1.

doporučuje Radě a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku: a) informovat Parlament a předložit mu přezkum stálé strukturované spolupráce a zajistit, aby byly názory Parlamentu náležitě zohledněny v souladu s článkem 36 SEU, zejména v souvislosti se stávajícím strategickým přezkumem první fáze stálé strukturované spolupráce, která skončí v roce 2020 s cílem zajistit posílenou zodpovědnost, transparentnost a kontrolu; b) zdůrazňuje, že je důležité, aby se prioritou stalo řešení konfliktů; c) provádět strategickou vizi Unie a definovat společné hrozby, mimo jiné prováděním úrovně cílů definované globální strategií EU pro rok 2016, a to i prostřednictvím probíhající práce strategického kompasu, kterou je třeba vykonávat ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami a institucemi, a posílit operační rozměr stálé strukturované spolupráce; d) připravit na základě výsledků diskuse o strategickém kompasu co nejdříve plnohodnotnou bílou knihu o bezpečnosti a obraně EU; vzít na vědomí skutečnost, že první výsledky strategického kompasu se očekávají v první polovině roku 2022; e) zajistit synergické účinky a soudržnost mezi různými iniciativami a operacemi EU v oblasti obrany; f) vybídnout zúčastněné členské státy prostřednictvím cílených návrhů a vhodné komunikace k vývoji od striktně vnitrostátního zaměření na obranu k zaměření silně evropskému, a aby prioritně vykonávaly strukturální úsilí ke zvýšení využití evropského kooperativního přístupu, neboť žádný zúčastněný členský stát není schopen řešit zjištěné nedostatečné kapacity sám; podporovat členské státy v tom, aby obecně v nadcházejících letech nesnižovaly své výdaje na obranu, a zejména neomezovaly své finanční zapojení do evropských projektů spolupráce; g) zvyšovat rozpočtové cíle Evropské unie pro posilování obranných schopností, zejména prostřednictvím dostatečného financování Evropského obranného fondu a vojenské mobility v nadcházejícím víceletém finančním rámci (VFR); h) zajistit, aby stálá strukturovaná spolupráce byla účinně využívána jako nástroj pro udržitelnou a účinnou spolupráci EU v oblasti obrany, zlepšování obranných schopností zúčastněných členských států a interoperabilitu jako společný cíl, zejména pokud jde o dostupnost, interoperabilitu, flexibilitu a schopnost nasazení sil v souladu s cílem posílit strategickou autonomii EU, a zároveň zachovat úzkou spolupráci mezi zúčastněnými členskými státy, posílit spolupráci mezi EU a NATO, pokud jde o členy EU-NATO, a udržovat úzkou spolupráci s dalšími mezinárodními partnery; i) zajistit, aby se financování kapacit pocházejících z projektů stálé strukturované spolupráce z Evropského obranného fondu zaměřilo na soubor strategických klíčových projektů v souladu s prioritami plánu rozvoje schopností, aby se maximalizoval jeho dopad; zajistit, aby byl výběr projektů stálé strukturované spolupráce v souladu s vysoce účinnými cíli v oblasti kapacit, které plynou z plánu rozvoje schopností; j) uznat, že Evropský parlament společně s Radou vykonává legislativní a rozpočtovou funkci a funkce politické kontroly a konzultace v souladu s podmínkami stanovenými ve Smlouvách; k) začlenit přímo do projektového cyklu stálé strukturované spolupráce spojení mezi ní a Evropským programem rozvoje obranného průmyslu / Evropským obranným fondem, s cílem účinněji přispívat k dosažení cílů Unie v oblasti bezpečnosti a obrany; než dojde k výběru na rozpočtové straně, ukládat dokumentaci každého projektu; l) zaměřit úsilí stálé strukturované spolupráce na projekty, které se zaměřují na systematické posílení vojenského rozměru společné bezpečnostní a obranné politiky, i) které přispívají k nápravě významných nedostatků ve schopnostech s větším operativním zaměřením, v přímé reakci na potřeby evropských ozbrojených sil zapojených do operací, ii) se strategickým a integračním rozměrem, jako je Operační středisko EUFOR pro reakci na krize, vojenská mobilita, síť struktur pro logistiku nebo týmy rychlé kybernetické reakce (CRRT) nebo iii) které vytvářejí další součinnosti a výhody z rozsahu tam, kde je to vhodné; m) zaměřit stálou strukturovanou spolupráci na konstruktivní projekty se skutečným evropským strategickým rozměrem, a posílit tak průmyslovou a technologickou základnu evropské obrany; n) zdůraznit význam malého počtu strategických projektů, zejména strategických podpůrných prostředků (velení a řízení, doprava, zpravodajství), které by měly být upřednostněny, neboť představují základy integrovanější evropské obrany; o) zohlednit skutečnost, že stálá strukturovaná spolupráce byla vytvořena v rámci Lisabonské smlouvy a chápána jako průkopnický projekt členských států ochotných spojit své zdroje a schopnosti s cílem dosáhnout ambiciózních společných cílů v oblasti bezpečnosti a obrany; zvážit, zda je třeba, aby Unie pod dohledem místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku postupně vytvářela společnou strukturu, v jejímž rámci budou členské státy provádět přezkumy svých vlastních vnitrostátních politik obrany, sdílet výsledky a shromažďovat zpravodajské informace, což je způsob, jak vytvářet základy pro skutečnou evropskou obranu; p) uznat v tomto ohledu hodnotu politických směrů Komise týkajících se obranné politiky, zejména pokud jde o potřebu rázných kroků směrem k opravdové evropské obranné unii a integrovaného a souhrnného přístupu k bezpečnosti EU; přiklánět se k názoru, že vytvoření nového generálního ředitelství Komise pro obranný průmysl a vesmír by mělo sloužit jako katalyzátor pro posílení soudržnosti, spravedlivé spolupráce a integrované koordinace při vytváření obranných kapacit v členských státech a pro posílení vojenské infrastruktury EU a zlepšení efektivity průmyslu EU a vnitřního trhu; q) uznat, že Evropský parlament by měl hrát při kontrole SZBP, dohledu nad jejím prováděním a při jejím hodnocení klíčovou roli; neustále Parlament plně informovat a konzultovat s ním otázky týkající se stávající strategické revize první fáze stálé strukturované spolupráce, která skončí v roce 2020; přiklánět se k názoru, že zvyšující se obranná spolupráce mezi členskými státy na úrovni EU by měla jít ruku v ruce s posilováním kontrolní pravomoci Evropského parlamentu; r) usilovat o to, aby klíčové schopnosti, jako jsou budoucí klíčové pozemní, námořní, letecké, kybernetické a další platformy pro ozbrojené síly členských států, byly vedeny pod stálou strukturovanou spoluprací nebo s ní případně byly alespoň úzce spojeny s cílem i) zvýšit operační připravenost vojenské složky společné bezpečnostní a obranné politiky a ii) zajistit, aby úsilí v rámci stálé strukturované spolupráce doplňovalo stávající kapacity a bylo používáno způsobem, který řeší stávající nedostatky a vyrovnává režijní náklady; s) formulovat inovativní pobídky s cílem zlepšit interoperabilitu a rozmístění misí a operací SBOP; t) zvýšit investice do propojování infrastruktury civilní dopravy, které je v souladu s plánováním vojenské mobility; u) zvážit v rámci reformy systému bojových skupin EU, zda tento systém zařadit pod stálou strukturovanou spolupráci, aby se zvýšila provozní kapacita, modularita a svižnost systému vytvořením stálých mezinárodních jednotek, které by plnily vojenské úkoly podle článku 43 SEU a posilovaly schopnost EU provádět operace pro řešení krizí, včetně těch nejnáročnějších operací, jako je prosazování míru, a využívat ho jako prostředek strategické záložní síly; v) podpořit a povzbudit seskupení projektů stálé strukturované spolupráce do skupin dle způsobilosti a posoudit jejich strategický význam, přičemž je třeba mít na paměti cíl, jímž je dosažení plného rozsahu souboru sil, a soustředit úsilí na ty projekty, které mají největší potenciál k zajištění evropské strategické autonomie; přezkoumat stávající seznam 47 projektů a dle uvážení zúčastněných členských států buď seskupit projekty nebo zrušit projekty, které nedosahují dostatečného pokroku nebo pro EU nepředstavují dostatečně vzájemně prospěšný zisk; w) podpořit dodržování 20 závazků stálé strukturované spolupráce stanovením jasné a jednoduché definice dodržování kritérií a zajištěním, aby se návrhy budoucích projektů zaměřovaly na konkrétní priority rozvoje schopností EU; zajistit, aby veškerá hodnocení vývoje projektu byla založena na jasných a transparentních kritériích, i když budou spolufinancována v rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu nebo budoucího Evropského obranného fondu; zajistit, aby tato kritéria sloužila jako ukazatel pro všechny členské státy, které se účastní projektů stálé strukturované spolupráce; zajistit, aby zúčastněné členské státy dále zvyšovaly kvalitu a rozčlenění informací uvedených ve svých vnitrostátních prováděcích plánech, v nichž nastíní, jak hodlají oněch 20 závazků v rámci stálé strukturované spolupráce splnit; x) posílit soudržnost obranného plánování a rozvojových nástrojů a iniciativ EU; využít součinností mezi projektovým cyklem stálé strukturované spolupráce a ostatními procesy v oblasti obranných způsobilostí, jako je proces v rámci Základního cíle (HLGP), plán rozvoje schopností (CDP) a koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD), s cílem umožnit předkládání cílenějších, vyzrálejších a lépe propracovaných a strukturovaných návrhů projektů; zajistit, aby cyklus předkládání projektů umožňoval synchronizované provádění několika evropských iniciativ včetně Evropského obranného fondu; y) vybízet zúčastněné členské státy, aby zařadily plány rozvoje schopností do svých vnitrostátních procesů obranného plánování s cílem pomoci jim překonat nedostatky v oblasti schopností; z) znovu potvrdit ústřední úlohu sekretariátu stálé strukturované spolupráce jako jediného kontaktního místa pro všechny projekty a vyzvat sekretariát, aby pravidelně aktualizoval informace o pokrocích projektů pro Parlament i ve prospěch všech zúčastněných stran, a aby k tomu využíval informace od členského státu (členských států) odpovědného (odpovědných) za koordinaci projektu; vybízet zúčastněné členské státy, aby se nepřestávaly zasazovat o účinnější dialog se sekretariátem stálé strukturované spolupráce v souvislosti s přezkumem a aktualizací jejich vnitrostátních prováděcích plánů; aa) vyzvat zúčastněné členské státy, aby zajistily, aby bylo při plnění současných projektů stálé strukturované spolupráce dosaženo hmatatelného pokroku; ab) objasnit úlohu Politického a bezpečnostního výboru v procesu stálé strukturované spolupráce, kterou nestanoví SEU, a v této souvislosti zajistit důležitou roli Vojenského výboru Evropské unie při poskytování jednorázových vojenských doporučení místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku; ac) zapojit Vojenský výbor Evropské unie do práce na vymezení struktury s celým spektrem sil; ad) prozkoumat vytvoření Rady pro obranu EU, která by vycházela ze stávající Rady pro zahraniční věci ve formátu ministrů obrany, která je rovněž ministerským řídícím výborem agentury EDA, a z formátu stálé strukturované spolupráce ministrů obrany EU, s cílem zaručit případně stanovování priorit zdrojů a účinnou spolupráci a integraci mezi členskými státy; ae) vyjasnit nebo určit spojení mezi řízením stálé strukturované spolupráce a řízením Evropského obranného fondu a informovat Parlament během procesu následné kontroly, pokud jde o financování projektů stálé strukturované spolupráce z Evropského obranného fondu; af) jak požadují některé zúčastněné členské státy, zvážit změnu cyklu pro předkládání projektů stálé strukturované spolupráce, aby bylo možné posílit u těchto projektů jejich zaměření a vyzrálost a zlepšit jejich strukturu; ag) vyjasnit pravidla upravující účast třetích stran v rámci stálé strukturované spolupráce s přihlédnutím k důležitosti rozhodovací samostatnosti EU a její plné vzájemnosti a k pochopení toho, že přístup případ od případu je pro EU považován za nejvýhodnější, a současně zohlednit i) potřebu vypracovat a přijmout komplexní základní dokument, který bude upravovat budoucí spolupráci s účastí třetích stran na projektech stálé strukturované spolupráce a ii) skutečnost, že o rozhodovacím procesu ohledně zapojení třetí strany by se mělo rozhodnout na úrovni každého projektu stálé strukturované spolupráce; ah) zasazovat se, aby základem budoucích návrhů projektů stálé strukturované spolupráce byly „budoucí hrozby“; posilovat partnerství s NATO, OSN, Africkou unií a dalšími organizacemi; zajistit posouzení toho, zda by do ve všech příslušných aspektů projektů stálé strukturované spolupráce měly být zapojeny a začleněny malé a střední podniky; ai) zajistit, aby projekty stálé strukturované spolupráce dále rozvíjely a zvyšovaly průmyslové kapacity zúčastněných členských států v oblasti nanotechnologií, superpočítačů, umělé inteligence, technologie dronů, robotiky apod., aby se v těchto oblastech zajistila evropská soběstačnost a nezávislost na zahraničních dovozcích, a aby se současně usnadnilo vytváření nových pracovních míst; aj) vzít na vědomí skutečnost, že pandemie COVID-19 ukázala, že EU nemá dostatečné kompetence, pokud jde o zdravotnictví; uznat, že je zároveň třeba vytvořit společnou obrannou strategii EU, aby bylo možné reagovat v případě útoku na hranice a území EU, a že stálá strukturovaná spolupráce představuje pozitivní krok k tomuto cíli; ak) uznat zásadní úlohu evropských ozbrojených sil při řešení náročných úkolů, které přinesla pandemie COVID-19, a sice jak zvládání zdravotní krize, tak podporu civilních misí a operací a to i s přihlédnutím k přeshraničnímu rozměru těchto úkolů a zajišťování solidarity; spatřovat v nových ambiciózních projektech stálé strukturované spolupráce případný přínos k rozvoji společných evropských kapacit na tomto poli, a to v návaznosti na předchozí projekty, zejména na soubor mobilních vojenských schopností pro pomoc při katastrofách a na evropské zdravotnické velení; al) vyzvat Radu a zúčastněné členské státy, aby se soustředily na kybernetickou odolnost a vypracovaly kolektivní strategii a postupy, kterými by prostřednictvím projektů PESCO reagovaly na kybernetické bezpečnostní incidenty, aby tak v členských státech vytvořily odolnější prostředí; am) vzít na vědomí postoj Parlamentu ke konferenci o budoucnosti Evropy, který vyjádřil ve svém usnesení ze dne 15. ledna 2020 (8), zejména to, že bezpečnost a úloha EU ve světě by měly patřit k předem určeným politickým prioritám, jejichž výčet by neměl být vyčerpávající, a uznat, že by to byla příležitost zapojit občany do diskuse o posílení PESCO jakožto způsobu, jak pokročit směrem k autonomní společné bezpečnostní a obranné politice pro naši Unii.