Investice do inteligentního, inovativního a udržitelného průmyslu Obnovená strategie průmyslové politiky EU

Průřezové politika Komise týkající se zlepšování právní úpravy, kterou by mělo doprovázet podobné úsilí členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, pomáhá zajistit lepší právní předpisy a lepší výsledky pro společnost. Vysoce kvalitní právní předpisy dávají podnikům nezbytnou jistotu pro jejich rozvoj.

Vytváření pracovních míst a růstu prostřednictvím inovací a investic bylo vždy v centru klíčových iniciativ Komise, mimo jiné zejména investičního plánu, strategie pro jednotný trh, unie kapitálových trhů, strategie jednotného digitálního trhu nebo nové agendy dovedností pro Evropu. Zavedení energetické unie s ambiciózní politikou v oblasti klimatu zaměřenou na budoucí výzvy, akční plán pro oběhové hospodářství a skutečnost, že budeme v plnění cíle udržitelného rozvoje do roku 2030 mezi prvními, rovněž napomůže konkurenceschopnosti a udržitelnému růstu. Program Horizont 2020 a evropské strukturální a investiční fondy sehrávají významnou úlohu při podpoře inovací v průmyslu a Komise spolupracuje s členskými státy v rámci evropského semestru na provádění vnitrostátních reforem na podporu pracovních míst, růstu a investic. Diskusní dokument Komise o budoucnosti financí EU upozornil na to, že rozpočet EU by měl i nadále posilovat evropskou ekonomiku a zvyšovat její odolnost.

Průmyslová transformace představuje obrovské příležitosti, ale využít je znamená provést podstatné investice do pokročilé výroby, lidských dovedností a znalostí, jakož i do nehmotných aktiv, jako je výzkum a inovace. Rychlejší transformace rovněž vyžaduje lepší fungování jednotného trhu. Chopíme-li se příležitosti, kterou technologie nabízí, může moderní průmyslová politika oživit regiony EU a vytvořit odolnost schopnou přizpůsobení měnícímu se globálnímu prostředí.

Potřebujeme proto posílit schopnost průmyslu neustále se přizpůsobovat a inovovat tím, že usnadníme investice do nových technologií a nebudeme se bránit změnám, jež sebou nese větší digitalizace a přechod na nízkouhlíkové a intenzivnější oběhové hospodářství. Společnosti však musí přispět svým dílem tím, že posílí technologickou základnu, rozšíří obchodní modely schopné obstát v budoucnosti, se budou řídit zásadami udržitelného rozvoje a pustí se do inovací.

Musíme být i nadále připraveni reagovat na měnící se hodnotové řetězce, výzvy v oblasti udržitelnosti, změny v celosvětové poptávce, jakož i na přetrvávající strukturální nedostatky v našem podnikatelském prostředí. Obzvláště zranitelné jsou i nadále malé a střední podniky. Mnoho lidí stále nedisponuje dovednostmi potřebnými pro budoucí odvětví, ani základními digitálními dovednostmi. Rostoucí rozdíly v produktivitě mezi zeměmi, které mají vedoucí postavení v oblasti technologií, a těmi, které zaostávají, brzdí potenciální růst a ohrožuje hospodářskou a sociální konvergenci, jakož i územní soudržnost. Evropští konkurenti silně investují do modernizace svých odvětví, ale míra investic v EU se dosud nevrátila na svůj historický průměr. Zároveň roste náskok EU v oblasti inovací vůči některým zemím a významní hospodářští hráči jako Čína začínají konkurovat přesně v těch segmentech s vyšší přidanou hodnotou, v nichž je Evropa nejlepší.

Rovněž se podařilo zvrátit trend poklesu zaměstnanosti v průmyslových odvětvích. Mezi lety 2009 a 2013 klesl počet pracovních míst v průmyslu o 1,8 milionu (5,4 %) v EU-27, ale od roku 2013 bylo v průmyslových odvětvích vytvořeno více než 1,5 milionu zcela nových pracovních míst. Ve výrobě byl tento růst ještě větší, převážně v technických, odborných a vedoucích funkcích s vyššími příjmy. Růst přidané hodnoty a zaměstnanosti v průmyslu se rovněž odráží v roční míře růstu produktivity práce v průmyslu EU v průměru o 2,7 % od roku 2009 do roku 2016. Růst produktivity práce v EU je příznivý ve srovnání s ostatními předními ekonomikami, jako jsou USA (ročně v průměru +0,7 % mezi roky 2009 a 2015), Japonsko (+3,4 %) a Jižní Korea (2,3 %).

Tento nový průmyslový věk se vyznačuje rychlejším tempem hospodářské, společenské a ekologické transformace, ale i technologickými objevy v oblastech, jako je internet věcí, robotika, umělá inteligence, energetické systémy a biohospodářství. Automatizace, umožněná rozvojem informačních technologií, mění tradiční výrobní postupy a podstatu práce. Průmysl se stále více začleňuje do globálních hodnotových řetězců se silnými prvky služeb. Nově vznikající obchodní modely boří tradiční trhy.

Předseda Komise Juncker ve svých politických směrech zdůraznil význam silného a vysoce výkonného průmyslu pro budoucnost evropského hospodářství a potřebu, aby průmysl do roku 2020 vytvářel opět alespoň 20 % HDP Evropské unie. Průmysl vytváří 36 milionů přímých pracovních míst a přispívá k vysoké životní úrovni našich občanů. Hraje klíčovou úlohu při podpoře vedoucího postavení Evropy ve světě a jejího mezinárodního významu. Předseda Evropského parlamentu také teprve nedávno znovu připomněl význam evropské průmyslové základny jakožto klíčového těžiště našich politik.

Agenda dovedností pro Evropu stanoví deset hlavních opatření ke zlepšení dovedností v Evropě od iniciativ zaměřených na vyřešení nedostatků, pokud jde o základní dovednosti, které se týkají více než 70 milionů dospělých Evropanů, až po opatření na podporu rozvoje a předvídání vysoce odborných dovedností ve vznikajících oblastech. Komise ve spolupráci s OECD podporuje členské státy při vytváření vnitrostátních strategií v oblasti dovedností. Progresivní plán Komise na odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností bude brzy rozšířen na další klíčová průmyslová odvětví, jako je stavebnictví, ocelářství a papírenský průmysl, ekotechnologie, energie z obnovitelných zdrojů, aditivní výroba a námořní doprava. Koalice pro digitální dovednosti a zaměstnanost navrhuje konkrétní kroky v oblasti profesní přípravy a rekvalifikace evropských občanů a pracovních sil, které by reagovaly na proces digitalizace. Nedávno zřízený evropský pilíř sociálních práv řeší otázky spojené s budoucností práce a rozvíjejícím se digitálním trhem práce. Kromě jiného se zaměřuje na řešení problémů spojených s novými a nestandardními formami pracovního poměru, na pracovní podmínky a přístup k sociální ochraně.

Komise za poslední dva roky navrhla řadu opatření s cílem umožnit Evropě a jejím podnikům těžit z výhod jednotného trhu. Evropský program pro ekonomiku sdílení podporuje vyvážený rozvoj obchodních modelů založených na užší spolupráci, které také mají značný potenciál být hnací silou účinného využívání zdrojů v hospodářství. Modernizace systému normalizace pomůže včas a na základě poptávky vypracovat normy, které našim průmyslovým odvětvím umožní využívat příležitostí v rychle se rozvíjejících segmentech trhu. Tématy letošního balíčku týkajícího se služeb je odstraňování nepřiměřených regulačních překážek, usnadnění mobility odborníků a zjednodušení postupů, kterými se poskytovatelé služeb musí řídit při rozšiřování svých činností do jiných zemí EU. Nedávno přijatý balíček týkající se dodržování předpisů klade velký důraz na prosazování pravidel jednotného trhu, přičemž přispívá k tomu, aby se jednotný trh stal pro občany a podniky hmatatelnou realitou v praxi.

Hlubší a spravedlivější jednotný trh je základem úspěchu evropského průmyslu. Musí usnadnit integraci našich společností do evropských a globálních hodnotových řetězců a fungovat jako významná hnací síla konkurenceschopnosti průmyslu. Zároveň musí pomáhat průmyslu, lidem a místním komunitám přizpůsobit se sociálním, hospodářským a environmentálním změnám. Z přínosů průmyslové transformace musí těžit široká veřejnost a ti, kteří neuspějí, musí mít možnost najít příležitosti a podporu, aby se mohli adaptovat na nové podmínky. Celoživotní vzdělávání, rovné příležitosti a spravedlivý přístup ke vzdělávání, odborné přípravě a technologickým znalostem jsou základem pro vytvoření takové odolnosti.

Nyní nastal čas zhodnotit dosažený pokrok a řešit zbývající nedostatky. Jak dokládá usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 a závěry Evropské rady ze dne 15. prosince 2016 a ze dne 23. června 2017, jakož i obrovský zájem a podpora širší komunity zúčastněných stran, existuje široká shoda na tom, že je zapotřebí ucelené a do budoucna zaměřené vize pro evropský průmysl. To nám umožní lepší společný postup na základě deseti politických priorit Komise, který má za cíl posílit průmyslovou základnu Evropy.

ØSdělením „Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst v Evropě“ přijala Komise opatření k silnější ochraně EU proti nekalým obchodním praktikám. Bylo navrženo opatření na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, jehož cílem je řešit dlouhodobé výzvy a udržitelnost evropského ocelářského odvětví, zejména prostřednictvím modernizace a investic do inovací (např. prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru).

ØSouběžně s tím se provádí program Komise pro účelnost a účinnost právních předpisů, který i nadále přináší výsledky díky zjednodušování stávajících právních předpisů a snižování zbytečných nákladů . Platforma REFIT a s ní související internetová stránka „Lighten the Load“ („Snižme zátěž“) jsou prostorem pro zasílání a posuzování návrhů ze strany podniků a občanské společnosti na to, jak zjednodušit právní předpisy.

ØZlepšování právní úpravy zajišťuje systematické posuzování hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů a začlenění aspektů, jako je konkurenceschopnost, inovace, digitalizace, investice, malé a střední podniky, sociální ochrana, ochrana spotřebitele a životní prostředí, do tvorby politik EU. Cílem lepší právní úpravy je zajistit, aby nové právní předpisy dosahovaly svých cílů při co nejnižších nákladech a aby stávající právní předpisy byly pravidelně kontrolovány, tak aby mohla být odhalena a odstraněna nadbytečná byrokracie.

Evropa zaujímá vedoucí postavení v řadě výrobních odvětví a její podniky jsou často na prvním místě, pokud jde o digitalizaci a automatizaci v klíčových odvětvích průmyslu. Úloha Evropy v ekonomice založené na datech a platformové ekonomice je omezená a míra využívání digitálních technologií ze strany malých a středních podniků je nízká. Pouze pětina podniků v EU je silně digitalizovaných. Podniky musí samy přispět svým dílem tím, že převezmou počáteční investice v oblasti digitálních technologií, aby poté mohly využít výhod, které nabízí zvýšení produktivity a inovace. Obchodní modely a procesy se mohou změnit; řídící pracovníci a zaměstnanci si budou možná muset osvojit nové dovednosti; tempo transformace se může zrychlit. S pokračující digitalizací však dojde ke změnám, které mohou znamenat ztrátu konkurenceschopnosti, podílu na trhu a v neposlední řadě i zaměstnanosti, v nejhorším případě pak může být ohrožena existence samotného podniku.

To je důvod, proč je v komplexní strategii o digitalizaci evropského průmyslu kladen silný důraz na širší digitalizaci průmyslu. Evropská platforma pro vnitrostátní iniciativy v oblasti digitalizace, která byla zahájena v březnu, zavádí evropský rámec pro koordinaci a podporuje politiky v oblasti digitalizace ve všech členských státech. Komise uskutečňuje rovněž investice do rozvoje center pro digitální inovace a jiných technologických center s cílem nabídnout evropským podnikům větší koordinaci a lepší podpůrné služby. To pomůže oslovit ty podniky, které se digitální transformace zatím neúčastní.

Digitální průmyslové platformy (např. průmyslový internet a průmyslové datové platformy) pomohou sjednotit různé technologie a aplikace, což usnadní vývoj nových výrobků, procesů a zejména také nových podnikatelských modelů a modelů služeb. Komise vyhlašuje specializované výzvy na podporu jejich rozvoje v řadě oblastí, jako je automatizace a spolupráce v oblasti výroby, vysoce přesné zemědělství a energetika.

Mnoho dalších iniciativ v rámci strategie pro jednotný digitální trh podporuje digitalizaci průmyslu a modernizaci veřejných služeb, mimo jiné prostřednictvím opatření pro normalizaci v oblasti IKT, veřejné správy, vysokorychlostního připojení (včetně 5G) a internetu věcí. Přezkum strategie v polovině období však ukazuje, že Evropa musí jít ještě dál. Komise předloží v rámci tohoto funkčního období řadu dalších ambiciózních iniciativ s cílem zajistit evropskému průmyslu nezbytný jednotný digitální trh. Tyto iniciativy se týkají otázek, jako je rozvoj ekonomiky založené na datech, umělá inteligence a vysoce výkonná výpočetní technika, které mají zásadní význam pro inteligentní průmyslové ekosystémy a aplikace využívající data velkého objemu.

Komplexní balíček o kybernetické bezpečnosti, který byl dnes přijat, je důležitým příspěvkem k řešení kybernetických hrozeb a znamená další krok na cestě k posílení Evropy v oblasti zabezpečení a ochrany údajů. Zejména iniciativa na zřízení sítě v oblasti kybernetické bezpečnosti spolu s evropským odborným střediskem pro výzkum a kompetence v oblasti kybernetické bezpečnosti podpoří rozvoj průmyslových kapacit. Bude to také dalším podnětem k úsilí EU stát se světovou jedničkou ve vývoji nové generace digitálních technologií. Iniciativa týkající se volného toku dat podpoří evropskou ekonomiku založenou na datech, neboť zajistí lepší a konkurenceschopnější datové služby.

Současný stav digitální infrastruktury a využití vhodných zdrojů spektra jsou rovněž zásadní jak pro rozvoj přelomových digitálních inovací, jako jsou aditivní výroba nebo automatický silniční provoz, tak i pro rozšíření digitalizace do všech částí našich ekonomik a ke všem občanům. EU a její členské státy musí vytvořit správné rámcové podmínky pro rozvoj těchto infrastruktur. S více než 20 miliardami EUR na očekávané financování projektů se Evropský fond pro strategické investice již stal významným hybatelem, pokud jde o investice do digitální infrastruktury. Z programu Horizont 2020, Nástroje pro propojení Evropy a evropských strukturálních a investičních fondů se rovněž vynakládají značné prostředky na investice do klíčových digitálních technologií budoucnosti.

Připojení nové generace – zejména 5G – je základem, na němž se budou vytvářet budoucí obchodní modely. Autonomní vozidla, internet věcí a bezpočet jiných aplikací, na nichž bude budoucí průmyslová síla jednoduše závislá, nemohou být uskutečněny bez rychlejšího a bezproblémového rychlostního internetu. Úsilí o urychlení přijetí 5G je obrovské, ale rovněž tak potenciální výhody, které mohou přinést evropským podnikům výhodu „prvního tahu“, a tudíž celosvětovou konkurenční výhodu.

5.Navázat na vedoucí pozici Evropy v nízkouhlíkovém a oběhovém hospodářství

EU usiluje o udržitelný rozvoj komplexním způsobem a je hybnou silou při plnění Pařížské dohody, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, a Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. EU stojí v čele celosvětového přechodu na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství. Evropa musí nyní využít toto vedoucí postavení ve všech odvětvích a řešit narůstající celosvětovou hospodářskou soutěž s technologiemi v oblasti ekologicky šetrné výroby a čisté energie.

Transformace našich podniků směrem k udržitelnějším obchodním modelům účinně využívajícím zdroje nejenom pomáhá chránit životní prostředí, ale rovněž poskytuje konkurenční výhodu díky značným úsporám nákladů. Může vést k vytvoření nových pracovních míst a příležitostí jak pro pracovníky, tak pro podnikatele. V prosinci 2017 Komise předložila nový soubor opatření týkajících se oběhového hospodářství. Jedním z nich je strategie pro přechod k oběhovému hospodářství v oblasti plastů v Evropě, mimo jiné prostřednictvím podpory inovací a investic. Intenzivnější rozvoj biohospodářství může EU také napomoci k rychlejšímu pokroku v přechodu na oběhové a nízkouhlíkové hospodářství a zvýšit produkci obnovitelných biologických zdrojů a jejich přeměnu na výrobky z biologického materiálu a bioenergii. Vzhledem k tomu, že podniky z EU se stále více začleňují do globálních dodavatelských řetězců, nelze přechod na oběhové hospodářství provádět izolovaně. Vzhledem ke strategickému významu surovin pro zpracovatelský průmysl EU provádí Komise širokou škálu opatření v rámci iniciativy EU v oblasti surovin a bude i nadále pomáhat při zajištění jejich bezpečných, udržitelných a cenově dostupných dodávek. Určité suroviny jsou obzvlášť důležité, neboť mají velký hospodářský význam a jejich dodávky jsou spojeny s vysokým rizikem. Současně s touto strategií Komise předkládá revidovaný seznam klíčových surovin pro EU.

Komise již předložila většinu legislativních návrhů na provedení rámcové strategie pro energetickou unii a Pařížské dohody a nyní se zaměřuje na konkrétní opatření, která mají urychlit jejich provádění. Pařížská dohoda sice znamená změnu v celosvětovém měřítku, úsilí na vnitrostátní úrovni se však v jednotlivých zemích liší. Pokud budou přetrvávat nerovné podmínky, budou ohroženým odvětvím bezplatně přidělovány povolenky v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (ETS). Politika EU v oblasti klimatu rovněž disponuje nástroji přímé podpory nízkouhlíkových inovací v průmyslu. V programu NER300 bylo z rezervy pro nové účastníky na trhu vyčleněno 2,1 miliardy EUR na 39 vysoce inovativních projektů. Pro období po roce 2020 by měly být povolenky systému obchodování s emisemi vyhrazeny pro vytvoření inovačního fondu na podporu rozsáhlých demonstračních projektů v oblasti vysoce inovativních nízkouhlíkových technologií pro energeticky náročná odvětví, obnovitelné zdroje energie a zachycování a ukládání uhlíku. Modernizační fond podpoří modernizaci odvětví energetiky v deseti členských státech s nižšími příjmy.

V balíčku předpisů v oblasti čisté energie přijatém v listopadu minulého roku Komise navrhla nový rámec s cílem zrychlit, změnit a konsolidovat transformaci energetiky v hospodářství EU a zároveň zajistit vedoucí postavení EU a konkurenceschopnost jejího hospodářství. Balíček povede k větší hospodářské soutěži na maloobchodním trhu s elektřinou a otevře jej pro vstup nových služeb a obchodních modelů. Stanoví také rámec, který umožní podpořit přechod na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství prostřednictvím konkrétních a krátkodobých opatření s cílem pomoci průmyslu, regionům, městům, pracujícím i občanům EU dosáhnout hmatatelných výsledků. K urychlení tržního využití inovací v celosvětovém měřítku bude EU spolu se severskými zeměmi v roce 2018 hostit světové setkání na nejvyšší úrovni („Misi inovací“ a ministerské fórum o čisté energii) s přísliby od mezinárodních partnerů zastupujících 85–90 % celosvětových investic v oblasti čisté energie.

Silný důraz je třeba klást také na nízkoemisní mobilitu. V návaznosti na strategii pro nízkoemisní mobilitu z roku 2016 a balíček týkající se mobility z jara 2017 představí Komise na podzim nové návrhy přispívající ke splnění tohoto cíle, včetně návrhů, jak po letech 2020–2021 zpřísnit normy oxidu uhličitého pro automobily a dodávky, a akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva na podporu rozmístění páteřní dobíjecí infrastruktury.

Aby EU zůstala v této oblasti konkurenceschopnou, bude muset doplnit chybějící spojení v příslušných hodnotových řetězcích. Z tohoto důvodu mají strategický význam investice do baterií. Za účelem zahájení iniciativy průmyslu pro úplný hodnotový řetězec baterií v EU, a to jak pro mobilní, tak stacionární aplikace, bude Komise pořádat setkání zúčastněných stran s cílem pomoci optimalizovat možné veřejné intervence. Poté bude v první polovině roku 2018 následovat návrh norem pro oxid uhličitý rovněž pro nákladní automobily, autobusy a autokary (těžká nákladní vozidla).

ØModerní a konkurenceschopný automobilový průmysl, který ve stále větší míře umí využívat automatizace, digitalizace a zajistit co nejmenší vliv vozidel na životní prostředí, má zásadní význam pro hospodářství EU. Cílem je jednak zajistit, aby se v Evropě vyvíjela a produkovala zařízení, vozidla a řešení nabízející co nejnižší emise a možnosti propojené mobility, a jednak aby v Evropě fungovala ta nejmodernější infrastruktura na jejich podporu. Za tímto účelem bude muset evropský automobilový průmysl projít rychlou a hlubokou přeměnou, aby zůstal konkurenceschopný a prosperoval na celosvětovém trhu. Problémy, které odhalila aféra „Dieselgate“, jsou rovněž příležitostí: K obnovení důvěry musí automobilový průmysl EU uznat význam přechodu na udržitelnější technologie a nové obchodní modely. Po celé Evropě se zavádějí elektrické dobíjecí stanice a při modernizaci evropských kapacit v bateriových technologií veřejné orgány a soukromý sektor spojily své síly. Evropský automobilový průmysl musí na tyto výzvy reagovat a zintenzivnit a urychlit přechod na elektrické a jiné nízkouhlíkové technologie. Využije-li Evropa této příležitosti, bude to znamenat, že zajistí udržitelná pracovní místa a lepší životní podmínky pro své regiony a komunity.

Komise v rámci unie kapitálových trhů pokračuje v práci na rozvoji strategie pro udržitelné finance, aby soukromý kapitál snadněji nacházel cestu k udržitelnějším investicím. Umět lépe rozlišovat mezi udržitelnými a ostatními investicemi bude mít klíčový význam pro integraci širších rizik a výnosů do dlouhodobých investičních rozhodnutí, jakož i pro zvýšení důvěry v provádění, zpřístupňování a označování projektů.

6.Investování do průmyslu budoucnosti

Investice z EU i jiných zdrojů jak do infrastruktury, tak do nových technologií jsou základním předpokladem pro to, aby náš průmysl průmyslovou transformaci zvládl. Zatímco se celkový objem investic postupně zvyšuje, investice do inovací a dalších nehmotných aktiv zůstávají nižší než u řady konkurentů. Evropa musí podporovat větší kapitálové investice, usnadnit využití slibných inovací a vytvořit příznivé prostředí pro zvýšení dynamických malých a středních podniků.

V rámci uskutečňování „Junckerova plánu“ (Investiční plán pro Evropu), který byl zahájen v listopadu 2014, byl vytvořen Evropský fond pro strategické investice, který má podporovat strategické projekty na celém kontinentu, a tím přispět k překlenutí investiční mezery. Doposud se v jeho rámci podařilo mobilizovat významné soukromé investice do digitální infrastruktury, energetiky, výzkumu, dopravy, rozvoje a inovačních projektů, a zajistit tak hospodářství významný objem financí a takto podpořit nedávné oživení investic. Skupina Evropské investiční banky rovněž vyvinula kapitálové investice, které jsou zvláště důležité pro inovativní podniky v jejich počáteční fázi.