CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.9.2010 
SEK(2010) 1016 v kone čném znění 
  
ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„SPLNILA REFORMA TRHU S CUKREM SVÉ HLAVNÍ CÍLE?“  
CS 2   CS ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„SPLNILA REFORMA TRHU S CUKREM SVÉ HLAVNÍ CÍLE?“  
SHRNUTÍ  
I, II, III. B ěhem reformy trhu s cukrem v EU z roku 2006 se poda řilo toto odv ětví úspěšně 
restrukturalizovat, vytvo řit pro ně dlouhodobý politický rámec a výrazn ě zlepšit jeho 
konkurenceschopnost. Výrobci cukru v EU nyní p ůsobí v prost ředí, v němž jsou ú řední ceny 
sníženy o 36 % a výroba se více soust ředí v regionech s vys okou rentabilitou.  
Klíčovými složkami reformy bylo výrazné snížení ú ředních cen a z řízení dočasného 
restrukturaliza čního fondu, z n ějž má být poskytováno vyrovnání hospodá řským subjekt ům za 
to, že se vzdaly části výrobních kvót, a který má pomáhat vyvážit p řípadné nep říznivé sociální 
a environmentální ú činky reformy. Pro nejmén ě konkurenceschopné výrobce cukru tak byla 
vytvořena pobídka, aby se vzdali části svých kvót. Krom ě toho byly hospodá řským subjekt ům 
v EU vým ěnou za jednorázovou plat bu poskytnuty dodate čné kvóty, aby se dále zvýšila 
konkurenceschopnost odv ětví výroby cukru v EU.  
Reforma byla z hlediska zem ědělských výdaj ů rozpočtově neutrální. V návrhu Komise byla 
výslovně uznána pot řeba úprav v zemích AKT, které jsou signatá ři protokolu o cukru, jež je 
řešena prost řednictvím zvláštního programu podpory, na n ěmž se dohodly Rada a Parlament a 
který je sou částí reformního balí čku. 
Reforma v odv ětví cukru by m ěla být zvažována v kontextu  iniciativy EU „Vše krom ě 
zbraní“ (EBA) z roku 2001 a rozhodnutí Sv ětové obchodní organizace (WTO) o režimu cukru 
v EU z roku 2005. Iniciativa EBA ud ělila nejmén ě rozvinutým zemím volný p řístup na trh EU 
včetně trhu s cukrem. Rozhodnutí WTO si vynutilo omezení dotovaných vývoz ů cukru z EU. 
V důsledku toho musela EU snížit výrobní kvót y pro cukr, aby zac hovala odpovídající 
rovnováhu na trhu. N ěkteré z vývojových tendencí popsaných Ú četním dvorem (nap ř. snížení 
výrobních kvót) jsou tudíž nakonec spíše d ůsledkem dvou výše zmín ěných zm ěn 
v obecnějším prost ředí politiky. Jiné vývojové tendence (nap ř. koncentrace nebo uzav ření 
výrobních za řízení) lze alespo ň částečně přičítat dlouhodob ějším trend ům. 
V. Je patrné, že v d ůsledku reformy se celkov ě zvýšila konkur enceschopnosti odv ětví cukru 
v EU, a Komise má za to, že tent o cíl byl v plném rozsahu spln ěn. 
Reforma byla založena na systému, který spo čívá v tom, že se výrobci dobrovoln ě vzdají části 
svých kvót, a opírá se zejména o do časný restrukturaliza ční fond. Každá cukrovarnická 
společnost se musela rozhodnout, zda od výr oby cukru upustí nebo v ní bude pokra čovat, a to 
s ohledem na skute čnost, že si v budoucnosti bude muset zabezpe čit dlouhodobou rentabilitu 
v prostředí výrazn ě nižších ú ředních cen.  
Fakt, že reforma nabídla možnost upustit od výroby a zárove ň získat dodate čné kvóty, p řesně 
odpovídal cíli vytvo řit menší, ale více konkurenceschopné odv ětví výroby cukru v EU. 
Jak dokládá tabulka Komise č. 1, části kvót se vzdali výrobci p ředevším ve členských státech 
s nízkou mírou kombinované rentability, zatímco 93 % objemu nových kvót bylo p řiděleno 
členským stát ům s vysokou kombinovanou rentabilitou. V d ůsledku tohoto procesu 
představují členské státy s vysokou rent abilitou 78 % kvóty EU (p řed reformou 68 %), 
členské státy s nízkou rentabilitou nyní p ředstavují 5 % kvóty (p řed reformou 12 %).  
VI. Komise vítá, že Ú četní dvůr uznal, že byl spln ěn cíl reformy stabilizovat trh s cukrem 
a ceny cukru. 
CS 3   CS Silnější závislost na externích dodávkách cukr u je výsledkem obchodní a rozvojové politiky 
EU, a zejména iniciativy „Vše krom ě zbraní“, která neomezen ě otevřela trh EU v ůči dovozu 
z nejméně rozvinutých zemí, z nichž n ěkteré mají zna čný vývozní potenciál.  
Kromě toho obsahuje režim cukr u nezbytné nástroje umož ňující vypo řádat se s hypotetickou 
situací nedostate čných dodávek na trh EU, a to p ředevším p řeměnou dostupného cukru 
nepodléhajícího kvót ě na cukr, který kvót ě podléhá. 
Komise zanedlouho zahájí studii zabývající se p řenosem cen v odv ětví cukru, aby tuto 
problematiku objasnila. 
VII. V souladu se zásadou subsidiarity nesou členské státy odpov ědnost za odstran ění 
důsledků uzavření závod ů (či omezení výroby) a za provád ění nezbytných diverzifika čních 
opatření. Aby však bylo zajišt ěno včasné provedení t ěchto opat ření a následn ě zabráněno 
zbytečným prodlením, obsahují právní p ředpisy EU podrobné lh ůty pro provedení a pro 
platby, které jsou členské státy povinny dodržovat.  
Pro tradiční rafinerie vytvá ří reforma více konkuren ční podnikatelské prost ředí, a proto musí 
tyto rafinerie p řizpůsobit svoji činnost, aby si v rámci nového scéná ře udržely 
konkurenceschopnost. Ú čelem této p řechodné podpory, která nebyla sou částí původního 
návrhu Komise, je umožnit t ěmto spole čnostem, aby p řijaly nezbytná opat ření na zvýšení své 
konkurenceschopnosti. 
VIII. Pokud jde o reformu režimu cukru, je t řeba zohlednit všechny zm ěny, které byly 
zavedeny v rámci spole čné organizace trhu s cukrem, tj. p řechod od opat ření zahrnujících 
vysoké garantované ceny cukrové řepy a výrobní a vývozní náhrady na systém, který je 
založen p ředevším na p římé podpo ře zemědělců. V tomto smyslu byl režim cukru navržen 
tak, aby byl z hlediska zem ědělských výdaj ů rozpočtově neutrální (viz rovn ěž připomínka 
Účetního dvora v bod ě 89). Komise má za to, že tento cíl byl spln ěn.  
V souladu s čl. 1 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 320/2006 je zbývající z ůstatek 
v restrukturaliza čním fondu pro odv ětví cukru po financování opat ření v rámci uvedeného 
fondu vyčleněn pro EZZF. 
Doprovodná opat ření pro zem ě AKT vyplývají z obecného závazku EU v rámci dohody 
o partnerství AKT-EU podporovat zem ě AKT v úsilí o snižování chudoby a dosažení 
udržitelného rozvoje. B ěhem procesu, který vyústil v reformu v odv ětví cukru, se Komise 
zavázala, že bude podporovat pot řebné úpravy v privilegovaných zemích, které jsou signatá ři 
protokolu o cukru, a provedla analýzu dopadu reformy v odv ětví cukru na zem ě AKT. 
Nutnost takovýchto doprovodných opat ření pro zem ě AKT byla řádně předvídána a opat ření 
se netýkají zem ědělského oddílu rozpo čtu. 
IX.  První odrážka – Komise samoz řejmě vždy důsledně dbá na to, aby byly nástroje a opat ření 
koncipovány tak, že zajiš ťují celkovou soudržnost, a aby se zakládaly na d ůkladném 
technickém posouzení pot řeb a cílů a na nediskrimina čních kritériích. Tento p řístup byl 
uplatněn také při reformě trhu s cukrem. 
Druhá odrážka – P ři přípravě návrhu pravidel, která budou upravovat odv ětví cukru po 
hospodářském roce 2014/15, Komise na základ ě dosavadních zkušeností p řezkoumá celou 
řadu možností. 
Třetí odrážka – Komise zastává názor, že n ová rovnováha na trhu s cukrem, která je 
výsledkem reformy – v
četně úrovně soběstačnosti EU – je v souladu s ustanoveními 
Smlouvy, která nesta noví, že by EU m ěla být sob ěstačná, co se tý če každého zem ědělského 
produktu. Režim cukru navíc obsahuje nezbytné nástroje umož ňující vypo řádat se situacemi 
CS 4   CS nedostate čné dodávky na trh, a to p ředevším p řeměnou dostupného cukru nepodléhajícího 
kvótě na cukr, který kvót ě podléhá. 
Čtvrtá odrážka – Aby Komise tuto prob lematiku objasnila, zanedlouho zahájí studii 
zabývající se p řenosem cen v odv ětví cukru.  
Pátá odrážka – V souladu se zásadou subsidiarity nesou členské státy odpov ědnost za 
provádění diverzifika čních opat ření a za dodržování environmentálních závazk ů, neboť 
mohou lépe p řijímat nezbytná rozhodnutí s ohledem na řadu specifických faktor ů, které se na 
jednotlivé p řípady vztahují.  
ÚVOD  
4. Pro hladké fungování režimu c ukru založeného na kvótách je t řeba mít také kvóty pro 
izoglukózu a pro inulinový sirup, nebo ť jak správn ě poznamenal Ú četní dvůr, oba výrobky 
jsou možnými náhražkami cukru. Kvóty byly zavedeny v dob ě, kdy výroba t ěchto náhradních 
sladidel ve Spole čenství dosáhla objemu, p ři němž hrozilo, že dojde k narušení b ěžného 
fungování režimu cukru. Stanovené úrovn ě kvót odpovídaly tehdejšímu objemu výroby. 
5. Komise by ráda objasnila, že s ohledem na rozhodnutí Sv ětové obchodní organizace 
(WTO) neexistuje žádný ab solutní množstevní lim it pro vývoz bílého cukru. 
Odborná skupina WTO a odvolací orgán doporu čily, aby orgán pro řešení spor ů požádal 
Evropské spole čenství, aby v bodech, v nichž jeho režim cukru není v souladu s Dohodou 
WTO o zem ědělství, uvedlo tento režim do souladu se svými závazky podle uvedené dohody.  
Pokud jde o rozsah ne souladu, ve zpráv ě ze dne 28. dubna 2005 odvolací orgán WTO potvrdil 
zjištění odborné skupiny, že  
První odrážka – poznámka pod čarou č. 1 v listin ě ES týkající se preferen čních dovoz ů 
z některých zemí AKT a Indie nemá právní ú činek spočívající v rozší ření nebo jiné zm ěně 
úrovně množstevního závazku Evropských spole čenství obsaženého v listin ě ES, 
Druhá odrážka – st ěžovatelé (Austrálie, Brazílie a Thajsko) poskytli jednozna čné důkazy, že 
výrobci/vývozci cukru C (nepodléhajícího kvót ě), kteří překračují úrovn ě závazku ES, 
obdrželi „platby“ na vývoz i) prost řednictvím prodeje cukrové řepy C výrobc ům cukru C pod 
úrovní jejich celkových výrobních náklad ů; a ii) ve form ě převodů finančních zdroj ů 
prostřednictvím k řížového subvencování vyplývajícího z fungování režimu ES pro cukr ve 
smyslu čl. 9 odst. 1 písm. c) Dohody WTO o zem ědělství (a tudíž podléhajícího závazk ům 
týkajícím se snížení v souvislosti s vývozními dotacemi).  
Třetí odrážka – ES neprokázalo, že jeho vývozy cukr u C a (ekvivalentu) cukru z AKT/Indie, 
které přesahují úrove ň závazku Evropských spole čenství, nebyly dotovány. 
Z toho důvodu smí EU povolit vývozy cukru nepodléhajícího kvót ě, které p řesahují její 
závazky v rámci WTO, za p ředpokladu, že EU m ůže prokázat, že tyto vývozy nejsou 
dotovány.  
Rámeček 1  
Viz odpov ěď na bod 5. 
7. Komise by hned na po čátku ráda zd ůraznila, že limit uložený rozhodnutím WTO nemusí 
být dodržen p ři všech vývozech cukru z EU, ale pouze p ři dotovaných vývozech. V souladu 
s tím se tento limit nevztahuje na  cukr a izoglukóz u podléhající kvót ě a izoglukózu, která 
kvótě nepodléhá, a to za p ředpokladu, že nejsou poskytnuty žádné náhrady. 
9. Cíle reformy p římo souvisejí s cíli spole čné zemědělské politiky, které jsou obsaženy ve 
Smlouvách. Krom ě toho fakt, že se cíle reformy částečně rozcházejí, není nedostatkem, ale 
CS 5   CS spíše výsledkem široké oblasti p ůsobnosti reformy. R ůzné cíle reformy odrážejí r ůzné aspekty 
trhu s cukrem a je t řeba je vzájemn ě vyvážit. 
10. d) Nižší úrove ň vzdávání se kvót b ěhem druhého roku vyústila v situaci nadm ěrné dodávky 
na domácí trh a Komise v reakci na tento stav p řijala dva soubory opat ření: na jedné stran ě 
prodloužila poskytování vývozních náhrad do hospodá řského roku 2007/08, na druhé stran ě 
stanovila procentní podíl ur čený ke stažení na 13,5 % (na řízení Komise (ES) č. 290/2007), 
aby udržela strukt urální rovnováhu trhu. 
e) Jelikož byly p ři reformě sníženy ceny cukrové řepy, měla přímý dopad na p říjmy pěstitelů, 
a vyrovnání je tudíž od ůvodněné. Pro p ěstitele obilovin p ředstavuje izoglukóza pouze 
okrajové odbytišt ě obilovin a její cena mnohe m více závisí na jiných prom ěnných. Reforma 
neměla znatelný dopad na p říjmy pěstitelů obilovin, a tudíž by vyrovnání nebylo oprávn ěné.  
PŘIPOMÍNKY
 
21. Aby Komise zabezpe čila účinnou a hladkou restrukturalizac i, rozhodla se pro model 
reformy založený na dobrovolných rozhodnutích výrobc ů cukru. Ukázalo se, že tato volba 
byla z hlediska dosažení cíl ů reformy ú činná. Přístup založený na d ůrazu na konkrétní regiony 
či jednotlivé výrobce by se setkal  nejen s výrazným nesouhlasem členských stát ů 
a hospodá řských subjekt ů zasažených snižováním kvót, ale také se zna čnými praktickými 
obtížemi p ři rozhodování o tom, kdo by m ěl podnikání ukon čit, a kdo nikoli.  
22. Hlavním cílem reformy bylo nastolit novou rovnováhu v odv ětví výroby cukru v EU, a to 
v rámci scéná ře, který se vyzna čuje větší otevřeností domácího trhu v ůči dovozu ze t řetích 
zemí. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, bylo požadováno snížení kvóty; zbývající spole čnosti 
by měly být schopny fungovat na trhu s podstatn ě nižšími ú ředními cenami.  
23. Z důvodů účinnosti a transparentnosti se Komise rozhodla pro model reformy, v n ěmž 
konečné rozhodnutí o tom, zda výrobu zachovat, snížit či zrušit, p řijímají jednotlivé 
cukrovarnické spole čnosti, a to s ohledem na budoucnost, která je charakterizována výrazn ě 
nižšími cenami. Krom ě toho byla spole čnostem, které se rozhodly vzdát se části kvót, 
poskytnuta finan ční pobídka. Tento model nevyžaduje analýzu sou časné rentability a vyhlídek 
každého výrobce cukru v EU. Z toho d ůvodu Komise nepovažovala u zvoleného modelu za 
nutné shromaž ďovat takovéto údaje o produktivit ě a účinnosti. Krom ě toho by se taková 
analýza týkala d ůvěrných aspekt ů soukromého podnikání a srovnání jednotlivých spole čností 
založené na této anal ýze by se nevyhnula spor ům.  
Nárůst konkurenceschopnosti odv ětví cukru v EU, k n ěmuž po reform ě došlo, je nesporný, 
jelikož spole čnosti, které v odv ětví působí, si nyní musí udržet rentabilitu i v rámci nového 
scénáře s výrazn ě nižšími ú ředními cenami. 
24. Komise pro ú čely odhadu rentability odv ětví cukru v jednotlivých členských státech 
důsledně využívala nejlepší dostupné informace. Aby byla zajišt ěna spolehlivost výsledk ů, 
musí být tyto analýzy založeny na konso lidovaných základních vývojových tendencích za 
rozumné období. Sou časné výsledky reformy platnost t ěchto odhad ů do značné míry 
potvrzují. 
Původní posouzení dopad ů SEK(2003) 1022 bylo založeno na úda jích získaných ze „Studie, 
jež má posoudit dopad budoucích možností budoucí reformy spole čné organizace trhu 
s cukrem“, p řipravené v roce spole čností LMC pro Evropský výbor výrobc ů cukru (CEFS – 
European Committee for suga r producers), která do zna čné míry potvrzuje p ředchozí záv ěry 
Komise.  
CS 6   CS Aktualizace posouzení dopad ů SEK(2005) 808 čerpá z různých zdroj ů včetně různých studií 
zadaných odv ětvovými organizacemi (nap ř. Comité Européen de Fabricants de Sucre – 
Evropský výbor výrobc ů cukru, Conféderation Générale de  Betteraviers – Všeobecný svaz 
pěstitelů cukrové řepy) nebo členskými státy, jakož i z akademických p říspěvků.  
Pro účely odhadu rentability odv ětví cukru v jednotlivých členských státech jsou proto 
nejnovějšími dostupnými vhodnými údaji údaje uve dené v tabulce 2 aktualizovaného 
posouzení dopad ů.  
25. Viz odpov ěď na bod 23, pokud jde o znaky modelu reformy, které Komise zachovala. 
Jak dokládá tabulka Komise č. 1, podíl kvóty v držení vysoce rentabilních členských stát ů 
vzrostl po reform ě ze 68 % na 78 %, podíl členských stát ů s nízkou rentabilitou klesl z 12 % 
na 5 %. Zvýšení celkové konkurenceschopnosti odv ětví výroby cukru v EU je jednozna čné. 
26. Koncepce reformy spo čívala v tom, že se výrobci do hospodá řského roku 2009/10 
dobrovoln ě vzdají 6 milion ů tun výrobní kvóty, a za tím ú čelem byl vytvo řen čtyřletý režim 
restrukturalizace. Zatímco výsledky za první rok (výrobci se vzdali 1,47 milionu tun) byly 
v souladu s tímto cílem, druhý rok tomu ta k již nebylo (0,71 milionu tun), což Komisi p řimělo 
k tomu, aby provedla nezbytné úpravy. P říslušné na řízení Rady (ES) č. 1261/2007 bylo 
přijato v říjnu 2007. 
Ukázalo se, že nástroje, které výrobce b ěhem prvních dvou let reformy podn ěcovaly k tomu, 
aby se vzdali kvóty, jsou lákavé pouze pro nejmén ě konkurenceschopné zpracovatele a objem 
kvóty, kterého se vzdali, nesta čil k tomu, aby byla v tomto odv ětví nastolena nová rovnováha. 
Jak správn ě podrobně vysvětluje Účetní dvůr v bodě 27, hlavní p řekážkou pro toto výrobní 
odvětví nebyl nedostatek finan čních pobídek, ale spíše nejistota spojená s částí podpory, která 
má být vyhrazena pro p ěstitele a dodavatele. 
28. Přechodná p ětiletá podpora pro p ěstitele vázaná na produkci musí být posouzena 
v politických souvislostech reformy odv ětví cukru, kterou musely podpo řit také ty členské 
státy, které v d ůsledku reformy p řijdou o kapacitu výroby cukru. Reforma v odv ětví cukru 
musí být posouzena podle kone čných výsledk ů, jakmile uplyne p řechodné období.  
29. Celková úrove ň vzdávání se kvót odhadnutá Komisí ne ní založena na analýze rentability 
jednotlivých spole čností, ale na výsledku nových makroekonomických podmínek 
v cukrovarnickém pr ůmyslu v EU, zejména na rozhodnutí odborné skupiny WTO a 
zlepšeném p řístupu, který byl poskytnut n ěkterým vývozc ům cukru.  
Jelikož se Komise do zna čné míry ztotož ňuje s postojem Ú četního dvora, že rentabilita 
výrobců cukru se m ůže v rámci téhož regionu lišit, roz hodla se pro model reformy, v n ěmž 
konečná rozhodnutí p řijímají jednotlivé cukrovarnické spole čnosti. S ohledem na tyto 
souvislosti nebylo cílem reformy na stolit novou rovnováhu na trhu výlu čně naprostým 
ukončením výroby v nejmén ě rentabilních členských státech, ale vytvo řit podmínky 
a pobídky, které by tomuto odv ětví umožnily provést nezbytná omezení výroby.  
30. Rozhodnutí ukon čit výrobu cukru bylo p řijato jednotlivými cukrovarnickými 
společnostmi. Nejú činnější výrobci cukru mohou zcela jist ě nadále vykonávat svoji činnost i 
v rámci scéná ře s nižšími cenami. Jak správn ě poznamenal Ú četní dvůr v jiných částech své 
zprávy, kombinovaná rent abilita výroby cukru záv isí nejen na hospodá řské výkonnosti 
zpracovatelských za řízení, ale také na konkurenceschopnosti p ěstitelského odv ětví. Aby byla 
obchodně udržitelná, m ěly by být oba tyto aspekty úzce provázány. 
32.  
CS 7   CS c) Zavedení povinného snížení kvót y bez náhrady v roce 2010 v p řípadě, že kvóty, kterých se 
výrobci dobrovoln ě vzdají, nesta čí ke spln ění cíle, se ukázalo jako základní faktor pro 
zajištění velké absorpce od t řetího roku reformy.  
34. Jak popisuje Ú četní dvůr bodě 27, základní složkou, která znemožnila v ětší absorpci 
restrukturaliza čního fondu v druhém roce, byla míra nejistoty ohledn ě skutečné úrovn ě 
podpory, kterou zpracovatel cukru obdrží. Krom ě toho by Komise ráda zd ůraznila, že celková 
částka podpory nebyla ve druhé fázi reformy zvýšena, b ěhem této fáze však p řesto bylo 
dosaženo cíle celkového objemu kvóty, které se výrobci vzdali. 
35. Rozhodnutí o tom, že se výrobci vzdají kvót, u činily spole čnosti dobrovoln ě na základ ě 
vlastního posouzení sou časné situace a vyhlídek. Všechny hospodá řské subjekty v EU byly 
postaveny p řed tutéž volbu za stejných podmínek a k aždý se rozhodl pro možnost, kterou 
považoval za nejvhodn ější.  
36. Cílem bylo, aby se po reform ě celkově zvýšila produktivita odv ětví cukru v EU, a tento cíl 
byl splněn.  
Jelikož jde o dobrovolný režim, m ěli všichni výrobci cukru v EU p řístup k režimu 
restrukturalizace. Kone čná rozhodnutí p řijímaly jednotlivé podniky s ohledem na 
pravděpodobnou rentabilitu spole čnosti v novém tržním prost ředí. 
Viz rovněž údaje obsažené v odpov ědi Komise na bod 25. 
37. Konkurenceschopnost jednotlivých spole čností nezávisí pouze na členském stát ě, v němž 
působí, ale také na jejich veli kosti, výkonnosti zpracovatelských za řízení, řízení a mnoha 
jiných faktorech. Jak správn ě vysvětlil Účetní dvůr, v rentabilit ě různých spole čností, které se 
nacházejí ve stejném členském stát ě, mohou existovat významné rozdíly.  
Celková kvóta p řidělená před reformou členským stát ům s vysokou rentabilitou byla mnohem 
vyšší než ve členských státech s nízkou rent abilitou. Jak je patrné z p řílohy III, kvóta, která je 
po reform ě k dispozici v členských státech s nízkou rentabil itou, dosahuje 31 % kvóty, kterou 
měly před reformou. U členských stát ů s vysokou rentabilitou činí tento procentní podíl 81 %.  
38. Komise zastává názor, že cíle reformy byly v plném rozsahu spln ěny, a zůstává 
přesvědčena, že jednotliví výrobci se mohou sami nejlépe rozhodovat na základ ě posouzení 
vlastní budoucí konkurenceschopnosti. 
39–40. Komise se domnívá, že mechanismy nejsou ve vzájemném st řetu, jelikož d ůvodem pro 
poskytnutí možnosti dodate čných kvót zárove ň s pobídkami z restrukturaliza čního fondu 
k tomu, aby se výrobci kvót vzdali, je práv ě snaha přispět k dosažení cíle, o n ěmž se Účetní 
dvůr zmiňuje – totiž usnadnit další z vyšování konkurenceschopnosti spole čností, které již 
konkurenceschopné byly, zvýšením jejich výrobní kapacity.  
40 (druhá odrážka). Zpracovatelé cukru po reform ě měli výhodu nižších cen cukrové řepy, 
cena kuku řice a dalších surovin používaných p ři výrobě izoglukózy však z ůstala nedot čena. 
Aby si zpracovatelé izoglukózy mohli udr žet svoji relativní konkur enceschopnost, byly jim 
bezplatně přiděleny dodate čné kvóty, aby mohli dosáhnout úspor z rozsahu.  
41. Kombinované uplatn ění obou opat ření mělo usnadnit koncentraci výroby cukru 
v podnicích, které mají nejlepší vyhlídky, že postupem let z ůstanou konkurenceschopné, a tím 
dosáhnout celkového zvýšení konkurenceschopnosti odv ětví výroby cukru v EU.  
42. Účelem reformy bylo hladce a ú činně provést nezbytné úpravy v odv ětví výroby cukru 
v EU. K tomu bylo nutno z řídit restrukturaliza ční fond pro spole čnosti, které se vzdají kvót, a 
pružné nástroje pro p řizpůsobení se, ur čené spole čnostem, jež se rozhodnou v podnikání 
pokračovat. Cukrovarnické spole čnosti v EU byly vyzvány, aby na základ ě vlastní analýzy 
CS 8   CS svých možností a tržních výhled ů přijaly řadu rozhodnutí. V tomto složitém ekonomickém 
prostředí se některé spole čnosti rozhodly, že kvótu nejprve p řikoupí a následn ě se určité části 
kvóty vzdají.  
Komise zastává názor, že takováto vyšší pružnost hospodá řských subjekt ů vede k účinnějšímu 
přizpůsobení se odv ětví cukru v EU a zárove ň všem hospodá řských subjekt ům zajišťuje rovné 
zacházení. 
Jak správn ě podotýká Ú četní dvůr, částka účtovaná za nákupy kvóty je stejná jako částka 
poskytnutá výrobc ům, kteří se kvóty vzdali. 
Pokud jde o údajné nep říznivé finan ční důsledky, viz odpov ěď Komise na bod 43. 
43. Zpracovatelé cukru po reform ě měli výhodu nižších cen cukrové řepy, cena kuku řice 
a dalších surovin používaných p ři zpracování izoglukózy však z ůstala nedot čena. Jelikož 
s poklesem cen cukru souvisí snížení ceny iz oglukózy, reforma by vedla ke snížení zisk ů 
výrobců izoglukózy. 
Aby si zpracovatelé izoglukózy mohli udržet svoji relativní konkurenceschopnost, čímž by 
byly zaru čeny rovné podmínky pro výrobce cukru a izoglukózy, byly zvýšeny kvóty na 
izoglukózu, aby mohli tito zpracovate lé dosáhnout úspor z rozsahu.  
Komise by ráda zd ůraznila, že stejn ě jako u kvót na cukr musely spole čnosti vyráb ějící 
izoglukózu, které se vzdají kvót y a požádají o restrukturaliza ční částku, předložit plán 
restrukturalizace a prokázat, že byl správn ě proveden. 
44. Cílem reformy bylo celkové zvýš ení obecné konkurenceschopnosti tohoto odv ětví včetně 
pěstitelů, a to prost řednictvím nižší minimální ceny řepy. Jak zd ůrazňuje Účetní dvůr 
v příloze VI, n ěkteré členské státy se rozhodly, že diverzifika ční podpory zam ěří především 
na pěstitele cukrové řepy.  
45. Z výsledk ů reformy je z řejmé, že p ěstitelé cukrové řepy v EU projevili v ětší 
přizpůsobivost, než se podle p ůvodních odhad ů očekávalo, a cukrová řepa je nadále p ěstována 
na velkých plochách v členských státech uvedených v tabulce 2. 
46–47. Pro výrobu cukru jsou kv ůli její povaze pot řeba zařízení těžkého průmyslu. M ůže 
zůstat konkurenceschopná pouze te hdy, pokud produkce a zpracování řepy probíhají 
konkurenceschopným zp ůsobem. Bez ohledu na p řípady ohlášené Ú četním dvorem je rovn ěž 
možné, že fungující pr ůmyslová za řízení musela ukon čit činnost kv ůli omezené 
konkurenceschopnosti cukrové řepy, která byla p ěstována v jejich okolí. To je podle všeho 
případ, který Ú četní dvůr popisuje v bod ě 30.  
50. Připomínky Ú četního dvora se týka jí právního základu p řijatého Radou, který je Komise 
povinna provést. 
51. Reforma p řispěla k překlenutí cenové mezery mezi vnit řním trhem EU a sv ětovým trhem. 
Odvětví cukru v EU je nyní více tržn ě orientované a konkurenceschopné, než bylo p řed 
reformou. 
54. Komise vítá, že Ú četní dvůr uznal, že trh s cukrem v EU je od za čátku reformy stabilní. 
55. Skute čná úroveň dovozu z t ěchto zemí závisí na relativní p řitažlivosti EU ve srovnání se 
světovým trhem. Jedním z cíl ů, jichž reforma dosáhla, proto bylo p řeklenout tuto cenovou 
mezeru.  
56. Vyšší závislost na dovozu není výsledkem reformy v odv ětví cukru, ale d ůsledkem politik 
EU zaměřených na posílení úlohy cukr u jakožto hybné síly hospodá řské činnosti v nejmén ě 
rozvinutých zemích s dobrým výrobním potenciálem.  
CS 9   CS 57. Komise zastává názor, že novou rovnováhu na  trhu, která je výsl edkem reformy tohoto 
odvětví, bude možné v dohledné budoucnosti udr žet. Vývojové tendence trhu to podle všeho 
potvrzují. 
58. Skute čnost, že se EU stala závislejší na dovozu, je logickým d ůsledkem faktu, že se trh 
EU otevřel třetím zemím. Tato závislost by však byla mnohem vyšší, pokud by stávající ceny 
cukru v EU z ůstaly na vysoké úrovni, která existovala p řed reformou.  
Celkově lze úrove ň soběstačnosti při dodávkách v rámci kvóty po reform ě (přibližně 85 %) 
považovat za uspokojivou a Komise by ráda zd ůraznila, že režim obsahuje nezbytné nástroje 
umožňující vypo řádat se s hypotetickými situacemi nedostate čné dodávky na trh EU, a to 
především p řeměnou dostupného cukru nepodléhajícího kvót ě na cukr, který kvót ě podléhá. 
59.  b) Tato v ětší závislost na  dovozu závisí p ředevším na meze ře mezi sv ětovými cenami cukru 
a cenami cukru v EU. Reforma má pro p řeklenutí této mezery zásadní význam, a tudíž 
přispěla k zachování stabilního, t řebaže menšího odv ětví výroby cukru v EU.  
60. Jelikož reforma výrazn ě zvýšila celkovou konkurenceschopnost výroby v EU, zastává 
Komise názor, že po reform ě je odvětví cukru v EU lépe schopno čelit přemísťování výroby.  
61. Jak správn ě vysv
ětluje Účetní dvůr, k tomu, aby hospodá řský subjekt obdržel 
restrukturaliza ční podporu, musí p ředložit restrukturaliza ční plán s podrobným popisem 
konkrétních opat ření, jejichž provád ění je vynucováno vnitrostátn ími orgány. Nárok na platby 
mají pouze spole čnosti, které tato opat ření uspokojiv ě provedly.  
Skutečnost, že skupiny výrobc ů cukru v EU zárove ň cukr do EU dovážejí, není nová. Krom ě 
toho v rámci nového scéná ře, podle n ějž má EU zvýšit dovoz cukru do EU, by skute čnost, že 
jsou některá výrobní za řízení přeměňována na rafinerie, umožnila, aby část zpracovatelských 
zařízení tohoto cukru z ůstala v EU. 
62. Komise vítá, že Ú četní dvůr uznal, že byl spln ěn cíl reformy snížit ceny cukru. 
63. Aby Komise tuto problematiku objasnila , zanedlouho zahájí studii zabývající se p řenosem 
cen v odv ětví cukru.  
Kromě toho Komise v souvislosti s pravid elným hodnocením politik zahájí hodnocení ex post  
zaměřené na opat ření spole čné zemědělské politiky, která byla uplatn ěna v odvětví cukru. 
Hodnocení bude zkoumat dopad opat ření společné zemědělské politiky, která byla od p řijetí 
reformy v roce 2006 uplatn ěna na dodavatelský řetězec pro cukr v četně odvětví zemědělství a 
výrobců cukru a rafinerií. O čekává se, že práce na hodnocení za čne ve čtvrtém čtvrtletí roku 
2010. Výsledky lze o čekávat na konci roku 2011. 
64. Není p řekvapením, že reforma, která zmenšuje celkovou velikost odv ětví a zárove ň 
vyžaduje, aby zbývající spole čnosti výrazn ě zvýšily svoji konkurenceschopnost, vede 
k určitému stupni pr ůmyslové koncentrace.  
69. Izoglukóza se vyrábí z obilovin (p ředevším z kuku řice a pšenice) a na rozdíl od výroby 
cukrové řepy neexistují v tomto odv ětví žádné zvláštní meziodv ětvové smlouvy o dodávkách 
mezi pěstiteli a zpracovateli. Vyhrazení části podpory pro p ěstitele by tudíž nebylo 
odůvodněné.  
72. Jak uznává Ú četní dvůr v bodě 13 – a v souladu se zásadou subsidiarity –, odpovídají za 
provádění restrukturaliza ční podpory členské státy, které mohou nejlépe zohlednit konkrétní 
okolnosti jednotlivých situací. 
CS 10   CS Kromě toho by Komise ráda zd ůraznila, že platba restrukturaliza ční podpory je podmín ěna 
provedením plánu, který hospodá řský subjekt p ředloží dot čenému členskému státu a který 
obsahuje podrobný popis konkrétních opat ření. Není t řeba zdůrazňovat, že tyto plány musí 
vyhovovat pravidl ům EU a pravidl ům vnitrostátním, p řičemž některá vnitrostátní pravidla se 
mohou v jednotlivých členských státech výrazn ě lišit.  
73. Orgány členského státu musí zkontrolova t, že jsou sociální závazky pln ěny v souladu 
se sociálními plány. Audity ú četních záv ěrek zahrnují ov ěření, že členské státy takovéto 
kontroly provád ějí. 
Sociální plány jsou p řevážně připravovány na základ ě dohody mezi výrobcem a 
pracovníky/odbory. Zú častněné strany budou také sledovat, zda jsou pln ěny další závazky – 
v oblasti odborné p řípravy, přeložení, kompenzací atd. 
Komise navíc z řídila „výbor pro odv ětvový sociální dialog v cukrovarnickém pr ůmyslu“, 
jehož členy jsou zástupci odbor ů a cukrovarnického pr ůmyslu. Tento výbor se zejména 
dohodl na kodexu chování v evropském cukrovarnickém pr ůmyslu, týkajícím se sociální 
odpovědnosti podnik ů, který byl p ři reformě intenzivn ě uplatňován. 
Kromě toho bude sociální dopad reformy zvážen v rámci hodnocení opat ření spole čné 
zemědělské politiky uplatn ěných v odv ětví cukru. O čekává se, že práce na hodnocení za čne 
ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010. Výsledky lze o čekávat na konci roku 2011. 
74. Existují dva d ůvody pro prodloužení lh ůt, které museli výrobci p ři plnění svých 
environmentálních závazk ů dodržet: na jedné stran ě byla původní lhůta stanovena v roce 2006 
a bylo pot řeba harmonogram aktualizovat tak, aby v n ěm byly zohledn ěny důležité zm ěny 
vnitrostátních restrukturaliza čních program ů, které byly zahájeny v roce 2008. Na druhé 
straně je tato zm ěna vhodná vzhledem k d ůsledkům světové finan ční krize pro ekonomiky 
některých členských stát ů. 
75. Izoglukóza se vyrábí z obilovin (p ředevším z kuku řice a pšenice) a na rozdíl od výroby 
cukrové řepy neexistují v tomto odv ětví žádné zvláštní meziodv ětvové smlouvy o dodávkách 
mezi pěstiteli a zpracovateli. Vyhrazení části podpory pro p ěstitele by tudíž nebylo 
odůvodněné, jelikož ceny obilovin nebyly touto reformou nijak dot čeny. 
76–77. Viz rovn ěž odpověď Komise na bod 73. 
Komise by rovn ěž ráda zdůraznila, že po čet cukrovarnických podnik ů je snižován již řadu let 
a ke snižování docházelo již dlouho p řed reformou v odv ětví cukru, protože všechny výrobní 
jednotky zvyšovaly svoji zpr acovatelskou kapacitu. Nap říklad mezi roky 2000 a 2006 bylo 
v EU uzav řeno 67 závod ů.  
Restrukturaliza ční fond poskytl právní rámec a finan ční podporu, které však podniky 
uzavřené před začátkem reformy nemohly využít. 
80. Byla zavedena diverzifika ční podpora, která členským stát ům umožňuje, aby v dot čených 
regionech p řijaly náležitá opat ření a aby do plán ů začlenily opat ření pro jiné hospodá řské 
subjekty zasažené restrukturalizací odv ětví cukru, jimž nebylo poskytnuto vyrovnání ve form ě 
restrukturaliza ční podpory. 
81. Viz odpov ěď Komise na bod 74. 
82. V souladu s víceletým plánem hodnocení G Ř AGRI pro období let 2010–2012 budou 
opatření spole čné zemědělské politiky uplatn ěná na odv ětví cukru vyhodnocena v letech 
2010–2011. Hodnocení bude zkoumat dopad opat ření spole čné zemědělské politiky, která 
byla od přijetí reformy v roce 2006 uplatn ěna na dodavatelský řetězec pro cukr v četně odvětví 
zemědělství a výrobc ů cukru a rafinerií. P ři tomto hodnocení by m ěl být rovn ěž přezkoumán 
CS 11   CS (na základ ě případových studií) dopad diverzifika ční podpory na regiony zasažené 
restrukturalizací.  
Očekává se, že práce na hodnocení za čne ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010. Výsledky lze 
očekávat na konci roku 2011.  
Komise provádí kontroly v rámci postup ů schvalování ú četní závěrky.  
85. Ačkoli návrh Komise neobsahoval p řechodnou podporu pro rafinerie zabývající se 
výhradně rafinací, z diskusí v Rad ě jednozna čně vyplynulo, že rafinerie zabývající se 
výhradně rafinací musely stejn ě jako zpracovatelé cukrové řepy projít v d ůsledku poklesu 
úředních cen cukru řadou strukturálních úprav.  
Pro tradiční rafinerie reforma vytvá ří více konkuren ční podnikatelské prost ředí, a proto musí 
tyto rafinerie p řizpůsobit svoji činnost, aby si v rámci tohoto nového scéná ře udržely 
konkurenceschopnost. Dot čené hospodá řské subjekty musely stanovit nezbytné zm ěny 
v obchodních plánech, které m ěly předložit vnitrostátním orgán ům. Udělením této podpory 
zajistila reforma rovné zacházení všem výrobc ům cukru ve Spole čenství, ať používají jako 
surovinu cukrovou řepu, nebo surový cukr. 
86. Právní p ředpisy EU mají být uplat ňovány jednotn ě ve všech členských státech bez ohledu 
na to, zda v nich existuje jeden nebo více možných p říjemců.  
88. Tyto odchylky jsou zp ůsobeny skute čnou kvótou, které se výrobci vzdali, a na časováním 
okamžiku, kdy se jí vzali. Ve skute čnosti bylo v rámci restrukturaliza čního fondu pro cukr 
shromážd ěno více restrukturaliza čních částek a vzniklo mén ě výdajů. Nejvyšší míry podpory 
na tunu kvóty byly k dispozici b ěhem prvních dvou let reformy. 
90. Reforma režimu cukru byla navržena tak, aby byla z hlediska zem ědělských výdaj ů spíše 
rozpočtově neutrální než samofinanc ující. Restrukturaliza ční fond pro cukr byl navržen jako 
samofinancující. 
Pokud jde o reformu režimu cukru, je t řeba zohlednit všechny zm ěny, které byly zavedeny 
v rámci spole čné organizace trhu s cukrem, tj. p řechod od opat ření zahrnujících vysoké 
garantované ceny cukrové řepy a výrobní a vývozní náhrady na systém, který je založen 
především na p římé podpo ře zemědělců. V tomto smyslu byl režim cukru navržen tak, aby 
byl z hlediska zem ědělských výdaj ů rozpočtově neutrální (viz rovn ěž připomínka Ú četního 
dvora v bod ě 89). Komise má za to, že tento cíl byl spln ěn.  
Restrukturaliza ční fond pro cukr, který není sou částí spole čné organizace trhu, byl navržen 
jako samofinancující a tento cíl byl spln ěn. 
a) Očekávalo se, že dovoz cukru do EU v dob ě reformy vzroste, p ředevším v d ůsledku 
opatření v rámci iniciativy „Vše krom ě zbraní“. Pokud by nedošlo k reform ě a s ohledem na 
rozhodnutí WTO by tudíž vývoj na trhu s cukrem  v EU vedl ke snížení výroby v EU. Tím 
pádem by klesla p řebytečná výroba, a tudíž se o čekávalo, že i p říjem z dávek z výroby bude 
od rozpočtového roku 2010 postupn ě klesat až na nulu. V tomt o dynamickém kontextu byla 
výrobní dávka zavedená reformou v odv ětví cukru stanovena na  12 EUR/tunu, aby byla 
zachována rozpo čtová neutralita, pokud jde o p říjem. 
b) Doprovodná opat ření vyplývají z obecného závazku EU  v rámci dohody o partnerství 
AKT-EU podporovat zem ě AKT v úsilí o snižování chudoby a dosažení udržitelného rozvoje. 
Během procesu, který vyústil v reformu v odv ětví cukru, se Komise zavázala, že bude 
podporovat pot řebné úpravy v privilegovaných zemích, které jsou signatá ři protokolu o cukru, 
a provedla analýzu dopadu reformy v odv ětví cukru na zem ě AKT. Nutnost takovýchto 
doprovodných opat ření pro zem ě AKT byla řádně předvídána. 
CS 12   CS Podpora poskytovaná zemím AK T nespadá do oblasti p ůsobnosti na řízení Rady (ES) 
č. 1290/2005, nebo ť se jedná o rozvojovou pomoc pro zem ě AKT, a tudíž tato podpora není 
kryta výdaji v rámci spole čné zemědělské politiky.  
91. Viz odpov ěď Komise na bod 90. 
ZÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
93. Cíle reformy p římo souvisejí s cíli spole čné zemědělské politiky, které jsou obsaženy ve 
Smlouvách. Fakt, že se cíle reformy částečně rozcházejí, není ne dostatkem, ale spíše 
výsledkem široké oblasti p ůsobnosti reformy. R ůzné cíle reformy odrážejí r ůzné aspekty trhu 
s cukrem a je t řeba je vzájemn ě vyvážit. 
94. Spole čnosti působící v odv ětví po reform ě si musí udržet rentabilitu i v rámci scéná ře s 
nižšími ú ředními cenami, a tudíž byl spln ěn cíl zvýšit celkovou konkurenceschopnost tohoto 
odvětví. Tento nár ůst produktivity je potvrzen skute čností, že členské státy s vysokou 
rentabilitou p ředstavují 78 % kvóty EU (ve srovnání s 68 % p řed reformou) a členské státy 
s nízkou rentabilitou nyní p ředstavují pouze 5 % kvóty (ve srovnání s 12 % p řed reformou). 
Účelem dodate čně poskytnuté kvóty (vým ěnou za částku rovnající se restrukturaliza ční 
podpoře) bylo dále zvýšit konkurenceschopnost odv ětví cukru v EU tím, že spole čnostem 
umožní, aby rozší řily svoji výrobu a dosáhly úspor z rozsahu nebo aby si v p řípadě konečného 
snížení kvóty alespo ň udržely úrove ň výroby, která by se blížila úrovni p řed reformou.  
Viz rovněž odpověď Komise na bod 23. 
95. Po reform ě byla na trhu s cukrem nastolena nová rovnováha vyplývající ze snížené 
domácí výroby a nižších ú ředních cen. Rozhodnutí ukon čit výrobu p řijímaly dot čené závody 
dobrovoln ě po posouzení dlouhodobé životaschopnosti svých operací v rámci nového scéná ře. 
Všechny hospodá řské subjekty v EU byly postaveny p řed tutéž volbu za st ejných podmínek.  
Komise zd ůrazňuje, že rozsah nezbytného sníž ení kvóty byl posouzen na základ ě potřeby 
zajistit rovnováhu na trhu s ohledem na nové ekonomické prost ředí v tomto odv ětví. Této 
rovnováhy bylo dosaženo díky spole čnostem, které se v nových podmínkách nepovažovaly za 
konkurenceschopné a ukon čily (nebo omezily) výrobu.  
96. Poskytnutí možnosti vzdát se kvót a zárove ň získat dodate čné kvóty odráželo pot řebu 
zvládnout komplexní restrukturalizaci odv ětví výroby cukru v EU. Výsledkem je, že toto 
odvětví je nyní menší, ale podstatn ě více konkurenceschopné.  
Zpracovatelé cukru po reform ě měli výhodu nižších cen řepy, cena kuku řice a dalších surovin 
používaných p ři zpracování izoglukózy však na vzdory poklesu cen izoglukózy z ůstala 
nedotčena. Aby si zpracova telé izoglukózy mohli udržet svoji relativní konkurenceschopnost, 
byly jim bezplatn ě přiděleny dodate čné kvóty, aby mohli dosá hnout úspor z rozsahu. 
97. Celkov ě lze konstatovat, že p ěstitelé v EU jsou po reform ě více konkurenceschopní. 
Vzhledem k této skute čnosti nelze konkurenceschopnost p ěstitelů oddělovat 
od konkurenceschopnosti závodu, jemuž své plodiny dodávají. Viz rovn ěž odpovědi Komise 
na body 46–47. 
98. Rada se rozhodla, že zachová režim zal ožený na výrobních kvótách až do roku 2014/15.  
99. Komise má za to, že oba cíle , tedy stabilizovat trh a snížit ne rentabilní výrobní kapacitu, 
byly v plném rozsahu spln ěny. Po reform ě vyrábí EU o 6 milion ů tun cukru podléhajícího 
kvótě méně a hospodá řské subjekty si musí zajistit rentabilitu v rámci scéná ře s výrazn ě 
nižšími úředními cenami. 
CS 13   CS Reforma p řeklenula mezeru mezi cenami EU a sv ětovými cenami. To p řispělo ke zmírn ění 
tlaku na domácí odv ětví cukru v EU. 
Doporučení 1 
Komise samoz řejmě vždy důsledně dbá na to, aby byl y nástroje a opat ření koncipovány tak, 
že zajišťují celkovou soudržnost, a aby se zakládaly na d ůkladném technickém posouzení 
potřeb a cílů a na nediskrimina čních kritériích. Tento p řístup byl uplatn ěn také při reformě 
trhu s cukrem. 
Doporučení 2 
Při přípravě návrhu pravidel, která budou upravovat odv ětví cukru po hospodá řském roce 
2014/15, Komise na základ ě dosavadních zkušeností p řezkoumá celou řadu možností. 
100. Reforma p řispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti odv ětví cukru v EU a m ěla by 
zaručit, že výroba v EU bude pokra čovat. 
101. Vyšší závislost na dovozu není výsledkem reformy v odv ětví cukru, ale d ůsledkem 
politik EU zam ěřených na posílení úlohy cukru jakožto hybné síly hospodá řské činnosti 
v nejméně rozvinutých zemích s dobrým výrobním potenciálem.  
Doporučení 3 
Komise zastává názor, že nová rovnováha na trhu s cukrem, která je výsledkem reformy – 
včetně úrovně soběstačnosti EU – je v souladu s ustanovení mi Smlouvy. Smlouva nestanoví, 
že by EU nezbytn ě musela být sob ěstačná, co se tý če každého zem ědělského produktu. Do 
režimu cukru byly za členěny některé nástroje, které EU umož ňují vypořádat se situacemi 
nedostate čné dodávky na trh, a to p ředevším p řeměnou dostupného cukru nepodléhajícího 
kvótě na cukr, který kvót ě podléhá. 
102. Komise má za to, že byl spln ěn cíl reformy snížit ceny cukru.  
Komise zanedlouho zahájí studii zabývající se p řenosem cen v odv ětví cukru, aby tuto 
problematiku objasnila.  
Kromě toho Komise v rámci pravidelného hodnocení politik zahájí hodnocení ex post  
zaměřené na opat ření spole čné zemědělské politiky, která byla uplatn ěna v odvětví cukru. 
Hodnocení bude zkoumat dopad opat ření společné zemědělské politiky, která byla od p řijetí 
reformy v roce 2006 uplatn ěna na dodavatelský řetězec pro cukr v četně odvětví zemědělství a 
výrobců cukru a rafinerií. O čekává se, že práce na hodnocení za čne ve čtvrtém čtvrtletí roku 
2010. Výsledky lze o čekávat na konci roku 2011. 
Doporučení 4 
Aby Komise tuto problematiku objasnila , zanedlouho zahájí studi i zabývající se p řenosem cen 
v odvětví cukru. 
103. Komise by rovn ěž ráda zd ůraznila, že po čet cukrovarnických podnik ů je snižován již 
řadu let a ke snižování docházelo již dlouho p řed reformou v odv ětví cukru, protože všechny 
výrobní jednotky zvyšovaly svoji zpracovatelskou kapacitu. Nap říklad mezi roky 2000 a 2006 
bylo v EU uzav řeno 67 závod ů.  
Restrukturaliza ční fond poskytl právní rámec a finan ční podporu, které však podniky 
uzavřené před začátkem reformy nemohly využít. 
104. V souladu se zásadou subsidiarity p řiznal zákonodárce členským stát ům odpovědnost za 
provádění a za kroky p řijaté v návaznosti na sociální d ůsledky, jelikož mohou tento úkol lépe 
splnit. 
CS 14   CS Orgány členského státu musí zkontrolova t, že jsou sociální závazky pln ěny v souladu 
se sociálními plány. Audity ú četních záv ěrek zahrnují ov ěření, že členské státy takovéto 
kontroly provád ějí. 
Sociální plány jsou p řevážně připravovány na základ ě dohody mezi výrobcem a 
pracovníky/odbory. Zú častněné strany budou také sledovat, zda jsou pln ěny další závazky – 
v oblasti odborné p řípravy, přeložení, vyrovnání atd. 
Komise navíc z řídila „výbor pro odv ětvový sociální dialog v cukrovarnickém pr ůmyslu“, 
jehož členy jsou zástupci odbor ů a cukrovarnického pr ůmyslu. Tento výbor se zejména 
dohodl na kodexu chování evr opského cukrovarnického pr ůmyslu, týkajícím se sociální 
odpovědnosti podnik ů, který byl p ři reformě intenzivn ě uplatňován. 
105. V souladu se zásadou s ubsidiarity jsou za provád ění diverzifika čních opatření odpov ědné 
členské státy. 
106. V prosinci 2009 Komise pozm ěnila právní p ředpisy, aby umožnila prodloužit lh ůtu pro 
environmentální opat ření do zá ří 2011. Pro prodloužení této lh ůty existují dva d ůvody: na 
jedné stran ě byla původní lhůta stanovena v roce 2006 a bylo pot řeba harmonogram 
aktualizovat tak, aby v n ěm byly zohledn ěny důležité zm ěny vnitrostátních 
restrukturaliza čních program ů, které byly zahájeny v roce 2008. Na druhé stran ě je tato zm ěna 
vhodná vzhledem k d ůsledkům světové finan ční krize pro ekonomiky n ěkterých členských 
států. 
107. Ačkoli návrh Komise neobsahoval p řechodnou podporu pro rafinerie zabývající se 
výhradně rafinací, z diskusí v Rad ě jednozna čně vyplynulo, že rafinerie zabývající se 
výhradně rafinací musely stejn ě jako zpracovatelé cukrové řepy projít v d ůsledku poklesu 
úředních cen cukru řadou strukturálních úprav.  
Pro tradiční rafinerie reforma vytvá ří více konkuren ční podnikatelské prost ředí, a proto musí 
tyto rafinerie p řizpůsobit svoji činnost, aby si v rámci tohoto nového scéná ře udržely 
konkurenceschopnost. Dot čené hospodá řské subjekty musely stanovit nezbytné zm ěny 
v obchodních plánech, které m ěly být předloženy vnitrostátním orgán ům. Udělením této 
podpory zajistila reforma rovné zacházení všem výrobc ům cukru ve Spole čenství, ať 
používají jako surovinu cukrovou řepu, nebo surový cukr. 
108. Komise by rovn ěž ráda zd ůraznila, že po čet cukrovarnických podnik ů je snižován již 
řadu let a ke snižování docházelo již dlouho p řed reformou v odv ětví cukru, protože všechny 
výrobní jednotky zvyšovaly svoji zprac ovatelskou kapacitu. Restrukturaliza ční fond poskytl 
právní rámec a finan ční podporu, které však podniky uzav řené před začátkem reformy 
nemohly využít. 
Doporučení 5 
V souladu se zásadou subsidiarity jsou za provád ění diverzifika čních opat ření odpov ědné 
členské státy, nebo ť mohou lépe p řijímat nezbytná rozhodnutí s ohledem na řadu specifických 
faktorů, které se na jednotlivé p řípady vztahují. 
Doporučení 6 
V souladu se zásadou subsidiarity jsou za dodržování environmentálních závazk ů odpovědné 
členské státy, nebo ť mohou lépe p řijímat nezbytná rozhodnutí s ohledem na řadu specifických 
faktorů, které se na jednotlivé p řípady vztahují. 
109. Pokud jde o reformu režimu cukru, je t řeba zohlednit všechny zm ěny, které byly 
zavedeny v rámci spole čné organizace trhu s cukrem, tj. p řechod od opat ření zahrnujících 
vysoké garantované ceny cukrové řepy a výrobní a vývozní náhrady na systém, který je 
CS 15   CS založen p ředevším na p římé podpo ře zemědělců. V tomto smyslu byl režim cukru navržen 
tak, aby byl z hlediska zem ědělských výdaj ů rozpočtově neutrální. Komise má za to, že tento 
cíl byl spln ěn. 
V souladu s čl. 1 odst. 3 na řízení Rady (ES) č. 320/2006 je zbývající z ůstatek 
v restrukturaliza čním fondu pro odv ětví cukru, který v sou časnosti podle odhad ů činí 640 
milionů EUR, po financování opat ření v rámci uvedeného fondu vy členěn pro EZZF. 
Pokud jde o p říjmy, viz odpov ěď Komise na bod 90 písm. a). 
Doprovodná opat ření vyplývají z obecného závazku EU  v rámci dohody o partnerství AKT-
EU: podporovat zem ě AKT v úsilí o snižování chudoby a dosažení udržitelného rozvoje. 
Během procesu, který vyústil v reformu v odv ětví cukru, se Komise zavázala, že bude 
podporovat pot řebné úpravy v privilegovaných zemích, které jsou signatá ři protokolu o cukru, 
a provedla analýzu dopadu reformy v odv ětví cukru na zem ě AKT. Podpora poskytovaná 
zemím AKT nespadá do oblasti p ůsobnosti na řízení Rady (ES) č. 1290/2005, nebo ť se jedná o 
CS 16   CS rozvojovou pomoc pro zem ě AKT, a tudíž tato podpora není  kryta výdaji v rámci spole čné 
zemědělské politiky. 
CS 17   CS Míra Členský stát KVÓTA Celková kvóta, v % Navýšení Kvóta v %
kombinované 2006/2007 které se vzdal p ůvodní / původní
rentability (tun) kvót y nákup 2009/2010 kvóty
NÍZKÁ ŘECKO 317 502 158 800 50 % 158 702 50 %
IRSKO 199 260 199 260 100 % 0 0 %
ITÁLIE 1 557 443 1 049 064 67 % 508 379 33 %
PORTUGALSKO 69 718 69 718 100 % 0 0 %
Skupina celkem 2 143 923 1 476 842 69 % 0 667 081 31 %
v % SOU ČTU 12 % 28 % 0 % 5 %
STŘEDNÍ ČESKÁ REPUBLIKA 454 862 102 473 23 % 20 070 372 459 82 %
DÁNSKO 420 746 80 083 19 % 31 720 372 383 89 %
ŠPANĚLSKO 996 961 498 481 50 % 498 480 50 %
LOTYŠSKO 66 505 66 505 100 %  0 0 %
LITVA 103 010 20 758 20 % 8 000 90 252 88 %
MAĎARSKO 401 684 301 264 75 % 5 000 105 420 26 %
SLOVINSKO 52 973 52 973 100 %  0 0 %
SLOVENSKO 207 432 103 717 50 % 8 605 112 320 54 %
FINSKO 146 087 65 088 45 % 80 999 55 %
Skupina celkem 2 850 260 1 291 342 45 % 73 395 1 632 313 57 %
v % SOU ČTU 16 % 25 % 7 % 12 %
BELGIE 819 812 206 066 25 % 62 489 676 235 82 %
VYSOKÁ NĚMECKO 3 416 896 757 200 22 % 238 560 2 898 256 85 %
FRANCIE 3 288 747 683 655 21 % 351 695 2 956 787 90 %
NIZOZEMSKO 864 560 126 547 15 % 66 875 804 888 93 %
RAKOUSKO 387 326 54 785 14 % 18 486 351 027 91 %
POLSKO 1 671 926,0 366 868,9 22 % 100 551,0 1 405 608,1 84 %
ŠVÉDSKO 368 262 92 798 25 % 17 722 293 186 80 %
SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ 1 138 627 165 000 14 % 82 847 1 056 474 93 %
Skupina celkem 11 956 156 2 452 920 21 % 939 225 10 442 461 87 %
v % SOU ČTU 68 % 47 % 93 % 78 %
ostatní* 604 114 9 227 2 % 0 594 886
SOUČET 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Azorské ostrovy, Madeira, francouzské zámo řské departementy, Rumunsko, BulharskoRozdělení členských stát ů podle jejich kombinované rentabilityRestrukturalizace cukrovarnického pr ůmyslu