CS Úřední věstník Evropské unie C 264/1

KONEČNÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ

ÚČETNÍ OBDOBÍ 2005

Svazek I

KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA A KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU

(2006/C 264/01)

OBSAH

Hlavní účetní případy a klíčové body

Část I: Konsolidovaná účetní závěrka Evropských společenství a vysvětlivky

A. Rozvaha

B. Výsledovka (vč. Vykazování podle segmentu)

C. Tabulka peněžních toků

D. Výkaz změn čistých aktiv

E. Komentář k účetním výkazům

Část II: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu Evropských společenství a vysvětlivky

A. Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu

B. Vysvětlivky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu

HLAVNÍ UDÁLOSTI A KLÍČOVÉ BODY

PŘECHOD NA AKRUÁLNÍ ÚČETNICTVÍ A JEHO DOPAD

Důvod změny

Evropská společenství se zavázala, že zmodernizují své účetnictví a tím sladí svůj přístup s přístupem, který přijalo velké množství zemí a který podporovaly mezinárodní subjekty, například IFAC (1) a OECD. Neslo to s sebou přechod od systému, který popisoval operace rozpočtových příjmů a výdajů na základě peněžních toků, k systému akruálního účetnictví.

Cílem tohoto přechodu bylo poskytovat vedoucím pracovníkům kvalitnější informace pro jejich rozhodování a zvýšit transparentnost a kvalitu každoročně vykazovaných účetních informací. Nový systém by měl zajistit pro interní uživatele systému i externí čtenáře účtů spolehlivější a významnější informace.

Co se zatím udělalo

Práce byly fakticky zahájeny v roce 2003 spuštěním projektu „modernizace účetního systému“, jehož cílem bylo postavit Evropská společenství do čela mezinárodního hnutí usilujícího o modernizaci účetnictví ve veřejném sektoru.

Nový účetní systém, spolu s novým souborem účetních pravidel a novou účtovou osnovou, se podle plánu začal používat v lednu 2005. Zde obsažené účetní výkazy tedy představují první sadu sestavenou podle nových pravidel akruálního účetnictví (rozpočtové účty nadále vycházejí z pohybů peněžní hotovosti). Tato nová pravidla a metody se inspirují mezinárodně uznávanými standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a v případě účetních transakcí, na něž se standardy IPSAS dosud nevztahují, příslušnými mezinárodními účetními standardy („IAS“)/mezinárodními standardy účetního výkaznictví („IFRS“). Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko poradní odborné skupiny pro účetní standardy, která poskytla nezávislé odborné poradenství. Architektura informačních technologií byla aktualizována, aby bylo možné plně zaznamenat každý účetní případ, nejen pohyby hotovosti, v okamžiku jeho uskutečnění. Informační systémy se budou nadále rozvíjet, aby se podpořila jejich integrace a aby se zvýšila kvalita zpráv o hospodaření. V roce 2005 se rozšíří rozsah konsolidace tím, že se poprvé zahrnou různé agentury Společenství.

V konečném výsledku byla sestavena rozvaha k 31. prosinci 2004 na základě nových účetních pravidel.

Hlavní dopad změn

Především došlo k tomu, že zde uvedená rozvaha a podrozvaha za loňský rok (2004) se budou lišit od těch, které byly zveřejněny v rámci účetní závěrky za rok 2004, jelikož byly sestaveny podle jiných pravidel. Společenství upravilo původní čísla z roku 2004, která byla připravena podle starých pravidel, a tím je dala do souladu s novými pravidly.

Použití zásad akruálního účetnictví v podstatě znamená, že výnosy a náklady se zaznamenávají na účty v době, kdy nastaly, a nikoli v okamžiku, kdy jsou za ně přijaty či vydány peníze. Změna účetních pravidel se účetní závěrky dotkla nejvíce v těchto čtyřech směrech:

1. Zálohy: Aktivum, které se nyní vykazuje v rozvaze Společenství pod názvem zálohy, představuje zálohy vyplacené příjemcům s úmyslem poskytnout jim počáteční hotovost. Částka v rozvaze představuje peníze, které příjemce dosud nevyužil nebo k nimž zatím nepředložil zprávu či žádost o proplacení s podrobným popisem toho, jak byly tyto peníze vynaloženy. K 31. prosinci 2004 činila výše záloh celkem 28 miliard EUR, což je významný přírůstek do rozvahy (viz část I, oddíl E, body 3.5 a 3.9).

2. Krátkodobé závazky: Účetní systém nyní uznává částky jako náklady nebo závazky, jakmile je schvalující útvary považují za nabyté a způsobilé. Kvůli novým nástrojům IT se v upravené rozvaze k 31. 12. 2004 vykazuje pod krátkodobými závazky částka 9,4 miliardy EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.18.2).

3. Uzavření: Pro akruálního účetnictví je zásadní, aby se zajistilo, že výnosy a náklady se zaúčtují v tom účetním období, k němuž se vztahují. Evropská společenství proto vyvinula značné úsilí, aby odhadla hodnotu účetních položek, které se měly zaúčtovat ke konci účetního období, a tím zajistila správné rozdělení příjmů a výdajů mezi dva roky. Těmto transakcím se říká „přelomové“ (cut-off) a jako příklad mohou posloužit náklady na elektrickou energii za prosinec 2004, které by se měly zaúčtovat do roku 2004, ačkoli faktura dorazila teprve v roce 2005 a byly uhrazeny. Tím pádem se k 31. prosinci 2004 započetly výdaje příštích období ve výši 64,2 miliardy EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.18.4)

4. Důchody splatné členskými státy: V rámci používání nových účetních pravidel účetní Komise po poradě a diskusi s poradní odbornou skupinou na účetní standardy rozhodl, že záruka členských států, že budou financovat důchody, nesplňuje podmínky nutné k tomu, aby byla v rozvaze vykazována jako pohledávka. Po vynětí tohoto aktiva z rozvahy k 31. prosinci 2004 se celková aktiva snížila o 26 miliard EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.12).

Úplné vysvětlení změn lze najít v části I oddílu E2.

Částky, které se vyžadují od členských států

Na základě nových pravidel musí Společenství ve svých účetních výkazech ohodnotit a vykázat náklady, které se mají financovat ze souhrnného rozpočtu, ale které před koncem roku nebyly nahlášeny. Tím pádem je podle pravidel akruálního účetnictví mnoho výdajů zaúčtováno v roce N, třebaže jsou ve skutečnosti uhrazeny v roce N+1 z rozpočtu roku N+1. Společenství však žádají členské státy o zdroje, pouze když potřebují uhradit dlužnou částku, aby poskytla členským státům maximální flexibilitu k řízení jejich veřejných financí. Zařazení těchto výdajů do účtů závazků Společenství a skutečnost, že odpovídající částky potřebné k jejich financování jsou uznány až v příštích letech, vedly k tomu, že závazky ke konci roku značně převýšily aktiva.

V zájmu co nejsrozumitelnější prezentace těchto skutečností čtenářům účetní závěrky byla zavedena vertikální rozvaha, kde se nejdříve vykazují aktiva Společenství a poté jeho závazky. Rozdíl představuje v podstatě částky, které se mají vyžádat od členských států. V existenci záporných čistých aktiv se prostě promítá rozdíl mezi účetnictvím vedeným na základě peněžních toků a akruálním účetnictvím účetní jednotky, která je financována podle jejích potřeb peněžních toků. Do úvahy se nebere povinnost členských států zajistit v budoucnosti nezbytné zdroje k úhradě vzniklých výdajů v době jejich splatnosti. Je třeba připomenout, že Společenství nemohou platit, pokud platba nebyla předvídána v rozpočtu, a že veškeré rozpočtové výdaje jsou kryty rozpočtovými příjmy od členských států (viz část I, oddíl E, bod 3.20).

Nová struktura

Zatímco přechod na akruální účetnictví se rozpočtového výkaznictví nedotkl, v nových účetních výkazech je více informací než dříve. K nejvýznamnějším změnám patří výsledovka, tabulka peněžních toků (cash flow) a výkaz změn čistých aktiv spolu s nově upravenou rozvahou a podrozvahou.

HLAVNÍ BODY VYSVĚTLIVEK K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE ZA ROK 2005

— Přebytek rozpočtu se dále snížil z 2,7 miliardy EUR na 2,4 miliardy EUR.

— Hospodářský výsledek (ztráta) za rok činil 7,8 miliardy EUR.

— Celková hodnota aktiv vzrostla z 53,6 miliardy EUR v roce 2004 na 58,7 miliardy EUR, přičemž celková hodnota závazků se zvýšila ze 105,2 miliardy EUR na 120,9 miliardy EUR.

ČÁST I

KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ VÝKAZY EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ A VYSVĚTLIVKY

OBSAH

A. Rozvaha

B. Výsledovka (vč. vykazování podle segmentu)

C. Tabulka peněžních toků (cash flow)

D. Výkaz změn čistých aktiv

E. Příloha k účetní závěrce:

1. Účetní zásady

2. Dopad přechodu na akruální účetnictví

3. Komentáře k rozvaze.

4. Komentáře k výsledovce

5. Komentáře k tabulce peněžních toků

6. Podrozvaha a vysvětlivky k ní

7. Řízení finančních rizik

8. Zveřejnění spřízněných stran

9. Účetní případy po datu závěrky

10. Konsolidované účetní jednotky

11. Nekonsolidované účetní jednotky

A. ROZVAHA

EUR Poznámka 31. 12. 2005 31. 12. 2004 upraveno I. DLOUHODOBÁ AKTIVA: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Nehmotná dlouhodobá aktiva 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Hmotná dlouhodobá aktiva 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Investice 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Úvěry 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Dlouhodobé předběžné financování 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Dlouhodobé pohledávky 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. KRÁTKODOBÁ AKTIVA: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Zásoby 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Krátkodobé investice 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Krátkodobé předběžné financování 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Krátkodobé pohledávky 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Peníze a ostatní likvidní prostředky 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 AKTIVA CELKEM 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Zaměstnanecké požitky 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Opravné položky ke krytí rizik a poplatků 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finanční závazky 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Ostatní dlouhodobé závazky 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. Krátkodobé závazky: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Opravné položky ke krytí rizik a poplatků 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finanční závazky 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Závazky 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 ZÁVAZKY CELKEM 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 ČISTÁ AKTIVA (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Rezervní fondy 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Částky k vyžádání od členských států 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Důchody zaměstnanců (dlouhodobé) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Ostatní částky (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. ČISTÁ AKTIVA (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. VÝSLEDOVKA (včetně vykazování podle segmentu)

EUR Poznámka 2005 PROVOZNÍ VÝNOSY 4.1 107 890 098 965,56 Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků: 103 964 129 385,85 Zdroje z HND 70 861 050 698,58 Zdroje z DPH 16 018 121 497,86 Tradiční vlastní zdroje 14 264 712 942,61 Rozpočtové úpravy 2 606 103 308,82 Příspěvky třetích zemí (včetně členských zemí ESVO) 214 140 937,98 Provozní výnosy 3 925 969 579,71 Pokuty 719 616 062,54 Náhrada výdajjů 1 385 693 507,89 Příjmy ze správní činnosti 895 083 199,67 Ostatní provozní výnosy 925 576 809,61 PROVOZNÍ NÁKLADY 107 597 505 955,88 Správní režie: 4.2 6 127 531 024,91 Náklady na zaměstnance 3 612 990 701,52 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 320 308 630,81 Ostatní administrativní náklady 2 194 231 692,58 Provozní náklady: 4.3 101 469 974 930,97 Přímé řízení na ústřední úrovni 11 281 191 742,49 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 350 673 116,96 Decentralizované řízení 1 732 823 172,49 Sdílené řízení 86 925 465 101,27 Společné řízení 248 168 777,58 Ostatní provozní náklady 4.4 931 653 020,18 PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI 292 593 009,68 Výnosy z finančních operací 4.5 399 088 528,72 Náklady finančních operací 4.6 (368 650 139,19) Zvýšení důchodových závazků 3.12 (8 044 529 533,33) (SCHODEK) Z NEPROVOZNÍ ČINNOSTI (8 014 091 143,80) PODÍL ČISTÉHO (SCHODKU) PŘIDRUŽENÝCH SUBJEKTŮ A SPOLEČNÝCH PODNIKŮ 4.7 (90 966 231,35) (SCHODEK) Z BĚŽNÉ ČINNOSTI (7 812 464 365,47) HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK (7 812 464 365,47)

VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU

Tato zpráva dělí provozní výnosy a náklady podle oblastí politiky v rámci Komise na základě struktury rozpočtu sestaveného podle činností. Tyto oblasti politiky lze seskupit pod tři větší okruhy – činnosti v rámci Evropské unie, činnosti mimo rámec Evropské unie a služby a ostatní.

„Činnosti v rámci Evropské unie“ představují největší okruh, protože pokrývá řadu oblastí politiky v rámci Evropské unie. „Činnosti mimo rámec Evropské unie“ se týkají politik vedených mimo rámec Unie, například obchodu a pomoci. „Služby a ostatní“ jsou vnitřní a horizontální činnosti nutné k fungování orgánů a institucí Společenství.

Konsolidované agentury jsou začleněny do stejné oblasti politiky jako činnost Komise, od níž dostávají svou hlavní dotaci ze Společenství. Ostatní orgány, kromě Komise, jsou seskupeny do zvláštní oblasti politiky. Různé oblasti politiky představují hrubá čísla před eliminací dopadu konsolidace, která se provádí celkově v jednom sloupci.

Je třeba upozornit, že vlastní zdroje a příspěvky nejsou rozděleny mezi různé činnosti, jelikož je vypočítávají, inkasují a hospodaří s nimi útvary Komise v ústředí. Jsou zde vykazovány, aby bylo možné srovnávat čistý výsledek s účtem hospodářského výsledku.

VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SHRNUTÍ

EUR Činnosti v rámci EU Činnosti mimo rámec EU Služby a ostatní ESUO v likvidaci: Ostatní orgány Vyloučení z konsolidace CELKEM PROVOZNÍ VÝNOSY Pokuty 719 616 062,54 719 616 062,54 Náhrada výdajů 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Příjmy ze správní činnosti 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Ostatní provozní výnosy 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Správní režie: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Náklady na zaměstnance 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Ostatní administrativní náklady 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Provozní náklady: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Přímé řízení na ústřední úrovni 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentralizované řízení 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Sdílené řízení 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Společné řízení 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Ostatní provozní náklady 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Příjmy z vlastních zdrojů a příspěvků: 103 964 129 385,85 Přebytek z provozní činnosti 292 593 009,68 Čistý finanční příjem 30 438 389,53 Zvýšení důchodových závazků (8 044 529 533,33) Podíl hosp. výsledku přidružených a společných podniků (90 966 231,35) Výsledek za účetní rok (7 812 464 365,47)





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI V RÁMCI EU

EUR Hospodářské a finanční věci Podnikání a průmysl Hospodářská soutěž Zaměstnanost Zemědělství Doprava a energie Životní prostředí Výzkum Informační společnost PROVOZNÍ VÝNOSY Pokuty 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Náhrada výdajů 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Příjmy ze správní činnosti 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Ostatní provozní výnosy 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Správní režie: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Náklady na zaměstnance 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Ostatní administrativní náklady 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Provozní náklady: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Přímé řízení na ústřední úrovni 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentralizované řízení 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Sdílené řízení 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Společné řízení 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Ostatní provozní náklady 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Společné výzkumné středisko Rybolov Vnitřní trh Regionální politika Daně a cla Vzdělávání a kultura Zdraví a ochrana spotřebitele Spravedlnost, svoboda a bezpečnost Činnosti v rámci EU celkem PROVOZNÍ VÝNOSY Pokuty 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Náhrada výdajů 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Příjmy ze správní činnosti 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Ostatní provozní výnosy 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Správní režie: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Náklady na zaměstnance 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Ostatní administrativní náklady 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Provozní náklady: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Přímé řízení na ústřední úrovni (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentralizované řízení 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Sdílené řízení 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Společné řízení 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Ostatní provozní náklady 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI MIMO RÁMEC EU

EUR Vnější vztahy Obchod Rozvoj Rozšíření Humanitární pomoc Činnosti mimo rámec EU celkem PROVOZNÍ VÝNOSY Náhrada výdajů 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Příjmy ze správní činnosti 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Ostatní provozní výnosy 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Správní režie: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Náklady na zaměstnance 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Ostatní administrativní náklady 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Provozní náklady: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Přímé řízení na ústřední úrovni 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentralizované řízení 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Společné řízení 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Ostatní provozní náklady 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SLUŽBY A OSTATNÍ

Tisk a komunikace Úřad pro boj proti podvodům (OLAF) Koordinace Personální a administrativní agenda Eurostat Rozpočet Audit Ostatní Služby a ostatní celkem PROVOZNÍ VÝNOSY Náhrada výdajů 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Příjmy ze správní činnosti 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Ostatní provozní výnosy 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Správní režie: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Náklady na zaměstnance 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Ostatní administrativní náklady 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Provozní náklady: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Přímé řízení na ústřední úrovni 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Nepřímé řízení na ústřední úrovni 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Ostatní provozní náklady 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. TABULKA PENĚžNÍCH TOKŮ (CASH FLOW)

EUR Poznámka 2005 PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI Schodek z běžné činnosti: (7 812 464 365,47) Peněžní toky z provozní činnosti: 5.2 Amortizace 6 842 720,30 Odpisy 277 733 537,93 Snižování hodnoty finančních aktiv (11 983 099,95) (Zvýšení)/snížení investic (62 602 039,59) (Zvýšení)/snížení půjček (99 048 912,16) (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (1 446 802 633,65) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek 63 978 273,60 (Zvýšení)/snížení zásob (63 215 287,24) (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování 94 447 525,77 (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek (98 792 508,68) Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv 83 822 823,68 Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků 232 460 226,05 Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků 9 097 739,78 Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv 35 200 744,03 Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků (130 136 286,92) Zvýšení /(snížení) splatných dluhů 8 286 782 809,08 Přebytek rozpočtu za rok 2004 vedený v roce 2005 jako nepeněžní příjem (2 736 707 563,42) Jiné nepeněžní pohyby 1 527 550,43 Peněžní toky z investiční činnosti: 5.3 (Zvýšení)/snížení nehmotných a hmotných dlouhodobých aktiv (350 910 120,82) (Zvýšení)/snížení investic 76 469 510,70 (Zvýšení)/snížení peněžních investic 3 169 579,43 Dlouhodobých požitků zaměstnanců : 3.12 7 143 754 052,00 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI 3 502 624 274,88 ČISTÉ ZVÝŠENÍ /(SNÍŽENÍ) PENĚŽNÍ HOTOVOSTI A OSTATNÍCH LIKVIDNÍCH PROSTŘEDKŮ 3 502 624 274,88 PENÍZE A OSTATNÍ LIKVIDNÍ PROSTŘEDKY POČÁTKEM ROKU (5) 3.11 8 667 335 685,27 PENÍZE A OSTATNÍ LIKVIDNÍ PROSTŘEDKY KONCEM ROKU (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

EUR Rezervní fondy Akumulovaný přebytek/(schodek) Hospodářský výsledek za rok Celkem Fond přecenění na reálnou hodnotu Ostatní rezervní fondy ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2004 (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Změna účetních zásad (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2004 (po úpravě) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Pohyb v rezervách Záručního fondu 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Pohyby reálné hodnoty (7 094 661,12) (7 094 661,12) Ostatní (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2004 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Výsledek plnění rozpočtu za rok 2004 připsaný k dobru členským státům (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Hospodářský výsledek za účetní období (rok) (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2005 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. PŘÍLOHA K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

1. Účetní zásady

2. Dopad přechodu na akruální účetnictví

3. Komentáře k rozvaze.

4. Komentáře k výsledovce

5. Komentáře k tabulce peněžních toků

6. Podrozvaha a komentáře k ní

7. Řízení finančních rizik

8. Zveřejnění spřízněných stran

9. Účetní případy po datu uzávěrky

10. Konsolidované účetní jednotky

11. Nekonsolidované účetní jednotky

1. ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ

Účetnictví se vede v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16. 9. 2002, s. 1 s opravou v Úř. věst. L 25, 30. 1. 2003, s. 43), kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení.

Článek 133 finančního nařízení stanoví, že účetní Komise přijímá účetní pravidla a metody pro všechny orgány a instituce. Dne 28. prosince 2004 tedy přijal nová účetní pravidla Společenství. Tyto nové účetní zásady založené na akruálním účetnictví vycházejí z mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS) nebo konkludentně z mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB) a Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB). Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko poradní odborné skupiny pro účetní standardy, která poskytla nezávislé odborné poradenství.

Pravidla oceňování a účtování přijatá účetním Komise se používají ve všech evropských orgánech a institucích, které v současnosti spadají pod konsolidaci, aby se tak vytvořila jednotná pravidla účetnictví, oceňování a prezentace účetních závěrek a aby se sjednotilo sestavování účetních výkazů a konsolidace.

Účetní Komise musí předkládat konsolidované prozatímní účetní závěrky Účetnímu dvoru k revizi vždy do 31. března následujícího roku. Komise musí přijmout do 31. července konečnou konsolidovanou účetní závěrku, která je spolu s prohlášením Účetního dvora o věrohodnosti zveřejněna v Úředním věstníku před 31. říjnem.

Jak prozatímní, tak konečná roční účetní závěrka za rok 2005 se prezentuje takto: Svazek I obsahuje konsolidovanou účetní závěrku a svazek II obsahuje účetní závěrku Komise.

1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem účetních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonech a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým jsou Evropská společenství, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny.

K tomu, aby účetní výkazy podávaly věrný a poctivý obraz, nestačí jen poskytnout příslušné informace, které popíší povahu a rozsah činností orgánů a agentur, vysvětlí jejich financování a poskytnou konečné informace o jejich operacích, ale je nutné podat tyto informace jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje provést srovnání mezi účetními obdobími. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Účetní systém evropských orgánů a agentur se skládá z věcných (finančních) účtů a rozpočtových účtů. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok. Rozpočtové účty podávají podrobný obraz o plnění rozpočtu. Věcné (finanční) účty vycházejí z upravené zásady účtování pokladních toků (8). Věcné (finanční) účty umožňují sestavení účetní závěrky, protože vykazují všechny náklady a příjmy za účetní období a slouží ke zjištění finanční situace v podobě rozvahy ke dni 31. prosince.

Článek 124 finančního nařízení stanoví, že při sestavování účetních výkazů se používají tyto zásady:

— předpoklad trvání podniku;

— obezřetnost;

— stálost účetních metod;

— srovnatelnost informací;

— významnost;

— zákaz vzájemných zápočtů;

— přednost skutečnosti před vnějším zdáním;

— akruální účetnictví.

Vzhledem k tomu, že roční účetní závěrka za rok 2005 byla sestavena na jiném základě než za rok 2004, tedy na plně akruálním základě, bylo v souladu s účetními pravidly Společenství nutné přepracovat původní rozvahu k 31. prosinci 2004 tak, aby se dospělo k počáteční rozvaze k 31. 12. 2004 na plně akruálním základě (např. se do ní zahrnou částky předběžného financování). Tyto úpravy jsou podrobněji vysvětleny v bodě E2.

1.3 KONSOLIDACE

Konsolidace Evropských společenství zahrnuje 26 ovládaných účetních jednotek, jeden přidružený subjekt a jeden společný podnik. Úplný seznam konsolidovaných subjektů se nachází v bodě E10. Oproti roku 2004 se rozsah konsolidace rozšířil o 16 ovládaných subjektů, aby se vyhovělo aktualizovaným účetním pravidlům Evropských společenství.

Ovládané účetní jednotky

Ovládané účetní jednotky jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství pravomoc řídit finanční a provozní politiku, aby mohla těžit z činnosti těchto subjektů. Tato pravomoc musí být v současné době uplatnitelná. Nejobvyklejší ukazatel ovládání, tj. většina hlasovacích práv, se většinou nevztahuje na Evropská společenství, neboť subjekty obvykle nejsou kapitálově propojeny.

Evropské orgány, které spadají do konsolidace, byly založeny formou svých zakládacích smluv. Tvoří základ organizační struktury Evropských společenství a nepopiratelně nejvíce se podílejí na plnění jejich cílů. Lze tedy mít za to, že tyto orgány se nacházejí pod výlučnou kontrolou Evropských společenství.

Podle stejné logiky lze tedy na všechny agentury Společenství, které byly zřízeny formou sekundárních právních aktů, pohlížet jako na subjekty pod výlučnou kontrolou Evropských společenství, které se tak poprvé dostávají do rozsahu konsolidace. Za ovládanou účetní jednotku se navíc považuje Evropské společenství uhlí a ocele v likvidaci (ESUO). Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (se sídlem v Alicante) a Odrůdový úřad Společenství (se sídlem v Angers), které ze souhrnného rozpočtu Společenství nepobírají žádné dotace, však nejsou součástí konsolidované závěrky za rok 2005.

Ovládané subjekty jsou konsolidovány metodou úplné konsolidace. Všechny transakce a salda mezi ovládanými účetními jednotkami Evropských společenství byly eliminovány. Nerealizované zisky a ztráty ze vzájemných transakcí mezi účetními jednotkami jsou nevýznamné a proto nebyly eliminovány.

Přidružené subjekty

Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství významný vliv, nikoli však kontrolu, obvykle v důsledku vlastnictví akcií ve výši 20 % až 50 % hlasovacích práv. Investice do přidružených subjektů se účtují ekvivalenční účetní metodou a poprvé se uznávají v pořizovacích nákladech.

Podíl Evropských společenství na zisku nebo ztrátě přidružených subjektů po jejich nabytí se vykazuje na účtu hospodářského výsledku a jejich podíl na pohybech v rezervních fondech po nabytí se vykazuje v rezervních fondech. Kumulované pohyby po nabytí se upravují na vrub účetní hodnoty investice. Přijatý rozdělený zisk od přidruženého subjektu snižuje účetní hodnotu investice.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich přidruženými subjekty nejsou významné a proto nebyly eliminovány.

Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady přidružených subjektů se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství. Z praktických důvodů nebyly provedeny žádné úpravy v účetních výkazech přidružených subjektů, které obvykle používají ekvivalenční metodu účtování.

V případech, kdy Evropská společenství vlastní nejméně 20 % fondu rizikového kapitálu, neusilují o výkon významného vlivu. S těmito fondy se tedy zachází jako s realizovatelnými aktivy a ekvivalenční metoda se nepoužije.

Společné podniky

Společný podnik je smluvní ujednání, podle něhož Evropská společenství a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen „spoluvlastníci“) vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole. Společná kontrola je smluvně sjednané sdílené řízení nějaké hospodářské činnosti. Majetkové účasti ve společně ovládaných subjektech se účtují ekvivalenční účetní metodou a poprvé se uznávají v pořizovacích nákladech.

Podíl Evropských společenství na ziscích či ztrátách jejich subjektů pod společnou kontrolou se vykazuje na účet hospodářského výsledku a jejich podíl na pohybech v rezervních fondech se vykazuje v rezervních fondech. Kumulované pohyby se upravují na vrub účetní hodnoty majetkové účasti.

Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich subjekty pod společnou kontrolou nejsou významné a proto nebyly eliminovány.

Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady společných podniků se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství. Z praktických důvodů nebyly provedeny žádné úpravy v účetních výkazech společných podniků, které obvykle používají ekvivalenční metodu účtování.

Nekonsolidované účetní jednotky

Do konsolidované účetní závěrky Evropských společenství nejsou zahrnuty prostředky, které Společenství spravuje jménem společného systému zdravotního pojištění zaměstnanců Evropských společenství a Evropského rozvojového fondu. Dne 31. prosince 2005 činila celková aktiva systému 260 milionů EUR a aktiva fondu 3,5 miliardy EUR – viz bod E 11.

1.4 MĚNA A ZÁKLAD PRO PŘEPOČET

Pracovní a zúčtovací měna

Konsolidované účetní výkazy se předkládají v eurech, což je pracovní a zúčtovací měna Evropských společenství.

Transakce a zůstatky

Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí.

Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z převádění směnných kursů peněžních aktiv a závazků v cizích měnách na konci účetního období se vykazují na účtu hospodářského výsledku.

Zůstatky peněžních aktiv a závazků denominovaných v cizích měnách se na konci roku převádějí na eura na základě směnných kurzů platných dne 31. prosince 2005:

Směnné kurzy eura dne 31. prosince 2005 CYP 0,5735 CZK 29,0000 DKK 7,4605 EEK 15,6466 GBP 0,6853 HUF 252,8700 LVL 0,6962 LTL 3,4528 MTL 0,4293 PLN 3,8600 SKK 37,8800 SIT 239,5000 SEK 9,3885 USD 1,1797

Jiné metody přepočtu se použijí pro tyto okruhy:

— hmotná a nehmotná aktiva si zachovávají svou hodnotu v eurech získanou pomocí kurzu, který platil v den jejich nákupu, a

— předběžné financování vyplacené v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu se přepočítává směnným kurzem platným desátého dne měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo poskytnuto.

Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv demoninovaných v cizí měně, které jsou klasifikovány jako realizovatelné, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty finančního aktiva a dalších změn jeho účetní hodnoty. Přepočtové rozdíly se vykazují na účtu hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se vykazují ve fondu přecenění na reálnou hodnotu. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv a závazků promítnutých v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se vykazují ve výsledovce. Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelná finanční aktiva se promítají do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

1.5 ROZVAHA

1.5.1 Nehmotná dlouhodobá aktiva

Nabyté licence na programové vybavení počítačů jsou kapitalizovány na základě nákladů vynaložených na nabytí a zprovoznění určitého programového vybavení. Tyto náklady se umořují po dobu jejich odhadované životnosti (4 roky). Interně vytvořená nehmotná aktiva jsou nyní vykazována ve výsledovce.

Náklady spojené s vývojem a údržbou programového vybavení počítačů se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.

1.5.2 Hmotná dlouhodobá aktiva

Nemovitosti, stroje a zařízení

Všechny nemovitosti, stroje a zařízení se účtují v jejich historických cenách po odečtení odpisů (s výjimkou pozemků, uměleckých děl a nedokončeného majetku) a snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje výdaje přímo připadající na nabytí věcí.

Dodatečné náklady jdou k tíži účetní hodnoty aktiva, případně se účtují jako samostatné aktivum pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické přínosy spojené s danou věcí poplynou do Evropských společenství a že lze spolehlivě změřit cenu věci. Všechny ostatní opravy a údržba během účetního období, v němž nastaly, jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.

Pozemky, umělecká díla a nedokončený majetek se neodepisují. Odpisy ostatních aktiv se vypočítávají lineární metodou, při níž se jejich cena rozloží na zbytkovou hodnotu po dobu očekávané životnosti takto:

Odpisové sazby Druh aktiva Sazba lineárního odepisování Nehmotný majetek 25 % Budovy 4 % Technické zařízení, strojní zařízení a přístroje 10 % až 25 % Nábytek 10 % až 25 % Zařízení budov a staveb 10 % až 33 % Vozidla 25 % Počítačové technické vybavení 25 % Ostatní dlouhodobá aktiva 10 % až 33 %

Zbytkové hodnoty a životnost aktiv se posuzuje a případně upravuje ke každému dni účetní závěrky. Účetní hodnota aktiva se odepíše okamžitě na jeho potenciálně prodejnou cenu, pokud je účetní hodnota aktiva vyšší než jeho odhadovaná potenciálně prodejní cena.

Zisky a ztráty z likvidace se určují porovnáním tržby a účetní hodnoty. Zapisují se na účet hospodářského výsledku.

Nájmy

Pronájem hmotných aktiv, při němž Evropská společenství nesou v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, se klasifikují jako finanční leasing. Finanční leasing se kapitalizuje na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě pronajmutého aktiva nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, cokoli z toho je nižší. Každá leasingová splátka se dělí na závazky a finanční poplatky, aby se dosáhla konstantní míra nevyrovnaného finančního salda. Závazky (bez finančních poplatků) spojené s pronájmem jsou součástí ostatních závazků (dlouhodobých a krátkodobých). Úrokový prvek finančních nákladů jde na vrub účtu hospodářského výsledku po celé období pronájmu, aby se pro každé období vytvořila konstantní periodická úroková míra na zbytkový zůstatek. Aktiva nabytá na základě finančního leasingu se odepisují po dobu životnosti aktiva nebo po dobu leasingového vztahu, cokoli z toho je kratší.

Pronájmy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operační leasing. Splátky operačního leasingu se účtují lineárně na vrub účtu hospodářského výsledku po celou dobu leasingu.

1.5.3 Snížení hodnoty nefinančních aktiv

Aktiva, která mají neurčitou životnost, se neumořují a každoročně se zkouší jejich znehodnocení. Snižování hodnoty aktiv, která se umořují, se posuzuje vždy, když okolnosti nebo změna podmínek signalizují, že asi nebude možné získat účetní hodnotu. Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou cenu. Realizovatelná cena se rovná reálné hodnotě aktiva mínus prodejní náklady a užitná hodnota, cokoli z toho je vyšší.

1.5.4 Investice

Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích

Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou.

Investice do fondů rizikového kapitálu

Třídění a oceňování

Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva, a proto by měly být vedeny v reálné hodnotě spolu se zisky a ztrátami vyplývajícími ze změn reálné hodnoty (včetně přepočtových rozdílů) vykázaných ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Úvahy o reálné hodnotě

Jelikož nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu a protože není k dispozici žádná spolehlivá metoda oceňování, jsou investice do fondů rizikového kapitálu oceňovány jednotlivě cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv, kterou vykazuje správce fondu ke dni účetní závěrky, cokoli z toho je nižší, a tím se vylučuje případný nerealizovaný zisk, který latentně existuje v podkladovém investičním portfoliu. Investice do fondů rizikového kapitálu starší méně než dva roky ke dni účetní závěrky jsou oceňovány podle týchž zásad, až na případ nerealizované ztráty utrpěné pouze v důsledku správní režie, kdy se vzhledem na mládí podkladového investičního portfolia na tyto ztráty nebere ohled.

Nutno poznamenat, že „metodu oceňování reálnou hodnotou“ vyvinul nedávno Evropský rozvojový fond v souladu s IAS 39. Tuto metodu je však možno použít na investice Evropských společenství do fondů rizikového kapitálu až koncem roku 2005. Na základě údajů získaných v roce 2004 není vlastně ani možné nově vykázat hodnotu investic do fondů rizikového kapitálu ke konci předchozího roku. Následkem toho a v zájmu porovnatelnosti byla pro závěrku za rok 2005 důsledně používána současná metoda oceňování, tak jak je popsána v odstavci výše. Reálná hodnota, která je výsledkem uplatnění „metody oceňování reálnou hodnotou“ je vysvětlena jen pro informační účely v bodě E 3.3.3.1. Přechod od současné metody oceňování na „metodu oceňování reálnou hodnotou“ začne platit od 1. ledna 2006 a s tím spojené úpravy budou zaúčtovány do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Podle „nové metody“ lze reálnou hodnotu investic do fondů rizikového kapitálu získat s pomocí agregovaného ukazatele „čistá hodnota aktiv“, kdy se implicitně předpokládá, že pokud lze čistou hodnotu aktiv fondů považovat za vyhovující standardu IAS 39, pak i agregovaná čistá hodnota aktiv všech fondů musí jako taková vyhovovat standardu IAS 39.

Podle této metody se fondy dělí na tři kategorie:

— Kategorie I – fondy, které si osvojily požadavky na oceňování reálnou hodnotou ze standardu IAS 39.

— Kategorie II – fondy, které si osvojily pokyny k oceňování (tj. pokyny k oceňování AFIC, BVCA a EVCA) nebo standardy, na které lze pohlížet jako na vyhovující IAS 39.

— Kategorie III – fondy, které si neosvojily požadavky na oceňování reálnou hodnotou ze standardu IAS 39 ani jiné pokyny k oceňování v souladu s IAS 39.

Co se týče kategorií I a II, nerealizované zisky vyplývající z ocenění reálnou hodnotou se účtují do rezervních fondů a nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty aktiv, aby se určilo, zda se mají účtovat do účtu hospodářského výsledku jako ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Změna čisté hodnoty aktiv v důsledku ocenění reálnou hodnotou se určí buď pomocí procentuálního podílu majetkové účasti Evropských společenství ve fondu na čisté hodnotě aktiv vykázané v nejnovější zprávě nebo, je-li to možné, pomocí přesné hodnoty podílu k témuž datu, kterou sdělí příslušný správce fondu.

Investice náležící do kategorie III se oceňují v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty.

Ostatní investice

Rozdělení

Evropská společenství dělí své investice na tyto kategorie: finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do jejich splatnosti a realizovatelná finanční aktiva. Rozdělení investic je určeno při prvotním uznání a poté se přehodnocuje k datu každé závěrky.

i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty

Tato kategorie se dále dělí na dvě podskupiny: finanční aktiva držená za účelem obchodování a finanční aktiva zachycená už na počátku v reálné hodnotě v zisku nebo ztrátě. Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikují Evropská společenství. Deriváty jsou rovněž klasifikovány jako finanční aktiva držená za účelem obchodování, pokud nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců po datu uzávěrky.

ii) Úvěry a pohledávky

Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótovaná na žádném aktivním trhu. Vznikají, když Společenství poskytují peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu obchodovat s takovou pohledávkou. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, kromě úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od data závěrky.

iii) Investice držené do jejich splatnosti

Investice držené do jejich splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž mají Evropská společenství pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu účetního období neměla Evropská společenství v této kategorii žádné investice.

iv) Realizovatelná finanční aktiva

Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou určeny do této kategorie nebo nejsou určeny do žádné jiné kategorie. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, ledaže Společenství zamýšlejí zbavit se této investice do 12 měsíců od data závěrky.

Počáteční uznání a ocenění

Nákupy a prodeje finančních aktiv vykázaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, držených do splatnosti a realizovatelných se uznávají ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se Evropská společenství zaváží koupit nebo prodat aktivum. Úvěry se uznávají, když jsou peníze odeslány dlužníkům. Investice se prvotně uznávají v reálné hodnotě s připočtením transakčních nákladů v případě finančních aktiv neúčtovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty. Finanční aktiva účtovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se prvotně uznávají v reálné hodnotě a transakční náklady se účtují na účet hospodářského výsledku.

Reálná hodnota finančního aktiva při prvotním uznání se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění). Při poskytnutí dlouhodobého bezúročného úvěru nebo úvěru s nižší než tržní úrokovou sazbou je však možno odhadnout jeho reálnou hodnotu jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních plnění diskontovaných s pomocí tržní úrokové míry platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem.

Z praktických důvodů a na základě zohlednění významnosti se v případě úvěrů, které poskytlo ESUO v likvidaci úředníkům, za transakční cenu považuje reálná hodnota při uzavření úvěru bez ohledu na případnou poskytnutou preferenční úrokovou míru.

Investice se odúčtují, když práva na obdržení peněžních toků z investice zaniknou nebo jsou převedena, přičemž Evropská společenství převedla v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví.

Následné ocenění

Realizovatelná finanční aktiva a finanční aktiva vykázaná v reálné hodnotě jako zisk nebo ztráta se následně vedou v reálné hodnotě.

Zisky a ztráty vyplývající ze změny reálné hodnoty kategorie „finančních aktiv vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty“ se účtují na účet hospodářského výsledku v tom účetním období, kdy vznikly.

Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv demoninovaných v cizí měně, které jsou klasifikovány jako realizovatelné, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty aktiva a dalších změn účetní hodnoty aktiva. Přepočtové rozdíly se účtují na účet hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se účtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu. Změny reálné hodnoty nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelné se účtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu.

Když jsou realizovatelná finanční aktiva prodána nebo se sníží jejich hodnota, je třeba kumulované úpravy reálné hodnoty v minulosti zaúčtované do fondu přecenění na reálnou hodnotu zapsat na účet hospodářského výsledku.

Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zapíší na účet hospodářského výsledku. Dividendy z realizovatelných nástrojů vlastního kapitálu se uznají, když vznikne právo Evropských společenství na obdržení jejich výplaty.

Reálné hodnoty investic kótovaných na aktivních trzích vycházejí z nabídkových cen. Není-li trh finančního aktiva aktivní (a v případě nekótovaných cenných papírů), Evropská společenství určí reálnou hodnotu pomocí oceňovacích postupů. Patří sem využívání neosobních transakcí z nedávné doby, reference na další v podstatě stejné nástroje, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další oceňovací postupy, které běžně používají účastníci trhu.

V případech, kdy reálná hodnota investic do nástrojů vlastního kapitálu, které nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, není spolehlivě měřitelná, se tyto investice ocení v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty.

Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti se vedou v jejich zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby. V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.

Snížení hodnoty finančních aktiv

Ke každému datu závěrky Evropská společenství posuzují, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního aktiva. Hodnota finančního aktiva je snížena a ztráty vyplývající ze snížení hodnoty vznikají, jestliže a pouze pokud existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po prvotním uznání aktiva, a taková ztrátu generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky finančního aktiva, jež lze spolehlivě odhadnout.

i) Aktiva vedená v zůstatkové hodnotě

Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta ze snížení hodnoty úvěrů, pohledávek nebo investic držených do splatnosti a vedených v zůstatkové hodnotě, výše ztráty se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a současnou hodnotou budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, které nevznikly) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva. Účetní hodnota aktiva se sníží a výše ztráty se zapíše na účet hospodářského výsledku. Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti proměnlivou úrokovou sazbu, použije se k změření ztráty vyplývající ze snížení hodnoty diskontní sazba, která je stejná jako aktuální efektivní úroková sazba podle smlouvy.

Ve výpočtu současné hodnoty odhadovaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva se odráží peněžní toky, které mohou vyplývat ze zabavení kolaterálu, po odečtení nákladů vynaložených na získání a prodej kolaterálu, ať je zabavení pravděpodobné či nikoli.

Pokud v následujícím období poklesne výše ztráty vyplývající ze snížení hodnoty a tento pokles lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po uznání snížení hodnoty, předtím uznaná ztráta vyplývající ze snížení hodnoty se zruší na účtu hospodářského výsledku.

ii) Aktiva vedená v reálné hodnotě

V případě realizovatelných cenných papírů vlastního kapitálu se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný a dlouhotrvající pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu. Pokud takové důkazy v případě realizovatelných finančních aktiv existují, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovacími náklady a současnou reálnou hodnotou mínus ztráta ze znehodnocení daného finančního aktiva již v minulosti zapsaná na účet hospodářského výsledku) se odúčtuje z rezervního fondu a zaúčtuje se na účet hospodářského výsledku. Ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nástrojů vlastního kapitálu zapsané na účet hospodářského výsledku se na tomto účtu neruší. Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota realizovatelného dluhového nástroje a tento nárůst lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po uznání snížení hodnoty, zruší se ztráta vyplývající ze snížení hodnoty prostřednictvím účtu hospodářského výsledku.

1.5.5 Zásoby

Zásoby se vykazují v pořizovacích cenách nebo v čisté realizovatelné hodnotě, cokoli z toho je nižší. Cena se určuje metodou first-in, first-out (FIFO). Výjimečně lze použít vážený průměr cen (WAC). Cena dokončených a nedokončených výrobků se skládá z konstrukčních nákladů, surovin, jednicové mzdy, přímých nákladů a související výrobní režie (na základě běžné provozní kapacity). Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání mínus náklady na kompletaci a prodejní výlohy.

Pokud jsou zásoby určeny k bezplatnému rozdělení nebo jen za nominální poplatek, ocení se v pořizovacích cenách nebo aktuálních reprodukčních nákladech, cokoli z toho je nižší. Aktuální reprodukční náklady se rovnají nákladům, které by Evropská společenství vynaložila na pořízení aktiva v den sestavení účetních výkazů.

1.5.6 Částky určené na předběžné financování

Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Zálohu je nutno v dohodou stanoveném období využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo vrátit zpět. Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohy předběžného financování vrátit Evropským společenstvím. Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.

Částky předběžného financování nevypořádané na konci roku se ocení jako původní vyplacené částky snížené o: vrácené částky, schválené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a sníženou hodnotu.

Úroky z předběžného financování se uznávají, tak jak nabíhají v souladu ustanoveními příslušné dohody. K datu závěrky se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou naběhlé výnosy z úroků a zaúčtují se do rozvahy. Záruky spojené s částkami předběžného financování se vykazují v podrozvaze jako podmíněná aktiva.

1.5.7 Pohledávky

Pohledávky se vedou v původní výši snížené o opravnou položku. K použití opravné položky na pohledávky se přistoupí, když existují objektivní důkazy, že Evropská společenství nebudou s to zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek úvěru. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a jeho zpětně získatelnou cenou, což je současná hodnota očekávaných budoucích peněžních toků, diskontovaná tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky. Částka opravné položky se vykazuje ve výsledovce. Uznává se také 20 % opravná položka za rok za nevypořádané inkasní příkazy, na které se ještě nevztahuje zvláštní opravná položka.

Co se týče režimu zacházení s příjmy budoucích období uznanými ke konci účetního období, viz také bod 1.5.13 níže.

1.5.8 Peníze a jiné likvidní prostředky

Peníze a jiné likvidní prostředky jsou krátkodobá aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank, ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností maximálně tři měsíce a bankovní kontokorent. Bankovní kontokorenty se vykazují v rámci finančních závazků pod krátkodobými závazky v rozvaze.

1.5.9 Zaměstnanecké požitky

Penzijní povinnosti

Evropská společenství provozují penzijní plány s vymezenými dávkami. Plán s vymezenými dávkami je penzijní plán, který obecně vymezuje výši penzijní dávky, kterou zaměstnanec dostane po odchodu do důchodu, a která obvykle závisí na jednom či více faktorech, například na věku, odpracovaných rocích a odměně.

Závazek vůči plánům vymezených dávek vykazovaný v rozvaze se rovná současné hodnotě vymezené dávkové povinnosti ke dni závěrky po odečtení reálné hodnoty aktiv plánu. Vymezenou dávkovou povinnost vypočítávají nezávislí pojistní matematici metodou kumulovaných nároků (projected unit credit method). Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se určí diskontováním odhadovaných odlivů peněžních toků s použitím úrokové míry kvalitních podnikových obligací vydaných v té měně, v níž budou vypláceny dávky, a jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušných penzijních závazků.

Pojistně matematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistně matematických předpokladů se účtují neprodleně na účet hospodářského výsledku.

Náklady na minulou službu se účtují okamžitě do výnosů, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci zůstanou ve službě po určenou dobu (rozhodné období). V tom případě se náklady na minulou službu umořují lineárně po celé rozhodné období.

1.5.10 Opravné položky ke krytí rizik a poplatků

Opravné položky (rezervy) ke krytí rizik a poplatků se uznávají, když Evropská společenství mají právní nebo implicitní závazek v důsledku minulých událostí, a kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že ke splnění povinnosti bude nutný odliv zdrojů a částku lze spolehlivě odhadnout. Neuznávají se opravné položky ke krytí budoucích provozních ztrát.

Výše opravných položek se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku ke dni sestavení účetních výkazů. Pokud se opravná položka týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobností (tzv. „metoda očekávané hodnoty“).

Pokud je účinek časové hodnoty peněz významný, výše opravné položky se rovná současné hodnotě předpokládaných výdajů nutných ke splnění závazku. Použitá diskontní sazba je sazba, která odráží současné tržní hodnocení časové hodnoty peněz a rizika specifická pro daný závazek, nikoli však rizika, kvůli nimž už byly upraveny odhady budoucích peněžních toků.

1.5.11 Finanční závazky

Finanční závazky zahrnují výpůjčky a závazky určené k obchodování.

Výpůjčky sestávají z půjček od úvěrových institucí a závazků z dluhových cenných papírů. Prvotně se výpůjčky uznávají v reálné hodnotě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdržené protihodnoty) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se vedou v zůstatkové hodnotě s pomocí metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy očištěný o transakční náklady a odkupní hodnota se účtují na účet hospodářského výsledku po celou výpůjční dobu s pomocí metody efektivní úrokové míry. Jsou zařazeny mezi dlouhodobá aktiva, kromě finančních závazků se splatností do 12 měsíců od data uzávěrky.

V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.

Závazky určené k obchodování zahrnují deriváty, jež nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví, když je jejich reálná hodnota záporná. Účetně se s nimi nakládá stejně jako s aktivy určenými k obchodním účelům, viz bod 1.5.4.

1.5.12 Splatné závazky vůči věřitelům (cizí faktury)

Významná část splatných závazků Společenství nesouvisí s nákupem zboží či služeb; spíše se jedná o neproplacené náklady příjemců grantů nebo jiné finanční podpory Společenství. Požadované částky se účtují jako splatné závazky, poté co dorazí žádost o proplacení nákladů, a příslušní pracovníci v oblasti financí je přijmou po prověření a schválení jejich způsobilosti. V této fázi se oceňují v jejich přijaté a způsobilé výši.

Splatné závazky vzniklé v důsledku nákupu zboží a služeb se uznávají po obdržení faktury v původní výši a odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání (zboží či služeb) a jejich akceptaci Evropskými společenstvími.

1.5.13 Rozdělení účetních období – časově rozlišené výnosy a náklady

Důležitou stránkou přechodu na akruální účetnictví je zajištění toho, aby účetní operace uskutečněné v průběhu účetního období (roku) byly zapsány do správného účetního období, tj. aby došlo k tzv. uzavření účtů: transakce se musí zaúčtovat v tom období, k němuž se vztahují.

Zejména je nutno zhodnotit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků Společenství, které zatím nebyly nahlášeny (náklady budoucích období). K tomu, aby se dospělo k nejpřesnějšímu odhadu těchto částek, slouží různé metody v závislosti na druhu činnosti a dostupných informacích. Některé náklady se naopak účtují v běžném období, třebaže se vztahují k následujícím obdobím (náklady příštích období), přičemž tyto náklady nutno označit a začlenit do příslušného období.

Výnosy se rovněž účtují v tom období, k němuž se vztahují. Když ke konci účetního období (roku) nebyla odeslána faktura, ale služby byly poskytnuty nebo zboží bylo dodáno nebo existuje smluvní dohoda (např. odkazem na smlouvu), měla by se částka vyčíslit a vykázat v účetních výkazech jako příjem příštích období.

Kromě toho, když je ke konci období (roku) faktura zaslána, ačkoli se nevztahuje k vykazovanému období, je třeba fakturovanou částku časově rozlišit a zaúčtovat jako snížení výnosů. Cílem je snížit výnosy o částku časového rozlišení.

Jelikož se to takto letos dělá poprvé a s ohledem na zvláštní charakter činností Společenství, nejsou k dispozici žádné standardní metody, s nimiž by bylo možné porovnat tyto způsoby odhadování.

1.6 VÝSLEDOVKA

1.6.1 Výnosy

Výnosy ze směny

Výnosy z prodeje zboží se uznávají, když podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího.

Výnosy spojené s transakcí, v níž jde o poskytnutí služeb, se uznávají s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu sestavení účetní závěrky.

Výnosy neplynoucí ze směny

Tyto výnosy tvoří převážnou většinu příjmů Společenství a patří sem hlavně přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů. Kromě daní mohou Evropská společenství dostávat platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary.

Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH

Pohledávky a s nimi spojené výnosy se uznávají poté, co Evropská společenství odešlou členským státům výzvu s požadavkem na jejich příspěvky. Jsou oceňovány v jejich „požadované výši“. Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů, je možné je měnit až do momentu, kdy členské státy zveřejní konečné údaje. Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za to období, v němž ke změně došlo.

Tradiční vlastní zdroje

Pohledávky a s tím spojené výnosy se uznávají, poté co dorazí od členských států příslušné měsíční výkazy A (včetně vybraných cel a dlužných částek, které jsou zaručeny a nezpochybněny). Ke dni sestavení účetní závěrky se příjmy, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropským společenstvím neuhradily, odhadnou a uznají jako příjmy příštích období. Od členských států došlé čtvrtletní výkazy B (včetně nevybraných ani nezaručených odvodů a včetně zaručených částek, které dlužníci zpochybnili) se uznávají jako výnosy po odečtení nákladů na jejich výběr (25 %). Nadto se na účet hospodářského výsledku uznává snížení hodnoty ve výši odhadované nevymožené částky.

Pokuty

Pohledávky a s tím spojené výnosy se uznávají, poté co bylo přijato rozhodnutí Společenství, kterým se pokuta ukládá, a poté co bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu. Pokud existují pochybnosti ohledně platební schopnosti podniku, je třeba uznat snížení hodnoty nároku.

Po rozhodnutí o uložení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva měsíce na to, aby:

— buď rozhodnutí přijali, a v takovém případě musejí zaplatit pokutu ve stanovené lhůtě, takže ji Společenství definitivně získala;

— nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva Společenství.

Avšak vzhledem k tomu, že odvolání nemá odkladný účinek (článek 242 Smlouvy o ES), musí být jistina pokuty zaplacena ve stanovené lhůtě. Dlužníci mají dvě možnosti: buď poskytnou bankovní záruku znějící na částku pokuty nebo pokutu prozatímně zaplatí.

Jestliže se podnik proti rozhodnutí odvolá a pokutu prozatímně zaplatí, částka se zaúčtuje jako podmíněný závazek. Jelikož však odvolání pokutovaného subjektu proti rozhodnutí Společenství nemá odkladný účinek, použijí se došlé peníze k vyrovnání pohledávky. Je-li místo úhrady poskytnuta záruka, vykáže se jako podmíněné aktivum.

Existuje-li nebezpečí, že Soud prvního stupně asi nerozhodne ve prospěch Společenství, zaúčtuje se opravná položka ke krytí tohoto rizika v těch případech, kdy již byla obdržena prozatímní platba. Jestliže byla místo toho poskytnuta záruka, odepíše se účetní hodnota neuhrazené pohledávky tak jak náleží. Kumulované úroky, které Evropská společenství získají z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se uznávají jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky.

Úrokové výnosy a náklady

Úrokové výnosy a náklady se vykazují ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby. Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančních aktiv nebo finančních závazků a rozložení úrokových výnosů a nákladů na příslušné účetní období. Efektivní úroková sazba je sazba, kterou se přesně diskontují odhadované budoucí hotovostní platby nebo tržby na celou dobu odhadované životnosti finančního nástroje (případně na kratší období) na čistou účetní hodnotu finančního aktiva nebo finančního pasiva. Při výpočtu efektivní úrokové sazby Evropská společenství odhadnou peněžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí úvěrové ztráty. Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, transakčních nákladů a všech ostatních prémií nebo slev.

V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky. Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.

Po odepsání finančního aktiva nebo skupiny podobných finančních aktiv v důsledku ztráty vyplývající ze snížení hodnoty se úrokové výnosy zachycují s pomocí úrokové sazby sloužící k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty vyplývající ze snížení hodnoty.

Výnosy z dividend

Výnosy z dividend se zachycují, když je založeno právo přijmout jejich úhradu.

1.6.2 Náklady

Náklady vyplývající ze směny, tj. z nákupu zboží, se zachycují po dodání (zboží či služeb) a jejich akceptaci Evropskými společenstvími. Oceňují se v původní fakturované ceně.

Náklady nevyplývající ze směny jsou zvláštností Evropských společenství a připadá na ně většina jejich celkových nákladů. Souvisejí s převody na příjemce a existují ve třech druzích: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.

Převody se zachycují jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo pokud byla podepsána smlouva, která převod povoluje; a pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout částku.

Obdržená žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro uznání, se zachytí jako náklady ve způsobilé výši. Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již dlužné příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako časově rozlišené náklady.

1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY

Podmíněná aktiva

Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství. Podmíněný závazek se zveřejní, když je pravděpodobný příliv hospodářských přínosů nebo možný užitek.

Podmíněná aktiva se hodnotí průběžně, aby se zajistilo, že účetní výkazy budou vhodně odrážet nový vývoj. Pokud je v podstatě jisté, že dojde k přílivu hospodářských přínosů nebo možnému užitku a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zachytí se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo.

Podmíněné závazky

Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství; anebo jde o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl uznán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za krajně vzácných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit.

Podmíněný závazek se zveřejní, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek.

Podmíněné závazky se hodnotí průběžně, aby se určilo, zda se stal pravděpodobným odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek. Nastane-li pravděpodobnost, že pro položku, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, vykáže se v účetních výkazech toho období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, opravná položka.

Závazky na budoucí financování

Závazek na budoucí financování představuje právní nebo implicitní závazek, obvykle smluvní, k němuž se zavázala Evropská společenství, a který si zřejmě vyžádá budoucí odliv zdrojů.

Záruky

Záruky jsou možná aktiva nebo závazky, které vyplývají z minulých skutečností, a jejichž existenci potvrdí výskyt nebo nevyskytnutí předmětu záruky. Záruky tudíž splňují podmínky k tomu, aby byly vedeny jako podmíněná aktiva nebo podmíněné závazky. Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky. Záruka se realizuje, když jsou splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil.

1.8 POUŽÍVÁNÍ ODHADŮ

V souladu s obecně přijatými účetními zásadami účetní výkazy nutně zahrnují částky založené na odhadech a předpokladech vedoucích pracovníků učiněných na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří, neomezujíce se jen na zde uvedené, částky na penze, rezervy ke krytí budoucích poplatků, ocenění publikací na skladě, finanční rizika vyplývající ze zásob a pohledávek, časově rozlišené výnosy a náklady, podmíněná aktiva a závazky a stupeň snížení hodnoty dlouhodobých aktiv. Skutečné výsledky se mohou od odhadů lišit. Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.

2. DOPAD PŘECHODU NA AKRUÁLNÍ ÚČETNICTVÍ

2.1 ZÁKLAD SESTAVENÍ

Počáteční rozvaha Společenství byla sestavena v souladu s novými účetními pravidly přijatými dne 28. prosince 2004, které byly poprvé použity v účetním období 2005.

2.2 PREZENTACE ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Roční závěrka obsahuje tyto primární výkazy: rozvahu, výsledovku, výkaz změn čistých aktiv a tabulku peněžních toků.

2.3 ODSOUHLASENÍ VLASTNÍHO KAPITÁLU

POČÁTEČNÍ ROZVAHA

EUR Poznámka 31. 12. 2004 Přepracovaná Úpravy 31. 12. 2004 I. DLOUHODOBÁ AKTIVA: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Nehmotná dlouhodobá aktiva 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Hmotná dlouhodobá aktiva 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Investice 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Úvěry 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Dlouhodobé předběžné financování 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Dlouhodobé pohledávky 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. KRÁTKODOBÁ AKTIVA: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Zásoby 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Krátkodobé investice 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Krátkodobé předběžné financování 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Krátkodobé pohledávky 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Peníze a jiné likvidní prostředky 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Aktiva celkem 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Zaměstnanecké požitky 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Rezervy ke krytí rizik a poplatků 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finanční závazky 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Ostatní dlouhodobé závazky 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Opravné položky ke krytí rizik a poplatků 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finanční závazky 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Závazky (cizí faktury) 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Závazky celkem 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 ČISTÁ AKTIVA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Rezervní fondy 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Částky k vyžádání od členských států 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Penze zaměstnanců (dlouhodobé) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Ostatní (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. ČISTÁ AKTIVA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Výše uvedená tabulka shrnuje dopad změn učiněných za účelem přepracování rozvahy k 31. prosinci 2004 podle nových účetních pravidel.

Prezentace rozvahy k 31. prosinci 2004 (před přepracováním) se mírně liší od té, která byla zveřejněna v rámci závěrky za účetní období 2004. Je tomu tak kvůli změně klasifikace některých zůstatků v rozvaze, které bylo nutné udělat kvůli tomu, aby bylo možné porovnání s upravenými čísly. Původní výše čistých aktiv 14,5 miliardy EUR (tehdy pod názvem „vlastní kapitál“) k 31. prosinci 2004 odpovídá zveřejněnému číslu.

Téměř celý dopad se projevuje na účtech Komise a v menší míře na účtech ESUO v likvidaci. První zařazení agentur do konsolidace se jen málo projevilo na konsolidované závěrce a to ponejvíce na zvýšení pokladních zůstatků.

2.3.1 Hmotná dlouhodobá aktiva

Hlavní změna účetních postupů ve vztahu ke hmotným dlouhodobým aktivům souvisí s odpisováním. Podle předchozích pravidel byla nově nabytá aktiva odepisována celých 12 měsíců v roce, v němž byla nakoupena (bez ohledu na datum jejich nabytí). Podle nových pravidel se začíná odepisovat od měsíce nabytí. V minulosti tedy existovala „přespříliš odepsaná“ aktiva. Tato a další změny v účetních postupech vedly ke zvýšení čisté hodnoty hmotných dlouhodobých aktiv v Komisi o 69 milionů EUR a v Parlamentu o 137 milionů EUR. Zvýšení souvisí především s prvním zařazením agentur.

2.3.2 Investice

Investiční portfolio Záručního fondu a ESUO v likvidaci se skládá z dluhových cenných papírů a v minulosti bylo zaúčtováno v pořizovací ceně (v případě prémií/slev v zůstatkové hodnotě zjištěné pomocí lineární metody) nebo v tržní hodnotě, cokoli z toho bylo nižší. Tyto cenné papíry jsou nyní klasifikovány jako realizovatelná aktiva a tím pádem se vedou v jejich reálné hodnotě. Dopad ocenění reálnou hodnotou byl zaúčtován do fondu přecenění na reálnou hodnotu ve výši 88 milionů EUR.

Záruční fond vlastnil tři dluhopisy s proměnlivou sazbou vydané Evropskými společenstvími na částku 21 milionů EUR, včetně naběhlých úroků ke dni 31. prosince 2004. Tyto dluhové cenné papíry byly řádně eliminovány proti odpovídajícím závazkům z dluhových cenných papírů, které emitoval program makrofinanční pomoci (viz bod 2.3.8).

Dluhové cenné papíry v hodnotě 38 milionů EUR držené v souvislosti s rozpočtovými nástroji ve správě fiduciárních správců jménem Evropské komise byly součástí výpočtu čistých aktiv těchto nástrojů a jako takové byly klasifikovány jako krátkodobé pohledávky k 31. prosinci 2004. Podle nových účetních pravidel jsou složky rozpočtových nástrojů nyní roztříděny pod příslušné okruhy účetní závěrky podle jejich charakteru případně podle jejich zbytkové splatnosti.

Derivátové finanční nástroje s kladnou reálnou hodnotou včetně naběhlých úroků (33 milionů EUR) jsou zachyceny jako derivátové finanční nástroje určené k obchodování, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze jako položky podrozvahy. Saldo pohybu (33 milionů EUR) souvisí s jiným překlasifikováním, přeceněním a se zahrnutím naběhlých úroků do tohoto okruhu.

2.3.3 Úvěry

Úvěry se zvláštními podmínkami byly v minulosti účtovány v pořizovacích nákladech po odečtení případné opravné položky na snížení hodnoty. Podle nových účetních pravidel se tyto úvěry s preferenčními sazbami prvotně uznávají v reálné hodnotě, která v případě úvěrů úročených pod hranící tržních podmínek odpovídá čisté současné hodnotě očekávaných peněžních toků diskontovaných průměrnou převládající úvěrovou sazbou EIB pro dlužníky v příslušných zemích, a následně jsou oceňovány v zůstatkové hodnotě. Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušná smlouva o financování. Kombinovaný dopad ocenění těchto úvěrů v jejich zůstatkové hodnotě (-152 milionů EUR) na jedné straně a jejich celkové klasifikace jako dlouhodobých aktiv (protože mají všechny splatnost delší jednoho roku po datu závěrky (20 milionů EUR)) na druhé straně, činí přibližně 132 milionů EUR a byl zohledněn na účtu kumulovaného schodku.

Úvěry na bydlení se zvýhodněnými sazbami od ESUO v likvidaci byly v minulosti účtovány v jejich neuhrazené nominální výši po odečtení případné opravné položky na snížení hodnoty. Podle nových účetních pravidel jsou tyto úvěry prvotně zachyceny v reálné hodnotě, která odpovídá čisté současné hodnotě předpokládaných peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou platnou pro obligace s podobnou splatností vydané členskými státy, kde sídlí dlužníci, a následně se oceňují zůstatkovou hodnotou. Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušné smlouvy o financování. Dopad ocenění těchto úvěrů jejich zůstatkovou hodnotou činí mínus 21 milionů EUR.

Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků byly rovněž klasifikovány jako dlouhodobá aktiva, když jejich konečná splatnost přesahuje jeden rok po datu závěrky, čímž se suma dlouhodobých úvěrů zvýšila o 123 milionů EUR a suma krátkodobých pohledávek se o tutéž částku snížila (viz bod 2.3.5).

2.3.4 Předběžné financování

Účetní výkazy Evropských společenství zveřejněné před rokem 2005 obsahovaly v rámci krátkodobých pohledávek omezený počet částek týkajících se plateb předběžného financování konkrétních projektů (finanční zprostředkovatelé). V roce 2004 provedla každá instituce a každý orgán inventarizaci všech otevřených částek předběžného financování vyplacených před 31. prosincem 2004.

Vykázané saldo předběžného financování k 31. prosinci 2004 však tvoří celková nevypořádaná částka vyplacená příjemcům k tomuto datu mínus náklady budoucích období. Náklady budoucích období představují odhad skutečného čerpání částek předběžného financování ze strany příjemců k uvedenému datu, u nichž Evropská společenství zatím neobdržela výkaz nákladů.

Protože řada projektů, které jsou financovány ze strukturálních fondů Evropských společenství, mají dlouhodobý charakter, příslušné zálohy jsou dostupné více než rok. Částky předběžného financování jsou tedy vykázány jak pod dlouhodobými tak krátkodobými aktivy.

2.3.5 Pohledávky

Dlouhodobé pohledávky výrazně poklesly, protože záruka členských států za penzijní závazky Komise vůči zaměstnancům nesplňuje podle nových účetních pravidel kritéria k tomu, aby byla vykázána jako aktivum. K 31. prosinci 2004 činila tato částka původně 26 miliard EUR.

Krátkodobé pohledávky vzrostly v důsledku zařazení naběhlých výnosů z vlastních zdrojů ve výši 2,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2004. Celkovou změnu stavu zůstatku však kompenzuje převod v minulosti zařazených částek předběžného financování, čistých aktiv rozpočtových nástrojů spravovaných fiduciárními správci jménem Evropských společenství, částí úvěrů s konečnou splatností přes jeden rok po datu závěrky a naběhlých úroků do samostatných okruhů.

2.3.6 Peníze a ostatní likvidní prostředky

Začlenění agentur se nejvíce projevilo v tomto okruhu – dopad 339 milionů EUR.

Běžné účty a krátkodobé vklady ve výši 323 milionů EUR držené v souvislosti s rozpočtovými nástroji ve správě fiduciárních správců jménem Evropských společenství byly součástí výpočtu čistých aktiv těchto nástrojů a jako takové byly klasifikovány jako krátkodobé pohledávky k 31. prosinci 2004. Podle nových účetních pravidel jsou složky rozpočtových nástrojů nyní roztříděny pod příslušné okruhy účetní závěrky podle jejich charakteru případně podle jejich zbytkové splatnosti.

2.3.7 Opravné položky

Saldo opravných položek bylo upraveno směrem nahoru s pomocí přesnější diskontní sazby použité na opravnou položku na zrušení některých zařízení SVS (59 milionů EUR). Po podrobnějším přezkumu nerozhodnutých právních věcí došlo též ke zvýšení zvláštních opravných položek vytvořených pro tyto případy.

Významná změna nastala v tom, že opravné položky, které se v minulosti vykazovaly pro Záruční fond (1 086 milionů EUR) a ESUO v likvidaci (328 milionů EUR), už podle nových pravidel nevyhovují požadavkům na to, aby byly klasifikovány jako opravná položka, a proto byly z tohoto okruhu odstraněny. Místo toho se zachycují rezervní fondy ve stejné výši.

Nadto byly uznány finanční opravné položky (239 milionů EUR) v souvislosti s rozpočtovými nástroji, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze v podrozvaze. A na závěr, poprvé byly zařazeny opravné položky na právní věci ve výši 81 milionů EUR a opravné položky ve výši 21 milionů EUR od ostatních orgánů a agentur (viz bod 3.13).

2.3.8 Finanční závazky

Tak jako v případě poskytnutých úvěrů, i výpůjčky s konečnou splatností delší jednoho roku po datu závěrky byly klasifikovány jako dlouhodobé závazky, čímž se zvýšil objem dlouhodobých výpůjček o 109 milionů EUR a o tutéž částku poklesly krátkodobé výpůjčky.

Mimoto závazky z dluhových cenných papírů, které vystavil program makrofinanční pomoci a které byly zaúčtovány jako dlouhodobé výpůjčky, upsal Záruční fond. Tyto dluhy byly řádně eliminovány odpovídajícími aktivy v držení Záručního fondu.

Derivátové finanční nástroje se zápornou reálnou hodnotou (19 milionů EUR) jsou zachyceny jako derivátové finanční nástroje určené k obchodování, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze jako položky podrozvahy.

2.3.9 Závazky (cizí faktury)

K největšímu dopadu na rozvahu došlo právě v tomto okruhu (70,6 miliard EUR) a to především v důsledku dvou opatření, které zavedl projekt modernizace, tj. evidování faktur a nákladů budoucích období:

— V souladu s finančním nařízením se položky plateb přenášené do následujícího roku zapisují jako rozpočtové výdaje. Zápis na druhé straně rozvahy k těmto položkám, které byly přeneseny a nebyly ještě využity, se do účetního období 2004 nacházel mezi krátkodobými závazky. Tato klasifikace už neplatí, neboť všechny nevypořádané dluhy byly inventarizovány. Úprava se provede v „cizích fakturách“. Po zavedení nových účetních pravidel se už pod tento okruh nezařazují sumy ve výši 2,8 miliard EUR, které se zde vykazovaly předtím a které se týkaly rozpočtových položek přenášených do následujícího roku.

— Do účetního systému se systematicky zapisují všechny faktury, žádosti o proplacení nákladů a dobropisy, které Společenství obdrží. Začalo se s tím ve čtvrtém čtvrtletí 2004 a v lednu 2005 byly nevypořádané částky v objemu 9,4 miliardy EUR převedeny do účetnictví za účelem sestavení počáteční rozvahy.

— Náklady budoucích období činily k 1. lednu 2005 celkem 64,2 miliard EUR a představují nejvýznamnější dopad na počáteční rozvahu ve srovnání se zveřejněnou roční závěrkou za rok 2004. Vztahují se na krátkodobé závazky splatné oprávněným příjemcům (členským státům, orgánům, dodavatelům, poskytovatelům služeb, fyzickým osobám atd.), které však k datu sestavení účetních výkazů ještě nebyly zachyceny, protože nedošla faktura nebo žádost o proplacení nákladů. Podle nových účetních pravidel se transakce a účetní případy zapisují do účetnictví a vykazují se v účetních výkazech za období, k němuž se vztahují. Když není možné částku uznat do lhůty, která je nezbytná k sestavení účetní závěrky, je třeba všechny částky, o nichž se s přiměřenou jistotou ví před vyplněním účetních výkazů, vykázat jako náklady příštích období. Kritéria zachycování předpokládají, že Evropská společenství zachycují náklad ve výši rovnající se odhadované výši povinnosti převést aktiva splatné v daném období. V zájmu výpočtu co nejlepšího odhadu nákladů budoucích období zanalyzovala Společenství všechny aspekty související s uzavřením účtů veřejnoprávního subjektu. Společenství pořídila taxativní soupis platných předpisů a zhodnotila prezentaci účetní závěrky. Hlavním cílem přitom bylo zajistit, aby navrhovaná metodika snížila riziko, že účetní závěrka nepodává věrný a poctivý obraz. Poté Společenství převedla tuto naplánovanou strategii uzávěrky účtů do podoby provozních a praktických pokynů, včetně doporučované metodiky a popisu možných postupů podle témat.

— Hlavní část nákladů budoucích období se týká záruční sekce EZOZF: 26,3 miliardy EUR pokrývá náklady vzniklé mezi 16. říjnem a 31. prosincem 2004, které členské státy deklarovaly po lhůtě potřebné k sestavení účetní závěrky; 21,2 miliardy EUR pokrývá tržní opatření včetně přímé pomoci (skládá se z nárokovatelných nákladů vzniklých v roce 2004, které měly účetní důsledky v roce 2005) a rozvoje venkova (sestává ze způsobilých nákladů vzniklých operátorům nebo platebním orgánům do 31. 12. 2004, o jejichž proplacení nebyla dosud Společenství požádána). Další významná částka představuje náklady budoucích období strukturálních fondů: 6,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2004u FEDER 2000 – 2006, ISPA, inovačních akcí; 5,1 miliardy EUR u ESF. Zbývající částky ve výši 5,3 miliardy EUR pokrývají náklady budoucích období ostatních politik, z nichž nejvýznamnější je oblast výzkumu s +/- 1,5 miliardou EUR – viz bod 3.18.4.

2.3.10 Rezervní fondy a kumulovaný přebytek/schodek

V souladu s novými účetními pravidly se nyní úprava realizovatelných aktiv na reálnou hodnotu účtuje do fondu přecenění na reálnou hodnotu (88 milionů EUR). Největší vliv na rezervní fondy však mělo zahrnutí rezervy Záručního fondu (1 086 milionů EUR), což odpovídá 9 % cílové částce, a ostatních rezerv ESUO v likvidaci (328 milionů EUR). V minulosti se tyto částky zachycovaly jako opravné položky.

Všechny změny, vyjma úprav reálné hodnoty, které si vyžádaly přepracování počáteční rozvahy, byly učiněny prostřednictvím účtu kumulovaného přebytku/schodku, a tím pádem měly silný dopad na jeho zůstatek.

3. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE

I. DLOUHODOBÁ AKTIVA

3.1 NEHMOTNÁ DLOUHODOBÁ AKTIVA

Nehmotnými dlouhodobými aktivy se rozumí nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty, která lze identifikovat. Na stranu aktiv rozvahy se mohou zapsat za podmínky, že jsou pod kontrolou účetní jednotky a Evropským společenstvím budou v budoucnu přinášet hospodářský prospěch.

Nehmotná dlouhodobá aktiva

EUR Množství Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 (po úpravě) 43 147 504,22 Přírůstky během roku 15 428 793,99 Vyřazená aktiva (473 054,00) Ostatní změny 6 445 391,79 Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 64 548 636,00 Oprávky z aktiv k 31. prosinci 2004 (po úpravě) 26 010 414,69 Odpisy za rok 6 842 720,30 Prodej (200 762,00) Ostatní změny 5 219 638,51 Oprávka k 31. prosinci 2005 37 872 011,50 ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2005 26 676 624,50

3.2 HMOTNÁ DLOUHODOBÁ AKTIVA

3.2.1 Pozemky a budovy

V některých zemích nelze hodnotu pozemku využívaného delegací odlišit od hodnoty budovy.

V prosinci 2005 zakoupila Komise společně s Parlamentem budovu v Kodani v hodnotě 9,9 milionu EUR. Každá strana vlastní 50 %, ačkoli Parlament uhradil za budovu celou částku a Komise bude svůj podíl splácet Parlamentu po dobu životnosti budovy. V tomtéž měsíci podepsaly oba orgány také společně akviziční smlouvu v hodnotě 7,4 milionu EUR na budovu v Haagu, ale protože budova nebyla dána do užívání před rokem 2006, neobjevuje se v rozvaze k 31. prosinci 2005.

3.2.2 Stroje a zařízení

U přibližně 20 % delegací neexistují k 31. prosinci 2005 informace o hmotných dlouhodobých aktivech. V lednu 2003 byla zahájena iniciativa, která by měla zlepšit kvalitu a úplnost informací, které delegace poskytují, což by spolu se speciálním inventarizačním projektem zahájeným v roce 2004 mělo přispět k postupnému vyřešení tohoto problému. Situaci dále zlepší také zařazování transakcí prováděných delegacemi přímo do centrálního účetního systému v roce 2007.

Úpravy vzniklé přímo v důsledku těchto projektů činí celkem 3,6 milionu EUR a vykazují se v okruhu „ostatní změny“ v níže uvedené tabulce. Celková čistá částka hmotných dlouhodobých aktiv zahrnutých za delegace k 31. prosinci 2005 činí 72,3 milionu EUR.

3.2.3 Finanční leasing (a obdobná práva)

Hlavní budova Úřadu pro úřední tisky není zahrnuta do rozvahy, protože je zařazena pod operační leasing. Úřad má sice k dispozici dvě možnosti odkoupení (v říjnu 2006 a v roce 2010) za ceny, které vycházejí z tržních hodnot, nemá se však za to, že rizika a výhody spojené s vlastnictvím tohoto majetku v podstatě přejdou na Úřad. V roce 2006 bude toto zařazení přezkoumáno, neboť bude možné využít první možnost odkoupení.

Dne 21. září 2005 Komise podepsala smlouvu o finančním leasingu na budovu v Bruselu v hodnotě 50 milionů EUR na 27 let.

Hospodářský a sociální výbor (HSV) a Výbor regionů (VR) zanesly smlouvu o finančním leasingu budovy Belliard v Bruselu na stranu aktiv rozvahy. Poměry spolufinancování: HSV: 50 % | VR: 50 %. Smlouva o finančním leasingu další budovy v Bruselu na dobu 27 let, kterou tyto dva výbory podepsaly v květnu 2004, byla zahrnuta do upravené počáteční rozvahy na rok 2005. Poměry spolufinancování: HSV: 40 % | VR: 60 %.

3.2.4 Nedokončená dlouhodobá aktiva

V březnu 2003 podepsala Rada smlouvu na výstavbu a nabytí budovy LEX Bruselu. K 31. prosinci 2005 činila odhadovaná cena budovy po jejím dokončení 258 milionů EUR. V roce 2005 byla vyplacena záloha na výstavbu této budovy ve výši 64 milionů EUR a v předchozích letech 59 milionů EUR – celkem 123 milionů EUR.

V říjnu 2004 podepsal Parlament smlouvu o finančním leasingu s opcí na koupi komplexu budov v Bruselu, jehož stavba byla zahájena v roce 2004. V listopadu 2004 byla vyplacena záloha 40 milionů EUR. Až do podpisu prozatímního kolaudačního protokolu má Parlament právo vyplácet další zálohy a dosud bylo vyplaceno (v milionech eur):

Saldo k 31. prosinci 2004 40 milionů EUR Platby provedené v roce 2005 za práce vykonané v roce 2004 (zahrnuty do upravené počáteční rozvahy) 82,3 milionů EUR Náklady na práci vykonanou roce 2005 73,7 milionů EUR Celkem k 31. 12. 2005 196 milionů EUR





Hmotná dlouhodobá aktiva

EUR Pozemky a budovy Stroje a zařízení Nábytek a vozidla Počítačové technické vybavení Ostatní hmotná dlouhodobá aktiva Finanční leasing a obdobná práva Nedokončený majetek CELKEM Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 (po úpravě) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Přírůstky během roku 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Vyřazená aktiva 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40 Převody mezi okruhy 3 986 584,00 1 173 719,60 - 322 248,13 281 086,13 -1 134 157,60 1,600,00 - 3 986 584,00 0,00 Ostatní změny - 1 971 063,00 - 8 036 654,33 - 23 723 883,65 - 3 096 256,80 353 124,82 0,00 0,00 - 36 474 732,96 Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2005 2 822 658 685,01 317 522 924,49 135 539 937,11 367 151 491,16 105 511 355,49 2 189 226 202,22 342 638 350,00 6 280 248 945,48 Oprávky z aktiv k 31. prosinci 2004 (po úpravě) 1 033 480 507,23 258 891 143,45 110 533 143,17 254 904 329,06 57 922 871,90 251 829 129,22 1 967 561 124,03 Odpisy za rok 116 156 557,09 22 621 584,39 9 779 959,02 54 066 519,67 8 767 186,25 67 317 044,30 278 708 850,72 Zpětné zapsání odpisu 0,00 0,00 -229 829,46 - 729 745,93 -15 737,40 0,00 - 975 312,79 Vyřazená aktiva 0,00 - 18 211 797,85 - 5 493 049,90 - 47 248 494,30 -1 591 914,10 0,00 - 72 545 256,15 Snížení hodnoty 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Zpětné zapsání snížení hodnoty 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Převody mezi okruhy 0,00 868 666,66 - 28 854,37 262 731,22 -1 104 143,51 1 600,00 0,00 Ostatní změny 72 548,64 - 8 311 960,11 -22 789 122,90 - 2 934 810,67 242 634,39 0,00 - 33 720 710,65 Oprávky k 31. prosinci 2005 1 149 709 612,96 255 857 636,54 91 772 245,56 258 320 529,05 64 220 897,53 319 147 773,52 2 139 028 695,16 ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2005 1 672 949 072,05 61 665 287,95 43 767 691,55 108 830 962,11 41 290 457,96 1 870 078 428,70 342 638 350,00 4 141 220 250,32

Budoucí splátky finančních leasingů a obdobných nároků jsou v rozvaze vykázány mezi dlouhodobými a krátkodobými závazky. Dělí se takto:

Finanční leasing a obdobná práva

v milionech EUR Popis Kumulované náklady (A) Budoucí splátky Celková hodnota Pořizovací hodnota prací Hodnota majetku Odpisy Čistá účetní hodnota =A+B+C+E < 1 rok > 1 rok > 5 let Závazky celkem (B) A+B (C) A+B+C (E) Pozemky a budovy 326,64 29,83 151,54 1 621,29 1 802,66 2 129,30 59,59 2 188,89 (318,85) 1 870,04 Nábytek a vozidla 0,14 0,02 0,03 0,00 0,05 0,19 0,00 0,19 (0,15) 0,04 Ostatní hmotná dlouhodobá aktiva 0,13 0,02 0,00 0,00 0,02 0,15 0,00 0,15 (0,15) 0,00 Celkem k 31. 12. 2005 326,91 29,87 151,57 1 621,29 1 802,73 2 129,64 59,59 2 189,23 (319,15) 1 870,08

3.3 INVESTICE

Tento okruh se vztahuje na investice, jejichž cílem je vytvořit stálé vazby a/nebo podpořit činnost Evropských společenství. Patří sem i čistá aktiva Záručního fondu.

Investice

EUR Zůstatek k 31. 12. 2005 Zůstatek k 31. 12. 2004 (po úpravě) Investice do přidružených subjektů: EIF 185 570 299,80 175 976 040,60 Majetkový podíl ve společných podnicích: Galileo 141 459 169,43 89 283 659,98 Záruční fond 1 309 361 111,18 1 649 202 571,55 Realizovatelná aktiva 210 520 545,57 204 797 460,68 Aktiva určená k obchodování 27 509 180,02 30 917 567,38 Částka k 31. prosinci 2005 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19

3.3.1 Investice do přidružených subjektů a majetkové účasti ve společných podnicích

Přidružené subjekty a společné podniky

EUR Investice do přidružených subjektů: EIF Majetkové podíly ve společných podnicích: Galileo Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) 175 976 040,60 89 283 659,98 Akvizice 0,00 156 000 000,00 Likvidace a vyřazení 0,00 0,00 Podíl na zisku /(ztrátě) 12 858 259,20 (103 824 490,55) Jiné pohyby ve vlastním kapitálu (3 264 000,00) 0,00 Částka k 31. prosinci 2005 185 570 299,80 141 459 169,43

Evropský investiční fond (EIF)

Evropský investiční fond je hlavní finanční institucí Evropské unie, která se specializuje na rizikový kapitál a záruky středním a malým podnikům. Podle rozhodnutí Rady ze dne 6. června 1994 Evropská společenství, zastoupená Komisí, upsala celkem 600 milionů ECU ze základního kapitálu EIF, což představuje 600 akcií a 30 % základního kapitálu EIF. Komise splatila veškerý splatný kapitál, což představovalo 20 %. Základní kapitál, o jehož úhradu nebylo dosud požádáno (80 %), má hodnotu 480 milionů EUR.

Podle dohody mezi Komisí a Evropskou investiční bankou (EIB) podepsané v roce 2000 byla ke dni 30. června 2005 Komise oprávněna prodat své akcie EIB za pevně stanovenou jednotkovou cenu 315 000 EUR. Komise však tuto svou prodejní opci nevyužila. Ve stejný den vstoupila v platnost nová Dohoda o závazném odkupu akcií. Podle této nové dohody má Komise právo prodat své akcie kdykoli EIB za cenu odpovídající ocenění EIF děleno celkovým počtem emitovaných akcií. Tento vzorec bude vycházet z údajů obsažených ve výroční zprávě a účetní závěrce za účetní období, v němž je podáno oznámení o prodeji schváleném valnou hromadou.

Hodnota prodejní opce se blíží nule, jelikož vzorec sloužící ke zjištění prodejní ceny se podobá vzorci použitému při určování čistého jmění EIF a protože v nepřítomnosti plného přecenění na reálnou hodnotu se má za to, že takto určené čisté jmění EIF se nejvíce blíží jeho reálné hodnotě. Rovněž je třeba uvést, že Komise nemá v úmyslu prodat svůj akciový podíl v EIF, dokud bude ve spolupráci s fondem nadále rozvíjet své fondy rizikového kapitálu a garantovat programy. Prodejní opci poskytla Komisi mateřská společnost, EIB, pouze za účelem udělení stejných práv všem akcionářům EIF.

Pro ocenění hodnoty podílu Společenství v EIF se v souladu s IPSAS 7 používá ekvivalenční metoda. Podle ekvivalenční metody se hodnota akcií nejprve zaznamená v jejich pořizovací ceně a následně se upravuje, aby se přihlédlo ke změnám, k nimž došlo v důsledku nabytí části čistých aktiv ovládaného subjektu investorem. Výsledek úpravy ukazuje podíl investora na výsledcích ovládaného subjektu.