EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 15.11.2011 
SEK(2011) 1359 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
doprovázející dokumenty 
 
sdělení Budování otev řené a bezpe čné Evropy: rozpo čet pro oblast vnit řních věcí na 
období 2014–2020 
 
návrh na řízení, kterým se z řizuje Azylový a migra ční fond  
 
Návrh na řízení, kter ým se jako součást Fondu pro vnit řní bezpečnost zřizuje nástro j pro 
finanční podporu policejní spolupráce, p ředcházení trestné činnosti, boje proti trestné 
činnosti a řešení krizí 
 
Návrh na řízení, kter ým se jako součást Fondu pro vnit řní bezpečnost zřizuje nástro j pro 
finanční podporu v oblasti vn ějších hranic a víz 
 
Návrh na řízení o obecných us tanoveních ohledn ě ohledně Azylového a migra čního 
fondu a ohledn ě nástro je pro finan ční podporu police jní spolupráce, p ředcházení trestné 
činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí 
{KOM(2011) 749 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1358 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
V posledních letech roste význam politik v oblasti vnit řních věcí. Cílem t ěchto politik je 
vytvořit oblast bez vnit řních hranic, do níž mohou ob čané EU a státní p říslušníci t řetích zemí 
vstupovat, v níž se mohou voln ě pohybovat, žít a pracovat, vnášet do ní nové myšlenky, 
kapitál, znalosti a inovace nebo zapl ňovat mezery na trzích práce v jednotlivých státech, a to 
vše s přesvědčením, že jsou respektována jejich práva a že je zajišt ěna jejich bezpe čnost. Pro 
dosažení tohoto cíle má zásadní význam spolupráce se zem ěmi mimo EU a mezinárodními 
organizacemi. 
2. DEFINICE PROBLÉMU  
2.1. Politické výzvy 
Během příštího víceletého finan čního rámce (2014–2020) bude EU čelit v oblasti vnit řních 
věcí důležitým výzvám. O čekává se, že v oblasti azylu budou nadále p ůsobit faktory, které 
lidí nutí, aby v EU žádali o azy l a mezinárodní ochranu, nap ř. války, represivní režimy 
a politická nestabilita. Toky lidí, kte ří žádají o azyl nebo ur čitou formu mezinárodní ochrany, 
mohou zna čně kolísat a mohou se skládat z mnoha r ůzných skupin s r ůznými pot řebami 
a různou motivací. Aby bylo možné se s t ěmito toky vypo řádat, členské státy musí disponovat 
značnými zdroji a schopnostmi, p řičemž některé z nich p řijímají kv ůli své zem ěpisné poloze 
neúměrná množství žadatel ů o azyl. 
Hlavní výzvou pro EU je integrace legáln ě pobývajících státních p říslušníků třetích zemí. 
Nedostate čná integrace m ůže být příčinou sociálních potíží a náklady vzniklé v d ůsledku 
těchto potíží nese v kone čném důsledku celá spole čnost. Díky lepší integraci se mohou legální 
migranti aktivn ě zapojit do p řijímající spole čnosti a pomoci hospodá řství EU vyrovnat se 
s demografickou výzvou, které v sou časné dob ě čelí. Příliv legálních migrant ů podle 
očekávání postupn ě poroste, zejména v d ůsledku migrace pracovních sil. Proto se o čekává, že 
poroste také pot řeba integrace státních p říslušníků třetích zemí. 
Některé členské státy p řijímají kv ůli své zem ěpisné poloze nebo atraktivnímu hospodá řskému 
profilu neúm ěrné počty nelegálních migrant ů. Nedovolené p řistěhovalectví je nákladné nejen 
pro cílové členské státy, ale také pro migranty samotné. Po čet nových nelegálních migrant ů 
pravděpodobně klesne, t řebaže je nepravd ěpodobné, že by se výrazn ě snížil celkový po čet 
nelegálních migrant ů v EU, a to i v p řípadě, že by došlo ke zjevným zlepšením p ři odhalování 
a vyhošťování nelegálních migrant ů. Z toho d ůvodu bude řízení návratu podle o čekávání 
i nadále výzvou. 
Pro volný pohyb osob v EU i pro zachování vnit řní bezpečnosti má zásadní význam ú činná, 
hospodárná a bezpe čná ochrana hranic. Délka vn ějších hranic a po čet a povaha hrani čních 
přechodů v jednotlivých členských státech se zna čně liší. V d ůsledku toho nesou n ěkteré 
členské státy neúm ěrný podíl souvisejících náklad ů. Vzhledem k tomu, že osoby s platným 
vízem nebo povolením k pobytu se m ohou v schengenském prostoru voln ě pohybovat, mají 
členské státy zájem na uplat ňování spole čných norem. O čekává se, že poroste po čet 
hraničních přechodů, a s tím také problémy spojené se správou hranic EU. 
Hlavními problémy, jimž EU čelí, jsou r ůzné formy organizované trestné činnosti, terorismus 
a další rizika související s bezpe čností (včetně jejich posouzení a řízení). Očekává se, že 
 
CS 3   CS celková úrove ň trestné činnosti bude i nadále stabil ní, podle všeho se však zm ění povaha 
trestné činnosti, jelikož pachatelé budou k páchání trestných činů využívat nové technologie. 
Lze očekávat, že zesílí p řeshraniční a organizovaná trestná činnost a že její povaha bude 
důmyslnější a bude mít více mezinárodní charakter. O čekává se, že porostou n ěkteré typy 
trestné činnosti, nap ř. podvody, praní pen ěz a počítačová trestná činnost. T řebaže díky 
soustavnému úsilí členských stát ů a legislativní opat ření EU se pravd ěpodobně omezí 
teroristické aktivity, nadnárodní ch arakter teroris tické hrozby z ůstává akutní a jsou jen slabé 
vyhlídky, že se tato hrozba  v dohledné budoucnosti podstatn ě zmenší. 
Také nedávné události na řecko-turecké hranici a v jižním St ředomoří dokazují, jak je 
důležité, aby EU zaujala k migraci ucelený p řístup, který by se vztahoval na r ůzné aspekty, 
např. na posílenou správu hranic  a správu Schengenu, cílen ější legální migraci, lepší ší ření 
osvědčených postup ů v oblasti integrace, posílený spole čný evropský azylový systém a 
strategičtější přístup ke vztah ům se třetími zem ěmi v oblasti migrace. 
2.2. Stávající finan ční nástroje v oblasti vnit řních věcí odpovídajícím zp ůsobem 
neřeší budoucí pot řeby a priority 
Ačkoli se obecn ě má za to, že stávající finan ční nástroje v oblasti vnit řních věcí dosáhnou 
svých cílů a že fungují ú činně, v plném rozsahu se nezabývají výše popsanými výzvami. 
Obecný program „Solidarita a řízení migra čních toků“ (sdílené řízení) 
Evropský uprchlický fond nemá dostate čné zdroje, aby mohl odpovídajícím zp ůsobem 
podporovat ucelenou politiku EU týka jící se znovuusídlení a motivovat členské státy, aby se 
do znovuusídlovacích operací zapojily prost řednictvím odhadování po čtu znovuusídlených 
osob. Stejn ě tak nep ředpokládá žádnou dodate čnou finan ční pobídku pro p řesun osob 
požívajících mezinárodní ochrany uvnit ř EU („přemístění“). 
Evropský fond pro integraci státních p říslušníků třetích zemí se zabývá výzvami v oblasti 
integrace podporou vnitrostá tních strategií. O čekává se nicmén ě, že potřeba budování 
kapacity na vnitrostátní úrovni klesne, nebo ť některé výzvy spojené s integrací jsou ú činněji 
řešeny na regionální a míst ní úrovni, tedy na úrovni , která je blíže jednotlivc ům. Rovněž bude 
třeba účinněji směřovat zvláštní opat ření nebo se zam ěřovat na skupiny migrant ů, jichž nelze 
snadno dosáhnout pomocí b ěžně používaných nástroj ů. 
Evropský návratový fond v sou časné dob ě nepodporuje podmínky p řijetí / zadržení p řed 
vyhoštěním ani obecn ější opatření k omezení nelegální migrace. 
Fond pro vn ější hranice nem ůže poskytovat podporu na opat ření týkající se kontrol svobody 
pohybu (na pevnin ě) ani na doprovodná opat ření týkající se prevence nedovoleného 
přistěhovalectví, správy dokument ů (databáze povolení k pobyt u) a falešných doklad ů. 
Rovněž nepodporuje spolupráci mezi ag enturami a navazování styk ů mezi r ůznými 
donucovacími orgány v četně orgánů, které působí na území EU. 
Obecný program „Bezpe čnost a ochrana svobod“ (p římé centralizované řízení) 
Zvláštní programy „P ředcházení trestné činnosti a boj proti ní“ a „Prevence, p řipravenost 
a zvládání následk ů teroristických útok ů a jiných rizik souvi sejících s bezpe čností“ 
nepodporují zkoušení a validaci vybavení donucovacích orgán ů, aby se uzav řela mezera mezi 
výzkumem a vývojem a opera čním provád ěním / pravidelným uplat ňováním nebo budováním 
strukturální kapacity  donucovacích orgán ů pořízením vybavení, nap ř. detekčních zařízení 
 
CS 4   CS a systémů informačních technologií. N ěkteré činnosti, nap ř. společné vyšetřovací týmy nebo 
novější politiky, které vyžadují v ětší pružnost, nap ř. řešení krizí, jsou obtížn ě financovatelné. 
2.3. Vnější rozm ěr politik v oblasti vnit řních věcí není odpovídajícím zp ůsobem 
podporován 
Stávající programy vn ější pomoci nejsou koncipovány tak, aby podporovaly vn ější rozměr 
politik v oblasti vnit řních věcí, ale spíše aby p řispívaly k dosažení p řevážně jiných cíl ů, 
zejména cíl ů politik týkajících se rozší ření, rozvoje a sousedst ví, které mají v první řadě řešit 
potřeby přijímající zem ě. I když by tato pomoc m ěla být zachována, je zcela z řejmé, že EU 
nemá dostatek sil k tomu, aby se v ěnovala vlastním politickým prioritám a napl ňovala je 
a aby uspokojila p římé zájmy EU, nap ř. pokud jde o řízení migra čních toků a bezpečnost. 
Tento problém je umoc ňován skute čností, že ani sou časná generace finan čních program ů 
v oblasti vnit řních věcí vnější rozměr nezahrnuje. A čkoli je v sou časnosti možné finan čně 
podporovat n ěkteré činnosti ve t řetích zemích, a to p ředevším s cílem zaru čit územní 
kontinuitu financování, které za číná v EU a pokra čuje ve třetích zemích, tyto činnosti jsou 
velice omezené. Za t ěchto okolností nejsou k dis pozici odpovídající finan ční prostředky 
k vyjednání a provád ění dohod o zp ětném přebírání, partnerství v oblasti mobility 
a regionálních program ů ochrany, k poskytování pomoci t řetím zemím na zlepšení jejich 
správy hranic nebo ke spolupráci se t řetími zem ěmi např. při boji proti obchodování s lidmi, 
drogami a zbran ěmi, při rozbíjení mezinárodních zlo čineckých sítí a p ředcházení terorismu 
a dalším rizik ům souvisejícím s bezpe čností. 
2.4. Operační omezení provád ěcích mechanism ů v oblasti vnit řních věcí 
Každý ze čtyř fondů se sdíleným řízením má sv ůj vlastní právní základ a provád ěcí pravidla. 
Výsledkem je zdvojování úsilí a násobení pravidel, což následn ě vede ke zvýšení pracovní 
zátěže, riziku r ůzných výklad ů a zvýšenému riziku chyb. Fondy kombinují víceletý rámec 
s ročním programováním, což je složitý a časově náročný úkon, který lze zvládat jen 
s obtížemi. Z hlediska finan čního řízení a systém ů řízení a kontroly jsou fondy podobné 
ostatním fond ům se sdíleným řízením, zejména strukturálním fond ům, přesto se od ale nich 
liší, což vede ke vzniku nejasností. 
Granty poskytované v rámci p římého řízení („Předcházení trestné činnosti a boj proti ní“ 
a „Prevence, p řipravenost a zvládání následk ů teroristických útok ů a jiných rizik souvisejících 
s bezpečností“) bývají zpravidla malé, což brání jejich strategick ému využití, dochází také 
k problém ům s nedostate čným čerpáním finan čních prost ředků. Jelikož pravidla zp ůsobilosti 
jsou složitá, celková míra výskytu chyb v žádostech o úhradu náklad ů předložených 
konečnými příjemci je pom ěrně vysoká, což vyžaduje posílené kontroly ex-ante  a ex-post , s 
nimiž je spjata vysoká  administrativní zát ěž. Také proces podávání  žádostí o grant je p říliš 
dlouhý a brání donucovacím orgán ům v tom, aby rychle zahajovaly operace v reakci na 
vznikající hrozby. 
Nedávné události v jižním St ředomoří ukazují, jak je d ůležité, aby EU byl a schopna rychle 
a účinně reagovat na krizové situace. St ávající mechanismy reakce na mimo řádné události se 
týkají pouze krizí souvisejících s ot ázkami azylu a nedok áží rychle a ú činně reagovat na 
krizové situace. Také dostupné finan ční prostředky jsou zna čně omezené. 
 
CS 5   CS 3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
3.1. Právo EU jednat 
Právo EU jednat v oblasti vnit řních věcí vyplývá p ředevším z hlavy V Smlouvy o fungování 
Evropské unie (dále jen „SFEU”), a zejména z čl. 77 odst. 2, čl. 78 odst. 2, čl. 79 odst. 2 a 4 a 
čl. 82 odst. 1, článku 84 a čl. 87 odst. 2 SFEU. Na spolupráci s t řetími zem ěmi a 
mezinárodními organizacemi se vztahuje čl. 212 odst. 3 SFEU.  
3.2. Subsidiarita 
Výzvy, jimž EU v oblasti vnit řních věcí čelí, nemohou členské státy řešit samostatn ě. K řešení 
otázky migra čních toků, ke správ ě vnějších hranic EU a bezpe čnosti EU jsou nutné zna čné 
zdroje a schopnosti členských stát ů. Financování ze strany EU je mechanismem, který dodává 
účinku finan čním důsledkům zásady solidarity a spra vedlivého sdílení odpov ědnosti 
členskými státy a bez n ěhož by n ěkteré státy musely nést nep řiměřenou zátěž v důsledku 
dlouhých hranic či vln migrace. Zlepšená operativní spolupráce, jejíž sou částí je 
shromažďování zdroj ů, vytváří úspory z rozsahu a synergie, a tím zaru čuje účinnější 
využívání ve řejných prost ředků a posiluje solidaritu a vzájemnou d ůvěru mezi členskými 
státy. Financování ze strany EU m ůže rovněž přinést nezbytný vliv a p řesvědčit třetí země, 
aby se spole čně s EU zabývaly otázkami, které mají význam p ředevším pro EU a členské 
státy. 
4. CÍLE 
Sdělení s názvem „Rozpo čet – Evropa 2020“1 oznámilo, že budou z řízeny dva fondy: 
Fond Cíl Rozpočet 
v cenách z roku 
2011 (v 
milionech EUR)  
Azylový a migra ční fond  Podporuje opat ření v souvislosti s azylem a migrací, 
integrací státních p říslušníků třetích zemí a návratem  3 433 milion ů 
EUR 
Fond pro vnit řní bezpečnost  Poskytuje finan ční pomoc iniciativám v oblastech 
vnějších hranic a vnit řní bezpečnosti 4 113 milion ů 
EUR 
Tyto fondy mají následující obecné a specifické cíle: 
Obecné cíle  Specifické cíle  
Usnadnit legální migraci do EU v souladu s hospodá řskými 
a sociálními pot řebami členských stát ů a podporovat integraci 
oprávněně pobývajících státních p říslušníků třetích zemí.  
Podporovat provád ění společného evropského azylového systému.  Posílit účinné řízení migra čních toků 
do EU v oblastech, v nichž je EU 
zdrojem nejvyšší p řidané hodnoty, 
zejména prost řednictvím solidarity, 
sdílení odpov ědnosti a spolupráce se 
třetími zem ěmi. 
Omezit nelegální migraci a podporovat dobrovolný návrat.  
                                                 
1 KOM(2011) 500 v kone čném znění – části I a II ze dne 29. června 2011. 
 
CS 6   CS Obecné cíle  Specifické cíle  
Podporovat vn ější aspekty migra ční politiky EU.  
Posílit vn ější hranice EU.  
Usnadnit mobilitu p řes vnější hranice EU.  
Snížit rizika a zlepšit odhalování a úsp ěšné stíhání organizované 
trestné činnosti, terorismu a jiných bezpe čnostních hrozeb.  Posílit vnit řní bezpečnost EU 
prostřednictvím správy vn ějších hranic 
a vynucováním práva v četně posílení 
činností v rámci p řipravenosti a 
reakce, které jsou nejlépe podporovány 
z finančních zdroj ů EU, zejména 
prostřednictvím nadnárodní 
spolupráce, úspor z rozsahu, 
partnerství ve řejného a soukromého 
sektoru a spolupráce se t řetími 
zeměmi. Podporovat vn ější aspekty vnit řní bezpečnostní politiky EU.  
Při snaze dosáhnout t ěchto specifických cíl ů politiky je t řeba věnovat náležitou pozornost také 
celkovému horizontálními cíli zjednodušení, a zejména pružnosti budoucích fond ů, rychlému 
uvolňování finan čních prost ředků v případě krize a snižování administrativní zát ěže. 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Otázka A – Priority financování 
Možnost A.1  – Pokračování rozd ělení financování z roku 2013 (zachování sou časného stavu).  
Možnost A.2  – Rozdělení financování podle pr ůměru z let 2007–2013.  
Možnost A.3 – Zavedení složky vn ějšího rozm ěru v rámci obou fond ů, z níž by se 
financovala opat ření ve třetích zemích nebo ve vztahu k t ěmto zemím, které slouží v první 
řadě zájmům a cílům EU, má p římý dopad na EU a její členské státy a zajiš ťuje kontinuitu s 
činnostmi na území EU. Z tohoto fina ncování nemají být podporována opat ření orientovaná 
na rozvoj a budou p řípadně doplňovat finan ční pomoc poskytovanou prost řednictvím nástroj ů 
vnější pomoci EU. Snížení financování ve všech oblastech politiky, avšak s výrazn ějšími 
škrty v oblastech, v nichž se o čekává, že p řidaná hodnota a dopad činností podporujících 
vnější rozměr budou vyšší. 
Otázka B – Sdílené řízení 
Možnost B.1  – Spole čný víceletý rámec v souladu s obecn ě definovanými politickými 
prioritami, které jsou vymezeny ve strategických sm ěrech EU s ro čními národními programy 
(zachování sou časného stavu).  
Možnost B.2  – Pouze víceleté programování jako v rámci strukturálních fond ů. 
Možnost B.3  – Politický dialog o vnit řních věcech na vysoké úrovni, který se soust ředí na 
cíle v oblasti vnit řních věcí a financování spole čně s jednotlivými členskými státy na podporu 
vývoje a sledování jejich ná rodních víceletých program ů v souladu s prioritami EU.  
Otázka C – Centralizované řízení (přímé a nep římé) 
 
CS 7   CS Možnost C.1  – Provád ění kombinace grant ů a veřejných zakázek s cílem poskytovat finan ční 
podporu nadnárodním projekt ům a nestátním subjekt ům, podporovat činnosti vycházející 
z politiky a zadávat ve řejné zakázky (zachování sou časného stavu).  
Možnost C.2  – Používání centralizovaného řízení pouze u ve řejných zakázek a ukon čení 
grantů. 
Možnost C.3  – Zlepšené a diverzif ikované centralizované řízení prost řednictvím dohod 
o příspěvcích s mezinárodními organizacemi, rámcových partnerství s ob čanskou spole čností 
a svěřením konkrétních úkol ů stávajícím agenturám (nep římé řízení). Omezený po čet grantů 
by byl nadále ud ělován prost řednictvím výzev k p řekládání návrh ů. Bylo by zachováno 
zadávání ve řejných zakázek.  
Otázka D – Mechanismus reakce na mimo řádné události 
Možnost D.1  – Současný mechanismus reakce na mimo řádné události v rámci sdíleného 
řízení v oblasti azylu, aniž by se vzta hoval na jiné krize spojené s migrací či bezpečností 
(zachování sou časného stavu). 
Možnost D.2  – Zlepšení sou časného mechanismu reakce na mimo řádné události jeho 
začleněním do rámce centralizovaného řízení a rozší řením na jiné krize spojené s migrací či 
bezpečností. Doba trvání mimo řádných opat ření by se prodloužila ze sou časných 6 na 18 
měsíců a odpov ědný komisa ř by byl b ěhem dnů, v nichž dojde k mimo řádné události, 
zmocněn ke schvalování výdaj ů na mimo řádná opat ření. 
Možnost D.3  – Mechanismus podle možnosti D.2 rozší řený na oblast migrace, ale nikoli na 
oblast vnit řní bezpečnosti. Vnit řní bezpečnost by byla za členěna do oblasti p ůsobnosti Fondu 
solidarity EU.  
6. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Otázka A – Priority financování 
Možnost A.1 – Rozd ělení jako v roce 2013 (zachování sou časného stavu): Pro azylové 
systémy členských stát ů bude obtížn ější náležit ě zvládat složité a kolísavé migra ční toky.  
Některé členské státy budou muset nést neúm ěrné náklady spojené s poskytováním úto čiště 
uprchlíkům a žadatel ům o azyl.  Nebudou k dispozici dostate čné zdroje na znovuusídlovací 
operace nebo na dodate čnou podporu pro členské státy, které se musí vypo řádat 
s mimořádnými tlaky na své azylové systémy. Členské státy by pokra čovaly v tvorb ě 
vnitrostátních/regionálních strategií integrace nebo v posilování již zavedených strategií. Tím 
se zlepší integrace státních p říslušníků třetích zemí, a tato možnost bude tudíž mít p říznivý 
dopad na sociální soudržnost a hospodá řství EU, je však pravd ěpodobné, že p řidaná hodnota 
financování z hlediska budování kapacity se časem sníží. Byla by nadále budována kapacita 
týkající se řízení návratu, byla by však dopln ěna podpora pro kapacitu pro zadržení / 
přijímání. T řebaže by členské státy byly lépe vybaveny k tomu, aby mohly vracet zna čný 
počet nelegálních migrant ů, je pravd ěpodobné, že se p řidaná hodnota dalšího / pokra čujícího 
budování kapacity časem sníží. Z rozpo čtu EU by bylo systematicky podporováno úsilí 
členských stát ů, které jménem ob čanů a v zájmu EU jako celku provád ějí úkoly spojené s 
ochranou hranic, a zásady solidarity a sdílení odpov ědnosti by tudíž dostaly konkrétní 
podobu. Používáním nových technologií se zlepší bezpe čnost hranic a vzniknou pozitivní 
dopady na hospodá řství, protože tyto technologie by podpo řily inovaci a usnadnily cestování 
 
CS 8   CS osobám, které cestují s dobrými úmysly do EU a z EU. D ůslednější využívání finan čních 
prostředků EU pro konzulární spolupráci týka jící se víz a podpora ujednání o malém 
pohraničním styku v konkrétních hrani čních oblastech by byly p řínosné z hlediska ú činnosti, 
a tudíž by m ěly příznivý dopad na hospodá řství EU. Vytvo řením systému Eurosur, tedy 
evropského systému ostrahy hranic, by se rovn ěž omezila nelegální migrace, p řeshraniční 
trestná činnost a snížil po čet úmrtí migrant ů na moři. Byly by finan čně zajištěny hlavní 
priority v oblasti vnit řní bezpečnosti. Očekává se, že tato možnost dlouhodob ě zlepší 
bezpečnost EU, t řebaže by bylo nadále obtížné financovat činnosti spole čných vyšet řovacích 
týmů nebo nových politik, nap ř. podporu p ři mimořádných situacích a řešení krizí, pro které 
má základní význam pružnost. Možnost by ne řešila vnější rozměr politik v oblasti vnit řních 
věcí, což by m ělo výše vysv ětlené důsledky. 
Možnost A.2 – Rozd ělení podle pr ůměru z let 2007–2013: Zlepšily by se azylové normy 
a členské státy by byly schopny řešit složité a kolísající migra ční toky a vyrovnat se 
v neúměrnými tlaky na své azylové systémy. Nebyla by však k dispozici dostate čná podpora 
na vytvo ření programu EU pro znovuusídlení nebo na to, aby byly členským stát ům 
poskytnuty pobídky k ú časti na přesunu osob požívajících mezinárodní ochrany uvnit ř EU. 
Dopady týkající se integrace oprávn ěně pobývajících státních p říslušníků třetích zemí budou 
podle očekávání podobné dopad ům v rámci možnosti A.1.  Snížená podpora EU pro návrat 
nelegálních migrant ů pravděpodobně sníží počet návratů a bude p říčinou toho, že se zvýší 
počet nelegálních migrant ů, kteří zůstanou v EU. Členské státy mohou dvoustrann ě 
spolupracovat p římo se zem ěmi, které stojí p řed obdobnými výzvami, nebo se t řetími 
zeměmi, aby mohly ur čitým způsobem ovlivnit budoucí po čet migrant ů, což může odchýlit 
toky do jiných členských stát ů nebo tyto toky zesílit. O čekává se, že se zhorší situace 
nelegálních migrant ů, kteří bývají často zaměstnáni v nezákonné ekonomice. Kv ůli nižším 
finančním prost ředkům pro správu vn ějších hranic bude nutné p řejít od úsilí o budování 
celkové kapacity ke konkrétním projekt ům, např. k provád ění systému EUROSUR a/nebo 
vývoji nových systém ů informačních technologií. To by umožnilo zachovat sou časné úrovn ě 
bezpečnosti hranic, nesta čilo by to však k podpo ře pojetí ochrany hranic jako „ve řejné 
služby“. Zvýšená finan ční podpora pro posílení praktické spolupráce donucovacích orgán ů by 
členským stát ům umožnila ú činně bojovat proti závažné a organizované trestné činnosti 
v mnoha jejích podobách. Tato možnost by vícemén ě neřešila vnější rozměr vnitřních věcí. 
EU by tudíž nebyla schopna zvýšit sv ůj vliv na t řetí země a podněcovat je k tomu, aby se 
společně s EU podílely na záležitostech, které mají význam pro EU a členské státy a které by 
nemusely být prioritami pro samotné t řetí země (zpětné přebírání, boj proti nelegální migraci, 
posílení správy hranic atd.). 
Možnost A.3 – P řerozdělení se složkou vn ějšího rozm ěru: Zlepšily by se azylové normy 
a EU a členské státy by byly schopny vypo řádat se se složitými a kolísajícími migra čními 
toky, vyrovnat se s neúm ěrnými tlaky na vnitrostátn í azylové systémy, vytvo řit program EU 
pro znovuusídlení a poskytovat dodate čné finanční pobídky k p řesunu osob požívajících 
mezinárodní ochrany uvnit ř EU. Regionální programy ochrany by zmírnily zát ěž těchto zemí 
a umožnily by dosáhnout spravedlivého sdílení mezi EU a členskými státy p ři hledání 
trvalých řešení v rámci mezinárodního systému pro ochranu uprchlík ů. Přechod k podpo ře 
cílenějších strategií, které mají prosazovat integraci státních p říslušníků třetích zemí na místní 
úrovni, provád ěných především místními nebo regionálním i orgány a nestátními subjekty, 
bude mít podle o čekávání p řínosný vliv na sociální soudržnost a hospodá řství EU obecn ě, 
a zejména na možnosti zam ěstnání pro státní p říslušníky t řetích zemí.  Komplexn ější podpora 
provádění partnerství v oblasti mobility, dopln ěná posílenou spoluprácí EU s mezinárodními 
organizacemi, pom ůže maximalizovat opera ční synergie a zvýší ú činnost. Přesunutím d ůrazu 
 
CS 9   CS návratových operací na asis tovaný dobrovolný návrat, opat ření pro op ětovnou integraci 
a zlepšení kapacity pro zadržení v členských státech se výrazn ě zlepší kvalita řízení případů 
členskými státy, členské státy budou moci  nabídnout prost ředky k poskytování smysluplných 
pobídek k repatriaci všech osob, které mohou být navráceny, a k zaru čení úplného souladu 
s úzce spjatými zásadami nad řazenosti dobrovolného návratu podle norem EU a lidského 
a důstojného zacházení se všemi osobami, které mohou být navráceny.  Podpora provád ění 
dohod o zp ětném přebírání by výrazn ě přispěla k boji proti nelegální migraci. Kumulativní 
dopady programu EU pro znovuusíd lení, regionálních program ů ochrany, partnerství v oblasti 
mobility a dohod o zp ětném přebírání by mohly snížit pot řebu mimo řádného financování p ři 
náhlém tlaku migrace, pot řebu mezinárodní ochrany v zemích p ůvodu a v členských státech, 
počet případů nelegálního vstupu do EU a pot řebu financování návr atových operací. O čekává 
se, že dopady na vn ějších hranicích budou stejné jako dopa dy popsané v rámci možnosti 1, ale 
je pravděpodobné, že ú činnější spolupráce agentury Frontex a t řetích zemí p ři správě hranic 
prostřednictvím složky vn ějšího rozm ěru zvýší po čet zadržených nelegálních migrant ů nebo 
zabrání jejich vstupu do EU. Byly by spln ěny hlavní priority v oblasti vnit řní bezpečnosti, 
a tudíž by se dlouhodob ě zlepšila bezpe čnost EU. Díky podpo ře vnějšího rozm ěru politik 
v oblasti vnit řní bezpečnosti by bylo možné lépe porozum ět bezpečnostním hrozbám, které 
mají kořeny ve třetích zemí. V kombinaci se spoluprací s t ěmito zem ěmi v jiných oblastech, 
např. při řízení migrace, by se tím zvýšila ú činnost zásah ů zaměřených na prevenci 
a odhalování možných teroristických hro zeb a hrozeb organizované trestné činnosti. 
Otázka B – Sdílené řízení 
Možnost B.1 – Zachování sou časného stavu: Zachování ro čního programování ve víceletém 
rámci by umožnilo zvolit si a provád ět opatření, která více vyhovují vy víjejícím se prioritám 
EU. Třebaže snížení po čtu ročních program ů přibližně o 50 % na 392 program ů představuje 
určité zlepšení, systém by byl i nadále složitý, časově náročný, jeho řízení by bylo obtížné a 
byla by s ním spojena zna čná administrativní zát ěž. Postup uzavírání by rovn ěž nebyl 
slučitelný s postupem stanoveným v p řepracovaném zn ění finančního nařízení.  
Možnost B.2 – Víceleté programování: Při celkovém po čtu přibližně 56 víceletých 
programů, které je t řeba řídit, by se výrazn ě snížila administrativní zát ěž Komise i členských 
států. Programování by bylo uvedeno do soul adu s ostatními nástroji sdíleného řízení, čímž by 
se zvýšila soudržnost a jasnost pro všechny zú častněné strany. Navzdory tomu, že víceleté 
programování nabízí v ětší pružnost, ne řeší odpovídajícím zp ůsobem specifika v oblasti 
vnitřních věcí. 
Možnost B.3 – Víceleté progr amování s politickým dialogem: Při celkovém po čtu 
přibližně 56 víceletých program ů, které je t řeba řídit, by se výrazn ě snížila administrativní 
zátěž Komise i členských stát ů. Politický dialog na vysoké úrovni by umožnil zaujmout 
přístup více orientovaný na výsledky. Dí ky kombinaci zjednodušení a programování 
orientovaného na výsledky p ředstavuje zásadní zlepšení oproti sou časnému stavu. 
Otázka C – Centralizované řízení (přímé a nep římé) 
Možnost C.1 – Zachování sou časného stavu: V rámci centralizovaného řízení by byly 
vynaloženy zna čné částky, a to zejména v oblasti vnit řní bezpe čnosti. Bez úsilí 
o zjednodušení pravidel a zefektivn ění postup ů vzroste administrativní zát ěž jak Komise, tak 
konečných příjemců, což podle o čekávání bude p říčinou zvýšeného rizika chyb. 
 
CS 10   CS Možnost C.2 – Pouze zadávání zakázek: Nebyly by pot řeba žádné zdroje k řízení provád ění 
grantů. Nebude však možné podporovat poli ticky motivované inovativní opat ření, stimulovat 
nadnárodní spolupráci nebi  podporovat a posilovat ob čanskou spole čnost. Nijak by se 
nezlepšila schopnost EU rychle a ú činně reagovat na krizové situace. 
Možnost C.3 – Zlepšené a diverzifikované centralizované řízení: Granty, bude-li je v ětšina 
náležitých subjekt ů v této oblasti provád ět účinněji a hospodárn ěji, budou podporovat 
politicky motivovaná opat ření. Ačkoli by se v d ůsledku toho mohla zpo čátku mírn ě zvýšit 
administrativní zát ěž, dlouhodob ě se tím zlepší vztahy s klí čovými zú častněnými stranami 
a sníží se celková zát ěž. Administrativní zát ěž se rovn ěž sníží omezením po čtu veřejných 
výzev k podávání návrh ů. Očekává se, že budou-li provád ěním konkrétních úkol ů pověřeny 
agentury v oblasti vnit řních věcí včetně agentur ve t řetích zemích, zlepší se synergie 
a soudržnost. 
Otázka D – Mechanismus reakce na mimo řádné události 
Možnost D.1 – Zachování sou časného stavu: EU by nebyla schopna rychle a ú činně 
reagovat na krize související s azy lem nebo reagovat na jiné kri ze související s migrací nebo 
bezpečností. 
Možnost D.2 – Zlepšení mechanismu a jeho rozší ření na jiné krize související s migrací 
a bezpečností: EU by byla schopna rychle a ú činně reagovat na krize související s migrací 
(kromě azylových krizí) nebo bezpe čností. Zásahy by byly ú činnější, jelikož by bylo možné 
vybrat si nejvhodn ějšího provád ěcího partnera pro mimo řádné financování, rychleji uvol ňovat 
mimořádné finan ční prostředky a prodloužit dobu trvání mimo řádných opat ření, aby bylo 
možné komplexn ěji uspokojit trvalé pot řeby vyplývající z mimo řádných zásah ů. 
Možnost D.3 – Zlepšený mechanismus rozší řený na jiné krize související s migrací 
a začlenění bezpe čnosti do Fondu solidarity EU: Dopady by byly stejné jako dopady 
popsané v možnosti D.2. Je nepravd ěpodobné, že by se v d ůsledku za členění bezpečnostních 
krizí způsobených člověkem do p ůsobnosti Fondu solidarity EU výrazn ě snížila 
administrativní zát ěž, začlenění naopak m ůže vést k tomu, že se rozptýlí zam ěření Fondu 
solidarity EU, což by Rada pravd ěpodobně neuvítala. 
7. SROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
7.1. Srovnávací analýza možností 
Otázka A – Priority financování 
Možnosti A.1 a A.2 neobsahují složku zvláštního financování vn ějšího rozm ěru politik 
v oblasti vnit řních věcí. Třebaže je tím pádem k dispozici více finan čních prost ředků na 
„vnitřní“ aspekty t ěchto politik, nejsou tyto finan ční prostředky nutn ě vynaloženy 
v případech, kdy má jejich vynaložení nejv ětší účinek.  Naopak za členění rozsáhlé složky 
vnějšího rozm ěru do obou fond ů v rámci možnosti A.3 by m ělo výrazný „preventivní“ dopad 
na všechny politiky v oblasti vnit řních věcí, a tudíž by mohlo snížit celkovou úrove ň 
financování nutnou pro vnit řní aspekty t ěchto politik.  Rovněž se tím zaru čí lepší ochrana 
zájmů EU mimo EU, zejména prost řednictvím podpory opat ření, která za čínají v EU a 
pokračují ve třetích zemích. To EU umožní nejen vypo řádat se s d ůsledky migra čních toků 
a organizované trestné činnosti a terorismu, ale rovn ěž provádět preventivní opat ření ve 
třetích zemích. P řínosné důsledky takovéhoto opat ření by mohly zahrnovat snížení po čtu 
 
CS 11   CS osob, které pot řebují azyl nebo jiné formy mezinárodní ochrany, a po čtu nelegálních 
migrantů, kteří překračují vnější hranice EU, a také snížení po čtu přeshraničních trestných 
činů, např. obchodování s lidmi, drogami a zbran ěmi. Intenzivn ější spolupráce s t řetími 
zeměmi by rovn ěž umožnila lépe řídit legální p řistěhovalectví / p řistěhovalectví pracovních 
sil, a tudíž by bylo možné lépe se vyr ovnat s nedostatkem pracovních sil v EU.  
Otázka B – Sdílené řízení 
Možnost B.1 (zachování sou časného stavu) by m ělo velmi nep říznivý dopad z hlediska 
administrativní zát ěže a nebyly by spln ěny požadavky členských stát ů na zjednodušení.  
Přechod k víceletému programování navržený v možnosti B.2 by p ředstavoval výrazné 
zlepšení oproti sou časnému stavu, jelikož by se snížil po čet program ů, které musí Komise 
a členské státy řídit. Sladění s ostatními nástroji EU v rámci sdíleného řízení by rovn ěž 
zvýšilo soudržnost a jasnost pro všechny zú častněné strany. Navzdory tomu, že možnost B.2 
nabízí větší pružnost, ne řešila by trvalou pot řebu reagovat na m ěnící se situace v členských 
státech a t řetích zemích, která je pro oblast vnit řních věcí charakteristická. Politický dialog 
navržený v možnosti B.3 by tuto pot řebu řešil a umožnil by provád ět sdílené řízení více 
zaměřené na výsledky. Rovn ěž se očekává, že po prvních dvou letech, b ěhem nichž se budou 
staré a nové nástroje p řekrývat, povede k pružn ějšímu přístupu k programování a výrazn ě 
sníží pracovní zát ěž všech zú častněných stran. 
Otázka C – Centralizované řízení (přímé a nep římé) 
Ze tří možností zvažovaných v souvislosti s provád ěním centralizovaného řízení je možnost 
C.1 (zachování sou časného stavu) nejmén ě atraktivní, nebo ť nabízí jen nepatrné vyhlídky, že 
dojde ke zjednodušení nebo že se sníží administrativní zát ěž, nebo takové vyhlídky nenabízí 
vůbec. V tomto ohledu by možnost C.2 (pouze zadávání zakázek) p ředstavovala výrazné 
zlepšení, a čkoli by zcela eliminovala možnost prosazovat politicky motivovaná opat ření, 
stimulovat nadnárodní spolupráci a podporovat ob čanskou spole čnost prost řednictvím grant ů. 
Tím, že se možnost C.3 uchyluje k rámcovým partnerstvím, dohodám o p říspěvcích, 
nepřímému řízení a omezenému využívání otev řených výzev k podávání návrh ů prováděných 
nejvhodnějšími subjekty, by vedla k cílen ějšímu, více diverzifikova nému centralizovanému 
řízení, které by bylo mén ě náročné na zdroje. 
Otázka D – Mechanismus reakce na mimo řádné události 
Možnost D.1 (zachování sou časného stavu) jednozna čně neuspokojuje pot řebu EU rychleji 
a účinněji reagovat na krize v oblasti migrace a bezpe čnosti. Třebaže možnost D.3 zlepšuje 
možnost D.1, nebo ť předpokládá rychlejší uvol ňování finan čních prost ředků v rámci 
centralizovaného řízení v oblasti migrace, rozší ření působnosti Fondu solidarity EU na krize 
v oblasti bezpe čnosti pravd ěpodobně narazí na odpor členských stát ů, neboť existuje riziko, 
že by se rozptýlilo zam ěření tohoto nástroje. Také možnost D.2 by p ředstavovala výrazné 
zlepšení oproti sou časnému stavu, nebo ť by umožnila rychlé uvoln ění finančních prost ředků 
při mimořádných událostech spojených s migrací, a navíc by zahrnovala specializovaný 
mechanismus reakce v rámci Fondu pro vnit řní bezpečnost.  
7.2. Upřednostňovaná možnost a organiza ční aspekty 
Upřednostňovanou možností je kombinace možností A.3, B.3, C.3 a D.2.  Sdílené řízení bude 
hlavní řídicí metodou pro fina ncování v oblasti vnit řních věcí, i když centralizované řízení 
bude zachováno a zlepšeno pro ú čely mezinárodních opat ření, inovativních projekt ů, podpory 
 
CS 12   CS občanské spole čnosti, systém ů informačních technologií, studií, událostí a opat ření, která mají 
vnější rozměr a/nebo vyžadují rychlou mobilizaci finan čních prost ředků EU. Agenturám bude 
svěřeno provád ění konkrétních opera čních úkol ů v rámci jejich poslání, které by dopl ňovaly 
jejich pracovní programy. 
Upřednostňovaná možnost bude provedena v naprostém souladu s rozhodnutím snížit po čet 
finančních nástroj ů na dva, čímž se zvýší viditelnost financování oblasti vnit řních věcí a 
usnadní se financování opat ření, která se v sou časné době nacházejí na rozh raní mezi fondy. 
Dalším klí čovým rysem budoucí architektury financování vnit řních věcí bude vytvo ření 
horizontálního nástroje, kter ý bude pro oba fondy spole čný a který bude obsahovat všechna 
pravidla týkající se programování, podávání zpráv, finan čního řízení a kontrol. Má tudíž dv ě 
jednoznačné výhody: zaprvé brání zdvojování a výrazn ě snižuje po čet (jinak totožných 
souběžných) ustanovení v obou fondech a zadruhé zajiš ťuje zjednodušení a soudržnost, nebo ť 
se na všechny p říjemce budou vztahovat stejná pravidla bez ohledu na t o, ze kterého nástroje 
pocházejí jejich finan ční prostředky, a p říjemci budou tudíž moci fond ům lépe porozum ět a 
získají k nim snadn ější přístup. 
8. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Bude upraven p řezkum obou fond ů v polovin ě období a jejich hodnocení ex-post . Termín 
přezkumu v polovin ě období nebude p ředem stanoven, aby se zaru čila co nejv ětší pružnost. 
Aby bylo možné sledovat pokrok a m ěřit výsledky a dopady, jichž bylo pomocí výdaj ů EU na 
vnitřní věci dosaženo, bude vyvinut soubor ukazatel ů, jejichž pomocí bude sledována 
výkonnost financování v oblasti vnit řních věcí z hlediska vstup ů, výstupů a pokud možno 
výsledků.