, c) kontrola překládky a postupů, které zahrnují vyhazování ryb do moře, d) pokud je to možné, dočasný zákaz rybolovu v oblastech, o nichž je známo, že je v nich vysoký procentní podíl vedlejšího úlovku sledě obecného, a to zejména nedospělých jedinců. 2. Při vykládce sledě obecného neodděleného od ostatního úlovku členské státy zajistí přiměřené programy odběru vzorků tak, aby účinně sledovaly veškeré případy vykládky vedlejších úlovků sledě obecného. V přístavech, kde se tyto programy odběru vzorků neprovádějí, je vykládka úlovků nevytříděného sledě obecného zakázána. 3. V souladu s ustanovením článku 29 nařízení (EHS) č. 2847/93, a kdykoli to Komise považuje za nutné pro účely bodu 1, provedou inspektoři Komise nezávislé kontroly, které mají ověřit, zda příslušné orgány provádějí programy odběru vzorků a uplatňují podrobná opatření uvedená v bodě 1. 4. Komise zakáže veškeré vykládky sledě obecného, pokud se domnívá, že provádění opatření uvedených v bodě 1 nezajišťuje přísnou kontrolu úmrtnosti sledě obecného při lovu všech druhů ryb. PŘÍLOHA III PŘECHODNÁ TECHNICKÁ OPATŘENÍ ČÁST ABaltské moře ODDÍL 1 LOV TRESKY OBECNÉ 1. TYPY LOVNÝCH ZAřÍZENÍ SCHVÁLENÝCH PRO LOV TRESKY OBECNÉ V BALTSKÉM MOřI 1.1. Vlečná zařízení 1.1.1. Bez únikových oken Vlečná zařízení bez únikových oken jsou zakázána. 1.1.2. S únikovými okny Odchylně od ustanovení o zvláštních selektivních zařízeních v příloze V nařízení (ES) č. 88/98 se použijí ustanovení dodatku 1 této přílohy. 1.1.3. Pravidlo jedné sítě Pokud se používá vlečná síť s únikovými okny, nesmí být na palubě žádné jiné lovné zařízení. 1.2. Tenatové sítě Odchylně od ustanovení přílohy IV nařízení (ES) č. 88/98 se minimální velikost ok tenatových sítí stanoví na 110 mm. Sítě nepřesáhnou maximální délku 12 km u plavidel, jejichž celková délka je menší nebo rovna 12 m. Sítě nepřesáhnou maximální délku 24 km u plavidel, jejichž celková délka je větší než 12 m. Doba ponoření sítí nepřesáhne 48 hodin, počítáno od doby, kdy jsou sítě poprvé ponořeny, do doby, kdy jsou sítě zcela vytaženy na palubu rybářského plavidla. 2. Vedlejší úlovky tresky obecné v Baltském moři 2.1 Odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 88/98 nesmějí být na palubě uchováváni žádní podměreční jedinci tresky obecné, s výhradou případu uvedeného v bodě 2.2. 2.2 Avšak odchylně od ustanovení čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 88/98 vedlejší úlovky tresky obecné při lovu sledě obecného a šprota obecného s lovnými zařízeními o velikosti ok menší nebo rovné 32 mm však nepřekročí 3 % hmotnostní. Z tohoto vedlejšího úlovku nebude na palubě uchováváno více než 5 % podměrečných tresek obecných. 2.3 Při lovu jiných druhů než sledě obecného nebo šprota obecného pomocí vlečných sítí a dánských nevodů o velikostí ok menší, než je velikost uvedená v bodě 1.1.2, nesmějí vedlejší úlovky tresky obecné překročit 10 %. 3. Minimální velikost tresky obecné v Baltském moři Odchylně od ustanovení přílohy III nařízení (ES) č. 88/98 je minimální velikost tresky obecné 38 cm. 4. Zákaz letního odlovu tresky obecné v Baltském moři Lov tresky obecné bude ve vodách Baltského moře, Malého a Velkého Beltu a Öresundu v období od 15. června 2005 do 15. srpna 2005 včetně zakázán. 5. Omezení odlovu tresky obecné v Baltském moři: a) Je zakázáno provádět odlovy v oblastech ohraničených loxodromami postupně spojujícími následující souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84. Oblast 1: - 56°00’ severní šířky, 15°00’ východní délky - 56°00’ severní šířky, 16°30’ východní délky - 54°30’ severní šířky, 16°30’ východní délky - 54°30’ severní šířky, 15°00’ východní délky - 56°30’ severní šířky, 15°00’ východní délky Oblast 2: - 56°00’ severní šířky, 19°00’ východní délky - 54°30’ severní šířky, 19°30’ východní délky - 54°30’ severní šířky, 18°40’ východní délky - 55°30’ severní šířky, 18°00’ východní délky - 56°00’ severní šířky, 18°00’ východní délky - 56°00’ severní šířky, 19°00’ východní délky b) Odchylně od písm. a) bude povoleno provádět rybolov v oblastech vymezených v uvedeném písmeně s použitím vlečných a pevných lovných zařízení s oky o velikosti menší než 100 mm. 6. Přechodné a doplňující podmínky pro sledování, inspekci a dohled v souvislosti s obnovou populace tresek v Baltském moři. 6.1. Obecná ustanovení 6.1.1. Program sledování, inspekce a dohledu týkající se populací tresek v Baltském moři má následující složky: Zvláštní podmínky rybolovu tresky obecné v Baltském moři. Vnitrostátní akční programy kontroly, které vypracuje Dánsko, Estonsko, Finsko, Německo, Lotyšsko, Litva, Polsko a Švédsko. Doplňková opatření pro sledování, kontrolu a inspekci. Společný dohled a výměna inspektorů. 6.1.2. Vnitrostátní akční program kontroly populací tresky obecné může být z podnětu Komise nebo na žádost členského státu revidován. 6.2. Zvláštní podmínky rybolovu tresky obecné v Baltském moři. 6.2.1. Veškerá plavidla, která se chystají lovit tresku obecnou v Baltském moři musí mít zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři. 6.2.2. Každý členský stát vytvoří seznam plavidel, která mají zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři. 6.2.3. Velitel rybářského plavidla nebo jeho zástupce, kterému členský stát vydal zvláštní povolení k lovu tresky obecné v Baltském moři, musí splňovat podmínky stanovené v dodatku 2. 6.3. Vnitrostátní akční programy kontroly. 6.3.1. Každý dotčený členský stát si definuje vnitrostátní akční program kontroly. 6.3.2. Komise svolá v roce 2005 alespoň jednou zasedání Výboru pro rybolov a akvakulturu za účelem zhodnocení plnění a výsledků vnitrostátních akčních programů kontroly populací tresky obecné v Baltském moři. 6.4. Sledování, inspekce a dohled, které mají zavést členské státy. 6.4.1. Každý dotčený členský stát pošle do 15 dnů od data vstupu tohoto nařízení v platnost Komisi seznam určených přístavů a během dalších 15 dnů vnitrostátní program kontroly a harmonogram jeho provádění. Komise sdělí tyto informace všem členským státům, jichž se týkají. 6.4.2. Bez ohledu na článek 6 nařízení (EHS) č. 2847/2003 velitelé rybářských plavidel Společenství uchovávající na palubě nebo vykládající více než 50 kg tresky obecné v živé hmotnosti povedou lodní deník, co něhož budou zapisovat své operace včetně především množství ryb každého uloveného druhu uchovávaného na palubě, datum a místo (statistický obdélník ICES) takových úlovků a typ lovného zařízení použitého při lovu. 6.4.3. Odchylně od článku 5 nařízení (EHS) č. 2807/83 je povolená míra odchylka při odhadech množství ryb, podléhajících TAC, v kilogramech živé hmotnosti uchovávaných na palubě 8%. 6.4.4. Příslušné úřady členského státu budou vyžadovat, aby jakékoli množství tresky obecné ulovené a poprvé vyložené v tomto členském státě, bylo zváženo v přítomnosti kontrolorů dříve, než bude převezeno z přístavu, kde bylo poprvé vyloženo. V případech, kdy je treska obecná nejprve vyložena v určeném přístavu, zváží se ještě před tím, než je treska obecná nabídnuta k prodeji a prodána, v přítomnosti kontrolorů oprávněných členskými státy reprezentativní vzorek, který činí nejméně 20% vykládaného množství. V této souvislosti předloží členské státy Komisi do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost podrobný popis režimu odběru vzorků, který použijí. 6.4.5. Bez ohledu na čl. 19a odst. 1a nařízení (EHS) č. 2847/93, platí články 19e, 19f, 19g, 19h a 19i uvedeného nařízení pro veškerá plavidla provádějící rybolov v Baltském moři. 6.4.6. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 2244/3002 zajistí členské státy, aby údaje ze systému satelitního sledování plavidel, které obdrží na základě článku 8, čl. 10 odst. 1 a čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení od plavidel majících zvláštní povolení k lovu tresky v Baltském moři, byly používány: a) po dobu tří let k zaznamenávání údajů v podobě snímatelné počítačem o každém vplutí plavidla do přístavu a o jeho opuštění přístavu; b) pro zaznamenávání každého vplutí plavidla do rybolovných oblastí, v nichž je zakázán rybolov v Baltském moři a jeho opuštění těchto oblastí. 6.4.7. Členské státy mohou využívat alternativní kontrolní opatření pro zajištění plnění povinností podávat informace podle bodu 4.5, která jsou stejně efektivní a průhledná jako tyto povinnosti týkající se informací. Takováto alternativní opatření je nutno oznámit Komisi ještě před jejich zavedením. 6.4.8. Odchylně od článku 13 nařízení (EHS) č. 2847/93, musí být k množstvím tresky obecné přesahujícím 50 kg, která jsou převezeny na jiné místo, než místo vykládky nebo dovozu, přiložena kopie jednoho z prohlášení uvedených v čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 týkající se množství těchto převážených druhů. Výjimka stanovená v čl. 13 odst. 4 písm. b) nařízení (EHS) č. 2847/93 se nepoužije. 6.4.9. Odchylně od čl. 34c odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93 může zvláštní program sledování tresky obecné v Baltském moři trvat déle než dva roky od doby, kdy vstoupil v platnost. 6.5. Společný dohled a výměna inspektorů 6.5.1. Dotčené členské státy provádí společné inspekce a dohled a zavedou v této souvislosti společné operační postupy použitelné pro jejich činnost v oblasti dohledu. 6.5.2 Do třiceti dnů od data vstupu tohoto nařízení v platnost bude svoláno zasedání příslušných kontrolních orgánů za účelem koordinace společného programu inspekce a dohledu. 6.5.3. Dotčené členské státy zajistí, aby inspektoři z jiných dotčených členských států byli pozváni k účasti na nejméně jedné ze společných inspekčních činností. 6.5.4. Inspektoři z Komise se mohou účastnit těchto výměn a mohou se účastnit společných inspekcí. Oddíl 2Rižský záliv 7. ZVLÁšTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE RIžSKÉHO ZÁLIVU 7.1 Zvláštní povolení k rybolovu 1. Pro účely provozování rybolovných činností v Rižském zálivu musejí mít plavidla v držení zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94. 2. Členské státy zajistí, aby plavidla, pro která bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, byla zařazena do seznamu s názvy a vnitřním evidenčním číslem a aby byl tento seznam předán Komisi. Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky: a) celkový výkon motoru (kW) plavidla uvedeného na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl v Rižském zálivu stanoven pro každý členský stát v letech 2000 a 2001; b) výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kilowatů (kW). 7.2 Nahrazení plavidel nebo motorů 1. Všechna plavidla zapsaná na seznamu uvedeném v bodě 7.1.2 mohou být nahrazena jiným plavidlem nebo plavidly, pokud: a) při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motoru, jak je uveden v bodě 7.1.2 písm. a); a b) výkon motoru po nahrazení nikdy nepřekročí 221 kW. 2. Motory jednotlivých plavidel uvedených v seznamu, na který se odkazuje v bodě 7.1.2 mohou být nahrazeny za předpokladu, že: a) při nahrazení výkon motoru v žádném okamžiku nepřesáhne 221 kW; a b) výkon motoru po nahrazení nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v bodě 7.1.2 písm. a). ČÁST BSkagerrak a Kattegat 8. TECHNICKÁ OPATřENÍ PRO ZACHOVÁNÍ VE SKAGERRAKU A KATTEGATU. Odchylně od přílohy IV nařízení (ES) č. 850/98, platí ustanovení dodatku 3 této přílohy. 9. Omezení vztahující se na lov tresky obecné v Kattegatu a) Od 1. ledna do 31. března 2005 je v Kattegatu zakázáno provádět veškerou rybolovnou činnost. b) Odchylně od písm. a) bude ve stanoveném období povoleno provádět rybolovné činností s využitím vlečných zařízení a pevných zařízení za předpokladu, že nebudou žádné tresky uchovávány na palubě. Část CPodoblasti ICES I až VII 10. PROCES VÁžENÍ SLEDě OBECNÉHO, MAKRELY OBECNÉ A KRANASE OBECNÉHO 10.1. následující postupy platí pro vykládku v Evropském společenství plavidly Společenství nebo třetích zemí množství převyšujících 10 tun sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného nebo jejich kombinaci v rámci jedné vykládky ulovených : a) v případě sledě obecného v podoblastech ICES I, II a divizích III a, IV, Vb, VI a VII; b) v případě makrely obecné a kranase obecného v podoblastech ICES IIa a divizích III a, b, d, IV, VI a VII. 10.2 Vykládky uvedené v bodě 10.1 jsou povoleny pouze v určených přístavech. 10.3 Každý dotčený členský stát sdělí Komisi změny v seznamu, k nimž došlo v roce 2004, určených přístavů v nichž může probíhat vykládka sledě obecného, makrely obecné a kranase obecného, a změny v inspekčních a dohledových postupech v těchto přístavech včetně podmínek zaznamenávání a podávání zpráv o množství druhů a populací uvedených v bodě 10.1 během jednotlivých vykládek. Tyto změny budou sděleny nejméně 15 dnů před jejich vstupem v platnost. Komise předá tyto informace spolu s přístavy určenými třetími zeměmi všem dotčeným členským státům. 10.4 Velitel rybářského plavidla uvedeného v bodě 10.1 nebo jeho zástupce podá příslušným orgánům členského státu, v němž má vykládka probíhat nejméně 4 hodiny před vplutím do přístavu určeného pro vykládku v dotčeném členském státě tyto informace: přístav do něhož směřuje, jméno plavidla a jeho evidenční číslo, přibližný čas příjezdu do přístavu, množství druhů uchovávaných na palubě plavidla v kilogramech živé váhy. Příslušné orgány dotčeného členského státu budou vyžadovat, aby vykládka začala až poté, co k tomu vydají oprávnění. 10.5 Odchylně od bodu 4.2 přílohy IV nařízení (EHS) č. 2807/83 předloží velitel plavidla okamžitě po příjezdu do přístavu příslušným orgánům v přístavu odpovídající stranu nebo strany lodního deníku Množství uchovávaná na palubě, v souladu s ujednáními bodu 10.4c oznámená před vykládkou, se musí rovnat množstvím zaznamenaným v lodním deníku. Odchylně od ujednání čl. 5 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2807/83 je povolená míra odchylky při odhadech množství ryb, v kilogramech, uchovávaných na palubě plavidla 7 % množství zapsaného v lodním deníku. 10.6 Všichni odběratelé kupující čerstvé ryby zajistí, aby bylo zváženo celé množství, které kupují. Vážení se bude provádět před roztříděním, zpracováním, skladováním a přepravou ryb z přístavu vykládky či před dalším prodejem. Údaj zjištěný při tomto vážení se použije pro vyplnění prohlášení o vykládce a pro potvrzení o prodeji. Při stanovování hmotnosti nesmí odpočet na vodu přesáhnout 2 %. Kromě povinností stanovených v čl. 9 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 2847/93 předloží odběratel nebo zpracovatel vyloženého množství příslušnému úřadu dotčeného členského státu kopii faktury nebo rovnocenného dokladu, jak je uvedeno v čl. 22 odst. 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně[33]. Jakékoli faktury či doklady budou obsahovat informace vyžadované čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 2847/93 a předkládají se na vyžádání, nebo do 48 hodin od ukončení vážení. 10.7 Všichni odběratelé nebo nabyvatelé zmrazených ryb zajistí, aby bylo vyložené množství ryb zváženo dříve, než budou ryby zpracovány, uskladněny, přepraveny z přístavu vykládky nebo dále prodány. Hmotnost obalu rovnající se hmotnosti krabic, plastových nebo jiných kontejnerů, v nichž jsou vážené ryby uložené, které mají být zváženy, se odečtena od hmotnosti vykládaných ryb. Je rovněž možné určit hmotnost zmrazených ryb v krabicích tak, že se vynásobí průměrná hmotnost reprezentativního vzorku zjištěná zvážením obsahu odebraného z krabice či plastového obalu, bez ohledu na to, zda již roztál led na povrchu ryb či nikoli. Členské státy předloží Komisi ke schválení jakékoli změny v jejich metodách odběru vzorků, které byly schváleny Komisí během roku 2004. Změny schválí Komise. Číslo zjištěné při vážení se použije při vyplňování prohlášení o vykládce a pro potvrzení o prodeji. 10.8 Systémů vážení schválí, ocejchují a zaplombují příslušné orgány nejpozději do 1. května 2005. Strana, která ryby váží si povede deník s číslovanými stránkami, do kterého bude zapisovat průběžnou celkovou hmotnost a hmotnosti jednotlivých vykládek. Tento lodní deník bude uschován po dobu tří let. Příslušné orgány budou mít k systému vážení a k lodnímu deníku neomezený přístup. Do zavedení systémů vážení uvedených v prvním odstavci, bude vážení probíhat za přítomnosti kontrolora. 10.9 Příslušné orgány členského státu zajistí, aby nejméně 15 % množství vyložených ryb a nejméně 10 % vykládek bylo podrobeno celkové inspekci, při které budou provedeny minimálně následující činnosti: a) sledování vážení úlovku z plavidla podle druhů. V případě plavidel, která úlovek pumpují na břeh, musí být sledováno zvážení celého, z plavidla vyloženého, množství, které je vybráno inspekci. V případě plavidel s mrazícími zařízeními se spočítají všechny krabice. Reprezentativní vzorek krabic/palet se zváží a zjistí se průměrná hmotnost jedné krabice či palety. Náhodný výběr krabic se také provádí schváleným postupem s cílem zjistit průměrnou hmotnost ryb (bez obalu a ledu); b) křížové ověření množství jednotlivých druhů zaznamenaných v lodním deníku a na prohlášení o vykládce a potvrzení o prodeji stejně jako množství uvedených při hlášení před vykládkou a množství jednotlivých vyložených druhů; c) je-li vykládka přerušena, je zapotřebí mít povolení, než se v ní bude pokračovat; d) ověření, že po dokončení vykládky v plavidle nezůstaly žádné ryby. 11. Lov sledě obecného v oblasti IIa (vody ES) Je zakázáno uchovávat na palubě sledě obecného odloveného v divizi IIa (vody ES) v obdobích od 1. ledna do 28. února a od 16. května do 31. prosince. 12. Podmínky vykládky sledě obecného pro průmyslové účely Odchylně od čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1434/98 platí následující : Sleď obecný odlovený při lovu mimo podoblasti ICES III a VI sítěmi s oky o velikosti menší než 32 mm může být uchováván na palubě nebo vykládán, pouze pokud je v takovém neroztříděném úlovku namíchaný sleď obecný s jinými druhy a jeho množství nepřesahuje 10 % celkové hmotnosti sledě obecného a ostatních druhů. 13. Omezení odlovu tresky obecné: a) Až do 31. prosince 2005 bude zakázáno provádět jakékoli rybolovné činnosti v oblastech definovaných v bodech i) a ii): i) Oblast západně od Skotska: Ta část podoblasti ICES VI tvořená následujícími obdélníky ICES: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5, která leží dále než 12 námořních mil od základních pobřežních linií. ii) Severní moře: Ta část podoblasti ICES IV, kterou tvoří následující obdélníky: 49E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1,50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2 a která leží dále než 12 námořních mil od základních pobřežních linií. b) Keltské moře: . Až do 31. března 2005 bude zakázáno provádět rybolovnou činnost v té části divize ICES VII tvořené následujícími obdélníky ICES: 30E4, 31E4, 32E3 c) Odchylně od písmen a) a b) bude ve vymezených oblastech a obdobích povoleno provádět rybolov pomocí vrší a košů za předpokladu, že: i) na palubě plavidla se nenachází žádné jiné lovné zařízení kromě vrší a košů, ii) na palubě se neuchovávají žádní jiní mořští živočichové kromě korýšů a měkkýšů. d) Odchylně od písmen a) a b) bude dovoleno provádět rybolovné činnosti v oblastech uvedených v těchto písmenech pomocí sítí s oky o velikosti menší než 55 mm za předpokladu, že: i) na palubě plavidla není žádná síť s oky o velikosti 55 mm nebo větší, a ii) na palubě se uchovávají pouze následující druhy ryb a žádné jiné: sleď obecný, makrela obecná, sardinka obecná, sardinka oblá, kranas obecný, šprot obecný, treska modravá a stříbrnice. 14. Uzavření oblasti pro lov smáčkovitých: Bude zakázáno vykládat nebo uchovávat na palubě smáčkovité odlovené v zeměpisné oblasti ohraničené východním pobřežím Anglie a Skotska a linií spojující postupně následující souřadnice: – východní pobřeží Anglie se zeměpisnou šířkou 55º30' s. š., – Zeměpisná šířka 55º30' s. š., zeměpisná délka 1º00' z. d., – Zeměpisná šířka 58º00' s. š., zeměpisná délka 1º00' z. d., – Zeměpisná šířka 58º00' s. š., zeměpisná délka 2º00' z. d., – východně od Skotska na zeměpisné délce 2º00' z. d., – vý