Doporučení pro

DOPORUČENÍ RADY

k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska na období 2012–2015

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise[2],

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3],

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

(2) Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

(3) Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2011–2014.

(4) Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politiky ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které není Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum.

(5) Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada jak priority pro zajištění finanční stability a fiskální konsolidace, tak opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy.

(6) Dne 2. března 2012 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby včas představily své závazky, aby mohly být zahrnuty do programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

(7) Dne 27. dubna 2012 předložilo Nizozemsko svůj program stability na období 2012–2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

(8) Na základě posouzení letošního programu stability podle nařízení Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové výhledy uvedené v programu, je optimistický. Pro rok 2013 počítá program stability s hospodářským růstem ve výši 1¼ % bez zohlednění negativního dopadu dodatečných konsolidačních opatření na růst, zatímco na základě stejného scénáře neměnné politiky předpokládá Komise růst nižší, ve výši 0,7 %. V programu je stanoven cíl naplnit doporučení Rady k odstranění nadměrného schodku a prováděním strukturální korekce ve výši alespoň 0,5 % ročně usilovat o další zlepšení stavu rozpočtu v zájmu dosažení střednědobého rozpočtového cíle. Dále je v programu vytčen cíl dosáhnout pro rok 2013 celkového schodku veřejných financí ve výši 3 % HDP a potvrzen předchozí střednědobý rozpočtový cíl strukturálního schodku ve výši 0,5 % HDP, který přiměřeně odráží požadavky Paktu o stabilitě a růstu. Průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,75 % HDP v období 2010–2013, založené na (přepočítaném) strukturálním saldu rozpočtu[6], je v souladu se strukturálním úsilím ve výši ¾ % HDP, které doporučila Rada. Jelikož program neuvádí rozpočtové cíle pro období po roce 2013, nelze posoudit udržitelnost rozpočtové korekce v roce 2013 ani pokrok směrem k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v dalších letech, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje podle Paktu o stabilitě a růstu. Rozpočtové projekce pro referenční období programu podléhají realizačním rizikům. Ta se neomezují pouze na nově oznámená konsolidační opatření, ale také na realizaci některých opatření, která dříve schválila odstupující vláda. Kromě toho nejsou dostatečně konkretizována a kvantifikována další opatření navržená vládou v dubnu 2012 ani jejich rozpočtový dopad. Rozpočtová korekce dosud spočívala především ve snižování výdajů, což má dopad i na prorůstové výdaje. Podle letošního programu stability se očekává, že při zohlednění vlivu dalších konsolidačních opatření se poměr dluhu k HDP v roce 2012 dále zvýší, a to poměrně výrazně na 70,2 % HDP, a v roce 2013 dále mírně vzroste na 70,7 % HDP. Míra zadlužení tak podle projekcí zůstane vysoko nad referenční hodnotou 60 %. Cíle pro míru zadlužení na roky 2014 a 2015 nejsou v programu blíže určeny, a proto nelze pro období po roce 2013 posoudit naplňování doporučené hodnoty pro snižování dluhu stanovené v Paktu o stabilitě a růstu.

(9) Sociální partneři a nizozemská vláda dosáhli v září 2011 komplexní dohody o penzijní reformě a vláda předložila plány na zvýšení zákonné věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2019 a 67 let v roce 2024. Poté se bude zákonná věková hranice pro odchod do důchodu odvozovat od naděje dožití. Odpovídající zvýšení skutečné věkové hranice pro odchod do důchodu by podpořila opatření na trhu práce. Cílem penzijní reformy je v souladu s dohodou vlády zajištění přiměřeného a udržitelného rozdělení nákladů a rizik ve druhém pilíři v rámci generací a mezi generacemi. Pokud jde o dlouhodobou péči, nizozemská vláda předložila plán reforem. Budou nezbytná další konkrétní opatření, která by přispěla ke snížení finanční zátěže stárnoucí nizozemské společnosti.

(10) Fiskální faktory, které odrazují od zapojení do práce osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, byly omezeny, ale zatím ne dostatečně. Odstranění zbývajících překážek by dále přispělo ke zvýšení nabídky pracovních sil a zefektivnilo alokaci lidského kapitálu. Mělo by se zlepšit začleňování zranitelných skupin na trhu práce.

(11) V oblasti politiky týkající se podniků byly schváleny programy pro špičková odvětví a mezi vládou a zástupci průmyslu byly podepsány odvětvové „inovační smlouvy“. Podpora soukromého výzkumu se zvyšuje zavedením režimu daňových odpočtů RDA+ jako součásti pobídek na další podporu inovací, soukromého výzkumu a vývoje a užšího propojení mezi vědou a podniky. Zaměření na „špičková odvětví“ by však nemělo být na úkor základního výzkumu, ani by nemělo vylučovat inovativní firmy, které nepatří do některého ze „špičkových odvětví“.

(12) Během posledních čtyř desetiletí se na nizozemském trhu s bydlením akumulovaly strukturální deformace. Na trhu s nemovitostmi vedly zásadní omezení nabídky a daňové pobídky k vlastnictví domů (zejména možnost odečtení hypotečních úroků, která zvýhodňuje domácnosti s vyššími příjmy) k neefektivní alokaci kapitálu. Na trhu s nájemním bydlením, kde je obrovský segment sociálního bydlení, vedly sociální politiky a stropy nájemného a omezení zvyšování nájemného k velmi nepružné nabídce nájemního bydlení. Změna daňového zvýhodnění u vlastnictví domů by přispěla ke snížení strukturálních deformací na nizozemském trhu s bydlením.

(13) Nizozemsko přijalo v rámci Paktu euro plus řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků prezentovaných v roce 2011 souvisejí s podporou zaměstnanosti, zlepšením konkurenceschopnosti a rovněž posílením finanční stability a udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila provádění závazků v rámci Paktu euro plus. Výsledky posouzení byly zohledněny v doporučeních.

(14) V rámci evropského semestru provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Nizozemska. Posoudila program stability a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku v Nizozemsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou uvedena v doporučeních 1 až 5 níže.

(15) Na základě tohoto posouzení Rada prostudovala program stability Nizozemska a její stanovisko[7] se odráží zejména v doporučení 1 níže,

DOPORUČUJE, aby Nizozemsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření:

1. Zajistit pokrok směrem k včasnému a trvalému odstranění nadměrného schodku. Za tímto účelem plně a podle plánu realizovat rozpočtovou strategii na rok 2012. Upřesnit opatření nezbytná k plnění rozpočtu na rok 2013 s cílem zajistit úsilí o strukturální korekci uvedené v doporučení Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Následně zajistit odpovídající úsilí o strukturální korekci, aby bylo dosaženo dostatečného pokroku v plnění střednědobého rozpočtového cíle, včetně dodržení doporučené hodnoty pro výdaje, a rovněž zajistit dostatečný pokrok v naplňování doporučené hodnoty pro snižování dluhu, přičemž je však nezbytné zachovat výdaje v oblastech bezprostředně důležitých pro růst, jako jsou výzkum a inovace, vzdělávání a odborná příprava. Za tímto účelem předložit po sestavení nové vlády aktualizaci letošního programu stability s podloženými cíli a opatřeními na období po roce 2013.

2. Přijmout opatření ke zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu, včetně jeho navázání na naději dožití, a podpořit je opatřeními na trhu práce při současném zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Upravit druhý penzijní pilíř tak, aby odrážel zvýšení zákonné věkové hranice pro odchod do důchodu a zajistil přiměřené rozdělení nákladů a rizik v rámci generací a mezi generacemi. Provést plánovanou reformu dlouhodobé péče a doplnit ji o další opatření s ohledem na stárnutí populace.

3. Zlepšit zapojení na trhu práce, zejména starších osob, žen, osob se zdravotním postižením a migrantů, mimo jiné dalším omezením daňových faktorů, které odrazují od zapojení do práce osoby, které by přinesly druhý příjem do domácnosti, podporou přechodů na trh práce a odstraňováním nepružných předpisů.

4. Podporovat inovace, soukromé investice do výzkumu a vývoje a užší propojení mezi vědou a podniky a také průmyslovou obnovu poskytováním vhodné motivace v rámci politiky týkající se podniků a přitom zachovat dostupnost pro firmy, které nespadají do přísně vymezené definice špičkových odvětví, a udržet základní výzkum.

5. Podniknout mimo jiné tyto kroky pro postupnou reformu trhu s bydlením: i) změnit daňové zvýhodnění u vlastnictví domů mimo jiné postupným rušením možnosti daňového odpočtu hypotečních úroků a/nebo zavedením systému imputovaného nájemného, ii) zavést na trhu s nájemním bydlením tržněji orientovaný cenový mechanismus a iii) v oblasti sociálního bydlení sladit výši nájmů s příjmy domácností.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda/předsedkyně

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2012) 322 final.

[3] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.

[4] Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dočasných opatření, přepočítané útvary Komise na základě informací obsažených v programu pomocí společně dohodnuté metodiky.

[7] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.