CS Úřední věstník Evropské unie C 185/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2016/C 185/06)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„PAŠKA JANJETINA“

EU č.: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Název (názvy)

„Paška janjetina“

2. Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu

Třída 1.1 Čerstvé maso (a droby)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Paška janjetina“ (pažské jehněčí) je čerstvé maso získané porážkou mladých sajících jehňat obou pohlaví, která se narodila na ostrově Pag a patří ke stejnojmennému původnímu chorvatskému plemenu ovce – pažské ovce, jež se chová výhradně na ostrově Pagu.

Mladá jehňata o nízké hmotnosti porážená za účelem výroby produktu „Paška janjetina“ nesmějí být v době porážky starší 45 dní (počítá se od data bahnění do data porážky) a až do porážky musí být držena s ovcí na pastvině a krmena výlučně ovčím mlékem.

Jatečně upravené tělo jehňat používané k výrobě produktu „Paška janjetina“ náleží do kategorie jatečních těl s hmotností do 13 kg. Může mít délku nejvýše 62 cm a hmotnost od 4 do 10 kg; jeho maso je světle růžové s jemným, měkkým svalovým vláknem a tukovými pruhy, malým množstvím tukové a vazivové tkáně a bez typického pachu jehněčího (ovčího).

Tuková tkáň pažských jehňat používaných k výrobě produktu „Paška janjetina“ (podkožní a břišní) musí mít bílou barvu bez nažloutlých nebo žlutých odstínů. Jatečně upravené tělo poražených jehňat je pokryté velmi tenkou, téměř průhlednou vrstvou podkožní tukové tkáně.

„Paška janjetina“ se uvádí na trh pouze čerstvá, ve formě jatečného těla nebo jatečné půlky (získané rozdělením jatečného těla podélným řezem, který je vedený středem každého obratle a hlavy a středem hrudní, křížové a pánevní kosti) bez orgánů trávicí soustavy, sleziny, kůže a dolních částí nohy. Zároveň hlava a ledviny s ledvinovým tukem a plíce s hrtanem a srdcem a játra tvoří neoddělitelné součásti jatečného těla.

„Paška janjetina“ se konzumuje výhradně tepelně opracovaná. Její maso je výjimečně šťavnaté a jemné s příjemnou chutí a nevýraznou vůní díky tomu, že se porážejí mladá jehňata krmená mlékem.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jehňata chovaná za účelem výroby produktu „Paška janjetina“ jsou až do porážky krmená výhradně ovčím mlékem.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výrobního postupu produktu „Paška janjetina“ musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4.

Výrobní postup sestává z:

1. chovu pažské ovce;

2. páření a bahnění pažské ovce;

3. chovu pažských jehňat;

4. porážky pažských jehňat.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

„Paška janjetina“ se uvádí na trh čerstvá ve formě jatečné půlky nebo celého jatečného těla bez kůže s hlavou, bez dolních částí nohy a s droby nebo orgány hrudní a břišní dutiny (játra, plíce s hrtanem a srdcem a ledviny s ledvinovým tukem. Při uvádění na trh musí být „Paška janjetina“ zabalena v průhledné samolepicí plastové fólii.

„Paška janjetina“ je balená, tj. zabalená v plastové fólii po porážce na jatkách na ostrově Pag před uvedením výrobku na trh, aby se zajistilo, že maso zůstane čerstvé a uchová si svoji kvalitu a především hygienu. Balením produktu „Paška janjetina“ na jatkách po porážce se zabraňuje tomu, aby se maso při manipulaci nebo přepravě dostalo do styku s některými zdroji mikrobiální kontaminace. Zabalení produktu „Paška janjetina“ do plastové fólie na jatkách, na kterých se porážejí jehňata, rovněž zabraňuje tomu, aby se čerstvé maso dostalo do styku se vzduchem, jenž by mohl zapříčinit rozklad proteinů v mase a způsobit tvorbu slizu na povrchu masa a vznik nepříjemných zápachů.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

„Paška janjetina“ se produkuje na území celého ostrova Pagu. Hranici zeměpisné oblasti produkce představuje pobřežní linie ostrova Pagu. Ostrov Pag se nachází mezi Velebitským průlivem (Velebitski kanal) a průlivem Kvarnerić a mezi ostrovy Rab, Olib a Vir.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost produktu

„Paška janjetina“ je maso získané z mladých pažských jehňat o nízké hmotnosti, krmených výlučně ovčím mlékem. Podle stanovených průměrných hodnot barev L*, a* a b*, naměřených s využitím mezinárodně uznané metody, je maso pažských jehňat označené jako světle růžové. Porážka pažských jehňat v nízkém věku ovlivňuje specifické ukazatele jatečných těl jehněčího masa z pažské ovce (Mioč, B., Vnučec, I. 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, Zbornik predavanja – „Paška janjetina“, Dni pažských ovcí a pažského sýra, sborník).

Porovnání chemického složení svaloviny jehňat pažské ovce, plemena dalmatinska pramenka a istrijské ovce odhaluje podstatné rozdíly v podílu tuku (jehňata pažské ovce mají zdaleka největší podíl), obsahu bílkovin v sušině (jehňata pažské ovce mají nejnižší obsah) a tuku v sušině (u jehňat pažské ovce je nejvyšší) (Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja – Vlastnosti jatečně upraveného těla a jakost masa z jehňat z různých chovných systémů, dizertační práce, Zemědělská fakulta, Záhřeb).

Specifičnost produktu „Paška janjetina“ spočívá v tom, že chovatelé ovcí na ostrově Pagu již od dávných dob neoddělují jehňata od ovcí po bahnění a porážejí sající jehňata. Tímto způsobem se produkuje jehněčí maso. „Paška janjetina“ nemá – na rozdíl od masa starších jehňat – typický pach, neboť maso pochází z velmi mladých sajících jehňat (Barać i sur., 2008: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina – Pažská ovce – původní chorvatské plemeno, Novalja).

Na rozdíl od tradicí na ostrově Pagu, na kterém se kvůli produkci mléka a sýra porážejí velmi mladá jehňata o nízké hmotnosti, v sousedních oblastech s podobnými středozemními podmínkami (např. na ostrově Cres nebo poloostrově Istrie) se k produkci jehněčího masa většinou porážejí starší jehňata o větší průměrné tělesné hmotnosti (kolem 20 kg), tj. jehňata s hmotností jatečně upraveného těla přibližně 12 kg k účelu pečení na rožni.

První písemné zmínky o pažských jehňatech a jejich mase sahají daleko do minulosti. Již v roce 1554 historik Sabollico uvádí, že pažská jehňata jsou nejchutnější v celé Ilýrii (Karavanić, B. 2006: Građa za povijest grada i otoka Paga – Dějiny města a ostrova Pagu, katedrální kapitula sv. Anastázie).

„Paška janjetina“ je název, který se vždy používal, což dokazují početné historické záznamy, a zároveň se používá i dnes v běžném jazyce i v obchodě (důkazy o používání názvu v běžném jazyce a v obchodě).

Uvádění produktu „Paška janjetina“ na trh je výrazně sezónní záležitostí, neboť ovce používané k jeho výrobě se obvykle páří od června do října, nejčastěji plánovaným pářením, takže bahnění trvá od listopadu do března, přičemž většina bahnění probíhá v lednu.

Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Na ostrově Pagu panuje středomořské podnebí, jež se vyznačuje teplými a suchými léty a o něco chladnějšími zimami. Jednou ze specifických vlastností ostrova Pagu jsou jeho krasové pastviny „oholené“ větrem bura a napříč ohrazené suchými zdmi. Tato krajina je v Chorvatsku jedinečná. Žádný jiný chorvatský ostrov není do takové míry ovlivněn působením větru bura, proto je Pag tzv. „nejoholenějším“ ostrovem chorvatského Jadranu. Většinu povrchu ostrova tvoří skalnaté pastviny asfodelu a zlatovousu jižního, jejichž bioprodukce tvoří základ pro chov ovcí na ostrově, a skály s kavylem a šalvějí lékařskou, druhů rostlin, které jsou přizpůsobené suchu. Na skalnatých pastvinách ostrova Pagu, na nichž se pasou pažské ovce, roste více než 300 druhů rostlin. Většina z nich náleží k prvku středomořské flóry.

Díky kónickému tvaru hlavy a ohebnosti čelistí a pysků dokážou pažské ovce dosáhnout na stébla trávy mezi kameny a pod nimi, v kamení a v křovinách, a tak přežít a odolávat nejdrsnějším podmínkám.

Půdy na ostrově Pagu lze zhruba rozdělit do dvou skupin: antropogenní půdy (vše orná půda) a pastvinové/luční/lesní půdy (slabě vyvinuté půdy, jež zahrnují vápenito-dolomitickou tmavou půdu a skály, mělké hnědozemě a červenice, tzv. terra rossa), na nichž se pažské ovce pasou.

Bora je na ostrově Pagu převládajícím větrem, často se z něj stává nárazový vítr, jehož působením se roznášejí kapky mořské vody po celém ostrově, kde se usazují, čímž vzniká tzv. slaná usazenina ve formě, která značně zvyšuje koncentraci soli v půdě a na vegetaci.

Lidské faktory

Obyvatelé ostrova Pagu se od dávných dob zabývají zemědělstvím. Důkazem toho, že Pag byl odedávna proslulý svým jehněčím masem, je i stará lidová píseň: „Ó, Pagu, naše milá pýcho, jakou hojnost všeho nám poskytuješ. Sýra, vína i jehňat, které vydrží na dlouhá léta“.

Tradice chovu ovcí se v jednotlivých oblastech Chorvatska liší a závisí na zamýšleném účelu produkce i na zavedených návycích spotřebitelů. Věk a hmotnost jehňat při porážce za účelem produkce produktu „Paška janjetina“ jsou výsledkem tradice chovu ovcí na ostrově Pagu, kde se porážejí velmi mladá jehňata (ve věku do 45 dní), aby se získala lehká jatečná těla (do 10 kg). Hlavním důvodem porážení mladých jehňat o nízké hmotnosti je co nejranější proces dojení, a aby se využila výhoda vrcholu laktace k produkci mléka, jež se zpracovává na pažský sýr.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a produktem

Produkt „Paška janjetina“ je pojmenovaný po oblasti, v níž se pažské ovce chovají, tj. po ostrově Pagu.

V souladu s tradicí chovu ovcí jsou ovce chované na ostrově Pagu určené primárně k produkci mléka k výrobě pažského sýra (paški sir), čemuž se přizpůsobily veškeré chovatelské techniky, a většina příjmů chovatelů pochází z prodeje ovčího mléka. Z tohoto důvodu se na rozdíl od jiných, sousedních oblastí, na ostrově Pagu porážejí velmi mladá jehňata o nízké hmotnosti krmená ovčím mlékem a v důsledku toho má maso produktu „Paška janjetina“ světle růžovou barvu. Silná provázanost produktu „Paška janjetina“ se zeměpisnou oblastí je výsledkem tradice a vlivu různých okolností: pažská ovce je původní plemeno ostrova Pagu a chová se pouze na ostrově Pagu. Od bahnění do porážky jsou jehňata neustále držena s ovcí, aby se zajistilo, že budou sát mléko. Jehňata se porážejí ve věku nejvýše 45 dní na schválených jatkách na ostrově Pagu. Zabraňuje se tak tomu, aby se jehňata vystresovala a případně uhynula během přepravy do jiných oblastí. Průzkum prokázal, že vlastnosti jatečného těla a jakost masa pažských jehňat se liší ve srovnání s jehňaty podobných plemen, a to především díky rané porážce sajících jehňat, jak vyplývá z tradice chovu ovcí na ostrově Pagu. Vysoký obsah tuku ve svalovině jehňat pažské ovce lze přičíst vlivu plemene, ale i krmení jehňat mlékem pažských ovcí, které je díky vysokému obsahu tuku mimořádně bohaté na energii.

Z důvodu mírného středomořského podnebí tráví pažské ovce a jehňata svůj život venku. Chov ovcí a jehňat ve dne i v noci venku, ve větru bora i na slunci, na neznečištěných pastvinách a čerstvém mořském vzduchu má rovněž vliv na jakost masa, které se odlišuje od masa jehňat na pevnině. Složení flóry skalnatých pastvin na ostrově Pagu se promítá do jakosti mléka pažské ovce, a tedy i masa pažských jehňat krmených ovčím mlékem (vědecká práce, Ljubičić, I. et al., 2012, Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga – Složení flóry pastvin pro chov ovcí na ostrově Pagu). Díky specifickým agroklimatickým podmínkám ostrova, zvláštnostem a rozmanitosti jeho vegetace, mnoha druhům aromatických a léčivých rostlin má „Paška janjetina“ zvláštní, specificky „středozemní“ chuť. Vysoká koncentrace soli v půdě a často se vyskytující slané usazeniny přímo ovlivňují strukturu a kvalitu vegetace, jež zase mají vliv na jakost mléka pažské ovce a masa produktu „Paška janjetina“ (Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj – Program chovu ovcí v Chorvatsku, Záhřeb).

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.