[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 9.4.2008

SEK(2008) 443

PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE

Doprovodný dokument k Návrhu DOPORUČENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY ohledně vytvoření evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ [SEK(2008) 442 KOM(2008) 180 v konečném znění]

PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE

SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPADŮ O HLEDNĚ VYTVOŘENÍ EVROPSKÉHO SYSTÉMU KREDITŮ PRO ODBORNÉ VZDĚLÁVÁNÍ A PŘÍPRAVU (ECVET)

Jednou z hlavních překážek, které brání většímu zájmu o mobilitu v rámci základní a další odborné přípravy, jsou obtíže při určování a ověřování studijních výsledků, jichž bylo dosaženo v rámci vzdělávání v zahraničí. Mobilitě studentů a přístupu k celoživotnímu učení může rovněž bránit nedostatek opatření, na jejichž základě by bylo možné převádět studijní výsledky občanů z jednoho vzdělávacího kontextu do jiného a v tomto kontextu je uznat.

Toto posouzení dopadů uvádí různé možnosti, které Komise zvažovala ve snaze vyřešit tuto problematiku a zajistit zavedení evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu[1]. Zdůrazňuje přidanou hodnotu evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) z hlediska usnadnění celoživotního učení a snížení překážek pro mobilitu po celé Evropě.

Vzdělávání a odborná příprava jsou nedílnou součástí lisabonské strategie – programu reforem EU, jejichž cílem je splnit výzvy znalostní společností a ekonomiky. Konkrétněji, pro dosažení lisabonských cílů, tedy konkurenceschopnosti, růstu, zaměstnanosti a sociální soudržnosti, má rozvoj znalostí, dovedností a schopností občanů v rámci vzdělávání a odborné přípravy zásadní význam.

Ze střednědobého přezkumu lisabonské strategie v roce 2005 vyplývá, že tyto výzvy nejsou v současné době plněny. Konkrétně v souvislosti s tímto dokumentem přetrvávají závažné překážky pro celoživotní učení a mobilitu studentů a pracovníků. Je tudíž třeba vytvořit nástroje a mechanismy pro spolupráci v zájmu zvýšení účasti v celoživotním učení a usnadnění převodu kvalifikací – mezi institucemi, systémy a zeměmi. Vyšší průhlednost kvalifikací je základním předpokladem této strategie a je nezbytná k rozvoji znalostí, dovedností a schopností požadovaných evropskými občany.

Evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET) se zaměřuje na občany a má za cíl usnadnit uznávání jejich studijních výsledků v rámci procesu celoživotního učení bez hranic. Technické specifikace systému ECVET vycházejí z postupů, které již v některých členských státech existují. Obsahuje tyto prvky:

- popis kvalifikace v jednotkách studijních výsledků (znalosti, dovednosti a schopnosti), které lze převádět a sčítat;

- navržení struktury a zaručení průhlednosti procesu převodu a sčítání studijních výsledků, který umožňuje převést jednotky studijních výsledků, jichž bylo dosaženo a které byly posouzeny v jednom prostředí, do jiného prostředí a tyto jednotky sčítat;

- navazování partnerství mezi příslušnými institucemi, aby se vytvořilo prostředí, v němž lze rozvíjet vzájemnou důvěru, a vytvoření rámce pro převod kreditů v systému ECVET, který bude součástí budoucího prostoru učení a odborné přípravy bez hranic;

- přidělení bodů ECVET kvalifikaci a jednotkám, které budou složit jako nezbytný a doplňující zdroj informací. Toto přidělení vychází ze společné evropské úmluvy.

Aby bylo možné systém ECVET používat, jsou jednotky – nebo části jednotek – studijních výsledků dosažených a posouzených v jednom prostředí převedeny do prostřední jiného. V tomto druhém prostředí jsou příslušnou institucí ověřeny a uznány jako součást požadavků na kvalifikaci, kterou se určitá osoba snaží získat. Jednotky studijních výsledků mohou být poté sečteny s cílem získat danou kvalifikaci v souladu s vnitrostátními, odvětvovými či regionálními pravidly.

Jak stanoví posouzení dopadů a návrh doporučení, je systém ECVET nástrojem k usnadnění průhlednosti, srovnatelnosti, převodu a sčítání studijních výsledků v rámci dvou různých vzdělávacích prostředí. Jeho cílem není dosáhnout či požadovat fragmentaci kvalifikací, ani neusiluje o harmonizaci kvalifikací a systémů odborného vzdělávání a přípravy. Má tedy doplnit a podpořit stávající nástroje mobility, např. evropský systému pro převod a kumulaci kreditů v rámci vyššího vzdělávání (ECTS), Europass a evropský rámec kvalifikací (EQF). Na sekundární úrovni se očekává, že systém ECVET bude moci přispět k reformě vnitrostátních systémů odborného vzdělávání a přípravy a k umožnění skutečného celoživotního učení.

Cílem systému ECVET je tedy poskytnout přidanou hodnotu v oblasti mobility a celoživotního učení.

Navrhovaný systém ECVET je nedílnou součástí pracovního programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, jehož cílem je splnit lisabonské cíle v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. V reakci na opakované žádosti ze strany členských států, sociálních partnerů a dalších zúčastněných stran Komise vypracovala návrh systému ECVET.

Podle první zvažované možnosti by nebyl použit žádný právní nástroj, Evropská unie by tedy nepřijala žádné opatření. Nadále by tak trval různorodý evropský stav, kdy v některých zemích vnitrostátní systémy pro převod kreditů existují a v jiných nikoli. Neexistoval by žádný referenční bod, z něhož by bylo možné získat informace o dalším vývoji převodu a uznávání studijních výsledků mobilních studentů. Tím by se zbrzdily kroky navazující na posílenou spolupráci, která byla zahájena rozhodnutím a prohlášením Rady v roce 2002, v nichž Rada naplánovala zavedení systému kreditů na evropské úrovni. Tato možnost by rovněž znamenala, že Komise nereagovala na žádost členských států o vytvoření systému kreditů, který by bylo možné použít v rámci vzdělávání a odborné přípravy. Tato možnost by však pro mnoho zúčastněných subjektů nebyla přijatelná a nenaplňovala by jasný mandát, který Komisi udělily členské státy.

Druhou možností je sdělení Komise. Sdělení Komise však není nástrojem, na jehož přijetí by se podílely členské státy či Evropský parlament. Tato možnost by tudíž nezavdala podnět k politickému závazku, který je nezbytný k vytvoření a účinnému provádění funkčního systému ECVET.

Třetí možnost spočívá v doporučení Komise podle článku 150 Smlouvy, jenž se týká odborného vzdělávání. Ačkoli je doporučení Komise právním nástrojem, nemělo by silnější dopad než předchozí opatření, jelikož by se na jeho formálním přijetí nepodílely členské státy ani Evropský parlament, a tudíž by nebyl vytvořen dostatečný stupeň politického závazku nutného k účinnému provádění systému ECVET.

Čtvrtou zvažovanou možností je vytvořit systém ECVET prostřednictvím právního nástroje – doporučení Evropského parlamentu a Rady podle článků 149 a 150 Smlouvy. Tento nástroj by doporučil, aby členské státy používaly systém ECVET dobrovolně jako nástroj k usnadnění průhlednosti, srovnatelnosti, převádění a shromažďování studijních výsledků v rámci různých studijních prostředí v celé Evropě. S ohledem na proces utváření systému ECVET, který probíhá za spolupráce Komise, členských států, EHP a kandidátských zemí a evropských sociálních partnerů, a na rozsáhlé konzultace na evropské úrovni s vhodnými subjekty a zúčastněnými stranami z oblasti odborného vzdělávání a přípravy Komise vypracovala návrh systému ECVET.

Pátou možností je vytvořit systém ECVET prostřednictvím právního nástroje – rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady podle článků 149 a 150 Smlouvy. Tato možnost by však znamenala rozhodnutí, kterým se přijímají zásady a povinnosti pro ty členské státy, které své vnitrostátní systémy propojí se systémem ECVET, zatímco převážná většina zúčastněných subjektů (členské státy, sociální partneři, odvětí a další subjekty) se shoduje v tom, že by systém ECVET měl být zcela dobrovolný.

GŘ EAC se po zvážení silných a slabých stránek výše uvedených možností rozhodlo navrhnout možnost 4, neboť tato možnost by Komisi – ve spolupráci se členskými státy a sociálními partnery – umožnila čelit konkrétním výzvám a nalézt vhodná řešení. Tato možnost se také nejvíce blíží očekávání členských států a zúčastněných stran. Poskytla by nejlepší základ pro úspěšné provedení funkčního systému ECVET a pro dosažení skutečné přidané hodnoty, kterou může evropský rozměr občanům v oblasti celoživotního učení a mobility přinést prostřednictvím sčítání a převodu studijních výsledků mezi různými vzdělávacími kontexty.

Úspěšnost systému ECVET při plnění cílů bude neustále sledována a vyhodnocována. Pokud by jej Parlament a Rady přijaly, neznamenalo by to, že systém ECVET již nelze změnit, naopak by byl neustále podrobován přezkumu a byl by základem pro další rozvoj. Komise by provádění systému ECVET sledovala a čtyři roky po jeho přijetí by Evropskému parlament a Radě podala zprávu o získaných zkušenostech a důsledcích pro budoucnost, případně včetně možného přezkumu tohoto právního nástroje. Tato zpráva bude mimo jiné vycházet z výsledků externího hodnocení.

[1] Orientační tabulka specifických pojmů souvisejících se systémem ECVET je uvedena na konci posouzení dopadů.